[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 11. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Varga László jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Április 12e a Felvidékről kitelepítettek emléknapja, megemlékezés az Országgyűlés ülésén. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon, április 12-én emlékezünk meg arról a közel százezer magyarról, akiket a második világháborút követő nagyhatalmi megállapodások következtében szülőföldjükről, a Felvidékről Magyarországra telepítettek át. Megemlékezünk továbbá azokról is, akiket az adott időszakban csehországi kényszermunkára deportáltak, de még abban a szenvedésekkel teli helyzetben is igyekeztek megőrizni magyarságukat. A második világháborút lezáró 1945. júniusi potsdami konferencián megállapodás született többek között arról, hogy a háborúból győztesként kikerült, újonnan alakult Csehszlovákia etnikai egységesítését kölcsönös lakosságcserével hajtja végre. A Csehszlovák Köztársaság területén élő német és magyar kisebbségeket egyoldalúan nem engedélyezték kitelepíteni, azt határmódosítás nélküli lakosságcserével kellett megoldani. Ennek megfelelően a csehszlovák hatóságok annyi magyart telepíthettek át Magyarország területére, ahány szlovák nemzetiségű akkor még magyar állampolgár kívánt önként Csehszlovákiába áttelepülni. Ezt a két ország közötti lakosságcsere-egyezményt 1946 februárjában írták alá. Az egyoldalú, erőszakos etnikai homogenizáció már az egyezmény aláírása előtt elkezdődött. Hetvennégy évvel ezelőtt, azaz 1947. április 12-én indultak meg az első szerelvények, amelyek a kitelepített magyar családokat szállították Magyarországra. A több tízezer magyar családnak hátra kellett hagynia házaikat, megművelt földjeiket, a közösséget, amiben évszázadok óta éltek, őseik, felmenőik sírjait. Tisztelt Ház! A kilenc évvel ezelőtt elfogadott országgyűlési határozat, amely ezt a napot emléknappá emelte, a méltó megemlékezésen és a tiszteleten kívül azt is kinyilvánítja, hogy támogatja a Felvidékről való kitelepítéssel kapcsolatos rendezvények szervezését, a történelmi eseményekkel kapcsolatos tudásanyag átadását. A felvidéki magyarság történelme a magyarság történelmének része. Hagyományaik és a történelmi emlékezet ápolása mindannyiunk kötelessége. Hajtsunk hát fejet azon honfitársaink és leszármazottaik előtt, akiknek sorsa ezen a napon megpecsételődött, és akik új hazájukban kényszerültek életüket újrakezdeni! Hagyományaikat, kultúrájukat ápoljuk és őrizzük, történetüket, történelmüket nem felejtjük el. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat, ezt követően körülbelül 12 óra 15 perctől 13 óra 45 percig a kérdésekre, majd 13 óra 45 perctől 14 óra 45 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor, végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, Párbeszéd-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először is a Párbeszéd nevében szeretnék köszönetet mondani a járvány elleni védekezésben részt vevőknek, a kórházban ápoltaknak mielőbbi jobbulást kívánok, és az elhunytak családtagjainak, barátainak pedig őszinte részvétünket fejezzük ki. A világ legrosszabb halálozási adatai mellett jó dolgok is történtek idehaza a múlt héten. Végre egy magyar roma emberről, egy cigány hősről közteret neveztek el Magyarországon. Putzi Béla végre az őt megillető helyre került a magyar emlékezetben, az Idetartozunk Egyesület kezdeményezése után a Fővárosi Önkormányzat döntése nyomán. Mert Putzi Béla egy hős volt, aki sok erdélyi magyar életét mentette meg fellépésével, hozzá kötődik a híres szólás, hogy „Ne féljetek, magyarok, mert itt jönnek a cigányok!” Felkiáltása után megvédte a marosvásárhelyi magyarokat a felhergelt csőcseléktől. Cserébe sajnos eddig nem sok elismerést kapott, pedig szükségünk lenne sok ilyen roma hősre, hogy csökkentsük az előítéleteket és sztereotípiákat, amelyek a roma honfitársainkat érik. Putzi Béla ebben segíthet, a Putzi Béla tér ebben segíthet, hiszen mostantól, ha egy kisgyermek arra sétál és megkérdezi a szüleit, hogy ki volt ő, akkor végre egy jó példát fog hallani egy cigány emberről. Más viszont kapott elismerést nem olyan rég, Gulyás László szegedi professzor. Szóra sem lenne érdemes az a sok butaság, amit a professzor úr régóta az óráin összehordott, de a Fidesz-kormány nemrég tüntette ki a Magyar Érdemrend lovagkeresztjével, vagyis Gulyás a jelenlegi hatalom embere. Egy állami kitüntetés pedig azt üzeni a társadalomnak, hogy viselője, munkássága példaértékű. A példaértékű történész, aki egyébként a jövő tanárait oktatja, hallgatói szerint többek között azt mondta, hogy utálja a cigányokat, és az ember színe fehér. Természetesen az ember bőre színe nem csak fehér; lehet olyan barna is, mint például Putzi Béláé volt, aki cigány ember volt és magyar ember is. Azt is mondta a professzor, hogy Afrikában nem teremtenek kultúrát, nincs civilizáció. Ekkora butaságot ennél rosszabbkor nem is mondhatott volna, amikor az egész világon, köztük Magyarországon is egy afrikai dalra, a Jerusalema című számra táncolnak, hogy reményt adjanak ebben a halálos világjárványban. A Bethesda Gyermekkórház dolgozói által készített klipet nem lehet meghatódás nélkül végignézni. A szexista, nőket lealacsonyító idézeteit inkább nem is mondom el, ezek egyszerűen csak primitívek. A professzor úr nem tagadta ezeket a vádakat, nem cáfolta, nem kért bocsánatot, azt mondta, ő csak a nemzeti polgári konzervatív értékrendet képviseli. Ezek után nem csodálkoznék, ha Gulyás professzor úr hamarosan ünnepelt hős lenne, ha Bayer Zsolt vendége lenne a Hír TV-n, vagy Bende Balázsé a közszolgálati tévén mint áldozat, aki nem mondhatja el konzervatív nemzeti véleményét, mert különben őt támadják. De akkor tegyük tisztába: innen, a magyar Országgyűlésből üzenjük Gulyás professzor úrnak, hogy ezek sem nem nemzeti, sem nem konzervatív, sem nem polgári értékrendek, ezek egy letűnt kor értékrendjei. Mi nem ilyen Magyarországot szeretnénk. A Párbeszéd egy olyan Magyarországot szeretne, ahol nem az kap kitüntetést, aki megosztja a nemzetet, hanem az, aki életeket ment; ahol több a gesztus, több a megbecsülés és az elfogadás, főleg napjainkban, amikor ebben a halálos világjárványban minél inkább egymásra vagyunk utalva: romák és nem romák, konzervatívok és liberálisok, mi, magyarok. Ezt talán Deák Ferenc fogalmazta meg a legjobban, aki azt mondta, hogy „Magyarországot nem uszító gondolatokkal nyugtalanítva, hanem köznapi, hasznos, jólétet gyarapító tettek sorával kell szeretni.” Azt javaslom, érdemes megfontolni a haza böl-csének kijelentését. Köszönöm a szót. [[11.10]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mindig örülünk annak, amikor cigány hősökről, cigány példaképekről beszélhetünk. Talán ön is, amikor járkál Budapesten ez még a Nagykörúthoz közel van, tehát még ön is látta talán akár a cigány muzsikusokról elnevezett tér, ahol nagyon sok példaképet lehet látni, ön számára is látható. És azt is láthatja ön, hogy akár 1956-ról, akár bármilyen más nemzeti sorsfordulópontról lett légyen szó, mindig, amikor a kormányzat megemlékezik, a cigány hősökről is nagyon sokszor külön kiadványokkal, külön plakátkampánnyal jelentkezünk. Pontosan azért, hogy bemutassuk, hogy a cigányság és a magyarság történelme hogyan fonódott egybe, és hogy voltak olyan művészek, olyan különböző cigány vezetők, akik akár ’48-ban, akár ’56-ban, akár a rendszerváltáskor, akár határon innen, akár határon túl, de a magyarsággal közösen küzdöttek a magyarság szabadságáért és a magyarság függetlenségéért. Csak, tudja, tisztelt képviselő úr, ezt a fajta elköteleződést három héttel vagy négy héttel ezelőtt is szívesen hallottuk volna öntől itt a parlamentben, amikor éppen Niedermüller Péter, az önök által támogatott polgármester fogta, és secperc alatt a 100 Tagú Cigányzenekart kirakta a tradicionális gyakorlóhelyéről. Akkor ön csöndben volt, akkor ön lapított, akkor ön meg sem szólalt, akkor semmi nem zavarta önt, akkor nem beszélt arról, hogy a 100 Tagú Cigányzenekar több mint 30 éve mennyi mindenkinek a példaképe, és mennyi mindenki néz föl arra a teljesítményre, amit letettek az asztalra. Akkor arról nem beszélt, hogy őket világszerte ismerik, egy hungarikum, egy nemzeti érték, amit őrizni és védeni kell, nem pedig utcára tenni, hanem akkor belesimult a baloldali nagy hallgatásba, és semmit, egy árva mukkot meg nem szólalt azért, hogy mégiscsak Magyarország egyik nagyon ismert zenekarát, a 100 Tagú Cigányzenekart talán nem kéne földönfutóvá tenni egyik pillanatról a másikra. Akkor önök csöndben hallgattak, sem Niedermüller Péter ellen nem szóltak, sem Karácsony Gergely nem mondta azt, hogy talán esetleg mégis érdemes lenne egy kerületi vagy egy fővárosi ingatlanban elhelyezni, hanem egy Fidesz-KDNP-s polgármester Budafokról és az EMMI segített, hogy 30 millió forinttal az anyagi gondjaikat enyhítsük, illetve egy új gyakorlóhelyet akkor a Duna túlpartján találjanak maguknak. Tisztelt képviselő úr, akkor lenne hiteles az ön felszólalása igazán, ha akkor is felszólalna, amikor mondjuk, a 100 Tagú Cigányzenekarról van szó. Arról nem is beszélve, hogy önök mégiscsak egy olyan párttal fogtak össze itt a parlamentben és az önkormányzati választásokon is, amely párt 2010-ben a Jobbikról beszélek, de gondolom, ezt sejti azzal került be a magyar parlamentbe, hogy a cigányságot támadta és a zsidóságot támadta. Niedermüller Péter pedig kirakta a 100 Tagú Cigányzenekart és Európa egyetlen zsidó televízióját, a Heti TV-t. Tisztelt Képviselő Úr! Ezekről a gondolatokról érdemes lenne először a jobbikos szövetségeseivel beszélgetni, akik Magyar Gárda-egyenruhában vonultak be, félelmet akartak kelteni magyarok és magyarok között. Ön nagyon helyesen azt mondta, hogy ennek az országnak békés országnak kell lenni. Ezzel mindnyájan, józan gondolkodású emberek egyetértünk. Azokat a szavakat, amelyeket ön idézett, mi sem tartjuk elfogadhatónak, ha valaki becsmérlően beszél bármelyik honfitársáról azért, mert más a származása vagy bármilyen más dologban elüt tőle. Ezek alapdolgok, hogy ezeket nyilván mi sem fogadjuk el. Csakhogy önök miért egy olyan párttal fogtak össze, amelynek a tagjai, a vezetői másról sem beszéltek, mint cigánybűnözőkről, cigánybűnözésről, a zsidóság ellen uszítottak, a holokausztot kétségbe vonták, itt a parlamentben listába akarták szedni a zsidó származású politikusokat? Akkor hol volt ez a fajta érzékenység, tisztelt képviselő úr? És most, amikor önöknek a politikai túlélés hiszen a Párbeszéd mégsem a baloldal vezető pártja, bár rendkívül hangosak, de ettől függetlenül azért mégsem a baloldal vezető ereje , most, amikor a politikai túlélésről van szó, akkor pedig együtt fogják a jobbikosok kezét a különböző rendezvényeiken, a tüntetéseiken és egyéb politikai akcióikon. Ilyenkor miért nem zavarja önöket az, hogy egy olyan párttal fognak össze, amelynek az alapfilozófiája volt az, amit ön itt egy egyetemi előadás kapcsán elutasít? Ha elutasítja annak az egyetemi előadásnak a tartalmát, tisztelt képviselő úr amivel egyetértek, hogy azt elutasítja , akkor a következő pillanatban utasítsa el azokat a jobbikos politikusokat, akik ugyanilyen, ugyanilyen szólamokat mondtak. Nincs különbség a professzor előadása és a jobbikosok politikai programja között. A professzort ön elítéli, a jobbikosokkal összefog. Hol van önben a következetesség? Hol van az egész baloldalban bármiféle tartás? Mi az utolsó alapértéke a baloldalnak, ha még az antiszemitizmus fölött is szemet hunynak, és azt mondják, hogy így is jöhet a Jobbik, mert most ők a politikai érdekünk? Képviselő úr, legalább minimálisan legyen következetes! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ungár Péter képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz több programjában is szerepelt az a mondat, hogy az ország legértékesebb vagyona a szuverenitás. Azt gondolom, hogy ez egy nagyon szép, olyan alapvetés lehet, amivel mindenki egyetért ebben a Házban. Az, hogy mi sérti a nemzeti szuverenitást, az a Fidesz-kormánynál dinamikusan változott. Volt, hogy a pálinkafőzésre vonatkozó európai uniós törvény sértette a szuverenitást, esetleg egy magyar állampolgár által indított egyetem, vagy éppen a Színművészeti Főiskola; mindig éppen változott, hogy ki sérti a nemzeti szuverenitást. Szeretném felhívni önöknek a figyelmét egy rendkívül nagy kettős mércére, amit alkalmaznak a nemzeti szuverenitás védelme kapcsán. A kormány bejelentette, hogy a sanghaji Fudan Egyetem egy campusát Budapestre költözteti. A Fudan Egyetem egy nagyon színvonalas egyetem, ami több ranglistán is előtérben van, és ebből a szempontból akár jónak is tűnhet a magyar tudományos élet és a tudománypolitika szempontjából. Ugyanakkor van itt pár probléma, ezeket először felidézném, aztán a lényegre térnék. Az egyik, hogy 540 milliárdos hitel lesz ennek a része, és ez az 540 milliárdos hitel és költés azt jelenti, hogy többet fognak erre költeni, mint a 2019-es magyar felsőoktatási büdzsére összesen. Továbbá kiderült, hogy a Ferencvárosban épített diákváros helyére és helyett lesz ez a campus. Tehát ahelyett, hogy a magyar közpénzt magyar diákokra és magyar kollégiumokra költenék, a magyar közpénzt a Kínai Kommunista Párt egyetemére fogják költeni. De még mindig nem a lényegi problémára tértem, érkeztem. A lényegi probléma a következő. Bejelentették ebben az előszerződésben vagy együttműködési megállapodásban, hogy diplomataképzés lesz ezen az egyetemen. Nem gondolom, hogy túl konteós lennék, ha azt mondanám, hogy egy külföldről finanszírozott és felügyelt diplomataképzés azért jelentősen sérti a nemzeti szuverenitást. Ezzel kapcsolatban lenne pár kérdésem. Kezdjük ott, hogy ez a képzés, amely diplomataképzés lesz „nemzetközi kapcsolatok” néven, nagyobb forrásösszegből és több embert fog képezni, mint az összes többi nemzetközi kapcsolatok képzés Magyarországon. Az első kérdésem, hogy az itt végzett hallgatók részt fognake venni a magyar diplomáciai kar munkájában. Második kérdésem, hogy részt fognak vagy részt tudnake venni az itt végzett hallgatók majd az európai uniós diplomáciai intézményekben vagy a NATO- és egyéb szövetséges diplomáciai intézményekben. A kérdés azért lényeges, mert 2019-ben az egyetem chartájából kivette a Kínai Kommunista Párt a gondolatszabadságot és a tudományszabadságot, és két elvet írt bele, az egyik az, hogy a marxizmus-leninizmus tanainak meg kell felelni, a másik pedig az, hogy a Kínai Kommunista Párt érdekeit követni kell. Az lenne a kérdésem, hogy egy ilyen egyetem szolgáljae azt, hogy olyan magyar diplomatákat képezzenek, akik Magyarország nemzeti érdekeinek megfelelően fognak tudni működni. Szeretnék egy olyan kérdést is föltenni, amire valószínűleg itt nyílt ülésen nem fogok választ kapni, de feltételezem, majd a Nemzetbiztonsági bizottság zárt ülésén sem fogok választ kapni: felkészülte az elhárítás arra a pluszteherre, hogy ezeket az idejövő kínai tanárokat, az idejövő kínai diákokat és a velük érkező kínai titkosszolgálati szereplőket egyáltalán elhárítsa, feltérképezze? Vane kellő számú ember az elhárításban, aki egyáltalán beszél kínaiul, hogy a lejegyzett iratokat elemezni tudja? Ezek fontos kérdések lennének. Itt az előző hozzászóláshoz kapcsolódva, minden egyes alkalommal önök, amikor egy nyugat-európai egyetemen tényleg rettentő badar módon betiltanak egy könyvet, vagy azt mondják egy szerzőre, hogy nem lehet tanítani, akkor az Origótól a Mandineren át az összes megyei lap elmondja, hogy Nyugat-Európában véget ért a tudomány szabadsága. [[11.20]] Az a kérdésem lenne, hogy garantálni tudjae államtitkár úr, hogy a Fudan Egyetemen elhangozhat az, hogy Tienanmen tér, vagy elhangozhate az, hogy a kommunista terrornak hány áldozata van. Elhangozhate az, hogy Mao Ce-tung hány millió embert ölt meg? Részee ez a tudomány szabadságának Magyarországon? [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Összességé-ben azért nem hangozhatna el, mert az egyetem alapító okiratában benne van, hogy a Kínai Kommunista Párt és a marxizmus-leninizmus tanának kell megfelelni. Összességében az, hogy önök mindenben a nemzeti szuverenitás csökkenését látják, de abban, hogy diplomataképzést fog Magyarországon végezni a Kínai Kommunista Párt által felügyelt egyetem a Kínai Kommunista Párt által felügyelt módon, és ön szerint ez nem csökkenti a nemzeti szuverenitást, ez a kettős mércének önökhöz képest is rettentő magas szintje. Az a helyzet, hogy értelemszerűen nem baj, ha valaki Kínával üzletel, vagy Kínával bármilyen módon külpolitikai kapcsolatot létesít, de ha Medgyessy Péter tette volna ezt, amit önök most csinálnak, Szijjártó Péter már rövidnadrágban valamilyen folyóban sajtótájékoztatót tartott volna.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Schanda Tamás János államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy furcsa, amikor a baloldalról felsőoktatási kérdéseket kezdenek el feszegetni az Országgyűlésben, hiszen az ön szövetségesei voltak azok, és éppen ezért, most ön is azért küzd egyébként, hogy a magyar felsőoktatásban tandíjat vezessenek be. A baloldal tandíjat akar a magyar felsőoktatásba. [[Ungár Péter közbeszól.]] Ezt kizárólag a polgári kormánynak sikerült egyébként megállítania. Ráadásul szintén a baldal az, amely PPP-konstrukciókkal eladósította a magyar egyetemeket [[Derültség és taps az ellenzéki padsorokban. Dr. Harangozó Tamás közbeszól. Az elnök csenget.]] ; ezt kellett egyébként a polgári nemzeti kormánynak kifizetnie, hogy az egyetemeket felszabadítsa ez alól a teher alól. Tehát furcsa dolog az, amikor önök a felsőoktatás minőségéről, a felsőoktatás fejlesztéséről kezdenek el megnyilatkozni az Országgyűlésben. Hallottam, hogy a képviselő urak közben bekiabálnak. Azt is engedjék meg, hogy felhívjam arra a figyelmet, hogy míg a baloldal eladósította az egyetemeket [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] , mi pont hogy vagyonhoz juttatjuk őket. Szabadabb és jobb működést teszünk lehetővé. Tisztelt Képviselő Úr! Egy valóban fontos kérdést tett föl a felsőoktatás nemzetköziesítése kapcsán. Érdekee Magyarországnak ez van az ön felszólalásának a mélyén , hogy a magyar felsőoktatás jobb legyen. Erre a válasz ebben szerintem mind a ketten egyetértünk , hogy érdeke. [[Ungár Péter folyamatosan közbeszól.]] Azok a nemzetek lesznek ugyanis sikeresek, amelyeknek a felsőoktatása sikeres, amely képes a saját fiataljai számára a szükséges tudást biztosítani. Ezek a nemzetek lesznek versenyképesek, és ezek a nemzetek lesznek sikeresek. Ezért dolgozunk a felsőoktatás megerősítésén, ezért akarjuk, hogy versenyképesebb legyen a magyar felsőoktatás, és ezért biztosítunk 1500-2000 milliárd forintot a magyar felsőoktatás fejlesztésére. Képviselő úr, az ön kérdése mögött, ha lehántom róla egyébként a rosszindulatú célozgatásokat, akkor mégiscsak az volt a lényeg, hogy érdekee egy ország felsőoktatásának, hogyha van nemzetközi verseny, ha egyébként az adott országban megjelennek sikeres nemzetközi felsőoktatási intézmények más országokból. A mi válaszunk erre az, hogy érdek, hogy ez jó. Érdeke a magyar fiataloknak, érdeke a magyar embereknek, hogy egyébként megjelenjenek Magyarországon olyan felsőoktatási intézmények, amelyek a nemzetközi versenyben is kimagasló eredményeket érnek el. Ha az MIT, a Harvard, a Yale, vagy lehetne mondani még létező és valós egyetemeket, akik a nemzetközi rangsorokat vezetik, azok azt mondanák, hogy szeretnének Magyarországon képzést indítani, szeretnének a magyar fiatalokkal közösen dolgozni, szeretnének a magyar kutatókkal közösen dolgozni, maximálisan támogatnánk. Képviselő úr, egy ilyen egyetemről van szó. A Fudan Egyetem a világ 34. legjobb felsőoktatás intézménye; olyan egyetem, amelynek a döntésére büszkék lehetünk, hogy ők Magyarországot választották arra, hogy Európában először, sőt gyakorlatilag Kínán kívül először campust hozzanak létre, és megindítsák a felsőoktatási képzéseket. Mi olyan egyetemről beszélünk egyébként, amely része a nemzetközi tudományos vérkeringésnek. Számtalan nemzetközi kapcsolattal rendelkezik, az MIT-től kezdve jó pár amerikai vagy egyesült királyságbeli egyetemet is beleértve. Az a kérdés, hogy érdekünke nekünk, hogy itt legyen. [[Ungár Péter: Nem ez a kérdés!]] Érdekünk, tisztelt képviselő úr! A magyar fiataloknak, a magyar kutatóknak érdeke, hogy az egyetem idetelepüljön Magyarországra, hiszen több és jobb kutatás fog tudni megvalósulni majd a felsőoktatási képzésen túl is egyébként a kínai partnerekkel. Új kutatócsoportok jöhetnek létre, új kutatások jönnek létre, amiből pedig egyébként komoly beruházások is következnek. Részben magyar cégek fognak tudni könnyebben beruházni Kínában, részben pedig kínai cégek fognak könnyebben beruházni Magyarországon. Világos és egyértelmű: jól járunk ezzel a fejlesztéssel. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Oláh Lajos képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Segíteni kell, hogy mindenki oltást kapjon, el kell törölni a regisztrációt” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[Dr. Rétvári Bence: Na! Közbeszólások a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Azért nevetnek a képviselők, hisz tudják, hogy megtévesztik az országot. Minden kutatás azt mutatja, hogy az ellenzéki szavazók sokkal inkább oltáspártiak, mint a fideszesek; talán nem véletlen. Ez is mutatja, hogy önök egyfolytában csak hazudnak, tisztelt fideszes képviselők. A mélyszegénységben élőket, a hátrányos helyzetűeket a járvány sokkal brutálisabban érinti, mint a tehetős embereket. Elsők között veszítették el a munkájukat, és hiába kérték ezt az ellenzéki pártok, a DK többször, önök nem biztosítottak érdemi támogatást a munkájukat elveszítőknek. A szociális katasztrófa mellett most látszik az, hogy oltottság terén is sokkal rosszabb helyzetben vannak. Látjuk, olvassuk, hogy milyen nehéz a helyzetük. A kormány azt mondta, hogy senkit nem hagy az út szélén, most mégis azt teszi a legszegényebbekkel. Ezt ők így is érzik. Látjuk a brutális halálozási számokat, de sokan, ha akarnának sem tudnának lépni a regisztrációval kapcsolatosan. Látjuk, hogy Magyarországon vasárnap 291 ember halt meg, és félnek az emberek. Tisztelt Képviselők! A félelmük jogos, hisz Európában Magyarország halálozási statisztikája rémisztő; mondtam: míg nálunk 291 halott, addig Lengyelországban 61, Csehországban 43, Belgiumban 45, Ausztriában 19, Szlovákiában 65, Litvániában 9, Észtországban 9. Na, erre önök még egyszer sem tudtak válaszolni a parlamentben, tisztelt államtitkár urak, hogy hogy lehet ez, hogy Magyarország listavezető, ha önöknek olyan jól sikerült kezelni egyébként a járványt! Önök az ellenzéki pártoknak azon javaslatára, hogy az oltást egyszerűsítsék, csak annyit mondtak, hogy Gyurcsány. Ez volt a válaszuk, ezzel azonban nem segítenek a legszegényebbeknek, akik nem juthatnak oltáshoz. Azt sem tudják, kihez kell fordulni, internet hiányában pedig nem tudnak regisztrálni. De ha lenne internet, sok esetben jelent a kitöltés is problémát. Vannak olyan települések az országban, ahol az emberek nagy része nem tudja ezt megoldani. És nemcsak vidéken, hanem Budapesten is vannak ilyen területek; muszáj segítenünk nekik! Több beszámoló is érkezett különböző közösségi és médiafelületeken arról, hogy mennyire elkeserítő a helyzet a hátrányos helyzetűek, mélyszegénységben élők között a koronavírus-járvány miatt. Ezekben a térségekben, közösségekben nincs pénz gyógyszerekre vagy megelőzésként vitaminokra, kiegyensúlyozott, egészséges táplálkozásra, gyakran nincs mód normális tisztálkodásra, és alapvetően már ezekből adódóan is rosszabb egészségügyi állapotban vannak ezek az emberek. Szintén súlyos probléma, hogy Magyarországon rengeteg településen hiányzik az állandó háziorvos, már csak ezért sem tudnak kihez segítségért fordulni. Mindezek mellett az oltásra való regisztráció is nehezített pálya számukra, hiszen levélben csak az idősebbektől fogadnak el regisztrációt, de a mélyszegénységben élőknek az internethez való hozzáférés sem biztosított többek között. Elmondom hát újra: lehet, megértik a mélyszegénységben élők problémáját, és támogatják az ellenzéki pártok, a DK kezdeményezését, hogy a kormány törölje el a koronavírus elleni védőoltásra az előzetes regisztrációt, hogy mindenkinek egyenlő esélye legyen minél hamarabb megkapni a vakcinát. [[11.30]] Ne a Kubatov-lista legyen most fontos, hanem a magyar emberek védelme! Amennyiben pedig nem hajlandóak egy az egyben megszabadulni a regisztrációnak álcázott adatgyűjtéstől, segítsék a rászorulókat, a hátrányos helyzetűeket ebben! Segítsék a folyamat gyorsítását, vigyenek helybe oltópontokat, nyissák meg erre a célra a stadionokat, legalább egyszer értelmes dologra lehet őket használni. Legyen elég odamenni az oltópontra, és kapják meg az oltást az emberek! Mi Erzsébet- és Terézvárosban elkezdtük a munkát, hogy minél több hátrányos helyzetű embert tudjunk beoltani. Persze, az is segítené ezt, ha önök elárulnák, hogy eddig hány kerületi embert oltottak be. De önök, tisztelt államtitkár urak, azt is megtagadják, hogy elmondják, hogy egy adott kerületben hány ember van beoltva. Mi ebben a nagy titok? Hát, miért nem lehet ezt elmondani?! Azt sem hajlandóak elmondani, hogy egy adott kerületben hányan haláloztak el, vagy hányan vannak karanténban. Miért titkolóznak? Erzsébet- és Terézváros országgyűlési képviselőjeként azt tudom mondani, hogy a kerületben mindent megteszünk, hogy ezek a mélyszegénységben élő emberek ne maradjanak segítség nélkül. Azt kérem önöktől, tisztelt államtitkár urak, hogy az önkormányzatokra ne mint ellenségre tekintsenek, mert az sajnos áldozatokkal jár. Az önkormányzatok állandóan a kezüket nyújtják önök felé, hogy együttműködjenek az oltás tekintetében, önök ezt a segítő kezet mindig elütik. Ne tegyék ezt, segítsünk közösen a mélyszegénységben élőknek! Köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ami a leginkább kiszolgáltatott emberek védelmét és oltását illeti, szeretném felhívni a figyelmét, hogy a kormányhivatalok is segítik őket a regisztrációban, illetve a 60 év feletti állampolgárok, amennyiben nincsen internetes elérés, postai úton többször is megkapták a regisztrációs lapot, tehát többféle módon lehetőségük van regisztrálni. Az, hogy egyébként hogyan érinti az egészségügyi ellátás őket, azért arra a tényre felhívnám a figyelmet, hogy önök akarták fizetőssé tenné az egészségügyet. Ha fizetős lenne az egészségügy, akkor most minden koronavírusos betegnek még a vizsgálatért is fizetni kellene. Abban talán nincsen vita közöttünk, hogy ezekben a hetekben gyakorlatilag minden kérdés, mind a járvány elleni küzdelem, mind a gazdasági küzdelem, mind a mindennapi élettel kapcsolatos kérdések azon múlnak, hogy hogyan is állunk az oltási programmal. És azt kell mondjam, hogy miközben önök is nagyon jól tudják ezt turbófokozatra kapcsolt az a cinizmus és képmutatás, amit az oltásokkal kapcsolatban művelnek. Különösen úgy, hogy maguknak már gyakorlatilag, ha jól nézem, széles körben beadatták, de a nyilvánosságban következetesen [[Dr. Oláh Lajos közbeszól.]] mennek az oltási program ellen. Most éppen a regisztrációt akarják eltörölni; azt a regisztrációt, amelyen keresztül már négymillió ember jelezte, hogy szeretne élni az oltás lehetőségével; azt a regisztrációt, amely segítségével minden háziorvos tudhatja, hogy pontosan kik szeretnének élni az oltás lehetőségével. Felmérték azt, hogy mivel járna az, ha mindenféle regisztráció és előzetes egyeztetés nélkül mennének az oltások? Úgy zúdulnának tömegek a háziorvosi rendelőkbe? Hogy mivel járna, ha az orvosoknak azokat is fel kellene hívniuk, akik nem szeretnének oltást igényelni, ez milyen teherrel járna? Vagy az is lehet, hogy felmérték, csak nem érdekli önöket, mert az oltásellenes kampányuk fontosabb. De nem ez az egyetlen súlyos eleme az oltásellenes kampányuknak. Az a kérdést még hadd tegyem fel, hogy amikor megnézték a nemzetközi példákat, mert nemzetközi példákra is hivatkoznak, akkor utánajártak annak, hogy sok helyen azért vannak tömeges oltópontok, mert nincs olyan egységes háziorvosi rendszer, mint Magyarországon? Ezt megtették? Amikor Karácsony Gergely egy német stadionról posztolt, akkor vette vajon a fáradságot, hogy megnézze, hogy Németország hogy áll? Átoltottság terén Németország fele utat járt be, mint Magyarország, feleakkora az átoltottság, mint Magyarországon, és ehhez képest erre az országra hivatkoznak. De nem ez az egyetlen eleme az oltásellenes kampányuknak: nem olyan rég egy határozati javaslatot nyújtottak be ide a Házba, amivel gyakorlatilag megtiltották volna a kínai vakcina használatát. Mivel máshol az orosz vakcina ellen is kampányoltak, így könnyen kiszámítható, hogy a baloldal az elmúlt hetekben egymillió vakcinától fosztotta volna meg a magyarokat, ennyivel kevesebb ember kapott volna oltást. Ez nem oltáspártiság, ez tőrőlmetszett, feketeöves, okleveles, doktori fokozattal ellátott oltásellenesség. Ez a helyzet! [[Dr. Oláh Lajos: Miért van ennyi halott?]] Aki nem hiszi, az egyébként nézze meg a határozati javaslatot, és ha ön felteszi azt a kérdést, hogy miért hozzuk fel Gyurcsány Ferencet, azért hozzuk fel Gyurcsány Ferencet, mert ha megnézi az oltásellenes határozati javaslatot, és megnézi azt, hogy kik írták ezt alá, az első helyen ott virít Gyurcsány Ferenc neve. [[Dr. Oláh Lajos: Miért van ennyi halott?]] Nézzék meg, és mondják már meg, hogy hogy kell ezt elképzelni! A Demokratikus Koalíció kitalálja, hogy előterjesztenek egy oltásellenes határozatot, és mindenki aláírja, az összes ellenzéki párt? Mindenki? Kérdés nélkül aláírja Jakab Péter, aláírja Szabó Timea és 47 másik baloldali képviselő? Egyetlenegy képviselő nem volt önök között, aki azt mondta volna, hogy bár több ponton nem értünk egyet a kormánnyal, de ezt azért mégsem kéne? Egyetlenegy nem volt? Egy sem? Minősítő körülmény, hogy miközben ilyen határozati javaslatot terjesztettek elő, gyakorlatilag az összes baloldali vezető beoltatta magát, és egyesek olyan vakcinával, amik ellen benyújtottak határozati javaslatot ide a Házba. Most látom egyébként, hogy a Gyurcsány-listás képviselők gyakran készítenek közös videókat, látom, hogy ez már szokássá kövül, és ha ez így van, akkor lenne egy témajavaslatunk: a következő videót szenteljék annak, hogy közösen bejelentik a vakcinaellenes határozatuk visszavonását. Ne eltüntetni próbálják a nyomokat, mint a petíció esetében, hanem álljanak ki, vegyenek egy nagy levegőt, és jelentsék be, hogy visszavonják! Minden más lehetőség csak annak bizonyítéka, hogy egy járvány közepén az egész baloldal az oltások ellen kampányol. Csúnya történet, de úgy látom, hogy tudják még sötétebbé tenni. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett dr. Tóth Bertalan frakcióvezető úr, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Egyszerű emberi törvényt mondok önöknek: akinek a legkevesebb jut, azoktól már nem szabad elvenni. Jóérzésű embereknek ezt nem kell magyarázni, mert ha egy éhes embernek kenyeret adunk, akkor nem szabad abból letörni. A minimálbér pontosan ebbe a kategóriába tartozik, hiszen a legkisebb adható fizetés, ami sajnos Magyarországon alig fedezi a megélhetést. A Fidesz-kormány azonban mégis ezt megadóztatja. Most, egy borzasztó járvány idején is, amikor inkább segíteni kellene, önök ehelyett elvesznek. A minimálbérből élőktől ugyanakkora mértékű adót vesznek el, mint Mészáros Lőrinctől. Ez az MSZP szerint is és szerintem is igazságtalan, szembemegy minden erkölcsi törvénnyel. Ezért az MSZP azt javasolja, hogy legyen adómentes a minimálbér, és csökkenjen az alacsony fizetések adója. Megismétlem: a minimumból már nem szabad elvenni. De ha önöknek ez az érv még kevés, akkor mondok néhány példát a magyar minimálbérről. A Fidesz-rezsim elmúlt 11 éves politikájának köszönhetően a magyar minimálbér az Európai Unión belül az egyik legkevesebb, sőt, ha a visegrádi országokat figyelembe vesszük, akkor a legkisebb. Sőt, mind a szlovák, mind a cseh, mind a lengyel, de most már a román minimálbér is magasabb, mint a magyar minimálbér. És hiába emlegetik a 4 százalékos minimálbér-emelést, ami nem is 4 százalék, csak 3,6 százalék, ha megnézzük, mennyivel emelkedtek az élelmiszerárak, akkor azt lehet mondani, hogy kétszer annyira, mint a minimálbér. És nem utolsósorban a Fidesz forintgyengítő politikájának köszönhetően euróban a magyar minimálbér most kevesebbet ér, mint egy évvel ezelőtt. Milyen kormány az, amelyik a legkisebb fizetést is megadóztatja? Nézzünk egy példát! Ha egy kétkeresős családban minimálbért keresnek a szülők, akkor azt láthatjuk, hogy nem elegendő ez a jövedelem, hogy annak az adott családnak a létminimumát fedezze. Ma Magyarországon több mint kétmillióan élnek létminimum alatt, és ezek közül nagyon sokan dolgoznak, és nagyon sok dolgozó ember nélkülöz. Ez nem maradhat így. A biztos megélhetés mindenkinek jár. Mi azt mondjuk, hogy Európa egyik legkisebb minimálbérét nem szabad megadóztatni, a magyar minimálbér adóterhét ezért, azt javasoljuk, törölje el az Országgyűlés. Kezdeményezzük, hogy a 15 százalék szja-terhet szüntessük meg a minimálbéren. Így rögtön 25 110 forinttal több maradhatna a minimálbéren alkalmazottak zsebében, ennyivel több pénzt kaphatnának. Ez éves szinten 300 ezer forintot jelent. Ez azt is jelentené, hogy a garantált bérminimumon élők is évi 200 ezer forinttal többet vihetnének haza. Így elkezdhetnénk felzárkóztatni az alacsony béreket, és fel lehetne számolni a dolgozói szegénységet. [[11.40]] A mi javaslatunk szerint ezt úgy kellene megszüntetni, hogy a munkavállalók a 15 százalékos szja-val megegyező adójóváírást kapjanak. Ez jelenti azt is, hogy a bérminimum nettója is növekszik. Tisztelt Képviselőtársaim! Az adójóváírás ebben az esetben a magasabb fizetéseknél egészen a mediánbérig, ami most 321 ezer forint, addig fogyna el. Tehát az a 2 millió 300 ezer munkavállaló, aki a mediánbér alatt keres, mindegyik jobban járna, mint most. Egy ilyen járványhelyzet után, járványhelyzet közepén a gazdasági következményeknél, ilyen munkanélküliségnél, ilyen jövedelmi viszonyoknál ez megtehető lenne, hiszen ez 250-300 milliárd forintba kerülne. Most is szó esett a kínai egyetemről, amit 500 milliárd forinttal támogat a magyar kormány. De említhetnénk a Mathias Corvinus Alapítványt is, amely 500 milliárd forintos állami vagyont kapott működésére. De mondhatjuk a Magyar Villamos Műveket, és nem kezdem el sorolni, hogy önök hogyan mentették az oligarcháikat az elmúlt időszakban. Tehát pénz lenne rá. Amennyiben nem támogatják majd ezt a javaslatunkat, 2022 után meg fogjuk lépni. Ezért mondjuk azt, hogy kormányváltás és korszakváltás kell, hogy a magyar emberek több pénzhez juthassanak. Közös jövőnkért, Magyarországért!
