[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 24. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Ház! Szomorú kötelességemnek kell eleget tegyek azzal, hogy bejelentem, Tellér Gyula volt képviselőtársunk életének 89. évében elhunyt. Tellér Gyula szociológus, a rendszerváltoztatás utáni első szabad országgyűlési választásokon az SZDSZ országos listájáról szerzett mandátumot, és egy cikluson keresztül volt a párt országgyűlési képviselője. Később, a 2006. évi országgyűlési választásokon a Fidesz jelöltjeként a párt országos listájáról újból az Országgyűlés tagja lett. Megbízatása alatt a Gazdasági Bizottság és a Kulturális és Sajtóbizottság tagja volt. 1999-ben a XX. Század Intézet tudományos igazgatójává nevezték ki. Az első Orbán-kormány alatt a Miniszterelnöki Hivatal politikai elemző főosztályának vezetőjeként, 2010 óta pedig a miniszterelnök tanácsadójaként dolgozott. Szociológiai pályája elismeréseként 2015-ben Széchenyi-díjjal jutalmazták. Kérem önöket, hogy képviselőtársunk emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[A jelenlévők egyperces néma felállással tisztelegnek az elhunyt emléke előtt.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, az LMP részéről. Megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Pénteken este Bátonyterenyén tűz ütött ki a hatalmas kapacitással működő akkumulátor-újrahasznosító üzemben. Ugye, arról a cégről, illetve arról az üzemről beszélünk, amely esetében a hatóságok többször állapítottak már meg jogsértéseket, és amelyet többször a jelek szerint sikertelenül próbáltak jogkövető, szabályos magatartásra utasítani vagy erre rákényszeríteni. Arról a telephelyről beszélünk, ahol már sajnos a múlt év nyarán történt egy robbanás, egy úgynevezett technológiai robbanás, és szintén arról a cégről beszélünk, amelynek a másik telephelyén idén is volt egy sajnos tragikus következményekkel járó baleset. Ki kell mondanunk, tisztelt képviselőtársaim, hogy az ilyen üzemek közelében élő emberek, az ilyen cégeknél, az ilyen üzemekben dolgozó munkavállalók védelme, illetve a környezet védelmének az ügye és a természeti kincseink megóvásának az ügye nagyon nagy veszélyben van ma Magyarországon. Az a tény, hogy önök kirúgták azt a vízügyi vezetőt, aki leírta a súlyos környezeti kockázatokat a Debrecenbe tervezett gigantikus kínai akkumulátorgyár kapcsán, illetve az a tény, hogy a kormányoldal többször is leszavazta a szigorú környezetvédelmi szabályozásokra és a kötelező ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat, megint csak aláhúzzák, hogy nagyon nagy a baj. Tisztelt Képviselőtársaim! Ideje világosan beszélnünk arról, hogy mi történik ma Magyarországon az ilyen üzemek környékén, és mi fog történni akkor, mi lesz a következménye, ha nem teszünk érdemi lépéseket. Önök döntöttek egy úgynevezett iparstratégiáról, és óriási mennyiségű akkumulátorgyárat, illetve ehhez kapcsolódó veszélyes üzemet akarnak az országba hívni, felépíteni, százmilliárdszámra adják az állami támogatásokat, leépítették a környezetvédelmet, és sokszor mentességet adnak a legszigorúbb környezetvédelmi engedélyezési eljárások alól, miközben egy dolgot nem tettek meg: nem vették számításba azt, hogy ennek az iparstratégiának mi lesz a környezeti hatása Magyarországon. Tisztelt Államtitkár Asszonyok és Urak! Önök mindig arról beszélnek, hogy szigorú környezetvédelmi szabályoknak kell megfelelni, miközben ez az állítás talán soha nem volt olyan távol a valóságtól, mint ma. Ezt támasztják alá a titkosítások, az, hogy több esetben civileknek kellett különböző vizsgálatokkal felhívni a figyelmet a környezetszennyezésre egy hete Győrszentiván térségében is ezt láttuk , illetve az is ezt támasztja alá, hogy önök sokszor elnézőek a jogszerűtlenül működő cégekkel. Tisztelt képviselőtársaim, ha ezek a cégek megtehetnek mindent, ha semmibe vehetik a magyar jogszabályokat, akkor én azt gondolom, hogy ezt fogják tenni azok a cégek is, és ez fog történni azokban az üzemekben is, amelyeket még csak most terveznek felépíteni. De nézzük pontosan, hogy mi történik ennél a dél-koreai cégnél! Ez a cég egy hatalmas, akkumulátor-újrahasznosítással foglalkozó cég, és több alkalommal súlyos szabálysértést állapítottak meg a hatóságok. A múlt év nyarán történt a már említett, úgynevezett technológiai robbanás, és annak ellenére, hogy büntetőeljárás indult, és a hatóság próbálta bírságokkal rákényszeríteni a céget a szabályos működésre, idén márciusban a szigetszentmiklósi telephelyen is történt robbanás, és ennek halálos áldozata is volt, sajnos. A hozzám eljutott információk szerint idén tavasszal is volt már egy vizsgálat a bátonyterenyei üzemnél, amely nagyon súlyos megállapításokat tett, el is tiltották a céget a jogsértő magatartástól, és ennek ellenére történt meg péntek este ez a baleset, illetve a tűzeset. Nos, a vizsgálatok azt állapították meg a cégnél, hogy még a korábbiakhoz képest, tehát a múlt év végi vizsgálatokhoz képest is sokkal rosszabb lett a helyzet, tehát sokkal távolabb került a szabályok betartásától ez a cég, még az ellenőrző kormányhivatali munkatársak is egyébként bőrirritációról és nyálkahártya-irritációról számoltak be a vizsgálat során. Megállapította a hatóság, hogy jogsértő állapotok vannak a telephelyen, jogellenes hulladékgazdálkodási tevékenység folyik, és a hulladékgazdálkodási engedély előírásait a harmadik alkalommal sem tartotta be a cég, a harmadik alkalommal is megszegték. Nos, tisztelt képviselőtársaim, mi arra tettünk indítványt az Országgyűlésben több alkalommal, hogy legyenek kötelező vizsgálatok az ilyen üzemeknél a levegőminőségre, a vízminőségre és a zajszintre vonatkozóan, és azt is javasoltuk, hogy ne lehessen titkosítani ezeket az adatokat. Javasoltuk, hogy valóban hatásos bírságokat szabjanak ki a hatóságok, és ha ezt nem tartják be a cégek, tehát semmibe veszik a magyarországi jogszabályokat, akkor fizettessék vissza azokat a sokmilliárdos támogatásokat, amelyeket az adófizetők pénzéből adnak ezeknek a cégeknek, és ha még ez sem elég, akkor zárják be ezeket az üzemeket. Önök ezekre a javaslatokra nemet mondtak, holott látható, hogy vannak cégek, amelyek egyszerűen semmibe veszik a jogszabályokat, semmibe veszik a környezetvédelmi szabályokat. Azt gondolom, ezek alapján egyáltalán nem meglepő az, amit Debrecenben a Civil Fórum vizsgálata mutatott meg, hogy a debreceni embereknek a 88 százaléka elutasítja az akkugyárak építését, és az sem meglepő, hogy egy másik országos érvényű vizsgálat pedig azt mutatta be, hogy Magyarországon kétharmada elutasítja az akkumulátorgyárak megvalósítását pontosan az ilyen környezeti aggodalmak miatt. Tisztelt Államtitkár Asszony! vagy nem tudom, ki fog válaszolni a kormány részéről. Hogyan történhet az meg Magyarországon, hogy ezek a cégek gyakorlatilag a hatóságok által bemutatottan semmibe veszik a magyar jogszabályokat? És hogyan történik az meg, hogy önök ezt tétlenül nézik? Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki sorokból.]]
Válaszadásra Fónagy János államtitkár úré a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A napirend előtti felszólalásában egy nagyon komoly és mindannyiunkat foglalkoztató témát érintett, annál is inkább, mert Magyarországon a munkabiztonság, a munkavédelem, a dolgozók biztonsága elsődleges kérdés. Abban önnek tökéletesen igaza van, hogy önmagában a 4,7 millió foglalkoztatott egy nagyon szép eredmény, ugyanakkor ennek a közel 5 millió embernek a munkabiztonsága, a foglalkoztatási körülményekre és a munkavégzésre vonatkozó állami szabályok betartása és betartatása mindenki számára kötelező és elsődleges feladat. A kérdés komolysága és a hasonló szituációk megelőzése, előfordulásuk esetén pedig a szigorú szankcionálásuk mellett azonban tisztelettel felhívom a figyelmét és kérem, hogy Magyarország gazdaságának technológiai fejlesztése ellen ne keltsen hangulatot. [[13.20]] Azt, hogy a világ technológiai igényei merre viszik el egy-egy ország gazdaságát, minden országnak el kell dönteni, és minden ország igyekszik a fejlődésnek valahol a középélvonalába vagy ha lehet, akkor a követő középhadába tartozni. Nem az a megoldás, hogy nem csinálok valamit, hanem az a megoldás, hogy jól csinálom. Nem az a megoldás, hogy nem kezdünk bele valamibe, mert sajnos esetenként bajt okoz, hanem az, hogy ezeket a bajokat igyekszem megelőzni, azt a területet szabályozni és ezeknek a szabályoknak a betartását, betartatását következetesen ellenőrizni. Mi ezt tesszük. Az ön által is említett esetben a munkavédelmi hatóság kint van; a rendőrség folytatta és folytatja a vizsgálatot. A parlament és az ország nyilvánossága előtt kellő felelősséggel kijelentem, hogy amennyiben ezek a vizsgálatok bárkinek akár az intézményi, akár a személyi felelősségét megállapítják, ott a felelősségre vonás nem marad el, amellett, hogy a kifogásolt vagy bajt hozó tevékenység, technológia megszüntetésére, megváltoztatására vagy a rá vonatkozó szabályok következetes betartására nyilvánvalóan minden szükséges intézkedést megteszünk. Amint a vizsgálatok lezárulnak, azok eredményéről önt és természetesen az ország nyilvánosságát a sajtó útján tájékoztatni fogjuk. Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most Szabó Timeának adom meg a szót.
Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend előtti felszólalás mindig valamilyen aktuális ügyről szól, de tekintettel arra, hogy önök most már gyakorlatilag óráról órára produkálnak olyan híreket, amik azt mutatják, hogy hogyan csúszik le egyre jobban az ország, azért időről időre érdemes egy átfogó látleletet adni. Nézzük például az oktatást! Most abba nem is megyek bele, hogy hány ezer tanár hiányzik, és a státusztörvénynek köszönhetően hány ezer tanár fog még felmondani. Önök előszeretettel hangoztatják azt, hogy ez egy budapesti liberális probléma. Nézzünk tehát néhány vidéki esetet! Etyeken a tanári kar egyharmada mondta egy iskolában azt, hogy felállnak, mert egyszerűen nem bírnak már a Fidesz által bevédett iskolaigazgatóval, olyan rosszul vezeti az iskolát. Egy almádi iskolában egy történelemtanárt, akinek érettségiző diákjai vannak, kirúgtak azért, mert a pedagógus-szakszervezet tagja; persze, a mondvacsinált ok az volt, hogy 2 százalékkal alulmaradt a kötelező, előírt szinttől; nyilván nem ezért rúgták ki. Aztán szintén a kecskeméti Táncsics Kollégiumban fordulhatott az elő, hogy egy diáklányt azért rúgtak ki a kollégiumból, mert csinált egy mémet a kollégium vezetőjéről, aki fordítva tartotta a magyar trikolór zászlót, és isten ments, hogy Bástya elvtársról bármilyen vicces dolgot lehessen publikálni, ezért érettségi előtt két héttel kirúgták onnan a lányt. Szóval, az, amit önök az oktatással csinálnak, az nem más, mint hazaárulás, mint az oktatás teljes tönkretétele, a fiatalok, a jövő generációk jövőjének elvétele, de hasonló az eset az egészségügyben is. Csak az elmúlt, tényleg néhány napból néhány hír: öt órát várt egy rákos beteg a mentőre, mert az rossz címre ment ki. Dr. Kőnig Róbert gyermeksebész kitett egy Facebook-posztot, hogy egész Észak- és Közép-Magyarország területén egyedül látták el a gyereksebészeten a gyerekeket, mert nincsen orvos. Ma reggel a János Kórházban penészes kenyeret szolgáltak fel reggelire; a tatabányai kórházban pedig a szemészeten jövő évre adtak időpontot. Ez megint csak az elmúlt néhány nap híre. A szociális területen sem jobb a helyzet. Az otthonápolók, akik egy gyereket otthon ápolnak mindennap, havonta 132 ezer forint nettó támogatást kapnak a kormánytól; azok pedig, akik felnőtteket nevelnek otthon, illetve gondoznak, ápolnak otthon, mert a gyerekek egyszer felnőnek, és ők sem fogják tudni felnőttkorukban betegen ellátni magukat, 57 400 forintot kapnak önöktől, miközben papolnak a gyermekvédelemről; bevédik azt a Böjte Csabát [[Rétvári Bence: Ne kezdd!]] akiről kiderült, hogy a felügyelete alatt nyolcéves kisfiúkat erőszakoltak meg a gyermekotthonban. Ráadásul azóta kiderült, ő sem cáfolta azt a hangfelvételt, amelyből egyértelműen kiderült, hogy szeretőt is tartott, szexuális kapcsolatot létesített egy nővel. [[Rétvári Bence: Szégyelld magad!]] Várja a sajtó az ő cáfolatát; nem érkezett meg hetek óta, tehát nyilvánvalóan van ebben igazság. Miközben önök ocsmány és gyomorforgató módon bevédik a gyermekbántalmazókat, és nem védik meg az áldozatokat, közben nem létező óvodai nemátalakító műtétekről beszélnek, ahelyett, hogy valódi védelmet nyújtanának a gyerekeknek. És eközben persze hallgat a propaganda az évszázad korrupciós botrányáról, miközben miről szól a Schadl-Völner-ügy? Arról, hogy egy egyedülálló édesanyát rákos gyerekkel az utcára lakoltattak ki azért, hogy Völner Pál, az önök volt államtitkára ebből is pénzt szerezhessen. Egy egyedülálló az V. kerületben, fideszes vezetés alatt idős hölgyet, aki kódexkutató volt, kilakoltatták egy 300 ezer forintos tartozás miatt, utána meg is halt. Ez az önök kormányzása, ez a hazaárulás, amit önök művelnek. Az akkugyárakról volt itt az előbb szó. Magyar dolgozók lettek rosszul: hánytak, hasmenésük lett, mérgezéses balesetet szenvedtek az iváncsai akkugyárban, azért, mert nem volt munkaruhájuk, miközben egyébként a dél-koreai munkásoknak pedig volt mindenféle védőfelszerelése. Az infláció nálunk a legmagasabb, 25 százalék, miközben Romániában 10 százalék, Szlovákiában, Lengyelországban 14 százalék, tehát egyharmada a szintén Ukrajnával határos országokban. Tisztelt Képviselőtársaim! Közben önök tényleg félművelt, felkapaszkodott, szervilis sutyerákoknak adnak milliárdokat olyan filmekre, amiket senki nem néz meg. 245 milliárdért veszik most meg Tiborczéktól a Bosnyák téren a gyárat, miközben nincs a tanárok fizetésére állítólag, vagy egy Bosnyák téri épületet, miközben a tanároknak nem tudnak fizetésemelést adni. A sajátjaikat hizlalják, miközben az emberektől elvesznek, de az a helyzet, hogy ennek a gigantikus hazaárulásnak vége lesz egyszer, meglesz a büntetésük, és az nagyon… [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját. Taps a Párbeszéd padsoraiban.]]
Lejárt az ideje, képviselő asszony, lejárt az ideje, az a helyzet. Nem tudom, hogy erre a reménytelen küldetésre ki vállalkozik. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr. [[Szabó Timea közbeszól.]] Teremtsen összefüggést mindannyiunk számára a felszólalásban egy válasszal, legyen szíves! Köszönöm.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Nem tudott mást tenni a felszólalása végén, mint fenyegetni. [[Szabó Timea: Nem!]] Önök ehhez értenek, ezt teszik, úgy látszik, ezt teszik: fenyegetnek, fenyegetik a kormánypártot, a kormánypárti szavazókat. Sokszor elmondták már, hogy földönfutóvá fognak tenni mindenkit, aki a kormányzat mellett bármikor is az egyetértésének hangot ad [[Szabó Timea: Nem mi! Majd egyszer valaki.]] , lehet művészember, lehet vállalkozó. Mondták, hogy mindenki arra számíthat, szerintem ön személyesen is egy speciális fenyegetést megfogalmazott nekik, nemcsak mások, önök ennyihez értenek, tisztelt képviselő asszony, csakhogy ebből a magyar emberek nem igazán kérnek. Önök jó pár önkormányzatot vezetnek 2019 ősze óta, és azt láthatjuk, hogy ahova önök betették a lábukat, ott utána a józan ész által fel nem fogható intézkedések és csődközeli állapot köszöntött be. Amikor felelősséget viselnek valahol, és nemcsak hangosan kell egy-egy esetet, egy-egy újságcímet elmondani, hanem esetleg valahol bizonyítani kellene, akkor azt a mai napig nem tudják megtenni, mert ön nem azzal áll itt elő, hogy Karácsony Gergely, mondjuk, mit ért el Budapesten, ha egyáltalán még az önök pártjának a tagja, mert már ezt se tudjuk róla, hogy pontosan melyik pártnak a tagja, mert a DK… [[Szabó Timea: Neked nem is kell tudni!]] nem is kell tudjuk, persze, hát, nem tartozik a közvéleményre, hogy a főpolgármester [[Szabó Timea: A közvélemény tudja!]] valamelyik pártnak tagjae vagy sem, képviselő asszony, tehát ezek szerint még ebben sem bizonyosak, hogy valaki [[Szabó Timea: Mi bizonyosak vagyunk!]] párttage vagy sem. Ezzel szemben csak vádaskodni tudnak, és semmifajta eredményt nem tudnak felmutatni sem a baloldal kormányzásának időszakából, sem azóta. Ön beszélt például az ápolási díjak ügyéről, amire önök töredékét fordították annak, mint amennyit ez a kormányzat. Önök valahol 12 milliárd forint környékén fordítottak erre, miközben mi most már 50 milliárd forint fölé emeltük azt az összeget, amit ápolási díjra fordítunk, pontosan azért, hogy a leginkább rászorulóknak minél szélesebb körű támogatása legyen. És amikor erről szavaztunk, sem ön, sem a baloldali párttársai ezt nem szavazták meg itt a parlamentben, mondjuk, 2018 decemberében, mert éppen más fontosabb dolguk volt, éppen botrányt keltettek azon az ülésen. [[13.30]] Önök soha nem tudnak olyan eredményeket felmutatni, hogy mondjuk, egymillióval több munkahely létrejöjjön egy országban. Rekordmagas munkanélküliséget a baloldali kormányok föl tudnak mutatni, de rekordmagas foglalkoztatottságot nem tudnak fölmutatni. Önök soha nem tudtak női foglalkoztatottsági rekordot dönteni pozitív értelemben Magyarországon, ezzel szemben rekordmagas munkanélküliséget föl tudtak mutatni. Önök nem tudtak létrehozni egy olyan adórendszert, amely az embereket a munkára ösztönözné és a munkáltatókat is arra ösztönözné, hogy legális munkahelyet kínáljanak az embereknek, önök nem tudták a gazdaságot felfejleszteni, hanem még a konjunktúra időszakában is leépítették a gazdaságot. Amikor Budapesten rekordmagas iparűzésiadó-bevétel van, akkor jelent csődöt Budapest. Amikor annyi iparűzési adót szed be, mint még soha korábban, akkor jelenti be, hogy fizetésképtelenné vált az önkormányzat. S nincs ez másként a pedagógusok terén sem. Tisztelt Képviselő Asszony! Ha önök végre felhagynának azzal a tevékenységükkel, hogy a maradék egyetlenegy helyen, ahol még valamekkora politikai befolyásuk van, az Európai Parlamentben akadályozzák a magyar pedagógusbér-emelést, és végre nem szabnának gátat annak, hogy az a 800 milliárd forint, amit mi pedagógusbér-emelésre szánunk a saját európai uniós forrásainkból, a magyar pedagógusokhoz kerüljön, már előrébb lennének. Kritizálhat ön sok mindenkit, hogy ki hány százalékkal minősül egy-egy teszten, de ennél fontosabb feladata szerintem a baloldalnak az egyedi ügyekbe való beleszólás helyett, hogy végre-valahára hagyjon föl ezzel az akadályozó tevékenységével, mert nem hiszem, hogy bárki józan ésszel bármi kifogást talál abban, hogy a pedagógusok bére nőjön. Ehhez képest Molnár Csabától Ara-Kovács képviselő úrig vagy akár Gyurcsány Ferencig és Dobrev Kláráig sorakoznak azok az idézetek, amelyek arról szólnak, hogy önök azért dolgoznak, hogy ne legyen jobb a pedagógusoknak, hogy ne legyen magasabb értékű béremelés. Azok az európai parlamenti képviselők simán zsebre vágnak 6 millió forintot azért, hogy a magyar pedagógusoknak ne legyen 2025-re 800 ezer forint a fizetése. Ennyit kellene tenni, tisztelt képviselő asszony. [[Szabó Timea közbeszólására:]] Ön itt bekiabálhat sokféle százmilliárdokat, de hadd mondjak én is önnek egy számot, egy magasat: 4000 milliárd forint; ennyibe kerültek tavaly a szankciók Magyarországnak. 4000 milliárd forintba, az önök által mindenhol támogatott szankciók! Ön a háborúpárti baloldal egyik leginkább háborúpárti országgyűlési képviselője. [[Szabó Timea: Ti vagytok a háborúpártiak!]] Nem tudjuk pontosan, honnan kapja ezt a megbízását, nem tudjuk pontosan, honnan kapja azokat az üzeneteket, amelyeket itt kell a nyilvánosság előtt elmondania, de önök ott a Párbeszédben az egyik legharciasabb háborúpártiak. Ha véget érne a háború, ha véget érnének a szankciók, az lenne a legbiztosabb útja annak, hogy az infláció is csökkenjen, és végre a boltokban is kevesebbe kerüljön minden, amit megvásárolunk. Amit pedig önök ennek kapcsán tesznek, az továbbra is csak a háborús uszítás. Ha valami van, ami rossz a magyar orvosoknak, ápolóknak, pedagógusoknak, családoknak, nyugdíjasoknak és embereknek, az az önök háborús uszítása, és az, hogy ez a háború sajnos nagyon sokáig elhúzódik a szankciókkal együtt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Képviselő Asszony! Már bizonyára unalmas sokak számára, de nem tehetem meg, hogy szó nélkül menjek el a mellett a viselkedés mellett, amit ön hétről hétre produkál itt hétfőnként. Azon rövid időszak alatt, amikor benn tartózkodik az ülésteremben gondolom, sokan nem bánják, hogy ez így van , nem képes mást csinálni, mint, ahogy a szlengben mondják, próbálja széttrollkodni az ülést. Önnek öt perc állt rendelkezésére arra, hogy elmondja a mondanivalóját, államtitkár úrnak hasonlóképpen, és államtitkár úr nem kommentálta folyamatosan hangosan az ön hozzászólását, pedig higgye el, igény lett volna rá, ön viszont most is ezt teszi. Ez a viselkedés, azt kell mondjam, hogy infantilis, már ne haragudjon. [[Taps a kormánypártok soraiban. Szabó Timea: Ez az ön véleménye!]] Ez nem az én véleményem. Azt hiszem, hogy képviselő asszonynak szakemberhez kellene fordulnia, ez az a pont, amikor ezt muszáj tanácsolnom önnek. Menjünk tovább! Toroczkai László, a Mi Hazánk frakcióvezetője következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tegnap Békés városában a Mi Hazánk Mozgalom képviselőjelöltje az időközi önkormányzati választáson 52 százalékos eredménnyel, több mint 10 százalékkal megverte a Fidesz képviselőjelöltjét. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]] Ebben a városban, Békés városában éppen a múlt pénteken a győztes képviselőjelöltünkkel, Földesi Mihállyal tartottam közös utcafórumot, amely egy három hónapig tartó országjárás utolsó állomása volt. Ezen az utcafórumon is szembesültem azzal, valamint a három hónapos országjárás során is szembesültem azzal, hogy mennyire föl vannak háborodva a magyarok a kormány különböző sarcokkal, adóztatással kapcsolatos intézkedései miatt, például hogy a kutakkal kapcsolatos eredeti elképzelések mennyire fölháborították a különösképpen vidéken élő magyarokat, amit önök terveztek. Nagyon örülünk annak, hogy ezzel az országos kampánnyal és jó pár itteni felszólalásunkkal is sikerült rábírnunk a kormányt arra, hogy jobb belátásra térjen és végül is meghátráljon ebben az ügyben, és a kútamnesztiáról szavazhatunk majd, ha minden igaz, ezen a héten. De szeretném a kormány figyelmét felhívni arra, hogy sok ilyen probléma van még, amiben meghátrálásra szeretné a Mi Hazánk Mozgalom bírni a kormányt, ugyanis a kormányzati elhibázott gazdaságpolitika az oka annak, hogy ilyen sarcok kivetésére, különböző adóemelésekre folyamatosan sor kerül. Hiszen önök is pontosan ugyanúgy tudják, mint ahogy mi is tudjuk, hogy üres az államkassza. Láttuk a költségvetést, tisztában vagyunk a költségvetési hiánnyal. S ennek érdekében a kutakra kivetendő különböző sarcokat vagy akár adót mint Belgium esetében, ahol már megvalósították ezt a kútregisztrációt sikerült megakadályoznunk. De önök találnak kreatív módon újabb lehetőségeket arra, hogy újabb sarcokat vessenek ki a magyarokra, mert egyszerűen a rossz, elhibázott gazdaságpolitikájuk miatt üres az államkassza. Most nyilván ebbe a kategóriába tartozik a jövedékiadó-emelés, amellyel most már a benzinár, az üzemanyagárak tekintetében is sajnos Európában a legdrágábbak közé fogunk majd tartozni, vagy akár a magyarok megtakarításainak a 13 százalékos megadóztatása. Teljesen mindegy, hogy szociális vagy milyen okokra hivatkoznak, de nyilvánvalóan arról szól a dolog, hogy megadóztatják a magyarokat különböző, egyre kreatívabb módszerekkel. S még mindig nem értik meg azt, hogy a gazdaságpolitikájuk a hibás. Az a gazdaságpolitika, amit 33 éve a fideszes kormányok és a balliberális-globalista kormányok ugyanúgy folytatnak. Ezért jutottunk el oda, hogy miközben önök tiltakoznak legalábbis itt, illetve kommunikációs szinten tiltakoznak az ellen az őrült elképzelés ellen, amit Luxembourgban az Európai Unió tagállamainak belügyminiszterei elfogadtak, ami alapján szét kell osztani a gazdasági bevándorlókat, a migránsokat, ha pedig nem fogadja be Magyarország, akkor majd fejenként 20 ezer eurót kell fizetni, ez ellen tiltakozni kell, ezt maximálisan el kell utasítani! A Mi Hazánk Mozgalom határozottan tiltakozik minden ilyen őrült brüsszeli elképzelés ellen. Csak az a problémánk, hogy ezen a héten nemcsak a kútamnesztiával foglalkozunk itt a parlamentben, hanem itt van előttünk a vendégmunkások magyarországi foglalkoztatásáról szóló javaslatuk is, amelynek a benyújtója Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes. Ebből is látszik az, hogy miközben önök is tiltakoznak az őrült brüsszeli gazdasági migránspolitika ellen, valójában ugyanezt akarják, ugyanis mi más indokolná, hogy egyáltalán ilyen történyt kell a parlamentnek elfogadni, ami a vendégmunkások beáramlását fogja lehetővé tenni. Az önök javaslatában, ebben a törvényjavaslatban még létszámot sem, korlátot sem határoznak meg. Tehát Bangladesből, Indiából vagy Afrikából akár milliók is beáramolhatnának pillanatok alatt, ha az önök gazdaságpolitikája fog folytatódni, hiszen önök mindig azoknak a globális nagyvállalatoknak a pártját fogják, őket támogatják adókedvezményekkel vagy infrastruktúra-kialakítással, mint az akkumulátorgyárak esetében is látjuk, akik az olcsó külföldi, idegen, Európán kívüli munkaerőre építik a saját profitjövedelemre épülő gazdaságpolitikájukat. Ez nemcsak azt jelenti, hogy valójában lecserélik Magyarországon a lakosságot, hanem arról is szól, hogy még jobban letörik az így is gyalázatos béreket, fizetéseket Magyarországon. Hiszen az a célja ennek a gazdaságpolitikának, hogy megtalálja akár Bangladesből, akár Afrikából azokat a munkásokat, akiknek jóval kevesebb bér, jóval kevesebb fizetés is elég, amiből már így sem lehet Magyarországon megélni ilyen élelmiszer-infláció és ilyen inflációs mutatók mellett. Arra kérek tehát választ, hogyan lehetséges az, hogy egyáltalán az önök elhibázott gazdaságpolitikája miatt ilyen törvényt kell elfogadni. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Tállai András államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! A felszólalásában legtöbbször azt mondta el, hogy elhibázott gazdaságpolitikát folytat Magyarország, a magyar kormány. Hát, azért nézzük, lássuk a tényeket! Ha ön összefüggéseiben bírálta ezen belül legjobban Magyarország adórendszerét, akkor egy kicsit tekintsünk vissza, hogy honnan is indult ez az ország 13 évvel ezelőtt, honnan indult a magyar költségvetés, honnan indult a magyar gazdaság, egyáltalán a magyar vállalkozások milyen helyzetben voltak, és milyen helyzetben voltak a magyar családok. [[13.40]] Ha ilyen összefüggésben nézzük a magyar gazdaságpolitikát, akkor a következő változások történtek. Először is létrejött egymillió új munkahely. Egymillió új munkahely. Igaz, akkor ön még nem ült itt, az Országgyűlésben, de emlékszem rá, hogy a baloldali képviselők már akkor is nevetségesnek és teljesíthetetlennek tartották. Aztán Magyarország gazdasági teljesítménye a 2010-es években igen gyengécske volt, az Európai Unió utolsó harmadához tartozott. Ha megnézzük, hogy a gazdasági növekedésben, magyarul a magyar kormány döntései, gazdaságpolitikai döntései által milyen gazdasági teljesítményt ért el az ország, akkor azt láthatjuk, hogy az Európai Unió legjobbjai közé tartozott, tartozik lényegében az elmúlt tizenév összehasonlítását tekintve Magyarország. Ugyanez igaz, ha megnézzük a társadalom, az ország helyzetét. 2010-ben, a ’10-es években az emberek nagy többsége a devizahitel-válsággal foglalkozott, azzal foglalkozott, hogy hogyan tud ebből kijönni, hogyan tudja egyenesbe hozni a családját, hogyan tudja ezt elfelejteni. Azt gondolom, hogy ebben európai uniós szinten is, európai szinten is a kormány és az Országgyűlés példamutatóan olyan döntéseket hozott, amelyek rendezték ezt, és a családok ilyen tekintetben megnyugodhattak. De nézzük az ön által bírált adórendszert! Magyarország adórendszere a 2010-es években, ha az áfarés kulcsát tekintjük, akkor az 20 százalék fölötti volt, magyarul egy számítás szerint ennyi áfát nem szedett be a magyar kormány, olyan rendszer volt akkor kialakítva. Ma ugyanez a százalék 5 százalék, és remélhetőleg ebben az évben 5 százalék alá fog süllyedni. Ez azt jelenti, hogy a magyar kormány olyan gazdaságfehérítő intézkedéseket hozott, amelyeknek ez lett az eredménye. De nézzük, az összadóterhelés tekintetében hogyan is áll Magyarország! A 2010-es években ez bőven meghaladta a 40 százalékot, és ez a szám ma 40 százalék alatt van, 38 százalék körüli, tehát Magyarország az összadóterhelést tekintve is igenis jól teljesített. De nem csak én mondom ezt, ha megvizsgáljuk, láthatjuk, hogy az elmúlt években a hitelminősítő intézetek amelyek igen szigorúak országunkkal és más országokkal szemben is közül leminősítést, lejjebb sorolást egyetlenegy hitelminősítő sem tudott ajánlani, mondani, Magyarországot ma is egyértelműen a befektetésre ajánlott országok közé sorolják. Én azt gondolom, hogy amiatt bírálni a magyar gazdaságpolitikát, mert lehetővé teszi egyébként a gazdaság teljesítményének a növekedését… A munkaerőhiány ma már nem munkaerő-felesleg van, hanem munkaerőhiány van a piacon, nemcsak Magyarországon, hanem lényegében egész Európában, a szomszédos Szlovákiában, Nyugat-Európában már korábban kezdődött, nyilván mindenki mindent megtesz annak érdekében, hogy a gazdaság teljesítményét fenntartsa. Ehhez szükségesek azok a lépések, amelyek a határon túli magyaroknak teszik lehetővé, hogy könnyebben dolgozhassanak hazánkban. Végül a jövedékiadó-emelés, ön is tudja, ez Brüsszel, az Európai Unió előírása, ezt a magyar kormánynak kötelező végrehajtania. [[Arató Gergely közbeszól.]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Jobbik képviselőjének, Brenner Kolomannak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A jelenlegi fideszes kormány benyújtotta a 2024. évi költségvetést. Most attól tekintsünk el, hogy egy kiegyensúlyozottan működő polgári demokráciában, amelyben mi, konzervatívok hiszünk [[Moraj, derültség a kormánypártok soraiban. Rétvári Bence: Sok mindenben hittetek már!]] , az egy felelőtlen kormányzati politika, amikor egy kormány még a nyár előtt benyújt egy költségvetést az Országgyűlésnek, mégpedig olyan sarokszámokkal, amelyekről hosszú évek óta később mindig bebizonyosodik, hogy abból aztán kizárólag az lesz, hogy önök annyira rászoktak, mint valami keménydrogra, a rendeleti kormányzásra, hogy majd aztán később, utólag abban ide-oda lehet csoportosítani a pénzeket. 6 százalékos infláció. Ehhez képest az orbáni infláció az élelmiszerek tekintetében még mindig 30 százalék fölött van, tisztelt fideszes képviselőtársaim, és az orbáni infláció általában is még bőven 20 százalék fölött van. Én értem, hogy Orbán Viktor miniszterelnök úr ráparancsolt az inflációra, hogy legyen kevesebb, de általában a közgazdászszakma szerint ez nem teljesen így működik. Azt kell hogy mondjuk tehát, hogy ez egy megalapozatlan költségvetés, amelybe ráadásul önök beletervezik az európai uniós forrásokat, miközben Nagy Márton fideszes miniszter egészen nyíltan elmondja, hogy önök már nem számítanak arra, hogy idén bármilyen európai uniós forrás hazánkba érkezik. Még egyszer szögezzük le: ez kizárólag a jelenlegi fideszes kormány hibája, hiszen az önök 13 éves kormányzása alatt önök módszeresen leépítették a jog uralmát, és gyakorlatilag a túlárazások rendszerében olyan rendszerszintű korrupciót valósítottak meg sajnos hazánkban, amelynek kapcsán a többi európai uniós tagállam úgy döntött, hogy a magyar polgároknak járó pénzeket sajnos visszatartják, ez az önök felelőssége, pedig a jelenlegi orbáni inflációval terhelt, nagyon nehéz gazdasági és szociális válságban nagyon nagy szükségük lenne a magyar polgároknak ezekre a pénzekre. Azt már csak mellékesen jegyzem meg, hogy már most súlyos milliárdokat veszítettek a magyar polgárok, hiszen a Helyreállítási Alap pénzeiből már most nagyon sokat veszítettünk, és ráadásul még nem is teljesítették a vállalásaikat sem, ha a 27 mérföldkőre gondolunk. Ehhez képest önök mást sem harsognak, mint hogy már csak Brüsszelen van a sor, azon a Brüsszelen, ahol egyébként az a magyar politikus, aki Brüsszel, az Orbán Viktor miniszterelnök úr, hiszen ő szavaz meg minden szankciót is. Ezzel kapcsolatban mi minden szélsőséges álláspontot elutasítunk a Jobbik-Konzervatívok nevében, tehát elutasítjuk az európai egyesült államok DK-s koncepcióját is ugyanúgy, de ugyanúgy a Fidesz Európai Unió-ellenes és nyugatellenes politikáját is elutasítjuk, hiszen mi tudjuk, hogy Európa a biztonságunk, és a NATO. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha már a szélsőséges álláspontokról beszélünk, engedjék meg, hogy egy másik témát is idehozzak, mégpedig az osztályharcot az utakon! Ugye, az életmódbaloldal és egyes zöldpolitikusok úgy fogják fel, hogy ez egyfajta osztályharc az utakért a gyalogosok, a tömegközlekedéssel járók, az autósok és a kerékpárosok között. Mi, konzervatívok pontosan tudjuk, hogy ez egy veszélyes politika, egymás ellen uszítani ezeket a társadalmi csoportokat, holott mi tudjuk, hogy minden magyar polgár néha gyalogosan jár, néha nyilvánvalóan egy nagyváros belvárosában kerékpárral jár, néha felül a villamosra azon a településen, ahol van villamos, és ha egy olyan településen, azon a vidék Magyarországán él, amelyet mi jól ismerünk, akkor bizony nem fog több kilométert elgyalogolni a buszmegállóig, hanem kocsiba kell ülnie azért, hogy megmozdulhasson. Ezért is utasítjuk el mind azt az osztályharcos uszítást, amelyben csak az autósok a jók, és a forgalmi sávok a győzelem, amelyet aztán lefestetek, mind azt a fideszes politikát, amely kiemelkedő módon sarcolja az autóstársadalmat hazánkban nemcsak a jövedéki adó jelenlegi emelésével itt tetszettek volna Brüsszellel szembeszállni, kedves fideszes elvtársak, zárójel bezárva [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] , hanem a 27 százalékos áfával, és egyébként pedig ha vesz valaki egy Suzukit hazánkban, akkor bizony egy átlagos árból, a listaár 7 millió egy új autó esetében, abból 2 millió forintot önök beszednek tőlük adóban. Mi ez, ha nem az autóstársadalom megsarcolása? Mi, Jobbik-Konzervatívok minden szélsőségtől mentesen tudjuk, hogy harmonikusan és mindenkinek a biztonságos közlekedéshez való jogát biztosítania kell egy kiemelkedően nyugodt és olyan konzervatív politikának, amelyet egyedül mi képviselünk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. A tisztelt képviselő úr több témát is említett. Először is kezdeném a gazdasági kérdésekkel. Egy dologban értünk talán egyet, az pedig az, hogy a gazdaság, a magyar gazdaság és az egész európai gazdaság mozgástere szűkült, és hiába próbálják ezt letagadni, az európai döntéseknek ehhez sok köze van, sőt ezeknek van a legtöbb köze a kialakult helyzethez. Mert az az energiaár-emelkedés, amit nemcsak Magyarország, hanem Európa gyakorlatilag minden országa kénytelen elviselni, az százalékokban mérhető módon veti vissza az európai GDP-t nem mi mondjuk, hanem jó pár nemzetközi elemző intézet is , és ez egész egyszerűen azt jelenti, hogy a világ nagy gazdasági térségei közül Európa kénytelen szembenézni a legnagyobb visszaeséssel, olyannyira, hogy a Világbank egyes számításai szerint nem is remélhet Európa gazdasági növekedést. [[13.50]] Tehát értem én, hogy megpróbálják úgy beállítani, mintha amivel szembenéznénk, az csak Magyarország problémája lenne, de egész Európa évtizedek óta nem látott gazdasági kihívásokkal néz szembe. Ha például az inflációt nézzük, akkor a hetvenes-nyolcvanas évek óta nem volt ilyen mértékű infláció egész Európában. És ez az, ami a magyar gazdaság mozgásterét is szűkíti. Csak az energiaszámla beszéltünk már erről, de ezek szerint nem veszik figyelembe 4000 milliárd forinttal nőtt, csak Magyarországon. Ilyen körülmények között a fő kérdés az, hogy mit tesz a kormány. Jó pár intézkedésről született döntés az elmúlt években, hónapokban. Az árstopok intézményét fenntartjuk, akármennyire is támadják. Jól vizsgázott, jó tapasztalatokkal rendelkezik a pár nappal ezelőtt bevezetett bolti akciók intézménye is, ami azt jelenti, hogy húsz termékkörben kell akciókat hirdetniük a legnagyobb boltoknak. Reményeink szerint ez érezhető segítséget jelent majd a vásárlóknak. A kamatstopot is érvényben tartjuk. Ez óriási ellentét azzal az időszakkal szemben, amikor semmiféle támogatást nem kaptak azok a családok, amelyek ugyanúgy egy gazdasági válság idején egyébként megnövekedett kamat- és törlesztőterhekkel néztek szembe. Fenntartjuk a rezsitámogatást is, a jövő évi költségvetésben is fenntartjuk ezeket. Önök, illetve az önök szövetségesei mindezt, ezt az intézkedést ostobaságnak tartották. Ha még mindig ostobaságnak tartják, akkor azért gondolkozzanak el azon, hogy minden családnak közel 200 ezer, 181 ezer forinttal többet kellene fizetnie havonta, ha ezek az energiaárstop-intézkedések nem lennének érvényben. Új döntések is születtek, ilyen például a vármegyebérlet, amely intézkedés a baloldali kormányszövetségnek nem jutott eszébe, annál inkább eszébe jutott a szárnyvonalak bezárása. Mi ezzel szemben csökkentjük az utazók terheit. A 13. havi nyugdíjat visszaállítottuk, sőt emelt összeg jár januártól minden nyugdíjasnak. Az ilyen intézkedések sorozatát folytathatnám. Ami a költségvetést illeti, ha már említette a költségvetés tervezetét, annak mindenesetre örülök, hogy legalábbis pillantást vetettek rá: azért arról nem ejtett szót, hogy a meghatározó területekre még ebben a szűkülő mozgástérben is sokkal több áll majd rendelkezésre. Védelmi kiadásokra 400 milliárddal több az idei évhez képest, oktatási kiadásokra 629 milliárddal áll majd több rendelkezésre. Ebből egyébként plusz 235 milliárd a felsőoktatás. Ha az oktatás területét nézem, akkor 2010-hez képest közel 2000 milliárddal, 1989 milliárddal áll majd több rendelkezésre. Az egészségügy területén ez a növekmény az idei évhez képest 424 milliárd, a 2010-es évhez képest pedig több mint 2000 milliárd. Tehát miközben önök zsugorodó költségvetésről beszélnek, meg arról, hogy semmiféle támogatást nem kap senki, a költségvetési számok, amelyekre ön hivatkozott, teljesen mást mutatnak. Ami az uniós források kérdését illeti: értem én, hogy ön hiányolja ezeket, de akkor miért csatlakozott egy olyan pártszövetséghez, amely mindent megtesz annak érdekében, hogy ezeket a forrásokat ne kapjuk meg. Ön közös listán indult azokkal, akik pár nappal ezelőtt kiálltak, sajtótájékoztatót tartottak, és bejelentették, hogy még több követelést szeretnének szorgalmazni Brüsszelen keresztül Magyarország irányába. Utána meg idejönnek a parlamentbe, és számonkérik a kormányt, hogy miért nem jöttek meg az uniós pénzek. Ez hogy van? Ami a két szélsőséget illeti [[Dr. Vadai Ágnes: Fidesz?]] : európai egyesült államokat mi sem szeretnénk, de akkor miért csatlakozott ön azokhoz, akik szeretnének? Ami pedig az uniós tagságot illeti: szerintünk ez nemzeti érdek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] És egyetlenegy párt van Magyarországon, amelyik az uniós tagság ellen érvelt, azt Jobbiknak hívják. [[Dr. Vadai Ágnes: Az idő lejárt!]] Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most az MSZP képviselője, Vajda Zoltán következik. Megadom a szót.
Tisztelt Országgyűlés! Azért kértem szót napirend előtt, mert ezen a héten kezd foglalkozni a parlament egy különösen fontos javaslattal. Legalábbis különösen fontosnak kellene lennie, de nem is lehet távolabb attól, sőt ma már inkább ócska és gagyi. És sajnos ez a két jelző is elég ahhoz, hogy mindenki be tudja azonosítani: igen, a költségvetésről van szó. Mert ezeknek a papíroknak [[Felmutatja.]] ugyanis ezt a nevet adták, hogy költségvetés; de ezen kívül semmi köze hozzá. Ez nem egy költségvetés, ez egy tákolmány! Értem már, miért nem akarnak diplomás embereket egy ilyen összeállításához, nincs is rá szükségük. Hogyan lehetne ezt komolyan venni, amikor a valósághoz nincsen semmi köze?! Mondjuk, az oldalszámozás talán stimmel. Tisztelt Ház! Nehéz máshogy minősíteni ezt, főleg, ha figyelembe vesszük az elmúlt év költségvetését. Miről is van szó? Emlékeztetem önöket, milyen terveket adtak itt nekünk elő: több mint 4 százalékos GDP-növekedést vártak, a valóság az, hogy Magyarország lassan egy éve technikai recesszióban van; 5 százalékos inflációra számítottak, ismétlem, 5 százalékosra számítottak. Ez mindösszesen háromszorosan teljesült túl, amit statisztikai hibahatárnak talán már nem csúfolhatunk, messze abszolút európai uniós rekordernek annál inkább. Ilyen használhatatlan büdzsét fogadtattak el az állítólag tisztelt Házzal. Mi lett a vége? Tavaly decemberben rendeleti úton módosították, az Országgyűlésnek idén februárban benyújtották, és március végén szavazhattunk róla. Ennél nagyobbat egy büdzsé nem bukhat. És milyen tanulságot vontak le? Semmit! Kezdték megint elölről májusban. Tisztelt Ház! Én alig egy éve vagyok a Költségvetési Bizottság elnöke, ezalatt már a harmadik költségvetésüket fogyaszthatom. Engem nyugodtan dolgoztathatnak, nincs ezzel nekem semmi bajom, de ez a költségvetésük olyan gyenge lett megint, hogy jobban járna az ország, ha ezt visszavonnák. Higgyék már el, nem jó úgy költségvetést tervezni, mintha lottóznának, vagyis hogy mondjunk számokat, és hátha bejön majd a tippünk. Tényleg ettől várják, hogy a piac megnyugodjon, és lássa az állítólag kiszámítható gazdaságpolitikájukat? Komolyan ettől várják, amikor rendeleti úton önök éjjel vezetnek be új különadókat és más adóemeléseket egyik pillanatról a másikra? Vagy amikor majd’ százszor módosítják az egyes előirányzatokat, és így a végeredménynek köze nincs a parlament által elfogadott verziókhoz? Kedves fideszesek, azért gondolják át ezt az utóbbit, hát, hogy fognak lombkoronasétányokat építeni Magyarországon, ugye? Tisztelt Ház! A valóság az, hogy a kormányuk jelentette gazdasági kockázatot a magyar embereknek egyre drágább finanszírozni. Minden magyar ember évente körülbelül 150 ezer forinttal többet kénytelen fizetni a magyar államadósság finanszírozására az Orbán-kockázat miatt. Ismétlem: minden magyar emberre körülbelül 150 ezer forintnyi pluszteher jut. Ez a valóság! Ahogyan az is a valóság, hogy maguk, a kormány az akadálya annak, hogy az uniós források végre megérkezzenek a magyar gazdaságba. Tisztelt Ház! Az Európai Unió a költségvetéssel kapcsolatban miket kért a magyar kabinettől? Egyrészt azt, hogy vezessék ki a különadókat ez év végén. Ezeket úgyis a magyar emberek fizetik végül, hiszen az árakon keresztül a cégek úgyis beszedik a családoktól. Az Unió azt javasolta, hogy felejtsék már el ezt a nyári költségvetést, mert azt senki nem tudja komolyan venni, lottótippeket nehéz lehet szakmailag értékelni. A két kérdésre mi volt a válaszuk? Egyrészt meghosszabbították a különadókat, sőt volt, aminek a szintjét meg is emelték, hadd növekedjenek tovább az árak és az infláció. A másik kérdésre pedig épp nyilvánvaló a válaszuk: amikor a héten megtárgyaljuk ezt a költségvetésnek csúfolt tákolmányt. És ha ehhez még hozzávesszük Nagy Márton szavait, miszerint a magyar gazdaságnak nem is kell az uniós forrás, jobb, ha el is felejtjük azokat, mindez abba az irányba mutat, hogy a kormány minden mozdulata azért van, hogy ne érkezzenek meg az uniós források. Igazam van, mert nem a különadók kivezetéséről, hanem az emelésükről tárgyal a parlament. Igazam van, mert júniusban és nem majd novemberben, egy elfogadott zárszámadás alapján tárgyaljuk a ’24-es költségvetést. Igazam van, mert Lázár ahelyett, hogy 270 beinduló uniós projektről beszélne, 270 törölt fejlesztéssel listát hozott nyilvánosságra. Igazam van, mert Nagy Márton nem arról beszél, hogy szuper jó a működő tőke, de nem mondhatunk le az uniós pénzekről. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Tegyenek meg mindent, hogy megérkezzenek az uniós pénzek, ez lenne a maguk feladata! Ha nem ezt teszik, egyre súlyosbodó válságot kell kezelni. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]] [[14.00]]
Tállai András államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Talán felszólalásában egy biztos valós elemet véltem felfedezni, az pedig az, hogy az Országgyűlés előtt van a 2024. évi költségvetés, és holnap kezdődik meg a tárgyalása. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] Lényegében jegyzeteltem itt, az első percből két szót tudtam megjegyezni, amit elmondott, az az, hogy ócska és gagyi. Egy perc alatt ez óriási teljesítmény, de ha már ezt a szót használta, akkor, bár ugyan 2010 előtt ön nem ült az Országgyűlésben, a pártjának, kormánypártjának a 2010 előtti költségvetéseit tanulmányozza, és ha tanulmányozza, akkor rájön, hogy egyetlen évben nem sikerült a költségvetési hiányt teljesíteni. Az Európai Unióban hat éven keresztül vagy az első, vagy a második legnagyobb hiánnyal gazdálkodott a magyar költségvetés. Na, erre igaz az, hogy ócska és gagyi. Az, amit a magyar kormány megalkot költségvetésként, és az Országgyűlés elé tár, azt gondolom, hogy egy felelős és felelősen gondolkodó kormányzaté, Pénzügyminisztériumé, aminek egy célja van, hogy az ország pénzügyi egyensúlyát fenntartsa, hogy a költségvetésben megfogalmazott társadalompolitikai és gazdaságpolitikai célokat teljesítse. Ha megengedi, akkor ugyan nem az ön véleménye, de mégiscsak egy törvény által hivatott szervezet véleményét olvasnám, ez pedig a Költségvetési Tanács: a tanácsnak a Magyarország 2024. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat-tervezetének hitelességére és végrehajthatóságára nézve nincsenek olyan alapvető ellenvetései, amelyek indokolnák a tervezettel kapcsolatban az egyet nem értés jelzését. Ugyanakkor a tanács kötelességének érzi, hogy felhívja a kormány figyelmét néhány kockázatra. Ez a Költségvetési Tanács véleménye, tehát nem kér új költségvetést, nem kér a költségvetésben módosítást. Nézzük, mit ír az Állami Számvevőszék! A 2024. évi költségvetésitörvény-javaslat lényeges összegű bevételi előirányzatainak összértéke a bevételi főösszeg 86,1 százalékát tette ki, a teljesíthetőségének értékelésére kiválasztott előirányzatok összegének 99,8 százaléka teljesíthető, 0,2 százaléka hordoz kockázatot. Mindezek alapján összességében a 2024. évi költségvetésitörvény-javaslat bevételei teljesíthetők. Tehát az ön vádaskodását két intézmény, azt gondolom, felelősen gondolkodó és szakértő intézmény is cáfolja. Na nézzük, miket mondott itt még ön a rendelkezésére álló öt percében! Az egyik állítása az, hogy százszor módosítottuk a költségvetést. Azt gondolom, hogy ön vagy nem érti, vagy nem akarja érteni. Az, hogy egy kormány átcsoportosít egyik előirányzatról a másik előirányzatra költségvetési főösszegen belül, a költségvetési hiány módosítása nélkül, az nem a költségvetés módosítása. Ez a kormánynak egy jogszabály adta lehetősége, amikor a költségvetésen belül az egyik előirányzatról a másik előirányzatra… háborús idő van, gazdasági szankciókkal kell szembenéznünk, azt gondolom, hogy a kormány ezt joggal teszi meg. A másik állítás: a magyar emberek egyetlen forinttal sem fizetnek többet azért, mert a magyar államháztartás finanszírozása az önök nagyszerű tevékenysége által, hogy az EU-s pénzek nem érkeznek meg, ezáltal a kamatköltségek, a külső finanszírozás drágább lesz, ez nem a magyar emberek terhét jelenti. Pontosan, hogy a magyar embereknek megmaradnak a családi adókedvezmények, megmaradnak a támogatási rendszerek. Ön bírálja, hogy nem vezetjük még ki az extraprofitadót. Ezzel ön kit bírál? Olyan cégeket, vállalatokat adóztatunk meg, amelyek a háborús helyzet miatt, a gazdasági szankciók miatt többletprofitot termelnek, és azt szedjük be, és ez kerül a Rezsivédelmi Alapba. Lényegében ön multicégeket véd ezen állításával. Azt gondolom, a költségvetés benyújtása és a költségvetés főösszegei reálisak, és azok teljesíthetőek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most a Momentum képviselője, Fekete-Győr András következik. Megadom a szót.