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Schanda Tamás János államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó, államtitkár úr.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az az igazság, hogy mindig furcsa, amikor a szocialista padsorokból, a baloldalról bárki is föláll és elkezd beszélni adókérdésekről. Tisztelt Képviselő Úr! Hát önök voltak azok, akik folyamatosan adót emeltek Magyarországon! Önök voltak azok, akik megadóztatták a magyar embereket, rettenetes terheket tettek a magyar vállalkozások vállára, közben devizahitelezésbe kergették a magyar embereket, és az önök sikertelen kormányzásának a következtében Magyarország 2010-re a csőd szélére került. Tisztelt Képviselő Úr! Ezek után föláll és szemrehányást próbál nekünk tenni? Ha megnézzük, hogy mi az önök teljesítménye, akkor egyértelműen láthatjuk: adóemelés, a magyar emberek sanyargatása és devizahitelbe kergetése. Tisztelt Képviselő Úr! De azt is látjuk, hogy ez nemcsak a múlt. Önök most is ezt akarják csinálni. Önök többkulcsos adót akarnak bevezetni, önök növelni akarják a társasági adót erről beszélnek! Mondják meg, hogy mennyivel akarják megnyomorítani a magyar vállalkozásokat, hogyan akarják elrontani a magyar versenyképességet! De önök szűkíteni akarják a családi otthonteremtési kedvezményt is. Nem akarják segíteni a magyar családokat. Önök nem akarnak jót a magyar családoknak. Csak újabb és újabb adót, még több és több pénzt szeretnének elvenni tőlük. Milyen adókat akarnak még emelni, képviselő úr? Álljanak ki és mondják el, milyen adókat akarnak emelni! Hadd hallja a magyar nép, hogy a Szocialista Párt, a baloldal most éppen milyen adókat akar megemelni, milyen újabb és újabb terheket akar a magyar családok vállára tenni! Tisztelt Képviselő Úr! De nézzük meg konkrétan az önök kormányzásának a teljesítményét! Önök 8 év kormányzás alatt mindössze 23 500 forinttal emelték a minimálbért. 23 500 forinttal, tisztelt képviselő úr. A nemzeti kormány ezzel szemben 73 500 forintról 2021-re 167 400 forintra emelte a minimálbért. Ez 127 százalékos emelés. 2010 óta tehát több mint a duplájára emeltük a minimálbért. Kell még tovább emelni? Szeretnénk még tovább emelni? Persze, szeretnénk! Tisztelt Képviselő Úr! Nézzük meg, hogy mi történt a szakmunkás-minimálbérrel: 2010 óta 2,5-szeresére, 89 500 forintról 219 ezer forintra emeltük. Képviselő úr, ez a teljesítménye a nemzeti polgári oldalnak, azzal szemben, amit önök csináltak. Ezzel a rettenetes nagy emelés ellenére ezzel szemben önök összesen 8 év alatt 23 500 forinttal tudták megemelni a minimálbért. Tisztelt Képviselő Úr! Ön is pontosan tudja, hogy a minimálbér egy nagyon fontos kérdés, olyan kérdés, amiben a magyar kormánynak az a helyes stratégiája van, hogy a munkaadók és a munkavállalók, úgynevezett szociális partnerek megállapodását próbálja meg elősegíteni és utána ezt figyelembe venni. 2021-ben is ez történt, hogy a szociális partnerek, a munkaadók és a munkavállalók közösen próbálták megkeresni azt a megoldást, ami mindenki számára elfogadható. Nekünk végig az volt a célunk, és mindig is az a célunk, hogy elősegítsük ezt a tárgyalási folyamatot, éppen ezért folyamatosan konzultálunk ezekkel a szereplőkkel, de azt gondoljuk, hogy a magyar gazdaság versenyképességéhez arra van szükség, hogy a munkaadók és a munkavállalók tudjanak egymással megállapodni. S bizony a kormány segítségével ez a megállapodás létre is jött 2021. január 25-én, amikor is a munkaadók és a munkavállalók képviselőinek a többségével aláírásra került a bérmegállapodás. A kormány ezt a bérmegállapodást tiszteletben tartja. Mi tiszteletben tartjuk, tisztelt képviselő úr, a munkaadók és a munkavállalók megállapodását, mert azt gondoljuk, hogy a kormány ezzel tudja leginkább segíteni a magyar családokat, és ezzel tudja leginkább segíteni a magyar vállalkozásokat és a magyar gazdaságot. Éppen ezért örülünk annak, hogy a minimálbér bruttó összege 2021. február elejétől újabb 4 százalékkal tudott emelkedni, még akkor is, ha jól látjuk, hogy a vírus okozta nehézségek a gazdaság sok szereplőjének az életét nehezítik. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szilágyi György képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „A bűn az bűn marad” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Több mint egy éve küzdenek a magyar emberek a vírussal. Több mint egy éve önök teljes teljhatalommal kormányoznak. Önök azt mondták, hogy mindenért vállalják a felelősséget. Mára kiderült, önök becsapták az embereket, visszaéltek a hatalmukkal, a bajba jutott családokat pedig magukra hagyták. Maga Orbán Viktor mondta nem is olyan rég, hogy a járvány kezeléséért minden felelősség a kormányé és a kormányfőé, vagyis az övé, és hogy vállalni is fogja a felelősséget. Aztán kiderült, hogy Orbán Viktor ebben sem mondott igazat, hiszen a felelősséget a súlyos járványhelyzetért, a nagyon magas halálozási adatokért nem akarják vállalni, hanem inkább megpróbálják az ellenzékre hárítani. Bejelentették mikor máskor, mint pont húsvétkor, mert hát önök ilyen nagyon nagy keresztények , hogy kampányba kezdenek, hogy az ellenzék a felelős a kialakult helyzetért. Mindegy, hogy önök voltak és vannak folyamatosan most is döntési helyzetben, és nem az ellenzék. De az a galád ellenzék kérdéseket mert feltenni a járványhelyzettel kapcsolatosan, olyan kérdéseket, amelyek nagy részben a társadalomban is felmerültek a járvány kezelésével, az egészségügy kezelésével, az oltásokkal kapcsolatban, de önök szerint ezzel az ellenzék kételyeket és bizalmatlanságot ébresztett a társadalomban. Nem, kedves képviselőtársaim! A társadalomban nem azért van bizonytalanság, mert az ellenzék kérdéseket tett fel, hanem azért, mert önök több mint egy éve, napról napra rossz döntéseket hoznak, és összevissza beszélnek mindenfajta sületlenséget. Azért van bennük bizonytalanság, mert amikor nem kellett volna zárni, önök zártak, amikor még nem kellett volna nyitni, önök nyitottak, amikor tesztelni kellett volna, akkor nem teszteltek, amikor kevesebb értelme volt már a tesztelésnek, akkor meg nekiálltak gőzerővel tesztelni. Azért van bizonytalanság bennük, mert az egyik nap még azt mondta Müller Cecília, hogy egészséges embernek nem ajánlott maszkot viselni, másnap meg már mindenkinek mindenhol, még a szabad levegőn is kötelezővé tették a maszkviselést. Azért van bennük bizonytalanság, mert Gulyás Gergely azt mondta, hogy mindenki nyugodtan összevissza fertőzheti egymást, ha nem idős, legfeljebb egy influenza tüneteit kockáztatja. Aztán kiderült, hogy ez nem igaz, és fiatalok, egyébként egészséges emberek is meghalhatnak a vírustól. Azért van bennük bizonytalanság, mert Orbán Viktor azt mondta, hogy aki megbetegszik, azt meggyógyítják, és mára sajnos már több mint 20 ezer honfitársunk halt meg. Azért van bizonytalanság, mert Orbán Viktor azt mondta, hogy senki ne menjen Dubajba, meg egzotikus helyekre, mert onnan veszélyes vírusokat hozhatnak be az országba, és a mondatai után egy héttel a barátja, a pénztárcája, Mészáros Lőrinc Dubajban tartotta az eljegyzését, és a NER-lovagok által használt magángép meg szinte megállás nélkül röpköd azóta is az egzotikus országokba, a közpénzen felhizlalt, urizáló, luxusimádó fideszesekkel. [[11.50]] Azért van az emberekben bizonytalanság, mert ők már hosszú ideje egy kávét sem tudnak meginni egy vendéglátóhely teraszán, mert tilos, a vendéglátósok meg éhen halnak, miközben azt látták, hogy a kaszinókban egymás hegyén-hátán lehetnek az emberek, mert azok Fidesz-érdekeltségek, így ott nem veszélyes a vírus. Azért van bennük bizonytalanság, mert a járvány egyik legsúlyosabb időszakában, amikor az egészségügy összeomlásától lehetett tartani, akkor önök olyan helyzetbe hozták az egészségügyi dolgozókat, hogy közel ötezer dolgozó volt kénytelen elhagyni az egészségügyet. Azért van bennük bizonytalanság, mert aznap, amikor az eddigi legmagasabb volt a halálozások száma Magyarországon, pont aznap jelentette be Orbán Viktor, hogy nyitunk. Azért van bennük bizonytalanság, mert amikor azzal a letaglózó hírrel szembesültek, hogy egy 14 éves áldozata is van a vírusnak, akkor Orbán bejelentette, szembehelyezkedve a virológusokkal, az egészségügyi és oktatási szakemberekkel, hogy kinyitják az iskolákat, kockáztatva ezzel a gyermekeink és a tanárok életét. És azért van bizonytalanság bennük, mert amikor azt látják, hogy folyamatosan nagy számban halnak meg az emberek, és ők mindent megtesznek, amit kérnek tőlük távolságtartás, maszk, kijárási tilalom , akkor Orbán utasítására Magyarország bejelenti, hogy egyedüli országként itt telt házas Eb-meccseket fogunk rendezni. Az nem számít, hogy ezzel megint tízezrek életét kockáztatjuk, az a lényeg, hogy a fényes tekintetű vezető jól érezze magát a VIP-páholyban, hogy telt ház van. Na, ezekért van bizonytalanság és félelem az emberekben, és nem az ellenzék miatt! A kormány elhibázott válságkezelése, a kormány alkalmatlansága miatt van bizonytalanság és félelem, mert látják, hogy amikor tenni kellene, akkor önök erre képtelenek. Hiába próbálnak terelni! Amit elkövettek, az bűn, a bűn pedig büntetést érdemel, ami utol is fogja érni önöket. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország immáron több mint egy éve küzd a koronavírus-járvány ellen, annak egészségügyi és gazdasági hatásai ellen. Arról tudom önt tájékoztatni a felszólalására is reagálva, hogy az oltási program ütemezetten halad. Azt remélem, hogy noha a parlamentben nem sok terület maradt, ahol egyet tudunk érteni, azért ez mégiscsak egy olyan terület, amelyen szerintem az egyetértést érdemes lenne fenntartani. A koronavírus ellen leginkább az oltásokkal lehet harcolni. Az oltás a gyógyír, és egy verseny zajlik a világban, hogy ki tudja előbb átoltani a saját lakosságát, a saját embereit, és ezáltal ki tud előbb kikeveredni abból a világszinten rossz helyzetből, amibe minden ország belekeveredett. Arról tudom önt tájékoztatni, hogy ebben a tekintetben Magyarország, hála a jó égnek, nem áll rosszul, célegyenesben vagyunk: a beoltottak száma 2 millió 900 ezer fő, közülük több mint 1 millió 217 ezren már a második oltást is megkapták. Egy hónap alatt két és félszeresére nőtt a beoltottak száma, és ezt a programot tovább fogjuk folytatni. Ezzel a programmal egyébként és a 29 százalékos átoltottsággal jelen pillanatban az európai uniós élmezőnyben vagyunk, az európai uniós átlag ugyanis 15 százalék. Szeretném ezúton is megköszönni mindenkinek, aki részt vesz az oltási programban, az egészségügyi dolgozók, háziorvosok, kormányhivatali alkalmazottak munkája kulcsfontosságú és jelen pillanatban a védekezés első frontját jelenti. Említett gazdasági kérdéseket is. Engedje meg, hogy ha itt most a konkrét intézkedésekkel kapcsolatos, nyilvánvalóan köztünk fennálló vitába nem is megyek bele, azért pár tényadatot hadd említsek, hogy ebben a kérdésben hogyan állunk. A tavalyi évre vonatkozóan, ami már a koronavírus-járvány által érintett év volt, rendelkezésre állnak a GDP-adatok, és ebből egyértelműen az derül ki, hogy a magyar válságkezelés jobb volt, mint az európai uniós válságkezelés, jobban teljesítettünk, mint az Európai Unió átlaga, de sajnos csak a visszaesés mértékében tudjuk még így is mérni, de ez jóval kisebb, mint a legtöbb európai uniós országban. Van még egy szám, amit a figyelmébe ajánlanék, a növekedési kilátásokat ’21-re, ’22-re nézve nem a mi statisztikáinkról beszélek, hanem európai uniós statisztikákról , teljesen egyértelműen fogalmaznak, azt mondják, hogy Magyarország növekedési kilátásai sokkal jobbak, mint az európai uniós átlag. Ezt támasztja alá egyébként a munkanélküliségi adat is, ami kulcsfontosságú, hogy minél több munkahelyet tudjunk megőrizni és megvédeni. Felszólalását hallgatva azonban azt gondolom, hogy önök, jobbikos képviselők és egyáltalán a baloldali ellenzék nem igazán érti, hogy mi a probléma [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Á!]] és hogy miért tartjuk elfogadhatatlannak a baloldalnak a viselkedését. [[Moraj és közbeszólások a Jobbik soraiban.]] . Az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy zajlik itt egy küzdelem, ez egy élet-halál küzdelem, és ezekben az élet-halál küzdelmekben önök a politikai pecsenyéjüket sütögetik. Nem csinálnak semmi mást, nem támogatják a védekezést, ennek ellenében dolgoznak: támadják a védekezést, azért, mert azt gondolják, hogy ez a politikai érdekük. Ennek kapcsán teljesen egyértelműen naponta, hetente, óránként ellentmondásba keverednek saját magukkal, összevissza beszélnek. Hazudtak a különleges jogrenddel kapcsolatban. Emlékszik, amikor itt arról beszélt a frakcióvezetője, hogy itt királyság épül a járvány elleni védekezés kapcsán? [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Nincs így?]] Nevetséges! [[Derültség a Jobbik padsoraiban.]] Emlékeznek arra [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Egy kicsit emlékszünk még!]] itt azt mondta ön, képviselő úr, a mostani felszólalásában, túl sokat tesztelnek. Egy felszólalással előbb meg az volt, hogy túl keveset tesztelnek. [[Moraj és derültség a Jobbik soraiban. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Azt mondták egy-két héttel ezelőtt, hogy nyitni kellene, most meg azt mondják, hogy zárni kellene. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Így van!]] Előtte azt mondták, hogy zárni kellene, aztán meg hogy nyitni kellene. Támadják az egészségügyi dolgozókat, a frakcióvezetőjük itt a múltkor Müller Cecília tiszti főorvos asszonyt támadta személyében. Mi értelme van ennek? És az oltásellenesség. [[Szilágyi György közbeszól.]] Ne haragudjon, önök petíciókat indítanak, önök a forgalomba hozott biztonságos oltásokkal uszítanak! A frakcióvezetőjük azt mondta, hogy ez egy emberkísérlet. Lebeszélnek embereket arról, hogy beoltassák magukat, emiatt emberek halnak meg. Értik ennek a felelősségét? Tehát én azt gondolom, hogy itt a politikai pecsenyesütögetést háttérbe kellene szorítani. [[Dr. Gyüre Csaba: Így van!]] Magyarország küzd a vírus ellen, és szomorú, hogy mindeközben a baloldali ellenzék ellen is küzdeni kell, ahelyett, hogy önök is a védekezők oldalára állnának. Gondolják át a testtartásukat! Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Latorcai János képviselő úr, az Országgyűlés alelnöke, KDNP-képviselőcsoport: „Európa ma. Mi valósult meg az alapító atyák terveiből?” címmel. Alelnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! 70 évvel ezelőtt, 1951. április 18-án írták alá a Montánunió, az Európai Szén- és Acélközösség megalapításáról szóló párizsi szerződést, amely az egyik legelső lépés volt az Európai Unió létrehozásának folyamatában. Az alapító atyák, Konrad Adenauer, Alcide De Gasperi és Robert Schuman hitték, hogy Európa újjáépítése csak mindenki számára elfogadható alapzaton nyugodhat. Számukra ez a közös morális alap egyértelműen a keresztény etika volt. Hittek abban, hogy az ókori görög demokrácia ideája csak az Isten előtti, nemeken, fajokon, osztályokon átívelő egyenlőségre, a társadalom tagjainak személyes részvételére és felelősségére épülő modern kereszténydemokráciában tud kiteljesedni. Ma visszatekintve fel kell tennünk a kérdést, miként gazdálkodott Európa az elmúlt évtizedekben görög, római és keresztény örökségével. A 70 év során az európai demokráciák intézményi értelemben egyre inkább jól körülbástyázottakká váltak, de ez a folyamat sajnálatos módon a néptől való eltávolodással, elszakadással is együtt járt, egyfajta uniós elitpolitizáláshoz vezetett. Ez utóbbinak tipikus példája a Minority SafePack európai polgári kezdeményezés ügye, amikor is a brüsszeli elit teljes mértékig figyelmen kívül hagyta nemcsak az állampolgárok, de még az Európai Parlament döntését is. Ez a fajta eljárás nemcsak a demokráciába vetett hitet ássa alá, hanem az antik Róma egyik legrosszabb örökségét, a birodalmi gondolkodást is felszínre hozta. Nem véletlen, hogy az alapító atyák számtalanszor hívták fel a figyelmet ennek a veszélyére, ugyanakkor kiemelten fontosnak tartva az európai nemzetek különbözőségeiből fakadó előnyöket. [[12.00]] De ezt az előnyt miként azt Robert Schuman hangsúlyozta csak akkor lehet kihasználni, ha érvényesül a demokrácia és a nemzetek közötti kapcsolatok egyenlőségének keresztény tanításból fakadó alapelve. Sajnálatos és szerencsétlen módon éppen az alapító atyák által legfontosabbnak tartott keresztény alapokat becsüli meg ma a legkevésbé a nyugat-európai vezetés és az ahhoz szorosan kötődő elit. Sőt, egyre inkább azt tapasztalhatjuk, hogy a keresztény értékeket tudatosan és szisztematikusan igyekeznek kiszorítani a hétköznapokból, miközben a kollektivista multikulti és antirasszista mozgalmak erőszakos tüntetéseikkel, a múlt átírására irányuló törekvéseikkel mindent megtesznek az európai kultúra felszámolására. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezekről Nyugaton lassan már beszélni sem lehet büntetlenül, mint azt Petry Zsolt esete is mutatja, aki őszinte véleményéért végül az állásával fizetett a véleménynyilvánítás szabadságára oly kényes Németországban. Schuman egykoron úgy fogalmazott: Európa keresztény lesz, vagy nem lesz. Ma ez a kérdés aktuálisabb, mint az elmúlt évtizedekben bármikor, hiszen ha nem tudjuk megállítani az értékeink feladását jelentő, többek között a nemi azonosság, a nemzeti szuverenitás és az önazonosság feloldására irányuló törekvéseket, akkor semmi sem tudja majd megvédeni a migráció és a járvány szorításában vergődő, egyre jobban értékeit vesztő Európát. Az alapító atyák személyes életútja, az akkori ateista diktatúrák idején tanúsított bátor ellenállásuk, majd a második világháborút követően vezetésükkel végbement szellemi és gazdasági megújulás, fellendülés arra kötelez valamennyiünket, hogy erőnket megfeszítve küzdjünk azért, hogy Európának ne csak keresztény múltja, hanem keresztény jövője is legyen. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében dr. Orbán Balázs államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Alelnök Úr! Ha végignézünk az európai kontinens történelmén, hatalmas teljesítmények tárulnak a szemünk elé: kimagasló kulturális értékek, filozófiai felismerések, megdöbbentően jó gazdasági teljesítmény, virágzó tudomány és folyamatos politikai innováció. Sajátos, hogy ezen magasságokat időről időre összeomlások, történelmi kataklizmák, véres háborúk tarkítják. Talán éppen ez annak a fausti elemnek a megnyilvánulása, amellyel egyesek jellemezték a nyugati civilizációt. Irdatlan erőfeszítéseinkben néha kicsúszik a kezünkből az irányítás, s ami addig inspiráló és teljesítményre sarkalló volt, az hirtelen rémálommá válik. Az Európai Unió létrejöttét számos körülménnyel szokták magyarázni. Egyesek szerint biztonságpolitikai szempontok miatt jött létre, mások a gazdasági együttműködés előnyeire hívják fel a figyelmet, megint mások pedig a politikai okokat, a kontinens egyesítésének az igényét veszik elő. De ha eggyel hátrébb lépünk, azt láthatjuk, hogy az Európai Unió egy történelmi tapasztalatokra adott innovatív válasz: modern polgári demokráciák társadalmi értékeit fordította le európai nyelvre, és alapozta meg a fejlődést a következő évtizedekre. Sokkal több is történt ennél a Szén- és Acélközösség létrejöttekor. Az Európai Unió ugyanis arra is vállalkozott, hogy a kontinens történelmében megtapasztalt hihetetlen erőket mederbe terelje, hogy a szellemnek, amely mindig többre tör, legyen mibe megkapaszkodnia, hogyha megbotlik. Ez a cél s az EU kereszténydemokrata alapító atyáinak teljesítménye olyan politikai innováció, amely méltán foglalja el helyét a kontinens korábbi csúcsteljesítményei között. A vállalás hatalmas volt, az együttműködés olyan kereteit kellett kialakítani, amelyek nem gátjai a további kulturális, gazdasági és politikai innovációnak, de egyben fékezik is azt a zuhanást, ha valami nem várt esemény következik be. Könnyű belátni, hogy ezek nem könnyű, néha egymást kioltó célok. A kereszténydemokrácia politikai eszmerendszere volt az, amely képes volt ezeket a célokat megvalósítani. Egyidejűleg tudja támogatni az egyéni teljesítményt és segíteni a természetes közösségek boldogulását, teret ad az innovációnak, de képes értékalapon különbséget tenni hasznos és veszélyes fejlemények között, és az egyén és a közösség viszonyát harmóniában értelmezni. Európa története a XX. század második felében bizonyítja, hogy mennyire élhető és életképes politikai alapállás ez, hiszen legyen valaki vallásos, agnosztikus vagy ateista, a keresztény társadalmi tanítás alapján berendezett Európában megtalálta a helyét és a boldogulás útját. Ugyanakkor azt is ki kell mondanunk, hogy Brüsszel most, jelenleg veszít világpolitikai súlyából, gazdasági teljesítménye csökken, szabadalmainak száma sosem volt ilyen alacsony, gondolatiságában kiüresedett, s politikáját válságkezelési és külpolitikai fiaskók jellemzik. Sajátos, hogy ilyenkor épp azokat éri a legnagyobb kritika, s kapják a legtöbb támadást, akik erre a permanens válságra akarják felhívni a figyelmet. A politikai innovációt közösségi értékek megsértésének, a válságkezelést kötelességszegésnek értékelik Brüsszelben, pedig megoldást a kontinens bajaira éppen a később csatlakozott kelet-közép-európai államoktól lehet várni; a mi történelmi tapasztalataink képessé tesznek minket arra, hogy jelezzük a veszélyt, korábban érzékeljük a válságot, s nem szeretjük, ha a politikai térből hiányzik a szabadság és egymás kölcsönös tisztelete; itt még létezik politikai innováció, a térség nemzetei még képesek a progresszív liberális doktrínákon kívül gondolkodni. Ezért ránk, a térség nemzeteire különös feladat hárul itt a XXI. század elején is: segítenünk kell Európát visszatalálni azokhoz az értékekhez, amelyek sikeressé tették, s kritikussá tenni azokkal az eszmékkel szemben, amelyek ma a szabadságot veszélyeztetik. Ebben a munkában vállal szerepet Magyarország Kormánya, és ehhez kéri a tisztelt Ház segítségét is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Zsigmond Barna Pál képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Több mint egy éve nyomja rá a bélyegét az életünkre a koronavírus. A járvány harmadik hulláma Európa-szerte erősebbnek bizonyul az eddigieknél. A brit mutáns gyorsabban és súlyosabban fertőz, mint a korábbiak. Tavaly elég volt korlátozásokat bevezetni a fertőzés megállításához, ez a helyzet azonban most más, korlátozásokkal csak lassítani tudjuk a járvány terjedését. Ha körülnézünk Európában, azt látjuk, hogy még nagy a baj. Noha több országban döntöttek kisebb enyhítésekről, Olaszország déli részén ismét zárlatot kellett elrendelni; Franciaországban a múlt héten egy év után ismét országszerte bezártak az iskolák, éjszakai kijárási tilalom van érvényben, de nappal is csak tíz kilométerre lehet elhagyni a lakóhelyet; néhány hetes országos zárlatot helyezett kilátásba a német kancellár is, hogy csökkenjen a fertőzöttek száma. Itthon a legfrissebb fertőzöttségi adatok alapján abban bízhatunk, hogy már elértük a harmadik hullám csúcsát, azonban továbbra is fontos az előírt intézkedések betartása. Tisztelt Ház! Sokszor mondtuk már, most is szeretném hangsúlyozni, hogy a járványból az egyetlen kiút a védőoltás. A vakcina életeket ment, már egy oltás is jelentősen csökkenti a betegség súlyos lefolyásának a kockázatát. Ezért arra kérünk mindenkit, aki még nem tette meg, hogy regisztráljon, és vegye fel az oltást. Egyetlen dolog van, ami a magyar oltási programot befolyásolja, ez pedig a hazánkba érkező vakcina mennyisége. Magyarország azért éllovas az átoltottság uniós rangsorában, mert a kormány időben lépett, és a Brüsszel által beszerzett, ám csak lassan és kisebb mennyiségben érkező szállítmányok mellé új, biztonságos és hatékony oltóanyagokat keresett. Ma már többen követik ezt az utat. Brüsszel arról győzködött minket, hogy ne önállóan szerezzük be a vakcinákat, adjuk át ezt a jogot a Bizottságnak; azt ígérték, hogy gyorsabban és jobban fog menni a beszerzés akkor, ha ezt rájuk bízzuk. Ma már mindenki látja, hogy kudarcot vallottak, lassan érkeznek a vakcinák. Szerencsére a magyar kormány önállóan cselekedett, és nem hagyatkozott teljes mértékben az uniós beszerzésekre. Erőfeszítéseinket igazolja a magyar oltási program sikere, és az elmúlt hetekben beszerzett keleti vakcináknak is köszönhetően az Európai Unióban másodikok vagyunk az átoltottság tekintetében. Nagy bajban lennénk, ha a kormány nem rendelt volna keleti vakcinákat. Ha megnézzük a legfrissebb uniós adatokat, azt látjuk, hogy miközben itthon már közel 30 százalékos az átoltottság, Németországban, Spanyolországban és Olaszországban feleennyi, a velünk azonos méretű Portugáliában is csak 14,77 százalékos, Bulgária pedig a rangsor alján áll 6,59 százalékkal. [[12.10]] Az is komoly különbség, hogy míg Európa nagy részén a 80 év felettieket oltják, addig Magyarországon már minden negyedik ember valamennyi védettséget szerzett, és országszerte oltják az aktív korúakat. Magyarország abban is élen jár, hogy egy hét alatt itt adták be a legtöbb vakcinát. Köszönet illeti ezért az oltásban, a szervezésben részt vevőket, és azokat a honfitársainkat is, akik felvették a vakcinát. Tisztelt Ház! Kiemelendő, hogy Magyarország három és fél millió ember oltásához elég kínai és orosz vakcinát szerzett be. Ez is életeket ment. Azt az aljas, kétszínű kampányt, amelyet a baloldal folytat ebben a kérdésben, nem lehet szó nélkül hagyni. Miközben másokat igyekeztek lebeszélni, elbizonytalanítani, magukat bezzeg sorban beoltatják. Szeretném emlékeztetni önöket, tisztelt baloldali képviselőtársaim, hogy nemrégiben még egy javaslatot is benyújtottak a parlamentnek, amely betiltotta volna a kínai és orosz vakcinákat. Ez ezrek életébe került volna. Most meg Tordai Bence vicceskedik a megkapott orosz vakcinával. Nem szégyelli magát?! Mi van azokkal az emberekkel, akiket eddig lebeszélt az oltásról? Most persze letagadnák az oltásellenes mondataikat, de ez nem fog menni! Túlzásba estek, petíciókkal támadták a vakcinákat, kamuvideókkal akadályozták a védekezést, magyarok életét veszélyeztették. Ugyanazt teszik most is, mint a járvány kezdete óta: ott támadnak, ahol csak tudnak. Nem kímélik még az egészségügyi szakembereket sem. Gyurcsány Ferenc és csatolmányai még nemrég is káosszal és összeomlással vádaskodtak, aztán, láss csodát, sorra kerültek a listán, és mit mondtak? „Ne kerteljünk: ment, mint a karikacsapás!” írta ki Gyurcsány a közösségi oldalára, ahol felkészültségről és udvariasságról lelkendezett. A DK-s Kálmán Olga szerint ugyancsak minden flottul, szervezetten, profin ment. Ár-nyalja a képet, hogy még aznap is az oltás ellen kampányolt, amikor megkapta a vakcinát. Nem talált hibát az oltási folyamatban Jakab Péter, Szabó Timea, Varju László és Karácsony Gergely sem, pedig biztosak lehetünk benne, hogy nagyítóval keresték. Tisztelt Képviselőtársaim! A baloldal nem kérdéseket tett fel, hanem támadták, akadályozták a védekezést. Ezúton is felszólítom a baloldalt: hagyják abba a szánalmas szélkakaskodást, bajkeverést és az emberek félrevezetését! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Magyar Levente államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Visszafogottan kell szólnunk önmagunk teljesítményéről, azt gondolom, háborús idők közepén, mert mégiscsak háborús vagy ahhoz hasonlítható időket élünk, amikor is háborút idéző körülmények között telnek sok szempontból a mindennapjai a magyar embereknek, és bizony a veszteségek, mindannyiunk személyes veszteségeit is ideszámolva, háborús időket idéznek. Ilyenkor a mérleget, a védekezés, illetve a harc sikerét ildomosabb, elegánsabb és kegyeletteljesebb a harc elültével megvonni. Azonban miután a baloldal híján van mind a kegyeleti érzéknek, mint a tiszteletnek, mind az emberi méltóság legelemibb követelményeinek, ezért ezeket a csatákat most a harc közben kell megvívnunk, és bebizonyítanunk azt, hogy a védekezés emberfeletti teljesítményt mutat Magyarországon; elsősorban is köszönhetően azoknak az ezreknek és tízezreknek, akik pokoli körülmények között állnak helyt a kórházakban, állnak helyt a betegek, a haldoklók mellett, fogják azok kezét, akiket elvisz ez a járvány; nem lehet nekik elég hálásnak lenni azért, amit nyújtanak mindannyiunkért ezekben az időkben. Második helyen meg kell említenünk, ha nincs egy tízéves építése azoknak a keleti irányú mondjuk így összefoglaló néven kapcsolatoknak, amelyeket 2010-ben elkezdtünk komolyan venni, és azt mondtuk, hogy nemcsak egy nyugati lábon kell állnia ennek az országnak, hanem meg kell nyitni azokat a csatornákat, amelyek Kelet hatalmai felé vezetnek, és az ott felhalmozott tudástőkét tudják Európába és Magyarországra hozni, ha mindez nincs, akkor keleti vakcina sincs, és ha nincs keleti vakcina, akkor bizony lehet, hogy mindannyiunk családjában is volna eggyel több vagy többel több halott, mint amennyit eddig szenvedtünk el. A baloldalt illetően hosszan lehetne idézni azokat a nyilatkozatokat, amelyek az elmúlt hetekben-hónapokban születtek azzal kapcsolatban, hogy az egészségügy mennyire rossz állapotban van. Ezzel a baloldal nem a kormányt, hanem azokat a hősöket minősíti degradáló módon , akik az említett körülmények között helytállnak, és mindannyiunkért, az egész nemzetért áldozatos munkát végeznek. Vagy hosszan lehetne sorolni azokat a megnyilatkozásokat, amelyek az elmúlt években Magyarország keleti nyitás politikáját érték, vagy hosszan lehetne sorolni azokat a megnyilatkozásokat, amelyek a keleti nyitásnak köszönhetően ma rendelkezésre álló keleti vakcinák megbízhatóságát kérdőjelezik meg. A baloldal, mint oly sokszor a történelem során, a legkritikusabb pillanatban, a legnehezebb harc közepén támadja hátba a nemzetet. Tisztelt Baloldal! Ez a háború, amit önök vívnak, nem ellenünk megy, hanem a nemzettel szembeni hadjáratot jelent, hiszen ebben a pillanatban, amikor mindannyiunknak összekapaszkodva kellene védekezni egy külső ellenséggel szemben, önök nem azt keresik, hogy hol tudnak segíteni, hanem hogy hol tudják az emberek védelembe vetett hitét megingatni, és így közvetett módon tragédia származik ebből a felelőtlen politikából. Önök mindig a halottak számával jönnek. Ha a halottak számát nézzük, akkor szeretném azt a kérdést feltenni, hogy vajon abban a szomszédos országban, amelyről ma reggel érkezett hír, hogy a fővárosában elfogytak tehát elfogytak! az intenzív ágyak, miközben Magyarországon még ezerszám állnak rendelkezésre szabad intenzív ágyak, és egyébként a hivatalos járványügyi statisztikák körülbelül feleakkora halálozást mutatnak, mint nálunk, itt vajon mi a helyzet, mi van e mögött a jelenség mögött. Én azt gondolom, hogy azt a transzparenciát, amellyel a magyar hivatalosság kezeli a járvány halottainak a számát, azt méltatni kellene, nem pedig megkérdőjelezni, és körül kellene nézni, hogy mások esetleg milyen módszertan szerint és milyen átláthatósággal szolgáltatnak hasonló adatokat. Biztosak lehetnek benne, Oláh Lajos képviselő úr is erre hivatkozott, hogy a halottak valós száma számos helyen jóval kedvezőtlenebb, mint Magyarországon. Képviselő úrral maximálisan egyetért a kormány és a Külügyminisztérium abban, hogy mindent meg kell tenni az oltás folytatásáért, regisztrálni, regisztrálni, regisztrálni. Oltóanyag lesz, a következő napokban és hetekben is milliós nagyságrendben fognak Keletről és Nyugatról is érkezni oltóanyagok. És a továbbiakban is mindent megteszünk, hogy minél több embert meg tudjunk védeni, és az országot újra tudjuk indítani a következő hetek során. Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásaink végére értünk. Felkérem Földi László jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat. Jegyző úr!
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Ovádi Péter, Fidesz; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik; Dudás Róbert, Jobbik; Arató Gergely, DK; Nunkovics Tibor, Jobbik; Varju László, DK; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Bodó Sándor, Fidesz; Witzmann Mihály, Fidesz; Hoppál Péter, Fidesz; Kálló Gergely, Jobbik; Korózs Lajos, MSZP; Bősz Anett, DK; Hajdu László, DK; Varga Zoltán, DK; Bencsik János, független; Stummer János, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most, 12 óra 18 perckor a kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Nem tartja elhamarkodottnak az iskolák újra nyitását?” címmel. Csányi Tamás képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Orbán-kormány április 19-étől újra kinyitja az iskolákat; sajnos úgy fest, az általános iskolákat mindenképpen. Gulyás Gergely miniszter ennek nem látja komoly kockázatát, hiszen szerinte az első adag vakcina is kellő védettséget biztosít. Nem akarok virológiai vitát kezdeményezni, mert nem értek hozzá, ahogyan Gulyás miniszter sem végzett ilyen irányú tanulmányokat, és vélelmezem, ön sem, nekem pontosan elegendő az, hogy az érintettek miképpen reagáltak erre a bejelentésre. Az iskolák újranyitását nem tartja jó ötletnek, államtitkár úr, a Magyar Orvosi Kamara, a Pedagógusok Szakszervezete, a Pedagógusok Demokratikus Szakszervezete, az ADOM Diákmozgalom és a tanárok döntő többsége. Sőt, esetükben felmerült a jelenléti munka megtagadásának gondolata is, hiszen erre lehetőséget ad számukra a munka törvénykönyve. [[12.20]] Orbán Viktor döntésében a két és fél milliós bűvös számhoz ragaszkodott az oltottak tekintetében, azonban erősen kérdéses ennek a számnak az eredete. Szakértők és nem politikusok! mondtak már számokat, de mindegyik jóval magasabb ennél. Például az ön főnöke, Kásler miniszter úr is azt nyilatkozta, hogy legalább 4 millió ember átoltottsága után, május végén, június elején lehet enyhíteni a szigorításokon. Ha ez így van, akkor miért erőltetik mégis ezt a minden szempontból korainak tűnő időpontot? A kormányfő semmibe nézi az ön főnökének szakértelmét? Nem először történne meg. Fontos leszögezni, hogy a tanárok tovább kívánják folytatni a munkájukat a digitális oktatás keretein belül, amely bár döcögősen, de mégiscsak zajlik a mai napon is. Az egészség megőrzése, a fertőzés esélyének minimalizálása a legfontosabb kellene hogy legyen a pandémia ezen szakaszában. Újranyitni tehát az intézményeket nagy fokú felelőtlenség, sőt, államtitkár úr, bűn. A kérdésem ezek után egyértelmű: nem tartjae elhamarkodottnak az április 19-ei iskolanyitást, valamint vállaljae Orbán Viktor vagy ön vagy akár az ön főnöke a személyes felelősséget az iskolák újranyitásából fakadó megbetegedésekért? Várom válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön azt mondta, hogy nem nyilvánvaló az ön számára, hogy miért a két és fél milliós beoltotti számhoz kötötte a kormányzat az újraindítás első lépését; hiszen itt a nemzeti konzultációban kiderült, hogy az emberek fokozatos újraindítást szeretnének, ezért csak első lépésről beszélhetünk. Pedig nagyon sokszor elmondtuk, tisztelt képviselő úr: nekünk az volt a legfontosabb, hogy a koronavírus-fertőzésnek leginkább kitettek, az idősek be legyenek oltva. Körülbelül másfél millió idős ember regisztrált, tehát amikor a két és fél milliós számot elérjük, akkor a legnagyobb kockázatnak kitett idősek már be vannak oltva. Ezért ehhez a számhoz kötöttük, mert a legkockázatosabbak már be vannak oltva, akik regisztráltak; nyilván, azoknak az elsöprő többsége, jóval 90 százalék fölött. Ezért ez a szám. A másik: ön hivatkozott két szervezetre. Hadd idézzem ezeknek a szervezeteknek a közleményeit, amelyekre ön hivatkozott: „Ha a kormány visszaengedi a gyermekeket, a tanulókat március végén, április elején, elengedhetetlen a köznevelésben, szakképzésben dolgozók azonnali oltása.” Tehát soron kívüli oltást kért a Pedagógusok Szakszervezete. Idézem a másik szervezetet, a Pedagógusok Demokratikus Szakszervezetét: „A kongresszus megerősítette a PDSZ azon követelését, hogy valamennyi, a gyermekek, tanulók gondozásával, nevelésével, oktatásával foglalkozó dolgozók közül azokat, akik oltásra jelentkeznek, soron kívül oltsák be az Európai Gyógyszerügynökség által engedélyezett vakcinákkal.” Tehát a szakszervezetek követelése az volt, tisztelt képviselő úr, ezelőtt jó pár héttel, hogy amikor újraindul az oktatás, az iskola, akkor a pedagógusok soron kívül legyenek beoltva. Ami az elmúlt most már lassan két hétben zajlik, az a pedagógusok soron kívüli oltása. Azt, amit a pedagógusok szakszervezetei kértek, korábban határozatokban is leszögeztek, a kormány megteszi, és nemcsak a Pedagógusok Szakszervezete kérte, hanem ezt kérte a Nemzeti Pedagógus Kar is és sok más szervezet. Ennek tehát megfelelünk; pont azért, hogy a pedagógusok védettségét is biztosítani tudjuk. Van már korábbi tapasztalatunk: a szociális otthonok. Ott azt láttuk egy zárt közösségben, ahol ráadásul erősebben is tud terjedni vírus, hiszen sok betegséggel küzdenek az ottani gondozottak, hogy már az első oltás is nagy fokú védettséget tudott jelenteni [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és megállította a vírus terjedését. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor egyszerűsítik a fogyatékossággal élő személyeket érintő bürokratikus szabályokat? Mennyi érintett ember ügye akadt el a járvány miatt a közigazgatásban?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! A sajtóban is megjelent az eset, amely arról szól, hogy milyen kálvárián kell keresztülmennie azoknak a halmozottan fogyatékos gyermekeknek, akik éppen a járvány alatt váltak nagykorúvá, ők ugyanis rengeteg problémába ütköznek az ügyintézés során. Az elmúlt évtizedben számtalanszor hallottuk, hogy önök miként egyszerűsítik a közigazgatási ügyintézést, ám úgy tűnik, hogy még bőven van tennivaló, ha 2021-ben egy halmozottan fogyatékos embernek csak azért kell újra igazolnia, hogy még mindig halmozottan fogyatékos, mert betölti a 18. életévét. Ön mint az emberi erőforrások államtitkára nem tartja ezt embertelennek? A mostani áldatlan helyzet nem csak arra világít rá, hogy milyen hiányosságok vannak a közigazgatási eljárásokban és a fogyatékossággal élő emberek ellátásában. Azt is látnunk kell, hogy a kormány olyan, a jogbiztonságot veszélyeztető állapotokat hozott létre, amelyek veszélyeztetik a gondnokság alá helyező eljárás menetét, az érintettek megélhetését, biztonságát. Mindezek miatt tisztelettel kérdezem, hogy miért nem tájékoztatják a fogyatékossággal élő gyermekeket nevelő családokat arról, hogy milyen tennivalókkal jár a gyermek nagykorúvá válása. Miért nem biztosít az állam speciális eljárást, átmeneti szabályokat az ügyintézés során azon honfitársainknak, akikről tudja, hogy segítségre szorulnak? Milyen jogszabályi egyszerűsítéseket tervez a kormány ennek a helyzetnek a rendezése érdekében? Hány érintett ügye lóg a levegőben a járványhelyzet miatt megakadt eljárások miatt? És végül, de nem utolsósorban újra kérdezem önt mint az emberi erőforrások államtitkárát, hogy nem tartjae a mostani helyzetet embertelennek. Tisztelettel várom államtitkár úr válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Talán fontos lett volna, hogy ez a beleérző képessége akkor se hagyja cserben önt, tisztelt képviselő asszony, amikor itt a parlamentben már többször szavaztunk arról, hogy a különböző gyermekvédelmi támogatásokat meghosszabbítottuk a járvány ideje alatt, hogy a különböző igazolások beszerzése alól mentességet adtunk a családoknak, akik nehezebb körülmények között nevelik a gyermeküket; pontosan azért, hogy a járvány alatt ne kerüljenek ezek a családok hátrányos helyzetbe. Akkor, amikor erről szavaztunk, hogy ne kelljen igazolásokért futkosni, meg ne szűnjenek meg az ellátások, ön és az összes baloldali képviselőtársa miért nem szavazta meg ezt a parlamentben? Azt mondta, hogy diktatúra, diktatúra, diktatúra, hogy itt kiépül a teljes teljhatalom Magyarországon, de nem erről volt szó, hanem arról, hogy például a családtámogatásokat tovább lehessen folyósítani. Ami a kérdésének a másik felét illeti: az egyes család- és gyermekjóléti központokban létrehozott információs és koordinációs pontokban most már 22 településen van ilyen működő fogyatékosságügyi tanácsadói tevékenység keretében egy helyen érhetők el a speciális információk, az ismeretek, a tudás, amit ön is fontosnak tart ezekben az élethelyzetekben ezen családok számára. A fogyatékosságügyi tanácsadó segíti a különböző szolgáltatások igénybevételét, és segítséget nyújt az ügyintézéshez is, amit ön is mondott, hogy sokak számára ez elsőre valóban nehézkesnek tűnik. Ugyanakkor a fogyatékosságügyi tanácsadó speciális szakértelmére, valamennyi család- és gyermekjóléti szolgálat, illetve család- és gyermekjóléti központ szakembereire egyaránt támaszkodhatnak. Amikor a járvány alatt nehezebben elérhető információkról beszélünk, fontos, hogy az előző években az egységes fogyatékosságügyi információs portált, az EFI-portált naprakész információkkal frissítettük. Ez tájékoztatást biztosít elérhető szolgáltatásokról, információs és koordinációs pontokról, fogyatékosságügyi tanácsadókról, akik személyesen, telefonon és e-mailen is elérhetők. Továbbá tájékoztatom, hogy az Értelmi Sérülteket Szolgáló Társadalmi Szervezetek és Alapítványok Országos Szövetsége és az EMMI közösen 2018 óta a gyámügyi igazgatásban és a gyermekvédelmi szakellátási intézményekben dolgozó szakembereket szintén segítette. A képzéssorozatban 20 alkalommal 500 hatósági ügyintéző 11 helyszínen, a következő évben pedig további 217 fő vett részt, tehát több száz ember esetében segítettünk abban [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] hogy ők is könnyebben tudjanak segíteni a hozzájuk fordulóknak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Nyitott társadalom nem kell, kommunista népi demokrácia igen?” címmel. Arató Gergely képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Ház! Ma is esett már szó itt a parlamentben a kínai Fudan Egyetem Magyarországra jöveteléről, arról, hogy a kormány egy értékes telket, jelentős mennyiségű közpénzt, ha hinni lehet a kiszivárgott kormány-előterjesztésnek, akkor jogi garanciákat, valamint egy rendkívül magas összegű, a magyar felsőoktatás állami támogatását messze meghaladó összegű kölcsön fedezetét ajánlja a kínaiaknak, ha Magyarországra hozzák ezt az egyetemet. Arról is beszéltünk ma már, hogy ez azzal is jár, hogy elveszik a helyet a diákvárostól, attól az egyébként a főváros és a kormány megállapodásából létrejött megoldástól, ahol magyar diákok számára jöhetett volna létre egy olyan kollégiumi hely, egy olyanfajta diákváros [[Dr. Rétvári Bence: Miért nem építettétek fel? Nyolc évetek volt, hogy felépítsétek!]] , amelyik a budapesti felsőoktatás hazai és nemzetközi versenyképességét is jelentősen növelné. [[12.30]] Akkor ehelyett mi lesz? Önöknek nem kellett a CEU. Előadtak itt a parlamentben is mindenféle [[Dr. Rétvári Bence: Itt van a sarkon!]] bonyolult szöveget arról [[Dr. Rétvári Bence: Két sarokra megtalálod!]] hogy miért nem, de a miniszterelnök kimondta, hogy miért: azért, mert a nyílt társadalom eszméjét nem tudják elfogadni. És mi az az eszme, amit el tudnak fogadni? Ez kiderül a Fudan Egyetem alapító okiratából, amit 2019-ben megváltoztattak: a Kínai Kommunista Párt nézeteinek támogatását és a marxizmus-leninizmust. Önöknek olyan elit kell, amelyet a Kínai Kommunista Párt tanításainak szellemében marxizmus-leninizmusra nevelnek. [[Dr. Völner Pál: Ezt el is hiszed? Dr. Rétvári Bence: Te is elneveted magad magadon!]] Tisztelt államtitkár úr, az a kérdésem: azért üldöztek el egy olyan egyetemet, amit valaki a saját pénzéből hozott létre Magyarországon a hallgatókkal és a magyar oktatókkal együtt, hogy helyet csináljanak a kínai barátaiknak, a marxizmus-leninizmusnak és a Kínai Kommunista Párt eszméinek?
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Schanda Tamás János államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön kommunistázik a magyar Országgyűlésben? [[Arató Gergely közbeszól.]] Ön, az utódpárt utódpártjából? A Demokratikus Koalícióból, Gyurcsány Ferenc pártjából ön kommunistázik? Ne szórakozzunk már egymással! Tisztelt Képviselő Úr! Ön is pontosan jól tudja, hiszen önnek személyes felelőssége van abban, hogy önök legyalulták a magyar felsőoktatást, ott ártottak neki, ahol csak tudtak. [[Arató Gergely közbeszól. Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Önök tandíjat akartak bevezetni, önök adósságba vitték a magyar felsőoktatási intézményeket, ön személyesen dolgozott a magyar felsőoktatás szétverésén, tisztelt képviselő úr. Ezek után itt, az Országgyűlésben feláll, és bennünket akar azért számonkérni, tisztelt képviselő úr, mert a világ 34. legjobb felsőoktatási intézménye Magyarországon akar campust nyitni? Tisztelt Képviselő Úr! Minden olyan felsőoktatási intézményt örömmel várunk a világ bármely pontjáról, amely vezető helyet foglal el a nemzetközi rangsorokban, csak akarjon idejönni Magyarországra és javítani a magyar felsőoktatás minőségén. Akarjon idejönni és akarja betartani a törvényeket. Tisztelt képviselő úr, a Soros-egyetemre ugyanazok a törvények vonatkoznak, mint bármelyik másik felsőoktatási intézményre, csak be kellene őket tartani. Tisztelt Képviselő Úr! Ön is pontosan jól tudja, hogy az egyetemek jövője Magyarország jövője, éppen ezért az egyik legfontosabb nemzetépítési programja Magyarországnak az egyetemeink megújítása és a felsőoktatás fejlesztése. Tisztelt képviselő úr, a Fudan Egyetem magyarországi megtelepedése pedig hozzájárul a magyar felsőoktatás erősödéséhez, a versenyképesebbé váláshoz, rengeteg külföldi beruházót, vállalati kutatás-fejlesztést hoz Magyarországra, és jelentős beruházást generál, de a legfontosabb, hogy a magyar fiatalok egy nemzetközi hírű, komoly helyezéseket elérő intézményben tanulhatnak. Köszönöm a megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hohn Krisztina, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Milyen módon próbálnak azoknak segíteni, akik nem mernek, nem tudnak segítséget kérni?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Az interneten a közösségi médiában folyamatosan fel-felbukkan egy videó, amelyben a bántalmazottak, fiatalok, idősek egy kézjellel, szavak nélkül tudják a másik tudtára adni, hogy bajban vannak. A koronavírus-járvány miatt jelentősen megemelkedett főként a nők és gyermekek elleni családon belüli erőszak. A bezártság miatt a bántalmazottak sokkal nehezebben tudnak segítséget kérni. Van, akinek a koronavírusnál még az otthonlét is veszélyesebb lehet. A járvány mindannyiunk számára komoly kihívást jelent, a házi karantén még annál is nagyobb gondot okoz a családon belüli erőszakot elszenvedőknek. Sajnos a rendszer minden pontján előfordulhat olyan személy, olyan eset, ahol nem lehet sikeres a segítségkérés, ezért alternatív megoldásokat kell használni. A gyermekek, de a felnőttek esetében is vannak olyan helyzetek, amikor az előírt segítségnyújtási utak nem működnek. A bántalmazásukról tudomással bíró vagy az azt gyanító felnőttek, hozzátartozók nem akarnak vagy nem tudnak jelezni. Ezek mögött állhat kényelem vagy bizonytalanság, de akár félelem is. Az ilyen esetekben a bántalmazottak magukra maradnak, nekik kell segítséget kérniük, vagy találni valakit, aki tanácsot tud adni. Kérdezem, hogy milyen módon próbálnak azoknak segíteni, akik nem mernek vagy nem tudnak segítséget kérni; hogyan lehetséges megoldani, hogy ne maradjanak magukra, hogy ki tudjanak lépni a bántalmazásból; vane vagy lesze valamilyen általánosan elfogadott, ismert jelzés; hogyan csatolják be ezt a védelmi rendszerbe. Erre kérem tisztelettel érdemi válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Völner Pál államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tájékoztatom, hogy 2021. január 1-jétől már nem csak akkor kaphat az áldozat segítséget, ha maga keresi fel az áldozatsegítő központokat, szolgálatokat. Az általános nyomozó hatóság, rendőrség útján kapott információk alapján az áldozat hozzájárulása esetén maga az áldozatsegítő szolgálat veszi fel az áldozattal a kapcsolatot, és tájékoztatja őt a kapható és nyújtható segítség valamennyi formájáról, így egyre több áldozathoz jut el az áldozat igényeihez igazodó személyre szabott támogatás, segítségnyújtás. Az éjjel-nappal, a hét minden napján elérhető, ingyenesen hívható áldozatsegítő vonalon a különböző szolgáltatásokról és segítségnyújtási lehetőségekről szóló tájékoztatás anonim módon is lehetséges, ezzel is segítve azon áldozatok elérését is, akik nem tudnak, illetve nem mernek közvetlen segítséget kérni. A kommunikáció folyamatos, melynek keretében felhívjuk az állampolgárok figyelmét arra, hogy ha áldozattá válnak, nincsenek egyedül, van segítség. Létrehozásra került a vansegitseg.hu weboldal, mely folyamatosan frissül, továbbá közismert színészek bevonásával elindult a „Hétköznapi történetek” című videó-podcast sorozat, amely mind a megelőző, mind tájékoztató jellegű tartalmakkal szolgál valamennyi állampolgár, illetve valamennyi áldozat számára is. Ennek során különös hangsúlyt fektetünk arra, hogy az áldozatok felismerjék az áldozati szerepüket és informálódjanak lehetőségeikről. Felhívom a figyelmet, hogy folyamatos a kapcsolattartás és a képzések tartása a gyermekvédelmi alap- és szakellátás, rendvédelem, igazságügyi szolgáltatások, köznevelési terület szakembereivel, figyelemmel arra, hogy sok esetben ők azok, akik először találkoznak az áldozattal. Folyamatosan dolgozunk az áldozatsegítés rendszerének fejlesztésén, gyakorlati tapasztalatokat is leszűrve; az a célunk, hogy aki segítségre szorul, az kellő időben megkaphassa a neki megfelelő segítséget. Köszönöm a figyelmüket. [[Schanda Tamás János tapsol.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor vállal végre felelősséget a kormány?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarországon tombol a koronavírus-járvány a leginkább az egész világon, súlyos megbetegedések és a halálozások számát tekintve az elmúlt hetekben világelső az ország. Ez azt jelenti, hogy nincs még egy olyan kormány a világon, aki ennyire rosszul valósította meg a járvány elleni védekezést. Ez egyértelműen az önök felelőssége. Ha azon gondolkodunk, hogy hogyan lehetne erre rátenni még egy lapáttal, tovább fokozva az eddigi rémtetteket és borzalmakat, amelyek ennek a következményei, akkor itt áll előttünk: kinyitják az iskolákat. Tehát miközben minden szakértő szigorítást vagy legalábbis az eddigi szigorú intézkedések fenntartását javasolja, maguk lazításba kezdenek egy olyan országban, ahol a napi egymillió főre jutó halálozások száma világelső. Minden millióból 25 ember meghal naponta. Az, hogy beoltattak néhány pedagógust az elmúlt egy-két hétben… [[Dr. Rétvári Bence: Az összeset!]] nem az összeset, korántsem az összeset! , az nem jelenti azt, hogy ők mostanra megszerezték a védettséget. Sőt, mai hír, hogy még ezen a héten is folyik az óvodákban és az iskolákban dolgozók oltása, egészen vasárnapig bezárólag oltják a közoktatásban dolgozókat. Kérdezem én, hogy aki vasárnap megkapja a legelső oltását, az hétfőre hogy lesz védett maguk szerint. Hallottam az előző szánalmas magyarázkodását a válaszában, hogy azt teljesítették, amit a pedagógus-szakszervezetek kértek, hogy legyenek beoltva a tanárok. Nyilván nem írták le, hogy hogyan lesz védettsége a tanároknak az oltástól, nem írták le a technológiai, orvosszakmai részleteket, de könyörgök, ne bújjanak már ilyen szánalmas mentegetőzések mögé! Vállalják fel a felelősséget! Nem védettek a tanárok, nem védettek a diákok és nem védettek a diákok szülei. Az iskolákból gócpontok lesznek, a 25-49 éves korosztályból még csak 15 százalék körülien vannak beoltva, ami nem fogja megvédeni ennek megfelelően a szülőket attól, hogy megbetegedjenek. Vállalják a felelősséget, és visszakozzanak ettől a döntéstől! [[12.40]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az oltás életet ment. Az oltás az a járványügyi lépés, amellyel tényleg le tudjuk győzni a járványt, amivel, ha kinek-kinek a személyes kitettsége vagy az egészsége vagy az élete veszélybe kerül, ez elhárítható. Ezért a legeslegfontosabb az oltás, a minél gyorsabb, minél nagyobb számú oltás a járvány alatt. Ön, tisztelt képviselő úr, az év elején, pár héttel, egy-két hónappal ezelőtt hogyan beszélt erről vagy hogyan írt erről a saját oldalán? „Szijjártó Péter az év végét nagyrészt azzal töltötte, hogy Putyin megrendelésére az orosz vakcináról szóló propagandával etette a magyarokat, amivel csak egy dolgot ért el: elképesztő magasságokba szökött a vakcinával szembeni gyanakvás.” [[Tordai Bence: Így van!]] Ön támadta [[Tordai Bence: A propagandát!]] és most is egyetért vele furcsa módon. Ön támadta az orosz vakcinát [[Zaj. Az elnök csenget.]] a teljes magyar nyilvánosság előtt, és nemcsak ön, hanem az összes politikustársa. Mindenki [[Tordai Bence: A propagandát! Zaj. Az elnök csenget.]] mindenki folyamatosan támadta; majd alig telt el pár hét vagy pár hónap, és ön már azt írta ki, hogy „én is megkaptam az oltást, Szputnyikot, minden rendben ment”. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]] Egyrészről most is oltási káoszról beszél, miközben azt írja, hogy minden rendben ment. De ennél a súlyosabb felelőssége, a legsúlyosabb morális felelőssége, képviselő úr, amiért önnek a felelősséget vállalni kell, hogy ön beadatta magának a Szputnyik oltást, mert tudja, hogy önt, az ön egészségét, az ön életét megvédi a koronavírussal szemben, de a saját Facebook-oldalán, a saját nyilatkozataiban, a saját parlamenti felszólalásaiban az embereket arról győzködte, hogy ne adassák be maguknak [[Tordai Bence: Hazudik!]] [[Tordai Bence: Hazudik!]] [[Tordai Bence: Hazudik!]] azt írta, hogy a vakcinákkal szembeni gyanakvás csak nő, mert ön megpróbálta úgy lebeszélni az embereket az orosz oltásról, hogy önmagának beadatta, mert tudta, hogy az egészségét ezzel megvédi. Ez a legnagyobb felelőtlenség, tisztelt képviselő úr, amit ön politikusként tehetett, hogy bár tudta, hogy az orosz vakcina életet ment, mégis azzal kampányolt, hogy ne adassák be maguknak az emberek. (Tordai Bence: Hazudik!) Tudta, hogy mire jó, tudta, hogy fontos, de mégis igyekezett embereket lebeszélni (Tordai Bence: Hazudik!) azért, mert önök arra játszanak, hogy minél kevesebben adassák be az oltást, minél tovább tartson a járvány, minél több áldozata legyen, mert úgy gondolják, hogy akkor majd 2022-ben, amire most is célzott, könnyebb lesz önöknek megragadni a hatalmat. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tájékoztatom Tordai Bence képviselő urat, hogy a napirendi pont végén kap lehetőséget felszólalásra, és egyben tájékoztatom arról is, hogy államtitkár úr, miniszterhelyettes úr, nem emlékszem, hogy mikor kiabált volna közbe az ön beszéde alatt. [[Tordai Bence: Amikor hazudtam volna, de én nem szoktam! Derültség az ellenzéki pártok soraiból.]] Köszönöm. Befejeztem, részemről lezártam, majd folytatjuk, amikor önnek lehetősége lesz felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Szatmáry Kristóf, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Továbbra is számíthatunke mi, kertvárosiak a Kormány támogatására a 2-es metró-gödöllői HÉV összekötésének ügyében?” címmel. Szatmáry Kristóf képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Budapestiként különösen büszke vagyok arra, hogy 2010 után a Fidesz-kormány alatt Budapestnek egy erőteljes fejlesztése indult meg, különösen igaz ez a fővárosi közlekedésre, azon belül is a tömegközlekedésre. Mi, budapestiek, nap mint nap tapasztaljuk ezt, gondoljunk csak a négyes metró befejezésére, a kettes felújítására vagy a hármas felújítási költségeinek biztosítására. A kertvárosiak, XVI. kerületiek és zuglóiak számára az egyik legfontosabb ilyen közlekedésfejlesztés a HÉV és a metró összeköttetésének ügye, amely rendezné és radikálisan növelné a közösségi közlekedés kapacitásait, több mint 300 ezer embert érint ez a fejlesztés. Sajnos a jelenlegi baloldali budapesti vezetés nem folytatta az előző, Tarlós vezette főváros előkészületeit. Az előző fővárosi vezetés 5 milliárd forintot biztosított a projekt terveinek elindítására. Egy éve állt az ügy 2019 ősze után, a mostani fővárosi vezetés a fiókba süllyesztette azt. Többévi munka veszett volna el, ha néhányan, kerületi lokálpatrióták, a kerület fejlesztéséért mindent megtevők nem lépünk. A kertvárosiak és alsórákosiak nevében is hadd köszönjem meg többek között Kovács Péter polgármester úrnak azt a munkát, amivel elérte, hogy újra napirendre került, a kormány forrást biztosított a HÉV és a metró összeköttetésére, amivel reményeink vannak arra, hogy a 2027-ig tartó fejlesztési ciklusban megvalósulhat a beruházás. Kérdezem államtitkár urat, továbbra is számíthatunke mi, kertvárosiak és zuglóiak a kormány támogatására a kettes metró és a gödöllői HÉV összeköttetésének ügyében. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Orbán Balázs államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, az elmúlt években és a következő évtizedben a kormány nagyon sok, a tömegközlekedést modernizáló fejlesztés elindítását tervezi Budapesten. Az ön által említett kettes metró vonala és a gödöllői HÉV összekötése, valamint a rákoskeresztúri szárnyvonal kialakítása című projektre már korábban biztosított a kormány forrásokat. Ez az állomások felújítását, a metró- és elővárosi vasúti üzemre képes új járművek beszerzését is magában foglalja egy szárnyvonal kialakítása mellett. Már 2018-ban döntött a kormány az egységes HÉV fejlesztéséről és annak keretében ennek a projektnek a támogatásáról. Az elmúlt években sajnos a BFK-nak a Fővárosi Önkormányzattól történő projektátvételen kellett dolgozni, ugyanis az új, baloldali összetételű főváros nem támogatta, leállította ennek a projektnek az előkészületét. Szerencsére 2020. október 15-én sikerült egyezségre jutni, és innentől kezdve a projekt előkészítését a kormányzati BFK végzi a BKV-vel és a BKK-val való együttműködésben. Ezt követően újabb kormányhatározat született március 23-án, amely az átvételt rögzítette, és tartalmazza az ön által is említett projektet teljes valójában. A kormány emellett 4,6 milliárd forintot biztosít a beruházás előkészítésére, így megvan az esély, hogy a következő uniós ciklusban ez a projekt sikeresen lezáródjon. A tervek a jelen ütemezés szerint ’23. év végére készülnek el, de van remény arra, hogy a Cinkotáig tartó első szakasz kiviteli tervei ’22 második felére már meglesznek. Ha a projekt véget ér, akkor Gödöllőről 25 perc alatt el lehet jutni a Deák térre. Továbbá tartalmazza a projekt a XVI. kerületben bizonyos szakaszokban az alagúton történő haladást is. Összességében elmondható, hogy több százezer emberen segít, akik naponta igénybe veszik ezt a vonalat, lényegesen korszerűbb, gyorsabb, zöldebb, és az egész beruházás valamennyi budapesti és az agglomerációban élő érdekét szolgálja. Köszönjük szépen az önök támogatását. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, független képviselő, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért nem fontos annyira a kormánynak a drogprobléma, hogy egy drogellenes stratégiát időben el tudjon készíteni?” címmel. Farkas Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Országgyűlés a hazai drogfogyasztás és -terjesztés megfékezése kapcsán 2013-ban fogadta el a nemzeti drogellenes stratégiát, amely 2020 végén lejárt, és azóta sincs hír az újabb stratégia kidolgozásáról. Sajnálatos tény, hogy 2020-ra nemhogy nem lett drogmentes Magyarország, ahogy a stratégia célként kitűzte, de például lecsökkent az iskolai prevenciók száma, és a gyorsított szabályozások ellenére tarolnak a kétes eredetű dizájnerdrogok. Azt is látni kell, hogy a drogellenes rendőri fellépések kapcsán pedig arányaiban nagyobb részt tesznek ki a fogyasztók elleni fellépések, pedig a saját és szakmai véleményem szerint is elsősorban a terjesztőket kellene büntetni. Mindemellett pedig az elmúlt években a probléma kezelésére fordított pénzek sem megfelelően lettek beosztva. Van tehát probléma bőven a területen. Jelen kérdésemben azonban nem szeretném mélyebben taglalni a problémákat, vagy épp vitát nyitni a nemzeti drogellenes stratégia eredményeiről vagy kudarcairól, hiszen ez a felszólalási műfaj erre alkalmatlan. A kérdésem inkább arra irányul, hogy miért nincs új stratégia. Az vitathatatlan tény ugyanis, hogy a drogprobléma megoldása egy hosszú távú folyamat, amelyhez drogstratégiára szükség volt és lesz is a jövőben is, a folytonosságot pedig a kormánynak fenn kell tartania akár új célok megfogalmazásával, hiszen stratégia nélkül olyan a kormányzati kezelés, mintha úgy próbálnánk építkezni, hogy nincs egy alaprajz, a munkások nem beszélnek egymással, azt sem tudják, hogy mivel lehet haladni, mivel nem, tehát egy nagy káosz az egész. Ez mondható el sajnos így a drogprobléma területéről is. [[12.50]] A lényeg tehát az, hogy a stratégia nélkül nem lehetséges alapos, komolyan vehető szakmai munka ezen a területen. Az pedig önmagában is elgondolkodtató, hogy miért nem fontos annyira a kormánynak ez a terület, hogy egy stratégiát időben megalkosson. Kérdezem tehát, hogy a 2020-ban lejárt nemzeti drogellenes stratégia után miért nem készült el időben az újabb drogellenes stratégia, és mikorra várható ez. Várom megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban nagyon fontos a drogokkal szemben fellépni, mert egyrészről a fiataloknak ez az egész életét teheti tönkre, másrészről pedig azért, mert a baloldal folyamatosan a drogliberalizációról beszél akkor, amikor a saját kormányzati terveiről beszél. Így beszél, mondjuk, a Momentum ifjúsági szervezete, amelynek az elnöke sürgette a kannabiszfogyasztás dekriminalizálását, tehát hogy ezt szabadon lehessen megtenni, ne legyen büntetendő következménye. Az LMP-ből Vágó Gábor egy külföldi példa nyomán szintén drogliberalizációt ajánlott Magyarország számára követendő útként. De vannak a liberálisok, akik most már leginkább a DK-ban sorakoznak föl, itt vannak a soraikban, akik azt várták Karácsony Gergelytől, hogy ha megválasztják főpolgármesternek, akkor Budapestről kiindulva nyissa meg a büntetlen drogkereskedelem lehetőségét. Tehát a baloldal folyamatosan próbálja itt a drogok útját szabadabbá tenni [[Közbeszólások a DK soraiból.]] szóban is és tettekben is, ezért fontos fellépni. Tájékoztatom önt, hogy a kormány még 2018-ban, a 2018. év legvégén elfogadta [[Közbeszólások az ellenzéki sorokból. Az elnök csenget.]] az 1722/2018-as kormányhatározatot, ebben a nemzeti egészségügyi programot 2019-től 2030-ig, és ennek az egyik része, az öt nagy program egyike a nemzeti mentális egészségügyi program. Nos, ennek a mentális egészségügyi programnak az egyes tézisei, amiket ön mondott, ez a tervrajz, ez az alaprajz, ami alapján a kábítószerekkel szembeni fellépést is lehet tervezni, hogy széles körű kormányzati támogatással, szakmai, egyházi, civil szervezetekkel együtt hogyan lehet az emberek mentális állapotát segíteni. Itt a gyermekek, a fiatalok egy kiemelt célcsoport, ott még intenzívebb feladatok vannak. Mindezek mögé források is vannak rendelve, hiszen 6 milliárd forintot fordított a kormány a gyermek- és ifjúságpszichiátria, addiktológia, mentálhigiénés ellátórendszer infrastrukturális fejlesztésére, 3 milliárdot célzott drogellenes programokra [[Az elnök csenget.]] 2,5 milliárdot a gyermekvédelmi intézmények drogellenes programjaira. Tehát mind a program, mind pedig hozzá a fedezet a költségvetésben és a pályázatokban rendelkezésre áll. Köszönöm szépen. [[Dr. Völner Pál tapsol.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Nunkovics Tibor, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Az M100-as szükséges, de mi lesz az M10-zel?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Nem olyan rég a kormány bejelentette az M100-as út megépítését, amelyet egyébként jómagam is támogatok, és elismerem azt, hogy erre az útra… ha más nem, tényleg az ipari forgalom miatt, azért, hogy Esztergomot, az esztergomi ipari parkot és az ott található Suzuki-gyárat, hozzá tartozó más ipari létesítményeket az autópályával összekössenek. Ha jól tudom, ez egy elég régi ígéret a kormányzat részéről, amely most talán megvalósulni látszik. A jövő év elejére tervezik az első kapavágást ezzel kapcsolatban. Azzal már nyilván nem értek egyet, ahogy azt megpróbálták a lakosság részére eladni. Pont itt van Völner képviselőtársam is, aki egy lakossági fórumon azt mondta, hogy majd a helyiek könnyebben tudnak Budapestre eljutni. Azért az hagy némi kivetnivalót maga után. Aki ismeri a 10-es út viszonyait, az nem hiszem, hogy utána az M1-esre ráhajtva az M1-M7-bevezetőn szeretne majd a dugóban ülni. Kb. ugyanazt érzékelné egyébként, mint a 10-es számú főúton. Tehát ezzel az úttal kapcsolatban amellett, hogy az én választókerületemet érinti, és tényleg vannak ott olyan települések, főleg a választókerület keleti részén, amelyekre pozitív hatással lehet ez az út, arról nem is beszélve egyébként, hogy a 102-es számú főutat is tehermentesíteni fogja nagy valószínűséggel, de egy nagyon fontos dologról nem beszélünk, hogy mi lesz akkor, ha az M0-sról érkezők nem fogják egész Budapestet megkerülni, hanem csupán 30 kilométert akarnak majd megtenni ehhez a gyorsforgalmi úthoz, és ezért a Szentendrei úton, a 11-es úton, illetve majd a Bécsi úton fognak közlekedni Piliscsabáig. Tehát mi lesz azzal a szakasszal itt, a Budapest-Piliscsaba szakasszal, ahol nagyon komolyan megnövekedhet emiatt a teherforgalom? Éppen ezért mondom én már régóta, hogy az M10-esre is óriási szüksége lenne ennek a térségnek ahhoz, hogy tényleg a 10-es utat tehermentesíteni tudjuk. [[Az elnök csenget.]] Illetve még egy gyors kérdés: a 117-es és az 1117-es úthoz tervezneke körforgalmat? Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból. Dr. Rétvári Bence: Gyors kérdés a gyorsforgalmi útról.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Schanda Tamás János államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, ahogy ön is mondta, Völner Pál, a térség képviselője javaslatára és kitartó munkájának köszönhetően megépül az M100-as gyorsforgalmi út, ezzel pedig az Esztergomban és a térségben élők régi igénye válik valóra. Ezúton is gratulálunk képviselő úrnak. [[Dr. Rétvári Bence tapsol.]] Az M100-as már rendelkezik jogerős engedélyezési tervekkel, és készülnek a kivitelezési tervek is, amelyek a megépítendő út végleges technikai paramétereit tartalmazzák. A tervezésre és a területszerzésre a forrás rendelkezésre áll. Az előkészítések után jövő év elején megkezdődhetnek a kivitelezési munkák is. Fontos lehetőségek nyílnak meg ezzel a települések vállalkozásai előtt, amellyel tovább erősödhet a térség gazdasága és turizmusa is. Fontos az a fejlesztés az ott élők számára is, hiszen ellentétben azzal, amit ön mondott valóban gyorsabban és biztonságosabban juthatnak el akár a fővárosba, akár az ország más térségébe. De az is a célunk, hogy a családok helyben találják meg a megélhetésüket, működjön az ipar, és munkahelyek jöjjenek létre. Ehhez is fontos a megfelelő úthálózat kiépítése. Éppen ezért az a kérésem, hogy ne keltsen pánikot egy egyértelműen hasznos beruházás kapcsán; a tervezett fejlesztéssel a környék minden települése jól jár. A 117-es, 1117-es számú utak csomópontja pedig egy olyan terület, ahol valóban szükség volt fejlesztésre. Völner Pál képviselő úr javaslatára pont a mai nap során kezdődik meg a csomópontban jelzőlámpás forgalomirányítás kiépítése, amellyel megelőzhetőek a további balesetek. Éppen ezért arra biztatom képviselő urat, hogy még a mai nap köszönje meg ezeket a fejlesztéseket Völner képviselő úrnak. [[Potocskáné Kőrösi Anita: Jaj, istenem!]] Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan kívánnak áldozatos munkájukért megbecsülést nyújtani az egészségügyben dolgozóknak?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! A koronavírus-járvány hatalmas megterhelést jelent az egészségügyi ellátórendszerben dolgozók számára. A magyar egészségügy jelenleg csak azért működik, mert az ott dolgozók emberfeletti teljesítménye még a felszínen tartja. Köszönet innen is a munkájukért. Az egészségügyisek a szabadidejüket és a pihenőidejüket áldozzák fel, hogy a többi honfitársunk megfelelő ellátást kapjon. Ezt az áldozatos munkát honorálni kell, honorálni kell szabadidővel és rekreációs lehetőséggel. A leterhelt egészségügyi dolgozók a járvány elmúltával megérdemlik majd, hogy visszakapják a járvány alatt feláldozott pihenőidejüket. Erre egyébként is van példa: az Egyesült Államokban számos sportrendezvényre, különböző rendezvényekre adtak ingyenes belépőket a beoltott egészségügyi dolgozóknak, hogy kikapcsolódhassanak. Ezzel egyébként nemcsak az egészségügyi dolgozóknak segítettek, hanem azoknak az ágazatoknak is, amelyek bevétele a járvány miatt drasztikusan csökkent. Az egészségügyi dolgozók pihenőidejének feláldozását az államnak tehát muszáj honorálnia. Államtitkár úrnak ugyanakkor azt is tudnia kell, hogy nagyon sok egészségügyi dolgozó még a túlmunkáért való díjazást sem kapta meg. Ennek mi az oka? Sokan pedig azért mentek el betegen is dolgozni, mert tartanak a 60 százalékos táppénztől. Az MSZP javasolta a 100 százalékos táppénzt. Ezt mikor fogják végre bevezetni? A fentiekre való tekintettel tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogyan kívánják kárpótolni az egészségügyi és az egészségügyben dolgozókat az áldozatos munkájukért, és hogyan kívánják számukra biztosítani, hogy pihenhessenek a koronavírus-járvány lezárulta után. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Mielőtt megadom a szót, átadom az ülésvezetést Latorcai János alelnök úrnak. Öné a szó, államtitkár úr. [[13.00]] (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Valóban, le a kalappal azok előtt az egészségügyi dolgozók előtt, akik ott vannak, intenzíven, fertőzőosztályon és kitartanak, segítenek a koronavírusos betegeknek, ápolják őket most már egy éve, és akkor is, amikor itt van a brit mutáns, amelyik sokkal agresszívabb, sokkal gyorsabban terjed, sokkal súlyosabb következményei vannak, ez látható minden adatból is, és továbbra is segítik azokat, akiket meg kell gyógyítani a kórházakban. Le a kalappal! Láthatjuk más országokban, nálunk gazdagabb országokban, ott hagyják a szociális intézményben az idős embereket magukra, tömegesen haltak így meg. Vagy más országokban valóban nem tudják ellátni a betegeket a kórházakban, de a magyar orvosok, a magyar ápolók a magyar kórházakban el tudják látni az oda beszállított betegeket, még akkor is, amikor, ahogy mondtam, a brit vírusmutáns miatt ilyen magas minden szám, amit látunk a statisztikákban. Ami a legfontosabb az erkölcsi elismerés mellett, az az anyagi elismerés, tisztelt képviselő asszony, azt hiszem, ezzel egyetért. Ezért fontos, hogy 2019 és 2022 között 72 százalékkal emeljük meg az ápolók bérét. Ezért fontos, hogy idén január 1-jétől radikálisan megemeltük az orvosok bérét. Ez folytatódik jövőre és jövő után, megduplázzuk az orvosok fizetését, sőt lesz, akinek jóval magasabb lesz a fizetése, mint a duplája. Ez is egy nagyon fontos része az elismerésnek. Én nem nagyon tudok olyan országot, de mondjon, ha ön tud olyat, aki a koronavírus-járvány alatt megduplázta az orvosok fizetését. Mi megtettük pontosan azért, hogy elismerjük az ő munkájukat, tisztelt képviselő asszony. Önök, amikor kormányon voltak, nem növelték az orvosok fizetését, hanem csökkentették, elvettek egyhavi bért tőlük, elvettek egyhavi bért az ápolóktól is. Vizitdíjat vezettek be, kórházi napidíjat vezettek be, több kórházat bezártak, tízezres nagyságrendben építették le a kórházi ágyakat, és ezres nagyságrendben bocsátották el a kórházi dolgozókat. Talán akkor is jobban el kellett volna hogy ismerjék az egészségügyben dolgozók munkáját, nagyobb megbecsüléssel, magasabb fizetéssel, nem pedig utcára küldéssel. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat, folytatjuk munkánkat. Hajdu László és Varju László képviselő urak, a DK képviselői, kérdést kívánnak feltenni a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszternek: „Hány embernek kell még a síneken meghalni, hogy a kormány felújítsa az istvántelki felüljárót?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető minisztert bízta meg. A kérdésre miniszter úr felkérésére Orbán Balázs államtitkár úr adja meg majd a választ, és Varju képviselő úr fogja a kérdést föltenni. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a lehetőséget, közösen Hajdu László képviselőtársammal tesszük fel. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Az istvántelki felüljáró Újpest és Rákospalota határán épült. A Dugonics utca és a Pázmány Péter utca kereszteződésénél lévő vasúti gyalogos-felüljáró a MÁV Zrt. tájékoztatása szerint életveszélyes állapotú, ezért lezárta, a lépcsőket pedig leszerelték annak érdekében, hogy ne lehessen megközelíteni. A MÁV Zrt. szerint a lakosságot igazából nem érinti nagy probléma, hiszen másik átjárót használnak, de mi hozzátesszük, hogy ezek az átjárók azonban nagyon jelentős és értelmetlen kerülőre kényszerítik a gyalogosokat. A lezárt felüljárót Rákospalota, illetve Újpest lakói egyaránt évtizedeken át használták, de most a felüljáró alatt a vasúti sínek között bukdácsolva közlekednek, ami a nagy forgalmú nemzetközi vonal több sínpályáján kimondottan veszélyes, már halálos baleset is történt. A felüljáró felújítását nem is tervezik, sőt elbontani akarják, új felüljáró pedig így nem lesz. A MÁV Zrt. íróasztal mellett megszületett tervét a lakosság nem fogadja el, és tiltakozunk. A felüljáró elbontása helyett annak felújítására van szükség, főleg most, hogy a metrót csak ígérgetik, viszont a vasúton be lehet jutni a városba. Indult már erre helyi kezdeményezésű petíció, de egyelőre önök hallgatnak. Kérdezzük ezért közösen a miniszter asszonyt, illetve önön keresztül a miniszter asszonyt a XV. kerületben induló ellenzéki képviselőjelöltek nevében is és így például Barkóczi Balázs DK-szóvivő nevében is: miért nem újítják fel az újpestiek és rákospalotaiak életét megkönnyítő vasúti felüljárót? Hány embernek kell meghalni a sínek között, hogy önök végre tegyenek valamit? Nem tudjuk elképzelni, hogy miközben stadionokra, vadászati világkiállításra, haverokra százmilliárdok vannak, eközben az újpesti és a XV. kerületi emberek életének megkönnyítésére nincs pénzük. Köszönöm szépen. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Orbán Balázs államtitkár úr adja meg. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Kollégáim figyelemmel kísérik az önök ezzel kapcsolatos politikai akcióit, önök sajtótájékoztatót is tartottak az ügyben, melynek keretében vágányokon keresztül és vágányokon sétáltak. Azt azért szeretném jelezni, hogy ez azért szigorúan tilos és életveszélyes, bármilyen nemes ügyet is támogatnak, ezt ne tegyék a politikai performansz kedvéért legközelebb. A kérdéses helyre vonatkozóan: az Istvántelek megállóhelyre két gyalogosfelüljáró vezetett. A Dugonics utcában a felüljárón acélszerkezeti korróziós károk mutatkoztak, ezért a MÁV soron kívüli vizsgálatot rendelt el, azonnal lezáratta és használaton kívül helyezte a felüljárót. Jelen pillanatban lépcsőfokok hiányoznak, elbontásra vár, hiszen használhatatlan állapotban van a szerkezet, nem felújítható. Innen 250 méterre a Wysocki utca felől a peron továbbra is biztonságosan megközelíthető. Szintén biztonságos alternatíva a szintén pár száz méterre lévő Szerencs utcai szintbéli átjáró. A megállóhely továbbá megközelíthető a Tavasz utcai gyalogos-felüljáróról és az Árpád úti közúti felüljáróról is. Előbbi várhatóan 2021 májusában fog megújulni. Tehát összességben a helyzet most az, hogy az érintett területen a lezárt és életveszélyes állapotban lévő, elbontandó felüljárón kívül négy darab kiépített átjáró helyezkedik el, segítve a biztonságos átkelést. A kormány támogatta és elfogadta a budapesti agglomerációs vasúti stratégiát, amely meghatározza az átfogó, hosszú távú célokat és az eléréséhez szükséges fejlesztéseket, az előttünk álló években több mint ezermilliárd forintot fogunk költeni elővárosi vasutak és a HÉV-ek fejlesztésére. Ennek keretében számos ilyen és ehhez hasonló felvetés megnyugtató módon kezelhető lesz. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Hohn Krisztina képviselő asszony, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Milyen mentális támogatást kapnak az ápolók?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Rétvári Bence államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A koronavírus hatása, utóhatása komoly következményekkel járhat mind rövid, mind pedig hosszú távon az egészségügyben dolgozók mentális és fizikai állapotára és tűrőképességére vonatkozóan, de a szakma biztonságát, a humán erőforrás utánpótlását is ellehetetlenítheti a jövőben. A világjárvány idején, az egészségügyi dolgozók halálozásának megnövekedett számán túl egyre nagyobb pszichológiai problémákkal kell szembenézniük, fokozottan találkoznak stresszes helyzetekkel, szembe kell nézniük a betegek halálával, helyettesíteniük kell azokat, akik nem lehetnek a szeretteikkel, még ha haldokolnak is, a rossz híreket is nekik kell közölniük a családtagokkal. Aggódnak az egyéni védőfelszerelés hiányosságai miatt, a járványtagadók is bántalmazzák őket, ráadásul napi félelem nehezül rájuk, hogy átadják a vírust otthon a szeretteiknek, mindezek felett fizikai leterheltségük határait is feszegetik. Már így is hatalmas szakemberhiánnyal küzd az egészségügy, a járvány hatására még többen hagyhatják el ezt a területet. Történteke felmérések arra vonatkozóan, hogy milyen irányú poszttraumás stressz szindrómával kell megküzdeniük az ápolóknak, és hogyan tudnak segítséget kapni a feldolgozásban? Milyen mentális támogatást kaphatnak a megnövekedett terhek elviselésére és ennek kezelése céljából? Milyen lépéseket tervez a kormány, hogy a hatalmas nyomás ellenére is a jövőben is a pályán maradjanak? Tisztelettel várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Mint említettem, Rétvári Bence államtitkár úr válaszol a kérdésre. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Valóban, egy teljesen új helyzetben óriási nyomás alatt dolgoznak a magyar kórházakban, és állnak helyt az egészségügyi dolgozóink. Ahogy ma már arról beszéltünk, sok más országban nem állja az egészségügyi rendszer ilyen derekasan a koronavírus-járványt, főleg a brit mutáns idején, de a magyar egészségügyi dolgozók előtt le a kalappal, amiért ezt teszik! [[13.10]] Valóban, a betegség újdonsága miatt, a járvány speciális helyzete miatt ez egy jelentős testi és lelki terhet ró minden magyar kórházban dolgozó egészségügyi dolgozóra, akik koronavírusos betegekkel foglalkoznak. Nyilván fontos az anyagi elismerés is, erről beszéltünk, az egyszeri 500 ezer forintos juttatás, amelyet minden egészségügyi dolgozó megkapott, az a béremelés, amely 72 százalékos emelést jelent az ápolóknak 2019-22 között, az a bérduplázás, amely ezekben az esztendőkben zajlik az orvosoknál. Ez mind fontos elismerés, de emellett fontos az is, hogy segítséget kapjanak a saját lelki egyensúlyuk megőrzéséhez. Egyrészt ezt nyilván a kórházakban dolgozó pszichiáterek, mentálhigiénés szakemberek tudják megtenni, de ezen túlmenően a Semmelweis Egyetem Pszichiátriai és Pszichoterápiás Klinikája lelkisegély-szolgálatot indított, pontosan azért, hogy a frontvonalban dolgozó szakembereknek segítsen telefonon is és online módon is, a Klinikai Pszichológia Tanszék a nap 24 órájában ingyenesen hívható krízisvonalat is kialakított. Ezenkívül több egészségügyi intézmény folyamatosan szakmai tanácsokat és javaslatokat is készít a többi intézmény számára. A Nyírő Gyula Kórház Országos Pszichiátriai és Addiktológiai Intézetben nyílt egy poszt-Covid pszichiátriai és pszichoterápiás ambulancia, amely szintén segítséget nyújt. Vannak lelki elsősegély-telefonvonalak, amelyek nemcsak egészségügyi dolgozók, hanem mindenki más számára is segítséget nyújtanak. Ugyanúgy a 87 egészségfejlesztési irodában működő lelkiegészség-központ, amely szintén sokszor ezek kórházakhoz is kötődnek, tehát házon belül is vannak , ezek mind-mind segítséget nyújtanak. De a mi feladatunk is őket segíteni, támogatni, nem kamuvideókat meg nem álhíreket terjeszteni róluk, hogy még ezzel is meg kelljen küzdeniük, hanem elismerni és megbecsülni a munkájukat, amit értünk végeznek, hogy ne legyen a koronavírusnak sok fertőzöttje és sok áldozata. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Lojalitással az előmenetelért avagy mi kell egy állami csúcspozíció megszerzéséhez?” címmel. Tájékoztatom önt, tisztelt képviselő úr, hogy Orbán Balázs államtitkár úr válaszol önnek. Kocsis-Cake Olivio képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A múlt héten nem először vagyunk tanúi annak, hogy egy állami csúcspozícióra egy olyan személyt neveznek ki, aki megbízható elvtárs, és ezért módosítják az állami pozíció munkaerő-leírását. Láttunk már ilyet, volt ilyen helyettes államtitkár, aki felsőfokú végzettség nélkül, de fidelitasos múlttal betölthette ezt a pozíciót, vagy törvénymódosítás tette lehetővé, hogy egy alkotmánybíró úgy válhasson a Kúria elnökévé, hogy ítélkezési gyakorlata nem volt. Eddig elvárás volt a Magyar Államkincstár elnöki székéhez, hogy egy olyan személy legyen, aki rendelkezik közigazgatási tapasztalattal, most ezt egy kormányrendelettel szépen kitrükközték. Valószínűleg viszont oka van annak, hogy az Államkincstár vezetéséhez kell közigazgatási tapasztalat. Az Államkincstár az adófizetők pénzét kezeli. Úgy tűnik, önöknek fontosabb, hogy a megbízható elvtárs kapjon egy pozíciót, mint az emberek pénze. Ráadásul a kormányzati szándékkal sincs összhangban. Önök 2017-ben az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságot, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalt is berakták a Kincstár alá, ráadásul megyei igazgatóságok vannak a Kincstár alatt. Nyilvánvaló, hogy így nem elég pénzügyi tapasztalat az Államkincstár vezetéséhez, hanem közigazgatási is kéne. Önök, államtitkár úr, sokszor nem értik, hogy miről szól a jogállam, önöknek ez megfoghatatlan dolog. Ez egy nagyon jó példa, államtitkár úr. A jogállam nem az, hogy a munkaköri leírás az, hogy fideszes haveroknak, fideszes, megbízható elvtársnak bármit, módosítjuk a munkaköri leírást, csak ő legyen. Ez egy tipikus példa arra, mi nem a jogállam. Tisztelt Államtitkár Úr! Tényleg nem találtak egyetlen olyan szakembert sem, akinek lett volna közigazgatási tapasztalata, ebbe a pozícióba? Ilyen gyenge a felhozatal önöknél? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Orbán Balázs államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nem akartam ebbe a pártpolitikai kardoskodásba belemenni, de azért az utolsó megjegyzése miatt ezt mégis meg kell tennem. Én nagyon szívesen vitatkozom arról, hogy mi a jogállam, egyetemi órákat is tartottam erről. Egy dolog biztos, amit önök gondolnak jogállamnak, na, az nem az. Tehát amikor az ön politikai szövetségesei fenyegetnek másképp gondolkodó embereket mert az, hogy parlamenti képviselőket, az egy dolog, de másként gondolkodókat , az biztos, hogy nem jogállam. És az, amikor az ön másik szövetségese mert most nem Gyurcsány Ferencről, hanem Fekete-Győr Andrásról beszélek pedig újságírókat fenyeget, na, az biztos nem része a jogállamnak. Ez egy olyan nemzeti minimum, amiben szerintem meg tudunk egyezni, és akkor utána tudunk elkezdeni azokról a nüánszokról beszélni, amiket is ön a felszólalása első felében említett. Három szereplőt hozott, ne haragudjon, most végigmennék a három szereplőn. Az egyik problémája önnek Rácz Zsófiával van. Az a problémája, ha jól fordítom, hogy a magyar kormányban a fiatalokat egy fiatal képviseli, önnek ez a problémája, aki ráadásul felelőse a 25 év alatti fiatalok adómentessége bevezetésének, aki munkájának az eredményeképpen a kormány kiterjesztette a KRESZ-vizsga-támogatást és a nyelvvizsga után járó támogatást. Önnek baja van Varga Zs. Andrással, egyetemi professzorral azon józan észnek ellentmondó állítások alapján, hogy egy alkotmánybíró nem végez bírói tevékenységet. Formál logika alapján az önök állításai nem tarthatók. Javaslom, hogy Varga Zs. András professzor úr munkájával ismerkedjen meg, és akkor többet fog tudni arról, hogy mi a jogállam. A másik, az Államkincstár elnöki pozíciója. Ez egy olyan szerv, amelyik az állami költségvetés végrehajtása során pénzforgalom lebonyolításáért felelős, így a pénzügyi tapasztalat kulcsfontosságú. Az Államkincstár jövendőbeli vezetőjének nagyon komoly pénzügyi tapasztalata van. Bár a baloldalon ilyen szakemberek dolgoznának kormányzati pozícióban és egyébként alkotmányos pozícióban, mint itt! Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Vigh László képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Milyen eszközökkel kívánja a Kormány folytatni a vidéki infrastruktúra fejlesztését?” címmel. Tájékoztatom önt, képviselő úr, hogy Magyar Levente államtitkár úr fog válaszolni önnek miniszterhelyettesként. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A világjárvány okozta gazdasági válsághelyzet egyik legfontosabb tanulsága, hogy a logisztika mint iparág nagyon felértékelődött. A kormány sok mindent megtesz azért, hogy minél több beruházást hozzon az országba és hozzon Zala megyébe, szűkebb hazámba is. Örömmel értesültünk arról, hogy Európa egyik vezető logisztikai és szállítmányozási vállalatcsoportjának cége, a Metrans Zalaegerszegen hoz létre egy bázist. Ehhez mintegy 15,7 milliárdos beruházást eszközöl, a kormány 3,9 milliárddal támogatja. Egyébként korábban már több nagyberuházás volt városunkban, hiszen ott építjük fel az elektromos és automata autók tesztelésére alkalmas tesztpályát, amely tesztpálya már 85 százalékban kész van, és ez év végére szeretnénk átadni. Ezen a tesztpályán találkozik a kibernetika, az irányításelmélet, a számítástechnikai tudományok és a mesterséges intelligencia, ahol egy járműipari CDC-ben találkoznak ezek a tudományok, hogy felépítsék a jövő közlekedési kultúráját. De tudunk azzal is dicsekedni, hogy Zalaegerszeget összekötjük Balatonszentgyörggyel egy kétszer kétsávos gyorsforgalmi úttal, a 45 kilométeres szakaszból 10 kilométer lesz, amely okosútként fog üzemelni, és meg tudjuk közelíteni ezen az úton a sármelléki repteret is. Aztán nemrég raktuk le az alapkövet a Rheinmetall német óriáscégnek, amelynek a beruházása szintén elkezdődött. Zalaegerszeg nagyon közel van az Adriához, és a Szlovénia-Horvátország-Ausztria háromszögben van, tehát kiváló helyen hozza létre a Metrans azt a bázist, amely nagy elosztóként fog üzemelni. A fentiekre való tekintettel tisztelettel kérdezem az államtitkár urat, miképp kívánja támogatni a vidéki városok, vidéki térségek fejlesztését a kormány. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint hallottuk, Magyar Levente államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Robusztus fejlesztések zajlanak jelenleg is és fognak megvalósulni a következő években, ami a vidéki magyar nagyvárosok közlekedési infrastrukturális elérhetőségét illeti. Néhány konkrét példával és számmal ezt hadd szemléltessem. Például az autópályák számát ha nézzük, amikor ez a kormány 2010-ben átvette a kormányzást, akkor két darab autópályánk érte el az országhatárt, azóta ezt a számot megháromszoroztuk, és egy-két éven belül el fogunk oda jutni, hogy még egyszer ennyi határra kivezető autóút-, illetve autópálya-kapcsolatról tudunk majd számot adni. [[13.20]] Az autópályák nemcsak a határ elérhetőségében, nemcsak a külhoni nagyobb városok és gazdasági csomópontok elérhetőségében, hanem Magyarország eddig feltáratlan belső területeinek elérhetőségében is egy dimenzióváltást jelentek. Azt gondolom, mindenki ezt látja és tapasztalja. A célunk az, hogy a következő években elérjük azt a kívánt státuszt, hogy 30 percen belül az ország bármely pontjáról a gyorsforgalmi úthálózatra fel lehessen csatlakozni. Nem állunk rosszul ebben. Ami a vasúti fejlesztéseket illeti, mintegy 2500 milliárd forintot fordít a kormány ’18-22 között vasúti fejlesztésekre. Közel 3300 kilométert fognak hamarosan kitenni a villamosított pályák. További vérmes terveink vannak, hiszen nagy érdeklődés övezi azt a tervünket, hogy a térség nagyvárosait gyorsvasúti elérhetőséggel kössük össze Budapesttel, és már konkrét tervezési munkálatok is zajlanak. Szeretnénk, ha ezek a következő évtizedben meg tudnának minél nagyobb számban valósulni. Belgrád, a V4-fővárosok és Románia felé is vannak ilyen tervek. Nyíregyháza, Békéscsaba, Pécs, Zalaegerszeg és Békéscsabához még Gyulát sorolnám. Ezek a városok vannak a befektetésösztönzési politikánk homlokterében. Fel akarjuk ezeket a városokat zárkóztatni, és az őket megillető helyre juttatni őket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Magyarország gazdasági térképén. Azt gondolom, hogy Zalaegerszeg jól példázza eddigi sikerünket, de ez nem elég. További erőfeszítéseket fogunk tenni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Miért asszisztálnak a Balaton kizsákmányolásához?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! A választ Orbán Balázs államtitkár úr fogja megadni. [[Potocskáné Kőrösi Anita bólint.]] Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Fontos lenne, hogy ne terheljük tovább a tavat, most kellene behúzni a kéziféket. Amellett, hogy ezzel a kijelentéssel én maximálisan egyetértek, ezt nem én mondom, hanem a Balaton ökológiájáért felelős legfontosabb szakmai szervezet, a Balatoni Limnológiai Intézet legújabban kinevezett vezetője, Erős Tibor. Nem csoda, hogy ilyen kijelentést tesz Erős úr, ugyanis az elmúlt évtizedben sorra jelentek meg azok a beruházások, amelyekkel nemhogy a Balaton ökológiáját veszélyeztetik, de egész egyszerűen a magyar családoktól akarják elvenni a Balatont. Nem telik el úgy nap, hogy ne hallanánk arról, hogy éppen most melyik haverjuknak tömik ki a zsebét, és adnak közpénzmilliárdokat luxusszálloda-beruházásokra, kikötőfejlesztésekre, arról már ne is beszéljünk, hogy a régen szebb napokat megélt kempingek helyén most már közvetlenül a vízparton apartmanházak magasodnak. És nem elég, hogy ezek a közpénzmilliárdok odavándorolnak Mészárosékhoz és Tiborczékhoz, ott tartunk, hogy az egész egyszerűen az elképesztő kategóriába tartozó dolog, hogy a közpénzek mellett az építési hatósági szabályokat is átírják. Most van előttünk éppen az a törvénytervezet, amely a vízpart-rehabilitációs szabályozást akarja felülírni, és önök ehhez asszisztálnak úgy, hogy a szakmai szervezetek tiltakoznak. Nem tesznek semmit a Balaton kizsákmányolása ellen, sőt még asszisztálnak is hozzá. És ha már önök nem tesznek semmit, akkor nekünk kell lépnünk. Éppen ezért a napokban kezdeményeztem egy aláírásgyűjtést a Balaton védelméért. Védjük meg együtt a Balatont, és tegyünk meg mindent a Balaton kizsákmányolása és kisajátítása ellen: www.egyuttabalatonert.hu; azért, mert a Balaton mindenkié. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra Orbán Balázs államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr ! Tüzes hangú szónoklatot hallottunk, tényeket annál kevesebbet. A kormány különösen elkötelezett a Balaton-part természeti értékeinek megőrzésében, zöldfelületeinek védelmében és a vízhez kötődő, természetközeli rekreációs lehetőségek biztosításában. Ennek szellemében lépett hatályba már 2019-ben a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet új területrendezési tervét is tartalmazó a Magyarország és egyes kiemelt térségeinek területrendezési tervéről szóló törvény. Ezt széles körű egyeztetés előzte meg, és a törvény szerint a vízparton és annak közvetlen környezetében érvényesülnie kell a legszigorúbb építési előírásoknak; a vízparttól távolodva a természetvédelem és a tájgazdálkodás kerül előtérbe, amellett, hogy az építés feltételei itt is szigorúbbak az országos előírásoknál. Jogszabály erőteljesen védi a közcélú területhasználatot, a strandokat, a zöldterületeket és a kempingeket, valamint megtartja a parti sétány kijelölésére vonatkozó előírásokat is. A korábbiaknál szigorúbb szabályozással védi a Balaton természeti és épített értékeit is. Ezt a szabályozást egyébként a készülő új vízparti terv fogja tovább szigorítani. Említette ön a strandok kérdését is. Magyarország Kormánya célként tűzte ki, hogy 2030-ra valamennyi magyarországi szabadvízi strand megújuljon. A Balaton esetében a szabadstrandok száma több mint ötven. A Balaton-parti települések száma 44; tehát átlagosan minden településen több mint egy ingyenes szabadstrand is áll rendelkezésre, amelyek ráadásul a Kisfaludy-program keretében szintén megújultak. Amikor ezzel ellentétes tendenciákat tapasztalunk – például a Balatonvilágos belterületére tervezett beruházás esetében , akkor a kormány azonnal egyértelművé teszi, hogy nem járul hozzá, hogy a településképi követelményekkel szembemenő, tájidegen monstrumok épüljenek. [[Potocskáné Kőrösi Anita közbeszól.]] Ezért hatályon kívül helyeztük ezt a rendelkezést, és a kérdéses ingatlanok abban a formában nem fognak megépülni. Ez nem önökön múlt, hanem Magyarország Kormányán. Ezért én azt kérdezem, hogy mikor hagynak fel a Balaton-parton élők féktelen politikai kizsákmányolásával? Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Megkövetem önt, bizonyára férfiasan kemény felszólalása miatt tévesztette el a megszólítását államtitkár úr.
Bocsánat! Azt mondtam, hogy képviselő úr? Bocsánat! Elnézést kérek. [[Zaj.]]
Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hány idős ember halt meg amiatt, hogy nem jutott neki lélegeztetőgépes ellátás?” címmel. Tájékoztatom önt, tisztelt képviselő úr, hogy Rétvári Bence államtitkár úr fog önnek válaszolni. Varga Zoltán képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Néhány héttel ezelőtt, amikor már ötpercenként halt meg egy magyar a kórházainkban, és sajnos hozzá kell hogy tegyem, ez a szám azóta sem változott, az ön főnöke cinikusan azt találta mondani, hogy a magyar egészségügy meg sem rezdült. Ugyanebben az időben a Magyar Orvosok Szakszervezetének elnöke azt mondta, és most ezt idézném: „Egyes kórházakban a 65-70 év felettieket nem tudják lélegeztetőgépre tenni, mert fiatalokkal van tele az intenzív osztály.” Márpedig, ha egy idősnek és egy fiatalnak egyszerre kellene lélegeztetőgépes ágyat adni, akkor a jobb túlélési esélyek miatt a fiatalt választják. És csak hogy elejét vegyük annak, mielőtt újra előjön valami propagandamaszlaggal, gyorsan tisztázzuk, minden tiszteletünk a folyamatosan életeket mentő orvosoké, akiknek éppen önök miatt kell ilyen szörnyűséges döntéseket hozni. Önök szerint, ha bármely magyar kórházban egy idős ember esélyt sem kap a túlélésre, mert nyilván azt jelenti az, amit hallottunk, ez rendben van? Amikor fuldokló nagypapákat és nagymamákat ítélnek halálra azzal, hogy nem teszik őket lélegeztetőgépre, mert egyszerűen nincs elég orvos és ápolónő, akkor ez önök szerint rendben van? Ha azért nem jönnek ki a nagyszülők már soha többet a kórházból, mert ön, az ön főnöke és kollégái, az ön miniszterelnöke tíz év alatt tönkretették az egészségügyet, naponta két orvost és három ápolót üldöztek el ebből az országból, és stadionokra verték el különben az ország pénzét, az egészségügyből kivont tíz- és százmilliárdokat, akkor ez a normális működés, és meg sem rezdül az egészségügy? Ez önök szerint rendben van? Kérem, árulja már el, államtitkár úr, hány idős ember halt meg úgy, hogy nem jutott lélegeztetőgépes ellátáshoz? Hány idős ember a vírus, és hány idős ember a Fidesz és az önök áldozata? Hány ember halála szárad az önök lelkén? És nagyon kérem, kíméljen meg attól a szokásos maszlagtól, hogy a DK nem oltáspárti közösség! Mert minden statisztika és minden tapasztalat azt mutatja, hogy lényegesen oltáspártibbak vagyunk, mint akár önök is. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Önök azzal kezdték egy évvel ezelőtt, hogy nincs elég lélegeztetőgép Magyarországon. Amikor a kormány Európában a legtöbb lélegeztetőgépet szerezte be, akkor azt mondták, hogy túl sok, túl drága lélegeztetőgép van, most pedig ismételten azt mondják, mint egy évvel ezelőtt és két véleményváltoztatással ezelőtt; most megint azt mondják, hogy miért nincs több lélegeztetőgép. Tisztelt Képviselő Úr! Szemben sok más európai országgal, Magyarországon minden betegnek – idősnek és fiatalnak egyaránt – jut lélegeztetőgép, jut ágy, jut személyzet, jut gyógyszer, ami a kezeléséhez szükséges. [[13.30]] A nyár folyamán 3643 orvosnak és 9535 ápolónak nyújtottunk olyan speciális képzést, hogy pontosan a nehéz helyzetben levő koronavírusos betegeknek tudjon segítséget nyújtani. Ezzel szemben, amíg mi lélegeztetőgépeket szereztünk be, és orvosokat, ápolókat képeztünk ki, önök mást sem tettek, mint támadták a védekezést, és a magyarokat a vakcinák ellen hangolták. Ön személyesen azt mondta, a jövőbe nézett, és azt látta a jövőről szóló jósgömbjében: ha Orbán tovább erőlteti a kínai vakcinát, akkor egymillió beoltott sem lesz. Hát, szerencsére már a hárommillió felé közelítünk, tisztelt képviselő úr, és ez annak köszönhető, hogy vannak kínai vakcinák is. Közel másfél millió embernek nem lenne ma védettsége, ha azt tettük volna, amit ön mondott; és ön rá tudott tenni még egy lapáttal, mert pár nappal ezelőtt az ATV-ben azt mondta, hogy azért látni kell, hogy mi nem konkrétan egy vakcina ellen kampányoltunk; tehát nemcsak a kínai, hanem az orosz ellen is. Na, ehhez gratulálok, hogy ezt sikerült önnek elismernie, tisztelt képviselő úr. Ha önökre hallgattunk volna, a mai napig közel másfél millióval kevesebb embernek lenne védettsége, és május végéig közel három és fél millió emberrel kevesebbnek lenne védettsége, fiatalnak, idősnek egyaránt. Jól láthatja más országokban, hogy még az időseket sem sikerült beoltani, láthatja, hogy Olaszországban milyen kicsi arányban sikerült az időseket beoltani. Mi az időseket előre vettük, mert ők vannak a legnagyobb veszélynek kitéve, persze, ha önökre hallgattunk volna, nem lett volna mivel beoltani őket, mert nem lett volna vakcina. Tisztelt Képviselő Úr! Ön a nyolcadik aláírója annak az országgyűlési határozati javaslatnak, amely azt mondja az indokolásában, hogy ne lehessen olyan kínai vakcinával oltani Magyarországon, amelyet nem engedélyezett az Európai Gyógyszerügynökség. Legyen az első, aki visszavonja ezt a javaslatot! [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Mikor kapnak jövedelempótló támogatást a kimaradt egyéni vállalkozók és kisvállalkozások?” címmel. Tisztelt képviselő úr, a kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős miniszter urat bízta meg. A kérdésre miniszter úr felkérésére Schanda Tamás államtitkár úr fog önnek válaszolni. Most pedig Csárdi Antal képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Hiába beszélnek fokozatos újranyitásról és folyamatos újraindulásról, a magyar munkavállalók még mindig támogatás nélkül maradtak, kiszolgáltatott helyzetben vannak, több millióan vannak azok, akik a saját bőrükön érzik, milyen az, amikor Magyarország Kormánya cserben hagyja őket. Rengeteg család ugyanis semmilyen pénzügyi segítséget nem kap a kormánytól. A kilátástalan helyzetbe került családoknak a kormány csak annyit tud mondani, hogy majd lesz valahogy. Persze, jutott eközben luxusszállodákra, magánalapítványokra, vadászati világkiállításra, motorversenypályákra, és hosszasan sorolhatnám azt a sok száz milliárd forintot, amit önök a saját haverjaiknak szétosztottak. Egy nemrég megjelent európai tanulmányból kiderült, hogy Magyarországon kaptak arányaiban a legkevesebben bértámogatást az Európai Unió országai közül. Ez 3 százalékot jelent, és ezzel párban Horvátországban 50 százalék van, és hosszasan sorolhatnám, de még Lengyelországban is eléri a 10 százalékot a támogatott családok száma. Tisztelt Államtitkár Úr! Miért nincs teljes körű bértámogatás, ahol a válság miatt esett a bevétel? Mikor kapnak jövedelempótló támogatást az eddig minden támogatásból kimaradó egyéni vállalkozások és kisvállalkozások? Miért nincs még mindig bejelentve az újranyitási támogatása azoknak, akik most nyithatnának majd, amikor eljön az ideje, akik hetekig-hónapokig bevétel nélkül voltak? Azt gondolom, hogy joggal várja azt minden kisvállalkozás, hogy tervezhető legyen számára a jövő, azt gondolom, hogy itt lenne az ideje ezen információk közzétételére. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Schanda Tamás államtitkár úrnak adok szót a válaszra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Néhány napja pont itt az Országgyűlésben volt lehetőségünk beszélni a kormány támogatási intézkedéseiről, éppen az ön felszólalása kapcsán. Akkor is elmondtam, most is megerősítem, hogy nehéz úgy vitatkozni, hogy ön az alapvető tényekkel és adatokkal nincsen tisztában. Akkor is elmondtam, és most is megerősítem azt is, hogy az a célunk, hogy többek között a kormány különféle intézkedéseivel minél több magyar munkahelyet megvédjünk, minél több magyar ember számára biztosítsunk munkalehetőséget. A kormány vállalta és vállalja most is, hogy legalább annyi munkahelyet hoz létre, amennyit a koronavírus-járvány elpusztít ebben a szörnyű helyzetben, ami egyaránt veszélyezteti az emberek életét, egészségét és a gazdaságot is. Tisztelt Képviselő Úr! Azzal szemben, amit ön elmondott, a kormány intézkedései kapcsán eddig több mint 1 millió 660 ezer embernek tudtunk segítséget nyújtani. De ezzel szemben mit tett a baloldal? Mit tett a Gyurcsány-koalíció, aminek ön is a tagja, akár a magyar emberek egészségének, akár a gazdaság vé-delme érdekében? [[Varga Zoltán: Hányan haltak meg?]] Röviden össze lehet foglalni, tisztelt képviselő úr: semmit! Ha önökön múlik, akkor február végén megszűntek volna a védekezést szolgáló szabályok, nem lenne bértámogatás, és nem lenne hitelmoratórium sem. Tisztelt Képviselő Úr! Önnek papírja van róla, amikor lehetősége volt támogatni ezeket a programokat itt az Országgyűlésben, akkor ön nemmel szavazott. Azt üzente a magyar embereknek, a magyar családoknak és a magyar cégeknek, hogy nincsen szükség hitelmoratóriumra, nincsen szükség bértámogatásra, és nincsen szükség arra, hogy a magyar kormány bármilyen segítséget nyújtson számukra. Ezek után méltatlan a kérdése és méltatlan a számonkérés. Tisztelt Képviselő Úr! Az ön választókerületében a baloldali vezetés, akik az ön szövetségesei, ebben az időszakban a Politikatörténeti Intézet számára 24 500 forintért egy 120 négyzetméteres vári lakást adtak. Azt jelenti, hogy saját magukra költenek, a cégeknek, vállalkozásoknak nem adnak semmit. Ez a baloldali politika. [[Dr. Rétvári Bence: Hohó! Lebukás!]] Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kálló Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök kabinetfőnökének: „Ez már a kezdet?” címmel. Dömötör Csaba államtitkár úr fog, tisztelt képviselő úr, önnek válaszolni. Kálló Gergely képviselő úré a szó, parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Régebben kampányfőnökként, majd képviselőjelöltként is ragaszkodtam ahhoz, hogy a választásoknak nem a gyűlölködésről, nem a hazugságokról kell szólnia. [[Dr. Rétvári Bence: Kár, hogy nem sikerült.]] A választók megérdemlik a nyugalmat és azt, hogy a választások tiszták és programalapúak legyenek. Sajnálatos módon ez önöktől soha nem volt elvárható. [[Dr. Rétvári Bence: Ezt még Gyurcsány Ferencről.]] Az elődömnek, Pintér Tamásnak és nekem is a legmocskosabb hazugságokat és a legundorítóbb állításokat kellett elviselnünk. Nekünk emiatt elég széles lett a hátunk az évek során, így már nem zavart engem sem, hogy testi, szellemi fogyatékosnak állítottak be, nem zavart az sem, hogy a lakhelyemmel kapcsolatban hazudoztak. Azonban, amikor a feleségem, a családom került célkeresztbe, az már sok volt, szerencsére nemcsak nekem, hanem a választóknak is. A kampányuk legtragikomikusabb része az volt, amikor közpénzből fenntartott újságok hasábjain azt állították, hogy ha az ellenzék nyer az önkormányzati választásokon, akkor migránsok beengedése után kóbor állatok húsával fogjuk etetni őket és a dunaújvárosiakat. Jól hallották: ez valóban megjelent a mi adófizetői forintjainkból a Fidesz kampányát segítve. És itt most a médiapropagandáról, a fizikai támadásokról, amelyek a plakátjainkat érték vagy az aktivistáinkat érték, nem is beszélhetek, mert nincs rá idő. Nos, nincs jó hírem a magyar emberek számára, a napokban látott napvilágot a hír, hogy a City7 című ingyenes hetilapot több százezres példányszámban kezdték el szórni az ország több ellenzéki vezetésű városában, és a cél nem más, mint az újság hasábjain keresztül az ellenzéket hazugságokkal lejáratni és a kormányzatukat mennybe emelni. Az első újságot átlapozva nyilvánvaló mindenki számára: nem másról van szó, mint a Fidesz által már rutinszerűen használt gyűlöletkampányról. Kérdezem tehát az államtitkár urat: meddig kell tűrniük a magyaroknak, hogy az önök hazug propagandájával mérgezik a családjainkat és az otthonainkat? Ez az újság már a kampány kezdete? Mert, ha igen, akkor én kérek elnézést az önök nevében. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Dömötör Csaba államtitkár úr adja meg. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nézze el nekem, de nem követjük minden helyi médiumnak a tudósításait, de általánosságban azt el tudom önnek mondani, hogy nem tartom feladatomnak, hogy bármely médium szerkesztőségi munkáját minősítsem. Abban mindenesetre biztos lehet, hogy nem fogunk szerkesztőségekbe berontani [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] , mint ahogy az ön szövetségese megtette. Nem fogunk tévészékházba berontani, mint ahogy gyakorlatilag az összes baloldali párt képviselői megtették, és nem fogunk fenyegetni újságírókat azzal, hogy eltiltják őket a szakmájuktól, mint ahogy pár nappal ezelőtt az ön szövetségese megtette. [[13.40]] Ez mind megtörtént az elmúlt időszakban, és akkor nem emelte fel a szavát [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiból. Az elnök csenget.]] , és éppen ezért napnál világosabb, hogy ön nem a véleményszabadságot tartja fontosnak, hanem egész egyszerűen csatlakozott ahhoz a baloldali kórushoz, amelyet szimplán zavar az, hogy sokféle vélemény létezik a magyar nyilvánosságban. Ami a nem közszereplő családtagokkal kapcsolatos felvetéseit illeti, szerintem a nem közszereplő családtagoknak nem ugyanazt kell elviselniük, mint a közszereplőknek. Ha mi ebben egyetértünk, azt azért tegyük hozzá, hogy az ön párttársai és szövetségesei nem értenek velünk egyet, mert ha megnéz egy tetszőlegesen kiválasztott parlamenti ülést, folyamatosan támadják a családtagokat. Ami pedig az agresszivitást illeti, az ön új főnöke pár nappal ezelőtt fenyegetett börtönnel kormánypárti képviselőket. Előtte földönfutással fenyegetett művészeket. Egy másik szövetségese pártból indítana koncepciós pereket. A frakcióvezetőjük abban látja a politikája lényegét, hogy a folyamatos balhézások terepévé tegye az Országgyűlést. Szóval, ha normálisabb hangnemet és kevesebb gyűlöletet szeretne a magyar közéletben, akkor arra kérem, hogy kopogtasson nála, majd utána együtt elmehetnek az Apró-villába. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az Emberi Erőforrások miniszterének: „Mikor hallják meg az érintettek szavát érettségi-ügyben?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Rétvári Bence államtitkár úr fog önnek válaszolni. Bősz Anett képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A tavaly március óta zajló digitális oktatás, már ahol sikerült, elsősorban a tanárok és a szülők közös projektje lett, központi segítséget alig kaptak hozzá. A kormány a rendszer legnagyobb veszteseire sem volt tekintettel; elsősorban azokra gondolok itt, akik otthoni internet, számítógép, netán áram hiányában nem kapcsolódhattak be az oktatásba, így jó eséllyel le is morzsolódnak majd. Egy táblagép 40 ezer forintért már beszerezhető, a költségvetésbe visszafolyó áfa elérhetővé tenné azt, hogy árengedményt is beszámítva a kevesebb mint 1 millió 200 ezer nappali tagozatos tanulónak ilyet juttassanak, ez mindössze 40 milliárd forintba került volna. Többet használt volna ennek a nemzetnek, mint a Nemzeti Hauszmann-program, amire a költségvetési előirányzaton felül kétszer ennyit költöttek, tisztelt államtitkár úr. Az elmúlt év legnagyobb vesztesei között vannak az érettségiző diákok is. Nemcsak az olyan, felnőtté avatási szertartásokból maradtak ki, mint a ballagás vagy az érettségi bankett, de a közvetlen vizsgafelkészülés lehetőségét is elveszítették, ami dráma. Hiába mondják, hogy a tavalyi érettségi átlaga még jobb is lett a szokásosnál, a mostani próbaérettségi eredményei azonban már rosszabbak, mint a többéves átlagok. A most érettségizni készülők tehát megjósolhatóan kárvallottjai lesznek az elmúlt abnormális iskolaévnek. Húsz hónapból 14 hónapot veszítettek el ezek a diákok, tisztelt államtitkár úr. Annál, hogy mi lesz az önhibájukon kívül a szokásosnál várhatóan nehezebb feladatokkal szembesülő érettségizőkkel, még fontosabb az egészségügyi kérdés. Nem lesz meg a tanárok átoltottsága várhatóan az érettségiig, ezért is nagyon sokan aggódnak, nagyon sokat keresik a kormányt, illetve a különböző szakszervezeteket, államtitkár úr. Tisztelettel kérdezem önt, hogy mikor hallgatják meg az érettségizők, illetve a többi érintett szavát. Több százezer ember várja a válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Asszony! Mint mondottam, Rétvári Bence államtitkár úr válaszol önnek. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Ön egyrészről azt mondta, hogy nem digitális oktatásra lenne szükség, hanem jelenléti oktatásra, másrészről azt kritizálta, hogy a kormány, miután 2,5 millió embert beoltott, miután a pedagógusok oltása megtörténik, miért tér át fokozatosan, több lépésben a jelenléti oktatásra. Ön mindent kritizál. Azt is, hogy digitális, meg azt is, hogy jelenléti oktatás. Ebből látszódik, hogy önöknek semmilyen elképzelése egyébként nincsen, csak mindent támadnak, és akár két percen belül saját maguk ellentétét is állítják. A tavalyi esztendőben önök azt javasolták és nemcsak önök, hanem különböző szakszervezetek is , hogy akár bojkott árán is akadályozzák meg az érettségit. Az érettségi lezajlott, a diákok nagyjából olyan átlaggal végeztek, mint korábban; 80 ezer diák tavasszal, 30 ezer diák ősszel, és nem alakult ki egyetlenegy járványügyi gócpont sem. Önök folyamatosan hergeltek, de ezeknek a diákoknak a jövőjét tették volna bizonytalanná, ha valóban önök eltörölték volna az érettségit. Idén is arra készülünk, hogy a lehető legnagyobb biztonsági körülmények mellett alapvetően írásbeli vizsgák legyenek, kiscsoportos felkészítések történhetnek az iskolákban személyesen is, a fertőtlenítés, a maszkviselés, a tantermenkénti maximális 10 fős létszám, a testhőmérséklet-mérés, a távolságtartás mind már tavaly is bevezetett intézkedések voltak, amelyek segítettek azt megelőzni, hogy fertőzőgóc alakuljon ki, de így sikerült megtartani a vizsgákat, és a diákoknál az évismétlések száma például csökkent is a korábbihoz képest. Az is fontos, hogy mi vállaltuk a pedagógusok soron kívüli oltását. Hadd idézzem önnek a pedagógus-szakszervezeteket is! A PSZ azt mondta, hogy elengedhetetlen a köznevelésben, szakképzésben dolgozók azonnali oltása ez történik most. A PDSZ azt mondta, hogy a gyermekek, tanulók gondozásával, nevelésével, oktatásával foglalkozó dolgozók közül azokat, akik az oltásra jelentkeztek, soron kívül oltsák be az Európai Gyógyszerügynökség által engedélyezett vakcinákkal. Ez az oltás történik most. Amit korábban kértek szakmai alapon, azt megtesszük; amit ön politikai alapon hergel, azt tegyük a politikai fiókba inkább. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Demeter Márta képviselő asszony, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Miért fosztották meg a magyar embereket több százmilliárd forinttól?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Tállai András államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon! Demeter Márta képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Európai Bizottság évekkel ezelőtt beterjesztett egy arról szóló javaslatot, hogy az EU-ban működő, 750 millió eurónál nagyobb éves árbevétellel rendelkező multik országonkénti bontásban tegyék közzé azt, hogy az EU mely tagállamaiban termelnek nyereséget, és mely tagállamaiban fizettek adót, illetve ezt az adóparadicsomnak tekintett EU-n kívüli országokkal kapcsolatban is közöljék. Öt év elteltével a gazdasági miniszterek tanácsának idei ülésén a tagállamok minősített többsége támogatta a szabályozás megalkotását, és bár ez a tervezett jogszabály nem tiltja meg közvetlen módon a profitáthelyezési gyakorlatot, de ez a jelentéstételi kötelezettség a nyilvánosságra kerülő számok révén azért egy visszatartó erőt jelenthet a cégek számára, ez pedig a magyar költségvetésünk szempontjából jelentős többlet-adóbevételt jelentene. A szabályozás tehát arra ösztönzi majd a cégeket, hogy ott fizessék meg az adót, ahol a nyereségre szert tettek. Egy, a Portfolio által idézett tanulmányból viszont sajnos kiderül, hogy a cégek profitáthelyezési gyakorlata csak 2017-ben 210 milliárd forint adóbevételtől fosztotta meg a magyar embereket. Ennek fényében persze azt gondolhattuk volna, hogy a kormány élharcosa lesz annak, hogy végre pontot tegyenek erre a gyakorlatra, és hogy megalkossák a szabályozást. Ennek ellenére nem ez történt, hanem a magyar kormány végig a blokkoló kisebbséghez tartozott a szabályozás megalkotásakor, tehát a februári tanácsi szavazáson sem támogatta ezt a szabályozást úgy, hogy hazánk kifejezetten a vesztesei közé tartozik ennek a multicéggyakorlatnak. Tehát 210 milliárd forinttól estek el a magyar emberek. A kormány ezek szerint támogatja, hogy a multik kivegyék a magyar emberek zsebéből a pénzt. Igazából már csak az a kérdés, hogy önök mennyit kapnak ezért. Kérdezem államtitkár urat, hogy miért fosztották meg a magyar embereket több száz milliárd forinttól, amit ma a járvány leküzdésére, a magyar emberek egészségére és biztonságára lehetne fordítani. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ön egyszerűen nem mond igazat. Semmilyen százmilliárdtól, egy forinttól nem fosztotta meg ezzel a döntéssel, döntés-előkészítéssel [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] a magyar kormány a magyar költségvetést. Mindez azért van, mert egy irányelv módosításáról van szó, annak a tervezetéről, annak a tárgyalásáról. Ez még nem irányelv, nem jogszabály. Ez a Versenyképességi Tanács ülésén történt. A magyar fél azt vitatja egyébként de a magyarok mellett még Ciprus, Írország, Svédország, Horvátország, Csehország, Luxemburg és Málta is ezen az állásponton van , hogy téves a tárgyalási előterjesztés jogalapja. [[13.50]] Az Európai Tanács Jogi Szolgálata is kimondta ezt 2016-os véleményében, hogy nem ennek a bizottságnak, a számviteli bizottságnak kellene tárgyalni, hanem az adóügyi kérdésekkel foglalkozónak. Az a különbség a kettő között, hogy az adóügyekben teljes konszenzus kell az irányelv-módosításnak a továbbviteléhez, míg ebben a bizottságban elég a kisebbség is. Egyébként az úgynevezett Coreper elég fog kerülni, és ez fogja az Európai Parlament elé vinni ezt. Tehát semmiben nem gátolta a magyar kormány ennek az irányelvnek az elfogadását. A magyar kormány mindig támogatta az adóelkerülés elleni jogszabályok módosítását. [[Demeter Márta: Ez nem igaz!]] Az ön figyelmét valószínűleg elkerülte a ’14. évi XLII. törvény, elkerülte a pénzügyi számlákról a ’15. évi CXC. törvény, az országonkénti jelentések cseréjéről szóló ’17. évi CXI. törvény és az adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás megelőzéséről a 2021. évi III. törvény, azonkívül kétoldalú egyezmények az USA-val és az európai uniós jogalkotás teljes és maximális átvétele ebben a kérdésben. [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Ha ezeket is figyelembe veszi, akkor el fogja ismerni, hogy ön most valótlant állított a magyar Országgyűlésben. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a kérdések végére értünk. Most van lehetőség a házszabályi előírások értelmében ügyrendi felszólalásra. Ügyrendben történő felszólalás esetében az időtartam egy perc, amennyiben személyes érintettség a kérdés, akkor kettő perc. [[Jelzésre:]] Tordai Bence képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Személyes érintettség okán kívánok felszólalni, tehát akkor két percben. Az államtitkár nem tudott semmilyen értelmes választ adni a kérdésemre, hogy vállaljáke a felelősséget a világrekord-halálozásokért, ezért inkább engem támadott személyemben hazugságokkal. És akkor nézzük a tényeket, csak hogy az Országgyűlés szembesülhessen ezzel! Januárban valóban, szó szerint idézem, hogy mit posztoltam: Szijjártó Péter az év végét nagyrészt azzal töltötte, hogy Putyin megrendelésére az orosz vakcináról szóló propagandával etette a magyarokat, amivel csak egy dolgot ért el: elképesztő magasságokba szökött a vakcinákkal szembeni gyanakvás. Tette ezt akkor a külügyminiszter, amikor még semmilyen adat nem volt elérhető a vakcina hatásosságával kapcsolatban, és éppen azért aggódtam, hogy ilyen megalapozatlan propagandával rontják a közbizalmat, ami a valóban létfontosságú oltakozáshoz szükséges. Február 2-án jöttek ki a De Lancet című folyóiratban az eredményei a Szputnyik vakcinának, és akkor… [[Dr. Rétvári Bence: Elolvastad?]] Elolvastam az erről szóló közleményeket, és onnantól kezdve tudjuk, hogy az is több mint 91 százalékos hatásossággal működik. Innentől kezdve valóban jó szívvel lehet ajánlani ezt az oltást is az embereknek. Ezt tettük, minden alkalommal azt mondtuk, hogy hatásos, eredményes, orvosilag bevizsgált vakcinákat ajánlunk mindenkinek [[Dr. Rétvári Bence: Nem ezt tettétek!]] és amikor kaptam egy lehetőséget arra, hogy beoltassam magam ezzel, akkor annak megfelelően, amit addig mondtunk, hogy mindenki fogadja el [[Dr. Rétvári Bence: Ezzel ellentétben!]] az engedélyezett vakcinákat, én is felvettem ezt az oltást. Úgyhogy mi valóban mindent megteszünk azért, hogy növekedjen az oltási kedv és az oltások iránti bizalom. Ez egyébként látszik abból a közvélemény-kutatásból is, hogy sikeres, amely szerint az ellenzéki választópolgárok, akik ránk hallgattak és nem magukra, nyolc ponttal nagyobb oltási hajlandóságot mutatnak. Úgyhogy egy kicsit a saját házuk táján kéne söprögetni, és nem megint az ellenzéki képviselőkre mutogatni hazug vádakkal. [[Az elnök megkocogtatja a csengőt. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Így van!]] Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most az azonnali kérdések órája következik. Jakab Péter frakcióvezető úr és Szilágyi György képviselő urak, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jogosította föl. Most tisztelettel kérdezem Szilágyi György képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ. Parancsoljon!