Tisztelt Országgyűlés! Emlékezzünk vissza 2023. május 31e késő estére! Ugye, a Puskás Arénában a Sevilla az AS Roma csapatával mérkőzik meg az Európa Liga döntőjében. A kormányszóvivőjük Szentkirályi Alexandra a Facebook-oldalán próbál arra fogadást kötni, hogy vajon melyik csapat fog tovább menetelni a döntőből. A gyerekek alszanak, Budapest belvárosában szórakoznak, és vannak olyanok is, akik még dolgoznak. Közéjük tartoznak az Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkársága munkavállalói, alkalmazottai is, akik éppen ezekben az órákban élesítik a Fidesz legújabb megszorítását a Magyar Közlönyben, ugye, a kamatadót. Nem először és vélhetően nem utoljára alkalmazzák ezt a módszert a Fideszben. A Covid időszakában emlékezzünk vissza étteremtulajdonosok, pincérek, kocsmárosok lesték a Magyar Közlönyt 23 óra 40 perc körül, hogy vajon másnap mehetneke munkába. Tavaly december 30-án, ugyanebben az idősávban módosították az egészségügyi jogszabályokat. Az a kérdésem önökhöz, hogy van ennek valami oka a magyar emberek lenézésén túl. Van bármilyen érv arra, hogy miért nem lehet kiállni az emberek elé, és elmondani nekik kerek perec nyíltan, hogy miről is szól a kormányzás? Én speciel pont jogász vagyok, de azt nem tudom megérteni, hogy hol normális az, hogy önök azt várják az emberektől, hogy sorról sorra böngésszék a pdf-ben feltöltött Magyar Közlönyt, hogy megtudják, hogy hogyan fognak élni egy nap múlva vagy egy héttel később. A múlt héten pedig sikerült egy újabb határt átlépni. Eddig legalább a bankban tartott pénze biztonságban lehetett annak, aki megfizette azt a nem kevés adót a munkája után. Most a kormány a Sevilla-Roma meccs alatt még egyszer, valaki nagyon nem szereti a focit a kormányukban úgy döntött, hogy 13 százalékos adót vet ki a kamatokra. Tehát egy hónap alatt kéne magyarok tízezreinek átalakítani a megtakarításaikat, amelyeket gyakran nyilván évekre kötöttek le. Kérdésem az, hogy hogyan gondolták ezt: majd gyorsan kiveszi mindenki a pénzét a lekötött betétből, hogy elkönyveli a nem kevés veszteséget, és azt átrakja állampapírba? Hát, gratulálok, szép megszorítást, középosztály-különadót sikerült kivetni pont azokra a megtakarításokra, amelyekkel egyébként ellensúlyozni próbálták volna az Európa-rekorder orbáni inflációt. Talán az éjszakai publikálásnál is nagyobb cinizmus, amikor másnap Nagy Márton gazdaságfejlesztési miniszter annyit kérdez vissza az új fideszes megszorítás kapcsán, hogy kit érdekel, mennyi pénzt szedünk be. Hát, például engem; engem például érdekel, meg azt a tízezer magyar embert is érdekli, akinek a megtakarításaival önök szórakoznak. Ma 100 forint kamatból 72-t lehet felvenni, a többit elviszi a kormány, hacsak nem kötjük le állampapírba. Nem szeretnék az állampapírok ellen beszélni, de kérdezem: a Fidesz-kormány ad bármiféle biztosítékot arra, hogy az állampapírra majd egy-kettő vagy három év múlva nem megy extra adóteher? Tehát hogyan lehet megbízni egy olyan kormányban, képviselőtársaim, ami rendszeresen 23 óra 40 perc környékén írja át a magyarok életének hétköznapjait és szabályait? Tisztelt Országgyűlés! Van egy fontos dolog, amit a magyarok az elmúlt 13, de ha őszinte akarok lenni, akkor az elmúlt 20 évben nem igazán tapasztalhattak meg: a kiszámíthatóság; hogy például lehet olyan év Magyarországon, amikor nem változnak az adótörvények, amikor lehet előre tervezni. A Fidesznek több mint egy évtized konjunktúra jutott, növekedett a gazdaság, ömlöttek az uniós pénzek. Ehhez képest ma több mint ötven adónem van Magyarországon, folyamatos a rettegés az emberek között, hogy kit sarcol, kit tol félre, kit lehetetlenít el az Orbán-kormány. És sorra is került mindenki, a katás grafikustól, a közértesen át a megtakarításokkal rendelkező középosztályig. Így sikerült kihasználni egy évtized gazdasági fellendülését, képviselőtársaim. És nem csoda, hogy ma önök és sajnos magukkal együtt a magyar gazdaság letolt gatyában áll a válság közepén. [[Rétvári Bence: Na, Kuncze Gábor!]] [[14.10]] Amikor a Momentum fogja kormányozni Magyarországot, a célunk az lesz, hogy kiszámítható, tervezhető legyen az élet, hogy évekig ne változzanak az adótörvények, és ha ne adj’ isten, mégis változtatni kell, akkor legyen idő felkészülni, és egyetlen magyar se érezze azt, hogy a magyar kormány kifejezetten ellene dolgozik. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a DK, a Momentum és az MSZP soraiból.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném arról biztosítani, hogy semmiféle focimeccs nincs összefüggésben a közigazgatás működésével. Annyiban örülök, hogy figyelemmel kísérte a budapesti Európa-liga-döntőt, mert ezek szerint valamennyire érdeklődik a foci iránt, és talán még oda is eljuthatunk egyszer, hogy a magyar válogatottnak is hajlandó szurkolni. [[Dr. Vadai Ágnes: Jaj, ne már! Ez annyira kínos!]] Hiába próbálják ezt meg nem történtté tenni, képviselő úr korábban arról értekezett [[Közbeszólások. Az elnök csenget.]] hogy nem feltétlen tud ő a magyar válogatottnak szurkolni. [[Dr. Vadai Ágnes: Miért kellene ezzel foglalkozni? Mit műveltek a Liszt Ferenc téren? Arról kellene beszélni!]] Ha ez egy lépés ebbe az irányba, akkor szerintem az jó dolog. Ennél fontosabb azért az adózás kérdése. Ha megnézte ezeket a számokat, akkor azt azért láthatja, hogy a jelenlegi kormányzás alatt jelentősen csökkent az adóterhelés Magyarországon. Ez igaz a vállalkozásokra is, illetve a családok adózására is. Ez a kormány volt az, amely jelentősen csökkentette például a személyijövedelemadó-kulcsokat, a korábbi kétkulcsos adórendszer helyett egykulcsosat vezetett be [[Szabó Szabolcs: Mennyi az áfa?]] , ez a kulcs jóval alacsonyabb, mint a korábbi legmagasabb, és szeretnénk még ebben az időszakban is ezt itt tartani. Ez a kormány volt az, amely a társaságiadó-kulcsokat jelentősen csökkentette. Ez teljesen ellentétes az önök törekvésével. Önök kampányoltak a globális minimumadóért, ami egy sokkal magasabb adózási szintet jelentett volna egyébként a vállalkozásoknak. Ha visszaemlékezünk a katára, a baloldali képviselők úgy kritizálták a módosításokat, hogy amikor bevezette a kormány, akkor egyáltalán nem szavazták meg. Ez a kormány volt az, amely családi adókedvezményeket biztosított a családok számára. Most is fenntartjuk ezt. Ilyen intézkedés korábban nem volt. Ez a kormány volt az, amely a 25 év alattiaknak teljes adómentességet biztosított, jövedelemadó-mentességet. Önök egyáltalán nem javasoltak ilyesmit, illetve a baloldali kormányzás alatt ilyen intézkedés nem volt. Azt tudjuk, hogy mit javasolnak, ha majd a Momentum kormányoz vagy kormányozna. Ott van benne a programjukban, hogy kétkulcsos jövedelemadót szeretnének tervezni, illetve bevezetni. Az nem alacsonyabb adózás vagy adószint, tisztelt képviselő úr, hanem az sokkal magasabb adószint. És ha a korábbi programjukat veszem alapul, akkor az azt jelenti, hogy az ott javasolt adószint alapján Magyarországon egy átlagfizetést hazavivő állampolgár már a magasabb adókulcs alá esne. Óriási sarcot tennének a munkából élők vállára, ez a helyzet. Ilyenkor általában értetlenül néznek a momentumos politikusok, amikor vitatkozunk erről. Javaslom, hogy azt a vaskos, nagy programjukat nézzék meg, ott van benne a kétkulcsos jövedelemadó javaslata magas adókulcsokkal és konkrét összeggel, hogy ezt honnan vezetnék be, és az sokkal magasabb adóterhelést jelentene. Most ön minősítette a kormány tevékenységét. Engedje meg, hogy én is szóljak pár szót a Momentum tevékenységéről, mert aki figyelemmel kíséri az önök fejlődéstörténetét, keletkezéstörténetét, az rendre egy olyan politikai alakulatot láthat, amely meghatározó ügyekben valahogy mindig ellentétesen cselekszik az ország érdekeivel, illetve a magyar állampolgárok elvárásaival. Önök például már az előtt fegyverküldést javasoltak a háborúba, mielőtt ez általános álláspont lett volna a baloldalon. Azzal érveltek, hogy a fél világ ezt csinálja, miközben nem csinálja ezt a fél világ, hanem jó pár európai ország csinálja ezt szerintünk nem helyesen, mert az ő állampolgáraik sem ezt várják el tőlük. Önök még a háborúba sodródás politikáját akkor is folytatják, amikor már most is több tízezren veszítették életüket, köztük kárpátaljai magyarok. Azzal érvelnek, hogy a békepártiság a feltett kezek politikája, és békepártiság fegyverküldés nélkül idézem nonszensz és undorító, így fogalmaztak önök. Tényleg ezt sikerült levonniuk az elmúlt évszázadok magyar történelmi tragédiáiból?! [[Fekete-Győr András: Ruszkik haza, ezt sikerült levonni!]] Önök a kezdetektől fogva kampányoltak azokért a szankciókért, amelyek gúzsba kötik Magyarországot, a magyar gazdaságot. És a legsúlyosabb húzásuk még ezután jött, mert azt követelik most az Európai Bizottságtól, hogy támasszon újabb feltételeket az uniós pénzek folyósításához, mégpedig az oktatás területén, ahol az Európai Bizottságnak nincs is jogköre. Tehát a momentumos politikusok, minekutána esküt tettek arra, hogy majd az ország érdekeit képviselik Brüsszelben, akik 5-6 milliós fizetést felvesznek Brüsszelben, most azt próbálják meg megakadályozni, hogy ideérkezzenek az uniós pénzek [[Arató Gergely: Ez nem igaz!]] és a pedagógusok nagyobb béremelést kapjanak, és ezért, ha jól értem, most még aláírásgyűjtést is kezdeményeztek. [[Dr. Vadai Ágnes: Az orbáni infláció ellen, igen!]] Nehéz megérteni, tisztelt képviselő úr, miért csinálják ezt. Folyamatosan tárgyaltunk, elfogadtunk törvénymódosításokat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] erre kiderül, hogy valójában a háborús álláspontunk a probléma, és jön a Momentum, amely újabb feltételeket támasztana. De még mindig itt ólálkodik a kérdés, hogy kiket képviselnek önök ebben a vitában. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Arató Gergely, a DK képviselője. Megadom a szót.
Tisztelt Ház! Megjelentek az újabb inflációs adatok, és újra azt mutatják, hogy tovább száguld az orbáni infláció. Önök itt örömködhetnek, hogy mennyit csökkentettek rajta, de hát még mindig 20 százalék fölött áll az infláció, még mindig Európa-bajnok, még mindig háromszorosa az uniós átlagnak, még mindig nagyobb, mint bármelyik szomszédos országban. Aztán mesélhetnek meg dumálhatnak önök a szankciókról meg a háborúról meg az éghajlatról meg bármiről. Az a helyzet, hogy az önök terméke, ez Orbán Viktor terméke, ez orbáni infláció. Persze önöket ez nem érdekli. Értem, hogy a magánrepülőgépek, luxusjachtok, champagne és homár világából nem látszanak ezek a problémák, nem látszik az, hogy a magyar emberek hónapról hónapra többet fizetnek a kenyérért, az alapvető élelmiszerekért, nem látszik az, hogy egyre nehezebben élnek az emberek, hiszen azt jelenti a mostani inflációs adat, hogy az utóbbi évben is minden ezer forintból 200-at önök kivettek az inflációval az emberek zsebéből. De persze önöket ez nem érdekli, hiszen van egy másik Magyarország is. Most látott napvilágot az a kutatási adat, amely szerint az egyszázaléknyi magyar gazdag birtokolja az ország vagyonának egyharmadát. Értik, miről beszélek? Minden ezer forintból 333 forint az ennek az 1 százaléknak a zsebében van. És ki ez az 1 százalék? Megmondom! [[Közbeszólások a kormánypárti sorokban: Gyurcsány! Gyurcsány Ferenc!]] Megmutatják a tavalyi gazdasági adatok. Csak Mészáros Lőrinc, Orbán Viktor zseniális gázszerelő barátja 1600 millió forintot tett zsebre tavaly osztalékból. Az állami kaszinókoncesszió győztesei Garancsi István, Habony Árpád, Rákosfalvy Zoltán, Szima Gábor 1240 millió, 5000 millió és 900-900 millió forintot tettek zsebre. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy persze nem csak nekik megy ám jól az üzlet. Várkonyi Andrea 850 millió forint adózott eredményt ért el a cégével, Rákay Philip 1283 millió forintot, Kovács Ákos 275 millió forintot, a Matolcsy Ádám nevéhez kötődő cég 362 millió forintot, a Pataky Attilához kötődő cég 99 milliót, és még Bayer Zsoltnak is jutott 89 millió. És hát, persze a család az család, ki ne felejtsük a miniszterelnök úr családját! Orbán Viktor miniszterelnök édesapja cégeiből 2 milliárd forint osztalékot vett ki 2022-ben, Tiborcz István pedig szintén 2 milliárd forintot. Az újságírók becslései szerint az Orbán család vagyona meghaladja vagy legalábbis megközelíti a 100 milliárd forintot. Soha ekkora egyenlőtlenség nem volt ebben a társadalomban, soha egyetlen kormány sem engedte meg azt, hogy a gazdagok ennyivel gazdagabbak és a szegények ennyivel szegényebbek legyenek, hogy egy szűk elit tegye rá a kezét az ország vagyonának nagy részére. És önöknél ez nem rendszerhiba, nem tévedés, nem valami, amit elrontottak. Nem. Ez a gyakorlat célja. Önök biztosítják saját maguknak meg az utódjaiknak azt, hogy örök életükre gazdagok legyenek, miközben a magyar emberek örök életükre szegények lesznek, ha marad az Orbán-kormány. Nem fog maradni. Mert miközben önök egyre gazdagodnak meg az önökhöz kötődő vállalkozók, rokonok, barátok és üzletfelek, addig mi jut a magyar polgároknak? Benzináremelés, betétekre vonatkozó adó vagy éppen a gyógyszerek megadóztatása, amivel nemcsak egyébként a kevés, még működő magyar gazdasági ágazat egyikét teszik tönkre, de azt is el fogják érni, hogy drágábbak lesznek vagy hiányozni fognak életmentő, fontos gyógyszerek. [[14.20]] Én persze értem, hogy Orbán Viktornak és százmilliárdot birtokló családjának ez nem számít. Értem, hogy önöknek meg az önök üzletfeleinek ez nem számít, de a magyar embereknek nagyon is számít, hogy egyre rosszabbul élnek a kétszeresére emelkedett élelmiszerárak, a hétszeresre emelt gáz- és áramár miatt. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy ezen változtatni fogunk. Dobrev Klára árnyékkormánya a fejéről a talpára fogja állítani ezt a világot. [[Derültség és moraj a kormánypárti padsorokban.]] Mi azért fogunk küzdeni, hogy a nehéz helyzetben élő emberek több támogatást kapjanak, hogy emelkedjenek a bérek és a nyugdíjak, és hogy azok fizessenek, akik a mi zsírunkon, az állampolgárok verejtékén gazdagodtak meg az elmúlt tíz évben. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Tállai András államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Hát, inflációtól inflációig, de hogyan is jutott el ön oda [[Dr. Vadai Ágnes: Sajnos nem halljuk, vagy inkább szerencsére!]] amit mondott, sorolta, hogy ki mennyi osztalékot vett ki az elmúlt évben a cégéből, mekkora vagyona van. Egyvalamit kihagyott: a saját főnökét. [[Rétvári Bence: Így van!]] Gyurcsány Ferenc az elmúlt 30 évben [[Dr. Vadai Ágnes: Ó!]] a cégeiből mennyi osztalékot vett ki vajon? [[Felzúdulás és közbeszólások a DK soraiból: Mennyit? És mennyi állami pályázat volt?!]] Aztán azt is elfelejtette… [[Dr. Vadai Ágnes: Na, mennyi állami pályázat volt?]]
Nyugi! Nyugi! [[Dr. Vadai Ágnes: Nyugodtak vagyunk!]]
Aztán azt is elfelejtette, hogy egyébként Gyurcsány Ferenc hogy is szerezte a vagyonát, mondjuk, a házát. [[Dr. Vadai Ágnes: Hogy? Na hogy?]] Hogy szerezte annak idején? [[Közbeszólások a DK soraiból: Na hogy? Dr. Vadai Ágnes: Hogy? Meséld el!]] Na, hát tudják önök, nagyon jól tudják önök. [[Dr. Vadai Ágnes: Meséld el!]] Ez a példa önök előtt? Vagy például hogy szerezte Gyurcsány Ferenc a rendszerváltáskor a cégeit? Erről sem beszélt ön. [[Dr. Vadai Ágnes: Mesélje el!]] Erről sem beszélt! [[Dr. Vadai Ágnes: Hát, mesélje el! Taps a kormánypárti padsorokban. Dr. Vadai Ágnes: Nagy visszavágások mestere!]] Ami pedig az inflációt illeti [[Közbeszólások a DK soraiból: Na, halljuk!]] nem olvasta a legújabb KSH-jelentést, itt van [[Derültség a DK soraiban. Arató Gergely: Szemléltetés!]] , javaslom önnek. Az pontosan az ellenkezőjét mondja annak, mint amit ön.
Elnézést kérek, államtitkár úr! Arató képviselő urat és Vadai Ágnes úrasszonyt megkérem arra, hogy legyenek szívesek úgy viselkedni, ahogy egy nagycsoportos óvodástól ez elvárható bizonyos körben. Hallgassák végig államtitkár urat anélkül, hogy beóbégatnának a mondandójába! Ha szót kérnek, próbálják meg a házszabály szerint ily módon ezt megtenni, ha van rá módom, megadom önöknek. De egyelőre nincs módom önöknek szót adni, csak arra van módom, hogy megkérjem önöket, hogy viselkedjenek már úgy, ahogy egy parlamenti képviselőhöz illik. Szabó Timea képviselő asszony távollétében megismétlem azt, amit neki mondtam, hogy ha nem bírnak magukkal, akkor forduljanak szakemberhez. Ez már több mint sok, amit önök művelnek! Parancsoljon, államtitkár úr! [[Dr. Vadai Ágnes: Elnök úr, ne sértegessen, legyen szíves! Ne sértegessen!]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Ami az inflációt illeti, a KSH jelentése mond pontosan önnek ellent, amely szerint éves viszonylatban az infláció mértéke 21,5 százalék. Ez nem azt jelenti, hogy a helyzet jó és rendben van, de az mindenképpen jó hír [[Közbeszólás a DK soraiból: Kinek?]] , hogy hónap-hónap összehasonlításban viszont 0,4 százalékkal csökkentek az árak, és ez a jövőre nézve mindenképpen biztató, ha ez önöknek nem is jó hír, hogy jelentősen megindult az infláció csökkenése. Ami viszont tényszerű, hogy a kormány azoknak, akiket az infláció negatívan érint, megpróbál többféle intézkedést hozni, ezek a magyar családok és természetesen a magyar vállalkozások. A magyar családok tekintetében a legfontosabb intézkedés az, hogy a rezsicsökkentett eredményt fenn tudja tartani a kormány [[Varju László: Ezt hazugságnak hívják!]] átlagfogyasztásig, és ezt a ’23. és a ’24. évi költségvetés is tartalmazza, a Rezsivédelmi Alap ennek a fedezete. Az ársapkák tekintetében is jelentős eredményeket tudott felmutatni a kormány, hiszen az üzemanyagárak tekintetében egy évig tudta a csökkentett árat fenntartani [[Varju László: Meg is kell emelni az adóját, ugye?]] egyéb élelmiszerek tekintetében pedig mind a mai napig így van. De mondhatjuk a kamatstop döntését, amellyel több ezer vállalkozást és több ezer magánszemélyt védtünk meg attól [[Varju László: És a másik 600 ezer?]] , hogy ne kelljen neki a piaci kamatokat megfizetnie. Úgy gondolom, hogy jelentős döntések születtek a vállalkozások tekintetében is, elsősorban azok a vállalkozások juthattak plusz állami támogatáshoz és forráshoz, amelyek meg tudták védeni a munkahelyet, meg is akarták, és ennek érdekében hajlandók voltak döntéseket hozni, esetleg fejlesztéseket végezni, vagy más egyéb támogatásokat, kedvezményeket adni a munkavállalóknak, hogy a nehéz időszakban is meg lehessen védeni a munkahelyeket. Ami még jelentős döntés a kormány részéről, az a nyugdíjasok védelme, hiszen a nyugdíjasok az elmúlt években 2023-ra és 2024-re is igaz ez az infláció mértékével azonos nyugdíjemelésben részesültek, minimum azonos nyugdíjemelésben, és ehhez jön még a 13. havi nyugdíj, amelyet az elmúlt évben kaptak meg teljes összegben. Mi tehát a legfontosabb cél? A legfontosabb, hogy az elért eredményeket meg tudjuk védeni, ez a munkahelyek, a rezsicsökkentés, a nyugdíj és a családok védelme. Ezek a 2024. évi költségvetés fő elemei. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most a KDNP frakcióvezetője következik. Megadom a szót Simicskó István képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt héten hajmeresztő döntést hoztak Brüsszelben, megszavazták a kötelező migránskvótát [[Derültség és közbeszólások a DK soraiból: Ez miért baj?]] a Belügyminiszterek Tanácsának ülésén. Ezen én nem nevetnék az önök helyében, de hát, önök tudják. Persze mindannyian tudjuk, hogy ez az Európai Unió már régen nem az, mint amit megálmodtak az alapítói, Konrad Adenauer, Robert Schuman és De Gasperi, nagyon messzire került az alapító atyák értékrendjétől, céljaitól és szándékától. Európa keleti részében háború dúl, itt a szomszédságunkban, ezrek halnak meg, milliók szenvednek. Mit csinálnak ilyenkor Brüsszelben? A józan ész azt diktálná, hogy béketervet állítsanak össze, de nem ezt teszik. Nem ezt teszik! Emlékeztetnék arra, hogy 2012-ben Nobel-békedíjat kapott az Európai Unió. Ma háborúpárti, csakúgy, mint önök, tisztelt baloldal. Fegyver, fegyver és újabb fegyver szállítását látjuk a front széles vonalán. Nyugodtan mondhatjuk, hogy ez a mai Európai Unió méltatlanná vált a Nobel-békedíjra. Béketerv helyett háborús forgatókönyveket ír, sőt béketerv helyett migránskvótatervet fogad el, újabb meghívó levelet írt Afrikába, Ázsiába és a világ számos pontjába. Tovább bátorítják az embercsempészeket, gyertek, kedves migránsok, majd mi szétosztunk titeket az Európai Unió valamennyi tagországába, így Magyarországra is. Elképesztő, tisztelt képviselőtársaim, elképesztő, ami manapság történik az Európai Unióban, Brüsszelben! Nyilván, hogyha a magyar humor részéről közelítjük meg, akkor most már nemcsak a L'art pour l'art-ban Besenyő Pista bácsi kérdezi meg, hogy „Normális?”, hanem nagyon-nagyon sokan, hiszen látják ennek a migrációs politikának a kárát, látják ennek a veszélyét. Tisztelt Országgyűlés! Brüsszel egyértelműen visszaél a hatalmával. Bevándorlóországot akar csinálni valamennyi európai uniós tagországból, így Magyarországból is. A magyarok feje felett hoztak döntést. Ezt mi nem szeretjük. Magyarországon volt egy népszavazás, 3,4 millió magyar mondta el a véleményét arról, hogy nem kér a migránsokból, nem kér a kötelező kvótából. Ennek ellenére a fejünk fölött meghozták ezt a döntést Brüsszelben. Ami még idetartozik, az az, hogy egy jóval nagyobb problémát okoz mindez, hiszen eddig is gondban volt már az európai keresztény civilizáció, újabb lökést kapott most a lejtőn lefelé ezzel a döntéssel. Az önfeladás útját erősíti meg ezzel a döntéssel Brüsszel. Amit ma látunk, és amit az Európai Unió csinál, az egyértelműen egy olyan politika, amely azt célozza meg, hogy a keresztény civilizációnk múltja, kultúránk, gyökereink, értékeink, hagyományaink eltűnjenek. [[14.30]] Minden, ember által létrehozott civilizáció egyedi, és számos értéket hordoz a maguk idejében, a maguk helyén, földrajzi elhelyezkedésében. A különböző vallási talapzatokon létrehozott civilizációk tömeges és mesterséges összekeverése mindenképpen komoly kockázatot és komoly veszélyt jelent valamennyi civilizáció számára, így az európai keresztény civilizáció számára is. Látjuk ennek a káros hatásait, látjuk a terrortámadásokat, látjuk a késeléseket, látjuk a különböző más magatartási szokásokat, amelyek veszélyt jelentenek mindannyiunkra. Mi, kereszténydemokraták úgy látjuk, hogy az egymást tisztelő, egyenrangú, együttműködő civilizációk, együttműködő nemzetek mellett kell letennünk a voksunkat, ezt kell támogatnunk, nem egy egységes, homogén emberiség megvalósítását és megteremtését. Tisztelt Képviselőtársaim! Végezetül azért hadd emlékeztessek arra, hogy az Európai Parlamentben a migránsok kötelező szétosztására vonatkozó javaslatot a magyar baloldal képviselői megszavazták, és támogatták, többek között Dobrev Klára, Cseh Katalin, Donáth Anna, Molnár Csaba és a többiek is. Emlékszünk, miket mondtak néhány évvel ezelőtt ugyanezek a szereplők. Többek között Kunhalmi Ágnes azt mondta, hogy a migráció álprobléma, a Fidesz találta ki az egészet, nem létezik ilyen. Dobrev Klára a következőt mondta: a migrációt az ufókhoz hasonlítja, a migráció nem létezik, csakúgy, mint az ufók sem, kommunikációs trükknek tartotta, és nincsenek bevándorláspárti tervek, nincsen kötelező kvóta. És látjuk, hogy van, mégiscsak van, tisztelt képviselőtársaim. Mi nem akarjuk, hogy Magyarország bevándorlóország legyen. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mi kitartunk a magyarok álláspontja mellett, és megerősítjük azt, amit a népszavazás alkalmával tettünk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Miközben múlt csütörtök délelőtt a világ szinte minden országában részvétüket fejezték ki a politikusok, amiért Franciaországban egy szír migráns kisgyermekekre támadt, őket késelte meg, aközben a belügyminiszterek azzal foglalkoztak Luxembourgban, miképpen lehet automatikussá tenni a migránsok szétosztását Európán belül. Magam is részt vettem ezen az ülésen, és eszembe jutottak a magyar politikusok mondatai, amiket főleg a népszavazás környékén mondtak, azon népszavazáskor, amelynél arra kellett válaszolni a magyar embereknek, hogy előírhassa az Unió nem magyar állampolgárok Magyarországra történő kötelező betelepítését. Erre 3,3 millió ember mondott akkor nemet. Ekkor azt mondta az MSZP, hogy az egész kötelező kvóta egy blöff, és ilyen nincsen. Azt mondta az LMP, hogy ez egy politikai átverés. Nincsen semmifajta kötelező kvótaterv. Azt mondta Újhelyi István, akkor még MSZP-s európai parlamenti képviselő, hogy nincs és nem is lesz semmilyen betelepítési kvóta a menekültekkel kapcsolatban. Azt mondta Niedermüller Péter, korábbi DK-s európai parlamenti képviselő: „Szó nincs kötelező kényszer-betelepítésről, ilyen terv, amit a magyar kormány mindannyiunk fejébe próbál belesulykolni, ilyen nincs!” A múlt héten szavaztak róla! Tóth Bertalan, az MSZP akkori elnöke: kötelező kvóta nincs, és nem is lesz. És még lehetne sorolni a baloldal szinte minden pártjából vezető politikusokat, akik elmondták, hogy kötelező betelepítési kvótákra vonatkozó terv nincsen. Ezt próbálták elmondani a magyar embereknek akkor, amikor egy népszavazáson a magyar emberek elutasították a kötelező betelepítési kvótákat, majd megtörtént az múlt csütörtökön a Bel- és Igazságügyi Tanács ülésén, hogy elfogadták az erre vonatkozó javaslatot. Két ország szavazott ellene, Magyarország és Lengyelország, négy ország tartózkodott, akik szintén nem támogatták ezt a javaslatot: Litvánia, Szlovákia, Málta és Bulgária. Mi voltunk tehát azok, akik ezt elleneztük. Nemhiába a Bel- és Igazságügyi Tanácsban terjesztették ezt elő, hiszen ezzel a kérdéssel korábban az Európai Tanács foglalkozott, ahol az állam- és kormányfők vannak. Ott konszenzussal kell döntéseket hozni. Elmondta az Európai Tanács, hogy akár a dublini rendszer megújítása, akár bármilyen menekültkérdés az Európai Tanács illetékességi körébe tartozik; nekik, tehát konszenzussal kell erről dönteni. Majd múlt csütörtökön azért hozták ezt a Belügyi Tanácsba, mert ott lehet minősített többséggel dönteni: nem 100 százalékos egyetértéssel, hanem 55 százalékos többséggel az államok számát tekintve, és 65 százalékos többséggel az államok népességét tekintve. Az elmúlt nyolc évben számtalan kvótaterv volt már, amelyik elbukott. Utána hoztak egy önkéntes kvótatervet, amely szintén a tagállamok gyakorlatán bukott el, mert nem működött az önkéntes átvételi rendszer sem, éppen ezért kerestek egy olyan módot, ahol ki lehet kerülni a konszenzust, ki lehet kerülni a tagállamok teljes egyetértését, és így lehet elindítani ezt a jogalkotási folyamatot, és így lehet ezt a javaslatot, most már a Belügyi Tanács javaslatát továbbvinni a parlament felé, az Európai Parlament felé. És ne legyen illúziónk: ebben a szakaszban nem szigorúbbá, hanem migránspártibbá fog még inkább válni ezt a javaslat. Az tehát, amit az európai baloldal és főleg a magyar baloldal tagadott, hogy nincs kötelező kvótaterv, ez most megtörtént. Most, ma még Magyarországon és ez Magyarországon persze később is így lesz , most Magyarországon és Európában a tagállamok döntenek arról, hogy ki él az adott országban és ki nem. Az adott államoknak van lehetőségük arról dönteni, hogy kiket fognak beengedni a saját országukba. Ha ez a javaslat megvalósul, nem a tagállamok döntenek Európa lakosságáról, hanem az embercsempészek, mert akit az embercsempészek az Európai Unió határára elhoznak, azokkal szemben egy gyorsított eljárást a korábbiakhoz képest gyorsított eljárást le kell folytatni. Sok kedvezmény van benne, sok esetben már az Európai Unió területén lehet lefolytatni ezt az eljárást, ami azt jelenti, hogy onnantól kezdve mindenki szabadon távozhat, és hogyha lefolytatódott ez a gyors és rengeteg kedvezménnyel megtűzdelt eljárás, utána automatikusan megkapják azt, hogy melyik országban élhetik az életüket. Ez egy Afrikából vagy Ázsiából elindulni szándékozó ember számára nem más, mint egy meghívó levél, egy automatizmus. És hogyan született erről döntés, tisztelt képviselőtársaim? Egy 12 órás vitán e-mailen kiküldtek egy javaslatot, 10 percre rá papíron kiosztották, és 20 percre rá lehetett szavazni. Nekünk górcső alá veszik az összes eljárásunkat. Önök mást sem csinálnak, csak feljelentgetik Magyarországot [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az Európai Parlamentben, és ehhez képest Brüsszelben így születik a döntéshozatal, 20 perccel a javaslat kiküldése után. Azt hiszem, ha valami nem jogállami, hát, ez az eljárás nem jogállami. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Szabó Szabolcs: Törvényalkotási Bizottság!]]
Halász János, a Fidesz képviselője, szintén napirend előtt kért szót. Megadom, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ukrajnában immár 16 hónapja dúl a háború, a frontok megmerevedtek, a harcok egyre intenzívebbek. Fel kell rá készülnünk, hogy még hosszú ideig háborús fenyegetettségben fogunk élni mi, magyarok is. A háború mellett ugyanakkor itt van velünk továbbra is egy másik veszély, az illegális migráció. Sajnos, tavaly ismét aggasztó mértékben emelkedett a Magyarországra illegálisan belépni próbáló mígránsok száma. Rengetegen érkeznek a balkáni útvonalon, és növekszik az embercsempész-hálózatok aktivitása is. A számok aggasztóak. 2022-ben duplájára emelkedett az illegális határátlépési kísérletek száma az előző évihez képest. Amíg 2021-ben csaknem 130 ezer határsértőt fogtak el a magyar hatóságok, addig tavaly több, mint 260 ezer esetben kellett intézkedniük. Az illegális migránsok ráadásul egyre agreszívabbak, és a magyar határnál is egyre több riasztó jelenség látható. 2022-ben 485 esetben követtek el a határvédők vagy a határvédelmi berendezések elleni agresszív támadásokat a migránsok. 51 esetben vol fegyver az illegális migránsoknál, a határ szerb oldalán 104 esetben lövéseket, 24 alkalommal pedig sorozatlövéseket hallottak a határvédők. Láthatjuk, hogy továbbra is embert próbáló feladatnak vannak kitéve rendőreink és határvadászaink. Köszönjük áldozatos helyállásukat, szolgálatukat. Tisztelt Ház! A déli határszakaszon kívül azonban Brüsszelben is újra meg újra meg kell küzdenünk az illegális migrációval. Sajnos, továbbra is működik az az abszurd koalíció, ami az embercsempészekből, a fizetett jogvédők csapatából és az Unió vezetőinek egy részéből áll. Múlt héten az uniós Belügyminiszerek Tanácsának brüsszeli ülésén elfogadták annak a mechanizmusnak a jogszabálytervezetét, amely rögzíti, miként kellene szétosztani a bevándorlókat az Unió tagállamai között. Magyarul, ez ismét nem más, mint a mígránskvóta, amelyet korábban már többször megpróbáltak áterőltetni a tagállamokon. Eddig egy önkéntes kvótát vezettek csak be, de ez nem volt sikeres. Ezért akarja Brüsszel most erőszakkal elosztani a migránsokat. Megint olyan helyzetet teremtene Brüsszel, hogy a tagállamoknak nem lenne beleszólásuk abba, hogy kivel akarnak együtt élni, és kivel nem, saját területükön. [[14.40]] Ez elfogadhatatlan! Ez egy újabb lépés, ami azt bizonyítja, hogy Brüsszel teljes mértékben visszaél a hatalmával. Mi azonban nem engedjük, hogy Brüsszel erőszakkal bevándorlóországot csináljon Magyarországból. A magyarok többször jelezték, hogy nem kérnek a migrációból, és elutasítják a kötelező betelepítéseket. A 2016-os népszavazáson is világosan kinyilvánítottuk véleményünket: a magyarok 98 százaléka nemet mondott a kötelező kvótákra. Mi tiszteletben tartjuk a magyar emberek véleményét, ezért továbbra is elutasítjuk a kötelező kvóta bevezetését. Tisztelt Ház! Ezzel szemben, ha a baloldalon múlna, már rég bevándorlóország lennénk, hiszen minden olyan ötletet lelkesen támogatnak, ami a migránsok kötelező szétosztásával kapcsolatos. A baloldalt nem érdekli, hogy a magyarok határozott nemet mondtak a kötelező kvótákra. Ők a guruló dollárokért cserébe továbbra is migrációpártiak. Az Európai Parlamentben a magyar baloldal összes képviselője támogatta a migránsok kötelező szétosztására vonatkozó javaslatot. A kötelező migránskvótára igent mondott név szerint Ara-Kovács Attila, Cseh Katalin, Dobrev Klára, Donáth Anna, Gyöngyösi Márton, Molnár Csaba, Rónai Sándor és Újhelyi István is. [[Vitályos Eszter: Szép csapat!]] Ebből a legújabb botrányos javaslatból is látszik, hogy Brüsszel továbbra sem megállítani akarja a migrációt, hanem inkább menedzselné azt, beengedné az Európába áramló tömegeket, és arra törekszik, hogy azok az Unió minden tagállamába eljussanak. A magyarok számára ez elfogadhatatlan. Nem fogjuk hagyni, hogy Brüsszel bevándorlóországot csináljon Magyarországból. A Fidesz a magyar emberek érdekeit képviseli. Nem fogjuk engedni, hogy a migránsok kötelező betelepítési kvótáját ránk erőltessék. A kormány ebben a harcban is számíthat a Fidesz-frakcióra, frakciónk teljes erejével támogatja a kormány illegális migrációval szembeni harcát. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Válaszadásra megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Sajnos, nem először kell komoly kritikát megfogalmaznunk a brüsszeli döntéshozók irányába. Sajnos, megint az az érzésünk, hogy a brüsszeli politika most már sok ügyben a legrosszabb arcát mutatja. A legnagyobb probléma, azt hiszem, hogy a demokratikus hozzáállással van. Fajsúlyos, egész Európát, mindenki jövőjét valahogyan érintő kérdésekben úgy hoznak rendkívül gyorsan döntéseket, hogy egyáltalán nem kérik ki az európaiak véleményét, mert ha megtennék, akkor kiderülne, hogy nagyon-nagyon rossz úton járnak. Nem tudom, hogy milyen helyzetben született meg a „demokratikus deficit” kifejezés, de most kimaxolják. Két nyomós ügyünk van arra, hogy ezt mondjuk. Először is, elképesztően súlyosak az elmúlt év gazdasági döntéseinek, brüsszeli döntéseinek a következményei. Az európai gazdaság lassult le a legjobban. 18 országban csökken az ipari termelés, 15 százalékkal csökkentek a zöldmezős beruházások. Eközben Kína 5 százalék körüli gazdasági növekedésre számíthat, és az amerikai bővülés is nagyobb lesz, mint az európai, és ha ez nem enne elég, akkor az európai infláció réme árnyékot vet az európai gazdasági kilátásokra is, és nincs olyan család Európában, amely ne érezné ennek a hatásait. Nem kellett volna, hogy így legyen. S hogy akarnake ezen változtatni? Egyáltalán nem akarnak, mert irányváltás helyett egy 11. szankciós csomagon törik a fejüket. A másik ok egy nyolc éve nyolc éve! velünk lévő témával kapcsolatos. Önök is nagyon jól tudják itt a Házban, hogy milyen sokszor beszéltünk a migráció témaköréről. Sokan talán már unhatták is, csak a helyzet az, hogy nem az a kérdés, hogy unjuke, hogy mennyiszer beszéltünk erről, hanem az a kérdés, hogy mi lenne a következménye annak, ha megváltoztatnánk a politikánkat, és kinyitnánk az ország kapuit, határait. Szóval, a kérdés az, hogy mit tehetünk egy szerintünk elhibázott politika ellen. A viták kicsúcsosodási pontja a betelepítési kvóták ügye volt. Ezt a magyarok nem győzzük elégszer hangsúlyozni egy népszavazáson 98 százalékos többséggel utasították el. Mi voltunk az egyetlen ország Európában, ahol megkérdezték az állampolgárokat arról, hogy erről mit gondolnak. S mit tesz erre Brüsszel? Az igazat megvallva, vártak egy kicsit, de pár év elteltével mégis elfogadták ezeket a kvótákat, mégis keresztülverték ezeket a betelepítési kvótákat. Ez történt a múlt héten, és olyan jogi megoldást választottak, hogy ne legyen szükség egyhangúságra, többségi szavazással fogadták el, így figyelmen kívül lehetett hagyni a tiltakozó Magyarország és Lengyelország hangját. Valóban emlékszünk arra, hogy az ellenzéki képviselők hogyan beszéltek álproblémáról, majd hogyan próbálták az egész kvótaügyet letagadni. De egy dolgot elfelejtettünk említeni itt az elmúlt percekben: minekutána letagadták ezeknek a kvótáknak a létezését, amikor állásfoglaláshoz kellett adni a nevüket, akkor nagyon is megtámogatták, tehát így teljes a kép. Ami az elfogadott javaslatot illeti, most olyan kvótarendszert fogadtak el, amelyben, ha valaki nem akar részt venni, akkor nagyon súlyos büntetést kell fizetnie. Ez be nem fogadott bevándorlónként 8 millió forintos összeg lehet. Arra külön szeretném felhívni a figyelmet, hogy ebben az elfogadott javaslatban van egy kvóta, de az Európai Bizottság már most jelezte, hogy ezt nyílt végűnek képzeli el, tehát valójában sokkal nagyobb lesz majd ez a létszám a későbbiekben. Van még egy súlyos körülmény, ami minden előbbi tervezetnél súlyosabbá teszi a mostanit. Ez a tervezet előír bevándorlási eljárásokra vonatkozó kötelező kapacitást az egyes tagországok számára. Ennek alapján nem máshol, mint Magyarországon írnák elő a legnagyobb menekültkérelmi kapacitást, az összes kapacitás közel 30 százalékát Magyarországon kellene kialakítani; nem Olaszországban, nem Görögországban, hanem Magyarországon. Szóval, úgy állunk, hogy akár a háború, akár a migráció ügyét nézzük, nagy mozgásban van a brüsszeli gőzhenger, és nagyon nem érdekli, hogy mit gondolnak erről a magyarok. Nem érdekli őket, hogy mi nem akarunk bevándorlóországot, nem akarunk fegyverküldést, nem akarunk háborút, és a gyermekeinket is meg szeretnénk emellé védeni. Még egy sokadik ok ez arra, hogy a jövő évi választáson egy messziről és mindenki számára jól látható irányváltást akarjunk elérni a brüsszeli politikában. Teljes jogú tagok vagyunk, és élni is fogunk a jogainkkal, hallatni fogjuk a hangunkat, ebben mindenki biztos lehet. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószóló napirend előtti felszólalására kerül sor ötperces időtartamban. Megadom a szót szószóló úrnak. Parancsoljon!
[[Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя като застъпник на българското малцинство в унгарския парламент.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy mint a bolgár nemzetiségi szószóló, tisztelettel köszöntsem önöket, és röviden megemlékezzek arról, hogy május 24-én immár 172 éve ünnepli Bulgária és a magyarországi bolgár közösség hivatalosan is Szent Cirill és Szent Metód, a szláv írásbeliség, a hit és kultúra napját. 1985 óta, immár 38 esztendeje a Zalaváron felállított emlékműnél tisztelgünk és emlékezünk, ahol történelmi források alapján bizonyíthatóan e két szent hirdette a kereszténységet. Szent Cirill és Szent Metód, a két bizánci keresztény hittérítő, a IX. század elején a szláv nyelvű liturgia elfogadtatásával, és a glagolita ábécé megalkotásával járultak hozzá a szláv nyelv, kultúra és irodalom fejlődéséhez. Minden év május 24e a szláv országok többségében e két nagy apostol, Szent Cirill és Szent Metód emléknapja, és egyben a szláv írásbeliség, hit és kultúra ünnepe is. Ezért sem véletlen, hogy a Magyarországi bolgárok temploma e két szent nevét viseli. A kereszténység, a keresztény értékek a mai napig fontos összekötő kapocsként működnek Európa népei közt, még akkor is, amikor komoly ellenerők munkálkodnak háttérbe szorításán. Ha keresztény hitünkre, vallási szertartásainkra úgy tekintünk, mint az ég felé nyúló faágainkra, akkor a nyelvünk, hagyományaink, történelmünk a földbe nyúló gyökereink. A nyelvünk és hagyományaink megőrzésének egyik legjobb eszköze a nemzetiségi oktatási intézményekben megvalósuló aktív és korszerű nyelvoktatás és kulturális nevelés. Az elmúlt évtizedben örvendetes módon nőtt a nemzetiségi oktatási intézményekben nevelt, oktatott gyermekek száma, köszönhetően a folyamatosan növekvő költségvetési támogatásoknak, az oktatási intézmények beruházásainak és fejlesztéseinek, továbbá a nemzetiségi önkormányzatok részére biztosított és lehetővé tett oktatási intézmények átvételének. [[14.50]] Kijelenthetjük, hogy Európában egyedülálló a hazai nemzetiségek állami támogatása mind szellemi, mind pedig anyagiakban megnyilvánuló formában. Az idén 30 éves a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. törvény. Az eltelt időszak bebizonyította, hogy jó döntés született akkor, amikor a magyar Országgyűlés elfogadta ezt a törvényt. 2014-től, amióta a nemzetiségek képviselettel rendelkeznek a magyar Országgyűlésben, Magyarország Kormányának köszönhetően a nemzetiségi költségvetési támogatások hatszorosára emelkedtek. Az Alaptörvényben is rögzítetten Magyarország fontos államalkotó tényezőként tekint a hazai nemzetiségekre, mintegy kodifikálva Szent István örökségét, aki fiához, Szent Imre herceghez szóló intelmeiben így találta idézem -: az egynyelvű és egyszokású ország gyenge és esendő. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A 2023. évi költségvetési vita során korábban tett felszólalásomhoz hasonlóan engedjék meg, hogy köszönetet mondjak Magyarország Kormányának, a Miniszterelnökség egyházi és nemzetiségi kapcsolatokért felelős államtitkárságának és munkatársainak, az Országgyűlésnek a magyarországi nemzetiségek nemzeti önazonosságának megőrzéséhez nyújtott példaértékű támogatásáért, ami az elmúlt években mind a költségvetési támogatások folytonos növelésében, mind pedig a nemzetiségi oktatás és kultúra több szintű segítése révén nyilvánult meg. A nemzetiségi önkormányzatok és az intézményeik kiegyensúlyozott, stabil működéséhez a szükséges források biztosítása hozzájárul a nemzetiségek megmaradásához Magyarországon. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание! Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
A kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úr kíván reagálni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Szószóló Úr! Bulgária és a magyarországi bolgárok közössége 172 éve ünnepli a szláv írásbeliség, a hit és kultúra napját. A szláv írásbeliséget, a Szentírás szláv nyelvre fordítását, a szertartások szláv nyelvű lehetőségét két görög testvérnek, Cirillnek és Metódnak köszönhetjük. 1140 évvel ezelőtt, Krisztus után 873-ban Nagy-Morvaországban kezdték meg működésüket. A Szentírást, a liturgiát görög és latin betűkészletekkel ószláv nyelven nem tudták lejegyezni, ezért alakult meg és alapították meg a glagolita ábécét, mely sokak szerint a cirill írás alapjait is megteremtette. A szláv nyelvű liturgia megelőzte évszázadokkal, illetve évezreddel akár a reformáció törekvését, akár pedig a katolikus egyház második vatikáni zsinatának döntését. Görög és latin nyelv mellett így megjelent a szláv nyelv is a liturgiában. XVI. Benedek pápa így nyilatkozott a két görög fivér, Cirill és Metód munkásságáról: „Meg voltak győződve arról, hogy az egyes népek nem mondhatják magukénak maradéktalanul a kinyilatkoztatásról szóló tanítást mindaddig, amíg azt nem hallották saját nyelvükön és nem olvasták saját ábécéjük betűivel”. Cirill és Metód klasszikus példája annak, amit ma inkulturációnak nevezünk, azaz minden népnek ötvöznie kell saját kultúrájával a kinyilatkoztatott üzenetet és saját nyelvével kell kifejeznie annak üdvözítő igazságát. Tisztelt Országgyűlés! Ma is érvényes törekvés mindez. Minden egyes népnek a nyelvét, hagyományait és kulturális sajátosságait meg kell őrizni, meg kell őriznünk. Minden ez ellen irányuló cselekedetet, törekvést, akár a direkt beolvasztást például a multikulturalizmuson keresztül, akár kényelemből, nemtörődömségből, hanyagságból fakadó mulasztást el kell utasítani. Ezért is fontos nekünk itt, a Kárpát-medencében a szomszédos országokkal való jó viszony, jó kapcsolat, az országaikban élő magyarok támogatása, és ezért is kell kiemelt szerepet és lehetőséget adnunk a magyarországi 13 őshonos nemzetiségnek. Tisztelt Szószóló Úr! Köszönöm, hogy ebben a munkában, ebben a törekvésben, összefogva akár parlamenti képviselőkkel és szószólókkal, akár országos és helyi vezetőikkel, valóban, ahogy ön is mondta, az Európai Unióban egyedülálló lehetőséget tudunk biztosítani a nemzetiségek számára. Biztosítjuk a lehetőséget a nemzetiségi nyelv megőrzésére, a nemzetiségek hitének továbbadására, nemzetiségeink kultúrájának gyakorlására és a nemzetiségeinknek az oktatás-nevelés megszervezésére. Köszönöm azt is, tisztelt szószóló úr, a szószólóknak, képviselő úrnak is, hogy a nehezebb időkben is, mint a mostani is, szót tudunk érteni és további támogatásokkal fejleszteni tudunk akár iskolákat, akár intézményeket, akár kulturális helyiségeiket. Nemcsak hogy ebben tudunk fejlődni, hanem fenntartani tudjuk azt, amit az elmúlt években megteremtettünk, azokat az eredményeket továbbvinni, amelyeket az elmúlt egy évtizednek köszönhetünk. Idén is és jövőre is mindezeket megőrizni, továbbvinni csak békében és békességben lehet. A legnagyobb remény éppen ezért az is, és mindannyiunk jövője szempontjából kiemelten fontos, hogy a két legnagyobb szláv nép közötti békesség megteremtődjék, térjenek vissza Szent Cirill és Szent Metód törekvéseihez, a kereszténységben, kultúrában és részben a nyelvben és írásban az egységhez. Köszönöm szépen a felszólalását. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Arató Gergely, DK; Hegedűs Andrea, DK; Varga Zoltán, DK; Ráczné Földi Judit, DK; Keresztes László Lóránt, LMP; Bencze János, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal, LMP; Mellár Tamás, Párbeszéd; Novák Előd, Mi Hazánk; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Kunhalmi Ágnes, MSZP; Tóth Endre, Momentum; Komáromi Zoltán, DK; Aradszki András, KDNP; Csöbör Katalin, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dudás Róbert, Jobbik; Dócs Dávid, Mi Hazánk. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Dudás Róbert, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Most a mandátumigazolás és a képviselői eskütétel következik. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a Bajkai István képviselő halála miatt megüresedett helyre a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség és a Kereszténydemokrata Néppárt közös országos listájáról dr. Ferencz Orsolyát jelölte. A Mandátumvizsgáló Bizottság az ülést megelőzően tanácskozott és a választási iratok alapján dr. Ferencz Orsolya megbízólevelének szabályszerűségét megvizsgálta. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hargitai János úrnak, a Mentelmi Bizottság elnökének, aki a mandátumvizsgálat eredményéről az egyes házszabályi rendelkezések 9. § (2) bekezdésének megfelelően jelentést tesz az Országgyűlésnek.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz-Magyar Polgári Szövetség és a Kereszténydemokrata Néppárt jelölő szervezet közös pártlistáján üresedett meg mandátum Bajkai István képviselő úr halálával. Ezt a megüresedett mandátumot a Nemzeti Választási Bizottság 57/2023. számú határozatával 2023. június 6. napján Ferencz Orsolya részére kiadta. Három nappal később ez a határozat jogerőre emelkedett és még június 9-én a megbízólevél átadására is sor került. Dr. Ferencz Orsolya az ilyenkor szükséges igazolásokat a Mentelmi Bizottság ülésére ma benyújtotta, és arról is nyilatkozott, hogy vele kapcsolatban összeférhetetlenségi ok nem áll fenn. A Mentelmi Bizottság ezek után egyhangúlag azt javasolja az Országgyűlésnek, hogy dr. Ferencz Orsolya képviselő asszony mandátumát igazolja. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]] [[15.00]]
Tisztelt Országgyűlés! Felhívom a figyelmüket, hogy a mandátumvizsgálat eredményéről szóló jelentéshez módosító javaslatot nem lehet benyújtani, a mandátumot az Országgyűlés vita nélkül igazolja. Most kérem, ellenőrizzék, hogy kártyájukat elhelyeztéke a szavazógépben, ugyanis szavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy igazoljae dr. Ferencz Orsolya mandátumát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház Ferencz Orsolya mandátumát 164 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett igazolta. [[Taps.]] Tisztelt Ház! Most az ünnepélyes eskütétel és az esküokmányok aláírása következik. Felkérem dr. Ferencz Orsolya képviselő asszonyt, hogy fáradjon az ülésterem közepére, és tegye le az esküjét. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy olvassa elő az eskü szövegét, az ülésteremben tartózkodókat pedig arra, hogy álljanak fel. [[A teremben lévők felállnak. dr. Ferencz Orsolya a terem közepére lép. dr. Szűcs Lajos előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, dr. Ferencz Orsolya fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; országgyűlési képviselői tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[Taps.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Vinnai Győző jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, dr. Ferencz Orsolya képviselő asszonyt pedig, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató dr. Vinnai Győző átadja az aláírt esküokmány egyik példányát dr. Ferencz Orsolyának, akinek elsőként Kocsis Máté, majd dr. Varga Judit, dr. Simicskó István, dr. Brenner Koloman, Varga Ferenc, dr. Apáti István, dr. Gurmai Zita, Csárdi Antal, Jámbor András Imre és Ritter Imre gratulál.]] Most felkérem Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urakat, hogy a határozati házszabály 10/A. § (7) bekezdése alapján ellenőrizzék dr. Ferencz Orsolya képviselő asszony esküokmányának érvényességét. [[Novák Előd: Gyurcsány nem fog…? Dr. Vadai Ágnes: Varga Ferenc ott van. Zaj.]] bekezdése alapján ellenőrizzék dr. Ferencz Orsolya képviselő asszony esküokmányának érvényességét. (Novák Előd: Gyurcsány nem fog…? Dr. Vadai Ágnes: Varga Ferenc ott van. Zaj.) Valami baj történt, képviselő úr? [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól. Zaj.]] Nacsa Lőrinc képviselő urat nyomatékosan megkérem, hogy ne kezdeményezzen magántanácskozmányt az ülésteremben. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a jegyző urak dr. Ferencz Orsolya képviselő asszony esküokmányát szabályszerűnek találták. [[Taps.]] Képviselő asszonynak magam és az Országgyűlés nevében eredményes munkát és sok sikert kívánok! Bejelentem, hogy az országgyűlési képviselők létszáma 199 fő. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Tompos Márton Kristóf, momentumos országgyűlési képviselő mentelmi joga megsértéséről bejelentést tett az Országgyűlés elnökének. Ezt megvizsgálásra kiadtam a Mentelmi Bizottságnak. Tisztelt Ház! Bejelentem, hogy az Igazságügyi Bizottság a mai ülésén az Országgyűlésről szóló törvény 61. § (4) bekezdése alapján 6/2022-2026. számon általános érvényű állásfoglalást fogadott el, amely a honlapon valamennyiük számára elérhető. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az állásfoglalás lényegét.
A bizottság az állásfoglalásában található indoklás alapján úgy foglalt állást, hogy a házszabályi rendelkezéseknek az az ülésvezetési gyakorlat felel meg, amely egy független és egy képviselőcsoporthoz tartozó képviselő által közösen benyújtott interpelláció, kérdés elhangzására akként biztosít lehetőséget, hogy azt vagy a képviselőcsoport tagja mondhatja el a képviselőcsoport számára biztosított helyen és időben, vagy a független képviselő a függetleneknek fenntartott helyen és időben, a vonatkozó házbizottsági állásfoglalásban rögzített felszólalási sorrend szerint. Ha a közösen benyújtott interpellációt, kérdést a képviselőcsoport vezetője a határozati házszabály 122. § (2) bekezdése szerinti bejelentésében a képviselőcsoporton belüli elhangzási sorrendben szerepelteti, azt olyan nyilatkozatnak kell tekinteni, hogy az interpellációt, kérdést a képviselőcsoport tagja fogja elmondani. Amennyiben az interpelláció, kérdés azért nem hangzik el, mert a felszólalásra a fentiek szerint jogosult képviselő az interpelláció, kérdés sorra kerülésekor nincs jelen, vagy az interpelláció, kérdés elmondásától visszalépett, az interpellációt, kérdést visszavontnak kell tekinteni.
Tisztelt Országgyűlés! Felhívom figyelmüket, hogy az állásfoglalást már a ma kezdődő ülésünkön is alkalmazni kell. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Most előterjesztések időkeretben történő tárgyalásáról határozunk. A határozati házszabály 37. § (1) bekezdése értelmében az Országgyűlés egyes napirendi pontok időkeretben történő tárgyalását határozhatja el. Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy a Magyarország 2024. évi központi költségvetéséről szóló T/4181. számú előterjesztést az Országgyűlés 30 órás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ezt ismertesse.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt 30 órás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 611 perc; a KDNP képviselőcsoportjának 289 perc; a DK képviselőcsoportjának 172 perc; a Momentum képviselőcsoportjának 136 perc; az MSZP képviselőcsoportjának 136 perc; a Jobbik képviselőcsoportjának 121 perc; a Mi Hazánk képviselőcsoportjának 107 perc; a Párbeszéd képviselőcsoportjának 107 perc; az LMP képviselőcsoportjának 100 perc; a független képviselőknek pedig 21 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 30-30 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. Az Európai Parlament magyarországi képviselőinek felszólalási lehetősége az általános vitában a házszabály 37. § (2) bekezdés h) pontja alapján: amennyiben a képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett felszólalásra, a képviselőcsoportot megillető időkeret terhére; amennyiben közvetlenül jelentkezett, a 30 órás időkereten felül, egy független képviselőt megillető, egyenként 7 perces időkeretben lehetséges. A Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága által felkért nemzetiségi képviselő vagy szószóló felszólalására, valamint a további nemzetiségi képviselői és szószólói felszólalásokra a házszabály 37. § (2) bekezdés g) pontja alapján összesen 60 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem tehát a tisztelt Házat, egyetérte azzal, hogy a T/4181. számú előterjesztést 30 órás időkeretben tárgyaljuk. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 122 igen szavazattal, 47 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül az előterjesztés 30 órás időkeretben történő tárgyalását elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy a Magyarország 2024. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/4254. számú előterjesztést az Országgyűlés 4 óra 40 perces időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse ezt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt 4 óra 40 perces időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 95 perc; a KDNP képviselőcsoportjának 45 perc; a DK képviselőcsoportjának 27 perc; a Momentum képviselőcsoportjának 21 perc; az MSZP képviselőcsoportjának 21 perc; a Jobbik képviselőcsoportjának 19 perc; a Mi Hazánk képviselőcsoportjának 17 perc; a Párbeszéd képviselőcsoportjának 17 perc; az LMP képviselőcsoportjának 15 perc; a független képviselőknek pedig 3 perc áll rendelkezésre. [[15.10]] A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 15-15 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. A Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága által felkért nemzetiségi képviselő, szószóló felszólalására a házszabály 37. § (2) bekezdés g) pontja alapján összesen 20 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Tisztelt Országgyűlés! Most ismételten határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Házat, egyetérte azzal, hogy a T/4254. számú előterjesztést 4 óra 40 perces időkeretben tárgyaljuk. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 123 igen szavazattal, 43 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül [[A táblán megjelenő eredmény: 123 igen, 48 nem, 0 tartózkodás]] elfogadta az időkeretes tárgyalásra vonatkozó javaslatot. Tisztelt Országgyűlés! Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy a légitársaságok hozzájárulásáról és egyes adótörvények módosításáról szóló T/4243. számú előterjesztést az Országgyűlés 4 óra 40 perces időkeretben tárgyalja. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse ezt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt 4 óra 40 perces időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 95 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 45 perc, a DK képviselőcsoportjának 27 perc, a Momentum képviselőcsoportjának 21 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 21 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 19 perc, a Mi Hazánk képviselőcsoportjának 17 perc, a Párbeszéd képviselőcsoportjának 17 perc, az LMP képviselőcsoportjának 15 perc, a független képviselőknek pedig 3 perc áll rendelkezésére. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 15-15 perces vezérszónoki felszólalások idejét is.