Elnök Úr! Megvárjuk a kizárólagos felelős Orbán Viktort.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt, tisztelt képviselő úr, hogy a miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Csányi Tamás és Lukács László György képviselő urak, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. Tájékoztatom önöket, tisztelt képviselő urak, hogy a miniszter úr helyett Rétvári Bence államtitkár úr tudna válaszolni. Kérdezem önöket, elfogadjáke a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kérik a választ.
Köszönjük szépen. A miniszter úrtól személyesen várjuk majd a választ. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, tisztelt képviselő urak, hogy a miniszter úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Meddig folytatnak vidékellenes politikát?” címmel. Magyar Zoltán képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Miniszter Úr! Itt a vírushelyzet azért elfedett néhány kényes ügyletet az agrárium témakörén belül, és ezekről szeretném most önt megkérdezni. Harmadik éve már, hogy egy nagyon komoly aszályos tavasz sújtja a mezőgazdaságot, bár ha minden jól alakul, akkor talán a mai nappal ez véget ér, de sok esetben ez már egy elkésett csapadék lesz. Bizony éppen tíz évvel ezelőtt itt, a Ház falai között ígérte meg az akkori Fidesz-kormányzat, hogy komoly reformokat foganatosít az öntözés területén, és hazánk adottságainak megfelelően egy jóval nagyobb arányú öntözhetőség lesz majd elérhető a gazdálkodók számára. Elég szomorúan állunk e tekintetben. Érdekelne, a miniszter úr milyen számokkal rendelkezik, mégis hány hektárral lett könnyebb, egyszerűbb ma öntözni a magyar gazdálkodóknak. Szintén érdekelne az, hogy nemrégiben az ön minisztériumában egy korrupciós botrány söpört végig, és tudom, zajlik a nyomozás, nyilván nem is adhat ki minden információt. De az mégiscsak érdekelne minket, hogy megismerve az ügy sajtóban megjelent részleteit, olyan érzése van az embernek, hogy bizony ez nem egy véletlen eset volt, hanem talán a mindennapi rutin része. Mégis mi a tapasztalata a miniszter úrnak, valóban így működike a minisztérium? Vagy azóta tettek esetleg lépéseket, hogy ne tudjon többé hasonló korrupciós ügylet megjelenni a minisztériumban? Érdekelne az is, hogy mit szól a támogatáspolitika jelenlegi helyzetéhez, hiszen ebben is nagyon komoly ígéretek voltak, hogy a korábbi időszakokhoz képest majd megfordítják az égbekiáltó igazságtalanságot, és hogy az európai uniós és hazai források többségéhez a nagyobb kasszából majd egy szélesebb kör fog tudni hozzájutni. Ehhez képest ma ott tartunk, hogy a befolyó eurómilliárdok gyakorlatilag 80 százalékából a legtehetősebb 10 százalék részesül, ez tényleg egy égbekiáltó aránytalanság. Mit tettek annak érdekében [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] hogy ez az arány megforduljon? Mert láthatóan akármit is, az nem sikerült. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük szépen, képviselő úr. A választ Nagy István miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Valóban, komoly kihívásokkal, emberfeletti küzdelmeket vív az agrárium a mindennapokban, és innen, erről a helyről is meg kell köszönni minden egyes gazdának azt a kitartó munkát, hogy pandémia idején, Covid-járványban életük veszélyeztetésével is mindennap friss élelmiszerek kerülhettek az asztalra mindnyájunk számára. Ez óriási teljesítmény és óriási eredmény, köszönet számukra innen, erről a helyről is. Nem elég az, hogy pandémiás járvány van, hanem sertéspestis vírusa fenyeget, madárinfluenza vírusa fenyeget, és az időjárási tényezők is megnehezítik a termelést, hiszen aszálykárról, fagykárról beszélhetünk most már évek sorozatában, amely nyilván nem kis próbatétel és nehézség elé állítja a termelést. Mit tesz a magyar kormány mindazzal szemben, ami ellen egyébként az ember nagyon védekezni nem tud? Hiszen ha esik az eső, ha nem esik az eső, nem tud esőt csinálni, és a fagyot sem tudja nagymértékben mérsékelni, csak kismértékben. Döntést hozott a kormány, hogy a Kárenyhítési Alapot 3 milliárd forinttal megemeli, hogy minden gazda a rá jutó mértékben megkaphassa a kárenyhítési támogatást. Valóban, az öntözésről is 2018 óta az új kormánynak lett programja, ezért fogadtuk el közösen az öntözéses gazdálkodásról szóló törvényt, ezért született az, hogy tíz éven keresztül évente 17-17-17 milliárd forintot fordíthatunk az öntözési infrastruktúra fejlesztésére. [[14.00]] Ezért támogatjuk az öntözési közösségek megalakulását, amelyből több mint hatvan van már az országban, és azt kell mondjam, hogy ezeknek a működéséhez 90 százalékban tudunk támogatást adni. És örömmel jelenthetem önnek, hogy a minisztérium a Mosoni-sík gazdáinak az öntözési közösségét is elismerte, tehát sikeresen tudnak pályázni majd ők is a nagyarányú [[Az elnök csenget.]] öntözésfejlesztésre. Azt hiszem, hogy a magyar kormány mindent elkövet azért, hogy a gazdákat és a magyar mezőgazdaságot támogassa. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés, Képviselőtársaim! Harangozó Tamás képviselő úr az… [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Nincs viszonválasz? Dr. Brenner Koloman: Azonnali! Derültség a Jobbik soraiban.]] Ja, bocsánatot kérek! Megszoktam az előbb, hogy a kérdéseknél voltunk, igen. Viszonválaszra megadom a szót Magyar Zoltán képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Hát, ebben a válaszban azért sok konkrétum nem hangzott el, pedig szívesen hallottunk volna arról is például, hogy a Mezőhegyesi Ménesbirtokkal mi a helyzet. Csak azok számára, akik esetleg nem követik napi szinten: 30 ezer hektár 40 aranykoronás értékű, nagyon jó minőségű földterületről van szó, amelynek a nagy része ráadásul öntözhető, és egy ilyen újfajta privatizációs modell áldozatává válik a miniszter úr biztosan jól ismeri a korábbit, hiszen azt is önök tették a „piszkos tizenkettővel” például Mosonmagyaróvár esetében is, amikor kijátszották az állami vagyont a saját oligarchájuknak. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Most ez az új modell az alapítványi vagyonba történő zsúfolás, és olyan jeles figurák vannak itt az alapítvány kuratóriumában, mint Lázár János vagy éppen a vádlott Simonka György képviselőtársa. [[Z. Kárpát Dániel: Komolyan?! Ezt nem mondjátok komolyan!]] Roppant mód érdekelne, hogy mégis mi indokolta azt, hogy a közpénztízmilliárdok beletolása után, a fejlesztések után, a műemléki felújítások után mindezt egy alapítványi vagyonba kell kijátszani. Várom érdemi válaszát. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Úgy van! Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Nagy István miniszter urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. A leghatározottabban vissza kell utasítanom még képviselőtársam hozzászólásában a korrupciós vádakat. Nulla, zéró tolerancia van a minisztériumban ebben, ezért is az első pillanattól kezdve azonnal kezdeményeztük a helyettes államtitkár úrnak a felmentését. A támogatáspolitikára visszatérve a helyzet az, sehol nincsen ilyen szigorú korlátozó támogatáspolitika, mint Magyarországon, hiszen 1200 hektárnál meghúztuk a támogatható földbirtokméretet. Képviselőtársam tudja, hogy százezer olyan gazda van Magyarországon, aki tíz hektárnál kisebb területtel bír. Amit mond, amikor összekeveri a szezont a fazonnal, az arról szól, hogy az állattenyésztésben, a különböző olyan támogatásokban, ahol befektetéseket igényelnek, ahol a gazdák minden második forintot hozzátesznek… , tehát itt nemcsak azt kell nézni, hogy mennyit kaptak, ugyanannyit hozzá is tesznek. És, kedves képviselőtársam szakembernek tartja magát , mennyi állat volna Magyarországon, hogy tudnánk az ellátást biztosítani, ha nem épülnének meg ezek a telepek, ha ezek az emberek nem fektetik be a magánvagyonukat abba, hogy ezek a támogatások meglegyenek? Mezőhegyes mint mintagazdaság pedig a jövő generációja szempontjából végtelenül fontos [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Idő!]] hogy megőrizzük azt az állami vagyont, amely biztosítja, hogy az unokáink is jó minőségű termőfölddel, jó édesvízkészlettel tudjanak rendelkezni Magyarországon. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Idő! Egy perc negyven!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérek mindenkit, hogy az időkeretet igyekezzenek betartani. [[Dr. Nagy István: Bocsánatot kérek, elnök úr!]] Köszönöm szépen. Most következik Harangozó Tamás képviselő úr, az MSZP képviselője, aki azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Aktuális kérdésekről” címmel. Tisztelt képviselő úr, a miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Megvárom a miniszterelnök urat. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt, tisztelt képviselő úr, és a tisztelt Házat is, hogy a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Varga László képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi a valós helyzet?” címmel. Tisztelt jegyző úr, a miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. [[Dr. Varga László jelzésére:]] Köszönöm szépen, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Varga László képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Március végén, március 25-én az ózdi Almási Balogh Pál Kórház főigazgatója, Bélteczki János úr az ózdi tévének nyilatkozott a helyi kórházban tapasztalható Covid-helyzet kapcsán. Beszélt ebben az interjúban akkor mintegy 150 covidos betegről, akit az ózdi kórházban ápolnak, 17 intenzíves covidos betegről egy olyan kórházban, ahol normál esetben hét intenzíves ágy működik. Idéznék ebből az interjúból egy szó szerinti mondatot a főigazgató úrtól: „Rettenetes a vírushelyzet, azokat a felvételeket tessék szíves elképzelni, amit annak idején az olasz helyzet kapcsán láttunk.” Ezt ugye, egy olyan napon nyilatkozta Bélteczki János főigazgató úr, amikor országosan 196 553 aktív fertőzött volt, a mai adat 272 459, tehát 76 ezerrel nőtt az aktív fertőzöttek száma azóta. Erre érkeztek reakciók, rövid közlemények részben az önök minisztériuma, az EMMI részéről, részben pedig az Országos Kórházi Főigazgatóság részéről, röviden hazugságnak minősítették ezeket a megfogalmazásokat. Nézze, le szeretném szögezni, az egészségügyi dolgozók, orvosok áldozatkész munkája példaértékű, illetve az ózdi kórház főigazgatója közismerten köztiszteletben áll, ezzel együtt ez a nyilatkozat semmi másnak nem tekinthető, mint egy segélykiáltásnak. Önök azonban nagyon minősíthetetlen módon szólták le ezt a nyilatkozatot, nem beszélve a valós helyzetről. Az első kérdésem, államtitkár úr: honnan veszik a bátorságot, hogy lehazugozzanak egy köztiszteletben álló kórházigazgatót, még ha közvetetten teszik is ezt? A második kérdésem pedig: kik azok a minisztériumi dolgozók, kollégák, szakemberek, akik személyesen győződtek meg az önök környezetéből az ózdi kórházban [[Az elnök csenget.]] tapasztalt állapotokról? Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Először is, az interjú körülményeiről, mert ön egy kicsit másként festette le a valóságot, mint ahogy az történt: bement egy stáb valóban az igazgatóval egy interjút készíteni, a szobájában az interjút le is forgatták, na, ebből egyetlenegy szó sem hangzott el utána a tévében, hanem körbementek a folyosókon, amikor közben bekapcsolták a kamerát, és ami mondatot abból ki tudtak ragadni, azt utána felhasználták, és igyekeztek így hangolni a kórház ellen a közvéleményt, tisztelt képviselő úr. Ez a valós keletkezési története ennek. Másnap a kórház főigazgatója ön azt kérdezte, hogy ki az, aki megnézte az állapotokat , Révész János, aki a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Központi Kórház intézményvezetője, személyesen győződött meg arról, hogy az intézmény mind a sürgősségi és akutellátást, mind a koronavírus-ellátást, mind az oltópontok működtetését saját erőforrásból megoldotta, tehát minden beteget el tudtak látni. Az ágyak rendelkezésre állnak, szintén a centrumkórház vezetője elmondása szerint az ágyak rendelkezésre állnak, az épület infrastruktúrája a betegek ellátásához megfelelő, a kórház mindeddig a személyzet tekintetében külső segítséget nem kért, tehát minden feladatot megoldott a saját személyzete, a saját ágyai, a saját felszerelése segítségével. Az Országos Kórházi Főigazgatóság a kapacitások és az erőforrások szervezésével mindent megtesz a megfelelő betegellátás érdekében, és ahogy ön is utalt rá, az Országos Kórházi Főigazgatóság is kiadott egy nyilatkozatot március 29-én, hogy a kapacitásokat mindig ott használja fel, ahol azokra a legnagyobb szükség van, így mindenki számára rendelkezésre áll a lélegeztetőgép, a szükséges személyzet és gyógyszerek rendelkezésre állnak, minden arra rászorulónak biztosított a kórházi ellátás a lélegeztetőgéppel együtt. Ne feledjük, önök voltak azok, akik a lélegeztetőgép-beszerzéseket támadták, tisztelt képviselő úr, nem akik elősegítették, nem akik új forrásokból kerestek lélegeztetőgépet, gyógyszert vagy vakcinát, önök mindezeket támadták. Támadták Brüsszelben a Bizottságnál, hogy ne engedélyezzék Magyarországnak a keleti vakcinák beszerzését, eközben mi pedig [[Az elnök csenget.]] azzal foglalkoztunk, hogy a kórházi ágy mellett 3643 orvost és 9535 ápolót a nyár folyamán kiképeztünk, hogy a koronavírusos betegeket is el tudják látni majd, ha a brit mutáns Magyarországra kerül. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Varga László képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Láttam ezt a felvételt, egy irodában nyilatkozott egyébként a főigazgató úr. [[Dr. Rétvári Bence: Csak nem azt a mondatot vágták be belőle! Az elnök csenget.]] Megkerülte a választ a kérdésemre. Az a helyzet, hogy nem magyarázta meg azt a hihetetlen és tragikus számot, amely szerint Magyarország a negyedik legrosszabb helyen áll a világon a Covid-járvány kirobbanása óta a halálozási adatokban. [[14.10]] Egyébként az elmúlt hetekben sajnos folyamatosan az első helyen áll ebben a dologban; és a negyedik helyen is úgy áll, hogy két miniállam, San Marino és Gibraltár, illetve Csehország előzi meg. Erre az egész helyzetre két magyarázat lehet, ha az egészségügyi dolgozók áldozatkészen végzik a munkájukat. Ez pedig az a kettő magyarázat, hogy az egészségügyi infrastruktúrában nem hajtottak végre kellő fejlesztéseket az elmúlt 11 évben, az elmúlt egy évben meg sokszor nem hoztak meg intézkedéseket vagy késve hozták meg. Magyarán, ez a helyzet az önök felelőssége. Egyébként a miniszterelnök is erről nyilatkozott még szeptemberben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , amikor a védekezés sikerét az emberéletekben mérte, ezt mondta akkor egy interjúban, illetve arról nyilatkozott, hogy a felelősséget a kormánynak kell viselnie. Úgyhogy viseljék a felelősséget a kialakult helyzetért! Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mint ön is látja, Európa minden országában, sőt a világ minden országában a kórházakat, az egészségügyi rendszert és az egész országot olyan feladatok elé állítja a koronavírus-járvány, amely feladatok korábban szerencsére, mivel nem volt járvány, nem álltak elő. Ezért igyekszik a kormány minden lélegeztetőgépet, minden gyógyszert beszerezni, és minél több vakcinát is beszerezni, mert a járvány leküzdését a védőoltás biztosíthatja. Ezért ma már másfél millióval több ember számára tudtunk biztosítani védőoltást, mint akkor, ha önökre hallgattunk volna; és május végéig ez a szám három és fél millió lesz. Ön az aláírója annak a mind a mai napig az Országgyűlés honlapján is elolvasható határozati javaslatnak, amelynek az indokolásában ön az alábbi szöveget írta alá: ne lehessen olyan kínai vakcinával oltani Magyarországon, amelyet nem engedélyezett az Európai Gyógyszerügynökség. Ön legalább annyit tegyen a védekezés sikeréért, hogy ezt az indítványát vonja vissza, amelynek az indokolásában azt írják [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy ne lehessen kínai vagy orosz oltással oltani, tisztelt képviselő úr. [[Dr. Varga László: Válaszoljon a kérdésre… Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Sebián-Petrovszki László képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Ki felel a járvány példátlan pusztításáért?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat jelölte ki. [[Sebián-Petrovszki László: Elfogadom, köszönöm.]] Köszönöm szépen, hogy jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Sebián-Petrovszki László képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár úr, lassan négy hete Magyarország vezet minden olyan statisztikát, amely azt mutatja, hogy világviszonylatban mely országokban hogyan alakul a Covid miatti halálozások száma. Negyedik hete vezeti Magyarország azt a statisztikát, amely a heti átlagot veszi alapul: az egész világon a heti átlagot tekintve a legrosszabb eredményt Magyarország produkálja, itt hal meg a legtöbb ember a Covid-betegségben. Ha napi adatokat néznénk, akkor közel három hete szintén világelsők vagyunk, megelőztünk minden más országot, lakosságarányosan itt hal bele a legtöbb ember ebbe a fertőzésbe. Több napot ki lehetne emelni az elmúlt egy hónapból, én egyet teszek, akkor, amikor az a mérföldkő következett be, hogy 300-nál is több halálozás történt Magyarországon a Covidnak köszönhetően. Ez március 31-én történt. Azon a napon 14 európai országban összesen nem haltak meg annyian Covidban, mint Magyarországon egyedül, ugyanis e 14 országban, ha beleszámoljuk az Egyesült Királyságtól kezdve Portugáliát, Svédországot, Belgiumot, Hollandiát, Görögországot, és sorolhatnám, összesen azon a napon 300 haláleset történt Covid miatt, míg Magyarországon, említettem már, 302 volt ugyanez a szám. Ha lakosságarányt nézünk, akkor ez azt jelenti, hogy 17-szerese volt az egymillió lakosra vetített halálozás Magyarországon, mint ebben a 14 országban. Mit mond erre a kormány, ki felel ezért a példátlan pusztításért? A kormány mutogat az ellenzékre, és beindít egy a kampányt az ellenzék lejáratására, vagy amikor úgy tartja, akkor éppen Brüsszelre mutogat, és a brüsszeli vakcinabeszerzést okolja. Én mégis azt kérem öntől tisztelettel, államtitkár úr, válaszoljon, valójában ki felel a járvány példátlan pusztításáért. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Orbán Balázs államtitkár úrnak adok válaszra lehetőséget. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Azt hiszem, talán abban az egy dologban egyetértünk, hogy a koronavírus-járvány egy nagyon komoly világjárvány, amely sajnálatos módon komoly számban követel áldozatokat a világ minden országában. Szerintem teljesen önkényes bizonyos periódusokat kiemelni, tudnánk olyan periódusokat is kiemelni, amikben más országok jobban álltak, mint azok az országok, amelyek most jobban állnak. Magyarország esetében az a helyzet, hogy a brit mutáns tombol az egész közép-kelet-európai térségben, küzdünk a járvány harmadik hullámával. De ha egyébként a tavalyi évre vonatkozó többlethalálozási adatokat nézi, ami az egyetlen objektív mérőszám e tekintetben, akkor ott azt láthatjuk, az egész 2020-as évre az mondható, hogy ebben az egyébként szomorú statisztikában és még egyszer mondom, úgy, hogy minden emberi életért kár Magyarország az Európai Unió átlagához képest jobban teljesített. A végső mérleget pedig majd akkor fogjuk tudni levonni, ha véget ér ez a járvány. Addig is, azt hiszem, az a legfontosabb dolgunk, és ez a sikernek is a kulcsa, hogy minél több magyar emberhez eljuttassuk az oltást. Jelen pillanatban ebben a versenyfutásban ez egy versenyfutás az életért az idővel szemben , kifejezetten európai uniós összehasonlításban, hála a jóistennek, jól állunk, 2,9 millió magyar ember kapta meg az oltást, és azt szeretnénk, hogy minél hamarabb eljuthassunk a 4 milliós határig is és azon túl is. Ebben szerintünk a teljes magyar politikai oldalnak támogatnia kellene az egészségügyi dolgozókat, illetőleg azokat, akik az oltakozásban részt vesznek. Ezzel szemben az önök részéről azt tapasztaljuk, hogy a bevizsgált és biztonságosnak minősített vakcinák ellen lázítanak, és azoknak a hitelét próbálják a sajtóban aláásni. Miről beszél ön, képviselő úr? Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Sebián-Petrovszki László képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Azzal zárta államtitkár úr, hogy miről beszélünk. Valóban, ezt kérdezném én is. Ön 2020-ról meg ’20-as átlagokról beszélt, én meg most a harmadik hullámról, az elmúlt egy hónapról. Ott nem talál olyan statisztikai szegmenst és nézőpontot, ahol ne az jönne ki, hogy Magyarországon a legdrámaibb a helyzet, itt hal meg a legtöbb ember. Nem talál olyan szegmenst, komolyan mondom önnek! Tavalyról beszélt, én meg mostanságról. Az önök kormánya volt az, amely ebben az időszakban, az elmúlt 11 évben levitte az egészségügyi kiadásokat a GDP 7 százaléka alá. [[Dr. Rétvári Bence: 915 milliárddal költöttünk többet!]] Önök voltak azok, akik a lezárásokkal tavaly megvárták a napi száz áldozatot, hogy a Szuperkupa-döntőt megrendezhessék. Önök voltak, akik a járvány csúcsán 5500 egészségügyi alkalmazottat kirúgtak, elbúcsúztak tőlük az új szerződésekkel. [[Dr. Rétvári Bence: Nem rúgtunk ki senkit!]] És sorolhatnám még a sok-sok emlékezetes tettet, de kevés erre az egy perc. Én válaszolok akkor ön helyett, államtitkár úr, arra a kérdésre, hogy valójában ki felel: önök felelnek azért, hogy több száz ember az önök ténykedése miatt halt meg ebben a járványban. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Önök miatt van az, hogy Magyarország a legrosszabb állapotban van most a járványban a harmadik hullámban. Önöknek köszönhető!
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Orbán Balázs államtitkár urat is. Parancsoljon!
Képviselő úr, ne szórakozzunk már egymással! Azzal az időszakkal összehasonlítva, amikor ön kormányzati pozíciót viselt, jelen pillanatban 915 milliárd forinttal többet költünk az egészségügyre. [[Dr. Rétvári Bence: Így van! Nem kevesebbet, többet!]] És akkor az előző válság alatt, ami ráadásul nem is pandémia, hanem gazdasági természetű válság volt, önök fizetőssé tették az egészségügyet, megszüntettek ágyakat, és elüldöztek orvosokat és egészségügyi dolgozókat. [[Dr. Hoppál Péter: Így van!]] Most pedig soha nem látott mértékű béremelést kap a szektor. Miről beszélünk, képviselő úr? És az a helyzet, hogy amíg önök olyan parlamenti határozatokat nyújtanak be és támogatnak ott van az ön aláírása is , amely a bevizsgált és biztonságosnak minősített vakcinák ellen lázít [[Sebián-Petrovszki László: 25 ezer ember!]] addig ön hogy gondolja, hogy támogatja a védekezést? Addig ön egész egyszerűen oltásellenes! Amíg a háziorvos, az a DK-s politikus a párt tagja lehet, aki szerint a betegség jobb, mint egyes vakcinák, addig miről beszélünk, képviselő úr? [[Sebián-Petrovszki László: Nem ezt mondta!]] Szó szerint ez hangzott el! [[Dr. Rétvári Bence: Ezt mondta!]] Ne haragudjon már, nem tudok visszafogottabban fogalmazni! [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Kérjenek bocsánatot, ne tőlünk, a magyar emberektől! Köszönöm szépen. [[Dr. Hoppál Péter: Úgy van!- Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget Miniszterelnök úr?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jogosította föl. Kérdezem önt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Megvárom miniszterelnök urat. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önt, hogy a miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. [[14.20]] Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mivel magyarázzák ezt meg?” címmel. Tisztelt Frakcióvezető Úr! A miniszter úr, távolléte miatt, válaszadásra Schanda Tamás államtitkár urat jelölte ki. [[Dr. Keresztes László Lóránt jelzésére:]] Köszönöm szépen, hogy jelzi számomra, elfogadja a válaszadó személyét. Keresztes László Lóránt frakcióvezető úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Órákig tartana csak felsorolni, hogy önök mi mindenre voltak alkalmatlanok kormányon. Én most egy olyan ügyről szeretném önt kérdezni, amely az ország minden pontján joggal háborítja fel az embereket: ez pedig az illegális hulladéklerakók szaporodása, illetve újratermelődése. Múlt év februárjában Orbán Viktor miniszterelnök tett egy nagyon világos ígéretet: felszámolják az illegális hulladéklerakókat, és felelősségre vonják az elkövetőket. Láthatjuk, hogy azóta a helyzet sajnos nem lett jobb. Országosan talán az egyik legnagyobb botrányt kiváltó esettel szeretném aláhúzni a helyzet súlyosságát: 2019 decemberében, nem sokkal karácsony előtt egy kamion Mánfa és Komló között 40 tonnányi műanyag- és gumihulladékot rakott le mindenféle engedély nélkül egy önkormányzati területre, az önkormányzat tudta és engedélye nélkül. Ugye, a kamion belesüppedt a sárba, elkapták az elkövetőt, és azóta egyébként az is kiderült, hogy a hulladék származási helye Olaszország. Gyakorlatilag egy óriási botrányt, országos botrányt váltott ki az ügy, és minden információ a hatóságok rendelkezésére állt. Nemrég kaptam egy levelet a Nemzeti Nyomozó Irodától, akik másfél év után azt találták válaszolni, hogy mivel a rendelkezésre álló adatok és bizonyítási eszközök alapján nem állapítható meg a bűncselekmény elkövetése, lezárták a nyomozást. Tisztelt Államtitkár Úr! A hulladék azóta is ott van, a kormányhivatal nem tette a dolgát. Elmondhatjuk, hogy a törvények rosszak, a felderítés elégtelen, és a kormányhivatalok még a rendelkezésre álló eszközökkel sem élnek. Az a helyzet, államtitkár úr, hogy önök nemhogy megoldották volna ezt a feladatot, de akadályozták a hatóságok munkáját azzal, hogy nem tették megfelelővé a jogi környezetet. Mi korábban számtalanszor nyújtottunk be javaslatokat, ezeket indokolás nélkül lesöpörték. Ez a gyalázat, ez az ország teljes területén joggal háborítja fel az embereket. Mi elvégezzük azt a munkát, amire önök alkalmatlanok voltak: benyújtunk egy törvényjavaslatot, amely olyan szigorúsággal büntetné ezt a gyalázatot, hogy annak elrettentő ereje legyen. A kérdésem az, államtitkár úr, hogy arra legalább hajlandóake, hogy megszavazzák az általunk benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A választ Schanda Tamás államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Az az igazság, hogy önöknek az elmúlt hónapokban volt lehetőségük arra, hogy kifejezzék, mi is a hozzáállásuk a hulladékhoz, hogyan szeretnék önök felszámolni az illegális hulladékot, valójában mennyire is zöldpártként működnek önök. Képviselő úr, erre volt lehetőségük! Az Országgyűlés tárgyalta azokat a jogszabályi módosítási javaslatokat, amelyek tartalmazzák, hogy hogyan lépjünk fel még szigorúbban az illegális szemetelők ellen, hogyan fogjuk egyébként megtisztítani az országot, milyen büntetési tételek és milyen felelősségi rendszerek jönnek létre. Képviselő úr, itt vitatkoztunk erről az Országgyűlésben [[Schmuck Erzsébet: És?]] és ezek után, amikor szavazni kellett, amikor dönteni kellett, amikor annyit kellett volna tennie, tisztelt képviselő úr, hogy megnyomja az igen gombot, akkor ön nemmel szavazott [[Dr. Rétvári Bence: Hűha!]] , akkor ön nem támogatta azt, hogy legyünk szigorúbbak, hogy legyünk hatékonyabbak, hogy hozzuk létre a hulladékgazdálkodási hatóságot. Ennyire zöldek önök! Álzöldek, látszatzöldek, a nevükben zöldek, egy lépést nem tesznek annak érdekében, hogy Magyarország egy tisztább ország legyen. Egy gombot nem tudtak megnyomni annak érdekében, hogy fel tudjuk állítani a hulladékhatóságot, és keményebben tudjuk fellépni az illegális szemetelők ellen. Képviselő Úr! Ennek ellenére mi ezt meg fogjuk csinálni, és meg fogjuk ezt akkor is csinálni, ha az önök főpolgármestere, a magát szintén zöldnek nevező, de semmifajta valós elkötelezettséggel nem rendelkező Karácsony Gergely nem az illegális hulladéklerakatok ellen küzd, nem a szemetelés ellen küzd, hanem leszereli a köztéri kukákat Budapesten. Leszereli a köztéri kukákat Budapesten a magát zöldnek nevező főpolgármester! [[(Dr. Rétvári Bence: Hallatlan!]] Szégyelljék magukat! Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra a frakcióvezető urat illeti a szó.
[[Mikrofon nélkül:]] Köszönöm, államtitkár úr. Ez volt az ön kampányszövege…
Frakcióvezető úr, egy pillanat! Mostantól kezdve!
Államtitkár Úr! Ez volt az ön kampányszövege, ez volt az ön hazugsága, és ezt el fogom juttatni a Pécs környékén élő felháborodott embereknek. Tisztelt Államtitkár Úr! 40 tonnányi szemét másfél éve ott fekszik egy területen, és nincs elkövető, az önök hatósága szerint még csak bűncselekmény sem történt. Ez az önök tökéletes alkalmatlansága, tisztelt államtitkár úr. A kérésem arra vonatkozott, hogy ha már önök erre képtelenek voltak, hogy egy tisztességes törvényt megalkossanak, vagy egy olyan törvényt beterjesszenek, az Országgyűlés elé behozzanak és kétharmaddal megszavazzanak, amellyel valóban azt a célt el lehet érni, hogy felszámolják az illegális hulladéklerakókat, és megbüntessék, elszámoltassák az elkövetőket, akkor legalább azt engedjék meg, hogy a mi törvényjavaslatunkat az Országgyűlés elfogadja. Az önök alkalmatlanságának a bizonyítéka ott fekszik másfél éve Mánfa és Komló határában. Erre adjon valamiféle magyarázatot az ott élő embereknek, tisztelt államtitkár úr! [[Schmuck Erzsébet: Úgy van!]] Köszönöm.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Az az igazság, hogy látszódik, ön nem figyel a válaszomra. [[Schmuck Erzsébet közbeszól.]] Mi egyetértünk abban a pécsi emberekkel és sok tisztességes emberrel Magyarországon, hogy bizony, az az állapot, ami Magyarországon van a hulladék kapcsán, hogy illegális szeméttel vannak tele a köztereink, a városaink, a településeink [[Dr. Keresztes László Lóránt: Maguk szerint… Az elnök csenget.]] , nem megfelelő, az nem helyes így. Tisztelt, képviselő úr, én sem kiabáltam be! Pontosan, éppen ezért terjesztettük be az Országgyűlés elé, és fogadta el a polgári, nemzeti, józan jobboldali többség azt a törvényt [[Schmuck Erzsébet közbeszól. Az elnök csenget.]] amelyik létrehozza a hulladékhatóságot, amelyik megszigorítja a büntetési tételeket, és ön álzöldként, virtigli baloldali képviselőként nem támogatta ezt a módosítást, önnek úgy jó, ahogy most így van. Mi ennek ellenére fel fogjuk számolni az illegális hulladékot. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Keresztes László Lóránt közbeszól.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Frakcióvezető úr, tessék egy picit megnyugodni! Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio képviselő úr és Szabó Timea frakcióvezető asszony, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszterelnök úr, távolléte miatt, válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ. Parancsoljon!
Megvárjuk miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. [[Varju László tapsol.]] Tájékoztatom önt Varju képviselő úr! és a tisztelt Házat, hogy miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Csak azért szóltam, hogy hallja, hogy miniszterelnök úrnak mikor kell válaszolnia. [[Varju László: Köszönöm szépen, elnök úr, hálás vagyok!]] Kérem szépen. Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért terjesztenek halálos hazugságokat?” címmel. A miniszterelnök úr, távolléte miatt, válaszadásra Nagy István miniszter urat kérte fel. [[Tordai Bence jelzésére:]] Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Tordai Bence képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Az tehát a kérdés, hogy miért terjesztenek halálos hazugságokat. Az első és leghalálosabb hazugságuk az, hogy a koronavírus-járványt kizárólag az oltásokkal lehet megállítani. Ennek nagyon ékes cáfolatát nyújtotta rengeteg ország Japántól Szingapúron át Új-Zélandig [[Dr. Rétvári Bence: Oltásellenes!]] [[Dr. Rétvári Bence: Oltásellenes!]] [[Dr. Rétvári Bence: Oltásellenes!]] vagy éppenséggel az észak-európai országok, amelyek még az előtt, hogy vakcinához jutottak volna (Dr. Rétvári Bence: Oltásellenes!), teszteléssel, kontaktkutatással, okos, adatalapú kormányzással, célzott intézkedésekésekkel megállították a járványt (Dr. Rétvári Bence: Oltásellenes!), nullára vagy annak közelére csökkentették a Covid miatti halálozásokat. Ez a jó kormányzás, és ez az, amire az Orbán-kormány nem képes, ami több mint 23 ezer magyar ember életét követelte, és még nagyon sokak életét fogja követelni, elnézve a mostani számokat. Tehát azt kérem önöktől, hogy ezt a halálos hazugságot, hogy minden más járvány elleni feladatról el lehet feledkezni, hagyják abba, ne mondják el még egyszer, hogy csak az oltás, mert az oltás és a mellett nagyon sok más intézkedés az, ami együttesen meg tudja állítani a járványt. Hagyják abba azt az aljas hazugságot is, hogy az első oltás az első pillanattól kezdve védettséget nyújtana! Ne csinálják meg azt, hogy most vasárnap is még oltják a közoktatásban dolgozókat, majd hétfőtől beküldik őket a munkahelyükre, ahol össze lesznek zsúfolva több tucat gyerekkel kis alapterületű osztályhelyiségekben! [[14.30]] Nem, a második oltás után két héttel alakul ki a teljes védettség, úgyhogy ezt is jegyezzük meg. Hagyják abba annak a halálos hazugságnak is a terjesztését, hogy két és fél vagy hárommillió ember beoltása után egy tízmilliós országban bármiféle nyájvédettségünk, közös védettségünk lenne. Nincs! Nem lehet lazítani, amikor az egekben a számok [[Dr. Rétvári Bence: Ti akartatok lazítani februárban!]] , világelső Magyarország a halálozásban. Legyenek végre felelősséggel! Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ miniszterelnök úr nevében Nagy István miniszter úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Abban mindketten egyetértünk, hogy minden egyes ember élete kincs, és minden egyes ember élete fontos. Az a közös dolgunk, hogy megmentsük a lehető legtöbb embert. Azért kell küzdenünk, hogy minden emberi életet meg tudjunk menteni. Abban, amit ön felvetett első pontként, miszerint nem igaz az, hogy a járványt csak oltásokkal lehet megállítani, én hadd korrigáljam önt. Ugyanis van megelőzés és van védekezés. Amiről ön beszél, az megelőzés, de az soha sem szolgálja az ellenanyag kialakulását egy szervezetben [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] , hogy valaki védetté tudjon válni. Ezért a kettő együtt kell hogy érvényre jusson, akkor igazán hatásos. Azt kell mondanom önnek, hogy ha Magyarországot nem sújtotta volna ez a brit mutáns, amely beérkezett, és amely Kelet-Európában, Közép-Kelet-Európában teljes erővel tombol, és ha a magyar kormány nem lett volna felkészült, nem tárgyalt volna taktikusan, előre megfontoltan vakcinabeszerzésről, akkor lenne nagy baj. De az, hogy az oltásban előrehaladottak vagyunk, dupla százalékkal vagyunk, mint az Európai Unió, ez egy fantasztikus dolog. Minden ilyen felszólalás azt erősíti az emberekben, hogy na lám, mégsem kell oltakozni. [[Dr. Rétvári Bence: Így van! Tordai Bence: Nem mondtam!]] Arra szeretném kérni képviselőtársamat, hogy ne tegye ezt. Ne tegye ezt [[Dr. Rétvári Bence: Oltásellenes! Dömötör Csaba: Így van!]] , kérem, könyörgöm önnek, ne tegye! Mert minden egyes beoltott ember ellenanyag-termelése megvédi az ő életét, és megvédi a másik ember életét is. Ez nagyon-nagyon fontos dolog, hogy ez legyen. Az első oltás kérdéskörére térve: az legalább 50-70 százalékos védettséget nyújt. Tehát már egy olyan előnyt tud juttatni az embernek, amellyel biztonsággal tud menni. Ha megkapja a második oltást, egészen kialakul az a védettség, naponta nő az az ellenanyagszint, amely kell a biztonságérzetéhez. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Tordai Bence képviselő urat. Parancsoljon!
Miniszter úr, dicséretesen visszafogott volt a többi fideszeshez képest, de még így is arra kell kérnem, hogy ne forgassa ki a szavaimat. Tehát rögzítsük: oltani kell, minél többet, nagyon helyes, hogy sokat oltunk, de tegyük egymás mellé a szintén sokat oltó Dánia és Magyarország esetszámait. Magyarországon az elmúlt napokban, hétnapos mozgóátlagot mondok, 244-en haltak meg. Naponta 244 haláleset, Dániában 1,57. Igen, mi lett volna, ha nem jön a brit mutáns? De jött és tudtuk, hogy jön, és maguk elfelejtettek felkészülni. Más európai országok és más országok a többi földrészen felkészültek rá. Mi az, hogy tragédia lett volna, ha nem készülnek fel? Most mi van? Világelső halálozás, napi 250 haláleset átlagosan. Ez a tragédia! Könyörgöm, szedjék össze magukat! [[Kocsis-Cake Olivio tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszter urat is. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársam! Valóban, minden élet számít, és ezért felelősséggel tartozunk. De azt is figyelembe kell venni, hogy ahány ország, annyiféle pontosságú statisztikai minta szolgálata van. Az igazi összehasonlítás az, amikor majd véget ér a járvány, és megnézzük, mit értünk el az átoltottsággal, mennyi lett a halálozások száma, összehasonlítjuk a megelőző év, a következő év átlagát visszamenőleg legalább három év átlagával, hogy milyen halálozási adatok voltak. Akkor minden európai országban látjuk a tényleges adatokat. [[Dr. Hoppál Péter: Így van!]] Ez egy nagyon vékony jég és nagyon hátrányos helyzet, hogy tisztességgel, pontos precizitással Magyarország szolgáltatja az adatokat, majd a kormányra ezért húzzák rá a vizes lepedőt, míg más ország próbál előremenekülni, napi időket nyerni azért, hogy túlélje a vírusjárvány politikai következményét. De azt kell mondanom: a végén jöhet az elszámolás. Az a legbiztosabb dolog, ha összehasonlítjuk a különböző évek azonos időszakát, és akkor látjuk, hogy mi is az a valós koronavírusnak köszönhető halálozási ok. [[Dr. Hoppál Péter: Így van!]] Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Pesti Imre képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mennyire hátráltatja a baloldal a védekezést?” címmel. Tisztelt képviselő úr, miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. [[Dr. Pesti Imre: Elfogadom.]] Nagyon szépen köszönöm önnek, hogy jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Pesti Imre képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A napokban Dobrev Klára azt állította közösségi oldalán, hogy akár százezerrel kevesebb bért kaphatnak az egészségügyi dolgozók az új szolgálati jogviszony után. Néhány órával később az Országos Kórházi Főigazgatóság természetesen cáfolta ezt a hírt, hazugságot. Látható, a baloldal készül a választásokra, mert kihasználva a vírushelyzetet, hazug állításaikra egy egész kampányt alapoznak. Számításaik szerint sok halott esetén megbukhat a kormány. Ennek érdekében már terjesztettek rémhíreket a kórházakról, lélegeztetőgépekről, tesztekről, azután támadták a mentőket, rendőröket és a védekezésben részt vevőket. Kamuvideós Korózs Lajos odáig ment, hogy álhírvideót készített, és halálozási statisztikát is hamisított. Megdöbbentő, hogy ennek ellenére sem távolították el a járványkezeléssel foglalkozó Népjóléti bizottság éléről. Majd Hadházy Ákos vezetésével ízléstelen halálkampányba kezdtek, aki először egy halottasházból közölt kegyeletsértő felvételeket. A lakosságot hergelve azt követelték, hogy nyissunk, amikor az szakmailag teljesen megalapozatlan lett volna. A járvány elleni védekezést veszélyeztetik azzal, hogy az emberekben bizonytalanságot keltenek a vakcinákkal kapcsolatban. Az egészségügyi szakpolitikusuk pedig azt hirdette: jobb a betegséget megkapni, mint az oltást felvenni. A baloldal oltásellenes magatartásának köszönhetően sok embert rávettek, hogy utasítsa vissza a vakcinát, miközben ők maguk suttyomban beoltatták magukat. Szörnyű látni, hogy mikor a járvány ilyen méreteket ölt, az oltásellenességből és a gyászoló családok fájdalmából kívánnak politikai hasznot húzni. Tisztelt Államtitkár Úr! A baloldal láthatóan hibázott, amikor az embereket a keleti vakcinák elutasítására buzdította. Tisztelettel kérdezem, hogy a baloldal oltásellenes kampánya ellenére hányan regisztráltak már védőoltásért, és hogyan alakult volna a beoltottak száma, ha a baloldalra hallgattunk volna. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha nem haragszik, egy mai állítást helyre tennék. Pár perccel ezelőtt Tordai Bence képviselőtársunk azt állította, hogy ők február 2-án elolvastak egy nemzetközi szaklap cikke kapcsán egy tanulmányt, amely arról szólt, hogy az orosz vakcina hatásos, és azóta sem ő, sem a baloldal nem szólt az orosz vakcinák ellen. Pár percem volt csak, de egy gyors gyűjtést végeztem. A hazug embert hamarabb utolérik, mint a sánta kutyát. Így van ez Tordai Bence esetében is, hiszen ő maga is egy hónappal később, mint amikortól elmondása szerint soha nem beszélt az orosz és a keleti vakcinák ellen, azt írta saját képével a Párbeszéd Facebook-oldalán, hogy a kormány nem bevizsgált, bizonytalan, Keletről jövő vakcinákkal henceg; miközben pár perccel ezelőtt azt állította itt, a parlament nyilvánossága előtt, hogy ők meg a baloldal február 2-a után nem beszélt az orosz vakcina ellen. De nem csak ő, Arató Gergely február 6-án: „A magyar polgárok jó része nem kér az EU által nem engedélyezett, zavaros módon beszerzett orosz és kínai vakcinából.” Vagy mehetünk tovább, Gyurcsány Ferenc február 15-én: „A kínai és orosz vakcinát valójában nem vizsgálták meg”, miközben azt mondta Tordai Bence, hogy elolvasták a nemzetközi lap cikkéből a kivonatot. Így folytatta Gyurcsány Ferenc: „Én nem szeretném, hogyha a magyar emberek ebben kísérleti nyúlként ott lennének.” Vagy folytathatnánk Szaniszló Sándorral, DK-s polgármesterrel: „Számos orvos, számos járványügyi szakember nyilatkozott még az elmúlt néhány napban, hogy ő is bizony az orosz vagy kínai vakcinával nem oltatná be magát.” Vagy a további politikus Komáromi Zoltán, február 25-én: „Én vitatkozom azzal, hogy bármelyik oltás jobb, mint a betegség.” Vagy a DK-ból Varga Zoltán: „A kormány bevizsgálatlan, innen-onnan összeszedett, talán hamisított keleti vakcinákkal próbálja a magyar lakosságot beoltani.” [[14.40]] Ezeket nyilatkozták azután, miután azt mondta Tordai Bence, hogy február 2-án nem nyilatkoztak az orosz vakcina ellen. Hát, megint hazugságon kaptuk a baloldalt! [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Pesti Imre képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Valóban felháborító ez a kétszínű politika, amelyet ez a destruktív baloldal folytat. Valóban, korábban Gyurcsány Ferenc, Cseh Katalin és Jakab Péter emberkísérletnek nevezte a keleti vakcinák alkalmazását, tehát a Sinopharm és a Szputnyik alkalmazását, de miután a németek Szputnyik vakcinát fognak rendelni, rögtön szalonképessé válhat ez a vakcina. Fölháborítónak tartom azt is, hogy DK-s egészségügyi szakpolitikus, tehát a baloldal meghatározó szakpolitikusa olyat mer állítani orvosként, hogy jobb az oltást elkerülni, mint a betegséget felvenni. Felháborító! Az egészségügyi bizottság tagjaként rendszeresen szembesülnöm kellett azzal, hogy milyen támadást indítanak az oltással szemben. Valóban felháborító, és azt tudom mondani, hogy ez a baloldal mindvégig, a határozati javaslat megtartása mellett, mert még nem vonták vissza, még most is oltásellenes. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nincs a baloldalnak olyan eszköze, amit be ne vetett volna az oltások ellen és a járványügyi intézkedések akadályozására. Hol a kerületeikbe nem kérték a vakcinát, hol országgyűlési határozatot nyújtottak be, hol pedig akkor, amikor felfutóban volt a brit variáns, akkor Ujhelyi István, vagy a Momentum, Fekete-Győr András, vagy Jakab Péter hangosan követelték a nyitást. Ahogy képviselő úr is utalt rá, mind a mai napig az Országgyűlés honlapján mindenki elolvashatja azt a baloldali határozati javaslatot, amelynek az indoklásában szó szerint az szerepel, hogy ne lehessen olyan kínai vakcinával oltani Magyarországon, amelyet nem engedélyezett az Európai Gyógyszerügynökség, holott az oltás az egyetlen, amely életet menthet a járvány alatt, minden más intézkedéssel időt nyerünk, de az oltás az, amivel életet tudunk menteni. Ezért itt, a parlament ülésén is felszólítom önöket, baloldali képviselőtársaim, akik aláírták ezt a javaslatot, és mind a mai napig ott szerepel az aláírásuk, elsőként Gyurcsány Ferencé, mert ő az önök vezetője [[Derültség a Jobbik soraiból.]] és utána mindnyájuk aláírása, hogy ezt még a mai napon vonják vissza. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Igen vagy nem?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszterelnök távolléte miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Mivel a kérdésem személyesen a miniszterelnök úrhoz szól, ezért személyesen kérném majd tőle a választ. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, hogy a miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki lehete tüntetni Európa legkegyetlenebb kormányát?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Z. Kárpát Dániel képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A mai napon számos szakmai felszólalást hallottunk és számos B kategóriás stand-up szereplést különféle kormánypárti államtitkárok részéről, de a járványügyi veszélyhelyzet kapcsán nagyon sokszor magát harcias és nemzeti mázzal leönteni próbáló kormányzati megszólalások közepette van egy terület, ahol nem sikerült bátor, férfias kiállást kicsikarni a kormánypártiakból. Ez pedig az a terület, melynek értelmében egy járványügyi veszélyhelyzet közepén néhány héten belül lejár az a kilakoltatási moratórium, amely eddig átmeneti mentességet hozott a bajba került családok számára, viszont ha így marad, ahogy most van, és a kormány nem változtat a rendelkezésein, akkor a járványügyi veszélyhelyzet közepén elkezdik utcára dobni a családokat. Amikor „Európa legkegyetlenebb kormánya” címét igyekszünk kiosztani és remélem, hogy nem a magyar kormány fogja ezt megkapni , akkor eszünkbe ötlik, hogy 2020-ban a legsúlyosabb járványügyi veszélyhelyzettel terhelt hónapokban több mint 1097 kilakoltatáshoz asszisztált ez a kormányzat. Ezek jellemzően magyar családok elhelyezés nélkül történő eltávolítását jelentik. Tegyük hozzá, hogy eközben a végrehajtói 33, illetve 50 százalékos letiltások a legkisebb jövedelműeket is végig terhelték az egész járvány alatt, és most sem látjuk azt a szándékot, hogy a veszélyhelyzet végéig meg akarná óvni ezeket az érintett családokat a kormány. Mi meg szeretnénk. A javaslatunk lényege egyértelmű: a járványügyi veszélyhelyzet végéig elhelyezés nélkül Magyarországon ne lakoltassanak ki senkit az otthonából, utána pedig majd összecsapnak újra a fegyvereink. De szeretném, ha ezt a „legkegyetlenebb kormány” címet nem kellene átadnom a közeljövőben önöknek. Várom érdemi válaszát a szándékaikat illetően. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Nagy István miniszter úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Nagyon komoly problémára hívja fel a figyelmet, hiszen a szegény emberek, a gazdaságilag bajba jutott emberek mindennapi életét még inkább megkeserítette a járvány, hiszen legális, féllegális, alkalmi, rendszeres munkájuk ment veszendőbe és veszett el a járvány intézkedéseinek közepette. A magyar kormány a járvány kitörésekor azonnal felfüggesztette a kilakoltatási lehetőségeket, és kilakoltatási tilalmat vezetett be. Azt gondolom, mindaddig, míg a járvány tart, ezt a kilakoltatási moratóriumot fenn is fogja tartani, hiszen a magyar kormánynak elemi érdeke és elemi szándéka az, hogy a válságkezelés egész indíttatása arra ment, hogy hogyan tudjuk megerősíteni gazdaságilag a különböző munkahelyeket, hogy megtartsuk a munkahelyeket. Azt reméljük minden egyes intézkedésünktől, hogy az emberek gazdasági erejét tudjuk növelni, tudjuk megerősíteni. Hiszen miket is tettünk ahhoz, hogy ezt a gazdasági erőt fokozni tudjuk? Bevezettünk bértámogatást, hitelmoratóriumot, ami a legerősebb egész Európában, elengedtük a járulékokat, csökkentettünk több adónemet, jelentős mértékű beruházási támogatásokat adtunk munkahelyek megteremtése érdekében, biztosítjuk az álláskeresési járadékot, és aki pedig ez alatt sem tud elhelyezkedni, annak is legalább a közmunkaprogramban való részvételt, hiszen megemeltük az ott foglalkoztatottak felvételi létszámát is. Azt is vállaltuk, hogy legalább annyi munkahelyet fogunk teremteni, létrehozni, mint amennyit a járvány megsemmisített, és ezt most is szeretném megerősíteni, szeretném felvállalni, hogy ez bizony így lesz, mert minden ember élete fontos, és minden ember számít nekünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Z. Kárpát Dániel képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Én nagyon-nagyon sajnálom miniszter urat, hogy ebbe a helyzetbe hozták, hogy neki kell megmagyarázni a megmagyarázhatatlant, de hát itt van előttünk: néhány héten belül a kilakoltatási moratórium lejár, önök pedig nem hozták meg azokat a rendelkezéseket, amelyek meghosszabbítanák ezt. Nincs szó tehát arról, amit ön mondott. Nincsen kőbe vésve az, hogy a járványügyi helyzet végéig ne indulnának újra a kilakoltatások [[Dr. Rétvári Bence: A baloldali önkormányzatok indítják a kilakoltatásokat!]] és azt is el kell hogy mondjuk, önök asszisztálnak ahhoz, hogy követeléskezelők, végrehajtók piaci kofaként adják-vegyék magyar emberek tartozásait töredék áron. [[Dr. Rétvári Bence: A baloldali önkormányzatok teszik ezt!]] Hiába gajdol bele államtitkár úr a mondandómba, ő sem tud mit mondani arra, hogy miért nem merik elrendelni a kilakoltatási moratóriumot. [[Dr. Rétvári Bence: A baloldali önkormányzatok indítják!]] Megmondom, miért! Azért, mert önök bankárbérenc kormányként az EBRD-vel aláírtak egy olyan paktumot, amely fenn található a kormány honlapján a mai napig, ahol vállalták, befeküdve a bankoknak, hogy a károsultak érdekében nem avatkoznak be, és a bankokra egy forint terhet sem raknak a rendezés érdekében. Na, most legyen férfi, államtitkár úr, most magyarázzon közbe! [[Dr. Rétvári Bence: Ti indítjátok a kilakoltatásokat!]] Nem tud mit, mert lefeküdtek a bankoknak, elárulták a károsultakat! Ha járványügyi helyzetben utcára tesznek embereket [[Dr. Rétvári Bence: A jobbikosok indítják!]] [[Dr. Rétvári Bence: A jobbikosok indítják!]] azt gyilkosságnak hívják, államtitkár úr, gyilkosságnak! (Dr. Rétvári Bence: A jobbikosok indítják!) Ne hazudozzon! [[Taps a Jobbik padsoraiban.]] [[14.50]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszter urat is. [[Dr. Rétvári Bence: Fehér Zsolt, Vác! Z. Kárpát Dániel: Kilakoltatásokhoz asszisztáltok!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Miniszter úrnál van a szó. Kérem, tegyék lehetővé, hogy el is hangozzék! [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Parancsoljon, miniszter úr!
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársam! Az a helyzet [[Tállai András: Idegbeteg.]] a tapasztalatok azt mutatják, hogy a magyar emberek a magyar kormányra, legalábbis a jobboldal, a Fidesz-KDNP kormányára, mindig és minden körülmények között számíthatnak, a legnehezebb időkben is. Egy olyan csődbe ment országot vettünk át 2010-ben, amikor senki nem gondolta volna, hogy ebből egy sikertörténetet lehet csinálni tíz év alatt. [[Varju László: Nem igaz!]] Most pedig végigcsináltuk, megcsináltuk, itt vagyunk, a legnehezebb időszakban is. És mindig lehetett, a rezsicsökkentéstől kezdve lehetne sorolni azokat a gazdasági intézkedéseket, amelyekkel a magyar emberek mindennapi életét tudtuk megvédeni pont a bankárokkal szemben. És ezért szeretném nagyon határozottan visszautasítani: soha nem volt a jobboldali kormány, a Fidesz-KDNP-kormány a bankároknak elkötelezve, mert mi vezettük be, a bankadótól kezdve lehetne sorolni azokat a megszorító intézkedéseket feléjük [[Dr. Hoppál Péter: Így van!]] amelyekkel nem az embereket adóztattuk [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] hanem pontosan a bankárvilágot tettük helyre. Köszönöm szépen a tisztelt figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Földi László képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszternek: „Milyen lépéseket tesznek a magyar hatóságok határaink megvédése érdekében?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Németh Szilárd államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította föl. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Földi László: Igen.]] Köszönöm szépen, hogy jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Földi László képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus-járvány eddig nem látott kihívások elé állította Magyarországot. A védekezésből minden magyar állampolgár kiveszi a részét a szabályok betartásával, de külön nyilván ki kell emelnünk az egészségügyi dolgozókat, akik a frontvonalon, az első sorban végzik feladatukat. Ugyanakkor azt is ki kell emelnünk, hogy a járvány elleni védekezésből a Magyar Honvédség is jelentősen kiveszi a részét. A katonák stabilitást, biztonságot, rendet sugároznak a társadalom felé, támogatják a rendvédelmi szervek munkáját. A hivatásos és a szerződéses katonák mellett az önkéntes területvédelmi tartalékos katonák is nagy számban működnek közre a védekezésben. A Magyar Honvédség segítséget nyújt a köztereken a rendőrségnek a közrend és közbiztonság, valamint a veszélyhelyzeti szabályok és a kijárási tilalom betartásának ellenőrzésében, emellett alapfeladatait is végzi, azaz a határ menti feladatok ellátását, fenntartását. Tisztelt Államtitkár Úr! 2015-ben már megtapasztalhattuk, hogy milyen, amikor illegális migránsok százezrével vonulnak át a zöldhatáron. Éppen ezért a kormány a déli határon műszaki határzárat alakított ki, amely nemcsak a magyar emberek, de egész Európa biztonságát védi. A baloldal végig ellenezte a határvédelem erősítését, pedig ez kulcsfontosságú volt, mert a tavalyi év folyamán is összességében csaknem 29 ezren próbálkoztak ezen a határszakaszon illegális módon bejutni az Európai Unió területére. Tisztelt Államtitkár Úr! Ezért kérdezem tehát: milyen további lépéseket tesznek a magyar hatóságok határaink megvédése érdekében? Várom megtisztelő válaszát. [[Dr. Hoppál Péter tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Németh Szilárd államtitkár úr, miniszterhelyettes úr adja meg. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Múlt héten Hercegszántón jártam a határvédelmi bázison, és ott saját szememmel is meggyőződhettem arról, hogy a magyar emberek, Magyarország mindig, minden körülmények között számíthat a honvédségre. A katonák a rendőrökkel együtt, mondhatom így, hogy betonbiztosan őrzik a határunkat, és ennek a feltételeit itt a parlamentben, illetve a kormányüléseken teremtettük meg, amire ön is utalt, egyrészt a kerítés megépítésével, és olyan műszaki, jogi környezet megteremtésével, amely a katonák és a rendőrök, a honvédség és a rendőrség közös határvédelmi feladatait, járőrözését a lehető legmesszebbmenőkig segíti. Szükség is van erre ezekben az időkben, hiszen képviselő úr is a koronavírussal együtt, a koronavírus-veszéllyel együtt említette azt a veszélyforrást, amit az illegális migráció, amit a déli magyar határra a migránsok nyomása jelent. De ön nincs ezzel egyedül, hiszen itt a parlamentben éppen alelnök úr, amikor felszólalt a napirend előtt, akkor valahogy úgy fogalmazott, hogy a migráció és a járvány szorításában vergődő Európáról kell most beszélnünk. Igen, nemcsak a magyar határt, nemcsak a magyar emberek életét, egészségét védik katonáink és rendőreink, hanem egész Európáét. Európa jelenlegi vezetői, ha úgy tetszik, az Európai Unió vezetői, Brüsszel pedig egészen mást gondol erről az egész témáról. Elég csak arra gondolnunk, hogy amikor már jól látható volt, hogy a 2021. évben sokkal nagyobb lesz a nyomás, ez már január elején érezhető volt, akkor például kivonták Magyarországról a Frontexet, és azóta sem működnek együtt a magyar határvédelemmel, nem járulnak hozzá ahhoz a feladathoz, amit egyébként a magyar adófizetők pénzéből a magyar kormány, a magyar katonák és a magyar rendőrök a lehető legpéldásabban végeznek el. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Földi László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a válaszát, államtitkár úr. Nekem két alkalommal volt szerencsém vagy részem egy olyan dologban, hogy elmehettem oda a határra, ahol a kerítés volt vagy van, vagy volt , ahol épült [[Varju László: Ez az, van vagy volt!]] , és láttam azt, hogy a katonák mit hajtanak végre, mit csinálnak, mit tesznek annak érdekében, hogy a határtól befelé biztonságban éljünk. Számtalanszor megtapasztalom a választókerületemben, emberek elmondják, hogy milyen jó az, hogy a mi határunk ilyen védett, milyen jó az, hogy nincsenek bent az ország területén, a mi vidékünkön nincsenek migránsok. Nyilván ott a határ mentén sajnos elő-előfordulnak, de pontosan ezért van szükség a katonákra és a rendőrökre ott is, ott keményebben, hogy helytálljanak ebben az ügyben. Ugyanakkor azt is meg kell említsem, hogy nagyon jó dolog az, amikor bent vannak például a kórházban. Tegnap voltam a ceglédi kórházban, megfigyeltem: 21 katona dolgozott a kórházban mindannyiunk nagy megelégedésére. [[Varga Zoltán: Orvos lenne, nem katonák!]] Ezt köszönöm nekik. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Németh Szilárd miniszterhelyettes urat, államtitkár urat. Parancsoljon!
Hallhattuk itt a migránspártiak, az oltásellenesek, a baloldal bekiabálásait. Ők évekkel ezelőtt is azt mondták, hogy ide be kell engedni minden bevándorlót. Azok az állapotok, amikre ön is utalt, a 2015-ös állapotok nagyon megfelelőek, és most a számok is ezt mutatják, hogy egyre nagyobb a nyomás, és megismétlődhet 2015. Nézzünk két számpárt: 2020-ban 46 179 elfogás történt Magyarországon a déli határszakaszon, 455 embercsempészt kaptak el. Ez a szám az első negyedévben, most 25 963. Nem kell ahhoz nagyon nagy logika, hogy ha ez így megy tovább, vagy még, ahogy egyébként Szergej Lavrov orosz külügyminiszter, vagy pedig az ENSZ főtitkára ezt a nekik eljuttatott jelentésekből megerősítette, növekedni fog ez a szám, akkor ez év végére elérheti a 100 ezret. Tehát arra a műszaki, jogi határzárra és arra az élőerős védelemre, amit [[Az elnök csenget.]] a Magyar Honvédség és a rendőrök biztosítanak, az elkövetkezendőkben is egyre nagyobb szükség lesz. Köszönöm szépen, képviselő úr, a kérdését. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr. Tisztelettel arra kérek mindenkit, tegye lehetővé, hogy frakcióvezető úr meg tudjon jelenni a belső közvetítőlánc számára. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásaimban szinte mindig szűkebb hazámról, Baranyáról és Pécs városáról beszélek; most ezen alkalommal kivételt teszek, és a szomszéd városról, Szekszárd ügyeiről fogok röviden beszélni. [[15.00]] Többször felmerült már egyébként az országos politikában, hogy az a helyzet, most a súlyos járványügyi helyzetben az a rendkívüli jogrend egy különleges jogi helyzetet eredményezett az önkormányzatok esetében is. Hiszen tudjuk azt, hogy a polgármesterek egy személyben gyakorolják a képviselő-testületnek, a közgyűlésnek a jogait. Erről már több visszaélés kapcsán is folytattunk országosan vitát, és akkor egyébként még a múlt évben a kormány is világossá tette, hogy ez a rendkívüli jogrend, ez a felhatalmazás a polgármesterek számára alapvetően a védekezéssel összefüggésben áll rendelkezésre, a védekezéssel összefüggésben meghozandó döntések esetében indokolt ezt a jogot gyakorolni. Sajnos láthatjuk, hogy vannak, egyébként jellemzően kormánypárti, fideszes polgármesterek, akik ezt semmibe veszik, és tulajdonképpen ebben a nehéz járványügyi helyzetben visszaélnek ezzel a helyzettel, és sorra hozzák azokat a döntéseket egy személyben, amelyeknek nincs közvetlen kapcsolata a járványügyi helyzettel. Az egyik ilyen kirívó példa Szekszárd városa és Ács Rezső polgármester. Csak zárójelben jegyzem meg, egyébként baranyai példát is hozhatnánk, hiszen Komló polgármestere, Polics József is rendszeresen él ilyen eszközökkel. Ott nem rendelkezik a közgyűlési többséggel, és most ebben a járványügyi helyzetben szintén Polics József is nagyon sokszor magához vonta a döntést. No, de térjünk vissza Szekszárdra, és térjünk vissza Ács Rezső esetére! Tudjuk azt, hogy 2019 őszén Szekszárd polgárainak a többsége az Éljen Szekszárd Egyesület programját támogatta, ez az egyesület többséget szerzett a városi közgyűlésben, és annak rendje és módja szerint ’19 őszén a nehéz körülmények ellenére megkezdték a munkát, és megkezdték annak a programnak a végrehajtását, amire egyébként a polgárok, a helyi polgárok felhatalmazták őket. Bekövetkezett nem sokkal később az a helyzet, ez a tragikus helyzet, hogy elérkezett Magyarországra is a járvány, és létrejött a rendkívüli jogrend. Ács Rezső idézőjelben „élen járt” abban, hogy ezt a helyzetet kihasználva, visszaélve azzal a helyzettel, hogy polgármesterként egymaga tudja gyakorolni a közgyűlési jogokat, sorozatosan hozza meg az egyszemélyi döntéseket és megy szembe egyébként a szekszárdiak által fölhatalmazott egyesület programjával. De a legkirívóbb eset az volt, amikor a már előkészített költségvetést gyakorlatilag most sutba dobva egymagában hozott egy döntést, és a saját maga által kigondolt és kikalkulált költségvetést áterőltette, szemben azzal a már egyébként előkészített költségvetéssel, ami amúgy figyelembe vette volna a védekezés feladatait ugyanúgy, ahogy a városfejlesztés nagyon fontos szempontjait. Tehát gyakorlatilag felülírta a többség által megválasztott testületnek és a bizottságoknak a döntését, és egymaga, egyedül szavazta meg a költségvetést. Továbbá, a polgármester megint csak élve a rendkívüli jogrendben neki papíron rendelkezésére álló jogi lehetőségekkel, megváltoztatta a képviselő-testület szervezeti és működési szabályzatát, és újra létrehozta azt a korábban már megszüntetett polgármesteri kabinetet, amit arra használ, hogy alapvetően a haverjait helyezi különböző tisztségekbe. Nem olyan régen hozott egy olyan döntést, hogy magához ragadta a Szekszárdi Vasárnap című újság kiadását annak érdekében, hogy saját igényei szerint tudja tájékoztatni a lakosságot. Szintén ehhez kapcsolódóan hozott egy olyan gyalázatos döntést, hogy néhány hónap után megint csak egyszemélyi döntéssel kirúgta az újság főszerkesztőjét. Jellemző egyébként a polgármesterre, hogy a közgyűlés által, a demokratikusan megválasztott közgyűlés által korábban elfogadott döntések végrehajtását sorozatosan blokkolja. Ebből is látszik tehát, hogy ez a jogszabály lehetőséget ad a visszaélésekre. Ez egyrészt az Országgyűlés felelőssége, hogy ezt a problémát megoldja, másrészt pedig politikai felelőssége a Fidesznek, hogy ne engedje a polgármestereinek azt, hogy visszaéljenek egy ilyen súlyos járványügyi helyzetben ezekkel a jogi kiskapukkal. De ha már Szekszárd, akkor egy másik esetről is kell beszélnünk sajnos. Látható, hogy a szekszárdiak többsége által megválasztott Éljen Szekszárd Egyesület egyik képviselője, a Párbeszéd által delegált képviselője, Zaják Rita gyakorlatilag konkrétan meghatározható indokok nélkül elhagyta a frakciót, s mondhatjuk, hogy ezzel szembement a választók akaratával. Látható az is, és sokak jogos felháborodását váltotta ki, hogy a polgármester, a fideszes polgármester nem olyan régen egy tanácsnoki tisztséget adott neki. Nagyon bízunk abban, hogy emögött nem egy olyan politikai számítás, politikai játék áll, hogy a polgármester így próbálja magának a többséget biztosítani, mindenesetre felhívjuk a figyelmét minden képviselőnek arra, hogy neki nem az egyéni érdekeit, hanem a közösség érdekeit kell figyelembe vennie. Mi nagyon bízunk abban, hogy ha Zaják Rita képviselő asszony már nem tudja azt a programot képviselni, ami útján egyébként ő listás mandátumot kapott [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] akkor levonja a megfelelő következtetéseket, egyéb esetben pedig végrehajtja azt a programot, amire fölhatalmazták őt a választók, és együtt dolgozik majd továbbra is becsülettel az Éljen Szekszárd Egyesülettel. Nagyon reméljük, hogy ez így fog megvalósulni a következő időszakban. Köszönöm szépen elnök úrnak a türelmét.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt frakcióvezető úr, nem szakítottam félbe, de ön a „Mi városunk, Pécs 49.” címet adott a jelenlegi felszólalásának. Köszönöm szépen. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ovádi Péter képviselő úr a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a lehetőséget, hogy Veszprém 1-es számú választókerületének folyamatos épülését, fejlődését bemutathassam. Nagy segítség ebben a fejlődésben, hogy a kormány olyan fejlesztési csomagokat biztosít, amelyek valós igényekre adnak valós válaszokat. Ilyen program például a „Modern városok” programja, amelynek keretében Veszprémben hamarosan elkészül az új sportuszoda, de épül a tornászgyakorló, megújul a Csermák Antal Zeneiskola, és a múlt héten helyeztük el az alapkövét az országosan is egyedülálló Szakipark Veszprémi Iparos Parknak. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A Szakipark-beruházás egy olyan egyedülálló fúzió, amely a veszprémi önkormányzat, a Veszprémi Szakképzési Centrum, a VKSZ Zrt., a Pannon Egyetem és a helyi vállalkozók együttműködésével jön létre. A beruházás Veszprém évszázados iparoshagyományainak újraélesztésével, a XXI. századi elvárásokra válaszolva, a valós piaci igényekhez igazodó munkaerő számára kíván egy ágazati képzőközpontot működtetni, amely élő hidat képez a vállalkozások és a tanulók között. Nem szabad elfelejteni a „Magyar falu” programot sem, hiszen a 2019 óta tartó pályázati lehetőség olyan esélyt adott a kistelepüléseknek, hogy soha nem látott mértékben tudjanak fejlődni, modern, a fiatalok számára egyre vonzóbb vidéket tud teremteni. A választókerületemben már több mint száz nyertes pályázat valósult meg. Mind a 24 település, így Bakonynána, Bánd, Csehbánya, Csetény, Dudar, Eplény, Hajmáskér, Hárskút, Herend, Jásd, Királyszentistván, Kislőd, Lókút, Márkó, Nemesvámos, Olaszfalu, Öskü, Sóly, Szápár, Szentgál, Tés, Úrkút, Városlőd és Vilonya is rendelkezik legalább egy sikeres pályázattal. Megújultak többek között utak, óvodák, orvosi rendelők, közösségi terek, egyházi intézmények, és a helyi civil egyesületek számára is forrást biztosít a program a helyi identitás ápolására. Ha csak az elmúlt hetet vesszük, akkor láthatjuk azt, hogy Bakonynánán és Hárskúton új, közterület-karbantartásra alkalmas eszközöket próbálhattunk ki, de elkészült Herenden az önkormányzat tulajdonában álló temető megújult kerítése is. Nagyon büszke vagyok, hiszen több olyan település is található a választókerületemben, ahol több pályázati forrásra is sikeresen pályáztak: Olaszfalu, Dudar vagy épp Úrkút például a Belügyminisztérium, a „Magyar falu” program és a terület- és településfejlesztési operatív program pályázatán is sikeresen szerepelt. A gyermekeké a jövő, éppen ezért kiemelt hangsúlyt fordítunk a bölcsődék, óvodák és iskolák megújítására is. Veszprémben is folyamatosan újulnak meg ezek az intézmények, külső és belső felújítások, energetikai fejlesztések valósulnak meg, azonban a kistelepülések is egyre vonzóbbak a fiatalok számára, és nem egy olyan település van, ahol a megnövekedett gyermeklétszám miatt vált szükségessé az intézmények bővítése. A „Magyar falu” programos, a belügyminisztériumi és a TOP-forrásokon kívül is érkezik forrás a választókerületbe, hiszen a Bakonynánai Német Nemzetiségi Nyelvoktató Általános Iskola hamarosan egy régóta várt tornateremmel gazdagodhat, amelyet Magyarország Kormánya, Soltész Miklós egyházi és nemzetiségi kapcsolatokért felelős államtitkár, valamint Ritter Imre országgyűlési képviselőtársam közbenjárásával valósítunk meg. Kiemelt szerepe van a térségben a kerékpárút-fejlesztéseknek, a Bakony és a Balaton közelsége közkedvelt turistaközponttá teszi a térséget, és Veszprémből mindkét látnivaló kényelmesen és biztonságosan elérhető biciklivel. A különböző irányok útvonalának bővítése pedig folyamatos. A veszprémi déli elkerülő óriási beruházása mellett a kistelepülések útszakaszai is folyamatosan megújulnak, lassan elkészül a bekötőút Tésen, de zajlanak a munkálatok például Olaszfalunál is, valamint Csetény és Dudar között is. A megfelelő infrastruktúra biztosítja azt, hogy könnyebben és biztonságosabban el lehessen jutni óvodákba, iskolákba vagy éppen a munkahelyekre. Csak pár példa volt az előzőekben a teljesség igénye nélkül, és így is tisztán látszik az, hogy a koronavírus-járvány okozta helyzet ellenére is jó ütemben zajlanak a fejlesztések Veszprémben és térségében. Köszönöm az aktív polgármestereknek, hogy szívükön viselik a településük sorsát. Végül, de nem utolsósorban köszönöm Magyarország Kormányának, hogy lehetőséget ad arra, hogy a választókerület minden települése a saját igényeire szabva válhasson élhetőbbé. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[15.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm ismét képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, Jobbik-képviselőcsoport: „A vidék hangja! 7.” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Múlt héten Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló felszólalt a roma kultúra világnapja alkalmából. Méltatta a cigány nemzetiségű zenészeket, képzőművészeket, írókat, költőket és mindenkit, aki a cigány kultúra ápolásában tevékenyen részt vesz, és kimondta azt a számomra igen súlyos mondatot, hogy ugyan Magyarország védi a nemzetiségeket, de cigánynak lenni nem könnyű. Ezt a mondatot támasztja alá egyébként az Országos Roma Önkormányzat minapi nyilatkozata is, melyben azt mondták, hogy a koronavírus-járvány miatti oltakozásnál igen komoly problémákba ütköznek, ugyanis még a minimális feltételek sincsenek meg a romatelepeken a koronavírus elleni oltáshoz történő regisztrációhoz. Ezért személyes jelenlétre van szükség, és segíteni kell roma honfitársainkat abban, hogy tudjanak regisztrálni az oltáshoz, mert igenis nagyon nagy a baj. Már az első hullámnál én magam is megtapasztaltam, hogy a romatelepeken nemhogy higiéniai körülményekről nem beszélhetünk, de még fürdőszobával sem rendelkeznek, és több esetben még vezetékes vízhálózattal sem. Nem voltak maszkok, és arról már ne is beszéljünk, amikor a digitális oktatás belépett a rendszerbe, akkor milyen komoly problémák voltak a romatelepeken. Én magam is vittem tisztítószereket és maszkokat is cigány honfitársaimnak, de ez csak csepp a tengerben, sokkal komolyabb segítségre lenne szükség. Mi kértük a kormányzatot nemegyszer, hogy biztosítsák a helyi roma nemzetiségi önkormányzatoknak ott, a településeken, hogy a működési költségvetéseket átcsoportosíthassák, és a koronavírus-járvány elleni védekezésre hadd használhassák fel hiába. Önök nem tettek semmit, és a harmadik hullám olyan mértékben elérte a roma szegregátumokat, hogy teljes családoktól kellett elbúcsúznunk, pontosan azért, mert nem kapták meg azt a segítséget, amelyre egyébként szükségük lett volna. Önök azt mondták, hogy minden élet számít. Önök azt mondták, hogy aki három hónapig nem talál majd állást, akkor annak majd segítenek, ha más nem, ott van a közmunka. Tájékoztatom önöket, hogy nincs. Önkormányzatokkal, polgármesterekkel beszélek, és nincsen közmunka-lehetőség, nem tudják foglalkoztatni azokat a családokat, akik egyébként alkalmi munkából éltek volna, és próbálták volna úgy átvészelni a koronavírus-járványt. De önök nem tesznek semmit. Itt vagyunk, a harmadik hullám teljes családokat tesz tönkre. Miért nem léptek fel? Miért nem adtak érdemi segítséget? Ezek azok a súlyos kérdések, amelyekről elvártam volna Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló urat, hogy beszéljen itt, a magyar Országgyűlésben, mert fontos a roma kultúra világnapja, de ezek a kérdések még fontosabbak. Csalódtam, és nemcsak én, hanem azok is, akik szószóló urat ide, a magyar Országgyűlésbe juttatták. Bízom benne, hogy a következő időszakban önök, a kormányzat tesz majd roma honfitársainkért is, és valóban az lesz: minden élet számít. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dudás Róbert képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Nem felelősöket keresek, hanem megoldásokat!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Napirend utáni felszólalásomnak a mottóját, illetve a címét elmondta elnök úr is, hogy nem felelősöket keresek, hanem megoldásokat. Számos napirend utáni felszólalásban és számos más témakörben foglalkoztam az önkormányzatiság kérdésével, ezen felszólalás kapcsán is ezt szeretném kihangsúlyozni, hiszen az önkormányzatokkal való foglalatosság önmagában azt is jelenti egyébként, hogy minden emberrel, minden lakossal, minden választópolgárral foglalkozunk, hiszen ők azok, akik legközelebb lévén az emberekhez, tudják az érdekeiket képviselni. Jelen felszólalásomban a víziközmű-díjakkal és a víziközmű-szolgáltatással szeretnék foglalkozni és ennek a mikéntjére rávilágítani, olyannyira, hogy a víziközmű-díjak megállapítására vonatkozó részleteket a kormánynak rendeletben kell szabályoznia, ez 2015 óta egyébként érintetlen. Ezen kérdés kapcsán számos önkormányzattól kaptam megkeresést annak érdekében, hogy a jelenlegi rendszert, a jelenlegi helyzetet valahogy orvosolni kellene, hiszen nem fenntartható jelen állás tekintetében. Én egy határozati javaslatot dolgoztam ki, amit múlt év november 16-án a Gazdasági bizottság tárgyalt. Mondanom sem kell, a Gazdasági bizottság elutasította ezen határozati javaslatomat, ugyanakkor viszont azzal az indokolással utasították el, hogy bár egyetértenek az abban foglaltakkal, ez viszont csak egy részét, egy szegmensét érinti a témának, ők teljes mértékben, globálisan szeretnék ezt a kérdést kezelni. Megmondom őszintén, ezt az indoklást elfogadva vártam, és egyébként várja a mai napig, közel fél éve minden egyes magyarországi önkormányzat, hogy történjen valami, sajnos még nem történt azóta sem érdemi lépés. De hogy miről is van szó? A használati díjak azok, amelyeket az önkormányzatok megkapnak, és ebből kell a víziközmű-szolgáltatásokat és azokat a rendszereket fenntartani. Számos probléma jellemzi sajnos ezt a területet, ezeken belül a legégetőbb probléma az, hogy egy meghatározott, százalékos arányban fordíthatják akár a víz-, akár a szennyvízhálózat felújítására, fenntartására. A százalékos arány pedig nagyobb részben a szennyvízhálózat irányába priorizál, pedig a szennyvízhálózat az, amelyik később épült, és korszerűbb technológiával épült meg, ellentétben a vízzel, ahol nagyon komoly rendszerfelújításokat kellene már végrehajtaniuk, például, ha csak azt említem, hogy akár a több évtizeddel ezelőtt lefektetett azbeszthálózatok cseréje finoman szólva is indokolttá válna, jelen szabályozás szerint viszont nem tehetik meg. A javaslatom arra vonatkozott, hogy ne előre meghatározott arányban történhessen ez a fajta finanszírozás, hanem a döntéshozó a települési önkormányzat belátására bízva, természetesen a víziközmű-szolgáltatók szakembereinek jóváhagyásával dönthessék el, hogy milyen arányban, mely rendszerre fordítanak. Sajnos, ez nem történt meg, pedig rendkívül komoly problémát okoz, még egyszer mondom, nem egy, nem kettő, nem ellenzéki, nem kormánypárti, hanem az összes önkormányzat számára, és sürgős megoldásra van tehát szükség, mert azon túl, ahogy kezdtem is, hogy nem pusztán minden önkormányzatot érint, hanem minden önkormányzaton keresztül sajnos minden lakost is. De miért is van szükség egyébként rendszerfelújításra? Egyes szakemberek, akik már évek óta, sőt évtizede is mondják, egyes szakemberek becslése szerint 1000, más szakemberek véleménye szerint pedig 3000 milliárd forintos összegre lenne szükség annak érdekében, hogy a jelenleg elhasználódott és elavult víziközmű-szolgáltatási rendszert felújítsuk. Ez prioritást kellene hogy élvezzen, hiszen ami számunkra még evidens, hogy megnyitjuk a csapot, és folyik a víz, szeretnénk azt, ha ez egyébként a gyermekeink számára is alapvető szolgáltatásként tudna működni. Pár héttel ezelőtt tárgyaltuk az Európai Unió előttünk álló hétéves pénzügyi ciklusát. Nos, itt a lehetőség, annak érdekében, hogy beépítsük ebbe az uniós pénzügyi ciklusba, most lehetőség van rá, hogy felújítsuk ezt a rendszert, annak érdekében, hogy mindenki számára az előttünk álló évtizedekben, évszázadokban is elérhető legyen ez az alapvető szolgáltatás. Ha most ezt felújítjuk, akkor nagy lépést teszünk a jövő érdekében, ha most ezt elhalasztjuk, akkor pedig lemaradhatunk, talán azt is kijelenthetem, hogy végérvényesen lemaradhatunk. És még egyszer, engedjék meg, hogy megemlítsem, ha azt szeretné mindenki, hogy a jövő generáció, a gyermekeink számára is alapvető és elérhető legyen az a szolgáltatás, a vízszolgáltatás, ami számunkra alapvető, akkor ezt a lépést kiemelten kell kezelni, a kormányzatnak kiemelten foglalkozni kell vele. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Arató Gergely képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Miért fontos a Panelprogram felgyorsítása és kiterjesztése?” címmel. Öné a szó. [[15.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Budapest kerületei köztük Kispest és Kőbánya az elmúlt tíz év kormányzásának nagy vesztesei közé tartoznak. Ez nemcsak azért van így, mert elvették az önkormányzatok kórházait és iskoláit, forrásainak nagy részét, hatáskörének jelentős részét, elvették vagy jelentősen csökkentették azt a lehetőséget, hogy segítsék az ott élő emberek életét, hanem azért is, mert megszűnt az a program, ami ezekben a kerületekben, ebben a városrészben nagyon sok embernek jelentett 2010 előtt nagyon nagy segítséget, ez pedig a panelprogram. A 2001-ben indult, majd 2008-ban új lendületet kapott program sok lakóépület számára jelentette azt a lehetőséget, hogy energetikailag rendbe hozhatták, szigetelhették és hozzáteszem, közben kellemesebbé, élhetőbbé is tették ezeket a lakóépületeket. Sajnálatos módon ezt a programot 2011-ben leállították, ezt nagy felháborodás követte, és utána általában a választások előtt ugyan bejelentik az újraindítását, de valójában nem történik semmi. A 2014-2020-as uniós ciklusban is csak minimális összeggel került be ez a program, miközben mindmáig összesen csak az ilyen típusú, valójában nemcsak panel-, hanem házgyári technológiával épült lakóépületeknek egyharmadát érte el csak ez a fajta lehetőség, és ezeknek az épületeknek is csak a felében került sor teljes, átfogó energetikai korszerűsítésre, amire szükség lenne. Miért lenne fontos, és miért fontos a panelprogram felgyorsítása és kiterjesztése? Azért, mert ezekben az esetekben nagyon jelentős, komoly megtakarítás jelentkezik a lakók számára. Ez azt jelenti, hogy a ház energiaköltségének egy tetemes részét megspórolhatják az itt élők, ez pedig a gyakran nem könnyű anyagi körülmények között élő, dolgozó embereknek, nyugdíjasoknak, akik tipikusan a panellakásokban, ezekben a házgyári lakásokban laknak, nagyon komoly kérdés. Ez a valódi rezsicsökkentés, nem a számlán való bűvészkedés. De hozzáteszem, hogy ez nemcsak a szegénység megelőzése szempontjából fontos, nemcsak azért fontos, hogy ne veszítsék el a rezsitartozások miatt emberek legrosszabb esetben a lakásukat és ne kerüljenek az utcára, hanem környezetvédelmi szempontból is. A legzöldebb energia az, amit megtakarítunk, amit meg sem kell termelni. Ennek van a legkevesebb káros hatása. Éppen ezért teljesen világos, hogy a jó hőszigetelés rendkívül fontos a klímaváltozás elleni küzdelemben, de hozzáteszem, az egyre több forró nyár elviselésében is segít az ott élőknek. Ne felejtsük el azt sem, hogy az ilyen típusú felújítások jelentős részét homlokzati hőszigetelés, liftek cseréje, fűtési rendszer korszerűsítése csak a ház egészében lehet műszakilag és gazdaságilag hatékonyan megszervezni. Ez azt jelenti, hogy azok az egyébként pozitív támogatási formák, amelyek a lakások felújítására rendelkezésre állnak, ennek a problémának a megoldására nem alkalmasak. Ezért a most elérhető támogatások nem segítik igazán ezt a folyamatot, hanem egy kimondottan az ilyen típusú, házgyári technológiával épült társasházi, lakásszövetkezeti lakások felújítására szolgáló külön programról van szó. Miért beszélek kiterjesztésről? Azért, mert nemcsak a panelépületekben lenne szükség ilyen programra, hanem szükség lenne a régi építésű, lassanként már 100 év fölötti most már többségében 100 év fölötti nagy bérházak esetében is erre a lehetőségre. Hiszen ugyan ezeknek a házaknak mások a problémái, az 1800-as évek végéig, 1900-as évek elején sok szempontból, energetikai szempontból jobb technológiával építkeztek, de hát a nyílászárók, a gépészeti rendszerek és minden más szempontjából persze elavultak ezek a házak. Ezért sürgetjük ezt a programot, és azért van most erre különösen kedvező időszak, mert egyrészt 2021-ben kezdődik az új uniós tervezési időszak. Most van mód arra, hogy forrásokat csoportosítsunk erre a célra, és ráadásul egyébként egy, még 2010 előtt elindult magyar törekvés eredményeképpen is mára az Európai Unióban a lakóépület-felújítás nemhogy elfogadottá, hanem prioritássá vált, az Európai Bizottság is nyilvánosságra hozott egy ilyen javaslatot. Tehát azt javaslom, hogy vegyük ezt előre az uniós programok között, és a Demokratikus Koalícióhoz tartozó képviselőtársaimmal be fogunk nyújtani egy közös határozati javaslatot annak érdekében, hogy itt a Házban is tárgyalhassunk erről a dologról, és kifejezhessük a támogatásunkat e mellett a program mellett. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Nunkovics Tibor képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Településeink problémái” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Napirend után a következő hetekben szeretnék a választókerületemet érintő, a választókerületemben található települések problémáiról beszélni, de lesznek itt olyan problémafelvetések is, amelyek nemcsak az én választókerületemben lévő településeket, hanem egyébként az ország más helyén is megtalálható településeket is érintik. Így például a parkolásnak egy olyan problémája, amely azt mutatja, hogy nem minden eseten jó megoldás az ingyenes parkolás. Vannak olyan települések és ezek főleg kistelepülések az országban, ahol nem a helyiek számára vagy nem a munkába járás céljából létesítettek fizetős parkolókat, hanem a turizmus szempontjából; és ezeknek a kistelepüléseknek, az ő számukra komoly bevételi forrást jelentett, hiszen általában nem éri el csak a néhány tíz millió forintot jó esetben az ő éves költségvetésük. Ebből most egy tetemes rész hiányzik azzal, hogy tulajdonképpen ezek a parkolási pénzek kiestek. Ezzel kapcsolatosan írásbeli kérdést is tettem fel az illetékes minisztériumnak, de ha jól emlékszem, Orbán Balázs volt a válaszadó, és tulajdonképpen nem válaszolt érdemben erre a kérdésre. Örülnék neki egyébként, ha a kormányzat ennek a parkolási típusnak a lehetőségét egyébként felülvizsgálná, mert tényleg nagy segítséget jelentene számos kistelepülés számára, akik egyébként a turizmusból élnek meg Magyarországon, vagy abból tudnak bevételi forrásokat eltenni maguknak. Van két település a választókerületemben, Pilismarót és Pilisszentlélek, egymástól nem olyan messze. Mind a két település az elmúlt napokban-hetekben elég sokszor került be a sajtóba, sajnos nem mindig pozitív visszhanggal. Pilismarót esetében elég régóta, hónapok óta hallhattunk egy tervezett bányanyitásról, ami borzolja helyben a kedélyeket. Ezzel kapcsolatban nagyon sok ellentmondásos hír jelent meg, és a helyiek a mai napig nem tudják pontosan, hogy készüle bánya, vagy nem készül, mi lesz ennek a kimenetele. Azt gondolom, hogy ha támogatták volna esetleg a kormánypárti képviselők is azt a javaslatomat, amit már másodjára nyújtottam be, miszerint bányanyitás bizonyos körülmények esetén csak lakossági, helyi népszavazás útján történhessen meg, akkor ezt előkészítve egyébként, megfelelő tájékoztatással mindig lehetne a helyieknek megfelelő döntést hoznia. A másik pilismaróti eset egy fakivágás. Nyilván ez egy önkormányzati hatáskör, de azért szeretném ezt a témát ide behozni, mert úgy gondolom, hogy talán el kellene kezdeni egy előre gondolkodást ezen a téren, hiszen valószínűleg a jövőben máshol is elő fog fordulni hasonló eset. A Duna-parton vágtak ki a helyi önkormányzat által veszélyesnek titulált vagy felmért fákat, mégis azért az elmúlt években a korábbi testület akár gondoskodhatott volna vagy gondolkozhatott volna abban, hogy ezeket a fákat már idejében pótolja. Az más kérdés, hogy nyilván egy kistelepülésnek nem mindig van erre megfelelő forrása. Azonban hallhattuk többször a kormányzat részéről, hogy az erdősítésre nagy figyelmet fordítanak. Azt szeretném, ha elgondolkoznának azon, hogy esetleg az önkormányzatokat is megsegíteni ezekben a helyzetekben, és a következő költségvetésnél akár egy külön fejezetet nyitni számukra arra, hogy ezeket a fákat már előre hogyan tudják pótolni. És akkor a 11. számú főút, ami szintén Pilismaróton is megy keresztül; de Pilismarót és Dömös az a két település az én választókerületemben, ahol rendkívül rossz állapotban van ez az út. Nagyon örülnék neki, ha a következő költségvetésnél majd esetleg jutnának források erre az útra, hiszen nemcsak autósok járnak erre sokan, de rengeteg turista is jár biciklivel, és pont emiatt egyébként veszélyes is ez az út. Pilisszentlélek. Mindannyian tudjuk, hogy az elmúlt években egy elég népszerű sorozat indult el, és ez egy olyan, már-már lavinát indított el, olyan népszerűségre tett szert ez a településrész ez az Esztergomhoz tartozó településrész , amelyet már maga a település egyszerűen nem tud elviselni. [[15.30]] Tehát sok esetben, például most húsvétkor olyan szintű turistaáradat lepte el a településrészt, hogy például bizonyos utcákba már a mentőautó sem tudott volna felmenni, ha éppen arra lett volna szükség. Szerencsére ilyen nem történt, és jó lenne, ha nem is történne. Azt gondolom, hogy nyilván a helyi önkormányzat is majd megpróbál mindent megtenni, de jó lenne, ha az állam is előre tudna gondolkodni ezekben a kérdésekben, és segítő kezet tudna nyújtani az önkormányzatoknak. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Mi történik Újpesten?” címmel. Öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Az előző héten már beszámoltam önöknek arról, hogy Újpesten a szakrendelő irányításával, illetve bonyolításában szervezetten zajlik a tömeges oltás. Ma már elmondható, hogy az elmúlt időszakban összesen 3207 kerületi lakos kapott oltást az újpesti szakrendelő öt oltópontján, amivel nagy lépést tettünk kerületünk biztonsága érdekében. Azóta már hét oltóponton folyik, zajlik a munka. Örömmel mondhatom, hogy a folyamat nem állt meg, ugyanis április 11-14e között folytatódik a koronavírus elleni vakcinák beadása. Déri Tibor polgármester úr tájékoztatása szerint újabb több mint 700, a háziorvosok által megjelölt, 60 évnél idősebb lakos beoltására kerül sor Pfizer-vakcinával, és további 300 vakcinára lehet jelentkezni. Az oltás az előző hétvégéhez hasonlóan rendben, fegyelmezetten és szakszerűen zajlik, ezért újfent szeretném megragadni az alkalmat, hogy kiemeljem és egyben megköszönjem a szakrendelő összes munkatársának, a nekik segítő önkormányzati dolgozóknak és rajtuk keresztül az ország valamennyi egészségügyi dolgozójának a munkáját, mindazt, amit értünk végeznek. Egyébként mi a köszöneten felül azzal tudjuk a legtöbbet segíteni, ha betartjuk a korlátozásokat, ügyelünk a maszkviselésre, a távolságtartásra, a fertőtlenítésre. De a kormány is nagyot tudna segíteni, főként azzal, ha megszüntetné például a regisztrációt, és minden, újpesti lakcímmel rendelkező lakos a tajkártya felmutatása mellett megkaphatná a védőoltást. Miért van szükség külön adatbázis építésére az egészségügyi rendszeren kívül, ezt nem értjük. Tehát ezt várjuk el a kormányzattól. Amiatt persze itt önök azt állítják, hogy mi oltásellenesek vagyunk, mint ahogy ezt ma is tették, de ezt maguk sem hiszik, kedves fideszes képviselőtársaim. [[Dr. Hoppál Péter: De!]] Ugyanis minden ellenkező híreszteléssel szemben nem oltásellenes, hanem oltáspárti közösség vagyunk, csak az állampárti Fidesz hazug állításai igyekeznek másként beállítani, mint ahogy most is képviselőtársam ezzel próbálkozik. A védőoltás az eszköz a járvány és a gazdaság zuhanásának legyőzéséhez, így én is arra kérek minden újpesti és minden magyar állampolgárt, hogy éljen az önkéntes oltás lehetőségével. Szeretném kiemelni továbbá, hogy Újpesten a kormányzati források elvonása ellenére is a városvezetés a járványügyi intézkedéseken túl készül tavaszi meglepetéssel is, pozitív meglepetéssel. Két eseményt szeretnék most itt önöknek idehozni, mégpedig azzal, hogy befejeződött Újpesten a Béke tér felújítása, ahol a megújult játszótér biztonságos kikapcsolódást biztosít gyereknek és szülőnek egyaránt; virágágyás, fák várják a környék lakóit, és hívom önöket távolabbról is bejárásra, látogatásra. Évek óta megoldásra váró másik probléma volt az Attila utca forgalmi rendje. A helyzet rendeződni látszik, ugyanis az itt élők kérésére egyirányú lesz az utcai forgalom, megszüntetve ezzel a felújítás utáni kellemetlenségeket. A járvány idején természetesen az újpestiek biztonságának megőrzése, megteremtése a városvezetés elsődleges célja, de a kormányzati elvonások ellenére a szűkös erőforrásokkal okosan gazdálkodva biztosan lesznek újabb, zöldebbé, szebbé váló területeink, amihez minden lakossági közreműködés jól jön. Tartsanak velünk, és közösen találjuk ki újpesti jövőnket! Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miközben Európa országai egymással versengenek annak érdekében, hogy hogyan segítsék jobban állampolgáraikat, kisvállalkozóikat, addig Magyarországon, ha az embernek egy egyszerű bankhitele van, akkor most nem nagyon lennék a helyében, hiszen elképesztően riasztó helyzetnek lehetünk szemtanúi. Ma már kikérte magának fideszes vezető politikus azt, hogy a bankokkal kötött egyfajta paktummal vádoltam őket, és ez milyen rosszulesett a lelkének. A helyzet az, hogy ez a paktum, amely 2015 februárjában került aláírásra, most is fenn van a kormány honlapján, angol nyelven megtalálható, majd amikor felbontja Magyarország Kormánya, akkor tiltakozhat azért, hogy megkérdőjeleztük a szuverenitását, de addig sajnos a szuverén döntéseit nem tudjuk elfogadni és teljesen függetlenként kezelni. Kezdődött azzal, hogy a kereskedelmi bankok a bevezetett és egyébként nem a Fidesz által kitalált banki ágazati különadót áthárították a fogyasztóikra, és Magyarország Kormánya nem tett semmit. Folytatódott azzal, hogy a pénzügyi tranzakciós illeték nevű különadót, amit illetéknek neveztek el, hogy ne kelljen Brüsszellel annyit bokszolni miatta, több mint 200 milliárdos tételről van szó, szintén bevallottan az érintett bankok áthárították az ügyfelekre. Még levelet is írtak róla a kisvállalkozónak, hogy hónapokra visszamenőleg most azért szedjük be tőled ezt az összeget, mert a kormány bevezette a tranzakciós illetéket, Magyarország Kormánya nem tett semmit. Itt üzemeltetik Európa legdrágább bankrendszerét abban az esetben, ha az ember kis keresetű. Tehát az alacsony keresetűek esetében fajlagosan sokkal többet kell itt fizetni egy banki ügyfélnek, mint Nagy-Britanniában, ahol a kisebb keresetűek számára, ha nem is szociális bankszámlának nevezett valami, de egy kedvezményes lehetőség az alapfunkciók tekintetében rendelkezésre áll. Tehát legalább a kényeztetésért cserébe annyit kértek volna, hogy ne itt legyen a legdrágább a kis keresetűek esetében a bankrendszer. Negyedsorban, hozzájárultak a devizahitel-károsultak kifosztásához, mert ahelyett, hogy épeszű megoldást választottak volna, és aki 165 forinton vette fel a hitelét, annak 165-ön forintosították volna, ehhez képest önök rájuk zúdították a piaci árfolyamú forintosítást 256 forinton. Majdnem 100 forintnyi a különbség egy átlagos hitelfelvétel esetében. Ezt az illegálisan elvett holmit jóváírták azok számláján, akik elvették a magyar polgároktól ezt. És hát, azt is látjuk, a kilakoltatások ma már szóba kerültek, több mint 18 ezret vezényeltek le Magyarországon, amióta önök vannak kormányon. A napokban pedig az borzolja a kedélyeket, hogy most derül ki a hitelmoratórium valódi ára. Szögezzük le: a hitelmoratórium egy jó eszköz, a jobbikosok javasolták, és tulajdonképpen minden ellenzéki párt egyetértett abban, hogy ez egy jó megoldás, ha nincs benne pénzügyi szemét, apró betűs rész, és nincsen benne olyan kedveskedés a bankrendszernek, amely lehetővé teszi azt, hogy adott esetben egy 10 hónapos nemfizetés-moratórium tekintetében nem 10 hónappal nő meg a hitel futamideje, hanem 13-14, de volt, akinél 25 hónappal. Azt is látjuk, hogy egyetlen moratóriumban töltött év után nemcsak annyit kell visszafizetni, amennyit most nem fizetett ki a moratórium alatt az ügyfél, hanem adott esetben másfél millióval többet egy átlagos összegű hitel esetében. És azt is látjuk, hogy volt, akinek lejárt a lakáscélú előtakarékossági szerződése, megpróbált előtörleszteni, egy hét számjegyű összeget betolt előtörlesztés gyanánt, és ennek gyakorlatilag a felét elvonta, lenyelte a bank, ügyleti kamat jogcímén. Nem a bankokat akarom hibáztatni mindezért, hiszen a farkastól se várjuk, hogy vegetáriánus legyen, ők olyan közegben dolgoznak, amilyen közeget Magyarország Kormánya kimunkál és enged számukra. Éppen ezért én Magyarország Kormányát teszem felelőssé azért, mert adott esetben egy 4,5 százalékos átlagos kamat tekintetében, ha valaki a 15 hónapot a moratóriumból igénybe veszi, akkor akár 26 hónappal is megnyúlhat az ő szerződésének az időtartama. Ez pedig 11 hónapnyi plusztörlesztőrészletet is jelent azon felül, miután bepótolta a moratórium által kimaradt időszakot. Elképesztő drágulás következik be tehát, és családok életére hosszú távon van kihatással az, amiről beszélünk. Teoretikus példánkban egyébként nagyjából 800 ezer forint többletet jelent a teljes visszafizetés tekintetében az, amit benne hagyott apró betűs részként Magyarország Kormánya ebben a csomagban. A mi követelésünk tehát az, hogy a befagyasztás valóban befagyasztást jelentsen, aknák, pénzügyi csapdák nélkül, ezeket az elvont összegeket pedig kompenzáció formájában juttassák vissza minden magyar ügyfél számára. Ennél kevesebbel nem tudjuk beérni. Köszönöm a figyelmet, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]] [[15.40]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bodó Sándor képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Történelmi léptékű fejlesztések Hajdúszoboszlón” címmel. Öné a szó, képviselő úr, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Valóban így van, történelmi léptékű fejlesztések vannak készülőben Hajdúszoboszlón, de ehhez azért látnunk kell a környezetet is. A környezet teljesen egyértelmű, hiszen egész Hajdú-Bihar megyéről, így Hajdúszoboszló térségéről is elmondhatjuk, hogy a 2010-es kormányváltás óta a fejlődés jelentős, kézzelfogható. Javultak a munkaerőpiaci tendenciák, a foglalkoztatási mutatók, a foglalkoztatás növekedett, a munkanélküliség pedig érdemben csökkent. Természetesen ezt konkrét számokkal is tudom bizonyítani, hiszen a foglalkoztatottak száma 186 ezerről 242 ezer főre nőtt 2010-2020 között, mindeközben a munkanélküliek száma pedig az elmúlt tíz évben 28 ezerről 13 ezer főre csökkent. Százalékosan a munkanélküliségi ráta szintén magáért beszél, 13,5 százalékról 5,2 százalékra esett vissza. A koronavírus nem várt, udvariatlan vendégként nyilván berúgta az ajtót a turizmuságazatban is, és azt tudom mondani, hogy az első időszakban, nagyságrendileg egy évvel ezelőtt egy óriási sokk volt tapasztalható. Minden megyében tapasztalhatók voltak a visszaesés mutatószámai, Hajdú-Bihar megyében is nyilvánvalóan. De az is látszott, hogy a járványkezelésnek köszönhetően az elmúlt hónapokban azért némi javulás tapasztalható. Hajdú-Bihar megyében 20 százalékkal, a hajdúszoboszlói járásban 11 százalékkal, s magában a városban pedig 15 százalékkal csökkent a regisztrált álláskeresők száma. A sikerekhez nyilván kellettek a gazdaságvédelmi intézkedések, a munkabér-támogatások, a fejlesztési beruházások, és az is teljesen egyértelműen látszik, hogy a leginkább kárt szenvedett ágazatok a turizmus, vendéglátás és a szolgáltató szektor. Ezen a területen arról tudok tájékoztatást adni, hogy a térségben 135 vállalkozás közel 1200 munkavállalójára nyújtott be támogatási kérelmet, és ez mintegy 500 millió forint összegben fogalmazható meg, ilyen összegű támogatás érkezett ebben a nehéz helyzetben. Természetesen mindenki arra is gondol, hogy az újraindítás hogyan és miképpen lesz, hiszen a válságkezelés napjai azért, reméljük, most már hamarosan elmúlnak, a legnehezebb időszakon túl leszünk, ezért aztán gondolnunk kell azokra a fejlesztésekre, beruházásokra, amelyek majd meglendítik akár ennek az ágazatnak is a kátyúba akadt kerekét. Az elmúlt időszakban jó néhány kisebb fejlesztés elindult, de mindenképpen szólni kell arról, hogy a Kisfaludy-program keretében például a turizmusban nagyon sok helyi vállalkozó élhetett azzal a lehetőséggel, hogy megújítsa azt a létesítményt, amiben majd a következő hónapokban fogadni tudja a vendégeket. Hamarosan megkezdődik Hajdúszoboszlón a nagyon várt gyógyhely komplex turisztikai fejlesztése is, ami nyilvánvalóan egy város arculati kialakítását fogja jelenteni. A legnagyobb horderejű fejlesztés azonban mégsem ez bár ez is kétségtelenül nagyon jelentős , hanem egy olyan rendezvényközpont, ami nyilvánvalóan kormányzati támogatásból és több mint 8 milliárd forint felhasználással valósul meg, amire eddig nagyon nagy hiány volt, és reményeink szerint egy új alapokra helyezett vendéglátásnak, turizmusnak lesz a háza. Nyilván nemcsak rendezvényközpontról beszélhetünk, hanem a turizmusnak, a kultúrának, a konferenciaturizmusnak egy olyan házáról, ami olyan nagyságrendű, olyan léptékű, olyan környezetet biztosít, ami odavonzza nemcsak a határon belülről, hanem a határon túlról is mindazokat, akik ezekben az ágazatokban vagy bármilyen más ágazatban is ilyen körülmények között képesek, tudnak és akarnak is rendezvényt szervezni, értekezést, vásárt, bemutatót, bármi legyen is az. Több mint 2000 ember befogadására alkalmas, ami azért láthatóan nagyon jelentős. Nyilván a legkorszerűbb elemekkel gazdagodik alternatív energiaforrások, intelligens házüzemeltetés, tehát minél inkább arra törekszünk, hogy takarékosan működjön, és ezzel teljesen egyértelműen az is cél, hogy számos munkahely jöjjön létre. A Hajdúszoboszló név a turizmusban azért fogalom, azt tudom mondani, ezért talán, ahogy szokták mondani, a jó bornak nem kell cégér, de az mindenképpen lényeges, hogy mindig legyen egy új elem, egy új beruházás, ami még inkább motiválja azokat, hogy visszatérjenek, ha korábban jártak is ezen a területen. Összegzésképpen tulajdonképpen úgy tudom megfogalmazni ennek a fejlesztési csoportnak a jelentőségét, hogy a turizmusban is mindig kell beruházás, mindig kell fejlesztés, mindig kellenek új élmények, új elemek, hiszen ezek viszik előre az ágazatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Witzmann Mihály képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Szántódpuszta megújul! A majorság újra élni fog!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A somogyi, a balatoni és a szántódi emberek régi vágya, régi álma válhat valóra, ugyanis néhány héttel ezelőtt megkezdődött a munka a szántódpusztai majorság területén, elindult a turisztikai komplexum felújításának első üteme. Nagy dolog ez nekünk, ott élőknek, hiszen Szántódpuszta neve fogalom. Jól emlékszem arra, amikor évtizedekkel ezelőtt még a fénykorát élte ez a majorság. Gyermekkoromban komoly hírnévvel rendelkező turisztikai célpontként tartották számon, rengeteg élmény, látnivaló tárháza volt, amely mára bizony megkopott. Sokak nevében mondhatom, hogy azt szeretnénk, ha Szántódpuszta ismét visszakapná egykori fényét, hangulatát és hírnevét. Ennek megfelelően néhány évvel ezelőtt ígéretet tettem arra, hogy felújítjuk Szántódpusztát. Nos, örömmel jelentem, hogy minden jel arra utal, sikerrel jártunk. A most elindított projekt pedig az első és nagyon fontos lépés ezen célunk elérése érdekében. Szántódpuszta hivatalos elnevezése Idegenforgalmi és Kulturális Központ, de bátran nevezhetjük a régi magyar puszta egyfajta kifogyhatatlan emléktárának is. Egy olyan majorság, amely a XVIII-XIX. századi uradalmi gazdálkodás utolsó tárgyi emléke hazánkban. A Balaton déli partjának egyik büszkesége, amelynek állapota az utóbbi évtizedekben rohamosan csak romlott, és sajnos a gazdátlanság jeleit mutatta. Ennek a folyamatnak pedig véget kellett vetni, hiszen az utolsó utáni pillanatban vagyunk. A körvonalazódó elképzelések viszont végre biztató jövőt vázolnak fel. Az állami tulajdonú Helikon Nonprofit Kft. „Szántódpuszta majorsági épületek fejlesztése és a látogatóközpont létrehozása I. ütem” címmel benyújtott pályázata összesen mintegy 1,5 milliárd forint vissza nem térítendő támogatást kapott. Szántódpuszta fejlesztésének fő célja ennek a páratlan kulturális örökségnek a hosszú távú megvédése, valamint új, komplex és innovatív attrakciók kialakítása. Az első ütemben az épületek jelentős része megújul, valamint múzeum, kiállítótér és élménypark is létesül. A fejlesztés megfelelő infrastruktúrát biztosíthat kisebb fesztiváloknak, tematikus rendezvényeknek, lovas- és hagyományőrző programoknak egyaránt. Valódi közösségi térként a szabadidő hasznos és kulturált eltöltésének lehetőségét biztosítja majd diákcsoportok, baráti társaságok vagy éppen kiránduló családok számára egyaránt. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy ezek a megszépülő épületek vagy akár a vidéki állattartás, a lovashagyományok és a régi mesterségek bemutatása mellett, a leendő piactér pedig a helyi termelők és kézművesek portékáinak értékesítésére vagy akár a helyi alapanyagokból készített élelmiszerek megkóstolására biztosít majd kiváló lehetőséget. Jelentős eredménynek tartom továbbá, hogy kérésemet meghallgatva a kormány további 290 millió forint hazai forrást biztosított a beruházáshoz. A plusztámogatásnak köszönhetően az állam visszavásárolja a baloldali kormányok által korábban eladott Ádám Pincét, továbbá sor kerülhet a keresztistálló és a cselédházak tetőszerkezetének felújítására is. A majorság végre újra élni fog. Az elnyert támogatás összértéke tehát mintegy 1,8 milliárd forint, a valódi érték azonban nem az összegszerűségben jelenik meg, hanem sokkal inkább az így megmentett és pótolhatatlan értékben. Az idegenforgalmi komplexum jelenleg a keszthelyi székhelyű Helikon Nonprofit Kft. kezelésében van, ezért is tudtak ők pályázni a majorság felújítására, azonban azt is látni kell, hogy a vállalat elsődleges feladata a keszthelyi Festetics-hagyaték kezelése, megóvása és méltó megőrzése. Talán ezért is és a földrajzi távolság okán is Szántódpuszta kevésbé volt beilleszthető a kft. működési profiljába. Ügyvezető igazgató úrral erről már egyébként többször egyeztettünk. Szántód község polgármesterével is egyezik a véleményünk, miszerint a szántódiaknak, sőt minden balatoni és minden somogyi embernek, valamint a hozzánk érkező vendégeknek is, valójában egy dolog fontos igazán: olyan kezelője legyen Szántódpusztának, aki folyamatosan rendben tartja, élettel tölti meg, és színvonalas programokkal működteti azt a jövőben. [[15.50]] A korábbi években számos alternatíva is felmerült ezzel kapcsolatban. A szándék, mondhatom azt, hogy mindenhol megvolt, de hol pénzügyi, hol jogtechnikai vagy jogi akadályok nehezítették a megoldást. Így a leginkább működőképes megoldásnak jelenleg az egyházi vagyonkezelés mutatkozik, ezzel a lépéssel Szántódpuszta tulajdonképpen visszakerülhetne oda, ahová eredetileg is tartozott, hiszen már 1055-ben, a tihanyi apátság alapítólevelében is egyházi birtokként említik a területet. A jövőben tehát a legfontosabb feladat a fejlesztések folytatása mellett a megfelelő vagyonkezelő kiválasztása lesz. Szeretnék köszönetet mondani a kormánynak, hogy támogatta a beruházás megkezdését, köszönöm a Helikon Nonprofit Kft.-nek, hogy éltek a pályázati lehetőséggel, és végül, de legfőképpen szeretném megköszönni a szántódiaknak, a balatoni és somogyi lakosoknak a türelmet, a támogató partneri hozzáállást. Biztos vagyok benne, hogy a fejlesztés méltó lesz a majorság történelmi múltjához, és jelentősen hozzájárul a balatoni és a somogyi térség turisztikai szolgáltatásainak további bővítéséhez. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hoppál Péter képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Milliárdokból fejlesztik a baranyai településeket” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy egy kicsit szerényebben fogalmazzak, mint néhány ellenzéki listás képviselőtársunk, aki választókerületem egyes szám első személyű birtoklásáról beszél ott rendszeresen, miközben a választópolgárok őt nem választották meg helyi képviselőjüknek; engem, megtiszteltetésnek tekintem, hogy a negyedik ciklusban választottak meg a képviselőjüknek a Pécs és környékén élő 18 település lakói. Szeretnék beszámolni arról, hogy a Pécsett már bemutatott fejlesztéseken kívül a kisebb települések Baranya megyében az elmúlt száz évben csoda módjára fejlődhetnek, és hogy ezek milyen konkrét projektekben valósulhatnak meg. Tisztelt Országgyűlés! 