Tisztelt Ház! Most ismét határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, egyetérte azzal, hogy a T/4243. számú előterjesztést 4 óra 40 perces időkeretben tárgyaljuk. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 123 igen szavazattal, 43 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül [[A táblán megjelenő eredmény: 123 igen, 48 nem, 0 tartózkodás]] az előterjesztés időkeretben történő tárgyalására vonatkozó javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a DK képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül, kézfelemeléssel határozna, ellenben Gyurcsány Ferenc kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. Erre való tekintettel így határozunk. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/389-1/2023. számú elnöki döntést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház az elnöki döntést 128 igen szavazattal, 43 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül fenntartotta. Az MSZP képviselőcsoportja az előzőekben foglaltakhoz hasonlóan javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján ugyancsak visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt ugyancsak nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését és gépi szavazás alkalmazását. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/393-1/2023. számú elnöki döntést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az elnöki döntést a Ház 128 igen szavazattal, 43 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül hatályában fenntartotta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel jelezzék. [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a látható többség a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány alapján most előterjesztések bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, felkérie a kijelölt Gazdasági Bizottságot „A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközléssel összefüggő tevékenységéről és jelentés a postapiacról 2022” címmel benyújtott B/2603. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház a Gazdasági Bizottságot a határozathozatalra 122 igen szavazattal, 42 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, felkérie a kijelölt Kulturális Bizottságot „A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 2022. évi tevékenységéről” címmel benyújtott B/2948. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház a Kulturális Bizottságot a határozathozatalra 122 igen szavazattal, 48 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági Bizottságot a „Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal Országgyűlési beszámoló 2022” címmel benyújtott B/3062. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház a bizottságot a határozathozatalra 123 igen szavazattal, 47 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági Bizottságot „A Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának 2022. évi tevékenységéről” címmel benyújtott B/3619. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 123 igen szavazattal, 48 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül a bizottságot a határozathozatalra felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, felkérie a kijelölt Gazdasági Bizottságot az „Országos Atomenergia Hivatal, Országgyűlési Beszámoló, 2022” címmel benyújtott B/3804. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 123 igen szavazattal, 48 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül a bizottságot a határozathozatalra felkérte. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt áttérünk az interpellációk tárgyalására, felhívom a bizottsági elnökök figyelmét, hogy a határozathozatalokat követően azonnal kezdődik a bizottsági elnöki értekezlet a főemelet 37. tárgyalóban, a Tisza Kálmán-teremben. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. (Szünet: 15.18 15.22 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni, rövidesen folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! 15 óra 22 perc van, áttérünk az interpellációk tárgyalására. Hegedüs Andrea, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez: „Miért?” címmel. Hegedüs Andrea képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Az önök által okozott orbáni inflációt az ország minden pontján megérzik. Minden magyar állampolgárt válogatás nélkül sújt az áremelkedés, a fővárostól a falvakig mindenhol ugyanazokkal a problémákkal szembesülnek: a boltokban napról napra emelkednek az árak, a hétszeres rezsiemelés a fizetések nagy részét felfalja, az albérlet ára lassan megfizethetetlen. Miskolcon sem más a helyzet. Emlékszem a régi időkre, amikor reggelente kimentünk a Búza téri piacra, megvettük az ebédhez valókat, és mindent meg tudtunk belőle főzni. Ma ez már sokaknak lehetetlen. Elég kimenni a piacra, hogy lássuk, ugyanabból a pénzből aligha tudna egy család rendesen megebédelni. Az emberek idegesek a bevásárláskor, hogy mennyi mindenről kell lemondaniuk. Persze, próbálnak úgy túlélni, ahogy tudnak, hiszen önöktől semmilyen segítséget nem kapnak. Van, aki kevesebbet vásárol vagy lemond bizonyos élelmiszerekről, az addig szeretett márkákat olcsóbbra cseréli. Mások szomszédos országokba, a határ menti településekre járnak tejért, húsért, zöldségekért. Államtitkár úr, tudja, gondolom, hogy egy kiló paprika Szlovákiában 700 forinttal olcsóbb, egy csomag spagetti ára pedig a magyar árnak mindössze harmada. Egyértelmű: a kialakult helyzetért kizárólag önök felelősek. A 73 százalékos [[sic!]] élelmiszer-infláció teljesen egyedülálló Európában, ekkora drágulás Magyarországon több mint 70 éve, Rákosi Mátyás idején volt utoljára. Hiába dobálóznak a háborúval és a szankcióval, kizárólag Orbán Viktor elhibázott gazdaságpolitikája tehető felelőssé a kialakult helyzetért. Minden egyes intézkedésükkel csak rontanak a helyzeten. Szándékosan nyomorba akarják dönteni a magyarokat. Még egy közepes kormány is képes lett volna ennyi idő alatt segíteni a népének, önök azonban az elmúlt 13 évben annyira megszokták a lopást, a korrupciót, hogy képtelenek erre. Ezzel ellentétben a Dobrev Klára vezette árnyékkormány azért dolgozik, hogy letörjük az orbáni inflációt, és ne az árak, hanem a bérek és a nyugdíjak emelkedjenek. Önök miért nem képesek segíteni? Miért nem emelik a nyugdíjat annyira, hogy inflációálló legyen? Miért nem emelik a fizetéseket, hogy ne okozzon megoldhatatlan gondot egy bevásárlás? Miért nem sikerült még mindig érdemben csökkenteni az orbáni inflációt? Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Fónagy János államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Az ön körül ülők tanúsíthatják, hogy én nem szoktam visszamenni a múltba [[Szabó Rebeka közbeszól.]] mert Magyarország szomorú időszakairól nem szívesen beszélek ebben a házban, de hát, ön emlékezett a régi időkre, a Vasgyári piacra vagy a Búza térre. Akkor kérem, hogy emlékezzünk együtt arra a 15-16 ezer munkanélkülire, aki az önök idejében ott volt, emlékezzünk arra, hogy Miskolcon volt egy Digép, emlékezzünk arra, hogy Miskolcon volt egy December 4. drótgyár, emlékezzünk, hogy volt egy 200 éves munkakultúrával rendelkező kohászat, amely ma már nincs. [[Gy. Németh Erzsébet: És mit tettek ezért a 13 év alatt?!]] A 2008-2009-ben a dollárbaloldal által kezelt válságból az ön által előbb leszidott Orbán-kormány húzta ki az országot. Az országos 11 százalékos munkanélküliséget, ami az ön által ismert vidéken, Észak-Magyarországon 16 százalékos volt, az Orbán-kormányok csökkentették 4 százalék alá, a mintegy 700 ezer emberből álló regisztrált álláskeresői létszámot ugyancsak az Orbán-kormányok mérsékelték a harmadára. 2023-ban a háború okozta veszélyek mellett az inflációval is meg kell küzdenünk. Ezt az inflációt a háború, egy sok évtizede nem látott aszályos időszak mellett az a brüsszeli politika is eredményezte, amely Magyarországnak nagyon jelentős összegű károkat okozott. Mindezek mellett az infláció csökkentése érdekében eddig hozott intézkedések, kormányzati intézkedések amelyeknek a létezését ön tagadja működnek, látszanak az eredmények, az infláció mérséklődni kezdett: a januári 25,7 százalékos tetőzés után májusban 21,5 százalék az infláció, ami több mint 4 százalékpontos csökkenés, az áprilisi adathoz képest pedig 2,5 százalékpontos mérséklődést eredményez. Mindez azt jelenti, hogy a fogyasztói árak mérséklődése dinamikus és egyre trendszerűbb. Az infláció elleni küzdelem elsősorban jegybanki feladat. A kormány is aktívan beavatkozik, eddig több mint 20 intézkedésről döntöttünk az árak megfékezése s a gazdaság megvédése érdekében. A bevezetett intézkedések működnek. A legutóbbi két fontos fogyasztóvédelmi lépésre szeretném felhívni a figyelmét: annak érdekében, hogy az élelmiszerárak tovább csökkenjenek, s fokozódjon a verseny a kiskereskedelemben, a kormány kötelező akciózást írt elő a kiskereskedelmi üzleteknek; valamint elfogadva a Gazdasági Versenyhivatal elnökének versenypártolási javaslatát, elfogadta az online árfigyelő adatbázis bevezetését. Az infláció további csökkentésének érdekében vezettük be júniustól a kötelező árletörő akciózást, amelyet az 1 milliárd forintot meghaladó árbevétellel rendelkező kiskereskedelmi üzletekben kötelesek alkalmazni. A kereskedő köteles az akciós időszakban termékkategóriánként legalább egy termék vonatkozásában az elmúlt 30 napban általa alkalmazott legalacsonyabb bruttó kiskereskedelmi árhoz képest nem kevesebb mint 10 százalékos csökkentést alkalmazni. A kormány célja, hogy az év végére egy számjegyűre [[Az elnök csenget.]] törjük le az inflációt, megvédjük a családokat [[Az elnök csenget.]] a nyugdíjasokat, a munkahelyeket és a teljes foglalkoztatottságot. [[Gy. Németh Erzsébet: Jaj, államtitkár úr, ezt ön sem gondolja komolyan!]] Köszönöm a türelmet. [[15.30]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ.
Nem, nem tudom elfogadni. Tisztelt Államtitkár Úr! Említette a városvezetést, a jelenlegit. Hát, kilenc évig volt fideszes városvezetése Miskolcnak, mégsem javultak azok az állapotok, amelyeket ön említett! És azt sem gondolhatja komolyan, hogy ezek az intézkedések hirtelen működni fognak, amelyeket ön elmondott. Önöknek az elmúlt hónapokban vagy mondhatnánk éveket is bőven lett volna lehetőségük bizonyítani ezt, és mégsem tették. Az igazság az, hogy Orbán Viktor miatt élünk rosszul. És akkor néhány kiemelt adat. Miskolc, ugyebár, nem felejt, nem felejti el, hogy mekkora bevételkiesést élt meg a gépjárműadó-elvonással, az idegenforgalmi adó beszedésének felfüggesztésével, a parkolóbevétel-kieséssel. A város szolidaritási hozzájárulási kötelezettsége 1,3 milliárd forintról 3,6 milliárdra nőtt. Gyökeresen át kell alakítani és átláthatóvá kell tenni a szolidaritási hozzájárulás rendszerét! [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] A megoldás: Dobrev Klára árnyékkormánya. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Hajnal Miklós, a Momentum képviselője, interpellációt nyújtott be az építési és közlekedési miniszterhez: „Mikor várható előrelépés a Budakeszi úti forgalmi káoszban?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Miniszter Úr! A 2022-es választások előtt tucatnyi videóban, újságcikkben jelent meg a hír, hogy a kormány végre javítani fog a Budakeszi út forgalmi káoszán, és a felújítás részeként többek között új buszsávokat is kialakítanak. A beharangozott tervek nagyon ígéretesek voltak; nem véletlenül mondtam el én is már a tavalyi választások előtt, hogy ez azon kormányzati kezdeményezések közé tartozik, amelyeket tudnék támogatni. Jelentősen csökkenhetne a tömegközlekedés menetideje, és ha a busz ténylegesen gyorsabb alternatívát jelentene, akkor talán végre csökkenne a budai utak autós terhelése is. Az azóta megszüntetett Budapesti Fejlesztési Központ állítólag hónapokig dolgozott a tervek előkészítésén. Volt itt online kérdőívezés, amelynek az eredményeit aztán nem publikálták, és amelynek a weboldalát is azóta nyomtalanul felszámolták. Volt sajtófotózás, volt kampányvideó is, és persze volt közbeszerzési eljárás is, ezenfelül pedig kormányhatározat is született a fejlesztésről. A választások óta viszont hatalmas a csend a projekt körül. Megnéztük ezt a kormányhatározatot: a kormányhatározat szerint a tanulmányterveknek, az engedélyezési és kiviteli terveknek 2022. augusztus 31-éig kellett volna elkészülniük, és eddig kellett volna az építési engedélyeket is megszerezni. Szeretném jelezni, hogy ez a határidő már több mint nyolc hónapja, most már több mint kilenc hónapja lejárt. A kormány a kampány óta semmilyen hivatalos információt nem tett közzé a projektről, senki nem tudja, hogyan áll a beruházás, hogy egyáltalán tervezike még a kampányígéretük betartását. Reméljük, hogy ezt a beruházást nem fogják a Városmajor felújításához hasonlóan egy tollvonással kihúzni, mert több ezer ember mindennapi ingázásáról és egyébként egész Buda tehermentesítéséről beszélünk ez a tét. Menczer Tamás képviselő úr, az önök képviselője egyébként nemrég a saját Facebook-oldalán elejtett egy sejtelmes fél mondatot arról, hogy a tervek még mindig készülnek, de azt talán önök sem gondolhatják teljesen komolyan, hogy egy állami támogatásból megvalósuló, évek óta húzódó fejlesztésnél ez megfelelő kommunikáció. Arra kérem önöket és a kormány nevében talán a projektért felelős Lázár Jánost leginkább, hogy a választási kampányban kifejtett lelkesedést folytatva hozzák nyilvánosságra végre, hogy hogyan áll a Budakeszi úti fejlesztés. És akkor néhány egészen konkrét kérdés a miniszter úrhoz. Mikor lesznek kész a tervek? Mikor lesznek meg a szükséges engedélyek? Mikor indul a kivitelezés? Mikorra lesz kész? És végül: miért nem találhatunk sehol nyilvánosan elérhető információt ezekről? Miért kell ezt egyáltalán külön kérdésként feltennem önöknek országgyűlési képviselőként? Köszönöm szépen előre is megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps a Momentum soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Lázár János miniszter úr válaszol. Miniszter úr, öné a szó.
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőház! Tisztelt Képviselőtársam! Köszönöm a kérdését. Bár információhiánnyal nem vádolható képviselőtársam, illetve azzal, hogy a kormány nem adna információt, hiszen január 23-án a minisztérium munkatársai álltak az ön rendelkezésére a hivatalomban, ahol az ön részéről felmerülő összes kérdést tisztázták, az ön számára fontos projekteket, budapesti beruházásokat tételesen végigbeszélték, és mint ahogy ezt akkor megtették, bármikor állnak a rendelkezésére. Tehát semmiféle titok nincs, sem a kormánypárti, sem az ellenzéki képviselők előtt. Másrészről azért is örülök a felszólalásának, mert mostanában nagy divat, hogy ellenzéki képviselőtársaim beruházásokért lobbiznak vagy beruházásokért küzdenek ahogy ők nevezik: harcolnak , majd amikor a beruházások megvalósítása elkezdődik, akkor civil csoportokat szerveznek azoknak a megakadályozására, hiszen mégsem volna helyes, ha a kormányzat valamit sikerre tudna vinni. Ilyen például a szomszédos, XI. kerületben a déli körvasút. Tehát azt remélem, ez a kérdés arra is utal, hogy amennyiben az engedélyek meglesznek, akkor képviselő úr támogatni fogja az engedélyek jogerőre emelkedését is, és nem fogja majd azokat bíróságon megtámadni. Hiszen egy fontos közlekedésszervezési, a budapestiek életminőségét és az agglomerációból Budapestre igyekvők életminőségét érdemben befolyásoló, nagyon fontos beruházásról van szó, amelynek érdekében 2020. november 4-én hozott a kormány egy világos döntést a Budakeszi, Fő utca, Budakeszi, Budaörsi út, Budakeszi buszmegálló, P+R parkoló, Budapest területén a Budakeszi út felújítása, rekonstrukciója, illetve buszsávval való ellátása tekintetében. Itt szeretném megjegyezni, hogy ebben Menczer Tamásnak döntő szerepe volt, hogy ez a kormányhatározat elfogadásra került, és ezt azóta is folyamatosan nyomon követi. A kormány döntése alapján 2021. május 29-én a kormány leszerződött az UVATERV nevezetű tervezőcéggel. A projektet a tárcám, illetve az elődei négy részre bontották: Budakeszi belterület, buszsávval érintett szakaszok; Budapest belterület, buszsávval érintett szakaszok; Budakeszi új buszmegálló, buszvégállomás és P+R parkoló; illetve Budakeszin a Pátyi utat, Budaörsi utat és Domb utcát összekötő út ebből a négy részből áll jelen pillanatban a projekt. Szeretném tájékoztatni a tisztelt Országgyűlést, hogy 2022 szeptemberére a tervező leszállította a terveket. A megbízás azonban nemcsak a tervek leszállítására, hanem a szükséges engedélyek megszerzésére is vonatkozik. Egy beruházás előkészítésekor nemcsak tervekről beszélünk, hanem hozzájárulásokról, illetve olyan további tervek elkészítéséről, amelyek kezeléssel, üzemeltetéssel és működtetéssel vannak összefüggésben. Ehhez szükségünk van a vízjogi létesítési engedélyekre például a Fővárosi Vízművektől, a Fővárosi Csatornázási Művektől, akik jelen pillanatban a szükséges engedélyeket még nem adták meg. Szeretném tájékoztatni arról is a tisztelt Országgyűlést, hogy a harmadik ütem tekintetében 2023. június 1-jén a kormányhivatal kiadta az építési engedélyt; a negyedik ütem tekintetében ez mind a kettő Budakeszit érintő beruházásrész az engedély kiadása folyamatban van. Az első két ütemben további tervek kiegészítésére, illetve a szükséges társhatóságok, illetve működtetők, üzemeltetők hozzájáruló és csatlakozó nyilatkozatára van szükség. Amíg ezek nem tisztázódnak és a helyi építési szabályzattal összhangba nem hozhatók, addig végleges építési engedélyt nem kaphatunk. Tehát a tervező elvégezte a kiviteli tervek elkészítését, és folyamatosan biztosítja az engedélyek, illetve a kiviteli engedélyek megszerzését. Amennyiben erre sor kerül ez leghamarabb az én megítélésem szerint 2023 harmadik vagy negyedik negyedévében valósulhat meg , 2024-ben készülhet el a kisajátítási terv, amely nem kevés, és a kisajátítási terv megléte után dönthet úgy az Országgyűlés 2024-ben, hogy a ’25-ös költségvetésben ehhez forrást biztosít. Egy 20 milliárdos beruházásról van szó, amelyhez kérni fogjuk nemcsak az ön, hanem Menczer Tamás támogatását is, most és a jövőben is, Budakeszi, Budapest és az agglomeráció érdekében. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszteri választ. Öné a szó.
Sajnos nem tudom elfogadni a választ. Köszönöm szépen azt az információt, amelyet a miniszter úr elmondott. Én azt gondolom, ez egy nagyon késői dátum, ez egy nagyon megkésett projekt, és ahhoz képest, hogy mekkora lendülettel vágtak bele ebbe a kampányidőszakban, illetve a választások előtt, most fékezett habzásúvá vált ez a történet. Örülök, hogy még nem került fel a kihúzott, leállított vagy felfüggesztett projektek listájára; remélem, hogy nem is fog. Biztos vagyok benne, hogy a fővárosnak és a Fővárosi Vízműveknek az összes ilyen engedélyezési eljárása mögött nem az a szándék áll, hogy ezt a projektet akadályozzák, hiszen remélem, hogy mindannyiunknak közös érdeke Budapest fejlődése, Budapest és az agglomeráció fejlődése. Ugyanakkor nem szabad, hogy ez egy olyan vitává váljon, amelyben önök esetleg visszamutogatnak, az engedélyekre hivatkoznak. Hiszen itt egy olyan kérdésről is beszélünk, hogy a Budakeszi út alatt, mellett meghúzódnak bizonyos vízvezetékek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] amelyeket már rég felújított volna [[Az elnök ismét csenget.]] a Fővárosi Vízművek, ha rendelkezésre állna elegendő forrás, amit viszont pontosan ez a kormány vett el, többek között…
Köszönöm szépen, képviselő úr.
…adóemeléssel is. Tehát nem tudom elfogadni a választ. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Momentum soraiból.]] [[15.40]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el a miniszteri választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Megint a nyugdíjasok hiteleznek a kormánynak! Meddig kell várni a nyugdíjasoknak arra, hogy ne eméssze fel a nyugdíjukat az infláció?” címmel. Gurmai Zita képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Orbán Viktor a nyugdíjasoknak februárban küldött levelében azt írta, hogy a kormány egyik nagy célja a nyugdíjasok méltó életének biztosítása. Ehhez képest önök csak 15 százalékkal emelték a nyugdíjakat januárban, pedig már akkor lehetett tudni, hogy a drágulás akár a 20 százalékot is elérheti. Az élelmiszerek ára pedig még ennél is jobban, 40-45 százalékkal nőtt. Államtitkár úr, önök már évek óta azt játsszák, hogy alultervezik az inflációt, és ez alapján év elején kevesebb nyugdíjemelést adnak. Ezt követően csaknem egy évig ingyen használják a nyugdíjasoktól visszatartott pénzt. Vagyis az idősek hiteleznek a Fidesz-kormánynak. Hát, ehhez azért még a Fideszben is vastag bőr kell! De nézzük a konkrét számokat! Tavaly összesen 14 százalékos emelést adtak, miközben a nyugdíjas-infláció 15,2 százalékos volt. Ez azt jelenti, hogy a Fidesz-kormány nagyjából 60 milliárd forinttal rövidítette meg a nyugdíjasokat. És önök idén ugyanezt akarják eljátszani. Hiába kérték már áprilisban a nyugdíjasszervezetek az év közbeni emelést, azt a választ kapták, hogy a KSH adatai ezt az igényt nem támasztják alá. Aztán az MSZP is rákérdezett, hogy lesze nyáron nyugdíjemelés, amire államtitkár úr a következőt írta: a kormány a tényleges, illetve a várható makrogazdasági folyamatok és adatok ismeretében a szükséges lépéseket időben meghozza. Ezzel kapcsolatosan pedig csak azt kérdezem: lehet, hogy a kormány nem látja, hogy az EU-ban nálunk a legmagasabb az infláció, és a nyugdíjak értéke is folyamatosan csökken, vagy csak nem akarják ezt látni azért, hogy ingyen használhassák a nyugdíjasoktól visszatartott pénzt? Azóta pedig csak hitegetnek, azt ígérik, ha szükségessé válik, idén is lesz nyugdíjkorrekció. De hogy mikor és mennyi, arról mélyen hallgatnak. Az MSZP ezért ismételten azt kéri a kormánytól, hogy minél előbb, akár már jövő hónaptól emeljék meg 5 százalékkal a nyugdíjakat, hiszen a januári nyugdíjemelést, de még a 13. havi ellátást is már régen felzabálta az infláció. Államtitkár úr, nem tudom, vane olyan ismerőse, aki nyugdíjas, és nehezen tud megélni, bizonyára van, de ha van, akkor kérem, gondoljon erre, miközben a következő kérdésekre válaszol: miért veszik el a nyugdíjasoktól a pénzüket? Miért használják ingyen az idősek pénzét? Miért a nyugdíjasok hiteleznek a kormánynak? És végül: meddig kell várni a nyugdíjasoknak arra, hogy ne eméssze fel a nyugdíjukat az infláció? Megtisztelő válaszát várom, államtitkár úr. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Azzal kezdte az interpellációját, ami egyébként igen terjedelmes leírva, négy oldal nagyon izgultam, hogy melyik részét fogja elmondani, mert azt tudtam, hogy ez nem fog beleférni a három percbe, de talált benne olyat, amit el tudott mondani. A legjobban az tetszett egyébként, amikor tudja, kit idézett? Saját magamat. Tállai Andrást idézte. És most is ezt tudom önnek mondani, hogy engedje meg, hogy idézzem ezt a halandó embert [[Z. Kárpát Dániel: Klasszikust csak pontosan!]] aki azt mondja, hogy akkor lesz pótlólagos nyugdíjemelés, ha a makrogazdasági folyamatokat a kormány kielemzi, megvizsgálja [[Dr. Gurmai Zita: Igen, ezt is elmondtam.]] , és ha úgy látja, hogy az infláció magasabb, mint a 15 százalékosan végrehajtott nyugdíjemelés, akkor igenis lesz pótlólagos nyugdíjemelés. A törvény legkésőbb novemberre írja elő ezt a kötelezettséget a kormánynak, de ezt a kormány, mint ahogyan az elmúlt évben is, korábban is megteheti. Tehát nyugdíjemelés pótlólagosan akkor lesz, ha azt a makrogazdasági adatok is alátámasztják. De azért önnek szeretném elmondani, bizonyára ismeri, hogy a KSH a május havi inflációs adatok alapján megállapította, hogy az infláció növekedése megállt, mi több, csökkent, a hónap-hónap összehasonlításban már 0,4 százalékkal csökkentek az árak. Azért az elismerendő, hogy ön is elismeri, hogy 2022-re 14 százalék volt az infláció, és ezt a kormány megadta a nyugdíjasoknak. Az idén pedig 15 százalékkal indított. Önök, tudja, mikor adtak 15 százalék nyugdíjemelést? Ha a két ciklus kormányzását összeadjuk, az összes nyugdíjemelést, körülbelül akkor éri el a 15 százalékot a nyugdíjemelés mértéke. Tehát összességében azt tudom mondani önöknek: a kormány nem hitelez a nyugdíjasoknak, a kormány megbecsüli a nyugdíjasokat, a kormány tiszteli az idős embereket, akik évtizedeken keresztül dolgoztak ennek az országnak. És 2010-ben egy megállapodásunk alapján azt ígérte, hogy meg fogja őrizni a nyugdíjak értékét. Ezt eddig minden évben megtette. Van nyugdíjas ismerősöm, többekkel beszélek; persze, senki nem elégedett teljesen, de megköszönik, hogy a kormány teljesíti számukra ezt az ígéretet. És így lesz ez 2023-ban is, mi több, a ’24. évi költségvetés is pontosan ezt tartalmazza. Megbecsüljük a nyugdíjasokat, és ami jár nekik, azt meg fogják kapni ettől a kormánytól. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a választ. Öné a szó.
Természetesen nem tudom elfogadni a választ, hiszen pontosan azokat a mondatokat, amiket idéztem, viszonthallhattuk. Tehát ez azt jelenti, hogy megerősítette azt, amit korábban mondott. Nem ezzel van a problémám, azzal van a problémám, hogy miért tervezik alul. Világosan elmondtam, hogy ez most csak 60 milliárd forint ebben az évben. A másik pedig, hogy a Holdról is látszik, hogy mekkora az infláció. Tehát szerintem azt pontosan látja mindenki. És összehasonlít bennünket, a 13 évvel ezelőtti kormányzást. Hát, ne viccelődjünk már! Hát, hol volt akkor ekkora infláció?! Tehát szerintem, hogy mit mivel hasonlítunk össze, az sem egy utolsó szempont. Egyébként pedig az a probléma, hogy nem hajlandók épkézláb válaszokat adni a feltett kérdéseinkre. Decemberben megkérdeztük, hogy mire lesz elég ez a 15 százalékos nyugdíjemelés a 25,2 százalékos infláció mellett. Erre gyakorlatilag süketeltek. Megkérdeztük, hogy miért nem segít a kormány azon a félmillió nyugdíjason, akiknek a százezer forintot sem éri el az ellátása. Azt mondták, hogy a nyugdíj nem szociális ellátás, de egyébként pedig kérhetnek méltányos nyugdíjemelést az érintettek. Megkérdeztük, hogy miért zárják ki… [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Tehát folyamatosan fel tudom tenni a kérdéseket, és csak süketelnek, süketelnek és süketelnek…
Köszönöm szépen, képviselő asszony.
…ahogyan most is. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez: „Hogyan emelkedhet végre nemzetközi összevetésben is a magyarok bére?” címmel. Z. Kárpát Dániel képviselő urat illeti a szó.
[[Hangosítás nélkül.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt évek kétségtelen nominális bérnövekedése sajnos még mindig nem éri el a… [[Közbeszólások, köztük: Nem lehet hallani! Mikrofon!]]
Nincs hangja, képviselő úr, nem hallatszik! Kérnék segítséget. [[Rétvári Bence: Megy a számláló is. Z. Kárpát Dániel: A mikrofon rajtam van, elnök úr! – Z. Kárpát Dániel elé hordozható mikrofont helyeznek.]] Kérem szépen az órát visszaállítani. [[Megtörténik.]] Köszönöm. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mint említettem, az elmúlt évek kétségen kívüli nominális bérnövekedései még így sem érik el a régió béreinek a növekedését, és ne is hasonlítsuk össze őket a nyugat-európai átlaggal vagy akár éppen az osztrák bérszínvonallal. Ugye, régóta halljuk azokat az irritáló kiszólásokat, miszerint nyithatnánk cukrászdát Bécsben, az utóbbi években inkább arról volt szó, hogy 2030-ra utolérjük Ausztriát. Az utolérés tekintetében érdemes a bérviszonyokat megvizsgálni, és azt látjuk, hogy bizony a távolság vagy nőtt bizonyos országok tekintetében, vagy csak parányi mértékben csökkent. Ha pedig euróra átszámoljuk a magyarok bérét márpedig a kereskedő az üzletekben nagyon sokszor euróért vásárolja azt az árut, amit mi megveszünk , akkor még inkább elkeserítő a helyzet. Látható tehát, hogy a minimális bérközeledés vagy éppen -stagnálás mellett a brutális mértékű élelmiszer-infláció és összességében az infláció is fojtogatja a magyar családokat. Én örülök, hogy államtitkár úr ezt kijavította, mert elhangzott ma itt egy olyan képtelen állítás a parlamentben, hogy egyre olcsóbbá válnak a dolgok azért, mert az infláció alacsonyabb mértékben nő. [[15.50]] Tisztázzuk: itt a drágulás gyorsulása lassulhat, de attól még a drágulás brutális marad. Európai szinten is rekorder az árak emelkedése Magyarországon. Éppen ezért adódik a kérdés, hogy a magyarok béreinek rendezése, közvetve pedig a szülőföldön való boldogulás érdekében a költségvetési időszakban nyitotte a kormány az irányba, hogy ne csak megkövetelje a magyar kisvállalkozótól, hogy növelje a béreket fokozatosan, mondjuk, az inflációt is meghaladó módon, hanem rakjunk össze egy bérfejlesztési alapot. Rakjuk bele ebbe a válságon keletkezett extra bevétel egy jó nagy részét, és fordulhasson ide a magyar kisvállalkozó, közepes méretű vállalkozó közvetlenül, ha béreket akar fejleszteni. Voltak hasonló próbálkozások a Covid, a lezárások és a válság időszaka alatt, látjuk, hogy Európa országai ebben versenyeztek, és ebben a versenyben Magyarország sajnos, ha nem is a legeslegutolsó helyek környékén, de valahol a futottak még kategóriában kullogott. Itt lenne az esély, hogy ha van egy extra bevétel, amire nem számított a kormány ez, ugye, a magas árak miatti magas áfabevétel miatt jött be jellemzően, és több száz milliárdos nagyságrendű , hajlandóake egy bérfejlesztési alapba csoportosítani mindezt, hogy valóban növekedhessen a magyarok bérszínvonala, így pedig a kényszerből történő kivándorlás üteme lassulhasson. Ha mindez megtörténik, tehát, ha többen tudnak a szülőföldjükön boldogulni, talán a kormány sem gondolkodik majd ilyen intenzitással a szervezett vendégmunkásimporton. Összességében a kérdésem tehát: vane nyitottság a kormányban egy olyan bérfejlesztési alap létrehozására, amely segíti a magyar vállalkozót, segíti azokat, akik a hátukon viszik a nemzetgazdaságot, hogy érdemben tudják közelíteni a bérek színvonalát, ha nem is a nyugat-európai, de legalább az európai átlaghoz? Érdemi válaszát tisztelettel várom. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Fónagy János államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A háború és az elhibázott szankciók ellenére is a kormány a szociális partnerekkel együttműködve jelentős erőfeszítéseket tett a munkavállalás ösztönzésére és a bérek emelésére. Az elmúlt évek gyors ütemű béremelkedése növelte a munkaerő-kínálatot, és ösztönözte a külföldön munkát végzők hazatérését. Ma többen élnek munkajövedelemből Magyarországon, mint a 2010-es kormányváltás előtt, és akik dolgoznak, azok lényegesen többet keresnek, mint a rendszerváltás óta bármikor. Az Eurostat adatai szerint nemzeti valutában mérve 2010-től 2022-ig a Magyarországon tapasztalt keresetnövekedési mértékkel a közép-európai országok közül megelőzzük Csehországot, Lengyelországot, Szlovéniát és Szlovákiát. ’22-ben euróban mérve a Magyarországon mért bruttó átlagkereset a közép-európai országok között Bulgáriát, Horvátországot, Lengyelországot, Romániát és Szlovákiát is megelőzi. A reáljövedelem mértéke évek óta jelentősen növekszik, a ’22-es adatok szerint Lengyelországon és Bulgárián kívül csak Magyarországon növekedtek a reálkeresetek az egész Európai Unióban, a többi országban a reálbérek csökkenése volt tapasztalható. A kormánynak az infláció leszorítására tett erőfeszítései sikeresek, az infláció mérséklődik, a folyamat érezhetően gyorsult. A kormány 2010 óta folyamatosan csökkenti a munkát terhelő adókat, melyek nagymértékben mérséklődtek az elmúlt években. A gyermekeket nevelő családokat emellett adókedvezményekkel is segíti. 2020-tól a négy vagy több gyermeket nevelő anyáknak nem kell személyi jövedelemadót fizetniük, ’22-ben vezettük be a 25 év alatti munkavállalók személyijövedelemadó-mentességét az átlagbér szintjéig. ’23 januárjától a 30 év alatti anyák is mentesülnek az szja-kötelezettség alól. Maradnak idén a rezsivédett energiaárak is az átlagfogyasztás erejéig, így egy magyar család átlagosan havonta mintegy 181 ezer forintot takarít meg a rezsivédett árakon keresztül, amely enyhíti a családokra nehezedő inflációs nyomást. A minimálbért és a garantált bérminimumot, mint képviselő úr is tudja, a szociális partnerek tárgyalása és egyezsége állapítja meg, a kormány ezt kihirdeti, és az egész tripartit rendszer alapvetően azt határozza meg, hogy a béremelések mögötti teljesítmény mit bír el. 2010 és ’23 között a minimálbér és a garantált bérminimum több mint háromszorosára emelkedett, ugyanebben az időszakban a magyar minimálbér-emelkedés a negyedik legnagyobb volt az Európai Unióban. Magyarországon csökkent a legnagyobb mértékben az adóék 2009 óta az Európai Unióban, ez főként a munkáltatókat terhelő adók és járulékok csökkentésének köszönhető. 2010 előtt ez 53-54 százalék volt, ez ’22-re 12 százalékkal 41 százalékra csökkent. A kormány a munkaalapú társadalmat továbbra is a jövedelmek növelésével kívánja megalapozni, egyszerre kell védeni a munkahelyeket, támogatni a családokat és fenntartani a biztonságot. Segélyalapú társadalom helyett munkaalapú társadalmat kívánunk építeni. Köszönöm a türelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egyetértünk abban, hogy segélyalapú társadalomra nem lehet jövőt építeni, munkaalapúra viszont igen. De, államtitkár úr, az a helyzet, hogy egy pincér itthon KSH szerinti adatokat mondok 302 ezer forintot keres, Angliában 827 ezer forintnyi összeget, Németországban pedig 776 ezer forintnyi összeget. És az a probléma, hogy ez óriási, szakadéknyi távolság. Nem várjuk azt, hogy holnapra kiegyenlítődjenek ezek a számok, de azt várnánk, hogy legalább egy lassú, fokozatos, kiszámítható közeledés valósuljon meg. Egy buszsofőr itthon 479 ezer forintot keres átlagosan, ez már egy emelt összeg a korábbi évekhez képest. De azt is látjuk, hogy Angliában 856 ezer forintnyi összeget, Németországban pedig 1,1 millió forintnak megfelelőt. A helyzet az, hogy a távolság szinten marad, stagnál, nem közeledünk ezekhez az országokhoz, és a cseh bérszínvonal, a szlovén bérszínvonal is elhúz mellettünk, tehát normális béreket megcélzó program nélkül nem megy, és mivel a számok azt mutatják, hogy nem közeledünk, egészen biztos, hogy többre van szükség, ezért nem tudom elfogadni a válaszát. Köszönöm, elnök úr, a türelmét. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szabadi István, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Mit akarnak a traumatológiával Zala vármegyében?” címmel. Szabadi István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Az egészségügyireform-csomaggal kapcsolatos vezérszónoki felszólalásomban áprilisban már jeleztem, hogy a Zala Vármegyei Szent Rafael Kórház traumatológiai osztályát miniszter úr utasítására I-es progresszivitási szintről II-es szintre tervezik átsorolni annak ellenére, hogy nincsenek meg az ehhez szükséges személyi és tárgyi minimumfeltételek. A pártunkhoz beérkezett információk alapján a traumatológián nemhogy a II-es szintet, de az I-es szintet is alig tudják teljesíteni, az állandó ügyelethez nincs elég szakorvos. Az óriási munkateher miatt az orvosoknak nincs egy szabad hétvégéjük sem. A megbízott osztályvezető főorvos pedig nyugdíjasként dolgozik. A szakorvosok osztályos munkát, ügyeleti, készenléti, sürgősségi feladatokat egyaránt ellátnak, és műtenek. A rezidensek nem tudják a traumatológiai képzést teljesíteni, mert a sürgősségi osztályra vannak beosztva, ezért csúszik a szakvizsgájuk. Ha így megy tovább, össze fog omlani az osztály, ahol 2021-ben már volt egy nagy kilépési hullám. 2021. augusztusig a kórház II-es szintű traumatológiai feladatokat látott el egész Zala vármegyéből és Vas vármegye őrségi részéről is érkeztek betegek. A traumatológián 12 szakorvos és 2 rezidens dolgozott, akik az osztályos feladatok mellett műtöttek, és a sürgősségin is be kellett segíteniük, így olykor három helyre voltak egyszerre beosztva. Az egyre növekvő munkateher miatt kezdeményezték a sürgősségi és a traumarendszer szétválasztását, de a kórház vezetése nem volt ebben partner. 2021 júniusában kilenc orvos adta be a felmondását, amit a kórház vezetése úgy kommunikált akkor, hogy az ügyeleti díjak alacsony mértékét sérelmezték. Akkor sem és most sem a pénzről volt szó, hanem a leterheltségről, amit hosszú távon nem lehet csinálni. A kórház közleménye szerint 2021. augusztusban a korábbinál magasabb színvonalon újjáalakult a traumatológia, valójában azonban kénytelenek voltak átsorolni I-es progresszivitási szintre. [[16.00]] Közben hivatástudatból 2021 szeptemberében nyolc orvos visszavonta a felmondását, ketten közülük azonban nem térhettek vissza a kórházba. Egy főorvos jelenleg a Kanizsai Dorottya Kórháznál dolgozik; a volt osztályvezető főorvos életét teljesen ellehetetlenítették, tavaly ősztől már magánklinikán sem alkalmazzák, mert miniszter úr példát akar statuálni vele. Kérem tisztelt államtitkár úr válaszát azzal kapcsolatban, hogy a kórház vezetése tájékoztattae önt a traumatológiai osztályon kialakult emberfeletti leterheltségről; a súlyos szakorvoshiány ellenére miért nem engedi visszavenni a volt osztályvezető főorvost, hogy nyugdíjas kollégáját tehermentesítse; miért nem hagyják, hogy a rezidensek a sürgősségi feladatok helyett traumatológiai képzésben részesüljenek. Várom érdemi válaszát, tisztelt államtitkár úr. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Miniszterhelyettes úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, fontos, hogy mindenhol, az ország minden pontján az emberek azt érezzék, hogy megfelelő egészségügyi ellátásban részesülhetnek. Ezért is fontos számunkra, hogy míg a baloldal vizitdíjat vezetett be, míg a baloldal kórházakat zárt be, egészségügyi dolgozókat bocsátott el, ezzel szemben minden kórházat igyekszünk megőrizni, és meg is őriztünk, mióta kormányzunk. Ők kórházakat zártak be, sőt, elmondták a 2022-es választási kampányban, hogy a kórházak 45 százalékát bezárnák, mi viszont mindegyik kórházat és mindegyik osztályt fontosnak tartjuk; amíg csak lehet, ezeket fenntartjuk és fejlesztjük. Most már 2800 milliárd forintot költünk éppen ezért az egészségügyi ellátásra, az emberek egészségére. Amikor elkezdtük a kormányzásunkat, akkor ez jóval kevesebb volt, 1198 milliárd forint, ebből lett most 2800. Az orvosbéreket is a járvány ideje alatt emeltük meg radikálisan, és vezettük ki egyúttal a hálapénzt. A kormányzásunk kezdetén egy kezdő orvos 129 500 forintos bruttó alapbérrel rendelkezett; most ez 687 837 forint. Egy pályája végén lévő orvos 41 éves gyakorlattal a kormányzásunk elején 262 345 forintos bruttó alapbérrel rendelkezett; most nem 262 ezer, hanem 2 380 057 forint ugyanez a bér. Igyekeztünk megbecsülni az orvosokat. Ami a Zala Vármegyei Szent Rafael Kórház traumatológiáját illeti konkrétan, tisztelt képviselő úr, itt a kettes progresszivitási szinthez, tehát az előrelépéshez szükséges szakmai tudás és tárgyi minimumfeltételek mind rendelkezésre állnak. A személyi feltételek biztosításával kapcsolatban pedig a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő, az Országos Kórházi Főigazgatóság és a traumatológiai szakmai kollégium egyeztetése megtörtént. A rezidensek kapcsán: az osztályon dolgozó szakorvosok és szakdolgozók a feladataikat kiválóan ellátják, és öt rezidens is szakképzését tölti az intézményben. Nem került a szakképzési tervük módosításra, tehát semmifajta csúszás így nincsen. A traumatológiai szakképzésnek kötelező eleme a sürgősségi képzés. Öt rezidens szakképzési tervei közül négy még a régebbi rendszerben, régebbi szakképzési terv alapján hat hónapos sürgősségi gyakorlatot tölt, egy fő pedig két hónapos sürgősségi gyakorlatot tölt, de semmifajta módon, semmilyen formában a traumatológiai képzésük nem sérült. Éppen azért, hogy minél magasabb színvonalú legyen az ellátás, a Pécsi Tudományegyetem Traumatológiai Klinikájával közösen került sor a traumatológiai tanszék létrehozására, így került sor a gyermektraumatológiai ellátás bővítésére is, illetve korszerűsítésére, ami megtörtént, illetve így sikerült elérni a minimál invazív technikával történő csípőprotézis-műtétek számának megemelését is, ami, azt hiszem, hogy mindenkinek az érdekét szolgálja. Úgyhogy, tisztelt képviselő úr, örülök, hogy önt is érdekli ez a kérdéskör, örülök, hogy foglalkozik vele, de ön is láthatja, hogy amit itt az ellátás helyben való fejlesztéséért meg lehet tenni, azt itt helyben igyekeznek is megtenni. Nem csupán arról van szó tehát, hogy a baloldal kórházbezáró és -leépítő tevékenységével szemben mi fenntartjuk a vidéki kórházaknak is a működését, hanem fejlesztjük is azokat, éppen azért, hogy ne kelljen más megyébe vagy Budapestre utazni akkor, ha valakinek bármilyen sürgős esetben segítségre van szüksége. Úgyhogy itt a fejlesztéseknek már szép eredményei is vannak, és a jövőben is ez várható, és ahogy említettem, a rezidensek pedig a képzési tervük szerint haladnak. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! A válaszát, tisztelt államtitkár úr, nem tudom elfogadni, tekintettel arra, hogy mindenáron a Zala Vármegyei Szent Rafael Kórháznál akarnak II-es szintű traumatológiai ellátást létrehozni, amikor az I-es szint teljesítéséhez még mindig nincs elég ügyeletes szakorvos. Ezzel szemben a Kanizsai Dorottya Kórház jelenleg I-es szinten működő traumatológiai osztálya el tudná látni a II-es szintű feladatokat, be is adták a kérelmet a működési engedélyük módosítása iránt, amit azonban elutasítottak. Ennek oka ismeretlen, és sokan nem értik, hogy ez miért történik. Ezt vélik aggasztónak is. Emiatt viszont jelenleg Zala vármegyében nincs II-es szintű traumaellátó hely, így Szombathelyre vagy Kaposvárra, illetve a Pécsi Tudományegyetemre küldik a súlyosabb betegeket. A betegellátás biztonsága érdekében a Mi Hazánk Mozgalom követeli, hogy a Kanizsai Dorottya Kórház mielőbb kapja meg a II-es szintű ellátáshoz az engedélyt, emellett áldásos lenne, hogy a Zala Vármegyei Szent Rafael Kórháznak is adottak legyenek ezek a lehetőségei. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Rebeka, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Mikor lesz nálunk is vegyszer permetezése helyett biológiai szúnyoggyérítés?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Miközben Németországban és Ausztriában 80 százalék a biológiai módszerek aránya a szúnyoggyérítésben, és még Szlovákiában is meghaladja az 50 százalékot, Magyarországon még mindig 15 százalék körül van. Nálunk továbbra is a kémiai irtás számít általánosnak, mintha a múlt század ’70-es éveiben lennénk. Ráadásul nem csak földről, a levegőből is végzik ezt, noha a repülőgépről történő szúnyoggyérítés az Európai Unióban 2020 óta csak különleges hatósági engedéllyel végezhető. Nálunk azonban, mint tudjuk, a kivételes eljárás a rendes eljárás. Pedig a tudomány álláspontja egyértelmű: a kémiai irtáshoz használt idegmérgek minden szúnyoghoz hasonló méretű rovart és más ízeltlábúakat is elpusztítanak a méhektől a védett rákokig, különösen károsak a vízi élővilágra, és még az emberre is veszélyesek, ugyanis összefüggésbe hozhatóak olyan betegségek kialakulásával, mint például az ADHD. Európa éppen egy súlyos ökológiai és élelmezési katasztrófa szélén áll a tömeges méhpusztulás miatt is többek között, de mi Magyarországon továbbra is egy olyan szerrel irtjuk a szúnyogokat, amelyik bizonyítottan halálos a méhekre. És bár a környezetvédelemért felelős agrártárca vezetője elvben maga is méhész, még valahogy nem emelte fel a szavát a méhmérgezés ellen. [[Rétvári Bence: Többet ért hozzá, mint te, az biztos!]] Tudjuk azt is, hogy ezek a mérgek sajnos a madarakat és a halakat is pusztítják, a szúnyogok legfőbb természetes ellenségeit is, tehát így duplán kárt okozunk. Ráadásul, ahogyan erre egy neves magyar virológus figyelmeztetett egy sajtócikkben, a kémiai szerek ellen a szúnyogok képesek rezisztenciát kialakítani, vagyis a vegyszeres irtással a klímaválsággal sajnos egyre fenyegetőbb trópusi betegségek elterjedésének a veszélyét is növeljük, hiszen ha tényleg elindul egy járvány, mondjuk, valamilyen trópusi vírust terjesztenek ezek a szúnyogok, akkor már nem lesz mivel védekeznünk ellene. Tehát csak ebben az esetben kellene alkalmazni a vegyszeres kémiai szúnyogirtást. Ennek a vegyszeres szúnyogirtásnak van egy fenntartható alternatívája: a szúnyoglárvákat elpusztító biológiai gyérítés sokkal célzottabb, kíméli a környezetet és az emberi egészséget is. A hatékonysága pedig semmivel sem kisebb, mint a kémiai módszereké. Nem véletlen, hogy számos európai ország már 80 százalékban ezt a módszert alkalmazza. Nyilván ott sem szeretik, ha összecsípi őket a szúnyog, de a biológiai irtás is hatékony. Mégis azt láttuk most a legújabb, szúnyogirtásra vonatkozó, nettó 10 milliárd forint értékű hároméves közbeszerzésben, hogy több mint 80 százalékban a kémiai gyérítést írták elő, tehát a közbeszerzésben előírt terület több mint 80 százalékát úgy határozták meg, hogy kémiai irtás szerepel ebben a közbeszerzésben. Tehát kérem, szíveskedjék válaszolni, hogy miért nem térnek át végre a más országokban sikerrel alkalmazott biológiai védekezésre a szúnyogok ellen, és miért mérgezik tovább egyrészt az embereket, másrészt az élővilágot egy ökológiai katasztrófa küszöbén ez nem túl bölcs dolog. Köszönöm.
Köszönjük, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Bízom benne, hogy felszólalása egy ilyen közbeszerzési időszakban nem egy gazdasági nyomásgyakorlás, hogy kit kellene bevonni ebbe a cégek közül, és kit nem, hanem valóban önt nemes célok vezetik. Nos, ha visszatérünk egy pár évet csak az időben, 2020-ra, akkor kezdődött az országos szúnyoggyérítési program keretében a hazai folyók mentén a jelentősebb szúnyogélőhelyek felmérése, és a munka eredményeképpen évről évre nő a biológiai lárvagyérítések megrendelése és a hatékonysága is. [[16.10]] A biológiai védekezés eredményességét számos tényező befolyásolja. Ezekre ön nem tért ki. Az őshonos fajok közül a mocsári szúnyog ellen pontosan az életmódjából fakadóan a széles körben alkalmazott biológiai eljárások hatástalanok, továbbá az inváziós fajok ellen is nehézkes a védekezés, a mostanában megjelent tigrisszúnyog vagy más esetében is, tehát van, amikor lehet védekezni biológiai úton, van, amikor nem. Ez utóbbinak az elsődleges indoka, hogy emberközeli életmódjuk miatt nem a tipikus tenyészőhelyeken fejlődnek, hanem a ház körül, edényekben, a gumiabroncs belsejében lévő vízben, temetői cserepekben és hasonló helyeken, ahol nehezebb így a gyérítés. Emiatt a Nemzeti Népegészségügyi Központ szakmai anyagokkal, a katasztrófavédelem pedig heti közleményeiben rendszeresen felhívja mindenkinek a figyelmét, hogy a tenyészőhelyek kialakulását igyekezzen mindenki a saját környezetében is megakadályozni. Szintén nem lehet figyelmen kívül hagyni, hogy a folyók mentén kialakuló lárvatenyészőhelyek többsége védett természeti területen található, ahol még a biológiai védekezéseket is csak nagyon korlátozottan lehet végrehajtani. A kifejlett szúnyogok ellen nem létezik biológiai védekezési eljárás, tisztelt képviselő asszony, kizárólag kémiai kezelések lehetségesek. Biológiai készítmény a világon sehol nem áll rendelkezésre erre az esetre. A hazánkban alkalmazott szúnyogirtó szerek kifejezetten alacsony dózisban kerülnek felhasználásra, így a méheket nem veszélyeztetik. Az országos szúnyoggyérítési program végrehajtása kapcsán még egyetlen ügyben sem volt szükség méhpusztulás miatti fellépésre. Ön itt riogatott ezzel, hogy a méhek és a halak is elpusztulnak. Hát, erre ön azért példát nem tudott mondani, ahogy sem halpusztulásra, sem méhpusztulásra. Lehet ilyenekkel dobálózni, tisztelt képviselő asszony, csak itt azért egy komolyabb ügyről van szó, tehát jó lenne, hogyha konkrétumokkal is előállna, nem pedig csak ilyen elméleti fejtegetésekkel. A rezisztencia kialakulása azért nem történik meg, mivel a kifejlett szúnyogok ellen csak a lakóterületeken és ott sem mindenütt történnek védekezések, így a populáció többsége nem találkozik a készítményekkel, a visszakereszteződés pedig megelőzi az ellenálló képesség létrejöttét. A lárvagyérítések és a kifejlett szúnyogok elleni védekezés területi összevetése az eltérő élőhelyek és technológiák miatt teljességgel értelmetlen. Egy pár négyzetméteres kis pocsolyában ezerszám képesek a lárvák kifejlődni, mint ahogy azt ön is nagyon jól tudja, míg a kirepülés után ezek több négyzetkilométeres területen tudnak ártalmat okozni. A légi kémiai szúnyoggyérítés kizárólag valóban extrém szúnyogtartalom esetén kerül alkalmazásra, tisztelt képviselő asszony. Szerintem jó, ha mindnyájan a jót feltételezzük a másikról, és igyekszünk minden hatékony és a környezetet legkevésbé romboló úton-módon fellépni azért, hogy a nyári időszakban minél kevesebb szúnyog legyen, amely az embereknek az időtöltését, akár a kikapcsolódását, nyaralását zavarja, vagy a mindennapi munkában a kertben őket akadályozná. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a választ. Öné a szó.
Sajnos, nem tudom elfogadni a választ. Szeretném az elején leszögezni, hogy mi a Párbeszéd-Zöldekben is azt szeretnénk, hogyha nem lenne sok szúnyog, ami csípi az embereket, mielőtt majd esetleg azt mondanák, hogy mi ezt szeretnénk, tehát szeretném jelezni. De köszönöm, hogy elmondta, hogy a biológiai gyérítés csak a lárvákra hat. Igen, ezt én is tudom, de az általam említett országokban valahogyan mégiscsak tudják gyéríteni ismétlődően elég hatékonyan a lárvákat ahhoz, hogy utána ne legyen belőlük elég sok kifejlett szúnyog. Az az igazság, hogy éppen mostanában adta ki az országos tiszti főorvos az engedélyt a légi szúnyoggyérítésre, arra, ami az Unióban elvileg már 2020 óta tilos, gyakorlatilag november végéig légi úton gyéríthetik a szúnyogokat. Úgyhogy ha ön azt mondja, hogy a védett területeken nehezebb a biológiai szúnyoggyérítés, hát, a vegyszeres, a deltametrines szúnyoggyérítés meg kifejezetten káros, és ugye, az a baj a légi gyérítéssel, hogy a legkisebb széláramlat is már olyan területekre sodorhatja ezt a vegyszert, ami kifejezetten károsítja nemcsak az ízeltlábúakat, de a vízi élővilágot is. Úgyhogy önöknek inkább azzal kéne foglalkozniuk, hogy tájékoztassák a lakosságot arról [[Az elnök csenget.]] , hogy valóban mit tehetnek azért, hogy az udvarukban, mondjuk, ne legyen annyi szúnyog…
Köszönöm szépen, képviselő asszony.
…és még számos dolgot kéne tenniük egyébként ezen a téren, úgyhogy nem tudtam elfogadni a választ.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnap ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Mit kíván tenni a Kormány?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! 2023. június 4-én Észak-Magyarország és Közép-Magyarország teljes gyermeksebészeti a gyermektraumatológiai ügyeletét egyetlen szakorvossal működtette Magyarország Kormánya. Arról szerintem teljesen felesleges vitát nyitni, hogy ez az ellátásminőség elfogadhatóe, mint ahogy és szeretném most jelezni sem a választók, sem én nem vagyunk kíváncsiak semmilyen hamis vagy ellenőrizhetetlen statisztikára, továbbá senki sem kíváncsi semmilyen történelmi visszatekintésre, szóljon az a XVII. századról, 2008-ról vagy bármilyen más időszakról. Annyit tegyen meg nekem, miniszterhelyettes úr, hogy egy rövid, de annál fontosabb kérdésre válaszol! Kívánjae javítani, illetve ha kívánja, milyen módon kívánja javítani a kormány az ügyeleti ellátást, hogy hasonló eset a jövőben ne fordulhasson elő? És ennek a döntésnek az eredményeképpen hány helyszínen, hány szakorvossal számolhatnak a területen élő választópolgárok, amennyiben kénytelenek igénybe venni a gyermeksebészeti, illetve gyermektraumatológiai ügyeleti ellátást? Azt szeretném pluszban kérni, hogy amennyiben lehetséges, akkor a válaszát bontsa területileg ketté, külön közép-magyarországi helyszínekre és külön közép-magyarországi és észak-magyarországi helyszínre, hogy mindenki számára egyértelmű legyen, hogy hány helyszínen, hány orvossal kívánják a jövőben elvégezni a gyermektraumatológiai ügyeletet. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hittem, hogy ön az interpelláció megfogalmazása után elolvasta a mentőszolgálatnak és a tárcának is a közleményét, hiszen akkor nem futna bele egy ilyen kérdésbe, de úgy látszik, hogy vagy nem olvasta el, vagy nem vette figyelembe akkor, amikor feltette a kérdését. Ha ezt elolvasta volna, akkor tudná és ismerné, hogy pontosan a tavalyi évben a gyermektraumatológiai szakma javaslatára alakult át a gyermektraumatológiai ügyeleti ellátórendszer. Addig három centrum volt mindennap, de heti ötször kellett nekik ügyeletet adni. Itt átalakult a rendszer úgy, hogy mindennap két nagy gyermektraumatológiai ellátó ügyel, és így három ügyelet jut mindegyik ellátóhelyre. Ami a konkrét esetet illeti, mint ön is tudja, percre pontosan a mentőszolgálat és a BM is beszámolt erről 17 óra 20 perctől 22 óra 06 percig a két ellátó közül az egyikben, a Manninger Jenő Országos Baleseti Központban informatikai hiba keletkezett, és ennek az ellátási időtartama alatt a két ellátó közül csak az egyikbe vitték a betegeket. A világ minden országában előfordul, hogy két ellátó közül az egyik vis maior helyzetbe kerül, és pár órán keresztül nem tud ellátást biztosítani. De ez nem egy rendszerhiba, tisztelt képviselő úr, és nem egy általános, mindennap előforduló helyzet, hanem ez ott, akkor, pár órán keresztül egy egyedi vis maior helyzet volt, és nem pedig a rendszer problémája. Ahogy mondom, a világon mindenhol fog találni olyan kórházi osztályt, amely pár évenként pár órára lehet, hogy valamilyen probléma miatt leáll. Úgyhogy sem ön, sem pedig a sajtó ne keressen rendszerhibát ott, ahol egy vis maior helyzet van. Nem egész nap történt ez a helyzet, és nem rendszeresen áll elő ez a helyzet; egyetlenegy alkalommal, és pár órára történt meg. Nem egyetlen orvos látott el ennyi beteget, amire ön is utalt, hanem egy kórházi osztály két vizsgálóhelyiséggel, ami azt jelenti, hogy vizsgálóhelyiségenként óránként három-négy beteget kellett ellátni. A mentők, a Nemzeti Népegészségügyi Központ, az Országos Kórházi Főigazgatóság és mindenki végezte a munkáját azért, hogy minél több gyereket ellássanak, úgyhogy ezeket a híreszteléseket érdemes erős kritikával kezelni, főleg azoknak a minősítését, és legfőképpen nem érdemes az új alapellátási ügyeleti rendszert ez alapján megítélni, hiszen az alapellátás is teljesen más, semmi köze ehhez az ellátáshoz. Ha ön megvizsgálta a számokat remélem, hogy megtette, tisztelt képviselő úr , akkor azt látja, hogy így a János Kórházban az ezt megelőző vasárnapi betegszámhoz képest ebben a vis maior időszakban, 17 óra 20 és 22 óra 06 perc között 22-vel több beteget kellett ellátni. Nyilvánvalóan ettől függetlenül ez természetesen a sorok megnövekedésével jár. Szerintem sokan vagyunk, akiknek a gyereke ezekre az osztályokra ügyeleti időben, akár a János Kórházba, akár máshova bekerül, és hát, az ember ilyenkor rettenetesen aggódik. [[16.20]] Ez teljes mértékben természetes. Mindenki szeretné, ha minél hamarabb kivizsgálnák a gyerekét. Nyilván az ember nem tudja pontosan megítélni, amikor ott ül, hogy az ő gyerekét, amikor viszi, és a másik gyereket, akit behoznak, kinek súlyosabb az állapota. És mindenki a saját gyerekét szeretné, ha először megvizsgálnák; még akkor is, hogy a másik orvosilag nyilván súlyosabb eset, és ez nyilván az ott levő orvosi, ápolói személyzetre is nagyobb nyomást jelent, hiszen a szülők mindnyájan szeretnék a gyereküket minél inkább megvizsgáltatni vagy kezeltetni, hogyha ez szükséges. Természetes, hogy ilyenkor mindenki bármikor, amikor a gyerekünket bármilyen problémával be kell vigyük a kórházba, akár a Jánosba, a Heim Pálba vagy bárhova máshova, az ember nagyon aggódik, és valóban türelmetlenebb, és ez nyilvánvalóan nehezebben kezelhető az ott levő orvosok számára is. De azt kérem öntől, hogy ezt ne arra használják, hogy azt mondja, hogy valahol egy rendszerhiba van ott [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] amikor egy átmeneti informatikai leállásról volt csak szó, de mindenkinek köszönjük szépen, hogy fokozottan igyekezett ezt a helyzetet is megoldani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae választ. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem fogadom el a választ. Méghozzá azért nem fogadom el a választ, mert államtitkár úr válaszából is egyértelműen kiderül, hogy gyakorlatilag, ha nem lett volna az informatikai rendszer leállása… és maximum egy-egy, tehát egy észak-magyarországi és egy közép-magyarországi helyszínt tudtak volna biztosítani az ügyeleti ellátásra. [[Sic!]] És maga az eset is tökéletesen rámutat arra, hogy az önök által kialakított új ügyeleti rendszer teljesen alkalmatlan arra, hogy biztonságot nyújtson a helyszínen, Közép-Magyarországon, Észak-Magyarországon élők számára. Értelemszerűen akkor még nem beszéltünk arról a távolságról, amit meg kell tenniük a szülőknek aggodalmak közepette, hogy eljussanak az ügyeletre. Teljesen elfogadhatatlan az, hogy önök nem biztosítanak megfelelő biztonságot, megfelelő ellátásszínvonalat azoknak, akik egyébként társadalombiztosításon keresztül ezt megfizetik. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szatmáry Kristóf, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez: „Hogyan segíti az infláció letörését a kötelező élelmiszerakciók bevezetése?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A háború és az elhibázott brüsszeli szankciós politika Európa-szerte eddig nem látott inflációhoz vezetett. A kormány célja nagyon helyesen , hogy a szankciók sújtotta gazdasági helyzetben is megvédje a családokat, a nyugdíjasokat, a teljes foglalkoztatást, tovább növelje, kivédje a recessziót, és év végére lehetőleg egy számjegyűre csökkentse az inflációt. A kormány ennek érdekében folyamatosan új eszközöket vezet be. A korábban meghozott húsz intézkedésen túl a Gazdasági Versenyhivatallal egy közös, online árufigyelő rendszert, a Fogyasztóvédelmi Hatósággal pedig egy olyan adatbázist hoz létre, amellyel a kormány reményeink szerint érdemben fokozza, figyelni tudja és bemutatja a termékek árváltozását. Az elmúlt időszakban ezen intézkedéseken túl a családok védelmében új inflációellenes intézkedésekről is született döntés, aminek következtében a jelentősebb bevétellel rendelkező boltokat rendszeres akciózás meghirdetésére tudjuk kötelezni. Ennek érdekében június 1-jétől elindult a kötelező akciózás a kereskedelmi üzletekben, a háborús és a szankciós áremelkedések miatt megnövekedett élelmiszerárak visszaszorítására. A vásárlók szempontjából azonban a legfontosabb az, hogy minden héten a rendelkezésükre áll egy olyan, húsz termékből álló akciós árú élelmiszerkosár az adott boltokban, amelyet az előző hónaphoz képest sokkal olcsóbban, de legalább 10 százalékkal csökkentett áron vásárolhatnak meg a legnépszerűbb élelmiszerek közül. A vásárlók érdekében az új intézkedéstől azt várjuk, hogy az árak csökkentésével és a versenyhelyzet fokozásával megállítható a túlárazás és a spekuláció, így már a közeljövőben tovább mérséklődhet a szankciós infláció. Ahogy eddig is, mind a fogyasztóvédelem, mind a Gazdasági Versenyhivatal részéről folyamatosak és szigorúak lesznek az ellenőrzések reményeink szerint. Tisztelt Államtitkár Úr! Tehát a kérdés az, hogy a már bevezetett intézkedések működése, így az infláció tetőzése között milyen összefüggés van, ennek eredményeképpen hogyan indulhat meg az infláció csökkenése, illetve a kötelező akciózás, valamint a júliusban induló online árfigyelő rendszer pedig az árak mérséklésén, a verseny fokozásán keresztül ahhoz fog reményeink szerint jelentősen hozzájárulni, hogy az infláció csökkenése az év hátralévő részében drasztikussá váljon. Mindezek alapján kérdezem tehát államtitkár urat, hogyan segíti a kormány az infláció letörését a kötelező élelmiszer-akciók bevezetésével. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Fónagy János államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is kiemelte, a háború, valamint a brüsszeli szankciós politika igen komoly terhet rótt Magyarországra és a magyar népre. Elszálltak az energiaárak, sérültek az ellátási láncok, növekedtek a szállítási költségek. Mindez Európa-szerte komoly inflációs hullámhoz vezetett, ez pedig jelentős mértékben megdrágította a hazai élelmiszereket is. A kormány elkötelezett a rezsicsökkentés, a családok, a nyugdíjasok és a teljes foglalkoztatottság védelme mellett. Célkitűzésünk, hogy kivédjük a recessziót, és az év végére egy számjegyűre törjük le az inflációt, jövőre pedig 6 százalék körüli értékre szeretnénk mérsékelni. Az infláció csökkentése érdekében eddig hozott kormányzati intézkedések működnek. Látszanak az eredmények, az infláció csökkenni kezdett. A januári 27,7 százalékos tetőzés után májusban már 21,5 százalék volt az infláció, amely 4 százalékpontos csökkenést, a legutóbbi, áprilisi adathoz képest pedig 2,5 százalékpontos mérséklődést jelent. Ez jelzi, hogy a fogyasztói árak mérséklődése dinamikusabb, a kormányzati intézkedések pedig működnek. A további csökkentés érdekében vezettük be júniustól a kötelező árletörő akciózást azokban a kiskereskedelmi üzletekben, melyek egymilliárd forintot meghaladó árbevétellel rendelkeznek. Az egyébként francia és görög példákon is alapuló intézkedések elsődleges célja, hogy az emberek megfizethető áron férjenek hozzá a heti szinten 20 termékből álló élelmiszerkosárhoz. Az élelmiszerkosárba többek között beletartozik a baromfihús, a tej, a tejföl és helyettesítőik, a sajt, a kenyér, a péksütemények, a száraztészta, a rizs, a friss gyümölcs és a friss zöldség. Az árletörési akció vonatkozásában az első napok tapasztalatai alapján elmondhatjuk, hogy a kiskereskedők túlteljesítik az előírt legalább 10 százalékos árcsökkentést. A húsz termékből álló élelmiszerkosárra vonatkozó kötelező akció mértéke egyes esetekben elérte a 30 százalékot is. Ez pozitív visszajelzés, és ennek eredményeképpen a családok jóval olcsóbban juthatnak hozzá az élelmiszerekhez. Az árfigyelő rendszer esetében elsődleges célunk az árverseny fokozásán túl, hogy javítsuk a vásárlók tájékozottságát. Az árfigyelő rendszer lehetőséget biztosít arra, hogy az emberek tájékozódni tudjanak a rendszerben szereplő egyes üzletek árairól. Az online adatbázis több mint 60 termékkategóriában szereplő élelmiszer árát fogja tartalmazni, többek között a sertéscomb, a fehér kenyér, a 1,5 százalékos ESL-tej, a trappista tömbsajt, egyes almafajták, virsli, margarin, vaj, spagetti tészta, és a többi. A termékek esetében elérhető lesz a mindenki számára elérhető napi, illetve a törzsvásárlói ár is. A kormány úgy véli, hogy az árérzékenyebb fogyasztói réteg hozzá fog járulni a spekuláció és a túlárazás letöréséhez, mérsékelve az inflációt. Emellett minden család 180 ezer forint támogatást kap a rezsivédelemnek köszönhetően, amely szintén az inflációs nyomást csökkenti. Az említett intézkedések képesek arra, hogy a magyar családok és nyugdíjasok mindennapi terheit enyhítsék, és a szankciós inflációt az év végéig egy számjegyűre törjék le. Köszönöm a figyelmet, és kérem a képviselő urat válaszom elfogadására. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[16.30]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Úr! A bevezetett intézkedések támogatása a Fidesz részéről természetesen egyöntetű. Két dologra világít rá egyébként ezen intézkedések bevezetésének szükségessége. Az egyik, ami itt elhangzott, hogy valóban azt érzékeljük vásárlói oldalról, hogy bizonyos élelmiszerár-emelkedés, ami az elmúlt időszakban volt jellemző, nem indokolható pusztán az alapanyagok árának növekedésével, sokkal inkább bizonyos kereskedelmi árazási politikával. Másik oldalról arra is rávilágít, hogy a magyar gazdaság egyik gyengesége még továbbra is az, hogy a hazai kereskedelmi láncokhoz képest a multinacionális láncok amelyek árazása egy egészen más összefüggésben értelmezhető még többségben vannak a magyar piacon. Amíg ezek a tényezők fennállnak, addig ezekre az intézkedésekre szükség van ahhoz, hogy céljainkat az infláció tekintetében év végére elérjük. A választ elfogadom. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az energiaügyi miniszterhez: „Milyen intézkedéseket tesz a Kormány Magyarország energiafüggetlenségének megteremtése érdekében?” címmel. Szászfalvi László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! „Gigantikus napelemparkot adtak át Észak-Magyarországon”, illetve „Egészen elképesztő méretű naperőművet adtak át Mezőcsáton” ilyen és ehhez hasonló címekkel adott hírt az online sajtó, illetve a média 2023. június 6-án arról a valóban gigaméretű mezőcsáti energiaberuházásról, amelynek összértéke a 90 milliárd forintot is meghaladja. A grandiózus beruházásnak köszönhetően Magyarország legnagyobb egybefüggő napelemparkja készült el, amely az összes hazai naperőmű által előállított villamos energia 8 százalékát adja, és amelynek üzembe állításával évente akár 130 ezer tonnával is csökkenhet hazánk szén-dioxid-kibocsátása. Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! Mind az ellátásbiztonság szempontjából, mind az energiaárak elérhető szinten tartása és a rezsicsökkentés védelme érdekében kulcskérdés, miként tudja Magyarország jobban hasznosítani meglévő energiaforrásait, létesítményeit, és miként tud újak bekapcsolásával, fejlesztésével elsősorban a magyarországi termelésre támaszkodni. Miután Magyarország jelenleg a felhasznált energia 76 százalékát importálja, üdvözlendő a kormány azon törekvése, hogy a jövőben a lehető legnagyobb részben belföldön elérhető forrásokból fedezze az energiaigényeket. Miniszter úr részéről többször is elhangzott, hogy az említett célok elérése érdekében a hazai energiamixben csökkenteni kell a földgázigényt, míg a villamos energia, azon belül is az alternatív energiaforrások arányát növelni kell. Új termelő- és tárolókapacitások kiépítésére, illetve a már meglévők bővítésére van szükség, és meg kell valósítani azokat az infrastruktúra-fejlesztéseket, amelyek a növekvő villamosenergia-igényt is kiszolgálhatják. Energiafüggetlenségünk meghatározó eleme továbbá a Paksi Atomerőmű, ezért folytatni kell Paks II. megvalósítását is. Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! A jelenlegi energiaellátási nehézségek közepette különösen fontosnak tartom, hogy Magyarország Kormánya mindent megtegyen annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben mérsékelje a szankciós energiaválság káros hatásait, és energetikai ellátásunk biztonságának megerősítése érdekében megteremtse hazánk energiaszuverenitását. Kérdezem ezért tisztelt miniszterhelyettes asszonyt, hogy milyen intézkedéseket tesz a kormány Magyarország energiafüggetlenségének megteremtése érdekében. Várom miniszterhelyettes asszony megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia miniszterhelyettes asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is utalt rá, az ukrajnai háború miatt kialakult energiaválság alapvetően új korszakot indított el. A kormánynak legfontosabb feladata az, hogy biztosítsa Magyarország energiafüggetlenségét, garantálja az ellátás biztonságát, megvédje a rezsicsökkentés eredményeit, és megfizethető szinten tartsa az energiaárakat, és választ adjon a növekvő energiaigényekre is. Gyakorlatilag a célkitűzéseink között az szerepel, hogy növelni kell a villamos energia részarányát az energiamixben, azon belül is az alternatív forrásokból származó villamos energia arányát, új termelő- és tárolókapacitásokat kell kiépíteni, és az infrastruktúrát is további fejlesztésekkel kell támogatni. Ahogy a képviselő úr utalt rá, Magyarországnak szüksége van az atomenergiára, éppen ezért Paks I. üzemidő-hosszabbítása egy nagyon fontos üzenet, és Paks II. megvalósítása is rendkívül fontos. Magyarországnak ugyanis természetes erőforrásaiból, földrajzi elhelyezkedéséből fakadóan a nukleáris energia az, amely a leginkább tudja biztosítani a nemzetközi piacoktól való függetlenséget. Emellett a napenergia már szóba került. Azt gondolom, hogy itt az elmúlt időszakban nagyon sok eredményt tudunk felmutatni. A közelmúltban megjelent elemzés szerint Magyarországon a világon a hatodik, Európán belül pedig a harmadik legnagyobb a napenergia részaránya a villamosenergia-mixben. Tavaly 1100 megawatt új naperőművi és napelemes kapacitás épült ki, több mint korábban bármikor. Ezek nagy eredmények. Ön utalt egy konkrét beruházásra Mezőcsáton. El kell mondani, hogy gyakorlatilag új kapcsolóállomást is létesítettek a napelempark mellett, és a beruházás regionális és országos jelentőségű is, hiszen az ottani napelempark évente 372 gigawattóra áramot képes termelni. Ez a 200 ezer lakosú Debrecen félévnyi, vagy a mintegy 5700 lakosú Mezőcsát 21 évnyi energiafogyasztását képes fedezni, vagyis ennek a beruházásnak a jelentősége óriási. Emellett a minisztérium azon is dolgozik, hogy hálózatfejlesztések, illetve további tárolókapacitás kialakítása is megvalósuljon. Azért itt fontos a diverzifikációról is beszélni, amikor az energiafüggetlenség, energiaellátás kérdése felmerül. Itt azért el kell mondani, hogy amikor ezeket az interkonnektorokat kiépítettük, akkor azért voltak a baloldalon ezt ellenző hangok. De most azt látjuk, hogy a külgazdasági és külügyminiszter úr nemrég például Oslóban tárgyalva a norvég földgázforrásokhoz történő hozzájutásról tárgyalt. Norvégia a világ három legnagyobb földgázexportáló országának egyike, az onnan érkező energia például a magyar-szlovák interkonnektor segítségével érkezhet hazánkba. Milyen fontosak azok az infrastrukturális fejlesztések, amiben egyáltalán megteremtettük a diverzifikáció lehetőségét? Amit emellett fontos kiemelni, hogy idén megkezdődik a földgázszállítás Azerbajdzsánból Magyarországra. 2023-ban már 100 millió köbméter azeri földgáz érkezik hazánkba, ami az első lépés egy jelentősebb hosszú távú szerződés irányába. Emellett miniszterelnök úr a múlt héten Türkmenisztánba vezetett delegációt, amely Oroszország, Irán és Katar után a világ negyedik legnagyobb földgázkészletével rendelkezik. Az Európai Unió és Magyarország érdeke is, hogy Türkmenisztán megjelenjen az európai energiapiacon, ehhez viszont 300 kilométeres vezeték megépítése is szükséges. Nyilván ezek az infrastrukturális beruházások mind-mind fontosak ahhoz, hogy tovább tudjuk erősíteni Magyarország energiaellátását, energiafüggetlenségét és a diverzifikációt. Köszönjük szépen képviselő úrnak ebben a támogatását, és az egész KDNP-frakciónak köszönjük szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes asszony válaszát. Egyben megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen miniszterhelyettes asszonynak a megtisztelő választ. Természetesen azt elfogadom, és természetesen rendkívül fontosnak tartom az energiafüggetlenség megteremtését, de azt gondolom, hogy nyilvánvalóan vannak bizonyos korlátai és határai ennek időben, térben, infrastruktúrában és finanszírozás szempontjából is. Tehát ez egy nagyon fontos folyamat, amelyet vinnünk kell tovább. De mindezeket figyelembe véve is ezzel a fontos folyamattal párhuzamosan a legfontosabb az, hogy az energiabiztonságunk meglegyen. Azt gondolom, hogy a kormány ezért rengeteget tett az elmúlt esztendők során, hogy az energiabiztonságot, az ellátásbiztonságot meg tudjuk őrizni és fenn tudjuk tartani mind a lakosság, mind az intézmények számára, mind a gazdaság szereplői számára. Természetesen ezen túlmenően pedig kulcskérdés, hogy a rezsicsökkentést fenn tudjuk tartani, amelynek a segítségével a magyar családok Európában a legolcsóbban kaphatják meg az energiát. Köszönöm szépen megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[16.40]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr a miniszterhelyettesi választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Sebián-Petrovszki László, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszter úrhoz: „Mit fognak legközelebb megadóztatni a magyarok félretett pénze után?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Nagy Márton István gazdaságfejlesztési miniszter urat bízta meg, az interpellációra a miniszter úr felkérésére Fónagy János államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Amikor tavaly az árnyékkormány többször felhívta a figyelmet arra, hogy az Orbán-kormány szemet vetett az emberek megtakarításaira, a bankban őrzött pénzére, akkor önök, illetve a Fidesz-frakció képviselői kórusban kezdtek el rémhírterjesztésről beszélni, feljelentéssel, börtönnel fenyegettek minket, DK-s képviselőket. Aztán eltelt egy fél év, és mit ad isten, az történt, hogy Orbán Viktor aláírt egy kormányrendeletet, az történt, amire figyelmeztettük az országot: 13 százalékos extra adót vetettek ki a magyarok félretett pénzére. Azt régóta tudjuk, hogy önöknek semmi pénz nem elég, ezért most már a magyarok utolsó megtakarított forintjaira is szükségük van, abban az időben, amikor egyébként az emberek többsége hosszú idő munkája, megtakarítása, félretevés után tud a fizetéséből, a nyugdíjából valamennyit megspórolni, ez volt az utolsó tartaléka sokaknak. Éppen ezért nagy baj az, hogy akkor történik ez a 13 százalékos extra adó, amikor a legnagyobb szüksége lenne most a magyaroknak erre a pénzre, hiszen az Európa-rekorder orbáni infláció miatt napról napra kevesebbet ér a fizetésük, a nyugdíjuk. Orbán Viktort azonban mindez nyilván hidegen hagyja. Egy súlyos megélhetési válság kellős közepén mélyen belenyúl a magyarok zsebébe, hogy 13 százalékos adóval sarcolja meg a magyarok bankbetétjeit, takarékbetétjeit, értékpapírjait, sőt az élet- és nyugdíjbiztosításaikat is, tehát azokat is büntetik, akik biztosítással próbálnak gondoskodni magukról vagy szeretteikről, történjen bármilyen baj. Kérdezem államtitkár urat, mit fognak legközelebb megadóztatni. Jöhetneke a magyarok bankszámlái, netalántán az otthon őrzött készpénzei? Milyen trükkökre számíthatunk még önöktől? Ennyire kétségbe vannak esve, hogy az uniós pénzek meg nem érkezése, elmaradása, illetve a rekordméretű költségvetési hiány miatt ilyen lépésekre kényszerülnek? Köszönöm szépen a válaszát. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Fónagy János államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! 2008-2009-ben, amikor önök kezelték a válságot, a működőképesség fenntartása érdekében az IMF-hez kellett fordulnia a DK jelenlegi elnöke által vezetett akkori kormánynak. Az Orbán-kormány szerezte vissza a gazdaságunk függetlenségét, hiszen 2010 előtt a kormányzat azt átadta az IMF-nek. A jelenlegi kormány legújabb intézkedései is arról szólnak, hogy minél inkább belső erőforrásokra támaszkodjunk. Az intézkedések célja nem az állam adóbevételeinek növelése, hanem az állampapír-kereslet fokozása, az állampolgárok pénzügyi tudatosságának megerősítése. Meg kell védeni a családokat, ösztönözni és segíteni kell, hogy a háztartások megtakarításai megőrizzék reálértéküket. A lakossági folyószámlákon 8000 milliárd forint le nem kötött pénzösszeg van, amely a jelenlegi kamatkörnyezetben hatalmas elmaradt bevételt jelent a számlatulajdonosoknak, mivel a bankok gyakorlatilag nem fizetnek ez után kamatot. A kormány álláspontja az, hogy csak akkor tudják ösztönözni az embereket a megtakarításuk reálértékének megőrzésére, ha tudják, kikről van szó, ezért jó, ha a bankok megkeresik ügyfeleiket. A banki tájékoztató levélben arról kell tájékoztatni az ügyfeleket, hogy mennyit buktak, ha állampapír helyett bankbetétben tartották a pénzüket. Azzal, hogy az állampapíroknak megmarad az adómentessége, sokkal vonzóbb lesz a megtakarítók szemében, jelentősen növekedhet a lakossági kézben lévő állampapírok állománya. A lakosság is jól jár, hiszen megőrizheti a megtakarítások reálértékét, a költségvetés is jól jár, mert csökkennek a kamatterhek, az állampapírok iránti kereslet növekedése miatt teljesülhet az a fontos cél, hogy minél inkább hazai forrásból finanszírozzuk a költségvetést. Az önfinanszírozási cél elérését célozza két másik intézkedés is. Egyrészt a bankok levonhatják állampapírállomány-növekményüknek a 10 százalékát az extraprofitadóból, maximum az extraprofitadó 50 százalékáig. Ha egy pénzintézet például 100 milliárd forintért vásárol állampapírt, akkor 10 milliárdot levonhat az extraprofitból. Módosul a befektetési alapok szabályozása is. Az értékpapíralapoknak a kötvények 95 százalékát állampapírban kell tartaniuk, a likvid eszközök 20 százalékát pedig diszkontkincstárjegyben. Ezek a lépések elősegítik, hogy teljesüljenek a kormány céljai: a lakossági megtakarítások reálértékének megvédése, az önfinanszírozás erősítése és az állam finanszírozási költségeinek csökkentése. A bankszektor részéről 1300 milliárd forint pluszkereslet jelenhet meg az állampapírok iránt, a befektetési alapoktól pedig mintegy 500 milliárd forintnyi. Ennek köszönhetően az államadósság finanszírozása terén egyre inkább a saját belső erőforrásainkra tudunk támaszkodni, a 2010 előtti időszakra jellemző helyzettel ellentétben. Mint ahogy már említettem, akkor az IMF-et hívta segítségül a kormány. Kérem, hogy a válaszomban elhangzottakat méltányolni és a válaszomat elfogadni szíveskedjék. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm államtitkár úr, miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae a választ. Öné a szó.
Sajnos nem tudom köszönöm szépen, elnök úr , sajnos nem tudom elfogadni a választ, ugyanis gyakorlatilag egyetlenegy mondattal nem reagált azokra a kérdésekre, arra a problémára, amit feltettem, ellenben jó néhány olyan mondat elhangzott, amit ki kell emelnem, mert önmagában felháborítónak tartom. Azt mondja, hogy a lakosság is jól jár elhangzott ez az ön szájából. Hogy járna jól a lakosság, amikor 13 százalékot elveszít, 13 százaléknyi extra adót vet ki a kormány a bankbetétekre és egyéb vagyontárgyaikra? Miért járna jól ezzel a lakosság?! Értem én az ön logikáját, hogy a bankok, illetve a kormány jól jár, mert be tudott vonni forrásokat, csak éppenséggel ugyanezt csinálták a kormányra kerülésük után a magánnyugdíjpénztárakkal, akkor is azt mondták, hogy majd a gazdaságnak ez jó lesz, aztán huss, 3000 milliárd eltűnt. Semmilyen módon nem tudom ezt a választ elfogadni, hiszen nem arról szólt, hogy az embereknek miért jó ez. Miért lenne jó egy adóemelés, egy új adó kitalálása ebben a kategóriában? Tehát semmilyen módon nem tudom az államtitkár úr válaszát elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 47 perc van, az interpellációk tárgyalásának végére értünk, az azonnali kérdések tárgyalásával folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely és Kálmán Olga, a DK képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a DK frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a DK-frakció soron következő kérdést feltenni kívánó képviselője következik. Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Miért?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Tállai András miniszterhelyettes urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Varga Zoltán: Igen.]] Igen. Öné a szó, képviselő úr. [[16.50]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Nos, az önök kormánya, mondjuk ki, az embertelen Orbán-kormány elérte a halmozottan fogyatékossággal élők támogatott lakhatását is. Emlékszik rá, 2013-ban önök döntöttek úgy, hogy, mint sok minden mást, ezt is elveszik az önkormányzatoktól, és majd állami kézbe adják. Hogy, hogy nem, ennek is persze aztán az lett a vége, mint a többi befuccsolt kormányzati projektnek: tíz évvel az állami kézbevétel után alig található az országban alkalmas intézmény, a fővárosi régióban pedig egyetlenegy sincs. Az ilyen intézmények nagy részét 150-200 fő befogadására tervezték. Ön szerint a bent lakó, halmozottan fogyatékos honfitársaink megfelelő ellátásban tudnak részesülni egy ekkora hodályban? Ön szerint a gondozók valóban elegendő figyelmet tudnak fordítani mind a kétszáz emberre, és hatékonyan tudják majd fejleszteni őket? Hát, milyen életük lehet az ott lakóknak?! A problémával persze nyilván önök is szembesültek és tisztában is vannak, hiszen annak idején külön jogszabályt hoztak a tízfős otthonok kialakítására. Csak ott a baj, államtitkár úr, hogy semmi nem valósult meg az ígéretből. Ahogy az lenni szokott, önöknek ezúttal sem a magyarok jóléte volt az első, és tíz év alatt mindösszesen 11 otthont sikerült létrehozni. Önökkel ellentétben a Dobrev Klára vezette árnyékkormánynak a magyarok az elsők, ezért egy javaslatcsomagot dolgozott ki a probléma megoldására. Eszerint programot kell indítani a halmozottan fogyatékkal élők számára létrehozott intézmények kialakítására, sőt forrást kell biztosítani a személyes segítők és eszközök igénybevételére is. Ezt határozat formájában a DK frakciója már be is nyújtotta a parlament elé. Kérdezem önt, államtitkár úr, miért nem sikerült tíz év alatt több alkalmas intézményt létrehozni. Miért vették el az önkormányzatoktól a fenntartást, ha szemmel láthatóan önök képtelenek rá, és nem is akarják megoldani a problémát? Várom válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nyilvánvaló, hogy a feltett kérdése nem a Pénzügyminisztériumhoz tartozik. Az, hogy egy intézményben, egy halmozottan fogyatékos intézményben az ön állítása szerint szűkös a hely és nehézkes az ott élés, az végképp nem tartozik a Pénzügyminisztériumra. Az viszont igen, hogy az adott tárca, amely ezért az ellátásért felel és ezt finanszírozza, megfelelő részt tudjon kapni a költségvetésben. A Pénzügyminisztérium felelőssége az, hogy az adott tárca igényét, amely az adott szolgáltatásra, jelen esetben szociális szolgáltatásra vonatkozik, figyelembe vegye, és a költségvetés tervezésekor megfelelő összeg álljon rendelkezésre. Úgy gondolom, az ilyen jellegű intézmények kialakítására, bővítésére vagy felújítására európai uniós források is rendelkezésre állnak. Az pedig, hogy az önkormányzattól átvette az állam ennek az ellátásnak a feladatát, úgy gondolom, hogy egy jó döntés lehet abban az esetben, ha figyelembe tudja venni a fogyatékosok igényét és annak finanszírozását. Mindenesetre az önkormányzatok által átvállalt feladatot az állam maximális felelősséggel látja el, és természetesen a finanszírozását is a költségvetésben biztosítani kell. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak, egy percben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Majd hallgassa vissza, hogy mit mondott, és rá fog jönni, hogy teljesen nyilvánvaló, hogy mindenki, aki itt ül ebben a teremben, hallja, látja, érzi, hogy ön reménytelenül hazudik. Államtitkár úr, hát, nem kell a mellébeszélés! Mondjuk már ki nyíltan, azért vették el az intézményeket, hogy rátegyék a kezüket, és esetlegesen lopjanak még ebből is. Merthogy önöket abszolút nem érdekli a fogyatékkal élők sorsa, nem érdekli a bentlakók sorsa, sőt úgy tűnik, annál jobb önöknek, minél inkább el vannak nyomva ezek az emberek. [[Rétvári Bence: Önök csökkentették a normatívát!]] Persze, ez nemcsak erről az egy területről mondható el, hanem sok minden másról is, hiszen nem érdekli önöket az orbáni infláció, nem érdekli önöket a kórházak állapota, nem érdekli önöket az oktatás helyzete, nem érdekli önöket a nyugdíjasok megélhetése. Legyen miből lopni, ez az egy érdekli Orbánt és bandáját. Ez az egy érdekli önöket. Szégyen! És önök ezt egészen addig fogják folytatni, amíg erre lehetőségük lesz, amíg kormányon vannak. Hiába várják a magyarok a segítséget, az elnyomáson kívül semmit nem fognak önöktől kapni. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A stílus maga az ember. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Hát, elég zagyva módon reagált. A „lopás” szón kívül mást nem nagyon tud ön használni. [[Nacsa Lőrinc: Ezt írták elő neki.]] Ha ön a „lopás” szót használja, én meg azt mondom, hogy ön pedig hazudik. De ezt nem én mondom, a saját pártelnöke mondta el akkor, amikor kormányon voltak. Hogy is mondta? Reggel, délben meg éjjel. [[Varga Zoltán: Ha klasszikust idéz, azt tegye pontosan!]] Hát, úgy látszik, önnek délután 5 órakor is az jut eszébe, hogy hogy hazudjon és hogy beszéljen zagyvaságokat a parlamentben. Ha máskor szakmai választ kíván kapni egy ilyen kérdésre, akkor tegye föl az illetékes tárcának. Ha pedig nem tudja, hogy melyik az illetékes tárca, akkor olvassa el a statútumról szóló törvényjavaslatot, s akkor majd kap megfelelő választ, és nem kell ilyen zagyvaságokat mondania önnek sem. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bedő Dávid, Gelencsér Ferenc, Szabó Szabolcs és Tompos Márton Kristóf, a Momentum képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kérem, válaszoljon, Miniszterelnök Úr!” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Momentum frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a Momentum-frakció soron következő kérdését feltenni kívánó képviselő következik. Tisztelt Országgyűlés! Bedő Dávid, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Nemzeti Bank elnökének: „Kérem, válaszoljon, Elnök Úr!” címmel. A Magyar Nemzeti Bank elnöke távolléte miatt válaszadásra Virág Barnabás alelnök urat jogosította fel, akit köszöntök az ülésteremben. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a Magyar Nemzeti Bank elnökétől személyesen kéri a választ. Elnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell majd válaszolnia.
Elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Sokakban felmerülhet a kérdés, hogy mit csinál a Magyar Nemzeti Bank. Azt tudjuk, hogy papíron mi a feladata, s hogy milyen szerepet kell hogy betöltsön egy ország életében: meghatározza a monetáris politikát, biztosítja a nemzeti valuta értékállóságát, megszabja az alapkamatot, ellenőrzi a kereskedelmi bankokat, és fenntartja a bizalmat a gazdaság egészében. Újból felteszem a kérdést: mit csinál a Magyar Nemzeti Bank? Magyarországon súlyos megélhetési válság van. Az uniós támogatások nélkül életképtelen a magyar gazdaság. Sehol sem akkora az Unióban az infláció mértéke, mint hazánkban, s egyre több, egyre nyíltabb konfliktus áll fenn az MNB vezetése és a kormány között. Pár hónappal ezelőtt még Matolcsy György is szembe mert menni korábbi főnökével, Orbán Viktorral, és azt mondta, hogy elvi ellentét van a jegybank és a kormány között. Arról is beszélt akkor, hogy 2021 óta téves úton járunk, és nem látszik, hogy ez változike ebben az évben. Kíváncsi lennék, aze a tévút része, hogy a 400 milliárdos veszteséget termelő Magyar Nemzeti Bankból mégiscsak csurran-cseppen pár milliárd Matolcsy Ádám és baráti köre zsebébe. De visszatérve az elvi ellentéthez, még érdekesebb az, amit az ársapkákról mondott a jegybankelnök. A legnagyobb műhibának nevezte az államszocialista tempót is utolérő ársapkázást, és azonnali hatállyal kivezette volna. S ezt már hónapokkal ezelőtt mondta. Ehelyett lassan az év felénél járunk, és nincs jele annak, hogy megszüntetnék az inflációt pumpáló ársapkákat. A Momentum következetesen képviseli az álláspontját, hogy el kell törölni őket. Helyettes Úr! A Magyar Nemzeti Bank tehát egy véleményen van a Momentum Mozgalommal? Önök szerint is felelőtlen hazárdjáték az, amit a kormány végez a magyar költségvetéssel? És továbbra is fennáll az elvi ellentét önök és a kormány között? Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Virág Barnabás alelnök úrnak. Parancsoljon, alelnök úr! Közben átadom az ülés vezetését Latorcai alelnök úrnak. Parancsoljon, öné a szó. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy nagyon röviden válaszoljak a föltett kérdésre. Azzal kezdeném, hogy mit csinál a Magyar Nemzeti Bank. Néhány eredményt szeretnék fölsorolni az elmúlt tíz évből. [[17.00]] 2013 óta a magyar gazdaság 2019-ig egy egyensúlyőrző növekedési pályán haladt, tehát egyszerre teljesült a külső-belső egyensúlyunk, miközben a gazdasági fejlettségünk folyamatosan közelített az európai átlaghoz. Erre, hasonlóra, amikor az egyensúly őrzése mellett a növekedést, a fejlődést is megőriztük, az elmúlt száz évben nem volt példa. 2017 és 2021 között a Magyar Nemzeti Bank biztosította az árstabilitást, az átlagos infláció 3 százalék volt ebben a négy évben, ez statisztikai tény csak azért, mert ezt minden alkalommal hangsúlyozni kell, azt gondolom, azon képviselők számára, akik ezt nem teljesen, nem teljes formájában ismerik. 2020-2021-ben a Magyar Nemzeti Bank 11 ezer milliárd forintnyi likviditást tolt be a magyar gazdaságba egy olyan időszakban, amikor egy rendkívüli járványhelyzet érintette az egész világot és azon belül Magyarországot, ezzel megalapoztuk azt a nagyon gyors helyreállást, ami a 2021. év közepére be is következett ami 2008-2009 után hat és fél évig tartott, az hat negyedév alatt történt meg 2021-ben. Végezetül, a pénzpiacokat az elmúlt évben egy rendkívüli környezetben, egy háborús környezetben komoly változékonyság, komoly volatilitás érintette, kifejezetten a tavaly októberi időszakot szeretném ideidézni. Ebben az időszakban a Magyar Nemzeti Bank határozottan lépett fel, biztosítottuk a magyar pénzpiacok stabil működését, ami azóta is jellemző, és egy olyan időszakban, amikor háború, energiaválság és egy geopolitikai átrendeződés zajlik a világban is, képesek vagyunk megőrizni a magyar pénzpiacok stabil működését és ezen keresztül a magyar gazdaságban lévő rendkívül magas árnyomás következő időszakban várható gyors süllyedését. [[Az elnök csenget.]] A kérdésére válaszolva: gyakorlatilag a magyar gazdaság elmúlt évtizedben elért eredményeinek mindegyike mögött ott állt a Magyar Nemzeti Bank.
Köszönöm szépen, alelnök úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat, és egyperces viszonválaszra megadom a szót Bedő Dávid képviselő úrnak. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a választ, de úgy tűnik, hogy csak a költői kérdésre sikerült önnek választ adnia [[Rétvári Bence: Mert csak azt írtad le!]] , és úgy tűnik, hogy csak a főnökére jellemző az őszinteség, ugye, itt nem sikerült kimondani az igazat. Én három nagyon egyszerű igen-nem kérdést tettem fel önnek: egyrészről hogy egyetérte ön a Momentummal abban, hogy ki kell vezetni az ársapkákat; másrészről hogy hazárdjátéke, amit a kormány csinál a költségvetéssel; a harmadik pedig az, hogy fennálle az elvi ellentét önök és a kormány között. Ezekre a kérdésekre, mind a háromra az ön főnöke, a jegybankelnök, Matolcsy György már igent mondott. Szeretném, ha ön is kimondaná ezt. Az, hogy itt elismételgeti a kormánynak a paneljeit, hogy azért van infláció ebben az országban, mert háború van, meg azért van, mert brüsszeli szankciók; azt ön is pontosan tudja, hogy ez nem igaz, hiszen már a főnöke is elmondta, hogy ez nem igaz. Én mindenképpen azt javasolnám önnek [[Rétvári Bence: Nincsenek szankciók?]] hogy egyeztessenek házon belül, hogy ugyanarra a lapra kerüljenek a jegybankelnökkel. Köszönöm. [[Taps a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. [[Vitályos Eszter: Háború sincs meg szankció sincs szerinte! Okos momentumos gyerek!]] Egyperces viszonválasz illeti meg az alelnök urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt gondolom, egy picit érdemes visszavenni a tempóból, és ha idézni próbálunk az elnök úrtól, akkor azt tegyük pontosan! [[Vitályos Eszter: Szerényebben!]] Tehát az árstopok kapcsán mit mondott az elnök úr és mit mondott a Magyar Nemzeti Bank elemzése? Ugye, az árstopok kapcsán azt mutatták a számaink, hogy az árstopok rövid időszakban, tehát a bevezetést követő időszakban képesek voltak hatékonyan megfékezni az árak emelkedését, azonban minél tovább maradnak fenn ezek az intézkedések, elindulnak olyan mechanizmusok a gazdaságban, amelyek kikerülik, és gyakorlatilag más termékek árában jelenítik meg az ott jelentkező hatásokat. Ez volt tehát, amit a Magyar Nemzeti Bank elemzése mondott, úgyhogy kérem szépen, ha a jövőben a jegybank elnökére hivatkozik, azt tegye meg pontosan. És végezetül egy utolsó gondolat arról, hogy mi várható a jegybank és a kormányzat együttműködésében, és ennek milyen hatása lesz az inflációra. Én azt gondolom, az elmúlt havi adatok egyértelműen azt mutatják, hogy az infláció gyorsuló ütemben csökken Magyarországon, ez a következő hónapokban is folytatódni fog. [[Az elnök csenget.]] Ennek az oka az, hogy a magyar gazdaságpolitika minden pillére egy irányba hat az idei évben, mind a monetáris, mind a költségvetési, mind a szabályozási politika, amin keresztül év végére elérhető lesz az egy számjegyű inflációs tartomány. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mennyi az annyi?” címmel. Tisztelt Képviselőtársaim! Tekintettel arra, hogy az MSZP frakcióvezetője ezen azonnali kérdésnél előzetesen nem nyilatkozott a személyes válaszadási kérelemről, ezért ezt a határozati házszabály alapján úgy kell tekinteni, hogy a kérdést feltevő képviselő személyes válaszadást nem kér. Ennek megfelelően Gurmai Zita képviselő asszonyt illeti a szó, és majd Orbán Balázs úr, a miniszterelnök úr politikai igazgatója fog válaszolni. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Matolcsy György, a Magyar Nemzeti Bank elnöke május 23-án élesen kritizálta az élelmiszerárak drágulását fékező hatósági árakat, szerinte az ársapkák miatt lett 3-4 százalékkal magasabb a 2022. év végi, illetve a 2023. év eleji infláció. Ezért azt javasolta, hogy a kormány minél előbb vezesse ki az élelmiszereket érintő hatósági árakat. Most pedig ott tartunk, hogy Nagy Márton gazdaságfejlesztési miniszter szerint az ársapkák inflációleszorító hatása már csak 1 százalék környéki, vagyis eléggé jelentéktelen. Ez arra utal, hogy a kormány komolyan fontolóra vette, hogy június 30-a után megszünteti a hatósági árakat. Mielőtt azonban meghoznák ezt a döntést, egy nagyon fontos dolgot azért szerintem át kellene gondolni. Az élelmiszerárstop lényege, hogy az alapvető élelmiszereket nem lehet drágábban adni a 2021. október 15-én érvényes áraknál. Azóta eltelt másfél év, csak az idei esztendőben az élelmiszerek drágulása többször is meghaladta a 40 százalékot. Ha a hatósági árak egyik napról a másikra megszűnnek, akkor az érintett termékek brutálisan megdrágulnak, a drágulás pedig, tudjuk, mit jelent, hiszen a KSH szerint az év első négy hónapjában a kiskereskedelmi forgalom 10,4 százalékkal volt kisebb, mint egy évvel korábban, vagyis ennyivel költöttek kevesebbet a családok, ennyivel élnek rosszabbul a magyar emberek. Éppen ezért kérdezem tisztelettel, valóban el akarjáke törölni a hatósági árakat az élelmiszerárak több mint 40 százalékos inflációja mellett, illetve készülte olyan felmérés, készítetteke olyan felmérést, hogy hány százalékkal drágulnának az alapvető élelmiszerek a hatósági árak kivezetése után. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Mint említettem, a választ Orbán Balázs úr, a miniszterelnök úr politikai igazgatója fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! A háború és az arra adott elhibázott gazdasági szankciók hatására az infláció szerte Európában megemelkedett, megítélésünk szerint amíg ez a háborús környezet fennáll, és amíg az elhibázott brüsszeli szankciók hatályban maradnak, addig nagyon nehéz helyzet lesz gazdasági értelemben mindenhol Európában. A kormány álláspontja szilárd, mi nem feltett kézzel megyünk ebbe a politikai csatába, hanem harcolni kívánunk a megemelkedett infláció ellen, és számos döntés eredményeképpen az infláció mára már csökkenő pályára állt, túl vagyunk a csúcsponton, erről az elmúlt órákban többször is hallhatott tájékoztatást a képviselő asszony a képviselőtársaimtól. A cél továbbra is az, hogy az év végére le tudjuk törni az inflációt, ami azt jelenti, hogy minimum egy számjegyűvé kell válnia. Biztató a csökkenésnek a gyorsuló üteme, de a csökkenés mértéke egyelőre még nem elég ahhoz, hogy kivezessük a szerintünk rendkívül hasznos és hatékony élelmiszerárstopot, ezért azt június 30-áig meghosszabbítjuk. Június 1-jétől pedig elkezdődtek a kötelező élelmiszerakciók a boltokban, 20 termékkategóriában egy-egy terméket legalább 10 százalékkal, de azon felül is olcsóbban kell biztosítaniuk a szolgáltatóknak. Ezek a kötelező bolti akciók pedig bizonyosan velünk maradnak szep-tember 30-áig. Az árstop bevezetése óta folyamatosak a fogyasztóvédelmi ellenőrzések, ennek keretében több mint egymilliárd forint bírságot szabtak ki a hatóságok, július 1-jétől pedig online árfigyelő rendszer indul. Tehát szeretnénk fenntartani az élelmiszerárstopot, ameddig az inflációs környezet ezt lehetővé teszi. Vitája tehát a képviselő asszonynak nem velünk, hanem ahogy az előző felszólalást hallotta, az ön politikai szövetségeseivel van. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, politikai igazgató úr. Egyperces viszonyválasz illeti meg Gurmai Zita képviselő asszonyt. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Hát megint csak a mellébeszélésnek lehettünk tanúi, hiszen arra a kérdésemre konkrétan nem válaszolt, hogy július 1-jétől a hatósági árak megszüntetésével alapvető élelmiszereket drágítanak-e. Beszélt arról, hogy milyen típusú akciókat vezetnek be nyilván ez is egyfajta lehetőség , teszik ezt akkor, amikor az élelmiszerek még mindig 33,5 százalékkal drágulnak, és pontosan tudják azt is, hogy az élelmiszerárakat nem az ársapkák hajtják fel, hanem a kormány bújtatott adóemelései és különadói; ez az adóemelés természetesen növeli az árakat. Az élelmiszerárstop, még ha csekély mértékben is, de mindenféleképpen mérsékli a kispénzű emberek kiadásait, mi pedig azt mondjuk, hogy radikális adóváltozás kellene, de mivel önök erre nem hajlandóak, ezért legalább az élelmiszerársapkákat kellene megtartani. Arra kérem, hogy konkrétan válaszoljon, hogy miért akarják drágítani július 1-jétől az alapvető élelmiszereket, és mennyivel fog emelkedni ezeknek a termékeknek az ára. Köszönöm. [[17.10]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Orbán Balázs politikai igazgató urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Nem felfogásbeli problémám van, és azt remélem, hogy önnek sem felfogásbeli problémája van. A kérdésére azért nem tudok választ adni, mert nem ismerjük azokat az inflációs adatokat, amelyek rendelkezésre állása szükséges ahhoz, hogy a kormány a megfelelő döntést meghozza. Én szándékmondatot tudok mondani, szerintem az elég határozott: a csökkenés mértékének elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy kivezethető legyen társadalmi negatív hatások nélkül az árstop-intézkedéssorozat. Itt még nem tartunk, ezért június 30-áig biztos, hogy hatályban vannak a döntések. Arra szeretném kérni, elnézést a politikai csipkelődésért, de mégiscsak, ha meghallgatja az ön körül ülőket, akikkel ön egy politikai szövetségben van, minden felszólalás arról szól, hogy az élelmiszerárstopot ki kell vezetni. Az ön előtti felszólaló a bankárok oldalára állt az emberekkel szemben, és követelte az árstop azonnali kivezetését. Tehát önnek perlekednivalója [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] nem a magyar kormánnyal van, hanem a baloldallal, és a baloldali politikai szövetségeseikkel. Kérem, hogy akkor egyesítsük erőinket, és helyezzünk nyomást rájuk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, politikai igazgató úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Brenner Koloman, Lukács László György, Z. Kárpát Dániel és Ander Balázs képviselő urak, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a Jobbik frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így a miniszterelnök úrnak a távolléte miatt a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a Jobbik-frakció soron következő, kérdést feltenni kívánó képviselőjének kérdése következik, ő pedig Ander Balázs képviselő úr. Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt a válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította föl. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, hogy jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Ander Balázs képviselő úré a szó. Parancsoljon! [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az iskola legfontosabb, legértékesebb mondjuk úgy terméke a tudással felvértezett, munkaképes ember. Ez az a tudás, amire Orbán Viktor azt mondta, hogy versenyképességünk aranyfedezete. Csak az a helyzet, hogy ezt az aranyfedezetet önök nagyon olcsón kiárusították a globális nagytőkének, ezzel egyébként gyakorlatilag egyetértettek az önök baloldali elődeivel. Nyugodtan kezet foghatnak ilyen szempontból. Szent-Györgyi Albert valamikor azt mondta, hogy olyan lesz a jövő, amilyen a ma iskolája, és ha elfogadjuk Nobel-díjasunk ezen szavait, és vetünk néhány pillantást a hazai iskolarendszerre, ahol ezt a tudást előállítják, akkor nagyon vészjósló jövő komorlik. Nézzük meg, hogy mondjuk, a pedagógustársadalom mennyire elöregedett: a döntő többségük néhány éven belül eléri a nyugdíjkorhatárt, és az a helyzet, hogy az utánpótlás nagyon döcögős, hiszen azok a fiatalok, akik kalandvágyból mégis azt választják, hogy elkezdenek tanítani, rohamsebességgel morzsolódnak le, ami nem csoda. Hiszen miben van részük? Megaláztatásban, megfélemlítésben és anyagi elnyomorodásban. Nézzük az adatokat! Ha mondjuk, a diplomásbérekhez viszonyítjuk az átlagos tanári kereseteket, akkor azt látjuk, hogy az átlagos tanári fizetés a diplomásbérek felét éri el. Odajutottak 13 év alatt, államtitkár úr, hogy a jövő évi költségvetésben, ami úgymond emelést szánna béremelés formájában a pedagógusoknak, az orbáni inflációnak a hatásait sem tudja ellensúlyozni. Erre várok egyébként egy választ. Miért mindig Brüsszeltől kívánják a fedezetet előteremteni, miért nem nemzeti forrásból? Aztán túl a megalázó pedagógusfizetéseken a legfontosabb kérdés az, hogy ha nem marad itt tanár, kémiatanár, fizikatanár, matematikus, informatikatanár, akkor búcsút mondhatunk a versenyképes Magyarország ideájának is, annak a polgári Magyarországnak, amire önök is oly sokszor szoktak hivatkozni. Miért nem gondolnak erre, államtitkár úr? Várom a választ. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Jó hírrel szolgált, képviselő úr, ön azt mondta, hogy olyan intézkedést szeretne, amely segít abban, hogy a fiatal, pályakezdő tanárok minél inkább a pedagóguspályán maradjanak, és ne morzsolódjanak le. Ez egy közös célunk. Akkor azt kérem öntől, itt lesz a lehetősége arra, hogy az új pedagóguséletpálya-törvényt támogassa, hiszen annak pontosan ez a célja, hogy a korábbi, 114 bérkategóriát tartalmazó, bonyolult, és a fiatalokat, a pályakezdőket hátrányosan érintő bérrendszerrel szemben egy, a fiatalok számára különösen nagy béremelést jelentő bérrendszer jelenjen meg a pedagógusoknál. Akkor ön ezek szerint támogatni tudja az új életpályamodellt, amelynek pontosan az a lényege, hogy a teljesítmény határozza meg kinek-kinek a bérét, ne pedig az, hogy tíz-húsz-harminc vagy negyven évvel ezelőtt egyetemen vagy főiskolán szerzett diplomát, és ne az határozza meg, hogy pontosan ő most hány éves, hanem az, hogy a gyerekekért ki tesz többet, ki tesz még többet, és így határozzuk meg a bért. Én nagyon bízom benne, hogy akkor ezek szerint ön mégis tudja támogatni az új pedagóguséletpálya-törvényt, hiszen annak pontosan ez a célja. És bízom benne, azzal is egyetért, tisztelt képviselő úr, hogy az, amit Ara-Kovács európai parlamenti DK-s képviselő úrtól hallhattunk az elmúlt napokban, amikor ő azt mondta, hogy azért dolgozom, hogy az EU elvonja a Magyarországnak járó forrásokat, ne fizesse ki ezeket a forrásokat, akkor azt ön sem tartja elfogadhatónak, mert akkor Gyöngyösi Mártonnak is elmondhatja; akinek a javára ön visszalépett, emlékeim szerint, a Jobbikon belüli elnökválasztáson, cserébe utána beülhetett ide a parlamentbe, az egyik felszabaduló jobbikos mandátum helyén. Mert az lenne a célunk akkor, tisztelt képviselő úr, hogy ha már van 800 milliárd forintja Magyarországnak pedagógusbér-emelésre, és nincs másra szükség, mint hogy Brüsszel egy mesterségesen felépített akadályt onnan elhúzzon, a magyar pedagógusok és a pedagógusbér-emelés közül, akkor ön is szólaljon már föl, és merjenek Brüsszelben is felszólalni amellett [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ne csak itt hangoskodva, hanem ott is, hogy az a pénz a magyar pedagógusoknak jár, mert akkor két éven belül 800 ezer forint lesz a pedagógusok átlagkeresete, és ez mindnyájunknak fontos célja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Ander Balázs képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Államtitkár úr, ez a pénz valóban jár Magyarországnak, a Jobbik-Konzervatívok közössége ezt vallja, de ez a pénz nem azért érkezik ide, hogy a NER holdudvara ezt gyakorlatilag lenyúlja. Aztán, ezerszer elmondtuk, de még egyszer akkor, államtitkár úr: a trianoni összeomlást követően, a trianoni békediktátumot követően Klebelsberg sem Párizsban kilincselt forrásokért ahhoz, hogy fölvirágoztassa a hazai oktatásügyet. Szeretném jelezni, hogy a cseh parlament nem olyan régen fogadta el azt, hogy az átlagbérek 130 százaléka lesz az ottani pedagógusfizetés, ez itt Magyarországon KSH-adatok szerint olyan 800 ezer forintot jelentene. [[Rétvári Bence: Erről beszéltünk!]] Tehát miért mindig Brüsszelre mutogatnak, államtitkár úr? [[Nacsa Lőrinc: Gyöngyösi Márton…! Az elnök csenget.]] Van egy olyan dolog is, amit úgy hívnak, hogy nemzeti szuverenitás, kérem, hogy ennek szellemében cselekedjenek, és rendezzék a magyar pedagógusoknak, a nemzet napszámosainak a bérét, ne mindig másra hivatkozzanak, mutogassanak, és várják máshonnét a csodát! Ez lenne az önök kutya kötelessége, ha valóban nemzeti és polgári pártnak tekintik magukat. De ahol a kulturális etalon Kis Grófo meg mondjuk, Győzike, ott ezen én nem csodálkozom. Köszönöm. [[Dr. Brenner Koloman: Így van! Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes, államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön azt mondta, hogy azért ne jöjjön Magyarországra az EU-s pénz, mert majd itt ellopják Magyarországon. Hát, nézzük! Az a párt, amelyet Simicska Lajos pár hónap alatt fel tudott vásárolni [[Felzúdulás a Jobbik soraiban. Dr. Brenner Koloman: Nagy szavak.]] , nos, abból a pártból aztán igazán bátrak az ilyen mondatok, tisztelt képviselő úr, nagy szavak, valóban itt a parlamentben. Árulja már el nekem, képviselő úr, ott van 800 milliárd forint pedagógusbér-emelésre, önök azt mondják, hogy azért ne jöjjön ide, mert azt majd a Fidesz ellopja. De, tisztelt képviselő úr, az megy egyenesen a pedagógusokhoz. Hol lehet a béremelésből bármilyen pénzt bárhol, bárkinek ellopni?! Az egy az egyben megy a pedagógusokhoz. Úgyhogy ezért elfogadhatatlan, amivel önök érvelnek. A különbség, a kettős mérce: ön a pedagógusok bérét Magyarországon a diplomásátlagbérhez számolja, Csehországban meg az átlagbérhez. Hát, az átlagbér nyilvánvalóan alacsonyabb, mint a diplomásátlagbér. Ezért mondja, hogy Csehországban milyen szépek az arányok az átlagbérhez képest, Magyarországon meg gyengébbek a diplomásátlagbérhez képest. Hát, persze, mert a diplomásátlagbér magasabb. Ön azt mondta, az lenne szép, ha 800 ezer forint lenne a pedagógusok átlagkeresete. Én meg pont ezzel fejeztem be a felszólalásomat, hogy ha végre a forrásainkat Magyarország felhasználhatná úgy, ahogy szeretnénk, és mi ezt a legnagyobb mértékben pedagógusbér-emelésre szeretnénk felhasználni, nincs nagyobb konstrukció sem Magyarországon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] sem az Unióban, mint a magyar pedagógusbér-emelés, akkor önök végre Gyöngyösi Mártonnal és a baloldali képviselőkkel ezt tovább ne akadályozzák. A vitában pedig találkozunk. Viszontlátásra! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[17.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterhelyettes, Államtitkár Úr! Tudom, hogy a hév időnként elviszi az embert [[Rétvári Bence: Hát még a szentendrei! Derültség.]] , de az egyperces időkeret önre ugyanúgy vonatkozik, mint mindenki másra. Toroczkai László képviselő úr, a Mi Hazánk frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért asszisztál a globális tervekhez, Miniszterelnök úr?” címmel. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Mi Hazánk frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a Mi Hazánk-frakció soron következő kérdést feltevő képviselőjének kérdése következik, Dócs Dávid képviselő urat illeti majd a szó. Dócs Dávid képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Meddig égeti magát a kormány az akkumulátorgyárakkal?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Magyar Levente miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dócs Dávid jelzésére:]] Köszönöm szépen, hogy jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Dócs Dávid képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A kérdésem égető lesz, hiszen nemcsak az elégedetlenség lángja lobban fel itt-ott az országban, hanem bizony az akkumulátorok vagy akkumulátorgyárak is elég sűrűn: legutoljára szűkebb pátriámban, Nógrád vármegyében, Bátonyterenyén történt ilyen tűzeset, immár harmadszor az elmúlt rövid időszakon belül. Szijjártó miniszter úr szerint higgyük el, hogy nem veszélyesek ezek az akkumulátorgyárak és azok a tevékenységek, amelyek itt zajlanak, mégis tucatjával tudunk olyan hírekről beszámolni, amelyek pont az ellenkezőjét bizonyítják az elmúlt időszakból. Hiszen a múlt héten többek között Iváncsáról vittek több tucat embert kórházba azért, mert valamilyen rosszullét jött rájuk nehézfémek hatására; de mondhatnám Gödöt, Debrecent, Salgótarjánt vagy még ezer másik olyan települést is, ahol gyakorlatilag hasonló technológiából eredendően súlyos károsodás érte a munkavállalókat. Nem győzöm hangsúlyozni, hogy a kormányzat rosszul lőtte be a stratégiai irányt, hiszen egész egyszerűen mi nem egy akkumulátorgyártáshoz szükséges alapanyagokkal megáldott ország vagyunk, hanem mi egy mezőgazdasági adottságú ország vagyunk, mégsem első osztályú egészséges élelmiszerből exportálunk legtöbbet mára Magyarországról, hanem bizony akkumulátorokból. Olyannyira, hogy ha a most még folyamatban lévő beruházások megvalósulnak, akkor gyakorlatilag a világon a második legnagyobb akkumulátorexportőrök leszünk, közvetlenül Kína után a sorban. Nem igazán értjük, hogy a magyar embereknek miért jó ez, hiszen külföldi multik hozzák ide ezeket a cégeket, a technológiát jobbára külföldre viszik, mint ahogy a profit nagy részét is, a munkát pedig már most harmadik-negyedik világból érkező munkavállalók látják el. Tehát kérdésem, hogy miért erőlteti azt az akkumulátorgyártást a kormányzat, amely nem a magyar emberek biztonságáért és gyarapodásáért felel vagy nem azt szolgálja. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Magyar Levente miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm a témafelvetést. Egy aktuális ügyről beszélt újfent itt a Ház falai között, egy olyan ügyről, amelyről már külön parlamenti vitanapot is tartottunk, ahol személyesen is szerencsém volt itt öt-hat órán keresztül, éjszakába nyúlóan érvelni az akkumulátorgyártás mellett. Az egyik fő érvünk akkor az volt és ezt továbbra is tartjuk; miután képviselő úr konkrétan erre az aspektusra utalt a felszólalásában , hogy az akkumulátorgyártás nem egy kizárólagos tevékenység, amire a kormány fókuszál a gazdaságfejlesztés tekintetében. Tehát nem áll fenn semmifajta ellentmondás a között, hogy a minőségi élelmiszer-termelést még nagyobb kapacitásokkal felmutató országot építsünk, és a mezőgazdaságra még jóval nagyobb mértékben építsünk, mint az utóbbi években; ez semmifajta ellentmondásban nincs azzal, hogy egyébként az ipart is fejleszteni kell, és az iparban elsődlegesen azokat az ágazatokat, amelyek a jövőbe mutatók, amelyek a jelenlegi ipari kapacitásaink hosszú távú fenntarthatóságát tudják garantálni. Az akkumulátorgyártás, egy akkumulátorgyártó, elektromosautó-gyártó ökoszisztéma megteremtése Magyarországon ehhez elengedhetetlen, hiszen jelentős részben, egyszerűen gazdaságtörténeti fejlődésünk okán, Magyarország ma ahogyan Közép-Európa számos országa, de Magyarország még nagyobb mértékben is rendkívüli módon támaszkodik az autógyártásra és általában a járműgyártás különböző ágazataira. Mindezek az ágazatok egy olyan fejlődésen mennek keresztül, most néhány év alatt gyakorlatilag, amiről ha lemaradunk, akkor a következő évtizedekben ez az ipari bázis a több százezer munkahellyel, a hatalmas hozzáadott értékkel, a GDP-hez való elengedhetetlen hozzájárulásával kicsúszik a lábunk alól. Az akkumulátorgyártásra ezért fókuszálunk, és én örvendetesnek tartom, hogy Magyarország rendkívül jól teljesít ebben a versenyben. Higgye el, Nyugat-Európával, Észak-Amerikával is versenyzünk minden egyes gyárért, és örülünk minden munkahelynek, amely ebben a szektorban Magyarországon teremtődik meg, és nem máshol. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Egyperces viszonválaszra Dócs Dávid képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Igazság szerint elég álságos az önök kötelező kvóta elleni harca akkor, amikor a több százezer munkahelyet, amit államtitkár úr is említett, külföldi munkavállalóknak szánják, és már most több százezer harmadik-negyedik világbeli, országbeli külföldi munkavállaló lepte el az országot, és a határ valószínűleg a csillagos ég, hiszen úgy látjuk, hogy ezeket az akkumulátorgyárakat önök egymás hegyére-hátára telepítik. Pedig jó esetben a nemzetgazdaság olyan dolgokra kellene hogy épüljön, amiből az adott ország, úgy néz ki, hogy jól áll, jól tud teljesíteni. Ez nekünk nem az akkumulátorgyártás. Említette, hogy az autóipari összeszerelő üzemek is nagymértékben fokozzák a magyar gazdaság növekedését. Ez is igaz, de voltunk mi már a vas és acél országa is; azt gondolom, az sem a mi utunk volt. Egész egyszerűen nekünk a mezőgazdasági adottságainkra kellene végre fókuszálni, és arra kellene nagyobb erőket mozgósítani a kormányzat részéről, hiszen élelmiszerválságos időt is élünk. Azt gondolom, éppen ezért erre az irányzatra kellene építeni az akkumulátorgyártás helyett. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes, államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Képviselő úr, maximálisan egyetértek azzal, hogy nagyobb hangsúlyt kell a jövőben adnunk a mezőgazdasági adottságainknak. Magyarország egy rendkívüli adottságokkal rendelkező ország, amikor a vízkészleteit, a minőségi termőföldet, az agrárgazdálkodás hagyományait tekintjük. Azt gondolom, ezek a képességek nincsenek maximalizálva jelenleg a potenciáljukat tekintve, erre a következő időszakban nagyobb hangsúlyt kell fektetnünk. Ahogyan a kormányzatnak van is erre vonatkozó elképzelése, de ez egy másik téma, egy másik napon kell ezt más keretek között megvitatni. Még egyszer hangsúlyozom: a mezőgazdaság fejlesztése és a vidékfejlesztés semmifajta ellentmondásban és kizárólagos viszonyban pláne nem áll az akkumulátorgyártással, nem áll azzal a törekvésünkkel, hogy biztosítsuk ennek a nagyon fontos ágazatnak a magyarországi perspektíváját. Szeretném elmondani önnek, hogy nincs Magyarországon több százezer harmadik országbeli munkavállaló. Néhány tízezer van olyan országokból, amelyek nem EU-s tagországok, és ezt a számot a lehető legkisebb mértékben szeretnénk növelni, annak függvényében, hogy hogyan tudjuk hazai munkaerővel ellátni ezeket a többletkapacitásokat. Ugyanabban a cipőben járunk, mint a többi régiós ország. Magyarországon arányaiban messze a legkevesebb külföldi munkavállaló van a visegrádi négyek és a környező országok tekintetében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Szabó Rebeka képviselő asszony, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért áldozzák fel a távol-keleti multik profitjáért a magyar emberek és a környezetünk egészségét?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Tekintettel arra, hogy a Párbeszéd frakcióvezetője ezen azonnali kérdésnél előzetesen nem nyilatkozott a személyes válaszadási kérelemről, ezért ezt a határozati házszabály alapján úgy kell tekinteni, hogy a kérdésfeltevő képviselő személyes válaszadást nem kér. [[Szabó Rebeka bólint.]] Ennek megfelelően tájékoztatom önt, hogy a kérdésére Orbán Balázs, a miniszterelnök politikai igazgatója fog válaszolni. Parancsoljon! Szabó Rebeka képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm. Tisztelt Ház! Tisztelt Igazgató Úr! Miközben az önök kormánya propagandacélokkal szervez sokmilliárdos konzultációkat, addig arról, ugye, elfelejtették megkérdezni a magyar embereket, hogy akarnake az országban mérgező, vízpazarló és hatalmas áramfogyasztású akkumulátorgyárakat; akarjáke, hogy összeszerelő üzem legyünk, hogy távol-keleti multik sok száz milliárdos közpénzt zsebeljenek be támogatásként, miközben magasról tesznek a magyar környezetvédelmi, katasztrófavédelmi és munkavédelmi szabályokra. [[17.30]] A Greenpeace Magyarország viszont megtette ezt önök helyett, és közvélemény-kutatásuk eredménye az lett, hogy a magyarok közel kétharmada nem ért egyet azzal, hogy Magyarországon új akkumulátorgyárak épüljenek, és leginkább attól tartanak, hogy az üzemek veszélyes anyagokkal fogják szennyezni a környezetet, ami sajnos meg is történik, és nemcsak a környezetnek, de közvetlenül az emberek egészségének is ártanak. Az elmúlt héten az iváncsai akkugyárban súlyos munkaügyi szabályszegés miatt többtucatnyian rosszul lettek. Az ottani munkásoknak ráadásul útlezárással kellett kikövetelni a ki nem fizetett bérüket. A gödi akkumulátorgyárban három év alatt 39 súlyos munka- és környezetvédelmi szabálysértés miatt kellett bírságot kivetni. A komáromi gyár miatt önök éppen a tatai karsztvidéket tervezik kiszárítani. Debrecenbe pedig úgy terveznek már két akkumulátorgyárat is, hogy energiaellátásukra gyakorlatilag egyharmad paksnyi erőműre lenne szükség. Kérdezem tehát ráadásul tudva, hogy a győrszentiváni ipari park mellett most találtak a talajvízben egy NMP nevű magzatkárosító anyagot, aminek mennyisége egy esetleges akkumulátorgyártás miatt is növekedhet , hogy tényleg a mi energiaszegény és vízhiánnyal küzdő országunkat akarjáke teleépíteni akkumulátorgyárakkal, miközben a magyar adófizetők pénzéből ázsiai vendégmunkásoknak teremtenek ezzel munkahelyeket, elsősorban nem a magyar munkavállalóknak. És itt szeretném felhívni arra a figyelmet, amit előbb az államtitkár úr mondott: nem vagyunk egy vízzel igazán jól ellátott ország. Magyarország egy vízhiányos ország, nagyon figyelni kellene a vízkincsünkre, és önök ezt nem teszik meg. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony feltett kérdésére a választ Orbán Balázs, a miniszterelnök úr politikai igazgatója válaszolja meg. Parancsoljon, igazgató úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Bevallom őszintén, egy picit meglepődve hallgattam az ön felszólalását, mert ön, ugye, egy zöldpárti képviselő, és ezért egy zöldpárti felszólalást vártam öntől. Az számomra is a meglepetés erejével ért fel, hogy ön egyébként a károsanyag-kibocsátás világszintű és összeurópai csökkentése szempontjából legfontosabb közlekedési ágazat zöldítését alapvetően ellenzi. [[Nacsa Lőrinc: Méregzöld.]] Én eddig úgy tudtam, hogy a zöldek pozíciója ezzel ellentétes, sőt minél radikálisabb zöldítési programokat támogatnak az elektromobilitás területén. Na most, a közlekedési ágazat zöldítése elektromobilitás nélkül lefordítva, akkumulátorgyárak építése nélkül és a járműipar és az akkumulátorgyárak összeolvasztása nélkül nem képzelhető el. Talán nem véletlen, hogy éppen ezért szerte Nyugat-Európában óriási harcok zajlanak ezekért a beruházásokért. Ha igaz lenne mindaz, amit ön elmond, hogy ezeknek a környezeti terhelési hatása messze felülírja azokat a társadalmi és egyébként környezeti pozitívumokat, amelyeket ezzel kapcsolatban megfogalmaznak, akkor valószínűleg nem lenne ilyen típusú versengés. De mégis van versengés, többek között Németországban, ahol a zöldpárti kormányok sorban jönnek és dicsérik azokat az akkumulátorgyárakat, amelyek Németországban létesülnek, és örülnek annak, hogy olyan cégek érkeznek, amelyek elkötelezettek a fenntarthatóság és az erőforrások megőrzése iránt. Tehát azt kell mondanom önnek, hogy az ön által elmondottak és egyébként a politikai racionalitás meg a társadalmi racionalitás között kognitív disszonancia van, amit fel kellene oldani, de valószínűleg ebben Magyarország Kormánya önnek nem fog tudni segíteni. Köszönöm szépen, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, igazgató úr. Egyperces viszonválaszra Szabó Rebeka képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Igazgató Úr! Elmulasztott reagálni a mondandóm számos pontjára, úgyhogy felteszem még egyszer a kérdést, hogy ön szerint önök vagy az ön kormánya hazudike, amikor azt mondja, hogy a magyar hatóságok ellenőrzik az akkumulátorgyárakat, és nem történik semmiféle szennyezés. Akkor mitől betegedhettek meg vajon az iváncsai munkások, vagy hogy lehetett 39 súlyos szabálysértés a gödi akkumulátorgyárban? A másik kérdésem, hogy önök szerint akkor hol a vége. Tehát értem, hogy jó, egy akkumulátorgyár, kettő, három, tehát önök hogy képzelik el, hogy hány akkumulátorgyárral lehet telepakolni ezt a kis országot, ahol sem elég elektromos áram, sem elég víz nincs, sem elég munkaerő egyébként nincsen ahhoz, hogy ezek a gyárak működjenek. [[Nacsa Lőrinc: Ez nem igaz!]] Egyébként mi, zöldek, a Párbeszéd-Zöldek számos alkalommal elmondtuk, hogy bár valamennyi szükség van elektromobilitásra, de elsősorban a közlekedés átgondolására, átszervezésére van szükség. [[Rétvári Bence: Budapest nem sikerült túl jól!]] Nem gyárthatunk ugyanannyi elektromos autót, mint amennyi benzines autó szaladgál most Európa-szerte. [[Nacsa Lőrinc: Van dízel!]] Vissza kell fognunk a közlekedést és a fogyasztásunkat is, máshogy nem lesz fenntartható ez a világ. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg igazgató urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Nem értem, képviselő asszony, hogy miért nincs ön tisztában, vagy miért tesz úgy, mintha nem lenne tisztában azzal a körülménnyel, hogy a környezetvédelmi szabályok európai uniós szinten harmonizált szabályok. Tehát Magyarországon pontosan ugyanannak a környezetvédelmi előírásrendszernek kell megfelelni, mint Svédországban, Németországban és minden olyan országban, amelyekre önök állandóan, unos-untalan példaként hivatkoznak. [[Szabó Rebeka: A hatóságok nem hallgatják meg!]] Természetesen minden környezetvédelmi előírásnak minden gyártókapacitást kiépítő cégnek meg kell felelnie. Ennek ellenőrzése a hatóságok feladata. [[Szabó Rebeka: De nem teszik!]] A másik pedig: hogy hogyan képzeljük? Úgy képzeljük, hogy Szijjártó Péter miniszter úrék folyamatosan hozzák a beruházásokat, Lázár János miniszter úrék megépítik az infrastruktúrát, Lantos Csaba miniszter úrék biztosítják a szükséges energiát, és ezzel megmentjük a járműgyártó-kapacitást, sőt a legújabb típusú járműgyártó-kapacitás tekintetében Európa éllovasai leszünk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és ezzel a magyar GDP-t és a magyar általános életminőséget és foglalkoztatást évről évre emeljük, úgy, ahogyan az elmúlt 13 évben tettük. [[Szabó Rebeka: Ez így van, kb. az ötvenes évekhez.]] Köszönöm szépen, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, igazgató úr. Szabó Rebeka képviselő asszony, az ön két perce már elmúlt! [[Szabó Rebeka: Sajnos! Nacsa Lőrinc: Mi is sajnáljuk! Dr. Orbán Balázs: Most kezdtünk belejönni!]] Úgyhogy nagyon szépen kérem, amikor majd újra sorra kerül! Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Hogy történhetett meg mindez, Miniszter Asszony?” címmel. Keresztes László Lóránt képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Asszony! Soha ennyien nem kértek még meg arra, hogy egy ügy kapcsán konkrétan kérdezzek személyesen egy minisztert. Miniszter asszony, az ügyészség szerint az ön korábbi helyettese, a minisztérium korábbi második embere kiszolgálta a végrehajtó-maffiát, éveken keresztül. És tudjuk, hogy ez idő alatt rengeteg ember, rengeteg család életét tették tönkre korrupt végrehajtók. Tisztelt Miniszter Asszony! Most a kihallgatások során számtalan nyilatkozatot hallhattunk, olyan nyilatkozatokat az Igazságügyi Minisztérium különböző szinteken dolgozó munkatársaitól, hogy ők mesélik, hogy milyen módon bundázták meg a végrehajtói pályázatokat. És volt olyan vallomás, miszerint az államtitkárságon nem nagyon lehetett olyan kolléga, aki akár csak pletyka szintjén nem tudott a dologról. Miniszter asszony, hogyan történhetett meg, hogy az ügyészség szerint az Igazságügyi Minisztériumban a második emberig jutott a korrupció? Hogyan történhetett meg, hogy az elmúlt években ön mint a minisztérium vezetője ezt nem érzékelte? Miniszter asszony, sok éve működik ez a rendszer, amelynek a jogi kereteit egyébként önök teremtették meg, Völner Pál személyesen képviselte a kormányt éveken keresztül az ilyen ügyekben, és egy alapvetően garanciákat nélkülöző és sok tekintetben átláthatatlan rendszerben a végrehajtók rengeteg ember életét tették tönkre, a másik oldalról pedig elképesztő, csillagászati összegeket zsebeltek be. Ugye, Schadl György és feleségének irodája 2016 és ’21 között összesen 2 milliárd forint bevételt termelt, és a vádirat szerint egész pontosan Schadl még 1 milliárd kenőpénzt is bezsebelt. A másik oldalról tavaly a végrehajtók bevétele 9 milliárd forint volt, miniszter asszony. Mindazért, ami történt az ügyészség szerint az Igazságügyi Minisztériumban, és ahogyan ez a rendszer működött, ön éreze felelősséget, vane bárki a kormányon belül, aki ezért érez felelősséget, aki ezért vállal felelősséget a kormányzati oldalról? És a legfontosabb kérdés, miniszter asszony: azokban az esetekben, amikor korrupt végrehajtók vagy törvénytelenül kinevezett végrehajtók igazolhatóan törvénytelenül, jogellenesen fosztottak meg embereket a vagyontárgyaiktól, készülneke arra, hogy megteremtsék a kártalanítás rendszerét? És ha igen, milyen módon, mikor és hogyan fogják ezt lehetővé tenni? Köszönöm szépen előre is a választ. [[Taps az LMP soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Varga Judit miniszter asszonynak. Parancsoljon, miniszter asszony, öné a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! Mivel a Facebook-oldalán posztolt arról, hogy miről fog kérdezni, ezért volt időm felkészülni. És sajnálom, hogy egy órát kell várniuk a nézőknek, hogy a válaszomat meghallják, de talán ez lehetőséget ad számomra, hogy olyan dolgokról is beszéljek, amelyekről önök hallgatnak, hogy az elmúlt több mint egy évben a minisztériumhoz 47 darab szóbeli, illetve írásbeli, interpelláció, kérdés érkezett, egyik sem említette meg azt a rengeteg olyan jogalkotási kezdeményezést, amit a minisztériumnak köszönhetünk, és ami az elmúlt években elfogadásra került itt a parlamentben, ami mind-mind az adósok helyzetét igyekezett könnyíteni. Ez kifejezett törekvésem is volt miniszterségem alatt, hiszen az eljárások során a végrehajtásban nagyon fontos, hogy egy megfelelő balanszot, egy egyensúlyt tudjunk teremteni a hitelező és az adós jogos érdeke között. Ezért engedje meg, hogy itt és most néhány olyan dologra is felhívjam a figyelmet, amelyre önök nem hívják fel a figyelmet, hiszen nem korrekten járnak el ebben a végrehajtói szabályrendszerben. [[17.40]] Nagyon fontos, hogy miniszterségem alatt került arra sor például, hogy a gyermektartásdíjak behajtásának a rendszerét gyökeresen megváltoztassuk, főleg az egyszülős családok segítése céljából. Ez azt jelenti, röviden mondva, hogy addig, amíg a gyermek nem jutott az összeghez, a végrehajtó gyakorlatilag ingyen dolgozik, mert semmiféle jutalékot, semmiféle költséget, semmit nem számolhat el az eljárásban, amíg a gyermek meg nem kapja a neki jogosan járó tartásdíjat. De említhetném azt is, hogy a Covid idejében elsők között kezdeményeztük azt, hogy azonnal függesszenek fel mindenféle eljárási cselekményt, beleértve a kilakoltatásokat és az árveréseket is, így praktikusan közel két éven keresztül nem került sor ilyen végrehajtási cselekmény foganatosítására. Arról is elfelejtenek beszélni, tisztelt képviselő úr, hogy a kezdeményezésemre emeltük fel az adós… tehát ha az adóstartozás nem éri el az 500 ezer forintot, akkor nem kerülhet sor ingatlanárverésre, hiszen az elmúlt években arra is volt példa, hogy egy egyszerű parkolásipótdíj-tartozás miatt valakinek elvitték a teljes ingatlanát. Tehát én azt szeretném kérni, hogy amikor támadja a végrehajtást és az egész rendszert, akkor legyen egy kicsit méltányos, és figyeljen arra is, hogy milyen sok jó dolog is történt az elmúlt időszakban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Egyperces viszonválaszra Keresztes László Lóránt képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Miniszter asszony, én úgy érzem, hogy elsősorban nem nekem tartozik válaszadással itt a Völner-Schadl-ügy kapcsán amiről egy szót sem szólt, vagy éppen a kártalanítás lehetőségével kapcsolatban , hanem azoknak az embereknek, akiknek az életét tönkretették korrupt végrehajtók. Miniszter asszony, itt több alkalommal indítványoztam azt, hogy Schadl Györgyöt, aki már másfél éve börtönben ül, le lehessen váltani, hiszen az ő helyzete az, hogy börtönben ül, és ugye, előtte kellett volna az új végrehajtóknak letenni az esküt, de az nem valósult meg. Amióta ő börtönben van, 46 végrehajtó tett le esküt, a mi meggyőződésünk szerint törvénytelenül. Önnek erről mi a jogi álláspontja, és mit tett a helyzet tisztázása érdekében, és ön miként látja, hogy ebből milyen újabb jogsértések eredeztethetők? A minisztérium ugye, államtitkár úr révén többször a felelősséget így eltessékelte magától itt a jogszabályok rendszerével kapcsolatban, holott a 2022-ben elfogadott kormányrendelet értelmében, ami a miniszterek feladatkörét írja le, önhöz tartozik a végrehajtással kapcsolatos jogszabályalkotás felelőssége. Mikor nyúlnak hozzá ehhez a rendszerhez? Mikor indítványoznak egy teljesen új végrehajtási törvényt? És ismételten felhívom a tisztelt miniszter asszony figyelmét, hogy a kártalanítások kapcsán nem nekem, hanem az érintetteknek tartozik válaszadással. Köszönöm, elnök úr. [[Taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra a miniszter asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Képviselő úr nagyon sok mindent érintett ebben az egy percben, és egy perc nem is elég arra, hogy az ember mindenre reagáljon és mindent a helyére tegyen, de azért azt szeretném leszögezni, hogy amelyet ön feszeget, az egy olyan demokratikus döntés, amely a Végrehajtói Kart és annak a közgyűlését illeti, hiszen kétharmaddal tudták volna visszahívni saját elnöküket. Az, hogy a jogalkotás beavatkozzon egy ilyen demokratikus folyamatba, további kérdéseket is felvetne. Egyébként 2021. október 1-je óta a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságához tartoznak a végrehajtási kérdések, ezt, gondolom, ön is nagyon jól tudja. Egyébként a kérdése nagyrészt már okafogyott, hiszen április 27-én megtörtént a tisztújítás, és maga a végrehajtói közgyűlés választott, azt hiszem, 170-ből 160 szavazattal új elnököt és új elnökséget. Tehát gyakorlatilag ez a kérdés rendezett. És azt is szeretném leszögezni, hogy maga az egész végrehajtási eljárás rendkívül sok jogorvoslati lehetőséggel van kibélelve, és ezáltal az adósok és a bajbajutottak jogai a legmagasabb szinten biztosítottak. Ezért minden egyes eljárási cselekménynél, legyen az a végrehajtás foganatosítását megelőző vagy a közbeni, ott van rengeteg jogorvoslati lehetőség, ami az adósok rendelkezésére áll. És azért ne keltsük azt a látszatot, mintha a végrehajtás valami negatív dolog lenne. Évezredek óta létezik, és itt magántartozások behajtásáról van szó, miután a köztartozást a NAV hajtja be. Tehát azért itt fontos azt is leszögezni, hogy a jogállam része a végrehajtás. Ez a rengeteg képviselői kérdés, ami mind-mind negatív színben tünteti fel, ezt kérdőjelezi meg, mintha az igazságszolgáltatásnak nem lenne jogosan része a végrehajtás. Ezt azért, kérem, hogy felelősen, politikusként tartsa észben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Vitathatatlan, hogy annyi kérdés volt föltéve ebben az azonnali kérdésben, hogy az időkeret nagymértékben korlátozza ilyenkor a válaszadót. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Illés Boglárka képviselő asszony, a Fidesz képviselője azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Meddig kell elviselni a brüsszeli korrupciót?” címmel. Illés Boglárka képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Asszony! Tisztelt Ház! Brüsszelben a korrupció már odáig fajult, hogy talán azon sem lepődnénk meg, ha azt hallanánk, hogy a baloldali brüsszeli politikusok a csillagokat is eladnák az Unió zászlajáról. A különbség a hazai és a brüsszeli baloldal között, úgy gondolom, hogy tetten érhető. Itthon dollárban, Brüsszelben pedig euróban árusítják ki a választóik bizalmát. Talán ez is lehet az oka annak, hogy amikor a korrupciót firtatják a tisztelt Ház falain belül, akkor valahogy a brüsszeli korrupcióról mindig megfeledkeznek, és arról sohasem tesznek említést. Emlékszünk arra, hogy az Európai Parlament alelnöke, baloldali alelnöke, Eva Kaili decemberben a bőröndjeivel került a hírekbe. Akkor több mint másfél millió eurónyi készpénzt találtak nála egy rendőrségi házkutatás során, és ezzel el is indult az Európai Unió történetének valaha volt legsúlyosabb korrupciós botránylavinája, ami már lassan az egész európai baloldalt magával sodorja. Emlékszünk arra is, hogy Eva Kaili az a baloldali politikus, aki családtagjaival próbált ezzel a több-bőröndnyi készpénzzel meglógni a hatóságok elől. És arra is emlékszünk, hogy Eva Kaili az a baloldali politikus, aki a luxusbörtönből embertelen fogvatartási körülményekre panaszkodott, és Eva Kaili az a politikus, aki ezek után képes volt a képviselőtársait megróni, mert állítása szerint nem álltak ki mellette, és nem engedték, nem támogatták abban, hogy továbbra is elláthassa az alelnöki feladatait. De vajon kik azok, akik Eva Kaili segítségére siettek? Hát persze, hogy a Soros György által kitartott Amnesty International. Tisztelt Miniszter Asszony! A baloldali politikusok a választók bizalmát dollárokért árulják, Brüsszelben ezt euróban teszik. Brüsszelben a korrupciót luxusbörtönnel díjazzák, ahonnan a bűnözők ki-be sétálhatnak, járkálhatnak, miközben jogállamiságról minket folyamatosan kioktatnak. Ön mit gondol: meddig kell még mindezt elviselnünk? [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Varga Judit miniszter asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Ezt a választ és ezt a témát is ajánlom Keresztes képviselő úr figyelmébe, hiszen a kettős mérce elkerülése végett érdemes, ha erre is ugyanolyan nagy figyelmet szán, mint az előző ügyre. Az utóbbi hónapok történéseit, ha figyeljük, akkor azért azt látjuk, hogy mintha kezdene tényleg feje tetejére állni a világ, és már az se lepne meg, ha az Európai Parlament arról szavazna, hogy a korrupció európai érték, de csak akkor, ha az Európai Parlamentben történik, és aki meg nyomoz ellene, akkor az a jogállam ellen vét, mert egy ilyen nagyon feje tetejére állított világban ez egy pökhendi és cinikus nyilatkozat, amelyet Kaili képviselő asszony tett. Hiszen azt is mondta, hogy nem az a botrány, ha ő korrupciós gyanúba keveredik, hanem az, ha a hatóságok elkezdenek nyomozni ezekben az ügyekben. A másik hasonló, felháborító példa Tarabella képviselő úrnak az ügye, ugye, aki aztán kijött a három hónapos házi őrizetből, és rögtön ment szavazni, benyomta a gombot, hogy Magyarország ne tölthesse be, szerintük, ugye, 2024-ben az EU soros elnökségét. De a mai híreket is érdemes figyelni, hiszen az az egykori költségvetési főigazgató van most a címlapokon Európában, aki egyébként a mi vagyonnyilatkozati rendszereinket módosíttatta többszörösen is a kondicionalitási eljárásban, és most kiderül, hogy ő Balin egy luxusszállodát is üzemeltet amellett, hogy főigazgató, havi több tízezer eurós fizetésért is. Úgyhogy van mit keresnünk akkor, amikor azt mondjuk, hogy a mi elnökségünk idejében szeretnénk a jogállamiság érvényesülését az intézményekben, kifejezetten az Európai Parlament soraiban is vizsgálni, és természetesen ez az a frusztráció, ez az az idegesség, ami ilyen határozatokat teremt a parlamentben, ami szeretné Magyarországot megfosztani az elnökségtől, nehogy aztán róluk szóljon a magyar elnökség, legalábbis a jogállamiság vizsgálata szempontjából. Én csak azt szeretném itt megerősíteni, tisztelt képviselő asszony, hogy bármit is mondjon az Európai Parlament, olyan, mintha arról határoztak volna, hogy holnap ne essen az eső. Tehát magyar elnökség lesz, az egyébként nem egy jog, hanem egy kötelezettség, arra nagy erőkkel készülünk. Ugye, a múlt héten jártak itt az Európai Unió Tanácsának is a főigazgatói, hogy felkészüljünk, megkezdjük a közös felkészülést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Egyperces viszonválaszra Illés Boglárka képviselő asszonynak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nehezen önthető szavakba az a felháborodás, hogy a brüsszeli baloldali politikusok sportot űznek abból, hogy azzal vádolnak minket, amit valójában ők követnek el, és mindeközben a magyar politikustársaikat, Magyarországot rendszeresen támadják. Szavazatukkal akadályokat gördítenek a magyaroknak jogosan járó források elé és a pedagógusok béremelése elé. Lebuknak, miközben Katarral és Marokkóval mutyiznak, de a sorosista NGO-k védelmének ernyője alatt következmények nélkül folytathatják ott, ahol abbahagyták, egészen pontosan az idegen érdekek szolgálatát, elénk pedig újabbnál újabb ideológiailag vezérelt feltételeket támasztanak. Én csak annyit tudok mondani, hogy szívből remélem, hogy a jövő évi választások után az EP-ből már nem ki-be járkálgathatnak, hanem végleg kivonulnak a választóknak köszönhetően. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[17.50]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Varga Judit miniszter asszonyt is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Asszony! Jövőre kedvező csillagállás ígérkezik, hiszen nemcsak uniós soros elnökségünk következik, hanem előtte EP-kampány és európai parlamenti választások is lesznek. Látjuk azt, hogy milyen nagy mértékben elszakadt az európai balliberális elit magától a valóságtól, saját választópolgáraitól, és ezek a botrányok mind-mind felszínre hozzák ezt a hatalmas szakadékot is. Arról nem is beszélve, hogy most egy olyan migrációs csomag tárgyalása kerül napirendre mind az Európai Parlament, mind a Tanács részéről, amely szintén felszínre fogja hozni azt a hatalmas különbséget, ami az NGO-k által vezérelt európai elit és a választópolgárok valódi mindennapi igényei között hasad. Én csak azt tudom ígérni, hogy a nemzeti kormányzat mindig is a magyar emberek érdekeit fogja képviselni, kerüljön ez bármibe is, és mi kiállunk mind a migrációs álláspontunk és minden egyéb álláspontunk mellett, amelyre minket felhatalmaztak a választások során a választóink. Én azt gondolom, hogy jó esélyünk van arra, hogy egyfajta konzervatív fordulat következzen be a ’24-es EP-választásoknál. Nincs más dolgunk, mint kampányolni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a területfejlesztési miniszternek: „Milyen károkat okozhat az EU-s források visszatartását célzó újabb baloldali áskálódás?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Latorcai Csaba miniszterhelyettes, államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, hogy jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Nacsa Lőrinc képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A baloldal bukott miniszterelnökének, Gyurcsány Ferencnek a március végi rádióinterjúja óta tudjuk, hogy a dollármilliókkal kitömött gyurcsányi banda Brüsszelben és idehaza is éjt nappallá téve minden erejével azon van, hogy megakadályozza a Magyarországnak jogosan járó uniós források kifizetését. Azt gondolom, talán így nem is csoda, hogy Dobrev Klára, Molnár Csaba, Cseh Katalin, Donáth Anna, Ara-Kovács Attila, Gyöngyösi Márton, Rónai Sándor és még Ujhelyi István is havi 5-6 millió forintos fizetésüket és persze az Amerikából talán guruló extrákat is felmarkolva egyenesen hazafias kötelezettségüknek érzik megakadályozni, hogy a magyar emberek helyzete könnyebb legyen, így azt is, hogy a magyar pedagógusok teljes körű béremelése megvalósuljon, és ezzel átlagosan havi 800 ezer forintot kereshessenek. Az említett társaság egyik fontos és szorgos tagja a Momentum korábbi óriásplakát-kampányának rejtélyes fantomarca, Donáth Anna is, aki a DK lilába öltözött ifjúsági tagozata szerint új útra vezetné Magyarországot. Legutoljára egyenesen Věra Jourovához rohant egy kis elvbaráti egyeztetésre, minden bizonnyal elpanaszolta az összes problémáját. Persze Věra Jourová biztos asszony azonnal fogadta és rendelkezésére is állt. Az itt a kérdés, hogy hogyan jön az össze, tisztelt képviselőtársaim, hogy Donáth Anna az egyik oldalról azt követeli Věra Jourovától, hogy a magyar EU-s forrásokat kössék a pedagógusok béremeléséhez, másik kezével pedig folyamatosan azt akadályozza, hogy megkapja Magyarország a neki jogosan járó forrásokat. Hát, ezt képzeljék el, tisztelt képviselőtársaim, hogy így működik a hazai baloldal: itthon tüntetésekre járnak, felszólalnak a parlamentben, míg Brüsszelben hazafias kötelezettségüknek érzik azt, hogy mindent megtehessenek annak érdekében, hogy a magyar önkormányzatok, civil szervezetek, a tanárok, a kis- és középvállalkozások megkapják a nekik jogosan járó forrásokat. Kérdezem az államtitkár urat, milyen károkat okozhat az EU-s források tekintetében a magyar baloldal legújabb áskálódása. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Latorcai Csaba miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Két percben is nehéz lenne összefoglalni azt, hogy a baloldali pártok itthonról vagy külföldről éppen milyen támadásokat indítottak és milyen országlejárató sorozatot indítottak Magyarországgal szemben. Gyurcsány Ferencnek a néhány héttel ezelőtti elhíresült rádióinterjújában szintet is léptek, mert onnantól fogva immáron nem is leplezetten, hanem teljesen nyílt színen indítottak támadást az európai uniós támogatásokkal összefüggésben, és ebben a támadásban az élvonalban vannak a baloldal európai parlamenti képviselői, akik akár Magyarországon, akár Brüsszelben, akár Strasbourgban kilincselnek vagy éppen egyezkednek a nekünk járó források megakasztásáért. Engedjék is meg, hogy bizonyítékként néhány gondolatot kiemeljek. Például Donáth Anna azt mondta ez év márciusában, hogy idén már nem kaphatja meg Magyarország a befagyasztott EU-s pénzeket. Ő néhány nappal ezelőtt már teljesen nyíltan azt követelte, hogy az Európai Bizottság támasszon újabb feltételeket a magyar embereknek járó források elé. Cseh Katalin, akinek a családi cége korrupciós ügybe is keveredett, teljesen nyíltan, mintegy a magyar emberek szemébe vágta: ha Orbán Viktor marad kormányon, akkor a magyar emberek és a magyar gazdaság nem fog tudni hozzájutni az őket megillető forrásokhoz. De Gyöngyösi Márton is április végén már azt jósolta, hogy beérik a baloldali aknamunka eredménye, és idézném pár hónap múlva pénz se lesz. Fölháborító, hogy ezek az európai parlamenti képviselők, ezek a baloldali képviselők havi 5-6 millió forintért azért dolgoznak, hogy idézőjelben hazafias kötelességként megakadályozzák, hogy a magyar emberek pénzhez jussanak. De mi ettől függetlenül harcolunk, a magyar történelemből megtanultuk, hogy a siker titka, hogy ne engedjünk a 48-ból. Nem fogunk engedni a szuverenitásunkból! [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Egyperces viszonválaszra Nacsa Lőrinc képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a választ, államtitkár úr. Legyen teljesen világos mindenki számára: ez nem brüsszeli könyöradomány, ez Magyarország pénze, ezek a pénzek Magyarországnak és a magyar embereknek járnak. Erre nekünk van egy baloldalunk, amely mindennap azzal foglalatoskodik, hogy ezeket a pénzeket a magyar pedagógusok, a magyar kisvállalkozások, a magyar önkormányzatok és a magyar civil szervezetek ne kaphassák meg. Csak hogy legyen világos a képlet: nekünk ellenzékből is olyan jutott, amely azt gondolja, hogy akkor jó neki, ha az országnak rossz, ha a pedagógusoknak rossz, ha az önkormányzatoknak rossz. Szerintem ez egy szégyenteljes magatartás, ideje lenne a baloldalnak végre változtatnia a hozzáállásán az európai uniós forrásokkal kapcsolatban, és talán egyszer végre a magyar érdeket képviselve, nem Brüsszelbe rohangálva hamis vádak és hazugságok alapján feljelenteni a saját hazájukat, hanem végre egyszer a magyar emberek, a magyar pedagógusok, a magyar vállalkozások oldalára állva közösen elmenni Brüsszelbe és megszerezni azt, ami nekünk jár. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes, államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Szögezzük le: Magyarország teljesítette az Európai Bizottság feltételeit, ezért Brüsszelnek a közeli jövőben ki kell fizetnie a Magyarországnak, a magyar embereknek, a magyar vállalkozásoknak járó uniós forrásokat. Az elmúlt időszak politikai támadásaiból ugyanakkor az is egyértelmű, hogy az időhúzást és a nyomásgyakorlást fokozni kívánja az európai baloldal a hazai dollárbaloldallal összefogva. Tisztelt Képviselő Úr! Látjuk azt, hogy a baloldalnak semmi sem szent, saját hazájának szuverenitását is feláldozná a baloldal, mondhatjuk úgy, hogy dollárvezérelte céljainak az eléréséhez. Nekünk nem szabad hagyni magunkat, nem szabad hagyni megtéveszteni, nem szabad hagyni, hogy Magyarország elé újabb és újabb akadályokat gördítsenek. Ezért töretlenül dolgozunk azon, hogy a magyar emberek, a magyar vállalkozások végre megkapják a nekik jogosan járó forrásokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! 17 óra 57 perc van, ezzel az azonnali kérdések órájának végére értünk. Most áttérünk a kérdésekre. Dávid Ferenc képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Ki állíthatja meg az inflációt?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Nagy Márton István gazdaságfejlesztési miniszter urat bízta meg. A kérdésre a miniszter úr felkérésére Fónagy János államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Dávid Ferenc képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar gazdaság számtalan problémája közül talán az infláció jelzi a legkoncentráltabban nemcsak a szerkezeti gondokat, hanem a kormány hozzá nem értését, dilettáns válságkezelését. Az Eurostat kimutatása szerint januárban 25,7, áprilisban 24,5 százalékkal voltak magasabbak a fogyasztói árak, mint egy évvel korábban, és sajnos májusban is több mint 20 százalékkal. Ilyen ütemű csökkenés mellett az egy számjegyű inflációt, amit önök év végére ígérnek, még jövőre sem érjük el. Kézzelfoghatóbb azonban, ha nem százalékot számolunk, hanem azt, hogy mennyit veszített az átlagmagyar ezzel. Hiába nőtt tavaly jelentősen a nominális átlagkereset, az idén januári 350 ezer forintos nettó 30 ezer forinttal ér kevesebbet, mint a tavaly januári. Az idei havi átlagkeresetből tehát eleve már az év indulásakor 7-8 százalékkal kevesebbet lehetett vásárolni, mint a tavalyiból, és ezt ebben az évben további tízezrekkel fogja csökkenteni az idén éves átlagban 19 százalékra becsült infláció. [[18.00]] Államtitkár úr, az áprilisi és májusi magyar infláció rekord az Unióban is, mondhatni, hungarikum. A második helyezett Lettországban is csak 15 százalék, a többi visegrádi és balti országok inflációja mind 13-15 százalék közé esik. A háború és a szankciók őket ugyanúgy sújtják, mint bennünket, tehát nálunk sem háborús meg szankciós inflációról van szó, hanem orbáni inflációról. Orbán Viktor miatt élünk évről évre rosszabbul, és amíg ő marad, maradni fog az orbáni infláció is. Az orbáni infláció letöréséhez a miniszterelnöknek kell távoznia. Míg önök tehetetlenkednek, addig a Dobrev Klára vezette árnyékkormány dolgozik, hogy ne az árak, hanem a bérek és a nyugdíjak emelkedjenek. Csak egy szociáldemokrata, fegyelmezett, kormányzóképes alternatíva érheti el, hogy az áremelések helyett végre a bér- és a nyugdíjemelések országa legyünk. Köszönöm a türelmet és a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár úr adja meg. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány a háború és az elhibázott szankciók okozta nehéz gazdasági helyzet ellenére elkötelezett a rezsitámogatás fenntartása, a családok, a nyugdíjasok és a teljes foglalkoztatottság védelme mellett. Célkitűzésünk, hogy kivédjük a recessziót, és az év végére egy számjegyűre törjük le az inflációt, jövőre pedig 6 százalék körüli értékre csökkentsük azt. Szeretném emlékeztetni, hogy a baloldal elvett egyhavi nyugdíjat a nyugdíjasoktól, egyhavi bért például a tanároktól is, míg az Orbán-kormány visszaadta az elvett egyhavi nyugdíjat, és megőrzi a nyugdíjak reálértékét. A reáljövedelem mértéke évek óta jelentősen növekszik, a ’22-es adatok szerint Lengyelországon és Bulgárián kívül csak Magyarországon növekedtek a reálkeresetek az egész Európai Unióban, a többi országban a reálbérek csökkenése volt tapasztalható. Már látszanak az infláció letörésére irányuló kormányzati intézkedések eredményei, az infláció csökkenni kezdett. A januári 25,7 százalékos tetőzés után májusban már 21,5 százalék, ami több mint 4 százalékpontos csökkenést, a legutóbbi áprilisi adathoz képest pedig 2,5 százalékpontos mérséklődést jelent. Mindez azt jelzi, hogy a fogyasztói árak mérséklődése egyre dinamikusabb, a kormányzati intézkedések működnek. Az infláció letörése érdekében a kiskereskedelemben június 1-jén elindult a kötelező akciózás, és nyár közepén elindul az online árfigyelő rendszer is. Emellett minden család továbbra is 181 ezer forint támogatást élvez a rezsivédelemnek köszönhetően. Bízom benne, hogy ezek az intézkedések alkalmasak arra, hogy a magyar családok és a nyugdíjasok mindennapi terheit enyhítse és a szankciós inflációt az év végére egy számjegyűre törjük le. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Szabó Sándor képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az energiaügyi miniszternek: „Miért adóztatják az ivóvíz-hálózatot a felújítás támogatása helyett?” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó. Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszony fog önnek válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Egyre nagyobb a baj a hazai vízvezeték-hálózat környékén, hiszen szakértői tanulmányok számolnak be arról, hogy bizony-bizony a hazai ivóvízellátó rendszerek többsége tulajdonképpen kockázatos, de a kormány is beismeri, hiszen a hazai vízhálózatrendszer 45 százaléka még a kormány szerint is túl van a hasznos élettartamon. Valóban így van. Valóban elöregedett a hazai csővezetékrendszer, ezeket az elkövetkezendő húsz évben ki kell cserélni, hiszen ezeket a rendszereket 40-50 évre tervezték, és bizony ez az idő lassan lejár. És ezt nemcsak én mondom, hanem az önökhöz közel álló Századvég Gazdaságkutató is, amely ezt már egy 2018-as tanulmányban kimutatta. A helyzet azóta vélhetőleg csak romlott. A hazai civil szervezetek szerint egyébként akár a 20 százaléka is elfolyhat a földben a víznek, ami, azt gondolom, megengedhetetlen, hiszen ma, a mai napokban, amikor ekkora hőhullám sújtja Magyarországot, a világot, bizony felbecsülhetetlen kincsnek számít a víz. Szakemberek egybehangzó véleménye szerint a probléma 2012 környékén kezdődött, amikor is el tetszettek hanyagolni a vízvezetékrendszerek karbantartását, majd ezt követően még meg is adóztatták a víziközműveket, így nemhogy költöttek volna a vízvezetékrendszerre, hanem még el is vették a víziközművektől a pénzt. Majd egyébként 2020-ban ezt az adót még drasztikusan meg is emelték, Budapest esetében akár 4,5-szeresére, de hát Szegedet is mondhatnám, ott közel 600 millió forint közműadót kell fizetni. Mindezek miatt kérdezem államtitkár asszonyt: mikor indítanak végre egy átfogó és ütemezett országos csőcsereprogramot a hazai ivóvízellátás biztonsága érdekében? Miért adóztatják meg az ivóvíz-szolgáltatást? De ha már ezt megteszik, akkor ezt a pénzt, ami befolyik, miért nem a vízvezeték felújítására fordítják? Miért nem csökkentik a vízszolgáltatást terhelő 27 százalékos áfát, hogy ha az ebből befolyó pénz vagy forrás felszabadul, akkor szintén a felújításokra fordíthatnák? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszony fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! [[Dr. Koncz Zsófia mikrofonja nem működik.]]
Egy pillanat, mert valami oknál fogva nem szól a mikrofonja. Kérek szépen egy mozgómikrofont. [[Dr. Koncz Zsófia elé kézi mikrofont helyeznek.]] Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Csak amiatt, hogy a fontos kronológiát alkalmazzuk, mert ön is utalt erre, azért azt szeretném kiemelni, hogy az önök kormányzása alatt 2009 és 2010 között az önkormányzatok bizony nagyon nehéz helyzetbe kerültek, és hihetetlen mértékben a csőd szélén, eladósodva álltak 2010-ben, amit konszolidáltunk. Ez mindenképp fontos, és az is, hogy a víziközmű-hálózatot, a víziközműrendszert 2010-ben rendkívül rossz állapotban örököltük meg. Az elmúlt időszakban, az elmúlt tíz évben vannak olyan fontos fejlesztések, amelyeket ebben az ágazatban elvégeztünk, például az ivóvízellátás, a csatornázás tekintetében. De például azt is el kell mondani, hogy az elmúlt tíz évben megdupláztuk a szennyvíztelepek számát. Abban egyetértünk természetesen, hogy a tiszta ivóvizet biztosítani kell. Szerintem arra is büszkék lehetünk, hogy Magyarországnak van elegendő vize, a közműves ivóvíz-ellátottság elérhetősége pedig települési szinten százszázalékos. A világ nagy részén egyébként ez sem magától értetődő. Az ágazat szereplőinek a bevonásával elkészült a nemzeti víziközmű-közszolgáltatási stratégia, melynek a célja rövid és hosszú távú megoldásokat nyújtani a teljes víziközműszektort érintő kihívásokra, hiszen ma a hálózatok korszerűsítése egy nagyon fontos kérdés. 2020 novemberében létrehoztuk a Nemzeti Vízművek Zrt.-t. 2010-ben közel négyszáz szervezet biztosította Magyarországon az ivóvíz-szolgáltatást és a szennyvízelvezetés kezelését, 2020-ra ez negyvenre csökkent. Ez biztosítja a méretgazdaságosságot, az ellátásbiztonságot. A következő időszakban pedig a kormány kiemelt célja az, hogy minden magyar ember a jövőben is tiszta és egészséges ivóvízhez jusson, melynek érde-kében jelentős víziközmű-felújítási programot tervez, amelyben jelentős összeg állhat rendelkezésre a legkritikusabb hálózati cserékre. Azt gondolom, hogy ha az MSZP fontosnak tartja ennek a víziközmű-ágazatnak a helyzetét, akkor a jövőben az ezzel kapcsolatos törvényjavaslatokat támogassák és szavazzák meg, mert azt gondolom, hogy ez így lenne következetes. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Dudás Róbert képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Meddig hizlalják még a kormányzatot?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter urat bízta meg, akinek a felkérésére Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr fog önnek válaszolni. Dudás Róbert képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! 2010-ben önök meghirdették a kormányzati apparátus karcsúsítását. Ez úgy nézett ki, hogy 2014-ig 386 képviselő volt a parlamentben, és önök azt irányozták elő, hogy csökkentsék le 199-re. Szeretném itt jelezni, hogy a Jobbik akkori frakciója ezt támogatta, és ezt azóta is helyesnek tartjuk. Abban az időben nagyjából 270 kormányzati felsővezető volt. Azt mondták, hogy vége a pazarlásnak, önök saját magukon kezdték a bércsökkentést és meghúzták a nadrágszíjat. [[A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt Szabó Sándor váltja fel.]] Na de nézzük akkor, hogy mi volt a háttérben! Tehát 187-tel csökkentették az országgyűlési képviselők számát, a mai napra pedig nagyjából ötszázzal növelték meg a kormányzati gépezetben dolgozók, a kormányzati apparátusban dolgozók, felsővezetők számát. [[18.10]] Tették mindezt úgy, hogy tíz minisztérium helyett most már tizenöt van. Úgy van másfélszer annyi minisztérium, hogy egyébként az oktatásnak, az egészségügynek és, mondjuk, a környezetvédelemnek még nem jutott azért külön tárca. És most azt mondják, bejelentik, hogy az államigazgatásban dolgozóknál létszámleépítés lesz annak érdekében, hogy a nekik beígért 15 százalékos béremelésre legyen fedezet. Államtitkár Úr! Nem a szakembereket kell elküldeni az államigazgatásból, hanem a pártérdekből oda kinevezettek létszámát kell csökkenteni annak érdekében, hogy megfelelő bérrendezést tudjanak adni az államigazgatásban dolgozóknak. Amennyiben a pártkinevezettek számát csökkentik, akkor egyetlenegy embert sem kell elküldeni az államigazgatásból, és még az is elképzelhető, hogy nem 15, lehet, hogy 20 vagy 25 százalékos béremelésre lenne náluk lehetőség. Kell, hogy legyen erre keret, államtitkár úr, hiszen ha a tavalyi évben soron kívül az államtitkári illetményre volt 52 százalékos béremelés, akkor az államigazgatásban dolgozók is megérdemlik a megfelelő béremelést. Államtitkár Úr! Meddig kívánják még hizlalni a kormányzati gépezetet, és mikor kezdik el a kormányzati karcsúsítást? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön egyszerre követel tehát kevesebb tárcát meg több tárcát is, hiszen felsorolta, hogy milyen tárcákat hoznának még létre a kormányzaton belül. De visszatérve a kezdetekhez: valóban azt vállaltuk, és ha körbenéz az ülésteremben, az ülésterem berendezéséből is látszódik, hogy közel 400 országgyűlési képviselő volt Magyarországon, ezt 200 alá csökkentettük. A minisztériumok számát is csökkentettük. Ha csak a belügyi tárcára ránéz, itt valóban több terület van: rendvédelem, önkormányzatok, egészségügy, oktatásügy, szociális terület. Ezek több tárcában is voltak külön-külön a korábbi időszakban, és továbbmentünk, hiszen kormányhivatalokban is voltak racionalizáló lépések, és az önkormányzati képviselők számát is a felére csökkentettük, vagy közel a felére, pontosan azért, hogy minél kevesebb legyen az a politikai választott tisztségviselői rész, amely Magyarországon ebben a politikai irányításban részt vesz. Pontosan azért, mert vállaltuk 2010-ben az emberek felé, hogy mi a kétharmadunkat nem arra fogjuk használni, hogy még több politikus legyen Magyarországon, hanem az volt az elvárás, és a nemzetközi mintákat néztük, ahhoz képest lehetne kevesebb is, ezért megtettük ezt. És nyilván akkor ön is tudja, hogy az önkormányzatokban vagy a parlamenti tisztségeknek a többségében Fidesz-KDNP-színekben megválasztott emberek, politikusok ültek. A legnagyobb mértékben nyilván a Fidesz-KDNP-t érintette ez. De mivel a választók felé ezt vállaltuk, ezért minden szinten, az államigazgatás minden szintjén a törvényhozó hatalomban is, a végrehajtó hatalomban is és az önkormányzatokban is a politikusok számának felezését mint választási ígéretünket megtettük. Ha pedig ön úgy gondolja, hogy valóban pártkinevezettekből kevesebbre lenne szükség, nagyon gyorsan tud lépni, hiszen az önök által támogatott főpolgármesternek, Karácsony Gergelynek 42 tanácsadója van, akkor menjen be a Városházára, és mutassa meg, hogy melyik irodákból kell Karácsony Gergelynek a felvett politikai tanácsadóit felmenteni, hogy akkor nélkülük, az ottani szakemberekkel vezesse a várost, ne pedig a politikai tanácsadókkal. 42-ből választhat, tisztelt képviselő úr. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszternek: „Meddig lesz kötelező a Covid-oltás a Honvédségben, és hány katonát rúgtak ki oltatlanság miatt?” címmel. Novák Előd képviselő urat illeti a szó, Vargha Tamás államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnálattal tapasztaljuk, hogy abszurd módon még mindig kötelező a Covid-oltás a honvédségben, miközben már a rendőrségnél sem az, és az önök által sok tekintetben példaként tekintett és utánzott USA hadseregében is megszüntették már ezt a teljes körű előírást. Az elmúlt egy évben is többször tiltakoztam emiatt szóban és írásban is a honvédelmi miniszternél, de hiába. Még ha igaz is lenne az a kormányzati propaganda, hogy az oltás működik, abban az esetben a magukat beoltók elvileg biztonságban vannak az oltatlanoktól is. Ráadásul az Alaptörvény szerint minden magyar állampolgár köteles a haza védelmére. Ha viszont az oltatlanokat alkalmatlanoknak minősítik, ilyen egyszerűen kibújhatnának honvédelmi kötelezettségük alól a katonai szolgálatot vállalni nem akarók? Bár a honvédek többségét ilyen-olyan módon rákényszerítették, hogy maguktól döntsenek az oltás felvétele mellett, de hány katonát szereltek le az oltás vállalásának megtagadása miatt az amúgy is óriási honvédségi létszámhiány közepette? És 2022. december 15e óta mekkora ez a leszerelési szám? Eddig a honvédelmi miniszter megtagadta nekem ezeket a válaszokat, kvázi hadititoknak minősítve azokat, de abszurd volna ezeket a számokat és szándékokat tovább titkosítani. Hollandiában ráadásul a koronavírus-járvány idején fertőtlenítő folyadékokhoz használt készülékekbe már naptejet töltenek, ezáltal ingyenesen használható naptej-automatákat biztosítva több száz helyszínen. A honvédségben kötelező Covid-oltások helyett itthon is indokoltabb volna inkább naptejjel védekeznie legalább a minisztériumi vezetésnek a további leégések ellen, bár ahogy ámokfutásukat látom, például a tapasztalt, 45 év feletti honvédek tömeges kirúgását, talán valaki napszúrást is kapott e döntések meghozatala előtt. Várom tehát végre érdemi válaszukat: miért és meddig lesz kötelező a Covid-oltás a honvédségben, és hány katonát rúgtak ki oltatlanság miatt? [[Taps a Mi Hazánk padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint ahogy említettem, Vargha Tamás miniszterhelyettes, államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A haza védelmén túl a Magyar Honvédség kötelessége az is, hogy garantálja minden szolgálatot teljesítő katonájának az egészségét és a szolgálat biztonságos körülményeit, ezáltal a szolgálatot teljesítők közösségének védelmét. Ezért tehát elismerés és köszönet illeti mindazokat, akik saját maguk, bajtársaik és családtagjaik biztonságát szem előtt tartva felvették annak idején a védőoltást, és ezzel megóvták és biztosították a Magyar Honvédség működőképességét, hogy az minden időben készen álljon a haza védelmére. Ebben a témában ön valóban tett már fel írásbeli kérdést, és miniszter úr írásban válaszolt is. Szeretném megismételni, hogy a leszerelésekre vonatkozó adatok a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2021. évi CXL. törvény 15. §-ának (1) bekezdése szerint nem nyilvános adatok, tehát nem adhatók ki. De szeretném elmondani, hogy az egészségügyi veszélyhelyzet megszüntetésével egyidejűleg a katonák oltási kötelezettsége is megszűnt, és erre való tekintettel a védőoltás felvétele és az oltottság jelenleg nem feltétele a Magyar Honvédséggel történő jogviszony létesítésének, az állományba vételnek. Egy XXI. századi modern honvédséget, egy ütőképes hadsereget építünk, és ehhez jól képzett, kiképzett tartalékos és hivatásos katonákra van szüksége Magyarországnak, olyan fiatalokra, akik nem munkakörként tekintenek a haza fegyveres szolgálatára, ezért köszönetünket kell kifejezni azért a szolgálatért, amit katonáink végeznek a haza védelme érdekében. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Berki Sándor képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az energiaügyi miniszernek: „Miért nem segítenek a palackos gázt használó legszegényebb háztartásokon?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszony fog önnek válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! A kormány kihagyta a rezsicsökkentésből a nem vezetékes energiát használó 600 ezer háztartást. Rajtuk segíthetett volna a 11,5 kilogrammos PB-gáz-palackok hatósági ára. Csakhogy ez tipikus fideszes álsegítség volt. A kormány semmilyen támogatást nem adott, hanem ráparancsolt a kereskedőkre, hogy adják olcsóbban a palackos gázt. A következmény pontosan az lett, ami várható volt egy ilyen intézkedéstől: A kereskedők megszüntették a 11,5 kilogrammos PB-gáz-palackok forgalmazását, a kisebb palackokat viszont piaci áron értékesítették. Most a Fidesz és a kormány a saját kudarcát ismeri be, amikor a 11,5 kilogrammos PB-gáz-palack hatósági árát eltörli. Felháborító, hogy pont a rezsibiztos terjeszt be egy ilyen módosítást, hiszen ezzel kimondják: a kormány nem is akar segíteni azokon, akik palackos gázt használnak. Pedig lett volna megoldás, mi is tettünk rá javaslatot. A kormány a törvényjavaslat indoklásában azt állítja, azért törlik el a 11,5 kilogrammos PB-gáz-palack hatósági árát, mert a hatékony piaci működést részesítik előnyben az adminisztratív beavatkozással szemben. Önök hol az egyikkel, hol a másikkal próbálkoznak, de a szegény ember valahogy mindig rosszul jár. Kérem, szíveskedjen válaszolni: hogyan fogja megoldani a verseny a megfizethetetlen PB-gáz problémáját egy olyan palackosgáz-piacon, ahol alig néhány szereplő van, és mind ugyanattól a gyártótól vásárolja a gázt? És mit tesz a kormány azért, hogy a PB-gáz megfizethető legyen? Köszönöm válaszát. [[18.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszony fogja megadni. Parancsoljon!
[[Hangosítás nélkül.]] Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr…
Egy mozgó mikrofont kérek az államtitkár asszonynak, és gondolom, hogy ez maradjon is készenlétben.
[[Hordozható mikrofonba.]] Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Erről a témáról már többször volt lehetőségünk beszélni a Parlament falain belül, és azért azt el kell mondanom, hogy 2010 óta fontos eredményeket tudtunk elérni a szegényebb társadalmi csoportok előrébb jutásában, és azért azt is el kell mondani, hogy 2010 előtt minél magasabb jövedelmű volt egy magyar állampolgár, annál nagyobb mértékben növekedtek jövedelmei, miközben a tízből az alsó négy jövedelmi kategóriába tartozók jövedelme csökkent. Azt gondolom, hogy a magyar kormánynak a munkahelyteremtő, minimálbér-növelő politikája ehhez nagyban hozzájárult, de egyébként magának a rezsicsökkentésnek a politikája is. A képviselő úr itt a PB-gáz-palackok kérdését vette napirendre. Azt el kell mondani, hogy a szankciós energiaárak miatt a PB-gáz-palackok piacán is fokozták az ellátásbiztonsági kockázatokat. A három magántulajdonú forgalmazó körében a kivonulás lehetősége is felmerült. A kormány célja, hogy a PB-gáz folyamatosan rendelkezésre álljon annak a körülbelül 500 ezer embernek, aki rendszeresen használja. Nyilván hamarosan a vita során, azt gondolom, képviselő úr is majd ki tudja fejteni az ezzel kapcsolatos észrevételeit, viszont azért egy dologra felhívnám itt a figyelmet, és kérném képviselő úrnak a segítségét, támogatását, és azt, hogy a Párbeszéd frakciója azért egy picit erőteljesen lépjen fel ebben az ügyben. Ez magának a rezsicsökkentésnek úgy általában a kérdése. Mert azért azt látjuk, hogy Brüsszel elég erőteljesen megtámadta újból a rezsicsökkentés politikáját, ami, azt gondolom, hogy minden magyar család és minden magyar ember számára egy hatalmas segítség, és nem igazán látom a Párbeszédnek az elítélő nyilatkozatait, azt, hogy kardoskodnának, hogy ezt az intézkedést megvédjék. De magának a költségvetés módosításának a meg nem szavazása is szerintem azt sugallja, hogy nem tartják fontosnak a rezsivédelem intézményét. Úgyhogy kérem képviselő urat aki itt, a parlamenten belül úgy tűnik, hogy a szívén viseli ezt az ügyet , hogy szólaljon fel a frakciótársai előtt, és képviselje ezt az álláspontot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes, államtitkár asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Kanász-Nagy Máté képviselő úr, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Miért titkolják a szociális szektor statisztikáit és mikor kapnak béremelést a szociális dolgozók?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr fog önnek válaszolni. Kanász-Nagy Máté képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A képviselők akkor tudják ellátni feladataikat megfelelően, ha rendelkeznek mindazokkal az információkkal, amelyek munkájukhoz szükségesek. Az állami szervek kötelesek a képviselőket megbízatásuk ellátásában támogatni, és részükre a munkájukhoz szükséges felvilágosítást megadni. Ez jogszabályi kötelességük is. Az országgyűlési képviselőknek pedig jogában áll közérdekűadat-igényléseket benyújtani az adatok kezelőihez, azonban az ez évben beadott adatigényléseinkre rendre csupán egy URL-cím a válasz, vagy kiderült, hogy időközben más lett az adatkezelő. Ugyanakkor amilyen válaszokat mégis sikerült megkapnunk, abból egyértelműen kiderül, hogy a szociális szolgáltatások iránt a kereslet egyre nagyobb, a szakképzett munkavállalók száma ugyanakkor kevés, és átlagéletkoruk folyamatosan növekszik. Tudjuk, hogy a szociális szektor dolgozói alulfizetettek, bérük messze elmarad a magyar átlagbértől, hiszen ma nagyon sok munkavállaló dolgozik a szociális szférában úgy, hogy mindössze az ágazati bérpótlék összegével ér többet a keresete, mint a garantált bérminimum összege. A következő kérdéseket szeretném feltenni államtitkár úrnak. Ha nem történik sürgős változás, akkor ki fog gondoskodni a szociálisan rászorulókról? Mikor készítenek olyan adatbázist, ahonnan minden országgyűlési képviselő vagy bárki tájékozódhat, hogy a különböző szociális szektort érintő adatoknak ki az adatkezelője? Mikor készülnek el tehát az átlátható adatbázisok? Mikor számíthatnak a szociális szektor munkavállalói jelentős béremelésre? Ezzel kapcsolatban mi a kormányzati szándék? Mennyivel és mikor fognak emelkedni a szociális dolgozók keresetei? Várom válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Két dologra kérdezett rá. Az egyik az adatokhoz való hozzáférés, a második pedig a bérkérdés a szociális szférában. Egyrészről, ha olyan választ kap, amiben egy URL-cím van, akkor magyarul egy olyan dologra kérdezett ön rá, tisztelt képviselő úr, ami egy nyilvános adat, amit megtalálhatott volna ön is, ha elkezd böngészni az interneten és rászán egy fél órát. Ehhez képest az államapparátust használja arra, hogy találják meg a Google helyett önnek a keresendő adatokat. A másik pedig, hogy más az adatkezelő. Azért önök azzal kampányoltak egy éve, hogy kétharmados törvényeket fognak itt majd hozni a parlamentben, vagy átírják az ország minden szabályát, de még azt se tudják ezek szerint, hogy pontosan egy adat ennél a hivatalnál vagy annál a hatóságnál van. Ez azért hogy is mondjam? inkább önleleplezés az ön részéről, mintsem panasz, hogy az interneten nyilvánosan hozzáférhető adatokat vagy legalábbis kompetenciaszabályokat sem találják meg. De van egy jó hírem önnek, remélem, ezzel nem mondok újdonságot: az állam fenntart egy teljes hivatalt arra, hogy mind ön, mind bármelyik képviselő, mind bármelyik magyar állampolgár, vagy a világ bármely magyar nyelven, vagy részben angol nyelven beszélő polgára teljesen tisztában legyen a szociális ágazatnak, az oktatásnak, az egészségügynek, a gazdasági területnek az adataival, ezt Központi Statisztikai Hivatalnak hívják, amely folyamatosan teszi ki a jelentéseit. A legtöbb jelentése szociális területen is, mondjuk, a deprivációval vagy mással kapcsolatosan nemzetközi sztenderdek alapján meghatározott. Az Eurostat folyamatosan méri, hogy ugyanazzal a számítási móddal állítsák elő ott is az adatokat, mint az EU bármelyik másik országában, tehát ehhez önnek igen nagy segítsége lehet. Ami a szociális szolgáltatásokat illeti, azt mondja, hogy egyre nagyobb szükség lehet rájuk. Ebben valóban van önnek igazsága. Ezért a 2010-es 325 milliárd forint helyett idén már 1263 milliárd forintot fordítunk szociális szolgáltatásokra, és az akkori 137 ezer forint helyett a bruttó átlagkereset most már 400 ezer forint. Így szeretnénk a továbbiakban is haladni előre. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Herczeg Tamás képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az építési és közlekedési miniszternek: „Kape segítséget az idei különösen csapadékos időjárásra tekintettel a Magyar Közút Nonprofit Zrt. az út menti növényzet kaszálási és egyéb közútkezelési munkálataihoz?” címmel. Herczeg Tamás képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Békéscsabai országgyűlési képviselőként természetesen gyakran utazom Békéscsaba és Budapest között, illetve, mivel a Békés 1-es választókerülethez ahol képviselő vagyok tíz település tartozik, ezért a mindennapi munkám során alsóbbrendű utakon is nemcsak az M44-esen, illetve az M5-ösön közlekedem részben vonattal, részben autóval, de azért többnyire autóval. Ezért aztán saját élmény, saját tapasztalat alapján is tudom, hogy mennyire fontos az, hogy az utak mellett az útpadka, az árokpartok, az árkok gondozottak, karbantartottak legyenek, és ez nem elsősorban esztétikai szépség szempontjából fontos, hanem közlekedésbiztonsági szempontból, baleset-megelőzési szempontból. Nem mindegy, hogy egy útkereszteződés előtt mennyire átlátható az út melletti rész. Illetve a gazdák számára is előnyös, ha nem öregszik a gyom, nem öregszik a gaz az utak mellett. Emlékszem, jó néhány évvel ezelőtt még szamárkóró, bükköny, lósóska és sokféle olyan növény öregedett meg az utak mellett, amik aztán elszórták a magjukat, és ez a gazdák számára se kedvező. Ebben az évben, hál’ istennek, sok csapadék hullott, Medárd napján is esett. Több mint 100 milliméter csapadék esett sok helyen az országban, Békés megyében is 60-70 milliméter legalább. Örömmel tapasztalhattuk eddig, hogy ebben az évben szépen karban vannak tartva az út menti területek, de mivel egyrészt még csak június közepén vagyunk, másrészt pedig sok csapadék esett, és ez nemcsak a mezőgazdasági növényeknek kedvez, hanem a gyomoknak is, ezért aztán tisztelettel kérdezem miniszter urat, hogy kape segítséget az idei, különösen csapadékos időjárásra tekintettel a Magyar Közút Nonprofit Zrt. az út menti növényzet kaszálási és egyéb közútkezelési munkálataihoz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[18.30]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőház! Azzal kezdeném, hogy azt gondolom, azt föltételezem talán nem alaptalanul, mint egyéni országgyűlési képviselő immár húsz éve és tíz évig regnáló polgármester , hogy a mai parlamenti nap vitáiból a rendezettség kérdése vagy az országrendezettség kérdése foglalkoztatja talán a leginkább a választópolgártársainkat, ahogy én tapasztalom. Ezért a Magyar Közútnak tervem és szándékom, sőt miniszteri politikai programom, hogy minden támogatást megadjak ahhoz, hogy ezt a feladatot végre normálisan el tudja látni, és az Ausztria és Magyarország között ebben megnyilatkozó különbség jelentős mértékben csökkenjen. 31 ezer kilométernyi utat kezel a Magyar Közút. Az elmúlt 12 évben háromszor volt arra alkalom, hogy az elvárásoknak és a jogszabályoknak megfelelő módon tudjuk fölújítani az úthálózatot. A 31 ezer kilométer mellett 200 millió négyzetméternyi zöldfelület karbantartására, az útszegélyek nyírására volna szükség. Ez 30 ezer futballpályát jelent konkrétan. Ebbe a munkába az éves csapadékátlagot meghaladó mértékű esőzés ellenére is a Magyar Közút nagy lendülettel fogott bele, két műszakban 700 munkavállaló végzi folyamatosan, mintegy 300 géppel. Eredetileg a kormány 8 milliárd forintot tervezett Magyarországon a 31 ezer kilométernyi másod- és alsóbbrendű úthálózat fűnyírására. Ez azonban nem lesz elég, ezt meg szeretném duplázni, tehát a rendelkezésre álló forrásokat megnövelni. Ez jelenti az útburkolati jelek precíz fölfestését is. És ami legalább ilyen fontos, 74 ezer órányi szemétgyűjtő akciót végeztek el a Magyar Közút munkatársai, a választópolgártársaink eldobott szemetét ők szedték össze. Ez rengeteg időt, pénzt és energiát vett el az útkátyúzástól. Tehát ha a választópolgárok nem szemetelnének, akkor több pénz maradna kátyúzásra időben, pénzben, energiában. Azt gondolom, még szokni kellene azt s ráfér az országra egy nagytakarítás és egy nagy rendbetétel , hogy az országos közúthálózat mellett akkurátus, precíz rend legyen, és az egész országban a rendezettség jelentős mértékben növekedjen. Én ezt legalább olyan fontosnak tartom, mint az új utak építését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Mihálffy Béla képviselő úr, a KDNP képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Tervezi a Kormány idén télen is meghirdetni a hatósági áras Tűzifaprogramot?” címmel. Tájékoztatom önt, tisztelt képviselő úr, hogy Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úr fog önnek válaszolni. Mihálffy Béla képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az orosz-ukrán háború és az elhibázott, értelmetlen brüsszeli szankciók Európa-szerte rendkívüli energiaválságot okoztak. A kormány nem tétlenkedett ebben a nehéz gazdasági helyzetben, hanem a családok megsegítésén dolgozott, és folyamatosan olyan intézkedéseket vezetett be, amelyek ellensúlyozták az energia- és gázválságot, valamint fenntartották a rezsicsökkentést. A jelentősen megemelkedett energiaárak miatt ugyanis meg kellett teremteni azt a lehetőséget, hogy ahol lehet, ott gáz helyett fával fűtsenek. Éppen ezért a kormány tavaly szeptember végén meghirdette a hatósági áras tűzifaprogramot, melyre hatalmas volt az érdeklődés. Az állami erdőgazdaságoknál megtermelt tűzifa egységes áron volt megvásárolható, háztartásonként legfeljebb tíz erdei köbméter mennyiségben az ország 152 értékesítési pontján. A fakitermelési időszakban az erdészetek folyamatosan teljesítették a lakosság megrendeléseit. Volt több olyan erdőgazdaság, ahol a helyi termelési kapacitást meghaladó igény keletkezett, ott átcsoportosításokkal és a termelőkapacitás fokozásával oldották meg a fakitermelést, így a fűtési időszakra elegendő, a fenntartható gazdálkodásból származó tűzifa állt az ország rendelkezésére. Emellett szeretném megemlíteni, hogy a hatósági áras tűzifaprogram mellett a kormány szociális tűzifaprogram keretében ingyenesen is biztosított tűzifát a kistelepülésen élő rászorulóknak. Tisztelt Államtitkár Úr! A 2013 óta fenntartott rezsivédelmi intézkedéseknek köszönhetően még a szankciós energiaár-emelkedések közepette is a magyar családok fizetik a legolcsóbb energiaárakat az Európai Unióban. A tűzifaprogramnak köszönhetően pedig nagyon sok család át tudta vészelni a hidegebb téli napokat. A fentiek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogyan értékeli a tűzifaprogramot. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon, öné a szó!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Valóban úgy van, ahogy ön is említette az első gondolataiban, hogy az orosz-ukrán háború, valamint a brüsszeli szankciók energiaválságot okoztak egész Európában, ezért a kormányzat 2022. szeptember 17-én döntött a tűzifaprogram indításáról, amelynek elsődleges célja elsősorban a tűzifát felhasználó vidékiek energiaterheinek a csökkentése volt. A tűzifaprogram egyik előnye, hogy a tűzifa ára rögzítve lett az állami erdőgazdasági társaságoknál. A rögzített áron vásárolható 10 köbméter tűzifa egy átlagos családi háznak a fűtési idényben elegendő kell hogy legyen. A kormány által meghatározott mennyiség lehetőséget ad arra, hogy ez a mennyiség most már gyakorlatilag minden igénylőnek a rendelkezésére álljon. A maximált áras tűzifaigénylést viszont április 15-ével nem megszüntettük, hanem lezártuk. Addig mintegy 152 értékesítési helyen 1 millió 253 ezer köbméter tűzifára fizettek be az állampolgárok. Összesen mintegy 170 ezer család részesült ebből, háztartásonként átlagosan 7,3 köbméter fával. Általános tapasztalat, hogy az igénylők többsége nem az elmúlt fűtési idényre rendezkedett be, hanem általában a következő fűtési idényre vásárolta a tűzifát. Úgy gondolom, hogy a tűzifaprogram rendkívül sikeres volt, és sikeres még a mai napig is. Mivel ez a program 2023. augusztus 31-ével zárul, ezzel is azt mutatjuk, hogy az elmúlt időszak pozitív tapasztalatai alapján az energiaválság kezelésének egyik fontos eleme a tűzifaprogram volt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Gréczy Zsolt képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Tényleg lemondott az Orbán-kormány az uniós pénzekről?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A választ Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogja hallani. Gréczy Zsolt képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Viccnek durva lenne, amit Nagy Márton gazdaságfejlesztési miniszter mondott a minap. Idézem szó szerint: „A magyar gazdaságnak át kell állnia az uniós források nélküli életre.” Reméljük, csak tréfált a miniszter úr, bár viccnek azért durva lenne. A beismerő vallomás nem kevesebbet jelent, mint hogy az Orbán-kormány hagyja elveszni azt a pénzt, amiről eddig azt mondta, hogy jár nekünk. Érdemes azt is tisztázni, hogy az uniós pénz automatikusan nem jár. Azok az országok kapják, ahol a kormány és a hozzá kötődő haverok nem lopnak, s ahol demokrácia és jogállam van. Az Orbán-kormány egyik feltételnek sem felel meg. Az Orbán-kormányban lopnak ezt amúgy az Unió Csalásügyi Hivatala is megerősítette , és nálunk van a legtöbb visszaélés. Magyarország már nem szabad és nem demokratikus ország az Európai Unió szerint sem, Magyarország az Európai Unió szerint nem jogállam. Nagy Márton elejtett mondata egyúttal azt is jelenti, hogy az EU által előírt, elvárt, a demokráciát legalább részben helyreállító törvényeket be sem nyújtja a kormány, nemhogy az Országgyűlés elfogadná. Tehát inkább ne jöjjön a pénz, menjen tönkre az ország, ha annak az az ára, hogy meginogjon az orbáni diktatúra rendszere. Abból a pénzből, amelyről az Orbán-kormány lemondott, rendbe lehetett volna tenni az oktatást, az egészségügyet, a közlekedést, fejlődhetett volna falu és város. Ez a mondat egyébként azt is jelenti, hogy az Orbán-kormány szerint hiába volt Navracsics Tibor minden erőlködése az uniós pénzért, ha erőlködött egyáltalán. Ez a mondat azt jelenti, hogy már nemcsak a csehek, a lengyelek, a szlovákok, hanem a bolgárok is meg fognak minket előzni gazdasági fejlettségben. Ez a mondat azt jelenti, hogy nem lesznek beruházások, gyenge marad a forint, marad az orbáni infláció, és egyre kevesebbet érnek majd a bérek. Az egyetlen megoldás: Dobrev Klára és az árnyékkormány, amely nemcsak a béreket, hanem a nyugdíjakat is emelni fogja, ellentétben az árakkal. Köszönöm a figyelmet és várom válaszát. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. [[18.40]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Annyira beleélik magukat önök ebbe az árnyékkormányba, hogy amikor kilépnek a fényre, akkor egy kicsit elvakítja önöket [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , és ezért talán a múltat sem látják tisztán. Magyarország… először, ugye, hogy jár vagy nem jár. Ugye, Magyarország az uniós csatlakozás előtt 31 tárgyalási fejezetben, több száz pontban megnyitotta a piacait, több száz milliárdért beáldozta a gazdaságát egy olyan… annak a reményében, hogy egy olyan közösség tagja legyen, legyünk, amelyet 19 évvel ezelőtt elképzeltünk magunknak. A baloldali kormányok erre még ráfejeltek azzal, hogy eladták a monopolhelyzetben lévő erőműveket, eladták, privatizálták többnyire nyugatiaknak a kiskereskedelmi hálózatot, a mezőgazdaságot, hosszan tudom sorolni. Ami Nagy Márton miniszter úrnak a nyilatkozatát jelenti, az, hogy mindezek alapján, amit elmondtam, úgy gondolom, hogy azok az uniós alapok, amelyeket közös elvek határoznak meg, igenis járnak Magyarországnak. Ez nem azt jelenti, hogy Nagy Mártonnak azon nyilatkozata, hogy Magyarország előbb-utóbb nettó befizetővé válik, és ezért mint nettó befizető uniós források nélkül fogunk működni… én úgy gondolom, hogy ez igaz, mert abban, gondolom, önök is reménykednek, vagy nagyon szeretném hinni, hogy reménykednek, hogy egypár év múlva eljön az az állapot, amikor Magyarország nettó befizetőként uniós forrás nélkül tud sikeresen működni. Én ehhez kérem a segítségüket és a támogatásukat, és nem azt, hogy ezeket a [[Az elnök csenget.]] jelenlegi lehetőségeinket folyamatosan akadályozzák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! 18 óra 41 perc van, a kérdéseket ezennel befejeztük. Most kétperces technikai szünetet tartunk, és onnan vitával folytatjuk a munkánkat. (Szünet: 18.41 18.43 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Szabó Sándor)
Tisztelt Képviselőtársaim! Egy kis technikai szünetet követően folytatjuk munkánkat. Soron következik az állami építési beruházások rendjéről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3677. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőnek a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Bóna Zoltán képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 8-án tartott ülésén megtárgyalta a T/3677. számú, az állami beruházások rendjéről szóló törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat célja, hogy a költségvetéshez igazítsa a fejlesztéseket, a „többet kevesebbért” elvet helyezze előtérbe, megakadályozza, hogy felesleges vagy fenntarthatatlan beruházások valósuljanak meg. A beruházásokat alaposabban kell tervezni és racionálisabban kell megépíteni, továbbá gazdaságilag fenntartható beruházásokat kell végrehajtani a hosszú távú energiahatékonyság és költségoptimalizálás érdekében. Fontos kiemelni, hogy erősebb piacvédelmet tesz lehetővé, továbbá biztosítja, hogy a környezeti szempontok és a fenntarthatósági, üzemeltetési szempontok a teljes beruházás életciklusa során érvényesüljenek. A törvénytervezet alapján az állami építési beruházásokkal kapcsolatban a kormány új mechanizmusban dönt. Az állami építési beruházások végrehajtásának alapja az állami építési beruházási keretprogram, amely szakpolitikai ágazati koncepciókra és ágazati beruházási tervekre épül. A törvényjavaslat alapján elfogadandó első állami építési beruházási keretprogram a 2035. december 31. napjáig tartó programozási időszakról szól. A Törvényalkotási Bizottság eljárása során megfogalmazódott módosítási igénynek megfelelően a közbeszerzési eljárásokban szükséges közbeszerzési szakértelem nyújtásának a feltételeiben való átfogó változások miatt indokolt átmeneti rendelkezéssel bizonyos közbeszerzési tárgykörök tekintetében lehetőséget biztosítani az új szabályozás alkalmazására való felkészülésre. A módosítási javaslat szerint 2026. június 30. napjáig a kormányrendeletben meghatározott, közbeszerzésre kötelezett szervek árubeszerzésre vagy szolgáltatásmegrendelésre irányuló közbeszerzési eljárásaikban a törvényjavaslat hatálybalépése előtti napon a hatályos szabályok alapján felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadót vonhatnak be. Az új állami beruházási törvény új alapokra helyezi és egységesíti az állami építési beruházások rendszerét, új lehetőséget teremt a szakma képviselői számára, végső soron pedig új fejezetet nyit egy erősebb, az Európai Unió legfejlettebb országaihoz közelítő Magyarország megteremtésében. Az elhangzottak ismeretében úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem Lázár János miniszter urat mint előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Lázár János szólásra emelkedik.]] Igen. Mielőtt megadnám a szót, tájékoztatom önt, miniszter úr, hogy összesen 15 perc időkeret áll önnek a rendelkezésére a jelenlegi felszólalására, a későbbiekben a vitában elhangzó felszólalásra, illetve a zárszóra. Ennek megfelelően Lázár János miniszter úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Látva ellenzéki képviselőtársaim aktív részvételét a parlamenti munkában, azt gondolom, hogy mérsékelten élek vissza a türelmükkel, és megpróbálom együttesen teljesíteni a három feladatot. Mindenekelőtt szeretném megköszönni azoknak a képviselőtársaimnak, akik részt vettek a törvény előkészítésében akár a parlamenti szakaszban, akár a parlamenti vitában, hogy a munkájukkal, illetve elképzeléseikkel és javaslataikkal ehhez hozzájárultak, mármint a törvény sikeréhez. T/3677. számon nyújtottam be a törvényjavaslatot a kormány nevében április 19-én, az általános parlamenti vita megkezdődött május 23-án, és közben az Európai Bizottsággal folyamatos egyeztetéseket folytattunk annak érdekében, hogy az Európai Bizottságot részben előzetes konzultáció jegyében tájékoztassuk, részben amennyiben szükséges a törvényben az európai uniós jognak való megfelelés érdekében változtatásokat hajtsunk végre az elfogadás pillanata előtt. Az Európai Bizottsággal való egyeztetés első szakasza lezárult, az Európai Bizottság ebben a szakaszban érdemi észrevételt nem tett. Az Európai Bizottság azt jelezte Magyarország képviselőin keresztül, hogy a gyakorlati alkalmazást kívánja monitorozni, és így ezáltal a parlamenti elfogadás előtt ez az akadály nem áll fenn. Szeretném azt nyomatékosan megjegyezni, hogy meggyőződésünk szerint amit az Európai Bizottság eddigi álláspontja semmiképpen nem cáfolt semmiféle európai uniós jogba vagy normába nem ütközik a törvény elfogadása. Azt az elvi kérdést vagy azt az elvi vitát ismét nem szeretném megnyitni, amit egyszer már lefolytattunk itt, illetve megkezdtünk, hogy a magyar állam végrehajtó hatalmának milyen joga és kompetenciája lehet arra nézve, hogy az állam érdekében, a köz javára beruházásokat valósítson meg. [[18.50]] Az én meggyőződésem az, hogy ez önmagában a költségvetési törvény elfogadásával egy felhatalmazást jelent, hiszen minden évben az éves költségvetési törvényben benne van az éves beruházási előirányzat minden minisztériumnál, minden tárcánál. Erre akár a parlamenten kívül a végrehajtó hatalom kormányrendeletekkel megalkothatná a saját játékszabályait, mint ezt tette korábban, 32 éven keresztül. Nagyon fontos ellenőrzési jogosítványt ad a parlament kezébe a törvény elfogadásának lehetősége, és jól mutatja be azt a rendszert, és vonja be a törvényhozó hatalmat is a végrehajtó hatalom egyik fontos feladatába, az állam fejlesztésébe, az ország építésébe, hogy két jogszabályt terjesztünk tulajdonképpen a parlament elé. Az egyik az állami beruházások rendjének szab új menetet, ahogy Bóna képviselőtársam elmondta, és ahogy az előterjesztésből kiderül. Sajnos, nem együtt és nem egyszerre, hanem az egyeztetések elhúzódása miatt külön kerül beterjesztésre a magyar építészetről szóló joganyag, de a kettő együttesen fogja annak a keretét meghatározni, hogy Magyarországon hogyan és milyen módon, milyen formában lehet beruházni majd. Lefolytattak egy vitát a képviselőtársaim a centralizáció- decentralizáció ügyében. Az ellenzéki képviselőtársak érdemi felszólalásai a jegyzőkönyvek áttanulmányozása mellett arra vonatkoztak, azt a közvetkeztetést vontam le, hogy a centralizáció volt a legsúlyosabb kérdés, sőt a kormánypárti frakciókban is a települési önkormányzatok közül jó néhányan hallatták hangjukat, képviselték az érdekeiket, hogy vajon ez a koncentrálás mennyiben teszi hatékonnyá vagy mennyiben teszi jobbá a beruházásokat. Nekem meggyőződésem, hogy kevesebb forrásból akkor lehet jobbat építeni, ha a beruházások levezénylése egy professzionális menedzsment, egy professzionális kéz által történik, de tárgyalásokat folytattunk az önkormányzati szövetségekkel. Én egy ötpontos megállapodást javasoltam Karácsony főpolgármester úrnak is; egyrészről, hogy az Állami Beruházási Érdekegyeztető Tanácsnak legyen tagja a Megyei Jogú Városok Szövetsége, a Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége, Budapest Főváros Önkormányzata is, az Építési és Közlekedési Minisztérium és az az önkormányzat, amelynek a területén zajlik az állami beruházás. Magyarország összes területe fel van osztva települési, önkormányzati territoriális jogkörre, tehát minden települési önkormányzat területén zajlik minden beruházás, és ez az önkormányzat legyen konzorciális partnere a magyar államnak. Ha az önkormányzat úgy gondolja, hogy az állami beruházás megvalósítására kész és képes, akkor fordulhasson a minisztériumhoz. Ha a minisztérium 15 napon belül nem veszi át a beruházás megvalósítását, akkor a beruházás megvalósítása az önkormányzatot illeti. Az önkormányzat területén végrehajtott beruházás tulajdonjoga, illetve az ingatlan tulajdonjoga, amire ez történik, nem kerül az állam tulajdonába átmeneti jelleggel sem, azon az állam nem hajthat végre ilyen típusú akciókat vagy jogi lépéseket, partnerként és együttműködésként ajánlottam az adott állami beruházás tekintetében, hogy közösen valósítsuk meg a területileg illetékes önkormányzattal. Az a benyomásom alakult ki, hogy az érdekképviseletek és a Fővárosi Önkormányzat is nyitott volt ezekre a kezdeményezésekre. Szeretném jelenteni az Országgyűlésnek, hogy megtárgyalta a Gazdasági Bizottság, a Fenntartható Fejlődés Bizottsága, a Törvényalkotási Bizottság, és az előterjesztéshez összesen 12 módosító indítvány érkezett. Sajnálom, hogy ezt a nagyon fontos témát a képviselőtársaim közül az ellenzéki képviselőtársaimra vonatkozik a megjegyzés egyedül Szabó Sándor képviselőtársam méltatta arra, hogy egyéni országgyűlési képviselői indítványt tegyen, a többiek számára a nagy politikai lózungokon túl nem volt fontos az előterjesztés, holott én itt a felszólalásomban kértem a képviselőtársaimat, hogy járuljanak hozzá a tudásukkal, tapasztalatukkal és véleményükkel a törvény esetleges korrekciójához vagy javításához. Említette Bóna Zoltán képviselőtársam, hogy bizonyos tekintetben tettünk kivételeket, ehhez kapcsolódik majd a hatályba léptetéssel kapcsolatos észrevételem is. Röviden szeretném tehát keretbe foglalni azt, hogy az állami beruházások rendje és a magyar építészetről szóló törvény határozza meg, hogy Magyarországon mit lehet építeni. Az új rendszer felépítése azon alapszik, hogy értékelnünk kell az eddigi eredményeket vagy éppenséggel hiányosságokat és hibákat, ezt meghaladóan pedig az egész törvénynek a szellemisége a szuverenitás, az önrendelkezés érvényesítésére épül. Fontos, hogy a beruházásokat teljes egészében újragondoljuk: mit építünk, hol építjük, miből és mennyiből építjük, hogyan építjük ezeket meg, kikkel és minek a közreműködésével, milyen alapanyagokkal fogjuk ezt megvalósítani. Azt gondolom, hogy ott ruházzunk be, ahol a leginkább erre szükség van, ez a törvény szellemisége, és az is nagyon fontos, hogy a nemzeti hagyományok, a hely szelleme, a polgári jó ízlés védelme érvényesítésre kerül minden állami beruházás esetében. Magyar alapanyagból, magyar munkavállalókkal, magyar szakemberekkel, magyar szaktudással, magyar tudással valósul meg a magyar haszon érdekében, tehát ez egy vállaltan patrióta törvényjavaslat, amely kedvezni kíván a magyar gazdasági szereplőknek. Először jelenik meg az állami beruházásokról szóló joganyagban a fenntarthatóság szempontja két szempontból: egyrészről nyilván ökológiai értelemben és ökonómiai értelemben is, tehát a természetvédelem fontossága, az épített környezet és a természet viszonyának állami szabályozása az állami beruházások tekintetében, másrészről a fenntarthatóság kérdése, hogy amit megépítünk, azt mi és az utánunk jövők képesek legyenek működtetni és üzemeltetni ez legalább olyan fontos, mint maga az építkezés valósága. Az új beruházási eljárási rend tíz évre transzparenssé teszi a törvényhozó hatalom előtt, hogy a végrehajtó hatalom melyik szakágazatban mit kíván megvalósítani. 106 egyéni választókörzet számára a következő fél év ebből a szempontból döntő jelentőségű lesz, hiszen az egyéni körzetekben megvalósuló állami beruházásokat ebben a fél évben kell eldönteni, és ebben a listában ezeknek érvényt szerezni, legyen szó akár iskoláról, óvodáról, kórházfelújításról, rendőrségi épületről, tűzoltóságról, járási hivatalról. Ezek most tíz évre el fognak dőlni, hogy ez a kormány a választók bizalmából mit kíván megvalósítani. Szeretném azt is elmondani, hogy igen, ez egy kézbe veszi a beruházásokat, egy központi és erős kézzel vezényli le a beruházásokat, de természetesen a beruházások eldöntésében van demokratikus legitimáció, nem is akármilyen, hiszen nem én hozok döntést, hanem a szakágazati miniszterek, illetve a kormány egésze hoz testületi döntést. Ezenkívül egészen biztos, hogy törekszünk a modernitás szempontjainak az érvényesítésére és a patrióta szempontok érvényesítésére. Az egyeztetéseket két alkalommal folytattuk le: mielőtt a törvényt benyújtottuk, 25 szervezettel folytattunk le egyeztetést, és 900 javaslatot mérlegeltünk; a törvény benyújtása részeként a társadalmi egyeztetésben ezer javaslatot mérlegelt az előterjesztő, és került a parlament elé, ahol további megfontolni való javaslatok is voltak. Itt szeretném azt megjegyezni, hogy a törvénnyel kapcsolatban egy nyitott kérdés maradt a hatálybalépést illetően, ezért kértem az Országgyűlést a mai nap folyamán, hogy holnap ne legyen zárószavazás az előterjesztésről, ezt halassza el az Országgyűlés, járjon az bármilyen következményekkel is. Ennek az az oka, hogy a két törvény benyújtása, tárgyalása, hatályba léptetése kettévált, ezért vannak olyan joganyagi részek, amelyeknek a hatályba léptetéséhez átmeneti időre van szükség. Tehát az állami beruházások rendjéről szóló új törvényjavaslat hamarabb lép hatályba, mint a magyar építészetről szóló törvényjavaslat, és amit még nem tudunk szabályozni a magyar építészetről szóló törvényjavaslatban, annak az átmeneti hatályban tartását javasolom az Országgyűlésnek. Ez egy jogtechnikai jellegű javaslat, de ennek a rendezése, úgy gondolom, nélkülözhetetlen. Még egyszer megköszönve tisztelt képviselőtársaimnak a vitában való részvételt, azoknak a képviselőknek, akik az előterjesztést tárgyalásra alkalmasnak, vitára alkalmasnak és reményeim szerint elfogadásra alkalmasnak találták, szeretném megköszönni a közreműködését. Jelzem, hogy a tavaszi ülésszakon szeretném a parlament elé benyújtani a magyar építészetről szóló joganyagot, amit szeretném, ha az őszi ülésszak alkalmával tűzne napirendre az Országgyűlés, tárgyalná ki alaposan. Tehát most benyújtjuk, ősszel kerülne megtárgyalásra, és még a nyáron alkalom nyílna az abban foglalt joganyag és javaslatok megfontolására. Elnök úr, igyekeztem a türelmével nem visszaélni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tájékoztatom, hogy 10 perc 13 másodpercet használt el a 15 perces keretéből, ennek megfelelően 4 perc 47 másodperc áll majd önnek a további felszólalásra, illetve a zárszó elmondására a rendelkezésére. Tisztelt Ház! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót, így most megadom a szót Keresztes László Lórántnak, aki a vitához kapcsolódó Fenntartható Fejlődés Bizottságának a kisebbségi véleményét ismerteti háromperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Hangoztak el új információk, majd igyekszem erre is reagálni; lehet, hogy a frakció-időkeret terhére, de szerintem ez fontos, hogy bekerüljön a jegyzőkönyvbe, és tudjunk erről beszélni. Valóban, én nem vettem részt az általános vitában, de én magam is egyébként a jegyzőkönyvekből tájékozódtam, végigolvastam, hogy mi hangzott el, és ennek megfelelően készültem a Fenntartható Fejlődés Bizottságában a vitára. Úgy érzem, azért elég átfogó, elég tartalmas vitára nyílt lehetőség, és egyébként én ezt pozitívan is értékeltem. Csepreghy miniszterhelyettes úrnak jeleztem is, hogy fontosnak tartom azt, hogy még lehet időnként tartalmas szakpolitikai vitákat folytatni, és még akkor is fontos ez, ha esetleg alapvető dologban is marad véleménykülönbség. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Abban egyetértettem a bizottsági ülésen is, hogy valóban, ahogy miniszterhelyettes úr is ott ezt elmondta, volt jogalkotási kényszer, tehát mindenképpen indokolt volt, hogy egy ilyen jogszabály került az Országgyűlés elé, ugyanakkor azt kicsit talán túl ambiciózusnak tartottam, hogy egyfajta teljes politikai konszenzust reméltek itt a törvény benyújtása kapcsán, és ezt indokoltam is, illetve más ellenzéki képviselők is felszólaltak az ülésen. [[19.00]] Az szintén pozitív volt, hogy önkritikus volt miniszterhelyettes úr a 2010 utáni időszak beruházáspolitikájával kapcsolatban, én pedig önkritikus voltam, bocsánat, nem önkritikus, hanem kritikus voltam a 2010 előtti időszak beruházási politikájával. Tehát ebben, mondhatjuk, egyetértés alakult ki, hogy bizony nagyon sok hibát elkövettek a mindenkori kormányok 2010 előtt és 2010 után is. Felhívtam a figyelmet arra, hogy a fogalomhasználat terén nagyon sok minden van, amiben egyetértünk, ilyen például a polgári jó ízlés, a patrióta szemlélet, a zöldszempontok érvényesítése, s a többi, ugyanakkor sajnos arra is fel kellett hívni a figyelmet, hogy sokszor elhangoztak ezek a fogalmak, ez az értékítélet ugyan a szövegek szintjén megjelent, de konkrét megvalósulására a törvényjavaslat szövegében nem találtunk garanciát. Mindenképpen örömteli információnak, változásnak tartom, hogy a TÖOSZ véleményéhez képest például sok mindenből visszalépett vagy korrigált a minisztérium, ugyanakkor ezzel együtt is úgy érzem, hogy továbbra is áll az az érv vagy ellenérv, hogy túlzottan centralizált a rendszer. Ugyan valóban lesz lehetőségük az önkormányzatoknak arra, hogy saját menedzselésen belül tartsák ezeket a projekteket, de mégiscsak a minisztérium fogja meghozni ezt a döntést, tehát az önkormányzatok kívül esnek ezen a döntésen, hogy az általuk részben finanszírozott beruházás az ő irányításuk alatt vagy kormányzati irányítás alatt valósul meg. Tehát ez mindenképpen a centralizáció irányát mutatja. Azt is problémának érzékeljük, hogy vannak a fogalomhasználat terén fontos megjegyzések például a fenntarthatóság szempontjainak érvényesítésére, ugyanakkor a különböző konzultációs testületekben nem jelennek meg azok az érdemi szakmai szereplők, akik ilyen kompetenciákkal rendelkeznének, tehát garanciákat megint csak nem látunk a szövegben. Összességében ennyit szerettem volna elmondani, és mindjárt a frakció időkerete terhére egy kicsit még folytatnám, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót [[Pillanatnyi szünet.]] Keresztes László Lórántnak. Azt hittem, hogy lesz más, de akkor öné a szó, képviselő úr. Folytassa!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nos, tehát itt nem látunk garanciát arra, hogy a környezetvédelmi szempontokat kompetens módon képviselni képes ember ezekben a testületekben érdemi módon részt tudna venni, és ezeket a szempontokat érvényesítené. Ezt azért is tartottam az ülésen is aggályosnak, mert láthatjuk, hogy most is egy olyan beruházáspolitika valósul meg, vagy olyan döntéshozatali mechanizmus, csak példaként említem, amely révén múlt évben például kétszer adtak építési engedélyt a kormányhivatal révén olyan beruházásra, amely a balatoni magaspartot, az aligai magaspartot lepusztította volna. Ezt példaként hozom, már korábban is erről beszéltem, mert azt gondolom, ha egy rendszerben megvalósulhat ez, hogy egy több millió éves geológiai képződményre, egy páratlan természeti képződményre, amely egy nemzeti jelkép, hogy így mondjam, ki lehet adni egy olyan építési engedélyt, amely annak a ledózerolásáról szól azért, hogy vállalkozók nagyobb beépítési százalékkal gazdálkodhassanak egy telken, az azt jelenti, hogy nagyon távol áll ez a kormányzat vagy ez a rendszer attól, hogy ilyen módon egyrészt patrióta, másrészt a fenntarthatósági szempontokat érvényesítő és azokat elismerő beruházáspolitika valósuljon meg. Ezért is lenne nagyon fontos, hogy érdemi garanciák legyenek ebben a rendszerben. Vannak különböző konzultációs testületek, de úgy látjuk, hogy a döntő szó akkor is a miniszteré lesz, tehát a miniszter egyetértésével valósulhatnak meg ezekben a konzultációs testületekben döntések. Az sem világos, hogy ha szerepet kapnak a különböző önkormányzati szövetségek, nekik milyen jogosultságaik lesznek. A legsúlyosabb probléma és legfontosabb kritikánk ezzel a törvénnyel kapcsolatban konkrétan az, hogy leegyszerűsítve a miniszter gyakorlatilag mentesítheti az adott beruházást e törvény érvényesítése alól. Azt gondoljuk, hogy ellentétes a törvény szellemiségével is, hogy gyakorlatilag egy miniszteri döntéssel el lehet dönteni, hogy egy adott beruházásra ezt a törvényt ne kelljen alkalmazni. Ez mindenképpen aggályos. Engedje meg, tisztelt miniszter úr, ha már az iménti felvezetésében beszélt arról, hogy bizonyos beruházásokat le kell állítani, át kell gondolni, mire van szükség, hogy feltegyek önnek egy kérdést, kihasználva, hogy itt van. Néhány nappal ezelőtt megismerhettük, hogy igen nagy számban önök töröltek vagy leállítottak beruházásokat. Engedje meg, hogy szűkebb pátriám néhány fontos beruházásával kapcsolatban kérdezzem! Például a mohácsi Duna-híd helyzete, sorsa az, ami nagyon érdekelne, azt gondolom, mindenkit Baranyában, de nem csak Baranyában. Konkrétan mi lesz a sorsa ennek a Duna-hídnak? Azt nem kell cizellálnom, hogy hány és hány kormányzati ígéret hangzott el, hogy ez meg fog valósulni. Pontosan mit jelent most ez a döntés, amit önök meghoztak, mikor lesz lehetőség itt átkelni a Dunán a közúti forgalomnak? Szintén bekerült ebbe az M60-as autópálya meghosszabbítása Szigetvárig. Itt megint nem akarok olyan olcsó lózungokat elsütni, hogy mikorra ígérte meg miniszterelnök úr már többszörösen is, hogy meg fog valósulni. Azt gondolom, hogy mind Baranya megyének, mind Somogy megyében rendkívül fontos lenne, hogy abba az irányba elkészüljön a gyorsforgalmiút-kapcsolat, és hogy ez megtörténhessen. Tehát nagyon-nagyon fontos lenne, hogy tiszta vizet öntsenek a pohárba, hogy mi lesz a sorsa ezeknek a fontos beruházásoknak. Még egy utolsó kérdést engedjen meg, ha még van egy kis időm! A vita során a Fenntartható Fejlődés Bizottságában is felmerült a patrióta szemlélet, a patrióta beruházáspolitika. Akkor Csepreghy miniszterhelyettes úrnak felvetettem, hogy ahhoz, hogy patrióta beruházáspolitikát lehessen megvalósítani, alapvetően egy patrióta kormányzásnak, patrióta gazdaságpolitikának is meg kellene valósulni. Ez a törvényjavaslat például lehetőséget ad arra, hogy egy ilyen óriási beruházás, mint például a Budapest-Belgrád vasútvonal-fejlesztés, ne kerüljön a törvény hatálya alá, tehát ez ettől függetlenül valósuljon meg. Azt gondolom, hogy ez a legerőteljesebb példa arra, hogy bemutassuk, bizony nem feltétlenül valósul meg az a fajta patrióta gazdaságpolitika, amelynek az ellenpárja vagy fontos eleme lehet egy patrióta beruházáspolitika. Itt ugyanis alapvetően a távol-keleti tömegtermékek beszállításának szándékával a magyar kormány gyakorlatilag az adófizetők pénzéből megvalósít egy olyan infrastrukturális fejlesztést, amelynek erőteljesen vitatható a műszaki tartalma, bár ez titkosított, csak az összegeket, illetve a költségeket látjuk, ugyanakkor még az sem derült ki, hogy egyáltalán itt egy értelmezhető útvonal ki fog alakulni a fejlesztés után a pireuszi kikötő felé. Ennek a szakaszolt beruházásnak nagyon sok olyan eleme van, amelynek a megépülésére nincs garancia, nincs kihasználási garancia sem a kínai féltől, és azt is láthatjuk, hogy Kína is egyre inkább a pireuszi kikötőnek konkurenciát jelentő trieszti kikötőt tekinti egyfajta fejlesztési célpontnak. Tehát milyen módon valósulhat meg egyfajta hosszú távú, tízéves tervezés, amiről beszélt ön is, illetve a miniszterhelyettes úr akkor, amikor ilyen alapvető jelentőségű, Magyarország és a nemzet jövőjét sok-sok évre, évtizedre meghatározó beruházási döntésnél a legjobb indulattal sem olvasható ki az a fajta patrióta szemlélet, és nem olvasható ki az a fajta patrióta nemzeti gazdaságpolitikai irány, hogy arra törekedjünk, hogy a legfontosabb szükségletek kielégítését minél inkább hazai termelésből vagy a nemzetközi együttműködésre alapozva és ne távolról ideszállított tömegtermékek behozatalával elégítsük ki? Arról már nem is beszélve, hogy nem igazán látjuk a garanciáját, hogy például mi lesz a V0-nak a sorsa, és ha meg is valósul az a Budapest-Belgrád vasútvonali fejlesztés, ha egyszer megvalósul egy jelentősebb, teherszállítási feladatellátás, akkor milyen módon lehet átszállítani úgymond a Dunán majd ezt a hatalmas mennyiségű árut. Köszönöm szépen, ha néhány kérdésemre választ tudok kapni a fennmaradó néhány percben. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, Keresztes képviselő úr. A következő hozzászóló Szabó Sándor képviselő úr, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Nem volt már itt az általános vitában, el kellett mennie, amikor, azt kell mondanom önnek, megdicsértem azt az előkészítő munkát, amely ezt a törvényjavaslatot jellemezte, hiszen talán elmondhatjuk, hogy az egyik legjobban előkészített törvényjavaslat került a Ház elé, és valóban nagyon sok egyeztetés előzte meg. Elmondható, hogy példaértékű, hiszen ilyen jellegű javaslatok, ilyen komoly horderejű törvények tekintetében ez a korábbi időszakban nem volt jellemző. Valóban egyébként az általános vitában leginkább a centralizáció és a decentralizáció kérdésén volt a legnagyobb vita kormánypárti és ellenzéki képviselőtársaim között, azt gondolom. Az én módosító javaslatom is tulajdonképpen erre vonatkozott, hiszen azt mindannyian tudomásul vesszük, hogy ha kevesebb a forrás, akkor nyilván azt koncentráltabban kell elosztani, arra jobban oda kell figyelni, hogy hogyan és milyen módon lehet leghatékonyabban felhasználni a „jusson is, maradjon is” elv alapján, ahogyan miniszter úr mondta, ha jól emlékszem. De mégis azt mondom, hogy amikor történetesen az önkormányzatok most teljesen mindegy, hogy kis önkormányzatokról, megyei jogú városok önkormányzatáról vagy akár Budapest önkormányzatáról beszélünk korábban egy jól működő beruházást lefolyattak, lemenedzseltek, legyen szó állami beruházásokról, európai uniós beruházásokról, akkor miért ne lehetnének a kivételek között. Azt gondolom, hogy amikor a törvény meghatározza a kivételeket, mint például a nemzetiségi önkormányzatok vagy mint például a vagyonkezelő alapítványok, akkor számomra kicsit érthetetlen és elfogadhatatlan, hogy azok az önkormányzatok, a kicsiktől egészen a fővárosig, miért ne lehetnének akár a kivételek között. [[19.10]] Ez az, ami számomra vagy számunkra vitapont, hiszen, ha a decentralizáció és a centralizáció között kell választani, akkor ilyen értelemben azt mondom, hogy ebben a kérdésben legyünk decentralizáltak, és azok az önkormányzatok, amelyek egyébként hatékonyan ellátták korábban ezeket a feladatokat legyen szó, még egyszer mondom, akár sima állami beruházásokról, vagy olyan állami beruházásokról, amelyek európai uniós forrásokat is érintettek , azokra egyébként akár kivételként vonatkozzon ez a törvény. Az én módosító javaslatom erre vonatkozott. Azt maximálisan értékelem, hogy egyébként a bizottságokban a vita során módosult egy kicsit a törvény, hiszen a miniszter úr is beszélt arról az ötpontos javaslatról, ami már egy kicsit közelebb viszi magát a beruházások megvalósítását az önkormányzatokhoz, de ez még mindig nem az a jellegű módosítás, ami én azt gondolom az önkormányzatok tekintetében megvalósítható lehetne. Ebben valóban marad is, ahogy Keresztes képviselő úr elmondta, a koncepcionális különbség, és nyilván igyekszem megérteni a kormányzati álláspontot, hogy a szűkös források tekintetében sokkal inkább koncentráltabban kellene elosztani a forrásokat. Én meg arra kérem a miniszter urat, hogy amennyiben valóban tényleg a beruházásokat végig fogja kísérni a jövőben, ha a módosító javaslatomat nem is fogadják el, akkor kérem önöket tárcaként, hogy azoknak az önkormányzatoknak, ahol egyébként korrektül, hatékonyan használták fel a forrásokat, a jövőben is lehetőségük legyen ezt megvalósítani. Köszönöm.
Soron kívül megadom a szót Lázár János miniszter úrnak, és a Fidesz időkeretét fogja használni.
Elég nagy időkerete van a Fidesznek a választók jóvoltából. Tisztelt elnök úr, nem szeretnék visszaélni sem a Ház, sem képviselőtársaim türelmével, csak azt gondolom, hogy azon képviselőtársaimnak az ellenzéki padsorokból, akik megtiszteltek azzal, hogy részt vesznek a vitában a hiányzókkal szemben, szeretnék rögvest válaszolni. Kezdem azzal, hogy az egy nagyon fontos elvi vita lehetne, hogy vajon a beruházásokra, amelyeket a törvény hatálya alá soroltunk, azokra a beruházásokra, amelyek több mint 50 százalékban állami költségvetési forrásból valósulnak meg, tehát az állami költségvetés részei, azokra az állam alkalmazhate szabályokat, függetlenül attól, hogy kik a kedvezményezettek. Nekem az az álláspontom még az egyházak, az alapítványok és mindenféle entitás esetén, hogy alkalmazhat. Tehát én ahhoz ragaszkodom a kormányon belül, ha határon túli szervezeteket támogatunk, ha egyházaknak biztosítunk építési támogatást egy beruházáshoz vagy egy programhoz, vagy alapítványnak adhat majd az állam támogatást, akkor érvényesítse ezeket a szempontokat, például azt a közbeszerzési szempontot, hogy egy ajánlat nem ajánlat, és egy egyajánlatos eredménnyel végződő közbeszerzési eljárást nem lehet kihirdetni. Tehát az én felfogásomban a pénz eredete, mármint az állami költségvetésből való eredete meghatározza azt, hogy hogyan lehet fölhasználni, és az államnak erről joga van intézkedni, rendelkezni. Vannak, akik ezt vitatják, alapvetően más alkotmányos elvekből vezetik le az ezzel kapcsolatos döntést. De ez a javaslat tartalmaz olyan regulákat, amelyek a törvény hatálya alá nem esők számára is vagy szerződést tehát, ha szerződéssel ad az állam támogatást, akkor a szerződésben kell ezeket a feltételeket érvényesíteni , vagy egy saját jogszabályrendszert kell például a honvédségi beruházásokra kialakítani, amelyek nyilván kritikus infrastruktúra-fejlesztés vonatkozásában nem tartozhatnak egyetlenegy átlagos törvény hatálya alá sem. Az önkormányzatokkal kapcsolatban a következőt tudom mondani: készül egy anyag a minisztériumomban, hogy az elmúlt 12 év fejlesztésénél mi volt a tanulság. Én voltam a botnak mind a két végén, voltam polgármester, ahogy az előbb említettem, és voltam beruházást felügyelő miniszter is, illetve vagyok. Azt tudom mondani, hogy a tapasztalatok vegyesek. Van, ahol az állam nem úgy járt el, ahogy el kellett volna, vagy el lehetett volna erről a szekszárdiak reményeim szerint meggyőződnek, mármint arról, hogy az önkormányzat és az állam hogyan tud eljárni, mi a különbség , és van, ahol meg az önkormányzat nem úgy járt el, ahogy adott esetben kellett vagy lehetett volna. Összességében azt gondolom, hogy nem lehet egy átlagos szabályt mondani, kivéve a pénz forrását illetően. Azt lehet elmondani, azt lehet kockázatmentesen és korrektül elmondani, hogy jó néhány olyan magyar önkormányzat volt, amely tisztességesen valósította meg a beruházást, határidőre, az állam és a közösség céljainak megfelelő módon vagy az Európai Bizottság céljainak megfelelő módon. Ezért került bele egy olyan passzus a legutolsó verziójába a törvénynek, amely szavazásra lesz bocsátva egyébként nem titkolom, Karácsony főpolgármester kérése és javaslata alapján , hogy a tárca megegyezhet az európai uniós forrásokból megvalósuló beruházások tekintetében az önkormányzattal, hogy az kivitelezi vagy nem kivitelezi. Nekem nem célom az összes önkormányzati beruházási képesség leépítése és állami érdekkörbe vonása. Eszem ágában nincs ilyesmit megvalósítani. Egyrészről javasoltam a kormánynak pont az ellenkezőjét, de ezt ne összegszerűséghez kössük, mint ahogy Szabó képviselőtársam javaslata volt, tehát ne az önkormányzat méretétől tegyük függővé, vagy ne összegszerűséghez kössük, hanem alkalmassághoz kössük. Vannak kis önkormányzatok, amelyek nem vállalják, vannak kis önkormányzatok, amelyek méret alapján adott esetben nem alkalmasak, és vannak kiválóan megvalósító kis önkormányzatok, mint ahogy vannak nagy önkormányzatok, amelyek nem tudták megvalósítani a beruházást annak ellenére, hogy megyei jogú városi státusszal bírnak, és rendelkeznek megvalósítási képességgel. Tehát én azt gondolom, igenis vizsgálni kell az egyedi megvalósítási képességeket, és ez alapján kell döntést hozni. Azt azért mégiscsak szeretném elmondani, hogy az államot ugyanúgy köti az engedélyezési eljárás Keresztes képviselő úrnak mondom , tehát az építési engedély bíróságon támadható. Óriási felperesi legitimáció van ma Magyarországon, és az állami beruházások rendre és folyamatosan akadnak meg a bíróságok döntése alapján. A Balaton ilyen típusú beruházásai, mindegyik olyan környezetvédelmi engedélyezési eljáráson esik keresztül, ahol a bíróság fölfüggesztette az engedélyt, vagy nem végrehajtható, vagy új engedélyezési eljárásra kötelezte a kormányhivatalt. Tehát bármilyen kiemelés, bármilyen kivételtétel, ha egyáltalán ez létezik, ennek a szűkítése a törvény célja, és szűkítjük is ebben a törvényben, majd az építési joganyagban is jelentősen szűkítjük a kivételek körét. Bármilyen kivétel nem mentesülhet attól, hogy az engedélyt a bíróság fölülvizsgálja Magyarországon a szigorú európai uniós környezetvédelmi és egyéb szabályoknak megfelelően. Tehát én ebben nem látok olyan óriási kockázatot, mint azt sokan gondolják, mert ha meg is kapja egy beruházás a kormányhivataltól az építési engedélyt, azt ma már rendszeresen és rendre megtámadják a bíróságok előtt, és a bíróságok ítéleteit, ha valaki földolgozza tíz évre visszamenőleg, akkor ezek a bírósági ítéletek részben méltányosak, az esetek nagy részében igazságosak, és úgy gondolom, hogy kiállják az idők próbáját. Tehát én azt gondolom, hogy a bíróságok által biztosított jogvédelem vagy jogszolgáltatás kellő garanciát jelenthet. Ez nem azt jelenti, hogy a végrehajtási szabályokat, vagy a kormány végrehajtási képességét vagy engedélyezési képességét, előkészítési képességét ne lehetne erősíteni. Erről szól a mi javaslatunk, a törvényjavaslat, hogy pont ez kerüljön jobban megszervezésre. Ami a magyar patrióta gazdaságpolitikát illeti. Az építőipar azon kevés ágazatok egyike, ahol még van patrióta érdekérvényesítésre vagy szempont-érvényesítésre lehetőség. A magyar gazdaság számos szegmensében ez már csak kisebb mértékben valósulhat meg. Amikor autóipar települ Magyarországra, az autóipar-telepítésnek nem lesznek patrióta gazdasági következményei, mert az autóipari vállalkozások esetében mi nem lehetünk autógyártók, csak beszállítói láncban vehetünk részt. De az építőiparban a 350 ezer magyar munkavállalóval Magyarországon épült 28 ezer milliárdnyi állami beruházás négyötödét magyarok építették az elmúlt 12 évben; a magasépítésben teljesen, a mélyépítésben nagyrészt sikerült a külföldieket kiszorítani Magyarországról. Azt tudjuk elmondani 12 év kormányzás után, hogy az építőipar jó példa arra, hogy ma magyar vállalkozások készek és képesek mindent megvalósítani. Nincs olyan építkezés Magyarországon a legbonyolultabb vasútépítés, hídépítés, útépítés, magasépítés, a világbajnokság rendezésére alkalmas atlétikai stadion vagy Puskás Aréna , amit magyar vállalkozás ne tudna megvalósítani. Ezért kell az érdekeiket védeni pont a betörő kínai építőipari vállalkozásokkal vagy a belépő török építőipari vállalkozásokkal szemben. Az építőanyag egy más kérdés, mert Magyarországon 80 százalékban külföldi építőanyagot használunk föl, ami számos vitára alkalmas. Ezért mondjuk azt, hogy magyarok munkájából elsősorban magyarok haszna legyen. Ha kiragadunk egy-egy példát a beruházások előkészítésére, amit általánosságban semmiféleképpen nem tennék, de ha szóba hozta, ha kínai pénzből valósul meg Magyarországon beruházás, más országokkal ellentétben mi magyar vállalkozók számára ebben a beruházásban is tudtunk lehetőséget biztosítani, míg a beruházás másik szakaszán, Szerbiában a szerb vállalkozások sokkal kisebb arányban és sokkal kisebb mértékben kaptak lehetőséget. Tehát pont Magyarország volt az az ország, amely a kínai finanszírozási modell keretein belül is magyar gazdasági érdeket volt képes és kész érvényesíteni. [[19.20]] Én azt gondolom, ez az állami beruházások rendjéről szóló törvényjavaslat például az én tárcámnál, amely a közlekedési beruházásokat fogja tíz évre megtervezni, alaposabb előkészítést, végiggondoltabb tervezést, nagyobb precizitást, fenntarthatósági szempontok érvényesítését fogja jelenteni. Most meg tudjuk indítani a V0-s vasúti elkerülő építését, annak az előkészítését, ami legalább tíz esztendőt vesz igénybe; csak a tervezés öt évet fog igénybe venni, a kivitelezés is hosszú éveket vesz igénybe Győr, Székesfehérvár, Dunaújváros és Kecskemét vasúti összeköttetésére. Egy ilyen projektnek az előkészítése egy tízéves feladat, és lehet, hogy több mint tíz év, mondjuk, 12-14 év ennek a megvalósítása. Csak akkor lehet nagyberuházásokat tervezni, egy Budapest-Debrecen-Kolozsvár gyorsvasút megépítése egy évtizedes munka, azt csak nyugodt körülmények között, normális tervezési mandátummal lehet megvalósítani. Ha a kormány kapkod, ha a beruházáspolitikában nincs konzekvencia, nincs következetesség, kapkodás van, akkor ezeket a beruházásokat nem lehet jól, precízen, hatékonyan, természetesen megfelelő áron, megtérülési számítások mellett megvalósítani. Azt tudom tehát mondani, hogy ez a törvény nagyobb biztonságot ad majd arra a minőségre, amit ön számonkér, a célok megvalósulása, megtérülés társadalmi megtérülés, gazdasági megtérülés szempontjából is. Nem tudom, ebben a házban ez még számíte volt, amikor még számított, amikor én ide bekerültem , azt tudom mondani, hogy miniszterként, a ’48-as áprilisi törvényekből a miniszteri felelősség intézményét komolyan véve, azt a szempontot fogom érvényesíteni, hogy az önkormányzatok, amelyek kiváló munkát végeztek, jól dolgoztak, kapják meg a beruházásra most is és a jövőben is a lehetőséget. Ezt tudom ígérni a parlament előtt, a jegyzőkönyvben és a teljes nyilvánosságban is, és próbálok erre intézményi garanciákat is teremteni, megállapodásokkal az önkormányzatokkal, és az Érdekegyeztető Tanácsban is, ahol négyötödös többséggel születik meg a döntés a résztvevők közreműködésével. Köszönöm elnök úrnak, hogy elnöki jogkörben szót adott, és nem kívánok már a vitában többször fölszólalni. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Lázár miniszter úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalási lehetőséggel élni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Akkor úgy tekintem, Lázár miniszter úr is a vitazáróját megtartotta. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes közlekedési tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/4028. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Bóna Zoltán képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 8-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes közlekedési tárgyú törvények módosításáról szóló T/4028. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 43. §-a alapján 27 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat tartalmazza mindazokat az uniós jogharmonizációs célú, valamint a szakma és a közlekedési iparág által szükségesnek vélt módosításokat, amelyek szükségesek annak érdekében, hogy hazánkban egy jól működő közlekedési és beruházási szektor szolgálhassa a gazdaságpolitikai célok megvalósítását, illetve a lakosság és a gazdasági szereplők mobilitási igényeivel összefüggő feladatok teljesítését. A közúti közlekedésről szóló törvény módosítása pontosítja a közúti fuvarozásban részt vevő munkavállalókkal kapcsolatos egyes szabályokat, így meghatározásra kerül a munkakezdés, munkavégzés helyéül szolgáló, a járművezető általános tartózkodási helyeként szolgáló működési központ fogalma. Emellett a jogalkalmazás során szerzett tapasztalatok alapján pontosítja a járművezető kiküldetésére vonatkozó rendelkezéseket, valamint a gépjárművezető nélkül bérelt járművek közúti árufuvarozásra történő használatára vonatkozó új uniós szabályokat átülteti a magyar jogszabályba. A vasúti közlekedésről szóló törvény módosítása megteremti a különböző közlekedési módok közötti átszállási kapcsolatot, az emelt szintű utaskényelmi szolgáltatásokat biztosító közlekedési létesítmények, azaz az intermodális csomópontok üzemeltetésének jogi kereteit. A jogszabály kiegészítése révén a pályahálózat-működtető társaságok pályahálózatra vonatkozó működtetési tevékenysége kiegészül az intermodális csomópontok részét képező vasúti pályaudvar és a hozzá szorosan kapcsolódó, a közösségi közlekedést elősegítő létesítmények és az azokat hordozó ingatlanok üzemeltetésével. A javaslat ezáltal hozzájárul a közösségi közlekedési szolgáltatások színvonalának fejlesztéséhez, megfelelő színvonalú alternatívát biztosítva az egyéni motorizált közlekedési módokkal szemben, ezzel hozzájárulhat a károsanyag-kibocsátás csökkentéséhez, a klímavédelmi és környezetvédelmi célok teljesüléséhez. A Törvényalkotási Bizottság eljárása során megfogalmazódott módosítási igénynek megfelelően a taxifuvar-szervező diszpécserszolgálatokra vonatkozó, az adatkezelési kötelezettséget módosító tervezet szabályozásából „a személytaxi-szolgáltatásért felszámolt viteldíj összegét” pont törlése szükséges. Ennek a tartalomnak az úgynevezett manuális és utólagos rögzítése, valamint kettőzött adatszolgáltatása komoly mértékben jelentene terhet a fuvarszervező szolgáltatóknak. Az elhangzottak ismeretében úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Bóna Zoltán képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, Nagy Bálint államtitkár urat, kíváne most felszólalni. [[Nagy Bálint jelzésére:]] Jelzi, hogy igen. Emlékeztetem, hogy 15 perces időkerete van, és amit most nem használ föl, azt a végén tudja fölhasználni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A 2022. december 1-jével új tárcastruktúrában megalakult Építési és Közlekedési Minisztérium új szemléletben készítette el törvényjavaslatát, amelyben a 2022. második félévi, valamint a 2023. első félévi, közlekedési ágazattal kapcsolatos törvényalkotási feladatokat összegezte. A törvényjavaslat 15, a közlekedési ágazathoz szorosan kapcsolódó törvény módosítására tett javaslatot. A törvényjavaslat tartalmazza mindazokat az uniós jogharmonizációs célú, valamint a szakma és a közlekedési iparág által szükségesnek vélt módosításokat, amelyek szükségesek annak érdekében, hogy hazánkban egy jól működő közlekedési és beruházási szektor szolgálhassa a gazdaságpolitikai célok megvalósítását, illetve a lakosság és a gazdasági szereplők mobilitási igényével összefüggő feladatok teljesítését. Tisztelt Képviselőtársaim! Törvényjavaslatunk tartalmazza az új uniós szabályok átültetését a magyar jogszabályokba, valamint jogtechnikai módosításokat és pontosításokat is tartalmaz. A módosítások jelentős része a közlekedésbiztonság javítását szolgálja. Emellett az intermodális csomópontok üzemeltetésének jogi kereteit is pontosítja, megteremti azt. A javaslat hozzájárul a közösségi közlekedési szolgáltatások színvonalának fejlődéséhez, megfelelő színvonalú alternatívát biztosítva az egyéni motorizált közlekedési módokkal szemben, ezzel hozzájárul a károsanyag-kibocsátás csökkentéséhez, a klímavédelmi és környezetvédelmi célok teljesüléséhez. A javaslat, figyelemmel a méltán népszerű ország- és vármegyebérletre is, a fentiek mellett bevezeti a személyhez kötött utazási jogosultság fogalmát, továbbá a közlekedési elektronikus azonosító fogalmát is. Javaslatunk továbbá megteremti annak jogi kereteit, hogy a helyi és országos közutakon, valamint az országos és térségi vasútvonalakon végzett építési munkálatok során keletkező és visszamaradó, beépítésre még alkalmas építési és bontási anyag visszaforgatható és felhasználható legyen más beruházásoknál, például kerékpárút-építéseknél. A javasolt módosítás ezzel csökkenti a hulladékképződést, továbbá hozzájárul a beruházások költséghatékony megvalósításához. A Törvényalkotási Bizottsághoz benyújtott módosító javaslatok alapvetően technikai jellegű módosítások voltak, amelyeket a bizottság, illetve a kormányzat részéről az előterjesztő is támogatott. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Köszönöm mindenkinek, hogy a T/4028. számú törvényjavaslatot megvitatták, és kérem, hogy a törvényjavaslatban megfogalmazott szabályozási szándékot támogassák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Nagy Bálint államtitkár úr. 2 perc 44 másodpercet használt föl. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Csak néhány kérdésem van. Ugye, a javaslatnak a része az országos közlekedésszervezők megszüntetése. Lehetett vitatni azt a tervet, amelyet még Vitézy államtitkár úr dédelgetett, ugyanakkor azt mindenképpen meg kell erősíteni, hogy alapvetően akkor tudnak érvényesülni majd ezek a szempontok, amit hallhattunk, hogy a közösségi közlekedésnek nagyobb teret tudjunk engedni az egyéni közlekedéssel szemben, ha ennek lesz egy olyan országos, megvalósítható koncepciója, amelyben bizony komoly szerepet kapnak a közlekedési szövetségek. [[19.30]] Ugye, mi alapvetően regionális közlekedési szövetségekben gondolkodunk, amiben szerepet adnánk a megválasztott önkormányzatoknak is. Nyilván teljesen más finanszírozási rendszerre is tettünk már sok-sok évvel ezelőtt javaslatot, de egyelőre még nem látjuk, hogy megjelenne egy ilyen átfogó, alapvetően reformterv a közösségi közlekedés rendszerét érintően. Ezzel kapcsolatban mit lehet tudni a kormány távlati szándékaival kapcsolatban? Még egy konkrét kérdésem lenne. Több alkalommal, még Palkovics miniszter úr idejében beszéltünk arról, hogy korábban még Palkovics miniszter úr kapott egy olyan kormányzati feladatot, hogy dolgozza ki a helyi közösségi közlekedés állami támogatásának a rendjét. Majd ezt követően született egy olyan döntés, egy olyan kormánydöntés itt a Covid-lezárásokkal összefüggésben, ami ezzel ellentétes szándék volt, miszerint teljesen megvonta a helyi közösségi közlekedésnek Budapesten kívül az állami támogatását. Tehát most Budapesten kívül gyakorlatilag saját forrásból kell a városoknak megoldani a közösségi közlekedés rendszerét, és én azt gondolom, belátható, hogy még a legtőkeerősebb, legerőteljesebb, legnagyobb városok sem képesek egyébként maradéktalanul önállóan, hosszú távon finanszírozni ezt a feladatot. Vane olyan szándéka a kormánynak, hogy valamilyen állami támogatást mégiscsak kapjanak a vidéki városok a helyi közösségi közlekedés fenntartására? Illetve utolsó kérdésem, ami az elmúlt évek visszatérő vitájának a tárgya is volt: vane olyan szándéka a kormánynak, hogy a még önkormányzati tulajdonban lévő, országosan talán hat-hét közlekedési céget valamilyen módon megpróbálja államosítani, vagy tiszteletben tartják azt, hogy azok a városok, ahol ilyen cégek működnek gondolok itt egyébként Debrecenre vagy éppen egy másik példaként Pécsre , megtarthassák ezeket a cégeket ezek az önkormányzatok, de olyan módon változtatnák meg az állami támogatások rendjét, hogy ezt valóban meg is tudják valósítani, hogy ezeket a nagyon-nagyon fontos feladatokat el is tudják látni az önkormányzatok. Tehát a finanszírozásnak lesze egy ilyenfajta átalakítása? Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, Keresztes képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Amennyiben szólni kíván az előterjesztő, akkor megadom a szót. Bőven van 12 perce, még azon felül 16 másodperc. [[Jelzésre:]] Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Megígérem, hogy nem fogom kihasználni a meglévő időkeretet két kérdéssel kapcsolatban. Az országos közösségi közlekedési szervezővel kapcsolatban az a véleményünk, hogy ha a minisztériumi kereteken belül hatékonyan és jól el tudjuk látni a munkát, akkor azt nem kell kiszervezni minisztériumi kereteken kívülre. Én azt gondolom, hogy a főosztályon dolgozó kollégák lelkiismeretesen végzik ezt a feladatukat, és el tudják látni a munkájukat. A településekkel elsődlegesen, képviselő úr, amit említett, a vidéki településekkel kapcsolatban pedig azt tudom mondani, hogy a most bevezetett ország- és vármegyebérlet, illetve az azokhoz való csatlakozás lehetősége a helyi közlekedésben is: ahogyan azt látjuk a városoknál, különösen a nagyobb, megyei jogú városok esetében nagy az érdeklődés és nagy az igény arra, hogy csatlakozhassanak ehhez a konstrukcióhoz. Ez, azt gondolom, egyrészt költségvetési szempontból, tehát az önkormányzatok költségvetési szempontjából, másrészt pedig a településen belüli színvonal, szolgáltatás javítása szempontjából is egy olyan lehetőség az önkormányzatoknak, ami iránt, azt gondolom, nem véletlen, hogy ilyen nagy az érdeklődés, mint amit az elmúlt hetekben is tapasztalhattunk, vagy most is folyamatosan tapasztalhatunk, hiszen az érdeklődő megkeresések folyamatosan jönnek a minisztériumunk felé. Végezetül szeretném megköszönni, elnök úr, mindenkinek, aki hozzászólt az elmúlt időszakban ehhez a törvényjavaslathoz. Köszönöm szépen mindenkinek a véleményezését, és kérem, hogy támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Nagy Bálint államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az egyes gazdasági, vagyongazdálkodási és postaügyet érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott zárószavazás előtti jelentés és zárószavazás előtti módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3778. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Pogácsás Tibor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. év június 8-án tartott ülésén tárgyalta meg az egyes gazdasági, vagyongazdálkodási és postaügyet érintő törvények módosításáról szóló T/3778. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslat és az összegző jelentés a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal és 8 ellenszavazat mellett került elfogadásra. Tisztelt Országgyűlés! A tisztelt Ház asztalán fekvő törvényjavaslat a gazdaságfejlesztési miniszter szabályozási feladatkörébe tartozó, valamint az egyéb törvényeknek az állami vagyongazdálkodást és a gazdasági jog szabályozását érintő jogalkalmazását segítő módosítása. Az előterjesztés a gyakorlat tapasztalatai alapján javaslatot tesz a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról szóló törvény módosítására, mely szerint, ha a felszámoló hivatalbóli felmentésére a felszámolók névjegyzékből való törlése miatt kerül sor, a bíróság a felmentő végzés meghozatalával egyidejűleg másik felszámolót jelöl ki. A postai szolgáltatásokról szóló törvény módosításával kapcsolatban elmondható, hogy a lakosság digitális érintettségének növekedése, az elektronikus információgyűjtés széles körű elterjedtsége, valamint a Covid-19 okozta járványügyi időszak jelentősen megváltoztatta a fogyasztói szokásokat, ami indokolttá tette a postai szolgáltatásokkal kapcsolatos szabályozás felülvizsgálatát is. A törvénytervezet további célja a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvényben a dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenységet végző személyek részére meghatározott nyilvántartás-vezetési és adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez kapcsolódó rendelkezések megállapítása is. Az elhangzottak ismeretében úgy gondolom, hogy képviselőtársaim előtt is teljesen elfogadható a törvényjavaslat, kérem megtisztelő támogatásukat. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Pogácsás Tibor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a képviselőcsoportoknak 5-5 perc, a független képviselőknek pedig összesen 3 perc áll rendelkezésükre. Megkérdezem, hogy a képviselőcsoportok, illetve a független képviselők részéről ki kíván felszólalni. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Ezért a vitát lezárom. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a gazdaság versenyképességének növelése érdekében történő törvénymódosításokról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/4025. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Bóna Zoltán képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 8-án tartott ülésén megtárgyalta a gazdaság versenyképességének növelése érdekében történő törvénymódosításokról szóló T/4025. irományszámú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat legfőbb céljai a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvek átültetése a hazai jogba, valamint a gazdasági versenyképesség fejlesztésére irányuló törvényi rendelkezések megalkotása, kiemelt körben érintve a versenyképességet és az állami vagyon hasznosíthatóságát támogató részletszabályokat. A módosítás a zöldkártya fogalmát is újraszabályozza, amelynek révén a zöldkártya az eddigi papíralap mellett a jövőben elektronikus tanúsítványként is előállítható lesz. A javaslat módosításokat tartalmaz többek között a tőkepiacról szóló törvénnyel kapcsolatban is, amely megteremti annak a lehetőségét hazai tőkepiaci szereplők számára, hogy a nemzetközi piacok gyakorlatának megfelelően az intézményi befektetők között az értékpapír-kölcsönzési ügyletek határozatlan futamidőre is létre tudjanak jönni. [[19.40]] A Törvényalkotási Bizottság eljárása során megfogalmazódott módosítási igénynek megfelelően bővítésre kerül a hitelesített energiamegtakarítások bejelentésére kerülő adatok köre, valamint pontosításra kerülnek az ezen adatok kezelésével összefüggő szabályok. A módosítás egyértelműsíti, hogy a cashback-szolgáltatás keretében történő készpénzátadás kizárólag vásárláshoz, vagyis áruk vagy szolgáltatások ellenértékének kiegyenlítéséhez kapcsolódó fizetési művelethez kapcsolódhat, ellenkező esetben a kereskedő engedélyköteles pénzforgalmi szolgáltatást végezne. Az általános gyakorlatnak megfelelően a cashback-szolgáltatásnál meghatározásra kerül egy minimum vásárlási összeg, valamint az egy tranzakció terhére igényelhető készpénz összege megegyezik a legnagyobb bankjegy címletével. Az elhangzottak ismeretében úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Bóna Zoltán képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, Fónagy János államtitkár urat, hogy kíváne most felszólalni. [[Dr. Fónagy János: Majd a végén.]] Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Jelentkezőt nem látok, ezek szerint senki nem akar élni a felszólalás lehetőségével, ezért a vitát lezárom, és akkor most újra megkérdezem Fónagy János államtitkár urat, kívánjae kihasználni a 15 perces időkeretet.
Köszönöm, elnök úr. A törvényjavaslat által kitűzött szabályozási célokat a kormány támogatja, kérem képviselőtársaimat, hogy az elhangzottakra tekintettel, szintén támogatni szíveskedjenek.
Köszönöm szépen, Fónagy János államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a vendégmunkások magyarországi foglalkoztatásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/4026. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Pogácsás Tibor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 8-án tartott ülésén tárgyalta meg a vendégmunkások magyarországi foglalkoztatásáról szóló T/4026. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat célja, hogy a magyar munkaerő és a munkaerőpiac védelmi szempontjainak maximális érvényre juttatása mellett stabil és átlátható kereteket biztosítson a külföldi beruházások megvalósításához szükséges harmadik országbeli munkaerő behozatalához. A törvényjavaslat lényege a vendégmunkás jogi kategória megalkotása a különféle nagy projektekre érkező harmadik országbeliek foglalkoztatására. Fontos eleme a javaslatnak, hogy tiltólista meghatározásra kerül azokra a foglalkozásokra vonatkozóan, amelyekben vendégmunkás Magyarországon nem foglalkoztatható. A javaslat felhatalmazást ad azon biztonságosnak ítélt harmadik országok listájának meghatározására, ahonnan a vendégmunkás Magyarországon foglalkoztatható, továbbá meghatározza egy adott évre vonatkozóan a Magyarországon foglalkoztatható vendégmunkások összlétszámát országonkénti kvótával. A törvényjavaslat fogalmilag határozza meg és írja körül azt a személyi kört, akiket Magyarország vendégmunkásként azonosít. Így nem minden harmadik országbeli állampolgárságú, Magyarországon egyébként munkát vállaló személy számít vendégmunkásnak, a vendégmunkások köre ennél szűkebb. A vendégmunkás jogi kategória megalkotása így egyfajta szigorításként is értelmezhető. Esetünkben a törvényjavaslat kizárja a családegyesítést és a nemzeti letelepedési engedély megszerzését. Ezek fontos garanciális szabályok, melyek gátat szabnak a nyugat-európai multikulturális társadalom kialakulásának. A Törvényalkotási Bizottság eljárása során a javaslat több helyen kiegészítésre és pontosításra került. Ezáltal például lehetőség lesz a vendégmunkás-tartózkodási engedély belföldi kérelmezésére abban az esetben, ha a maximális 2 plusz 1 éven túl a vendégmunkás továbbra is olyan munkát vállal Magyarországon, amely megfelel egyébként a vendégmunkás-foglalkoztatási formának. Tisztelt Ház! A vendégmunkások magyarországi foglalkoztatásáról szóló jogszabály módosításának célja az is, hogy az elhúzódó háborús helyzetben tovább erősítse a magyar munkahelyek védelmét, a foglalkoztatás növekedését és a munkaalapú társadalom megerősítését. Mindezek alapján kérem támogatásukat. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Pogácsás Tibor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Fónagy János államtitkár urat, az előterjesztőt, kíváne most felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Vállalkozásfejlesztési Bizottság nem állított előadót, most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Ígérem, hogy nagyon rövid leszek. Azt gondolom, azt gondoljuk, hogy a nemzeti érdekeknek nem az felel meg, ha tömegével hívnak Magyarországra különböző ipari beruházásokhoz vendégmunkásokat, hanem az, ha a kényszerűségből elvándorolt magyar fiataloknak, magyar embereknek, magyar családoknak adnak lehetőséget a visszatérésre. Úgyhogy ezt mindenképpen egy elhibázott politikának tartjuk, és amellett látjuk, hogy milyen más szempontból is megkérdőjelezhető az az iparstratégia, ami elképesztő mennyiségű idegen gyártót hoz ide. Láthatjuk, hogy vendégmunkásokat hívnak, tehát látható, hogy nem magyar embereknek teremtenek munkahelyet, a másik oldalról pedig elképesztő mértékben megnövelik Magyarországnak a villamosenergia-felhasználását, tehát ezzel is gyakorlatilag kényszerhelyzetbe hozzák a magyarokat. Még egy szempontra szeretném felhívni a figyelmet: a mai egyik vitában egy kormánypárti hozzászóló arról beszélt, hogy a külhoni magyaroknak kívánnak így munkalehetőséget biztosítani. Én azt gondolom, hogy mindazok számára, akiknek fontos az elcsatolt területeken élő magyar nemzettársai sorsa, akinek fontos a nemzetpolitika, az nem fogalmazhat meg egy olyan célt, ami által nagy számban az elcsatolt területeken élő magyarságot anyaországi gyárakba kívánja csábítani. Alapvető szempont és alapvető nemzeti érdek, hogy a magyarság számára a szülőföldön való megmaradás lehetőségét biztosítsuk, és ebben kell támogatást adni a külhoni magyaroknak, ebben kell támogatást adni az elcsatolt területeken élő magyarságnak. Nem arra kéne politikát építeni, hogy ők elhagyják a szülőföldjüket. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, Keresztes képviselő úr. A következő hozzászóló Szabadi István képviselő úr, a Mi Hazánk képviselőcsoport részéről.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Miniszterelnök úr a június 9-ei Facebook-posztjában úgy reagált az EU menekültügyi javaslatára, hogy elfogadhatatlan, hogy erőszakkal akarnak bevándorlóországot csinálni Magyarországból. Mint ahogy megszokhattuk, most sem azt csinálja, amit mond, mivel ezzel a törvényjavaslattal ugyanúgy harmadik országbeli vendégmunkások tömeges bevándorlását teszi lehetővé. Miközben tusványosi beszédében egy magyar Magyarországról álmodott, addig a vendégmunkások tömeges betelepítése ugyanúgy keveredést fog jelenteni, mintha illegális bevándorlókat engednénk be. A kormány munkaalapú társadalma a lakosságcsere végrehajtásáról szól. Az elhibázott gazdaságpolitika eredményeként az ázsiai működő tőke behozatala ázsiai munkavállalók beáramlásával jár együtt. Miniszterelnök úr szerint a következő egy-két évben a felépülő gyárakban félmillió új munkavállalóra lesz szükség, vagyis százezrével jöhetnek harmadik országbeli munkavállalók, ami a bérszínvonal letörésével jár. [[19.50]] Parragh László még tavaly is arról beszélt, hogy Magyarország versenyképességének alapja az olcsó munkaerőben rejlik. Ez teljes mértékben elfogadhatatlan. Ahelyett, hogy a magyar dolgozót fizetnék meg tisztességesen, és azzal foglalkoznának, miért vándorolnak tömegesen külföldre, a helyükre a fejlődő országokból importálnak olcsó munkaerőt. Tisztelt Képviselőtársaim! Pár éve még a szerb és ukrán vendégmunkások behozatalához is nagy reményeket fűztek, akik a magyar béreket látva gyorsan tovább is mentek Ausztriába vagy Németországba. 2020-ban egyértelművé vált, hogy a migránspropaganda csak kommunikációs mutatvány, akkor már több volt az országban az ázsiai, mint az ukrán vendégmunkás. A Covid alatt egy kormányrendelettel lehetővé tették, hogy az uniós országok, valamint Szerbia és Ukrajna állampolgárai mellett minősített munkaerő-kölcsönző cégeken keresztül további 15 ország munkavállalói munkavállalási engedély nélkül jöhessenek az országba. Jelen törvényjavaslattal ezt a könnyítést valamennyi harmadik országbéli vendégmunkásra ki akarják terjeszteni. A Paks II. atomerőmű és a Budapest-Belgrád vasúti beruházás miatt a kormány még a törvényjavaslat november elejei hatálybalépését sem tudta kivárni. A két beruházáson dolgozó EU-n kívüli külföldiek helyzetét a törvényjavaslat benyújtása után két nappal rendeleti úton szabályozták. Eddig 25 cég kapott minősítő engedélyt, amelyek nagy létszámban és egyszerűsített eljárás keretében hozhatnak partnereik részére ázsiai munkavállalókat. Előfordul azonban, hogy a helyi toborzók csak a schengeni határon belülre akarják juttatni a jelentkezőket, akik ezért nyilván jó pénzt fizetnek nekik, majd felszívódnak. Pártunkhoz érkezett bejelentések alapján a szerbek is a magyar munkaerő-kölcsönző cégeken keresztül akarnak megszabadulni a többnyire muzulmán bevándorlóktól, akik az EU-s beutazási engedéllyel a kezükben Magyarországról azonnal mennek tovább Németországba. A munkaerő-kölcsönző cégek az ázsiai munkaerőt kiemelt gyorsasággal és hatékonysággal reklámozzák, a munkáltatókat külön konferenciákkal készítik fel a foglalkoztatásukra. Az integráció elősegítése érdekében nem a vendégmunkás, hanem a magyar munkavállaló érzékenyítésére kellene helyezni a hangsúlyt. Előfordul, hogy a munkáltató a vendégmunkásoknak imaszobát alakít ki, de a helyi szakszervezeteknek nem biztosít irodahelyiségeket. A külföldiek egy része az anyaországban adózik. A magyar dolgozó csak azt látja, hogy a vendégmunkás a gyárból három műszakban hazavisz nettó 520-530 ezer forintot, miközben ugyanezért a munkáért a magyar munkavállaló 230-250 ezer forintot kap. A magyarok nem érzik jól magukat a munkahelyükön, és ha ezt a problémájukat jelzik, azzal fenyegetik őket, hogy jön helyettük ázsiai, aki majd nem szól vissza. A vendégmunkások a munkaerő-kölcsönző vállalkozásoknak hoznak jó pénzt, a magyar gazdaság problémáit nem oldják meg. Ez semmi esetre sem hosszú távú gazdaságpolitika; rövid távon lehet politikai túlélésről beszélni. A vállalkozások munkaerő-támogatása elnevezésű programban ugyanis a munkahelyteremtésért három hónapig havi 250 ezer forint állami támogatás jár minden munkavállaló után. A vendégmunkások a munkaerő-kölcsönző cégek állományában vannak, határozott idejű szerződéssel három hónapig foglalkoztatják őket az egyik munkáltatónál, majd újabb három hónapra átteszik őket egy másik munkáltatóhoz, és ott is felveszik utánuk az állami támogatást. A magyar vállalkozók azért kreatívak, és az ilyen típusú támogatásokat ügyesen ki is tudják használni. A Mi Hazánk Mozgalom nem támogatja ezt a törvényjavaslatot. Álláspontunk szerint önálló nemzetgazdaságot kell építeni, ami nem igényel több százezer külföldi vendégmunkást. Meg kell védeni Magyarországot a bevándorlóktól, és a magyar dolgozókat kell megfizetni. Követeljük tehát, hogy a kormány fejezze be a kétkulacsos politikáját, és Magyarország tényleg legyen a magyaroké! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Szabadi képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom. Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak zárszóra.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A vendégmunkások magyarországi foglalkoztatásáról szóló törvényjavaslat célja, hogy megvédje a magyar munkahelyeket, a gazdasági növekedést pedig támogassa. A háború és a szankciók okozta nehéz gazdasági helyzetben nem engedhetjük, hogy beruházások maradjanak el a munkaerő hiánya miatt. A kormány célja tehát továbbra is az, hogy az üres álláshelyeket először a magyar és az uniós tagországokból érkező munkaerővel töltsük be, ezután jöhetnek a szomszédos országból érkezők, és ha már ott sincs elegendő munkáskéz, akkor tölthetők be harmadik országból érkezettekkel. A magyar munkaerőpiacot kvótarendszer védi majd, ami garanciát jelent a magyar munkahelyek védelmére, hiszen csak annyi vendégmunkás érkezhet, amennyire a magyar gazdaságnak szüksége van. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat általános vitája során részletesen bemutattuk és körüljártuk az új szabályozás lényegét. A javaslat átlátható és szigorú szabályozási keretet biztosít majd, amiben egyértelműsíti, hogy vendégmunkásokat milyen feltételekkel lehet Magyarországon alkalmazni. A javaslathoz benyújtott módosítás elfogadásával ezentúl törvényi szinten szükséges meghatározni a vendégmunkásokra vonatkozó bejelentési kötelezettség pontos adattartalmát, ami elősegíti a foglalkoztatásfelügyeleti ellenőrzés hatékonyságát. A módosító indítvány alapján a törvényjavaslat ezenkívül sarkalatossági záradékkal egészül ki, más érdemi változást nem tartalmaz. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat elfogadása és hatálybalépése után átláthatóvá és egyértelművé válik a vendégmunkások foglalkoztatásának szabályozása, ami a magyar gazdaság érdekét fogja szolgálni. Köszönöm képviselőtársaimnak az általános vita során tett építő jellegű hozzászólásaikat. Az elhangzott gondolatok, valamint az, hogy egyéni képviselői módosító indítvány nem érkezett a törvényjavaslathoz, azt jelzik, hogy egy mindenki számára fontos, előremutató szabályozást készülünk elfogadni. Ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot a zárószavazáskor is támogatni szíveskedjenek. Köszönöm figyelmüket, elnök úr, önnek a lehetőséget. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, Fónagy János államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során, Strasbourgban, 1981. január 28. napján kelt egyezményt módosító jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/4023. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 8-án tartott ülésén megtárgyalta az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során, Strasbourgban, 1981. január 28. napján kelt egyezményt módosító jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/4023. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 30 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az egyezményt 1981-ben nyitották meg aláírásra, jóval az internet és a jelenkor tömegkommunikációs eszközeinek megjelenése előtt, amelyet eddig 51 ország erősített meg. Elérkezett az idő, hogy a kor kihívásaira és lehetőségeire való tekintettel az Európa Tanács is felülvizsgálja és módosítsa az adatvédelemről szóló szabályozását. A módosító jegyzőkönyv véglegesítésére és elfogadására 2018. május 18-án került sor, éppen ezért 2018-ban Magyarország Kormánya kormányhatározat formájában már egyetértett a módosító jegyzőkönyv aláírásával, illetve felkérte az igazságügyi minisztert, hogy terjessze elő a ratifikáláshoz szükséges javaslatát. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország igen nagy figyelmet fordít a személyes adatok védelmére, ezt az Alaptörvény VI. cikke is kifejezi, sőt, meg is erősíti azzal, hogy az alkotmányozó a személyes adatok védelmére vonatkozóan előírta azt is, hogy az azzal összefüggő előírások ellenőrzésére sarkalatos törvényben létrehozott független hatóság jogosult. [[20.00]] Szintén a magas szintű védelem erősítése érde-kében írta alá Magyarország az alapegyezményt, melynek kihirdetésére még az 1998. évi VI. törvénnyel került sor. Bár az alapegyezmény hatálya, ahogyan annak címe is kiemeli, alapvetően csak a gépi feldolgozású adatokra terjed ki, azaz azon helyzetekre, amelyekben az adatkezelés legalább részben vagy egészben automatizált eszközökkel zajlik, Magyarország külön nyilatkozatot is fűzött az egyezményhez, amelyben kijelentette, hogy az egyezményben foglaltakat a személyes adatok nem gépi eszközökkel feldolgozott állományaira, azaz a manuális adatkezelésre is alkalmazni fogja. Ekként Magyarország már 1998-ban, jóval az egyezmény modernizációja előtt kiterjesztette az egyezmény alkalmazását azon területekre is, amelyekre az eredetileg nem terjedt ki, és amelyeket az egyezményben is csak e módosító jegyzőkönyv végez majd el. Tisztelt Ház! A módosító jegyzőkönyv által célzott módosítások tartalmában megegyeznek a GDPR által biztosított védelmi szinttel. Ezzel összefüggésben elmondható, hogy a csatlakozással Magyarország kötelezettségei nem válnak terhesebbé, azok megegyeznek majd a jelenleg is fennálló adatvédelmi elvárások szintjével, ugyanis nemcsak Magyarország, de az Európai Unió érdeke is, hogy az Európa Tanács tagállamaiban is biztosítva legyen az EU-ban már jelenleg is elvárt magas védelmi szint. Éppen ezért az elhangzottakra tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Répássy Róbert államtitkár urat, most vagy később kíván hozzászólni. [[Jelzésre:]] Öné a szó, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Elnök Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során Strasbourgban, 1981. január 28. napján kelt egyezményt módosító úgynevezett módosító jegyzőkönyvet az Alaptörvény Q) cikkének megfelelően a magyar jogrend részérévé tegye. A törvényjavaslattal összefüggésben sem az általános, sem a részletes vita során nem merült fel érdemi észrevétel, kifogás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslata is kizárólag nyelvhelyességi javításokat tartalmaz a mai napon leadott kiigazítási javaslathoz hasonlóan. Minderre figyelemmel arra kérem önöket, hogy a törvényjavaslat szavazásra bocsátandó szövegét a holnapi napon szavazatukkal támogassák. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Várom a felszólalók nevét a monitoron. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom. Nyilván Répássy Róbert államtitkár úr sem kíván már szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem kíván szólni. A vita lezárása után, tisztelt Országgyűlés, a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik a Magyar Corvin-láncról és a Magyar Corvin-lánc Testületről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/4024. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Aki ezt ismerteti, Héjj Dávid képviselő úr, a bizottság előadója.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 8-án tartott ülésén megtárgyalta a Magyar Corvin-láncról és a Magyar Corvin-lánc Testületről szóló T/4024. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Magyar Corvin-lánc a Magyar Szent István-rend után következő legmagasabb rangú állami kitüntetés, amely a magyar tudomány és művészet, valamint a magyar oktatás és művelődés fellendítése terén szerzett kimagasló érdemek elismerésére szolgál. Jelenleg a szabályok értelmében tizenketten rendelkezhetnek Magyar Corvin-lánc-kitüntetéssel. 58 év után, az első Orbán-kormány idején alapították újra a Magyar Corvin-lánc-díjat. A Corvin-lánc-kitüntetéssel adományozottak alkotják a Magyar Corvin-lánc Testületet. A testület munkálkodik a tudományok és a művészetek, valamint a magyar nemzeti oktatás és művelődés fellendítésében, valamint őrködik a Magyar Corvin-lánc-kitüntetés tekintélye felett. A testület külön felkérés alapján véleményt nyilvánít a magyar tudományt, irodalmat, művészetet, oktatást, művelődést, valamint minden egyéb, általa fontosnak tartott területet érintő állami döntések tervezetével kapcsolatban. Figyelemmel kíséri továbbá a magyar tudományos és művészeti élet, a kultúra, az oktatás és a művelődés helyzetét, és ezekkel összefüggésben közérdekű javaslatot, illetve nyilvános állásfoglalást tehet közzé. Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a Magyar Corvin-láncra, a Magyar Corvin-lánc Testületre és a Magyar Corvin-lánc Irodára vonatkozó jogszabályok összhangjának megerősítése és a Magyar Corvin-lánc tekintélyének ápolása. Tisztelt Képviselőtársaim! A Corvin-lánccal kapcsolatos egyes adminisztratív és szervezési jellegű feladatokat a Magyar Corvin-lánc Iroda látja el, amely mostanáig a Miniszterelnöki Kabinetiroda szervezeti keretein belül működött. A javaslat egy új, önálló törvénnyel szabályozza újra a Magyar Corvin-láncra, a Magyar Corvin-lánc Testületre és a Magyar Corvin-lánc Irodára vonatkozó rendelkezéseket, amelyek jelenleg két törvényben találhatók. A Magyar Corvin-láncot, miként ez idáig, úgy ezt követően is a köztársasági elnök adományozza a miniszterelnök előterjesztése alapján. A hatályos szabályozáshoz képest azonban érdemi változás, hogy a Magyar Corvin-lánc Iroda a továbbiakban a Sándor-palota szervezetében fog működni, vezetőjét a továbbiakban a köztársasági elnök nevezi ki. Megjegyzendő továbbá, hogy a benyújtott törvényjavaslat a hatálybalépésekor fennálló tényeket, körülményeket, jogviszonyokat nem érinti, így a Corvin-lánc Testület változatlanul működik tovább. Az elhangzottakra tekintettel úgy gondolom, hogy a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, Soltész Miklós államtitkár urat, hogy most, vagy később kíván szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy később, a vita végén. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. A monitoron jelentkezőt nem látok, ezért, tisztelt Országgyűlés, a vitát lezárom. Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak, aki nyilván lezárja ezt a napirendi pontot.
Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a lehetőséget. Képviselő Hölgyek és Urak! A törvényjavaslat célja a Magyar Corvin-láncra, a Magyar Corvin-lánc Testületre és a Magyar Corvin-lánc Irodára vonatkozó jogszabályok összhangjának megerősítése és a Magyar Corvin-lánc tekintélyének ápolása. Ezt a tekintélyt rombolta sajnos az általános vitában a DK, rúgott bele és gyalázott olyan embereket, akik a magyar nemzetnek nagyon fontos, kiemelt részei, fantasztikusat alkottak vagy alkotnak most is. Ezért engedjék meg, hogy a zárszóban még egyszer felolvassam az eddigi kitüntetetteket, majd pedig akik részesei a Corvin-láncnak: 2001-ben Balogh János zoológus, Kallós Zoltán néprajzkutató, Lámfalussy Sándor közgazdász, Lovász László matematikus, Lukács János történész, Makovecz Imre építész, Nemeskürty István irodalomtörténész, Oláh György kémikus, Szabó Magda írónő, Szokolay Sándor zeneszerző, Teller Ede fizikus, Zsigmond Vilmos operatőr. 2012-ben a következők kapták meg a Corvin-láncot: Bor Zsolt fizikus, Jelenits István piarista szerzetes, tanár, Kocsis Zoltán, zongoraművész, karmester, Marton Éva operaénekes, Vizi E. Szilveszter orvos, agykutató. 2018-ban pedig Huszti Péter színművész, Maróth Miklós orientalista, akadémikus, Martonyi János külügyminiszter, Melocco Miklós szobrászművész, Radda György biokémikus, Ritoók Zsigmond klasszika-filológus, akadémikus és Sótonyi Péter orvos, akadémikus. A vitában DK-s képviselők őket gyalázták, a nemzet nagyjait gyalázták, az egész magyar nemzetet gyalázták. Nélkülük is meg fogjuk szavazni ezt a törvényt, őnekik pedig bocsánatot kellene kérniük e nemes és fontos névsor szereplőitől. Köszönöm szépen a figyelmüket. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]] [[20.10]]
Köszönöm szépen, Soltész Miklós államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az innovációs és tudományos eredmények gazdasági hasznosításának elősegítése érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/4031. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 8-án tartott ülésén megtárgyalta az innovációs és tudományos eredmények gazdasági hasznosításának elősegítése érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/4031. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 8 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat rendelkezései a kutatás-fejlesztés, innováció területén kiterjednek az iparjogvédelmi aktivitás és az innovációs eredmények további erősítésére, az induló innovatív vállalkozások finanszírozásának megkönnyítésére, az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat megújítására, a külhoni felsőoktatási intézmények támogathatóságára, valamint a doktori képzésben részt vevők foglalkoztatásához kapcsolódó szociális hozzájárulás, adókedvezmény bővítésére. Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási Bizottság által megtárgyalt és elfogadott összegző módosító javaslat több módosítást is tartalmaz. Ezek közül csak néhányat emelnék ki. A törvényjavaslat biztosítja, hogy a köztársasági elnök által a megbízatásának időtartama alatt alapított, az egyesületi jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény szerinti közcélú tevékenység végzése céljára létrehozott alapítvány a törvény erejénél fogva közhasznú jogállásúnak minősüljön. Emellett rendelkezik arról is, hogy az alapítvány e céljának megvalósítása érdekében nyilvánosan meghirdetett, különösen a fiatal tehetségek gondozását, felfedezését célzó ösztöndíj- és támogatási program keretében a pályázati feltételnek megfelelő juttatás mentes a személyi jövedelemadó alól. Tisztelt Ház! A módosítás továbbá lehetővé teszi, hogy azon kivételes tehetségű hallgatók, akik az alapképzésben szerzett fokozattal és szakképzettséggel rendelkeznek, a mesterképzésükkel párhuzamosan rögtön doktori fokozat szerzésére is jelentkezhessenek. A tanárképzés megerősítése érdekében a tanárképző központok pedagógusközponttá alakíthatók, abból a célból, hogy a pedagógusképzésbe még inkább bekapcsolódhassanak a köznevelésben dolgozó szakemberek. A javaslat emellett tartalmazza az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat elnevezésének Magyar Kutatási Hálózatra történő módosítására irányuló jogtechnikai módosításokat is. Végül a módosítás olyan részletszabályokat is tartalmaz, amelyek az Országos Kórházi Főigazgatóság fenntartásában működő egészségügyi szolgáltató költségvetési szervek fenntartóváltása kapcsán szükségesek a további hatékony feladatellátás érdekében. A költségvetési szervként megszűnő, beolvadó egészségügyi szolgáltató fenntartója egy közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány által fenntartott közhasznú felsőoktatási intézmény lesz. Tisztelt Országgyűlés! Az innovációs és tudományos eredmények gazdasági hasznosításának elősegítése érdekében a jelen törvényjavaslatban található módosítások magasabb szintre emelhetik az elmúlt évek innovációs, tudománypolitikai sikereit, erősíthetik a hazai innováció szereplői által létrehozott gazdasági, társadalmi és intellektuális hatás eredményeit. Ezért kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Ovádi Péter képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, Hankó Balázs Zoltán államtitkár urat, hogy most vagy később kíváne felszólalni. [[Dr. Hankó Balázs Zoltán: Majd a végén.]] Később. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális Bizottság nem állított előadót. A képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Várom a jelentkezőt, de a monitoron nincs képviselői hozzászólásra jelentkező. Ezért megadom a szót Hankó Balázs Zoltán államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt években megújult, megerősödött a magyar felsőoktatás, innováció. A kijelölt célok mentén egy autonómabb, versenyképesebb, kiszámíthatóbb, rugalmasabb felsőoktatási, egyetemi hálózatunk lett, amelyet az elmúlt hetekben, hónapokban Brüsszel folyamatosan jogalap nélkül támad. Feladatunk, hogy megvédjük a magyar diákokat, kutatókat, oktatókat. Mindezek mellett az elmúlt évek során jelentősen megemeltük az egyetemek finanszírozását, és az innovációs kiadásaink is 2021-ben elérték a GDP 1,65 százalékát. Hogy tovább erősödjünk, a Neumann János-program azt a folyamatot viszi tovább, hogy Magyarország 2030-ra Európa legjobb 10, a világ legjobb 25 innovátora közé kerüljön. A program fókuszában a tudásalapú gazdaság és a hazai hozzáadott érték megerősítése áll. Három kulcsszavunk van: asszociáció, hatás, mérés. Mindezek mellett kilenc fő intézkedésre tesz javaslatot a Neumann János-program. Nemzetközi pályára állítjuk a magyar kutatásokat, piacra segítjük a kiváló innovációs ötleteket, az egészséges élet, a zöldátállás, a digitális átállás és a biztonság köré fókuszáljuk innovációs befektetéseinket. Emellett kiszámítható életpályát biztosítunk a magyar kutatók számára. Kedvezményt adunk a hazai vállalkozások és feltalálók számára a szabadalmi eljárásokban, és ösztönözzük az innovációs tevékenységeket a tudományos előmenetelben is. Segítjük a kutatási eredmények hasznosítására létrejött vállalkozások forrásbevonását. Az egyetemek és a gazdaság együttműködésének tereként létrehozzuk a tudományos és innovációs parkokat, továbbá határtalanná tesszük az innovációkat, vagyis kiterjesztjük az innováció támogatását az egész Kárpát-medencére. Engedjenek meg még egy rövid gondolatot arról, hogy a törvénycsomag részeként az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat kezdeményezésére a kutatóintézet-hálózat 2023. szeptember 1-jétől Magyar Kutatási Hálózat néven folytatja munkáját. Az átnevezés célja, hogy úgy a hazai, mint a nemzetközi kutatási-fejlesztési és innovációs ökoszisztéma tagjai körében a név alapján könnyen és egyértelműen beazonosítható legyen a független magyarországi kutatási hálózat. A Magyar Kutatási Hálózat angolul Hungarian Research Network támogatja a magyar kutatási eredmények hatékony kommunikációját, és ezáltal hozzájárul a kutatási hálózat és egyben Magyarország ismertségének és elismertségének növeléséhez a nemzetközi színtéren. Tisztelt Képviselők! Ahogy Ovádi képviselő úr is hangsúlyozta, a felsőoktatási javaslatból két lényeges elemet emelnék ki. Az egyik, hogy a tanárképző központok pedagógusközpontokká történő átalakításával a gyakorlati képzést segítjük és erősítjük, szolgáltatásvásárló funkciót, valamint a gyakorlati képzés tereit erősítjük meg ezzel. Másrészt pedig párhuzamosan elérhetővé tesszük a mesterképzés mellett a doktori képzési programokat is azon kiváló diákoknak, akik tudományos, tanulmányi és az ehhez szükséges nyelvi ismeretekkel rendelkeznek. Azért, hogy a magyar egyetemek és a hozzájuk kapcsolódó kutatási hálózatok mindenhol a minőség szinonimái legyenek, sokat tettünk az elmúlt évek során. Célunk, hogy 2030-ra Magyarországot Európa legdinamikusabban fejlődő tudásközpontjává tegyük, ezért kiemelt figyelmet fordítunk egyetemeinkre, kutatóintézeteinkre és a gazdasággal való összekapcsolásukra. Biztosítjuk azokat a feltételeket, azt a támogató környezetet, ahonnan elindulhatnak korunk Neumann Jánosai. Olyan fiatal tehetségeknek kell minden lehetőséget megadnunk, akik itthonról fogják meghódítani a világot. A magyar kreativitás, innováció a jövőképességünk záloga, ennek tartóoszlopai pedig a megújult egyetemeink és kutatóhálózatunk. Ehhez kérem tisztelettel az Országgyűlés támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[20.20]]
Köszönöm szépen a vitazárót Hankó Balázs Zoltán államtitkár úrnak. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik az egyes törvényeknek az agrárminiszter feladatkörét érintő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3768. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Bóna Zoltán képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 8-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek az agrárminiszter feladatkörét érintő módosításáról szóló T/3768. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében és 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az egyes törvényeknek az agrárminiszter feladatkörét érintő módosításáról szóló javaslat egy 33 törvényt módosító salátatörvény, amely agrár-, mezőgazdasági témával foglalkozik. A Törvényalkotási Bizottság által benyújtott módosító javaslat jogtechnikai, szövegcserés módosításokat és nyelvhelyességi pontosításokat tartalmaz. A vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló törvény módosításának célja a zárttéri vadtartásra vonatkozó általános szabályok kiegészítése a kereskedelmi célú tartással és szaporítással. A módosítás megteremti továbbá annak jogszabályi alapját, hogy a zárttéri vadtartás engedélyezése tárgyában hatáskörrel rendelkező vadászati hatóság a zárttéri vadtartó létesítményekről meghatározott adattartalommal nyilvántartást vezessen, amelynek személyes adattartalmára vonatkozóan is előírásokat állapít meg a javaslat. Továbbá a vadállomány hatékony szabályozása érdekében vagy állategészségügyi indokból a törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott vadfajok esetében és előírt időszakban elektronikus képnagyítóból vagy képátalakítóból álló, éjszakai lövésre alkalmas célzóeszközök is használhatóak vadászati eszközként. Fontos kiemelni, hogy a javaslat megteremti a lehetőségét az ifjúsági vadászat jogi kereteinek kialakítására, amely a részletszabályok megalkotásával együttesen azt fogja eredményezni, hogy lehetőség lesz a 18. életévét be nem töltött személy számára egyéni vadászati módok gyakorlására, ami természetesen kizárólag nagykorú és legalább öt év vadászati gyakorlattal rendelkező személy közvetlen felügyelete alatt és állandó kísérete mellett, illetve a felügyeletet ellátó személy ideiglenesen átadott fegyverével történhet. A szakmai érdekképviseleti szervezetek részéről régóta megfogalmazott igény, hogy a vadászjegyhez hasonlóan a vadászati engedély is az ország összes vadászterületén jogosítson a vadászatra. A módosítás ennek lehetőségét teremti meg. A kisajátításról szóló törvény módosításának célja, hogy a kisajátítás alapjául szolgáló közérdekű célok kiegészítésre kerüljenek az öntözéses gazdálkodás esetkörével. Az érintett módosítás szerint a lakosság élelmezéséhez szükséges alapanyag fenntartható módon történő megtermeléséhez fűződő érdek indokolhatja a vízvisszatartást szolgáló lehetséges tározási helyszínek területének megszerzéséhez kisajátítási jogcím biztosítását. A termőföld védelméről szóló törvény módosítása a helyhez kötöttség külön nevesített eseteit bővíti. A jogalkalmazói gyakorlat alapján a helyhez kötöttség külön nevesített, tipikus eseteként került meghatározásra a régészeti lelet feltárásához és megőrzéséhez szükséges területigény. A földforgalmi törvény módosítása a földek vételár-arányosságának vizsgálatára irányul. A földeken fennálló osztatlan közös tulajdon felszámolásáról szóló törvény módosítása azért vált szükségessé, mert a részarány-földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszüntetésére irányuló, a kormányhivatal mint segítő közreműködésével zajló eljárás külön szabályait állapítja meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak ismeretében úgy gondolom, hogy a törvényjavaslat támogatandó, ezért javaslom elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Bóna Zoltán képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Farkas Sándor államtitkár urat, hogy most vagy a várható vita végén kíván majd hozzászólni. [[Farkas Sándor jelzésére:]] Jelzi, hogy a végén. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Csak egy vonatkozásban lenne kérdésem itt a vita során. Ugye, a törvényjavaslat a fenntartható vízgazdálkodás fogalmának a kérdéskörét pontosítja, ez egy ilyen, mondhatjuk, hogy technikai eleme ennek a javaslatnak, ugyanakkor pontosan tudjuk, hogy milyen óriási kihívás van emögött, tehát hogy milyen feladataink vannak a vízgazdálkodás terén. A múlt héten Rétvári államtitkár úrral is beszéltünk erről a kérdésről, és én azt gondolom, hogy sok tekintetben egyetértettünk, hogy most egy olyan vízgazdálkodás érvényesül, amely a vizek megtartása helyett a vizek minél gyorsabb levezetését szolgálja, és összességében egy olyan helyzetben van az ország nagyon-nagyon régóta, hogy több víz folyik ki, mint amennyi beérkezik, és ilyen módon tulajdonképpen az ország lecsapolása, az ország kiszárítása történik. Ugye, az elmúlt időszakban nagyon sokszor megfogalmazódott már egyébként hivatalos fórumokon is, és egyre többet beszélünk arról, hogy alapvető szemléletváltásra van szükség a vízgazdálkodásban, és alapvetően a tájban kell megtartani a vizet, hiszen ez ad lehetőséget arra, hogy az egykori ártereken, az egykori vízjárta tereken meg tudjuk tartani a vizet, ez ad lehetőséget arra, hogy ezeket a rendkívüli negatív és veszélyes folyamatokat megfordítsuk. Ugyanakkor, annak ellenére is egyébként, hogy múlt év októberében az agrárminiszter úr is jelen volt a Fenntartható Fejlődés Bizottságnak a mondhatjuk tematikus ülésén, és egyetértett ezekkel a célokkal, sőt még ígéretként meg is fogalmazódott, hogy bevonják a jogalkotásba, a törvény-, döntés-előkészítésbe azokat a szakembereket, akik a táji vízvisszatartás feladatait értik és látják és adott esetben itt-ott már a gyakorlatban is alkalmazzák, tehát mindezek ellenére nem igazán érzékeljük azt, hogy ez a gondolat a fontosságához mérten már megjelent volna a jogalkotásban. Ugye, tudjuk azt, hogy van egy olyan törvényjavaslat, amely már talán második körben került a kormány elé, és itt egy hosszú távú koncepciót kíván megalapozni, ugyanakkor nagyon-nagyon fontos lenne és ebben egyébként egyetértettünk Rétvári államtitkár úrral is , hogy itt minél inkább teret kell adni ezeknek a lehetőségeknek, és egyértelmű, hogy összességében az agráriumnak, a vízgazdálkodásnak, a vízügynek és a politikának együtt kell működnie ezekben a kérdésekben. Úgyhogy arra vonatkozik a kérdésem, államtitkár úr, hogy ugyan még nem vonták be, mondjuk, a „Vízválasztó” kezdeményezést itt a jogalkotásba, illetve a törvény vagy a döntések előkészítésébe, de az Agrárminisztérium részéről is vane nyitottság, hogy szakmai fórumot teremtsünk arra, hogy ezekről a fontos kérdésekről beszélni tudjunk? Ugye, Rétvári államtitkár úr pozitívan nyilatkozott, ők várják a megkeresést, én nagyon-nagyon fontosnak tartanám, hogyha lenne egy ilyen pozitív visszajelzés az Agrárminisztérium részéről is [[Farkas Sándor Rétvári Bencének: Akkor tiétek a pálya! Rétvári Bence Farkas Sándornak: Jön a KDNP-be! Átül! Egy év múlva beadja a kérelmét!]] és akkor ilyen módon végre azok a szakemberek, akik látják ennek a koncepciónak a lényegét, talán közelebb kerülhetnének a döntéshozó szinthez, és ilyen módon lehetőséget biztosítanának a nemzet jövőjének a biztosítása érdekében, hogy a fenntartható, valódi fenntartható vízgazdálkodás teret kapjon a döntéshozatalban, és ez megvalósulhasson. [[Farkas Sándor közbeszól.]] Én nagyon bízom benne, hogy a nyitottság a múlt év októberi üléshez hasonlóan megvan az Agrárminisztérium részéről is, és akkor így közösen tudunk pozitív lépéseket tenni ebben az ügyben. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, Keresztes László Lóránt képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki felszólalás a lehetőségével élni. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót Dócs Dávid képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőjének.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Az az igazság, hogy bár a vitában támogatásra alkalmasnak ítéltük ezt a törvénymódosítást bár azt akkor is leszögeztem, hogy sajnos a salátatörvény mivoltából eredően van, amit szívesen támogatunk, és van, amit kényszeredetten , ám egypár témában azért talán újra elmondanám a mi álláspontunkat. Az, hogy az osztatlan közös tulajdonformának a felszámolása gyakorlatilag górcső alá került a jelenlegi kormányzatnál, az egy nagyon helyes és üdvözlendő dolog, hiszen rengeteg ilyen földterület van a magyar vidéken, és ezeknek most már végre a magyar agráriumba teljesértékűen be kéne állniuk, és a termelésben részt kéne venniük ez eddig e miatt a tulajdonforma miatt akadályoztatva volt. Reméljük, hogy ez a jelenlegi szabályozás megfelelően fogja tudni majd ezt módosítani. A helyben szokásos földárak, ez már egy sokkal kényesebb és érdekesebb téma, hiszen az internetes felületen láthattuk a most már gyakorlatilag helyben megszabott földárakat. Ez azt jelenti egy kiragadott példával szeretném önöknek szemléltetni , hogy Nógrád vármegyében, a Balassagyarmati járásban egy hektár legelő 150 ezer forintra van taksálva, ami azt jelenti, hogy ez nevetséges ár, hiszen az eddig szokásos földárak, amelyek, mondjuk, az önkormányzat hirdetőtábláján vagy a magyarorszag.hu-n tetten érhetőek voltak, azok sokszorosai voltak ennek, hiszen egymillió forint alatt már nálunk, a legkevésbé értékes földterületek hazájában sem lehetett területet venni. [[20.30]] Tehát ennek a felülvizsgálatát, illetve ennek a szabályozásnak az újragondolását mindenképpen fontosnak tartanánk. Vesszőparipám jómagamnak is a fenntartható vízgazdálkodás, és a múltkor a Mezőgazdasági Bizottság ülésén a Belügyminisztérium részéről a főosztályvezető úrtól meghallgathattuk, hogy Magyarországon a vízgyűjtő elv van érvényben. Csak az a baj, hogy a gyakorlatban ott is elmondtam, és itt is elmondom önöknek ezt nem látjuk megvalósulni, hiszen ahogy Keresztes képviselőtársam is elmondta, gyakorlatilag ez nem egy üresen puffogtatott frázis, de több víz hagyja el a Kárpát-medencét, mint amennyi beérkezik, és erre mondta főosztályvezető úr, hogy ez egy természetes folyamat. Sok mindennek lehet nevezni, természetesnek nem, hiszen egész egyszerűen ez inkább egy mulasztási folyamat. Természetesen, ahogy Rétvári államtitkár úr is mondta, a III. Károly által elkövetett hibákat ne a Fidesz-kormányzaton kérje számon, de azért azt szükséges leszögezni, hogy itt több évtizedes és több évszázados mulasztásokról is beszélünk [[Rétvári Bence: Évszázados.]] , viszont a Fidesz-kormányzatnak volt már pont 13 éve arra, hogy ebben a témában legalább valamit elindítson, de úgy vettük észre, hogy ez egyelőre nem sikerült sajnos. Ez hasonló lehet, mint a kéthetes rend. Az sem igazán ért még be Magyarországon. Úgy látszik, hogy a vízgazdálkodás egy másik ilyen téma. De én külön örülök neki, hogy agrárminiszter-helyettes úr van megbízva azzal, hogy egy ilyen vízgazdálkodási tervet lerakjon az asztalra. Ha jól tudom, ez tavaly őszre volt elméletileg datálva. Csúszások vannak, látjuk, de azért reméljük, hogy ez megvan, és minél előbb látjuk mi is, hiszen nekünk is az lenne a célunk, és mi is azt szeretnénk nagyon, ha Magyarország nem kiszárítva lenne, hanem élne azzal az édesvíznagyhatalmi státuszával, ami jelenleg még a kezünkben van. Ám ha nem fogunk gyorsan cselekedni, akkor elmondtam azt is, hogy ez sajnos könnyen a visszájára fordul, és gyakorlatilag mi még azokkal a lehetőségekkel sem tudunk élni, amelyek egyébként itt vannak előttünk, és amelyek adottak. Aztán a vadászati törvénynek a bátrabb módosítására is nyugodtan biztatnám az agrártárcát, hiszen rengeteg módon és rengeteg ponton lehetne ezt még módosítani. Gondolok itt elsősorban arra, hogy talán egyensúlyba kéne hozni az agrártermeléssel a vadállomány létszámát is, hiszen most már nagyon úgy néz ki, hogy a kettő nem igazán van meg egymás mellett békésen. Most már akkora nagyvadlétszámról beszélhetünk, ami a termelést veszélyezteti, sőt egyes helyeken lehetetlenné teszi, hiszen már nemcsak a kultúrákban, a mezőgazdasági kultúrákban tesznek óriási károkat a nagyvadak, hanem bizony az a szakkifejezés, hogy nem nő ki az erdő a vad szájából, sajnos már a valóság, nem csak egy szakmai kifejezés. Tehát ezzel mindenképpen foglalkozni kell, hiszen mennyire szomorú az, amikor egy invazív fajt például jelen esetben a fehér akácot egy őshonos állat pusztít ki. Azért ez a hasonlat, ez a párhuzam már jól bemutatja azt, hogy talán nem egészséges az a mérték, amennyire fel van duzzasztva, mondjuk, a gímszarvasállomány hazánkban. Arról nem beszélve, hogy a muflon és a dámszarvas, amely tájidegen hazánkban, szintén hatalmas állományokkal büszkélkedhet. Ez vadászati szempontból természetesen bevételt jelent, de a mezőgazdaságot és az erdőgazdálkodókat ez nem kárpótolja. Illetve még egy nagyon fontos dologra szeretném felhívni a figyelmet zárásként, hiszen az mindenki előtt köztudott, aki vadászattal foglalkozik, hogy a vad az állam tulajdona. Sokkal egyszerűbb lenne, nagyon sok mindent egyszerűsítene, ha azt az elvet követné egyébként a kormányzat, hogy ha a vad az állam tulajdona, akkor a vad által okozott kár is az állam felelőssége, az államnak szükséges kifizetni, hiszen ez a magyar költségvetésben egy elenyésző tétel. Mégis azt gondolom, hogy ha az eszetlen kerítéseket most nem az erdőknél értem, hiszen ott szükséges a kerítés, hanem a szántóföldi kultúráknak az eszetlen kerítését meg lehetne azzal akadályozni, hogy a vadásztársaságok helyett melyek kifizetése a vadkár esetében mindig bizonytalan az ő részükről, még ha most az előző évit be is kell tartalékolniuk átvállalná az állam, akkor én azt gondolom, hogy egy sokkal hatékonyabb gazdálkodást lehetne elérni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm szépen elnök úr türelmét. Nagyjából ennyi volt. Az utolsó mondatra nem maradt idő, de köszönöm szépen a szót. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, Dócs Dávid képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Senki sem jelentkezik.]] A képernyőn nem látok jelentkezőt, ezért a vitát lezárom. Megadom a szót amennyiben a kéri a lehetőséget Farkas Sándor államtitkár úrnak [[Farkas Sándor jelzi, hogy szólni kíván.]] , hogy az elhangzottakra 15 perces időkeretben válaszoljon. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Megmondom őszintén, én úgy gondoltam, hogy nekem itt nagyon meg sem kell szólalni ma este, de mivel két képviselőtársam és a Törvényalkotási Bizottság nagyszerű előadója kitért a Törvényalkotási Bizottság döntéseire, úgy gondoltam, hogy azért mégis úgy illik, hogy erre reagálni kell. Először is meg szeretném köszönni a Törvényalkotási Bizottságnak az észrevételét, a tájékoztatását és a döntését. Keresztes László képviselőtársamnak, aki a fenntartható vízgazdálkodásról vetett fel gondolatokat, illetve kérdést: teljesen egyetértünk abban habár éppen itt közben mondtam, és ön állandóan Rétvári államtitkár úrra hivatkozott [[Dr. Keresztes László Lóránt közbeszól.]] , mivel az egész vízgazdálkodás, a vízügyi rendszer a Belügyminisztériumhoz tartozik, mégis mindig az Agrárminisztériumnál csapódik le ez a kérdéskör. De azért szeretnék erre részben válaszolni is, már csak azért is, mert valóban, ahogy Dócs Dávid képviselőtársam feltette a kérdést, és utalt arra az anyagra, amit az elmúlt év novemberében a kormány számára előterjesztettünk, ami egy nagyon széles körű szakmai egyeztetésen alapuló olyan koncepció, és az elkövetkezendő 10-15 évre meghatározza a vízgazdálkodás legjelentősebb projektjeit, illetve azokat a térségeket, ahol a vízgazdálkodás mellett öntözésfejlesztésre is lenne szükség és lehetőség. Természetesen e két dolgot össze kell kapcsolni, mivel a vízgazdálkodás önmagában az egyik legfontosabb kérdés. Arra pedig, hogy több víz folyik ki az országból, mint ami befolyik, nem akarom elütni a poént: ennyit nem tudunk meginni, ez az egyik. A másik pedig: még akkor is több víz folyt ki az országból, amikor sokszor hivatkoztam már erre a 70-es évek végén mintegy 385 ezer hektár öntözött terület volt Magyarországon egy abszolút nem víztakarékos öntözési eljárással és technikával, még akkor is több víz hagyta el az országot. Tehát ebből a szempontból biztos vagyok benne, hogy ezek a tartalékok megvannak, és meg is fognak maradni. Tisztelt Képviselőtársaim! A vízgazdálkodás mindig is egy fontos téma volt az agrárium területén, és ez az utalás, az a módosítás is, ami a törvényben szerepel, az is mind azt a célt szolgálja, hogy ezeken a területeken az öntözéses gazdálkodás még rugalmasabban, még gyorsabban megvalósulhasson, ami szerintem nagyon sok helyen eddig -nemcsak szerintem, szerintünk akadálya volt az öntözéses gazdálkodás technológiájának a fejlesztésében. A folyószabályozás óta itt most egy pillanatra erre visszatérek, de nem akarok erről vitát nyitni, mert azt hiszem, erről a múltkor is beszéltünk a folyószabályozások, az árvízi szabályozások, mondhatnám így, több száz évvel ezelőtt történt lépéseinek a hatását ma érezzük igazán negatív hatásként. Most öntözésről beszélni ilyenek vagyunk mi, magyarok akkor, amikor ilyen országos, gyönyörű esőfelhők lepték el az országot Medárd-napján és azt megelőzően, amikor azt kell mondanom kicsit visszatérek az eredeti szakmámhoz , ilyen szép a magyar mezőgazdaság, a magyar határ, inkább így mondom, hosszú évek óta, mondhatnám, talán 10-15 évvel ezelőtt sem volt. Most olyan időszakát éljük ennek a történetnek, amikor a mezőgazdaság tavalyi óriási veszteségei az aszálykárból fakadóan most úgy látom, egy másik oldalra billennek, sőt biztos vagyok benne, hogy billennek, már a nyári betakarítású növényeket nemsokára érheti habár nem szeretném ezt elkiabálni, de akkor is azt kell mondanom , sőt a tavaszi kapásnövények is rendkívül jó állapotban vannak. Eddig nagyon öntözésre nem is került sor, mert esetleg egy kelesztő öntözés kellett valami szűkebb területen, de önmagában nem ez a lényeg. Fel kell készülni arra, hogy lesznek még száraz évszakok, lesznek száraz időszakok, száraz évek, amikor az öntözés kérdése elengedhetetlen, és erre bizony ez a tervezet, amire előbb már utaltam, megfelelő lehetőségeket tud nyújtani. Ehhez természetesen nagyon komoly költségvetési forrásokra van szükség. Ezek a költségvetési források úgy, ahogy más egyéb nagy beruházásokhoz sem fognak rendelkezésre állni, úgy látszik, hogy ebben az évben ebben talán egy-két kisebb területen tervezési munkák lehetségesek, de az összvolumenben erre még várnunk kell. [[20.40]] Tisztelt Képviselőtársam! Az osztatlan közös felszámolása és a helyben szokásos földárak azt hiszem, hogy erről a múltkor egyszer már kérdezett ön, ha jól emlékszem. Akkor is tettem arra utalást, hogy a nemzeti agrárkamara újravizsgálja ezeket a történéseket, és egy új előterjesztéssel, egy új számsorral fog kijönni, ami remélhetőleg már a valós piaci értéket fogja tartalmazni. Egyetértek önnel, 150 ezer forintért 1 hektár legelőt az ország bármely pontján irreális és pofátlan árnak tartok, bocsánat a kifejezésért. A vadászati törvénnyel kapcsolatban teljesen egyetértek. Habár nekem van vadászengedélyem és vizsgám, de nem élek ezzel a lehetőséggel, életemben sem éltem nagyon sokszor, egy-két alkalommal. Teljesen egyetértek azzal, hogy olyan mértékű vadállomány-felszaporodás van az ország számos területén, ami nincs összhangban a mezőgazdasági művelésbe fogott területek mértékével. Bizony-bizony itt valóban olyan vadkárok keletkeznek igaz, hogy ön arra hivatkozott, hogy állami tulajdonban van a vad, és akkor miért nem fizet a magyar állam ezért. Én ebbe az utcába nem mennék bele. Én inkább azt mondanám, hogy állítsuk vissza vagy közelítsük visszaállítani azt a vadállományt Magyarországon, ami korábban is megvolt, és elviselhető vadkárok keletkeztek ezen állomány mellett. Úgy gondolom, ez lenne a helyes, és talán ökológiailag is az lenne a legelfogadhatóbb megoldás. A kerítés, még egyszer mondom, én sem hiszem, hogy megoldás, a megfelelő vadlétszám beállítása igen. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy a törvénytervezetet támogassák, és ezzel a 33 agrártörvényt módosító javaslattal értsenek egyet. Ennek jelentős része mind a gyakorlati életből, a gyakorlati tapasztalatokból adódó módosításról szól, éppen ezért ebben szerintem különösebb kifogása egyetlenegy politikai oldalnak sem lehet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Farkas Sándor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a hivatásos szolgálati jogviszonnyal összefüggő, valamint a nyilvántartásokkal kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3757. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság a 2023. június 8-án tartott ülésén megtárgyalta a hivatásos szolgálati jogviszonnyal összefüggő, valamint a nyilvántartásokkal kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló T/3757. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslat célja a hivatásos szolgálati jogviszonyról szóló törvény frissítése, illetve néhány új idegenrendészeti intézmény, mint például az idegenrendészeti óvadék vagy a megújuló EU kék kártya bevezetése, és a nyilvántartásokkal és adatkezeléssel kapcsolatos egyes szabályok megújítása, a bürokráciacsökkentés és az adatszolgáltatás, valamint az adatkezelés folyamatainak egyszerűsítése. Az idegenrendészeti tárgyú törvények módosítása vonatozásában ki kell emelni az idegenrendészeti óvadék intézményének megteremtését, melynek lényege, hogy az idegenrendészeti hatóság az idegenrendészeti őrizetet abban az esetben is megszüntetheti, ha a külföldi rendelkezésre állása a hatóság előzetes mérlegelése alapján az óvadék megfizetése útján is biztosítható az eljárásban. Ez tehát a kitoloncolás végrehajtását nem veszélyezteti. Fontos hangsúlyozni, hogy az óvadék elrendelése esetén a külföldi számára kötelező tartózkodási hely kerül kijelölésre. Az óvadék engedélyezését a külföldi maga nem kérheti, annak feltételeit, esetleges alkalmazását hivatalból vizsgálja az idegenrendészeti hatóság, és azt akkor alkalmazza, ha a külföldi a hatóság felhívására úgy nyilatkozik, hogy vállalja az óvadék letételét. A törvényjavaslat egyes nyilvántartásokkal kapcsolatos módosításai, a belügyi adatszolgáltatásokra vonatkozó módosító rendelkezései alapvetően a jelenlegi adatszolgáltatási gyakorlat egyszerűsítésére, átláthatóvá tételére irányulnak. A módosítás révén kivezetésre kerülnek a csoportos, azaz rendszeres adatszolgáltatások. Ezek esetében a jelenlegi gyakorlat szerint az ügyfél kérelmére egy hatósági döntés születik, majd az adatszolgáltatás ezt követően újabb hatósági döntés ellenőrzése nélkül, rendszeresen történik. Az új megoldás tehát tisztább jogi helyzetet teremt, valamint elősegíti az adatvédelmi szabályok érvényesülését, továbbá egyszerűbbé teszi az ellenőrzését is. Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási Bizottság egy tekintélyes módosító javaslatot is elfogadott, melynek több pontja csupán technikai problémát kezelt. A néhány érdemi kiegészítés közül említést érdemelnek a nemzeti humán reprodukciós regiszterre vonatkozó szabályok, illetve a hibás magánegészségügyi ellátásból eredő egészségbiztosítási térítési kötelezettséggel kapcsolatos rendelkezések. A Ház asztalán fekvő törvényjavaslatban foglalt intézkedések, rendelkezések célja a polgárok biztonságának megerősítése, az egyes eljárások gyorsítása, az egységes joggyakorlat erősítése, valamint a működőképesség fenntartása. Mindezekre tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Rétvári Bence államtitkár urat, most vagy a végén majd [[Jelzésre:]] ; jelzi, hogy a végén kíván vitazárót mondani. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Honvédelmi és Rendészeti Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. [[Senki sem jelentkezik.]] Nézem a képernyőt, jelentkezőt nem látok. Ezért, tisztelt Országgyűlés, a vitát lezárom. Most adom meg a szót a zárszót mondó Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Bízom benne, hogy azért nem volt túl sok hozzászólás, mert mindenki egyetértett mind az alapjavaslattal, mind pedig az azóta való módosításokkal. Ez nyilván az adatkezeléseket sokkal inkább gördülékennyé teszi a megfelelő garanciák megőrzése mellett. Az EU kék kártyával kapcsolatban nyilvánvalóan egy fontos módosítást tudunk átültetni, amely mindamellett, hogy véd minket a magyar törvények kerete a külső illegális migrációtól, a belső, Európai Unión belüli személyek szabad áramlása elvét viszont tudja szolgálni. Sajnáljuk, hogy pontosan a külső határok nem védése az, amelyik a belső határokat is sajnos újra és újra felhúzza egyes országok között. Az idegenrendészeti óvadék egy más területen jól bevált jogintézményt tud itt is szélesebb körben hasznosítani. A bűnügyi nyilvántartás, közfoglalkoztatási törvények ehhez kapcsolódóan egyszerűsítő, életszerűbbé tevő módosításokat tartalmaznak. Nyilvánvalóan nagyon fontos a rendvédelmi szakterületen is az előzetes véleményalkotás vagy alacsonyabb beosztásba helyezés és más olyan intézkedések, amelyek segítenek abban, ha valaki a rendvédelmi hivatás valamelyik részén nem tudja valamiért a feladatait ellátni, azért egy másik részén el tudja látni a rendvédelmi rendszereken belül, ezáltal is szolgálva a magyar emberek biztonságát. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy mind a módosító javaslatokat, mind pedig az eredeti javaslatot majd a holnapi napon támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári Bence államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/4029. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontját Héjj Dávid képviselő úr fogja ismertetni. Öné a szó. [[20.50]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 8-án tartott ülésén megtárgyalta a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény módosításáról szóló T/4029. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 34 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az éghajlatváltozás következtében hazánk időjárását is jelentős mértékben érintik a szélsőséges időjárási események, a hőhullámok, az aszályok. Az éghajlatváltozás okozta szárazabb időszakok miatti károk nemcsak az intenzív mezőgazdasági termeléssel érintett, valamint a természetvédelmi oltalom alatt álló területeken jelentkeznek, hanem a háztartások családi, háztáji kertjeiben is, ezért az államnak összhangban a fenntartható fejlődés környezeti, társadalmi és gazdasági következményrendszerével a természeti környezet, az emberi élet és egészség védelme érdekében egyaránt kötelessége a lakókörnyezet zöld vegetációjának fenntartását szolgáló tevékenységek támogatása, és ennek keretében a lakosság stabil vízhozzáférésének elősegítése is. Tisztelt Képviselőtársaim! A vízgazdálkodásról szóló törvény módosításának célja, hogy a kutak meghatározott körében megkönnyítse azok létesítését és üzemeltetését, egyúttal elősegítse a lakosság és a mezőgazdasági termelők stabil vízhozzáférését. Fontos megjegyezni, hogy a törvényjavaslat szabályozási tárgyában az Alkotmánybíróság korábban már irányokat és kereteket szabott, amelyekre a törvényalkotás során figyelemmel kellett lenni. A tárgyalandó szabályozási javaslat több lényeges elemből épül fel, amelyek garanciális jellegűek. Kérem, engedjék meg, hogy néhányat kiemeljek közülük! A háztartási kutak bejelentés-, illetőleg engedélymentes körébe sorolásának alapja a vízkészletvédelmi szempontból kockázatos, illetve kockázatmentes területek országtérképe; mindennek a kutak létesítési helye szempontjából van jelentősége. A törvényjavaslat másik sarokpontja a „háztartási vízigényt kielégítő kút” fogalmának bevezetése. A háztartási vízigény a természetes személy ivóvízellátási vagy háztartási célú vízhasználatát jelenti. A „kút” definíciójával a törvényjavaslat a kútból történő vízkivételre mennyiségi korlátot, évi maximum 500 köbméteres határt is rögzít. Harmadik pontként a törvényjavaslat rögzíti: a háztartási kút talpmélysége az 50 métert nem haladhatja meg, és az első vízzáró réteget nem érheti el. A törvényjavaslat negyedik pillérként rögzíti azt, hogy a vízkészletvédelmi szempontból érzékeny, ezért védendő területeken a háztartási kutak a vízügyi hatóságnak történő bejelentéssel létesíthetők, üzemeltethetők, illetve szüntethetők meg. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat garanciális szabályokkal jó megoldást nyújt a kis kutak helyzetének rendezésére, megnyugtatóan rendezi továbbá a mezőgazdasági termelők, valamint a háztáji gazdálkodók számára az engedély hiányában létesített háztartási és mezőgazdasági öntözési célú kutak helyzetét. Az elhangzottak ismeretében úgy gondolom, hogy a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Rétvári Bencét, hogy most vagy később kíván szólni.
Később.
Jelzi, hogy később. Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, ezért megadom a szót elsőként Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőjének.
Tisztelt Ház! Azt szeretném csak nagyon röviden elmondani, hogy rendkívül sajnálatosnak tartjuk azt, hogy arra a javaslatunkra, amely arra irányult, hogy egy átfogó, teljes, nagy nemzeti vízgazdálkodási terv készüljön, amelyik kitér számos, a vízgazdálkodással, az ivóvíz, az öntözővíz, az ipari víz biztosításával kapcsolatos kérdésre, átlátható és folyamatos rálátást biztosít az Országgyűlésnek, erre az alapvető kérdésre nem volt fogadókészség a kormánytöbbségben. A javaslatot továbbra is támogatjuk, mert azt gondoljuk, hogy egy rossz jogszabályt nem szabad életben tartani, egy végrehajthatatlan jogszabályt, tehát ezek a módosítások szükségesek, de az a helyzet, hogy önmagában evvel nem oldottak meg semmit. Most, bármikor fogadok önökkel, hogy egy-két éven belül újra itt lesz ez a törvény a parlament előtt, mert újra neki kell fogni annak, hogy érdemben, alapvetően áttekintsük a vízgazdálkodással kapcsolatos szabályokat, nemcsak a kutakra vonatkozókat, hanem a többi szabályt is. Egyszerűen nem engedhetjük meg magunknak azt a XXI. századnak ebben az időszakában, ahogy itt már képviselőtársaim is említették, mivel rendkívül kiszámíthatatlan időjárási körülmények várnak Magyarországra a klímaváltozás következtében, hogy ne kezeljük alapvető stratégiai ágazatként a vízgazdálkodást, és ne teremtsük meg ennek a megfelelő jogszabályi és szakmai kereteit. Úgyhogy azt tudom mondani, hogy a javaslatot továbbra is támogatjuk, de sajnáljuk, hogy ennél többre, ennél átfogóbb módosításra, legalább egy átfogóbb vízgazdálkodás kereteinek a megteremtésére nem volt a kormányzatban szándék ez minimum hanyagság. Köszönöm szépen. [[Hegedüs Andrea tapsol.]]
Köszönöm szépen, Arató Gergely képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Senki sem jelentkezik.]] A képernyőn jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom. Most adom meg a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Örülök, hogy mind az általános vitában, mind pedig most, a második vitában is azért alapvetően támogató hozzászólások voltak. Nyilvánvalóan mindenkinek megvannak a maga megjegyzései, amelyeket elmond általában a kormányzattal kapcsolatban, de azt hiszem, itt egy olyan javaslattal élünk, ahogy az elhangzott az expozéban is, elhangzott a mai napon is, amely a kis kutak, tehát az 50 méternél nem mélyebb, legfeljebb évi 500 köbmétert szolgáltató és az első vízzáró réteget el nem érő kutak számára egy olyan kútamnesztiát nyújt, ami segít abban, hogy akik a saját kis kertjüket gondozták vagy kisebb léptékben mezőgazdasági területet műveltek, azok számára a fölösleges adminisztrációtól és óriási költségtől a mentességet tudjuk biztosítani. Ez kis kutanként százezres nagyságrendű költséget is jelentett volna a családoknak vagy akár a kisebb gazdálkodóknak, úgyhogy remélem, a holnapi napon ezt mindenki támogatni tudja. Szerintem a nyárra ezzel nagy könnyebbséget adunk minden magyar kiskerttulajdonosnak vagy kisgazdálkodónak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári Bence államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a körforgásos gazdasággal összefüggő törvénymódosításokról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/4030. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontját ismerteti Ovádi Péter, a bizottság előadója. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 8-án tartott ülésén megtárgyalta a körforgásos gazdasággal összefüggő törvénymódosításokról szóló T/4030. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvénymódosítási javaslat egyik célja, hogy biztosítsa az összhangot más részletszabályokkal, illetve az európai parlamenti és tanácsi irányelvekkel kapcsolatban. Ezekre példa a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer szabályaival való harmónia megteremtésére irányuló indítvány. A törvénymódosítás a hulladékgazdálkodás új modelljeire történő átálláshoz szükséges pontosító módosítás mellett fogalommeghatározásokkal kíván az egységesítésre törekedni. A javaslatban meghatározott „feltöltés” fogalma támogatja a felszín alatti vizek védelmét, hiszen a magyarázat segítségével kizárhatók azok a lehetőségek, amelyekben a vizek és a felszín alatti vizek érintettsége megjelenhet. A törvényjavaslat több ponton is kitér a tájékoztatási kötelezettségekre, többek között az önkormányzatok és az ingatlantulajdonosok információátadási feladataira gondolva, amelyek elengedhetetlen elemei az eredményes feladatellátásnak. A körforgásos gazdasággal összefüggő törvénymódosításokról szóló javaslat számos ponton érinti az illegális lerakóhelyek elleni küzdelmet. A megelőzés érdekében amellett, hogy racionális módon egyszerűsíti le a meghatározott körben és a kis mennyiségben keletkezett hulladék elszállítását, pénzügyi ösztönzők meghatározására tesz javaslatot az átadásra kerülő hulladék mennyiségének növelése érdekében. [[21.00]] Az eddig tett erőfeszítések ellenére napjaink legfőbb gondjai közé tartozik az illegális hulladéklerakók kialakulása, a már meglévő kupacok indokolttá teszik, hogy a javaslatban meghatározott jogsértés esetén a hulladékfelszámolási kötelezettség elmulasztása során biztosítva legyen a jelzálogbejegyzésre vonatkozó kérelem benyújtási lehetősége. A Törvényalkotási Bizottság tagjai június 8-án vitatták meg a törvényjavaslatot, az ülés során 43 módosító tételt fogadtak el, amelyekben a szövegpontosító és normavilágosságot szolgáló javaslatpontokon kívül technikai jellegű és kodifikációs pontosításokat javasoltak. A TAB tagjainak néhány javaslata felhívja a figyelmet, hogy az adott törvénymódosításban több olyan bekezdés található, amelyet korábban már kihirdetett törvény szabályoz, így a szerkezeti egység keretein belül szükséges bizonyos paragrafusok újraszabályozásával megteremteni a jogalkotói célt. Született olyan helyesbítő javaslat is, amely meghatározza, hogy a hulladékgazdálkodási hatóság lehetőséget kapjon méltányossági kérelem saját hatáskörben történő elbírálására azon esetekben, amikor az ingatlantulajdonos számára a hulladék felszámolása aránytalan terhet jelentene. Ez még egy lépés a hulladék megfelelő elhelyezése érdekében és az illegális lerakók elleni küzdelemben. A törvényjavaslat szabályozza az adatkezelési célt is, részletesen meghatározza a kezelt adatok körét. A Törvényalkotási Bizottság javaslatai között olvasható a kiemelt szabálysértést elkövetők ellenőrzése érdekében a hulladékgazdálkodási hatóság által vezetett nyilvántartási listára vonatkozó változtatási szándék is, amely kiegészíti a nyilvántartás tartalmi elemeit például a jogsértés időpontjával és annak leírásával. Emellett kiemeli, hogy az archív nyilvántartásban lévő adatot az archív állományba kerülésétől számított öt év elteltével a hatóságnak törölnie kell. A módosító javaslatok egyike a koncessziós rendszerre való felkészülést szolgáló határidő meghosszabbítására irányul, ugyanis a 2023. évi második negyedéves számviteli időszakra vonatkozó közszolgáltatói adatszolgáltatás nehézségbe ütközhet, így a korrekció elengedhetetlen az ügyfél-elégedettség és a többletfeladatok elvégzése miatt. [[Az elnöki széket Dúró Dóra, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az előttünk fekvő törvényjavaslat megannyi rendelkezést tartalmaz, amelyek nélkülözhetetlenek a hulladékgazdálkodás új rendszerének fogalomhasználata miatt, és amelyek támogatják, hogy hazánk a körforgásos gazdaság kialakítása által a jövő nyertese legyen. A Fidesz-KDNP képviselőcsoportja az elfogadott módosítások figyelembevételével támogatja a javaslat elfogadását, és kérem ellenzéki képviselőtársaimat, hogy tegyék ugyanezt. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszöntöm képviselőtársaimat. A vitát pedig azzal folytatjuk, hogy megkérdezem az előterjesztő képviseletében államtitkár asszonyt, hogy kíváne most élni a felszólalás lehetőségével. [[Dr. Raisz Anikó: Nem.]] Jelzi, hogy nem kíván. Ebben az esetben Keresztes László Lóránt képviselő úr következik, a kijelölt Fenntartható Fejlődés Bizottságának kisebbségi véleményét ismerteti. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Államtitkár Asszony! Igyekszem nagyon röviden összefoglalni, hogy mi volt a kisebbségi vélemény lényege a Fenntartható Fejlődés Bizottságának ülésén. Arról beszéltünk, hogy a törvényjavaslat fő tartalma, illetve az indoklásának fő mondanivalója, a körforgásos gazdaságra való áttérés nyilván egy konszenzusos elképzelés, nagyon fontosnak tartjuk. Ugyanakkor azt meg kell jegyezni, hogy ez gyakorlatilag csak egy technikai jellegű törvényjavaslat, amely egy olyan irányt, egy olyan konkrét megvalósítást próbál továbbvinni az úton, amivel ugyanakkor mi nem tudunk egyetérteni. Tehát az, hogy ilyen módon hozták monopolhelyzetbe a MOL-t úgy, hogy másik oldalról pedig rengeteg alapvető fontosságú kérdésre nincs garancia vagy nincs válasz, az nyilván nem teszi lehetővé, hogy ezt a javaslatot támogassuk. Ugyanakkor nem szeretném elhallgatni, ezt a bizottság ülésén sem tettem, hogy vannak ebben pozitív előrelépést jelentő elemek, például ilyen, amit a képviselőtársam is említett, hogy ha valaki egy évnél tovább tárol hulladékot engedély nélkül az ingatlanán, akkor végre lesznek érdemi lehetőségek a jelzálog bejegyzésével, hogy valóban olyan magatartást lehessen tanúsítani a hatóságok részéről, hogy az ilyen módon a hulladékot engedély nélkül tárolókkal szemben valóban fel lehessen lépni. Ez egy fontos lépés önmagában, bár nem feltétlenül lesz elégséges. Egy negatívumot is szeretnék kiemelni, amely viszont igen súlyos negatívumnak tűnik számunkra, ez pontosan a feltöltés fogalmának módosítása, kezelése, illetve az, hogy nem kell vízvédelmi hatósági eljárást lefolytatni ilyen esetekben. Úgy gondoljuk, hogy ha ezt nem kell lefolytatni, akkor nem lehet pontosan tudni, hogy a feltöltés okoze kárt a felszín alatti vizekben. Ez egy rendkívül komoly kockázat. Ezzel kapcsolatban volt is egy módosító javaslata egyik képviselőtársamnak, de ezt nem támogatta a kormányoldal, összességében tehát így ki tudott alakulni egy olyan helyzet a bizottságban, hogy mi kisebbségben maradtunk ezzel kapcsolatban. Ugyanakkor, hogy a törvényjavaslat tárgykörében kicsit általánosabban kezeljük ezt a fontos problémát, elhangzott a Törvényalkotási Bizottság véleményének ismertetésekor, hogy óriási feladat és óriási kihívás az illegális hulladéklerakók felszámolása elleni küzdelem. Nos, azt gondolom, sokan fogalmaztak meg elfogadható és reálisnak tűnő aggodalmat amiatt, hogy mivel rengeteg a bizonytalanság ebben a rendszerben, amely nemsokára életbe lép, nincs garancia, hogy az egyébként nagyon komoly tapasztalattal és szakemberállománnyal rendelkező cégek hogyan tudnak integrálódni, bizony megfogalmazódik az aggodalom, hogy nem jelente ez a változás egy terepet annak, hogy még több helyen jelennek meg ilyen illegális hulladéklerakók. Illetve, ha ez megtörténik, bár elég, ha csak megnézzük a jelenlegi helyzetet, akkor mikor lesz érdemben végre olyan jogszabály-módosítás, amivel valóban hatékonyabban lehet fellépni a szennyezőkkel szemben? Illetve még néhány további kérdésem is lesz, de akkor azt a frakció időkeretében fogom feltenni. Köszönöm, elnök asszony.
Valóban most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség, és Keresztes László Lóránt képviselő úr jelentkezett is hozzászólásra. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Asszony! Akkor folytatnám is. Nos, rengeteg esetben szembesültem azzal, hogy a hatóságok egyszerűen eszköztelenek az illegális hulladéklerakók felszámolása esetében, és még akkor sem igazán tudtak mit kezdeni a helyzettel, amikor konkrét bizonyítékokat, akár fényképes vagy videós bizonyítékot szolgáltattunk és felismerhető volt a szennyező, a hulladékot jogtalanul elhelyezők személye. Egyszerűen sorozatban történik meg az, hogy nem tudják érdemben felelősségre vonni a szennyezőket. Tehát azt gondolom, ideje lenne valóban egy olyan jogszabály-módosítást kezdeményezni, és hozzáteszem, hogy ez csak részben az önök minisztériumának feladata, amivel ezt az eszközrendszert megerősítené a hatóságok kezében. Továbbá szintén óriási probléma, hogy rendszerszinten lehet tapasztalni Magyarországon, hogy áramlik be a külföldi szemét Magyarországra. Több esetben küzdöttünk olyan helyzettel, ahol jellemzően Olaszországból származó műanyaghulladékot úgy hoztak be az országba, hogy ehhez kaptak is egyébként kormányhivatali olyan engedélyeket, amelyek a hulladék feldolgozására vonatkoznak, ugyanakkor úgy adták ki ezeket az engedélyeket, hogy jól láthatóan nem voltak meg a feltételei a hulladékfeldolgozásnak. Cégek behoztak adott esetben elképesztő mennyiségben műanyaghulladékot. Ennek a feldolgozása, mondhatjuk, természetesen nem történt meg, majd a céget felszámolták, igazából felelős nem volt, és egy óriási veszélyforrás alakult ki itt-ott, mondjuk, Tamási településen azáltal, hogy hatalmas hulladékhegyek jöttek létre a lakott területektől néhány száz méterre. Aztán az államnak pedig óriási költséget jelentett ennek az ártalmatlanítása. Tehát azt gondolom, hogy itt is lenne tennivaló. Ha már ezekről a kérdésekről beszélünk és a bizottság ülésén is megemlítettem, itt is szeretném megemlíteni, hogy vannak olyan nagyon-nagyon komoly restanciák, amelyek nem is ennek a kormánynak a felelősségi területéhez tartoznak, de nagyon komoly hiányosságok. Ilyen például a különböző brutális talajszennyezések ártalmatlanításának az ügye, ami évtizedek óta húzódik. Gondolok itt például akár Budapesten az Illatos út ügyére, vagy ha éppen szűkebb lakóterületemhez közelebb keresgélünk, például Hidas településre, ott is volt a Budapesti Vegyiműveknek még korábban, jó néhány évtizeddel ezelőtt egy ilyen szennyezése, ami most is megoldatlan, vagy eddig nem megoldott feladatot jelent. Ha komolyan vesszük, hogy ilyen módon a hulladékok, illetve a szennyezések ártalmatlanítása, a felszámolása megtörténjen, akkor ebben a témakörben is kell érdemi lépéseket tenni. Úgyhogy remélem, hogy ezekkel kapcsolatban hallunk jó híreket, pozitívumokat majd államtitkár asszonytól. Köszönöm, elnök asszony.
Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár asszonyt, hogy kíváne válaszolni. [[Dr. Raisz Anikó: Igen.]] Jelzi, hogy válaszolni kíván, így Raisz Anikó államtitkár asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a vitában történő részvételt mindannyiuk részéről, és köszönjük szépen a támogató hozzászólásokat is. Valóban, egy képviselői módosító javaslat benyújtásra került a törvényjavaslathoz, illetve a Fenntartható Fejlődés Bizottsága valóban nem nyújtott be javaslatot. A módosító javaslat benyújtására a részletes vita lezárását követően a TAB eljárásán is sor került, és ahogy azt képviselő úr említette, többek között jogtechnikai pontosításokat, normavilágosságot szolgáló, illetve az eredeti jogalkotói szándékot egyértelműsítő rendelkezések szerepelnek ebben. [[21.10]] Az expozéban is említettük, hogy a javaslat legjelentősebb része maga a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény módosításait tartalmazza, így ezúton is még egyszer emlékeztetek arra, hogy valójában a rendelkezések nagy része, amikhez most a pontosító módosító javaslatokat tettük, két évvel ezelőtt már egy akkori módosításban elfogadásra került. Röviden reagálva azokra, amelyeket a bizottság, illetőleg képviselői székéből Keresztes László Lóránt képviselő úr felvetett: valóban a nagy része tényleg technikai a módosításoknak, és valóban azt szolgálják, hogy a június 1-jével elinduló koncessziós modellnek a finomhangolását jogszabályi szinten még megtegyék. Valóban az egyik legfontosabb cél, amelyet a két évvel ezelőtti klíma- és természetvédelmi akciótervben is elfogadtunk, hogy egy tiszta Magyarországot kapjunk. Valóban fontos cél az illegális hulladék lerakása elleni küzdelem, és ennek érdekében a jövőben is meg fogunk tenni mindent. Úgyhogy köszönjük az elismerést, amely ennek a módosításnak is ezen részeire vonatkozott. Még egyszer szeretnénk tisztázni, hogy a feltöltés fogalmával kapcsolatban félreértésről van szó, éppen szigorítást tartalmaz. Ami pedig a vízvédelmi eljárást illeti, ott éppen a társtárca jelzése alapján kellett a koherenciát megteremteni. Megvan a vízvédelmi eljárás, csak nem ebben az eljárási keretben, hanem a rendszerben egyébként jelentkezik, úgyhogy itt éppen egy pontosításról volt szó. Nem esett ki a vízvédelem, éppen az a cél, hogy ezt továbbra is fenntartsuk. Köszönjük szépen még egyszer, hogy az illegális hulladékot szóba hozzák, továbbra is számítunk az együttműködésükre az ez ellen való küzdelemben. Egy rövid mondattal hadd utaljak az utóbbi felszólalásban említett szennyezések kérdésére. Valóban, a kármentesítés egy hosszú évtizedek óta fennálló, olykor még rendszereken is átnyúló örökség, amellyel meg fog küzdeni mindenki az elkövetkezendő időkben. Hadd tájékoztassam képviselő urat arról, hogy mind a két említett esetben éppen zajlik a kármentesítés folyamata. Ez egy hosszabb folyamat, de mind a két eset részt vesz egy olyan nagyszabású projektben, amellyel próbálunk ez irányú lépéseket is tenni, tehát mind az Illatos út, mind pedig Hidas tekintetében; egyébként sok más projekt is szerepel ebben. Úgyhogy a magam részéről megköszönöm a hozzászólásokat, a támogatást, és arra kérem önöket, annak érdekében, hogy minél gyorsabban átállhassunk a körforgásos gazdaságra, támogassák az előttünk fekvő törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a 2007. évi XXI. törvénnyel kihirdetett, a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi genfi egyezményhez csatolt, a nehézfémekről szóló, Aarhusban, 1998. június 24-én elfogadott jegyzőkönyvnek az egyezmény végrehajtó szerve 31. ülésén, 2012. december 13-án elfogadott 2012/5. számú és 2012/6. számú határozatban foglalt módosításának kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/4022. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Pogácsás Tibor képviselő úrnak, a bizottság előadójának 15 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 8-án megtárgyalta a 2007. évi XXI. törvénnyel kihirdetett, a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi genfi egyezményhez csatolt, a nehézfémekről szóló, Aarhusban, 1998. június 24-én elfogadott jegyzőkönyvnek az egyezmény végrehajtó szerve 31. ülésén 2012. december 13-án elfogadott 2012/5. számú és 2012/6. számú határozatban foglalt módosításának kihirdetéséről szóló T/4022. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 34 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül fogadta el. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2007. évi törvény kihirdette az 1979. évi genfi egyezményhez csatolt, a nehézfémekről szóló úgynevezett HM-jegyzőkönyvet, melyet az akkori Országgyűlés, belátva annak szükségességét, valamennyi képviselőcsoportja támogatott. A HM-jegyzőkönyv kimondja, hogy minden, az egyezményhez csatlakozott ország köteles hatékony intézkedéseket tenni az évi kibocsátás csökkentésére. Szintén rögzíti, hogy az egyezményhez csatlakozó ország nemzeti stratégiát, programot köteles kidolgozni, és az elérhető legjobb technikát kell alkalmaznia. Magának a genfi egyezménynek a célja egyrészt az, hogy az ipari forrásokból és az égési folyamatokból, valamint a hulladékégetésből származó kibocsátásokat csökkentse, másrészt az, hogy a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyezőanyagokat, a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezést megfékezze. A természeti, környezeti erőforrások mennyiségi és minőségi állapota alapvetően határozza meg egy adott társadalom lehetőségeinek korlátait, ezért kiemelten fontos mindezek vé-delme. Az energiahatékonyság, a környezettudatosság és a fenntarthatóság a jelen és a jövő legfontosabb kérdései között szerepelnek. A jövő építése közös feladat, ezért fontos az olyan gazdaságpolitikai intézkedések megalkotása és bevezetése, amelyek összekapcsolják a gazdasági fejlődést az ökológiai fejlődéssel. Jelen törvényjavaslat ezeket a célokat szolgálja. A Törvényalkotási Bizottság egy összegző módosító javaslatot fogadott el, mely szövegpontosításokat és kodifikációs rendelkezéseket tartalmazott. A bizottság egyhangú döntése, azt gondolom, a törvény támogatását garantálja. Köszönöm a szót, elnök asszony.
Megkérdezem az előterjesztőt, hogy most kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy most nem kíván. Ebben az eseteben képviselői felszólalásokkal folytatjuk a vitát, ugyanis a kijelölt Külügyi Bizottság nem állított előadót. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni a vita során. [[Nincs jelentkező.]] Mivel jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Kérdezem akkor államtitkár asszonyt, hogy éle a lehetőséggel. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy most él a lehetőséggel. 15 perces időkeretben van módja szólni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Megköszönöm ebben a vitában is a frakciók támogatását és hozzászólásait. Valóban, a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezés csak nemzetközi összefogással állítható meg vagy csökkenthető, erre szolgál ez a törvényjavaslat is. Amit képviselő úr az előbb elmondott, azokon kívül, engedjék meg, hogy csak néhány dologra hívjuk fel a figyelmet. Többek között arra, hogy a jegyzőkönyv szigorú határértékeket állapít meg a helyhez kötött forrásokból származó kibocsátásokra, és javaslatot tesz az úgynevezett elérhető legjobb technológiák alkalmazására, illetőleg az úgynevezett higanymentes eljárásokra is. Ezenfelül előírja a felek számára az ólmozott benzin fokozatos megszüntetését is. Intézkedéseket vezet be más termékek nehézfém-kibocsátásának csökkentésére, és kezelési intézkedések bevezetését javasolja más higanytartalmú termékekre, például: elektromos alkatrészekre, mérőeszközökre, fénycsövekre, fogászati amalgámra, növényvédő szerekre és festékre. Kérem a tisztelt képviselő hölgyeket és urakat, hogy szavazatukkal majd ezt a konszenzuálisnak látszó javaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen.
Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyezőanyagokról szóló, a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt jegyzőkönyv és módosításai kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/4021. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Pogácsás Tibor képviselő úrnak 15 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. június 8-án tárgyalta meg a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyezőanyagokról szóló, a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt jegyzőkönyv és módosításai kihirdetéséről szóló T/4021. számú törvényjavaslatot. [[21.20]] Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 34 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül fogadta el. Tisztelt Képviselőtársaim! Az 1979-ben aláírt genfi egyezmény részes felei kötelezettséget vállaltak arra, hogy együttműködve korlátozzák, illetve fokozatosan csökkentik a légszennyezőanyag-kibocsátásokat, elősegítve ezzel az országhatárokon átterjedő légszennyezés megakadályozását. A szóban forgó egyezményhez 1998. június 24-én egy jegyzőkönyvet csatoltak, amely a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyezőanyagok légköri kibocsátásának csökkentését szabályozza. Időről időre azonban szerencsés felülvizsgálni ezen nemzetközi egyezmények tartalmát. Ennek megfelelően aktualizálta és egészítette ki az egyezmény végrehajtó szervezete a genfi egyezményhez csatolt jegyzőkönyvet és a jelen jegyzőkönyvet. Az előttünk fekvő törvényjavaslat tehát az ezen jegyzőkönyv módosításait rögzítő határozatokat tartalmazza. A Törvényalkotási Bizottság egy összegző módosító javaslatot fogadott el, mely nyelvtani rendelkezést, szövegpontosításokat és kodifikációs rendelkezéseket tartalmaz. Köszönöm, hogy meghallgattak. Köszönöm a szót, elnök asszony.
Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne most felszólalni. [[Dr. Raisz Anikó jelzésére:]] Jelzi, hogy nem kíván. Ebben az esetben tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a kijelölt Külügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra van lehetőség, a napirend szerinti időkeretben. Kérdezem, kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Államtitkár asszony jelzi, hogy most kíván élni a lehetőséggel. Parancsoljon! 15 perces időkeretben öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm még egyszer ez esetben is a frakcióknak az általános vitában való részvételét. Az imént tárgyalt T/4022. számú törvényjavaslattal kapcsolatban már kifejtettük a nagy távolságra jutó levegőszennyezés csökkentésének szükségességét, és azt, hogy miért fontos ez az emberi egészségre és a természeti környezetre gyakorolt káros hatásai miatt. Ez a törvényjavaslat nem tesz mást, mint hogy a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyezőanyagok kibocsátásának és veszteségeinek ellenőrzése, csökkentése és kiküszöbölése tárgyában tegyen egy újabb lépést. Köszönjük szépen a Törvényalkotási Bizottság munkáját is, és tisztelettel kérem az Országgyűlést, hogy szavazatával támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként Arató Gergely képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra, a DK frakciójából. Öné a szó öt percben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Július 1-je minden évben a magyar egészségügy ünnepe. Ezen a napon született Semmelweis Ignác, akit az anyák megmentőjeként is ismernek. Választókerületemben, Kőbányán és Kispesten is köszönetet mondunk ezen a napon az egészségügyben dolgozóknak, köszönjük az egész éves munkát az orvosoknak, az ápolóknak, a védőnőknek, az asszisztenseknek, a mentősöknek és a többi egészségügyi dolgozónak. Együtt örülünk ilyenkor annak, hogy a kispestiek kiállása és összefogása megakadályozta azt, hogy az egészségügyi intézetet, a szakrendelőt elvegyék a kerülettől; együtt bánkódunk azon, hogy a védőnői szolgálatot viszont elvették mind Kőbányától, mind Kispesttől; és együtt aggódunk azon, hogy a háziorvosok egyre nehezebb körülmények között dolgoznak, és segítség, támogatás helyett csak támadásokat kapnak az egészségügyi kormányzattól. Van azonban egy különös oka is annak, hogy ma szólok a Semmelweis-napról a parlamentben. Mert van egy hely, ahol a vezetés szerint nem is annyira fontos a Semmelweis-nap: ez pedig a Bajcsy-Zsilinszky Kórház. Jól értették: a kórház vezetője úgy döntött, hogy ebben az évben nem ünneplik meg a hagyományos formában, minden dolgozó részvételével a Semmelweis-napot, nem teszik ünneppé ezt a napot a kórház minden dolgozója számára. Úgy döntött, hogy nem érdemlik meg a jó szót, a köszönetet a kőbányaiak, a XVII. kerületiek és a környező agglomerációs települések egészségéért dolgozó, az ott élő embereket gyógyító kórházi dolgozók. Miközben az önkormányzatok köszönetet mondanak az egészségügyben dolgozók állhatatos munkájáért, az állami kórház vezetése ezt, úgy tűnik, nem tartja fontosnak. Mondhatnám, hogy meg vagyok lepve, de nem így van. Sajnos a kórház vezetése az elmúlt évben számos jelét adta annak, hogy semmibe veszi az ott dolgozó emberek munkáját. Húsvét előtt műtősök, beteghordók és más kórházi dolgozók megdöbbenve tapasztalták, hogy nem fizetik ki nekik az őket megillető túlórát, mert egy elszámolási trükkel egy hónappal későbbre halasztották az őket megillető juttatások kifizetését; vagyis hogy nem is az egészet fizetik ki, az egész nekik járó összeget, hiszen további trükkökkel, könyvelési, elszámolási megoldásokkal még a nekik járó túlórának egy jelentős részét is megpróbálja a kórház vezetése visszatartani. A dolgozók jó része úgy érzi, hogy nem kapják meg azt, ami megilleti őket. Ilyen vezetői hozzáállás mellett persze nem csoda, hogy sorban mondanak fel a kritikus feladatot ellátó dolgozók, műtősök, asszisztensek, beteghordók, szakdolgozók, technikai munkatársak. És innen kezdve ez már nemcsak arról szól, hogy egy újabb fideszes főnök veszi semmibe a dolgozókat, a munkavállalókat, hanem arról is, hogy veszélybe kerül a kelet-pesti térségben élő emberek egészsége, műtétek maradhatnak el, tovább nőnek a várólisták, tovább nehezedik a betegellátás. A kórház vezetésének hozzáértését mutatja egy másik eset is. Néhány hete derült ki, hogy a régi kőbányai egészségház épületében értékes egészségügyi eszközöket tárolnak megfelelő elhelyezés és őrzés nélkül, sőt betegdokumentumokat, beteglapokat, személyi adatokat tartalmazó anyagokat is. Az a helyzet, hogy ez rendkívül súlyos problémákat vet föl mind a közvagyonnal való gazdálkodás, mind pedig a személyes adatok védelme szempontjából. Emlékezetes, hogy amikor egy éve megkérdeztem, hogy mi a terve az államnak, a kormánynak az üresen maradó egészségház épületével, akkor az volt a válasz, hogy ne aggódjak, gondolkoznak rajta, addig is kiürítik az épületet. Na, hát ezt sikerült egy év alatt kigondolniuk gratulálok! Ezek az esetek azt is mutatják, hogy milyen színvonalon áll ma az állami egészségügyi irányítás Magyarországon. Mert a minisztérium és a Kórházi Főigazgatóság vagy nem tudja, hogy mi történik a Bajcsy Kórházban, vagy pedig, ha tudja, akkor nem vesz róla tudomást. Ez utóbbi a valószínű, hiszen itt a parlamentben is fölhívtam már korábban a figyelmet a visszásságokra. Az a helyzet, hogy kellettek a kormánynak a kórházak, de jól láthatóan nem tudja őket szakszerűen irányítani. Úgyhogy engedjék meg még egyszer, hogy innen az Országgyűlésből is megköszönjem a Bajcsy-Zsilinszky Kórházban és a többi kőbányai és kispesti egészségügyi intézményben dolgozók munkáját, és boldog Semmelweis-napot kívánjak nekik! Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hegedüs Andrea képviselő asszony, a DK frakciójából. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Besenyő Pista bácsiék szlogenjét használva: nooormális ez a helyzet, amibe belesodorja a kormány a miskolci vendéglátóipart és rajtuk keresztül a vendégkört is? Elképzelem, hogy a Selyemréti strandfürdő büféjében a nyári hőségben kígyózik a sor, de nem azért, mert a büfés lassú, hanem mert a fideszes adminisztrációs rendszerrel fog bíbelődni az alkalmazott, ahelyett, hogy például gyorsan kiszolgálná a várakozókat. Játsszuk el ezt a képzeletbeli jelenetet! A helyszín egy büfé Miskolc bármely pontján, és egy négyfős család sorban áll és rendel: kérek szépen egy sima lángost, egy sajtost, egy tejfölöst és egy sajtos-tejfölöst; valamint kérnék szépen egy túrós, egy csokis és két vaníliás palacsintát; két doboz sört, egy üveg ásványvizet és egy meggylevet. Egy pillanat mondja a büfés , csak beütöm először a tárgynapot, a rendelés kezdetét és végét, a fizetési információkat, a rendelt tétel megnevezését, az NTAK fő- és alkategóriáját, a bruttó árat, a tételszámot, a mennyiséget és az áfakategóriát. [[21.30]] Vagyis nem egy pillanat lesz, amíg a vendég megkapja a rendelését. De mi is az az NTAK? Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ, a Magyar Turisztikai Ügynökség által vezetett korszerű, digitális adatszolgáltatási rendszer, amelynek fő célja a hazai turizmus versenyképességének növelése. Nemzeti? Már megint egy újabb Fidesz-találmány, amely kizárólag a bonyolításról, a káoszról, a zűrzavarról, a fontos dolgokról történő elterelésről szól. Amíg a vendéglátásban, a hazai turizmusban dolgozókat leterheli a kormány egy kaotikus szoftverrendszerrel, addig nincs idejük utcára vonulni a pedagógusokat és diákokat megnyomorító státusztörvény ellen, az egészségügyért, a jobb betegellátásért; nincs idejük kiállni, nem tudják kiáltani, hogy le az orbáni inflációval, hogy megfizethető élelmiszerárakat és energiaárakat követelünk; és nem tudnak a stagnáló bérek ellen, az alacsony nyugdíjak ellen ágálni. Korszerű? Amikor a vendég kiszolgálása sokkal hosszabb ideig tart? Amikor iszonyatos mennyiségű többletmunkát ad majd a vendéglátósoknak? Versenyképesség-növelés? Amikor ez a módosítás nem szól másról, mint a szektor fehérítéséről, és szó nincs a segítő szándékról. A kommunikációs hazugságokból építkező, hírhamisító kormány szerint ez a rendszer új távlatokat nyit a turizmusfejlesztés terén, így pontosabb előrejelzéseket készítenek, és hatékonyabb marketingkommunikációt folytatnak, aminek hosszú távú célja az 50 milliós vendégéjszakaszám elérése 2030-ra. Komolyan így kíván segítséget nyújtani a kormány a vendéglátó-vállalkozásoknak? Tisztában vannak azzal, hogy min ment keresztül a szektor? A pandémia és a karantén óriási terhet tett a vendéglátásban és a turizmusban dolgozókra, akik ideiglenesen megélhetés nélkül maradtak. Ezt követően, egy kicsit fellélegző nyár után megérkezett az orbáni infláció és az energiaválság cunamija. Sok hely zárt be végleg Miskolcon és Miskolc főutcáján. Önök mint egyeduralkodó, önkényuralkodó törvényhozók hangsúlyozzák, hogy segíteni akarják a szektort, a valóság azonban az, hogy fokozzák a frusztrációjukat, ugyanis nem elég, hogy a jogszabályok szerint a vendéglátósnak regisztrálnia kell az üzletét az NTAK-ba, hanem komoly, közel egymilliós szoftverbeszerzésnek kell megfelelnie, ha adatot akar a kért, illetve inkább kényszerített módon szolgáltatni mindezt 2023. július 1-jétől, vagyis hamarosan. A kérdés csak az, hogy egy újabb terhet jelentő segítségre vane szüksége a vendéglátósoknak. Az árnyékkormány tisztán látja a súlyos problémát, ebben a helyzetben is reményt képes nyújtani a vendéglátás és a turizmus területén. Az adatszolgáltatási kötelezettség eltörlésére vagy átgondolására, valamint a szoftverbeszerzés kormány, illetve állam által finanszírozására van szükség. Amíg Orbán Viktor az árakat emeli, addig Dobrev Klára a béreket és a nyugdíjakat fogja emelni. Ez az igazi megoldás. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
A napirend utáni felszólalások sorát Varga Zoltán képviselő úr folytatja, a Demokratikus Koalícióból. Parancsoljon, öné a szó.
Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Miközben Orbán százmilliárdos hatvanpusztai dácsájának az építése lassan befejezéséhez közeledik, és maradjunk az Orbán családnál az Orbán család is egy vadregényes május végi napon átlépte a százmilliárdos küszöböt, amivel be tudott ő is szállni a NER-bagázs tisztességes vagy tisztességtelen csapatába, miközben a NER kegyeltjeinek a gazdagodása erőltetett ütemben folyik, már alapvető beruházásokra sem ad pénzt a kormány. És ez így igaz sajnos Debrecenben is, gyakorlatilag szinte már minden beharangozott, Debrecen számára fontos, a debreceniek életét javító, segítő nagyberuházást leállított Orbán, csak akkugyárak épülhetnek de azok legalább rogyásig. Nos hát, ennyit az orbáni ígéretekről, ennyit arról, hogy Debrecen egy kiemelt, a Fidesz számára fontos város, a fideszes őrváros lenne, de ennyit az Orbán-vazallus, Debrecen-ellenes polgármester vagy a szebb napokat is látott Kósa Lajos lobbierejéről, kormányzati befolyásáról. Gyakorlatilag mind a kettő nulla, mind nulla. Így még csak ábránd szintjén sem létezik már rengeteg olyan beruházás, nagyberuházás terve, melyre évtizedek óta várnak a debreceniek. Nem lesz többek között a Debrecen-Józsa közötti 35-ös számú útszakasz négysávosítva, de nem lesz megépítve például a Debrecen-Józsa északi tehermentesítő út sem. Nem baj, a józsaiak majd állnak órákat a dugóban. Nem lesz a Debreceni Egyetem két kari épülete felújítva. Ötven éve várnak nagyjából a felújításra. De elmarad a 4-es főút debreceni belvárosi szakaszának átalakítása vagy a felújítása is. A keleti elkerülő út tervei meg egyszerűen már az előkészítési szakaszban mennek a kukába, pedig ez az útszakasz lenne az, ami Debrecen közlekedését egyáltalán valamilyen módon élhetővé tudná tenni, hiszen Románia felől ott dübörögnek be most a kamionok Debrecen belvárosába, és nyilvánvaló módon a debreceniek tudják, hogy e nélkül az útszakasz nélkül reménytelenül az állandósult dugók városa marad majd Debrecen. És nem lesz felújítva Debrecenben a Vágóhíd utcai vasúti felüljáró sem, az az egysávos út, ahol már rengeteg sok halálos baleset történt. Mint ahogyan a múlt ködébe vész, hiába a kézilabda egyik fővárosa volt Debrecen nem is olyan régen még, a kézilabda-munkacsarnok építésének még a lehetősége is. És ami igazán fájni tud majd a fentiek mellett minden debreceninek, az az ország egyik legforgalmasabb vasútvonalának, tudják, a 100-as vasútvonal felújításának az elmaradása. Egy picit beszéljünk erről, ugyanis ez az a vasúti pár, ahol átlag ötpercente dübörög át egy-egy szerelvény, és ez az a vasúti sínpár, amely gyakorlatilag, írd és mondd, keresztülvágja a várost. Ez már önmagában is hatalmas nagy környezet- és zajterhelést jelent az ott élők számára. Az viszont, hogy a vasút számos szintbeli kereszteződéssel szeli ketté Debrecent, nemcsak környezet- és zajterhelést okoz, hanem szó szerint és gyakorlatilag is megbénítja a város közlekedését azzal, hogy ötpercente zárják le folyamatosan a sorompókat. Emiatt hosszú, időnként kilométeres gépjárműsorok ontják a füstöt a sorompók előtt; a reggeli és a délutáni csúcsforgalomban mindez pedig hatványozottan jelentkezik. Mindez, hölgyeim és uraim, tisztelt Ház, történik a XXI. században, Európa közepén, egy elvileg európai nagyváros szívében nap mint nap, nagyjából minden ötödik percben. Orbán tervei szerint ráadásul mindez így is fog maradni, hiába minden ígéret, és hiába a kormánypárti képviselők melldöngető fogadkozásai, különösen a választási kampányok időszakában, hogy márpedig most ezt meg fogjuk építeni. Nem fogják megépíteni! Így aztán marad a szálló por, az üzemanyagbűz, a végeláthatatlan dugók fővárosa Debrecen. Marad, mondom, egészen addig, míg a Dobrev-kormány rövidesen vissza nem adja majd a városunknak és a benne élőknek is a hitet. A propaganda és az üres ígéretek, a visszavont tervek helyett bizony lehet európai nagyvárost építeni, csak erős akarat, jó kormányzás, józan ész és egy városát szerető, a debrecenieket képviselő városvezetés kell hozzá. Ezt mi Dobrev Klárával meg fogjuk adni Debrecennek, ezt meg tudom ígérni. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencze János képviselő úr, a Jobbik frakciójából. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Asszony! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Mi történik itt, mi történik ebben az országban? Mint mezőgazdaságot képviselő politikus a Jobbik-Konzervatívok részéről, egyre több telefonhívást kapok magyar gazdálkodóktól, tisztességes magyar gazdálkodóktól, akik úgy gondolták, ahogy a szüleik, nagyszüleik gondolták úgy 1990 után, hogy a földből meg fognak tudni élni, mint a szocializmus előtt az őseik. Hát, eljött az a pont, ahol sikerült tönkretenni a Fidesznek a beavatkozásaival a komplett magyar mezőgazdaságot, ebből főleg a növénytermesztő ágazatot. Lássuk is, hogy mi történik! Ahogy rászabadította Magyarországra, a fideszes kereskedők kényének-kedvének kiszolgáltatva az ukrán gabonát, az olcsó gabonát, azt a gabonát, amiről elismerték a fideszesek is, hogy nem megfelelő minőségű, olyan szinten sikerült leverni a terményárakat, hogy a szántóföldi növénytermesztés Magyarországon lassan veszteségessé válik. Ugyanis itt van a nyakunkon az árpaaratás szezonja, 10-14 nap vagy olyan helyeken, ahol egy kicsit húzódik, 21 nap, és az árpát le kell aratni, be kell kerülnie a raktárakba, előtte a szárítókba, és értékesíteni kell. [[21.40]] Gazdálkodóink rákérdeznek terménykereskedőkre, pofátlan árakat kapnak, hogy mennyiért vennék át a jószívű kereskedők tőlük a gabonát. Nagy részük a NER oligarchája. Volt olyan hely a Jászságban, ahol telefonon 3000 forintot ígértek, de a legjobb ár is 4600 forint. Könnyen ki lehet számolni: egy hektár árpánál legalább 400 ezer forint az elművelésnek a költsége, és ebben még nincsen benne az aratás. Jó termés esetén hat tonna jön le hektáronként. Ez önmagában nettó veszteség. Számolhatunk többféle módon. Ahány gazdálkodót megkérdeztem, mindenki azt mondta, hogy az árpán vesztesége keletkezik 150 ezer forinttól 200 ezer forintig hektáranként. Ők nem fognak tudni termelni, nem fognak tudni bevételre szeret tenni. Fogjuk majd kapni a fideszes trolloktól a gúnyos megjegyzéseket a gazdálkodókról a kommentekben a posztok alatt. Tehát mivel fog járni majd a kommentelők részére is ez? A magyar gazdálkodók most szembesülnek azzal a helyzettel, hogy elvesztette az értelmét az a mézesmadzag, amit a Fidesz húzkodott az orruk előtt, hogy a magyar mezőgazdaság sikertörténet lesz. Most megmutatja a világ, hogy nem lesz sikertörténet, és ez csak Magyarországon múlott és múlik is. Milyen sors vár a magyar gazdákra, és milyen sors vár a magyar vidékre? Itt van az első pont: a Fidesz-kormány meghirdette az állami földek maradékának is az árverezését, világosan látszik, hogy kik fognak rá licitálni, kik fogják megvásárolni. Az a magyar gazda, aki veszteséget termel, aki tisztességesen dolgozott, keményen dolgozott, ő egy árva négyzetmétert nem fog venni, de megmutatják az újsághírek, hogy kik pályáznak a földekre, és kiknél van pénz. Drága miniszterelnök urunknak a lánya, Orbán Ráhel Tokajhegyalján és párja Tiborcz István, ahogy összebogarásszuk a hírekből, közel 600 millió forintért vásárolt földet abban az agrárállapotban, ahol a legtöbb gazdálkodó a túlélésen gondolkodik. Egy sors fog jutni a magyar vidéknek és Magyarországnak: a NER oligarchái, az Orbán család az összes földet össze fogják vásárolni. De mi legyen az ott élőkkel? Erre Szijjártó Péter adott magyarázatot, nem itt nálunk, hanem Kínában: újabb akkumulátorgyár fog jönni valahová. Hová fog jönni az újabb akkumulátorgyár, jó szokásuk szerint? Egy már meglévő ipari központba, hogy az emberek kénytelenek legyenek odatelepülni, kénytelenek legyenek odaköltözni, és a magyar vidék, így elvesztve az éltető erejét, elnéptelenedik, és semmiféle akadálya nem lesz az új magyar nagybirtokrendszernek, ahol pár fideszes nagybirtokos az ukrán óriásbirtokokkal versenyezve megpróbál majd termelni. De, amit a példák is mutatnak, bármit vásárolnak fel a fideszes oligarchák, bármihez nyúl a Fidesz, mivel soha az életben nem dolgoztak, nem a valós munka világából jöttek, hanem 1990-ben a többi rendszerváltó párttal együtt bepottyantak ide a parlamentbe az egyetemi padsorokból, főiskoláról, a KISZ-ből, a kommunista pártból úgy, hogy soha nem dolgoztak, képtelenek üzemeltetni bármit is. Egyszerűen tönkretették már most is a magyar vidéket, és a jövőben még jobban tönkre fogják tenni. Nem kell jóstehetségnek lenni ahhoz, hogy tíz év múlva, 2033-ban, akik itt ülnek a magyar Országgyűlésben, ha egyáltalán még beengedik az ellenzéket, akkor egy olyan Magyarországgal fognak szembesülni, ahol a vidék olyan szinten lesz lepusztulva, hogy lényegében már senki sem fog ott lakni pár idős emberen túl, és a megmaradt magyarság, az országnak az a része, oda fog telepedni az akkumulátorgyárak köré, és a Fidesznek teljesül az az álma, hogy az ő nagybirtokaik fogják uralni az országot. Egy dolgot lehet ez ellen tenni. Azt lehet ellene tenni, hogy az emberek gondolják végig, hogy a fideszes ígéretekből mik teljesültek, írják le egy fehér papírra, és írják le azt, hogy mi az, ami soha nem teljesült, és ez alapján hozzák meg a döntéseiket. Mindegy, hogy kire fognak szavazni, csak ne erre a bandára. Köszönöm. [[Taps az ellenzék soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk, megköszönöm munkájukat, az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.