2021 márciusában Magyarország Kormánya a Belügyminisztériumon keresztül rendkívüli támogatásban részesítette Cserkút község önkormányzatát, akik egy 30 éves problémát nem tudtak eddig orvosolni, a cserkúti ipari park, a cserkúti plató zárt szennyvízelvezetését tudják most 173 millió forintos kormányzati támogatásból a településen megoldani, így a környékbeli ivóvízbázisnak a védelme is lehetővé válik. Orfű község önkormányzata egy karácsonyi ajándékot kapott a kormányzattól, hiszen egy szintén az 1960-as évek óta húzódó kérdés végére került pont. Ugyanis a kormány 814 millió forintos, jól hallották, egy baranyai kis falu, 814 millió forintos kormányzati támogatásban részesült azért, hogy a kiapadt ivóvízkútját... Három kút is kiapadt az elmúlt másfél évtizedben, és az ivóvízellátás nyaranta már-már lehetetlenné válik ebben a faluban, ráadásul nagyon sok beköltöző van, és fesztiváltelepüléssé is vált ez a falu, most ebből a nagy összegből az új ivóvízkút létesítése és a teljes ivóvízhálózatnak a megújítása lehetővé válik. Nagyon örülnek a környékben élők és az orfűiek is ennek a nagy kormányzati segítségnek. További olyan településünk, amelyikbe még mindig nem európai uniós, hanem magyar nemzeti támogatás érkezett, és ez sokat segít a helyi infrastruktúrán, Szemely község önkormányzata. Itt a magyar többség és a horvát kisebbség együttesen hoz létre egy kulturális központot, erre az Emberi Erőforrások Minisztériumán keresztül a kormányzat 80 millió forintos támogatást nyújtott. Egy bölcsődeépítésbe is belekezdett a falu, amelyre pedig ezenfelül még további 170 millió forintos TOP-os támogatást nyertek, tehát itt, ezen a településen egy 250 millió forintos fejlesztés zajlik. Nagykozár községben összességében a belterületi vízelvezetés 54 millió forintos TOP-os támogatása mellett megújulhatott a Kossuth Lajos utca 20 millió forintból, a nemzetiségi tájházra kapott a falu kormányzati támogatást, valamint az óvoda felújítása is megvalósult, az előbbi 17,5, a második 33 millió forint támogatásból. Összességében Nagykozár község önkormányzata egy 124 millió forintos projektet valósíthat meg. Hogy a teljesség igénye nélkül a többi falunak a nagyobb fejlesztéseit is bemutassam, el kell mondanom, hogy Mánfa község önkormányzata a Baranya-csatorna szennyvíz-, illetve árvízproblémáinak a kezelésére egy korábbi pályázaton nyert ugyan 45 millió forintot, de mivel a kivitelezés ennek a többszörösét jelenti, ezért ezt a pályázatot visszaadták, és egy második beruházási igénnyel 100 millió forintot nyertek TOP-os kiegészítő pályázatként a kormány jóváhagyásával, és így valósulhat meg ez a beruházás. De említhetném Bogád község önkormányzatát, ahol szintén nagyon jelentős, 47 milliós fejlesztés zajlik, vagy Berkesdet, ahol az 50 millió forintos „Magyar falu” pályázat négy projektben valósul meg, Magyarsarlóson 52 millió forintos belterületi vízrendezés zajlik, Lothárdon további 50 milliós szennyvízberuházást bonyolítanak. Úgyhogy azt mondhatom, hogy választókerületünk falvai olyan mértékben fejlődnek és újulnak meg, amilyet a rendszerváltás óta a helyben élők nem láttak. Ellendben 115 milliós szennyvízberuházás történik, Romonyán 61 milliós belterületi vízrendezés, Kővágószőlősön 50 milliós bölcsődeépítés, Szilágyon 20 milliós járdafelújítás és Hásságyra a Belügyminisztérium egyedi támogatásával 10 millió forint és 19 millió forint érkezett ravatalfelújításra. Minden falu megújul Baranyában, az ott élők, sem a nagyszülők, sem a szülők, sem a gyermekek életükben nem emlékeznek ilyen fejlődésre. Remélem, hogy ezt folytathatjuk a jövőben is. Köszönöm szépen a szót. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kálló Gergely képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Egy kicsit árnyalni fogom a képet. Gyakran felszólalok az elmúlt évben tapasztalható kormányzati megvonásokról, az önkormányzatokat érintő megvonásokról. Igyekszem számokat hozni, hogy jobban értsük, hogy milyen hétköznapi problémákat jelentenek ezek a megvonások. Most az egyik legkisebb, nem a legkisebb, de az egyik legkisebb tételt fogom górcső alá venni a választókerületemben, ez pedig a gépjárműadó megvonása összegszerűen. Ercsi esetében mínusz 25 millió forintot jelent, Kulcs esetében 11 millió 200 ezer forintot jelent, Adony esetében 10 millió forintot jelent, Pusztaszabolcs esetében 13 millió forintot jelent, Nagyvenyim esetében 16 millió forintot, Iváncsa esetében 8 millió forintot, Perkáta esetében 7 millió forintot, Rácalmás esetében 10 millió forintot, és a legnagyobb település, Dunaújváros esetében 123 millió forintot jelent csak a gépjárműadó megvonása. De hogy jobban értsék a példát, bekérettem árajánlatokat. Mi szükséges egy településre állandóan? A padok és a kukák. Ezért padokról és kukákról kértem árajánlatot egy cégtől, és ezek közül kiválasztottam a kettő legdrágábbat, tehát a legdrágább padot a legdrágább kukával és a telepítésükkel együtt. Bármelyik fideszes országgyűlési képviselőtársamnak odaadom ezeket a pályázatokat, hogy lássák, mi mennyibe kerül. Na, most csak ezekből a gépjárműadó-megvonásokból Adonyban 40 darab mindennel felszerelt, telepített padot lehetett volna építeni, Nagyvenyimen 64 ilyen padot lehetett volna ebből a pénzből telepíteni, Iváncsán 53 teljesen modern kukát lehetett volna telepíteni, ami a kutyaürülék eltakarítására is alkalmas, Rácalmáson 60 darab ilyen kukát tudtunk volna telepíteni. De most ugorjunk még egy nagyot, Dunaújvárosba! Dunaújvárosból más példát hoztam. Dunaújvárosban a 123 millió forint, tudják, mennyit jelent? 2782 négyzetméternyi kátyút tudtunk volna eltüntetni csak a gépjárműadó pénzéből. Ezek a számok! Én tudom, hogy valami fejlődik, de hát azért ezek durva számok, és csak a gépjárműadóról beszéltem, ismétlem magamat. Aztán decemberben jött egy jó hír, mégis visszakapnak valamennyit az önkormányzatok. 17 megyei jogú várost nevezett nevén a miniszterelnök úr egy rendeletben, hogy pénzt kapnak, ebből 13 sajnálatos módon, illetve 13 település fideszes vezetésű, ők összesen 21,8 milliárd forintot kaptak úgy, hogy ezt szabadon felhasználhatták, ellenben négy ellenzéki vezetésű várossal. A négy ellenzéki vezetésű város 1,9 milliárd forintot kapott kompenzálás gyanánt, de nem használhatják fel szabadon ezt a pénzt. [[16.00]] Tehát nem úgy van, hogy arra költik, amire akarják, nem, a kormány megmondta nekik, hogy csak és kizárólag mire költhetik. Tehát azért itt óriási differenciák vannak. Úgy látjuk, hogy a fideszes településeket, igen, kompenzálja a kormányzat, kapnak pályázatot, nyernek pályázatot, visszakapják gyorsan a pénzt, de valahogy az ellenzéki vezetésűekről megfeledkeznek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Én tudom azt, hogy zuhanó gépen nem illik konyakot kérni, tudom azt, hogy ha válság van, akkor pénzt kell szerezni, ezt el is fogadná szerintem minden józan településvezető is. Amikor azonban azt látjuk, hogy elveszik a bevételeinket az iparűzési adó megfelezésével csak Dunaújváros 650 millió forintot veszített el, tehát amikor azt látjuk, hogy önök elveszik a bevételeinket , és közben olyanokra költenek, mint vadászati kiállítás, stadionfelújítás, stadionépítés, azért, ne haragudjanak, egy icipicit kinyílik a bicska a zsebünkben. Egy icipicit kinyílik a bicska a zsebünkben! Tudom jól, hogy leültek, tárgyaltak a településvezetőkkel. Az elején még teljes kompenzációt ígértek, és most már kiderült a feketeleves, hogy nem lesz teljes kompenzáció, hiszen nincs mit kompenzálni, hiszen a településeken maradt például az elvett iparűzési adó fele, az ott maradt a vállalkozóknál, igen, akik vagy bezárnak, vagy kinyithatnak, még nem tudják, az életükért küzdenek, tehát nyilván nem fogják tudni annyira visszaforgatni ezeket a pénzeket, mint ahogy azt papíron leírják. Én tehát azt kérem önöktől, hogy azért legyünk egy kicsit szerényebbek, fogjon egy kicsit vastagabban a toll akkor, amikor megyei jogú városokról, kistelepülésekről van szó. Van olyan település, amelynek az egyetlen bevétele a gépjárműadó-bevételéből származott, és önök ezt elvették, és nem egy évre, hanem két évre. Továbbá kompenzálják a településeket mihamarabb és teljesen! Végezetül pedig úgy gondolom, hogy a vasműt meg kell menteni. Maradok a körzetem szolgája. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik, a DK és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Korózs Lajos képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „Mikor lesz rend a Selypi-medencében?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Egy nagyon szomorú apropó az, ami miatt most lehetőséget kértem itt, az Országgyűlés előtt is beszélni erről a problémáról. Közel egy évtizede foglalkozom az úgynevezett eternitgyárral és az annak bezárása utáni helyzettel, interpelláltam, írásbeli kérdéseket intéztem, feljelentéseket eszközöltem, sorolhatnám. Hogy miért apropó ez a mostani dátum? Azért, mert mintegy hét évvel ezelőtt nyolc magánszemély pert indított annak érdekében, hogy kijárja a maga igazát. Ők felperesként voltak a bíróságon jelen ma már senki nem él közülük. Negyven év alatti fiatalemberekről is szó van. Kedves Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Évek alatt többször tanulmányoztam a rendelkezésemre álló dokumentumokat, és még laikusként is meg tudtam állapítani, hogy itt nagyon komoly hiátusok voltak, nagyon sokan nem végezték el a rájuk bízott feladatokat, ennek ellenére nincs felelőse ennek a történetnek és ennek a dolognak. A mérési eredmények azt mutatták éveken keresztül, hogy a technikai sor több pontján különböző mértékben és különböző formában, de mindig kijutott az azbeszt a környezetbe. Mintegy kétezer ház van az üzem környékén, el tudják képzelni, hány ezer embert érint ez a probléma. A szakértői vélemények a következőt is megállapították, és arról, hogy itt zárt rendszerben ment a technológiai sor, a következőket írja a szakértői iroda, amely elvégezte ezt a mérést: „Attól, hogy a technológia valamely elemét burkolattal látják el vagy helyi porelszívást alkalmaznak, még nem minősül zártnak, csak akkor, ha teljesül az a feltétel, hogy nem juthat ki semmilyen mértékben az anyag a levegőbe. A legjelentősebb mértékű környezetterhelést a csövek megmunkálása jelentette, amely az üzemidő alatt folyamatos volt. Az alapanyag-tároló és a hulladéktároló környezetében az udvaron lerakódott port szeles időjárás során jelentősebb mértékben kapta fel a szél és vitte ki a lakókörnyezetbe.” Képviselőtársaim, én most is kint voltam ennek az üzemnek a területén bárki meglátogathatja, ebek harmincadján van. Az állam több mint 1,3 milliárd forintot adott arra, hogy ott elvégezzenek egy rekultivációt, 1,3 milliárd forint nem volt arra elég, hogy a törmeléket és a sittet teljes egészében megsemmisítsék, elszállítsák, és a talajcserét végrehajtsák. Ott a környéken kis-Csernobilnak hívják ezt a területet, és úgy is néz ki: mintha derékban elvágtak volna mindent. A mai napig olajtócsák, irodai linóleumok, ülepítő medencék maradványai, és minthogyha egy atom csapott volna be, mondjuk, egy irodaépületbe, mert se nyílászáró, se ablak, se ajtó nincs rajta, talán már födém sem, de a váza még áll. Kóbor kutyák, döglött fácánok és különböző rágcsálók. Ez fogad a mai napig. Nézzék, én néhány évvel ezelőtt három különböző helyen három különböző pénzérmét helyeztem el, megnézve évről évre visszatérve, mert szinte tudtam, a nyakamat mertem volna a tőkére tenni, hogy itt soha az égvilágon semmi nem fog történni. Ezt a pénzt eltapsolták, és a munka nincs elvégezve. És cinikusan a feljelentésemre még csak nyomozás sem indult. Kedves Képviselőtársaim! Az azbeszt azbesztózist okoz, és ezek a kis mikroszemcsék beülnek a tüdő mély rétegeibe, és onnan soha nem tudnak távozni, mellhártyadaganatot okoznak. Legtöbben olyanok haltak meg, akik soha életükben nem dolgoztak ebben a gyárban, csak ott laktak a környéken. Az egészségügyi statisztikák világosan mutatják, hogy kiugróan magas a daganatos megbetegedéseknek a száma. Nézzék, amikor eltávolították ezt a 25 ezer tonna hulladékot, valakinek le kellett volna ellenőriznie azt, hogy minden úgy történte, ahogy az állam vagy a kormányhivatal elrendelte. Dokumentumok rendelkezésre állnak most is. 270 doboz dokumentum van a felperesek képvisele-tében [[Az elnök csenget.]] az ügyvédnőnél. Gondoljanak bele! Gondoljanak bele! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bősz Anett képviselő asszony, DK-képviselőcsoport, „A helyi önkormányzatoktól történő kormányzati forráselvonás végső soron a polgárok életminőségét rombolja” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt hetekben rávilágítottam számos kihívásra és néhány helyi sikerre, amely az agglomerációt, szűkebb értelemben pedig Érdet és térségét érintette. Nem beszéltem azonban még a helyi önkormányzatok kormányzati forráselvonásairól, amelyekkel kapcsolatosan a kormány olyan rövid távú és szűk látókörű stratégiát követ, amellyel rombolja ezt a társadalmat. Hiába gondolja a Fidesz, hogy kiszúrt az ellenzéki településvezetőkkel, mert források híján majd ők alig tudnak – gondolják felmutatni bármifajta eredményt, így 2022-ben számítanak arra, hogy esetlegesen az ellenzéki településvezetőkkel való elégedetlenség majd megmutatkozik a választási eredményekben. Én azonban azt gondolom, hogy ez nem az ellenzéki településvezetőket vagy akár bennünket rombol, tisztelt képviselőtársaim, hosszú távon igenis a polgárok életminőségét rombolja. Amikor elvonja az egyes településektől azt a pénzt, akkor mondjuk, a járdaépítést vagy az úthálózat fejlesztését akadályozza, ami az agglomerációban is jelentős probléma szinte minden településen. A járda mindenkinek hiányzik, de különösen azoknak, akiknek valamifajta segédeszközre van szükségük a közlekedéshez. És ne gondolják, hogy csak a mozgásukban korlátozottakra gondolok, tisztelt képviselőtársaim, gondolok itt azokra a kismamákra, akik a babakocsit tolják, vagy azokra a fiatal édesanyákra és édesapákra, akik kisgyermekekkel kismotorral, kisbiciklivel igyekeznek például a Duna-partra sétálni. Gondolok azonban azokra is, akiknek a családjában mozgásában korlátozott rokon van. Gondolok azokra, akik sérült gyermekeket nevelnek, és adott esetben kamaszokat tolnának kerekesszékben, hogy közösségi élményeket adhassanak gyermeküknek, azoknak a gyermekeknek, akiknek az oktatása és egyébként a mindennapos élete is rendkívül nehéz, egészen egyszerűen azért, mert a központi ellátórendszer rendkívül alulfinanszírozott, rosszul szervezett, és ezért az oktatási rendszerből, illetve a szociális ellátórendszerből számos módon maradnak ki ezek az adott esetben halmozottan sérült gyermekek, de olyanok is, akik mondjuk, enyhén sérültek, és például integráltan oktathatók lennének, de bezárja előttük a kapuit az állami oktatási rendszer. [[16.10]] Érden, tisztelt képviselőtársaim, nagyon sokat jelent a kétharmad, de egészen mást, mint országosan, a város belső úthálózatnak kétharmada ugyanis burkolatlan. Történik ez úgy, hogy a városi legendárium őrzi a miniszterelnöki látogatást 2015-ből, aminek során Orbán Viktor kiszállt az autóból, és megjegyezte, hogy ide nem kell más, csak aszfalt. Úgy tűnik, 13 évnyi fideszes vezetés után a helyi fideszeseknek nem sikerült végrehajtani a miniszterelnök egyébként jó meglátásából vagy részben jó meglátásából származó feladatcsokrot, infrastrukturális elmaradottságot örökítettek az új vezetésre 2019 októberében. A teljes úthálózat hossza 400 kilométer, amelyből 300 kilométeren nincsen szilárd útburkolat, 10 utcából 8-ban nincsen járda. Ezeket figyelembe véve az ideköltöző egyébként nagyszámú fiatal család arra kényszerül, hogy minden esetben autót használjon, illetve esetükben jelentősen megnehezül a gyalogos közlekedés. Hiába működik itt Érden például gyönyörű civil szervezet a halmozottan sérült gyermekek családjainak, illetve a gyermekek megsegítésére, amennyiben a várost ilyen forráshiányos állapotban találjuk a kormányzati intézkedések eredményeképpen, aligha tehetünk értük bármit, mint hogy megemeljük előttük a kalapunkat, és az igen kis költséggel vagy a költségmentesen működő projektekben segítjük őket, holott meggyőződésem, hogy egyébként az Életfa Csoport tagjai, illetve gyermekei jóval többet érdemelnének Érden és környékén. Kérdésem, ahogyan itt a szülők fogalmaznak, hogy az alacsonyan elérhető almákat legalább adják nekik oda, hogy vajon a halmozottan sérült gyermekeknek csak az alacsonyan elérhető almák jutnak-e. A válaszom egyértelműen az, hogy ennek nem így kellene lennie, azonban forráshiányos állapotban így van. Sajnos a kormány országosan sem képes megfelelő ellátórendszert fejleszteni a mozgásukban korlátozott, illetve fogyatékossággal élő honfitársaknak. De gondoljanak bele, tisztelt képviselőtársaim, hogy hiába építenek ezek az emberek olyan családi házat, amely akadálymentes és sok esetben nincsen küszöb, nagy az ajtó, akadálymentes a fürdőszoba, egy kedves, akadálymentes kertben tudnak lenni, ha kilépve a kertkapuból azonban nem várja őket más, mint az egyre mélyülő gödrök, a por, a kátyúk, és az, hogy járda híján rendkívüli módon nehéz adott esetben akár egy parkba vagy a Duna-partra eljutni. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, történelmi bűn az a forráselvonás, amellyel sújtják az ellenzéki önkormányzatokat. Illetve azt is gondolom ezenfelül, hogy nemcsak történelmi bűn, hanem olyan szűklátókörűség, amelynek önök lesznek a kárvallottjai. Most viszont azt kellene első körben belátniuk, hogy a polgárok ennek a forráselvonásnak a kárvallottjai. Egészen egyszerűen nem tudok ezzel mit kezdeni. Köszönöm, hogy meghallgattak, 2022-ben tudunk változtatni.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „A kisvállalkozások mára felélték a tartalékaikat. Hogy fest a gazdasági mentőcsomag „alulról”?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Egy éve, március 11e óta rendkívüli jogrend működik kisebb megszakításokkal, tehát vészhelyzet van, és március 18-án gazdasági mentőcsomagot jelentett be a miniszterelnök úr. Ezt már nem kellett nekünk úgy megszavazni tételesen, hiszen a gazdasági mentőcsomag már a rendkívüli jogrend keretében, vészhelyzetben lett elfogadva. Ebben nagyon jelentős pénzátcsoportosítás volt a már korábban elfogadott költségvetésben, 2022. de-cember 31-éig, tehát három évre a magyar költségvetést, már előre tudtuk, hogy el kell költeni a gazdasági mentőcsomag keretében. Arra gondolt az ember, hogy ebből valami pénz valamilyen módon, hiszen láttuk a fejezeteket, hogy milyen összegek vannak, jutni fog azokra a területekre, amelyeket valóban sújtott a pandémia, a válság. Meg szeretném említeni azt, hogy munkahelymegőrzésre 380 milliárd szerepelt; az akkora tételnek tűnt, ami egészen meglepetés volt, és bizalmat ébresztett bennünk. Munkahelyteremtésre 804 milliárd forint, kiemelt ágazatok támogatására 2564 milliárd forint vagy a vállalkozások finanszírozására 2416 milliárd forint szerepelt. És még a családok és a nyugdíjasok támogatására 235 milliárd forint. Összerakva, mert ez egy tartalék is volt, és nem mindegyik fejezetet sorolom fel, ez közel 10 000 milliárd forintos gazdasági mentőcsomagként jelent meg. Azt gondolta az ember, ha ebből jól gazdálkodunk, akkor ez talán kivezet bennünket abból a helyzetből, amit már akkor láttunk, hogy jelentős probléma lesz. Úgy gondolom, hogy ez nem így történt. Napirend utáni hozzászólásomban arról szeretnék beszélni, hogy mit érez Budapest egy választókerületében a kerület ebből a hatalmas pénzből, amelyet három évre eltettünk a gazdasági mentőcsomag különszámlájára. Hát, csatlakozom az előttem többek által elmondottakhoz: mi elvonást érzünk, mi sarcot érzünk, mi még pénzt nem kaptunk. Tehát ebben a kerületben iparűzésiadó-elvonást, gépjárműadó-elvonást tapasztaltunk; a parkírozás ingyenes, annak ellenére, hogy helyi rendelet szabályozza; az önkormányzati tulajdonú helyiségeket, amelyeket vállalkozásoknak bérbe adott, azokat ingyenessé kellett tenni, ha ez vendéglátó vagy idegenforgalmi célokat szolgált. Összességében a XV. kerület esetében ez 3,5 milliárd forintos elvonást jelentett. Ahogy hallottam a képviselőtársaimat, zengték itt, hogy mennyi milliárd érkezett a különböző településekre, nálunk az ajándék az volt, hogy valószínűleg ebből lett finanszírozva az ő pénzük, vagy nem tudom, hogy hova ment. A másik: a választókerületem egy része Újpestre esik, Újpest is majdnem 3 milliárd forinttal lett megcsonkítva. Tehát ilyen elvonás történt. Próbáltam keresni, hogy mégiscsak vannak valakik a kerületben, akik kaptak, ugye, gazdasági mentőcsomag valószínűleg a vállalkozásokhoz azért jelentős forrás jutott. Ugyanis ez az elvonás önkormányzati esetben azt fogja jelenteni, miután a fővárostól 35 milliárd ilyen elvonás történt ugyanennek a kere-tében, és egész Budapest esetében 90 milliárd forint, az összerakva, ugye, Budapest 24 önkormányzatból áll, szeptember-októberre többen is a fizetőképtelenség határára fognak kerülni, ha működésre hitelt nem fog a kormány engedélyezni, akkor a csődhelyzet fog beállni ezeknél az önkormányzatoknál. Próbáltam keresni, hogy azok a vállalkozások, amelyek elvileg igényelhették ezt a forrást, azok valószínűleg ehhez a pénzhez hozzájutottak. Barkóczi Balázs, aki a DK szóvivője, próbáltam az ő sajtótájékoztatójára is beülni, és a kérdésekből levonni azokat a következtetéseket, hogy hogyan lehet ehhez a pénzhez hozzájutni. Ehhez a pénzhez csak a NER-közeliek tudnak hozzájutni, sajnálatos módon ezt kell mondjam. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Debrecenben a nyuszi 201 millió forintnyi úgynevezett pótmunkát tojt” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kövezzenek meg, de bevallom őszintén, én gyerekkorom óta nem tudom, hogy húsvétkor miért a nyuszi tojja a tojást. Valószínűleg meg fogok maradni ebben a boldog tudatlanságban, de a tény tény marad, hogy Debrecenben a nyuszi 201 millió forintnyi úgynevezett pótmunkát tojt. Nyilván sokan örültek ennek vagy legalábbis egypáran biztosan, jelenleg ugyanis ennyivel fog nőni a jó ég tudja, majd mikor elkészülő BMW-gyár csapadékvíz-elvezetőjének az építése az eredeti árajánlattal szemben. Így lett az amúgy is horribilis 817 millió forintból cirka egy-másfél év alatt 1 milliárd 18 millió forint a beruházására. A pótmunka miatt. [[16.20]] Merthogy ez a varázsszó manapság, évek óta a Fidesz egyik pénztermő csodafegyvere: a pótmunka. Persze, van még mellette számtalan más ragyogó ötlet és innováció a fideszesek tarsolyában; ilyenek például a pótmunkát megelőző ráutaló beszélgetések: te nem is igazán akarsz elindulni ezen a pályázaton, mert megértheted, tudod, hogy ez egy olyan világ, neked pedig nincsenek meg a kapcsolataid. Hát, a fideszes városokban ez már nem is kérdéses, Debrecenben sem nagyon: akinek nincs kormányzati befolyásos kapcsolata, esetleg tűzközelben melegedő fideszes politikus haverja, nem strómanja senkinek, az a cégvezető már csak legyint, mert ő már tudja a rendet Debrecenben is, ismerik a rendszert, ő már nem is pályázik, mert felesleges. Persze, azért mindig van egy-két új hús, mondhatnám azt is, hogy önként jelentkező bátor harcos, ahogy azt mondani szokták, aki nem nagyon tudja még a rendszerszintű korlátait vagy nem ismeri, vagy ismeri, de nem fogja fel, vagy van olyan vak, vagy esetleg vakmerő, és mégis pályázik az állam, az önkormányzat által kiírt közbeszerzéseken. Nos, akkor jön a jól bevált és a Fidesz alternatív fővárosában, Debrecenben ismert, csapágyasra hajtott megoldás: a pótmunka. A pályázat beadásakor, ilyenkor vannak a titkos összekacsintások, hiszen az elvtársak már félszavakból is értik egymást; azért is, mert ráéreznek, nota bene tudják, hogy a leadott pályázatok milyen árajánlatot rejthetnek, és valahogy mindig az ő árajánlatuk lesz rendszeresen a legalacsonyabb. Sokszor persze a megvalósíthatatlanságig alacsony árajánlat ez, van úgy, hogy annyira, hogy már perelnek is miatta a vesztesek, tudniillik kilóg a lóláb, bár ez a teljes reménytelensége miatt egyre inkább kivesző műfaj mindenütt, Debrecenben már szinte soha nem alkalmazzák. Joggal kérdezheti bárki, hogy ez miért is jó akkor a nyertes pályázónak. Miért is van az, hogy mélyen a megépítési ár alatt valaki elnyer egy ilyen pályázatot, és még örül is neki, holott a papírforma szerint ő itt most ráfizetne. Nos, a csodák csak most kezdődnek, mert jön a jól bejáratott, amiről eddig is beszéltem, tudják, amit a nyuszi Debrecenben tojt 201 millió forintért, az előre lezsírozott gyakorlat, a fideszes innováció: a pótmunka. Ez az a titkos fegyver, amellyel bármilyen közbeszerzést, bármilyen elsőre megvalósíthatatlanul alacsony, full veszteségesnek tűnő árajánlatot különben nyereségessé lehet tenni. Ez az úgynevezett alkotmányosköltség-termelő csodaberuházás, amit lehet ebből varázsolni: a pótmunka intézménye. És persze ilyenkor kell valami indoklás, ilyenkor jön az indoklás: előre nem látott új tényező merült fel, vagy bármi, esetlegesen az, hogy ha már más nincsen, hát, kérem szépen, drágult az élet. Ez Debrecenben ennél a beruházásnál nagyjából egy év alatt 20 százalékot jelent. Érdekes módon ilyenkor 20 százalékkal tud drágulni az élet, de amikor a nyugdíj-megállapításról van szó, akkor ez a 20 százalék nem működik. Ilyenkor gátlástalanul vastagon tud fogni az elvtársak ceruzája, mert ez az eszköz az, amellyel bármilyen beruházás végösszegét bármekkora összeggel igen, gátlástalanul lehet növelni, márpedig Debrecen város vezetőiben, kormánypárti parlamenti képviselőiben, amint ez a mostanihoz hasonló és számtalan másik példa is igazolja, gátlások pedig rég nincsenek. És itt most üzenném a gátlástalan fideszes kollégáknak: közeleg az a pillanat, amikor minden fillérrel, minden vastagon fogó ceruzával, minden pótmunkával és minden pótmunkaindoklással tételesen el kell hogy számoljanak. El fognak számolni minden fillérrel! Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencsik János független képviselő: „Mi fog történni, ha több lesz a vakcina, mint az oltásra regisztrált?” Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Most már több mint egy éve éljük az életünket bezártságban és korlátozások között. Ennek kezdetben az oka az ismeretlen kór volt, később a megfelelő mennyiségű és biztonságú vakcinák hiánya, most pedig hamarosan a be nem oltottak tömege lesz, honfitársaink fele ugyanis nem regisztrált, és a jelek szerint esze ágában sincs regisztrálni az oltásra. Mi fog most történni? Ott fog toporogni több millió ember, aki szeretne már újra moziba menni, színházba járni, koncertre járni, uszodába menni, és azért nem fogja tudni ezt megtenni jó eséllyel vagy biztonságban, mert az ország másik fele viszont nem akarja magát beoltatni; nem feltétlenül azért, mert vírustagadó, hanem egész egyszerűen azért, mert fél, bizonytalanságban van tartva, nem tudja, hogy kinek higgyen, nem tudja, hogy kiben bízzon meg. Előállt a patthelyzet, és világosan látszik, hogy ezért a kormánypártok az ellenzéki pártokat, a baloldali ellenzéket teszik felelőssé; nem alaptalanul természetesen, hiszen a baloldali ellenzéki pártok tényleg havonta meg hetente változtatták a vírussal kapcsolatos álláspontjukat: egyik héten még aláírást gyűjtöttek a keleti vakcinák ellen, a másik héten már közösen buzdítottak az oltásra, de ez csak az igazságnak az egyik szelete. Szeretném a kormánypárti képviselők figyelmébe ajánlani a Publicus Intézetnek a március végi felmérését, amely kimutatta, hogy jelenleg az összes ellenzéki szavazónál magasabb volt az oltási hajlandóság, mint a kormánypártiak körében. Tehát az a helyzet, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy az önök szavazói azok, akik többségében leginkább elutasítóak az oltásokkal szemben, főleg a kistelepüléseken. A saját táborukat nem tudták meggyőzni arról, hogy oltassák be magukat, és ezt azért nehezen lehet az ellenzék nyakába varrni. A Polgári Válasz még január 6-án javasolta azt, hogy induljon egy nagy fokú felvilágosító, tájékoztató kampány. Orbán Viktornak három hónappal később a Kossuth Rádióban nagy fejvakargatások közben jutott eszébe, hogy tényleg kéne kezdeni ezzel valamit, és kéne egy felvilágosító kampány. Csakhogy az a helyzet, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy önök olyan színvonaltalanná züllesztették a közmédiát, hogy a legalapvetőbb funkcióját nem tudja mára ellátni: azt, hogy közszolgálatot nyújtson. A saját szavazóik nem hisznek a saját propagandáiknak, ezért nem akarnak elmenni oltatni magukat. De van egy másik, sokkal súlyosabb oka is, hogy az ország egyik fele jobban fél az oltástól, mint a vírustól, és jobban hisz a sarlatánoknak, mint a tudósoknak és a kutatóknak: ki hagyta meglépni Gődény Györgyöt a választási kampányra felvett pénzzel, 150 millió forinttal, amellyel azóta sem számolt el, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim? Ki van kormányon? Ki volt kormányon 2018-ban? Nem önök voltak azok véletlenül, és nem önök azok most, akik ölbe tett kézzel nézik, hogy ez a társaság a legsúlyosabb járvány közepette tüntetéseket szervez, őrült összeesküvés-elméleteket oszt meg? Lassan nincs olyan család, ahol ne lenne egy rokon, aki súlyosan megbetegedett, vagy maradandó egészségügyi károsodásokat szenvedett, vagy bele is halt ebbe a szörnyű kórba, és ehhez képest azt látjuk, hogy önök nézik, hogy ez majd magától valahogy elmúlik. Hol van a nemzetbiztonság? Hol vannak a szolgálatok? Miért nem lépnek semmit? Ha az elmúlt 30 év összes szélsőséges, vallási fanatikus vagy szélsőjobboldali vagy szélsőbaloldali csoportját egybegyúrom, azok összesen nem jelentettek akkora veszélyt a magyar emberek egészségére, mint ez a virulens, oltástagadó csoportosulás. Nem azokról az emberekről beszélek, akik a Facebookon megosztanak egy tartalmat, hanem azokról, akik tudatosan, tervszerűen gyártanak le rémhíreket, terjesztenek rémhíreket azért, hogy anyagi javakra tegyenek szert, hogy közhatalomra törjenek ugye, most már politikai pártot is alapítottak , és ezt bátran meg tudják tenni, hiszen önök nem csinálnak semmit. Pedig még csak törvényt sem kellene hozniuk, hiszen ott van rá a különleges jogrend, ott van a rémhírterjesztés. Ezt háborús logika alapján, háborús viszonyokra hozták, de önök beszélnek már arról, hogy háborúban állunk a vírussal szemben, önök alkalmaznak háborús retorikát, akkor viselkedjenek is úgy, mint egy hadban álló fél! Legyen végre a 133 bátor embernek bátorsága ahhoz, most, amikor igazán bátornak kéne lenni, hogy fellépjen ezekkel a csoportosulásokkal szemben! Az év elején megtettem, most megteszem újra: a Polgári Válasz mozgalom elnökeként felszólítom a kormányt, nyilvánítsa nemzetbiztonsági kockázatnak azokat a szélhámos csalókat, akik kártékonyan, tudatosan és tervszerűen hangolnak az oltások ellen, rémhíreket terjesztenek, aláássák a védekezést, és lebeszélik az embereket az oltásról. Több millió ember élete és egészsége forog kockán. Most legyenek bátrak! Most éljenek a teljhatalmukkal, amiért annyira remegtek, és amit annyira akartak! Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Stummer János képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Korszakváltás” címmel. Öné a szó. [[16.30]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nekem meggyőződésem, hogy a Békés megyei emberek, a Békés megyei polgárok nem azt a jelent érdemlik, mint ami most az önök, a jelenleg regnáló kormánypártok politikája okán és politikája miatt adatott nekik. Azt gondolom, hogy a Békés megyei polgárok jobb sorsot érdemelnek annál, mint hogy az egész Európai Unió egyik legszegényebb megyéjének lakói legyenek. Ezek az emberek, az én honfitársaim többre és jobbra érdemesek, többre és jobbra jogosultak a munkájukért és az adójukért cserébe, mint amit most kapnak jelen pillanatban a magyar államtól. Vegyék észre és véssék jól az eszükbe, hogy a Békés megyei polgárok nem másodrangú polgárai ennek a hazának! Az én szülőföldem nem kér többet a megalázó bérekből, nem kér többet az egészen elképesztően színvonaltalan közszolgáltatásokból és nem kér többet a mindent maga alá gyűrni képes szegénységből. Az én szülőföldem nem kér többet az önök „kéz kezet most” politikájából, az önök urambátyámvilágából, az önök mindenfajta lelketlenséget sugárzó hatalmi arroganciájából, abból a gőgből, amely senki másra nem volt jellemző annyira az utóbbi harminc évben, mint magukra. Az én szülőföldem marakodás helyett békét, gazdátlanság helyett rendet, minőségi életet kér, és nem pedig kamufejlesztéseket valódi fejlődést. Ezek az emberek, akik közül én jövök, becsületes munkával akarnak végre egyről a kettőre jutni. Lehetőséget akarnak arra, hogy ha becsületesen dolgoznak vagy becsületesen dolgozták végig az életüket, jobb életük legyen, jobb életminőséget tudjanak adni maguknak és a családjaiknak. Tudják, önök azt hiszik szerintem, hogy akik Békés megyében élnek, nem látják a híreket, nem néznek tévét, nem olvassák az internetet, de higgyék el, hogy mi is látjuk a több tízmilliárdos vadászati kiállításukat, látjuk az agancskaput, látjuk azt, hogy egymás között hogy osztják szét válság idején a megemelt fizetéseket, meg látjuk Lőrinc barátunk feleségének ujján az új gyémántgyűrűt. Tudják, azt is tudjuk, hogy mindezekben ott van a mi pénzünk, mindezekben ott van a mi adónk is. Amikor kikapcsoljuk a tévét, lekapcsoljuk az internetet és kimegyünk az utcára, akkor kerülgetjük a kátyút, amikor megnyitjuk otthon a csapot, kéthetente barna színű víz vagy valamilyen folyadék folyik belőle, és ha édesanyánkat el akarjuk vinni orvosi vizsgálatra, járvány ide vagy oda, járványon kívül is hónapokat kell várni egy valamirevaló orvosi vizsgálatra. Látjuk a tévében azt, hogy mire van pénz ebben az országban, és tapasztaljuk a saját bőrünkön azt, hogy miránk pedig nincs. Maguk és mindenki más, akik az utóbbi harminc évben kihasználták a békési embereket, ahelyett, hogy segítettek volna rajtuk, megbuktak, és felelni fognak a tetteikért. Maguk és mindenki más, akik az utóbbi harminc évben ezt a vidéket Európa szegényházává tették, miközben alig néhány évtizeddel ezelőtt még ennek az országnak ez az éléskamrája volt, megbuktak, és felelni fognak a tetteikért. És most van képük, van bőr a képükön vidékfejlesztésről papolni, beruházásokat ígérgetni, százmilliárdokkal hitegetni a saját híveiket, három kilométernyi útfelújításért sajtótájékoztatót tartani úgy, hogy minden alsóbb rendű úton úgy kell közlekedni, mintha tankok számára elhelyezett aknák között kellene járkálni? Mindenki tudja már, hogy csak a saját zsebüket fogják megtömni azokkal az uniós pénzekkel, amelyek a következő fejlesztési ciklusban ide, Békés megyébe fognak érkezni. Legalábbis ez a tervük, de ha rajtunk múlik, erre nem fog sor kerülni. Én azért jövök, hogy reményt adjak a szülőföldemnek, hogy ez a vidék, Békés megye lesz még újra, nem is olyan soká, a becsületes emberek otthona. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „A dél-balatoni vasútvonal felújításával Mészáros Lőrinc sokat profitált. És a balatonmáriafürdőiek, balatonkeresztúriak mennyit?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Bizonyára tudják, hogy néhány évvel ezelőtt Mészáros Lőrinc cégei felújították a dél-balatoni vasútvonalat. Látva a korábbi gázszerelő vállalkozó hihetetlen ütemű és mértékű vagyongyarapodását, ő bizonyára jól profitált a több mint 72 milliárd forintos beruházásból. De mennyit profitáltak a somogyi polgárok és a balatoni ingatlantulajdonosok? Hát, nem sokat. A vasút közlekedése csendesebb lett ugyan, de a menetidő számottevően nem csökkent. Pedig ez is fontos lett volna, mint ahogyan az is, hogy rendszeresen tudják használni az emberek ezt a vasutat. A vasútvonal megújult, a vonatok is közlekednek rajta, csak éppen nemigen állnak meg Balatonmáriafürdőn. Hogyan lehetséges ez, amikor a két máriai megállóhelyre csak eddig 512 millió forintot költöttek el? Azért csak eddig, mert a máriahullámtelepi megálló felújítását a mai napig nem sikerült befejezni, az állomás épülete továbbra is használhatatlan. Hiába költöttek tehát a mi pénzünkből százmilliókat, a somogyi embereknek nem lett jobb. Az a probléma, hogy a Balatonmáriafürdőn és Balatonkeresztúron tartózkodók, amennyiben Budapest irányába akarnak vonattal utazni, azt napjában egyetlenegyszer tehetik meg. Azt is csupán hajnalban 4 óra 51 perckor. Ez elképesztő. Felújítottak egy vasútvonalat, de nem lehet A-ból B-be eljutni. Ha valaki például Fonyódra akar elmenni gimnáziumba vagy akár balatonboglári munkahelyére, akkor hajnalban kell indulnia. Vagy az ellenkező irányba kell indulnia, ott pedig várakoznia, átszállnia, ami egész egyszerűen nonszensz. Ebből is látszik, hogy hiába költöttek a mi pénzünkből százmilliókat, a somogyiaknak nem lett jobb. Az új menetrend kialakítását követően a máriaiak panasszal is fordultak az állami tulajdonú MÁV-hoz. De nem történt pozitív változás. A cég tájékoztatása szerint a főszezonon kívül most tessék figyelni! kevés az utas, és olyan feszes a menetrend, hogy nem fér bele még egy megállás. No, de kérdezem én: a főszezonban bele fog férni, amikor a menetrend még feszesebb lesz? A helyzet abszurditásán túl, hogy a nemrég méregdrágán felújított állomásokon nem áll meg a vonat, egy fontos dolgot mindenképpen tisztázni kell. Ne gondolják azt, hogy ez egy csupán néhány száz fős település néhány lakosának problémája! Balatonkeresztúrral együtt több tízezer ingatlantulajdonost és több tízezer embert érint ez a probléma, ez a paradox helyzet, akik nem csupán a szezonban, hanem már most is időszakosan a térségben vannak. Álljon meg a menet! Szép dolog a vasút népszerűsítése, de ennek alapvető feltétele, hogy a vonat is megálljon. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2021. április 26-án kerül sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom.