[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 9. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Z. Kárpát Dániel és Gelencsér Attila jegyző úr, aki rövidesen érkezik, lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az energiaválságra a megoldás az ország energiafüggetlenségének a megteremtése. Ennek fontos eszköze a klímabérlet. Sajnos válságok korát éljük, az energiaválság az egyik legsúlyosabb ezek közül, ami összefonódik a klíma- és ökológiai válsággal is. Igen nagy szűklátókörűség lenne arra építeni, hogy a most az árakat az egekbe repítő energiaválság néhány hét, egy-két hónap vagy akár egy év alatt elmúlik. Aki ezt gondolja, az nem érti, hogy milyen kihívások előtt áll a világ, és milyen kihívások előtt áll Magyarország a következő években, évtizedekben. Minél inkább függünk a fosszilis energiától, annál inkább kiszolgáltatottak leszünk a következő években, és ebből a szempontból teljesen mindegy, hogy orosz kőolajról, amerikai palagázról vane szó, mindkettő veszélyes az energiafüggetlenségünkre. A fosszilisenergiahordozó-felhasználásunkat egyébként is csökkentenünk kellene. Az előrejelzések szerint az idei nyár nagyon meleg és aszályos lesz, sokak szerint minden idők legmelegebb és legszárazabb nyarára készülhetünk. Ha nem csökkentjük a kibocsátást, ennél is rosszabbak jönnek. Egy ilyen válságból azok az országok kerülnek ki győztesen, akik megértik, hogy az milyen mozgásokat indít el, és milyen módon fogja átrendezni a világot és megváltoztatni az ország helyzetét. A kormány válasza erre az, hogy görcsösen próbálja biztosítani a fosszilis energiahordozók zavartalan áramlását. Az LMP válasza ezzel szemben az, hogy az energiafüggetlenséget minél inkább meg kell teremteni, csökkenteni kell a függőséget, és azt gondoljuk, hogy nem megengedhető az sem, hogy az orosz olajtól vagy az amerikai gáztól függjön az ország. Az LMP ennek megfelelően javasolja, hogy Magyarországon vezessenek be egy klímabérletet. Ez egy országosan mindenki által megvásárolható, minden tömegközlekedési eszközre érvényes, egységesen 5 ezer forintba kerülő bérlet. Ehhez hasonló szabályozást éppen pár napja fogadtak el Németországban. Ez rövid távon segítené azokat, akik a magas benzinárak miatt hátrányt szenvednek, és nehézséget jelent nekik az utazás. Arra kérem a tisztelt kormányképviselőket, hogy ne a 480-as benzinárt hozzák válaszul, mert higgyék el, Magyarországon azt is nehéz kifizetni sokaknak. A közösségi közlekedéssel radikálisan lecsökkenthető az ágazat energiaigénye, károsanyag-kibocsátása, ezért növelni kell a közösségi közlekedést rendszeresen használók számát. A klímabérlet vonzóbbá teszi a közösségi közlekedést, és segítséget jelent azoknak, akiknek nehézséget okoz a magas energiaárak kifizetése a közlekedés szempontjából. Az LMP a klímabérletet először egy három hónapos átmeneti időszakra javasolja bevezetni. Első lépésként három hónapra kellene bevezetni a klímabérletet, és utána egy valódi társadalmi vitát folytatni annak sikerességéről, ne adj’ isten, kudarcáról, bár hiszünk benne, hogy ez egy sikeres kezdeményezés. Három hónap után a valós társadalmi vitát követően dönteni kell arról, hogy fennmaradjone a klímabérlet. Azt gondoljuk, hogy a kedvező tarifa mellett ugyanis fejleszteni szükséges a közösségi közlekedést, mert tehetjük akármilyen olcsóvá a közösségi közlekedést, ma vannak Magyarországon olyan területek, ahol ez nem jelent minőségi alternatívát az autós közlekedéssel szemben. A program teljes költségét a központi költségvetésnek kellene állnia, nem a kivéreztetett önkormányzatoknak, nem a csődközeli közlekedési cégeknek, hanem a központi költségvetésnek. Ehhez a forrás könnyen megteremthető, ha a kormány nemcsak egyes multikat adóztatna meg szelektíven, hanem bevezetné az általános 25 százalékos társasági adót a nagyvállalatokra és a multinacionális cégekre. Csak a MOL tavalyi rekordnyeresége megadóztatásából fedezni lehetne a három hónapos program körülbelül 100-120 milliárd forintos költségét. Emlékeztetem a tisztelt Házat, hogy a MOL tavalyi nyeresége adózás előtt elérte az ezermilliárd forintot. A hosszú távú programra pedig fedezetet nyújthat, ha az autópályák helyett a vasutat és más tömegközlekedési ágazatokat fejlesztenénk, hiszen így sokkal több embernek segítünk, sokkal több ember minőségi közlekedését tudjuk biztosítani fenntartható módon. Az LMP álláspontja, hölgyeim és uraim [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] rendkívül egyszerű: minél többen használják a tömegközlekedést, annál nagyobb az ország energiafüggetlensége, így erősödik Magyarország szuverenitása [[Az elnök ismét csenget.]] arról nem is beszélve, hogy jobb lesz a levegő, és kisebb lesz a zaj. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Fürjes Balázs államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönjük szépen, fontos témát hozott szóba képviselő úr, ami már félsiker. Azt gondolom, hogy a parlamentben akkor tudunk hazánkat szolgáló, értelmes parlamenti vitákat folytatni, ha az az első alapfeltétel, hogy jó témaválasztást teszünk, teljesül. Lehet, hogy nem fogunk egyetérteni, de nem lehet jó vitát folytatni anélkül, hogy a téma ne lenne hasznos Magyarország számára. Azt gondolom, hogy ez egy fontos kérdés. A megújuló energia tekintetében van köztünk egy vita, de nincs demokrácia vita nélkül. Mi a napenergiát részesítjük előnyben, mert az ingadozáskülönbséget jobban lehet kezelni, és könnyebb tárolni a naperőművek által termelt kapacitást. Ugyanakkor azt előre szeretném bocsátani, csak egy kontextusba szeretném helyezni, hogy a kormány nyitott komolyan megfontolni a klímabérletre vonatkozó javaslatot. Palkovics miniszter úr vezetésével Vitézy Dávid közlekedési államtitkár és csapata nagyon közelről tanulmányozza naprakészen ugye, június 1-jével vezették be Németországban ezt a német intézkedést, és komolyan elemzik, vizsgálják annak a lehetőségét, hogy Magyarországon vajon egy hasznos lépés lennee a klímabérlet bevezetése. [[9.10]] A veszélyek korát éljük, szeretném a kontextust ezért meghatározni. A veszélyek korát éljük. Öt egyértelmű veszélyforrást azonosíthatunk a világban és Magyarországon: zajlik egy háború, fegyveres konfliktus, gazdasági válság, élelmiszer- és energiaellátás-biztonsági kihívások, ezek, illetve az ivóvízproblémák erősítik a migrációt, és a járványok. Cselekvőképes és polgárait, polgárainak biztonságát megvédeni képes nemzetállamra és ilyen kormányzati politikát folytató nemzeti kormányokra van szükség Európában. Az Unió sosem fogja elvégezni a nemzetállamok feladatát. Ennek a cselekvőképességnek három nagyon világos feltétele van: kell egy erős politikai felhatalmazás, legitimitás a választók részéről, ezt megkaptuk Magyarország polgáraitól. Szuverenitás kell, ami akarat és erő kérdése. Önállóságra van szükség, nem sodródó politikára, hanem a magyar érdeket figyelembe vevő szuverén magyar politikára, kormányzati politikára. És végül is, harmadrészt pedig politikai kormányzás és jól szervezett állam szükséges ahhoz, hogy cselekvőképes legyen Magyarország. Az energiaellátás-biztonság elvesztése az egyik legnagyobb veszély. Nemcsak az árak, hogy egyre drágábbak az energiahordozók, hanem önmagában már az is kérdés, hogy lesze elegendő hozzáférhető energiahordozó. Itt óvatos, megfontolt magatartás a felelős kormányzati hozzáállás, stratégiai nyugalom, semmi kapkodás. Az olaj és a gáz tekintetében, ugye, nem vagyunk önellátóak, adottságként létezik földrajzi, geopolitikai, történeti pozíciónk, amelyből egy keleti függés fakad. A diverzifikáció és a keleti energiahordozók kiváltása egy jól hangzó politikai cél, csak közben figyeljünk néhány szempontra. Az egyik egyirányú függés helyett nem jó megoldás egy másik egyirányú függés bevezetése. Minden kapacitást, forrást csak akkor szabad föladni, ha van helyette biztos, másik beszerzési ellátási forrás. És azt az összefüggést is érdemes végiggondolni, hatásait jól kiszámolni, hogy ha akármilyen nemzetközi, hazai politikai döntésekből, szándékokból fakadóan át akarunk állni valamire, amihez az kell, hogy nagyon sok pénzért, nagyon drágán infrastruktúrát építsünk, hogy aztán ezen infrastruktúrán keresztül, ezen infrastruktúra által a mainál sokkal drágábban vásároljunk más forrásból gázt vagy olajat, az bizonyosan nem csak előnyökkel jár, sőt. Szóval, összetett a kérdés. Mit tettünk? Mit teszünk? Diverzifikálunk. A hét szomszédunkból ma hattal köti össze interkonnektor-vezeték Magyarországot, ebből ötöt 2010 óta építettünk, egyetlenegy létezett előtte. Hosszú távú szerződésekkel kötjük le a kapacitásokat a hagyományos beszerzési források tekintetében, és felkészültünk az atomenergia-kapacitás bővítésére is, és a rezsivédelem. A klímabérletet szívesen megismerjük, az önök részletes javaslatát, Vitézy Dávidék is követik ennek a trendjét. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A német példa jó példa lehet, a minden közösségi közlekedésre és távolsági vonatra is bevezetendő havi bérlet megfontolandó, számtalan előnnyel jár. Folytassuk a konstruktív vitát ebben a kérdésben! [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Rétvári Bence frakcióvezető úr, Párbeszéd-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó. [[Derültség. Rétvári Bence Tordai Bencének: Na, átvettél? Jelzésre:]] Freudi elszólás, tisztelt Országgyűlés, ugyanis a helyzet az, hogy nagyon forogtak a nevek, Tordai Bence frakcióvezető úr későbbre jelezte érkezését, úgyhogy most szerencséje van, mert időben itt van, öné a szó. Megkövetem, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm a szót. Lagom, kedves polgártársak, lagom! Ez a svéd kifejezés annyit jelent, hogy se nem túl sok, se nem túl kevés, pont elég. Ez a mértékletességről szól. Egyesek szerint az ósvéd törvény szóból keletkezett, mások azt mondják, hogy a vikingeknek abból a szokásából, amikor körbeadták a mézsörrel teli kupát, s mindenki csak annyit ivott belőle, hogy az utolsónak is jusson még. Pont elég, tekintetbe véve másoknak az igényeit is. Ez az a filozófia, ez az az életszemlélet, amely miatt a skandináv modell, az északi modell, a svéd élet sokunk számára vonzó vagy példaértékű. Ez az, aminek köszönhetően a svéd társadalomban a társadalmi egyenlőtlenségek sokkal kisebbek. Ez az, ami miatt Svédországban nem igazán látni a kirívó túlfogyasztásnak azokat a mintáit, amik Magyarországon nagyon sokaknak csípik a szemét. Ez az, ami miatt a svédek sokkal inkább fenntartható módon élnek, és ez az, amit mi, zöldek is követendő példának gondolunk, a se túl sok, se túl kevés elve, a mértékletesség szempontja. Ez az, ami egy fenntartható országhoz, egy fenntartható társadalomhoz, egy fenntartható módon működő gazdasághoz vezethet el minket. Ez a zöld-Magyarország víziójának az egyik alapja, ez az, amit a Párbeszéd javasol mindannyiunk számára. Igen, érdemes időnként tanulni másoktól, hiszen Magyarországon, de egyébként szerte a világban nem ez az uralkodó megközelítés, hanem az, amit a kapitalizmus, illetve az ezt megideologizáló főáramú közgazdaságtan mond: egyik axiómájává, az egyik megkérdőjelezhetetlen alaptételévé tette, hogy a több jobb. Azt állítják, hogy minél több, annál jobb. Márpedig belátható, hogy egy véges világban a végtelen növekedés, mindennek a folyamatos, túlzott felhalmozása egyszerűen fenntarthatatlan, fizikai korlátokba ütközik. És ez az, ami miatt ez a szabályozatlan kapitalista logika az emberi civilizáció és a földi ökoszisztéma veszélyeztetését jelenti. Ez az, ami miatt át kell írni ezt a folyamatosan növekedésre fókuszáló logikát, és helyette egy olyat állítani, ami az embert és nem a profitot helyezi előtérbe, ami az embert szolgálja, a társadalmat szolgálja, és nem öncélnak tekinti a gazdaságot. Mi a lagom filozófiáját javasoljuk a magyar társadalom, a magyar emberek számára. Mindenkinek jusson elég. Tehát amikor például alapjövedelemről beszélünk, amikor az alapjövedelem bevezetését javasolja a Párbeszéd, akkor azt mondja, hogy ma sokaknak túl kevés jut, az nem lagom. És amikor azt mondjuk, hogy adóztassuk meg a hipergazdagokat vagy adóztassuk meg a túlnövekedett nemzetközi óriáscégeket, akkor azt mondjuk, hogy nekik pedig túl sok van, az sem lagom. [[Rétvári Bence: Ezért szólaltatok fel tegnap az Aldi érdekében, igaz?]] Tehát vissza kell venni ebből. Csökkenteni kell a különbségeket, és fenntarthatóvá kell tenni az életmódunkat, erről szól a lagom filozófiája. [[9.20]] Ez az, ami a zöld-Magyarország alapját képezheti, és ez az, aminek a talaján állva mi kritizáljuk általában a globális kapitalizmusnak ezt a fékevesztettségét, és különösen a magyar politikai kapitalizmust. Az nem lagom, hogy egy végigdolgozott élet után egy idős polgártársunk 60-80 ezer forintos nyugdíjat kap. És az sem lagom, hogy Mészáros Lőrinc sok száz milliárd forintos vagyont halmoz fel mindenféle tényleges érdem, teljesítmény, tehetség nélkül. S az sem lagom, hogy a jegybankelnök fiacskája megveszi az ötödik vintage Porschéjét, és az sem lagom, hogy sokaknak befütyül a szél az ablakon, vagy nincs WC a házban, úgy nevelnek gyereket, hogy nincs folyó víz a háztartásban. Ez mind nem lagom. Mi azt javasoljuk, hogy állítsuk át a gondolkodásunkat, legyen a „pont elég” mértékletessége az irányelvünk, az a vezérlő elv, ami alapján egy igazságos és fenntartható társadalmat rendezünk be. Mi, párbeszédesek, mi zöldek ezt a szemléletet javasoljuk mindannyiunk számára, és ez alapján kritizáljuk a rendszert, az önök politikai és gazdasági rendszerét, azt, ami hatalomból is túl sokat halmoz fel egyesek és egyébként arra méltatlanok kezében, és túl keveset hagy a hatalommegosztás számára, túl keveset hagy a társadalmi kontroll számára. S ugyanezt látjuk a gazdaságban is, túl nagy vagyonok és túl nagy jövedelmek halmozódnak fel egyesek kezén, mások kezében pedig szinte semmi sincs. Tényleg csak azt kívánom mindannyiunknak, hogy legyen lagom, legyen éppen elég, legyen a mértékletesség a hatalomban, a politikában, a gazdaságban, a társadalomban a legfőbb vezérlő elvünk, és így juthatunk el egy boldogabb zöld-Magyarországhoz. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tordai… bocsánat, Tuzson Bence államtitkár úr válaszol. [[Derültség.]] Azt gondolom, hogy a mai nap Tordai képviselő úrral, frakcióvezető úrral végleg lezártuk a vitát. Így van az, amikor azt nézzük, hogy ki mikor érkezik be a Házba és úgy folytatjuk az ülést. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Így Bencék egymás között, de micsoda különbség [[Derültség és taps.]] , ezt ne felejtsük el! Képviselőtársam, hallgattam mint Bence az ön felszólalását, és elgondolkoztam, mert a mértékletességről kezdett beszélni, ami igen-igen meglepett, mert sok minden jellemző volt az ön felszólalásaira, amikor itt rohangált a parlamentben, vagy különböző táblákat meg kamerákat helyezett, meg ideállt a miniszterelnök elé, akkor sok minden jellemző volt, de pont a mértékletesség nem volt jellemző önre. Ez komoly pálfordulás, és kíváncsiak leszünk arra, hogy ez a mértékletesség a következő időszakban a parlamenti munkában hogy fog érvényesülni. Remélem, tanult abból, amit a választók mondtak, mert mégis egy olyan párt, mint az önök pártja, a Gyurcsány-párt külföldi tagozata ahogy frakcióvezetőnk mondta nemrégen talán megváltozhat. Ahogy képviselőtársam mondja, ez a felszólalás egyfajta anarchista, de inkább azt mondom, hogy kommunisztikus felszólalás volt. A kommunizmusra voltak jellemzők ezek a hívó szavak. Nem mindenki emlékszik rá, én kisgyermek voltam, de azért jól emlékszem ezekre a hívó szavakra. Lássuk meg, hogy ezek hogy hangzanak itt most a Parlament falai között. (Gelencsér Attila elfoglalja helyét a jegyzői székben.) Amikor egy ilyen kérdést felvetünk, akkor szerintem érdemes arról beszélgetni, hogy vajon mi az állam fő célja, mi a cél, mit szeretnénk elérni mint magyar kormány, mint magyar Országgyűlés, mint magyar állam. Mégiscsak egyfajta közjó megteremtése a célunk, az a célunk, hogy az emberek Magyarországon egyre jobban és jobban éljenek. S ebbe a jobblétbe beletartozik olyan kérdés is, mint az energia kérdése. De hogy jó oldalról fogjae meg képviselőtársam, az abból vezethető le, hogy vajon vane energia, hogy lesze energia a következő időszakban, és ha lesz, akkor miből lesz energia Magyarországon. S látni lehet, hogy Európának van egy energiapolitikája, és ez az energiapolitika egy elhibázott energiapolitika. Ez abból is látszik, hogy az energiaárak Nyugat-Európában a többszörösére kezdtek növekedni. S vajon elkezdhetjüke felbontani azt, hogy ez minek a következménye? Természetesen bejött itt egy háború, a háború következtében az Európai Unió az olajjal kapcsolatos intézkedéseket hozott, amiből Magyarország ki tud maradni, viszont Európa nagy része nem tud kimaradni, és ennek az olajárakra nézve következményei lesznek. Kérdezem én, ha az olajárak elkezdenek növekedni, akkor vajon az európai gazdaság és Európa képes lesze arra áldozni, hogy ennek a kiváltására még további pénzt költsön el. Mert ez nem úgy szokott lenni, hogy valaminek az ára elmegy fölfele, aztán hirtelenjében a kiváltó technológiákat kezdik el bevezetni, amelyek abban a pillanatban még drágábbak, hanem arra általában nem szokott lenni pénz. Na, ez a veszély egyébként fennáll a következő időszakban. Arra szeretném felhívni képviselőtársam figyelmét, hogy fontos az, amiről beszélünk, hogy fontosak az alternatív energiaforrások, a napelemek ahogy Fürjes Balázs államtitkár úr az előbb elmondta, a napelem egy igen fontos terület Magyarországon , de arra is fel kell készülni, hogy minden olyan beruházás, amit napelembe fektetünk, az a hálózatunk átalakítását is jelenti, ami több száz vagy több ezer milliárd forintot jelent, hogy leegyszerűsítsem a kérdést. Azt a hálózatot, ami most Magyarországon van, nem arra tervezték annak idején tíz, húsz, harminc, ötven évvel ezelőtt, hogy sok kis végpontból, tehát sok kis termelőtől sok kis fogyasztóig jusson el az energia, hanem arra tervezték annak idején, hogy nagy termelőegységekből vagy külföldről megérkezzen az energia Magyarországra, és azt osszák el kis végpontokba. Ez egy másfajta hálózatépítést és másfajta hálózati struktúrát jelent. Egyébként koncentrálni kell arra, mert Magyarországon a napenergia mennyisége hihetetlen mennyiségben nő, szinte egy paksi blokknyi az, amit már termelünk ebből a szempontból, de annak a kiegyenlítődése és a kiegyenlítése komoly problémát okoz, mert a napenergia önmagában egy drága energia, mert nem tudjuk tárolni az energiát. Az energiát akkor leszünk képesek tárolni, ha ennek a technológiai feltételei meglesznek, amíg ez nincs meg, addig ki kell váltani másfajta energiával, azaz gázerőműveket kell építeni. A nagy gázerőműgyártó cégeknek ma hihetetlenül megy azért, mert napenergiát telepítünk, tehát duplán építünk ki jelen pillanatban a világban kapacitásokat. Tehát fel kell készülni arra, hogy ha ezt az irányt visszük előre ebben a helyzetben, akkor ez bizony drágább lesz. S ha mértékletességről van szó, akkor kérem, azt is gondolja át, hogy a magyar embereknek mi a jó, mikor mire kell pénzt költeni Magyarországon. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Novák Előd képviselő úr, Mi Hazánk-képviselőcsoport: „Ukrajna feltétel nélküli EU-csatlakozásának támogatása diplomáciai fegyverletétel, a kárpátaljai magyarság kiszolgáltatása a soviniszta ukrán kormánynak” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! A kormány és az elvtelenül egyesült ellenzék sajnos kinyilvánította, hogy támogatja Ukrajna mielőbbi, lényegében feltétel nélküli európai uniós tagságát, amivel háborúba sodorhatja hazánkat a globalisták parancsára, így elárulva a magyar nemzeti érdekeket. Ukrajna EU-felvételének támogatásával magunkra vonják Oroszország dühét, valamint óriási pénzügyi és gazdasági terhet is jelentene. Az oroszok elleni embargó így is felbecsülhetetlen károkat okozott a magyar gazdaságnak, emiatt is tovább emelkednek az árak, erősödik az infláció, és mindez ellátási zavarokat is okozhat. Most már végre a magyar érdek legyen az első! Sajnos, a kormány is csak az energiahordozók ügyében emelte fel a szavát, miközben csendben asszisztált a magyar gazdaságot, különösen a magyar mezőgazdaságot sújtó embargókhoz az elmúlt években. Ezért a Mi Hazánk Mozgalom azt kéri a magyar kormánytól, hogy ne provokálja az oroszokat Ukrajna feltétel nélküli EU-csatlakozásának támogatásával, ahogy nemrég a háborús veszélyhelyzet kihirdetésével, katonai készülődéssel tette és teszi sajnos. Nem támogattuk a kormány alaptörvény-módosító javaslatát, mely a veszélyhelyzet jogállásának kiszélesítését célozta a szomszédos országokban zajló háborús helyzetekre való hivatkozással. A koronavírus után láthatóan új apropót keresett a kormány, hogy rendkívüli jogrendben továbbra is korlátozások között tarthassa a magyar embereket, de rávilágítottunk annak álságosságára. [[9.30]] A háborús veszélyhelyzet kihirdetése ugyanis fegyveres készülődést is jelent, diplomáciailag is rossz üzenete van. Inkább a külföldi, NATO-harccsoportokat Magyarországra beengedő kormányhatározatot kellene visszavonni, mert hazánk katonai felvonulási területté tétele okoz igazi veszélyhelyzetet hazánkra nézve. Miután a kormány korábbi ígérete ellenére mégis engedélyezte a NATO-csapatok hazánkba telepítését az amerikai-orosz háború keretében, a Mi Hazánk maradt az egyetlen párt, mely Magyarország függetlensége mellett szót emel. Idegen haderőknek nincs helyük hazánkban, Magyarország a magyaroké. A pápai bázisrepülőtérre települt, döntően amerikai nehéz légiszállító ezrednek sem volna keresnivalója hazánkban. NATO-tagságunkból adódó szerződéses kötelezettségünk csak arra volna, hogy egy másik tagállam megtámadása esetén segítsünk annak védelmében, de Ukrajna nem NATO-tag. A Mi Hazánk Mozgalom ezért ellenzi a kárpátaljai magyar nemzetrésszel szemben elnyomó politikát folytató, soviniszta Ukrajna katonai támogatását, illetve az amerikai érdekek kiszolgálását. Elfogadhatatlan az is, hogy a kormány mégis engedélyezte a közvetve Ukrajnába való fegyverszállítást Magyarországon keresztül, egyelőre még csak közvetve, egy másik NATO-tagállamon keresztül, de hazánk területét is felhasználva. A Mi Hazánk Mozgalom tehát ellenzi hazánk ilyen típusú részvételét is a háborúban. Beláthatatlan következményekkel jár az idegen haderők magyarországi állomásoztatása és hazánknak az orosz nukleáris erők célpontjává tétele. Ukrajna területi integritásának hajtogatása helyett a magyar kormánynak inkább azt kéne megakadályoznia, hogy a kárpátaljai magyarokat golyófogónak használják, mert ez nem a mi háborúnk. A Magyar Honvédség ne legyen az atlantista katonai szövetség feláldozható segédcsapata. A magyar nemzet számtalan fiát áldozta az idegen érdekekért vívott háborúkban, itt az ideje e rossz hagyomány megszakításának. Ma már sajnos csak a Mi Hazánk képviseli az 1848-as márciusi ifjak követelését, miszerint magyar katonáinkat ne vigyék külföldre, a külföldieket vigyék el tőlünk. Ellenezzük a Magyar Honvédség külföldi megszállásokban való részvételét is idegen érdekek szolgálatában, az Afganisztánban, Irakban, Maliban és hasonló megszállásokban való részvételünkre költött milliárdokból inkább vonzóbb itthoni javadalmazást és modernebb felszerelést, komolyabb hazai hadgyakorlatokat biztosítanánk honvédeink számára. A külföldi szolgálatokat előtérbe helyező, moduláris rendszerű haderőfejlesztés helyett a haza védelmét önállóan ellátni képes honvédség összfegyvernemi fejlesztését és tervezését szorgalmazza a Mi Hazánk honvédelmi programja, ajánlom tehát mozgalmunk [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] szakpolitikáját megfontolásra a nemzeti függetlenség megteremtése érdekében. Köszönöm szépen. [[Dr. Apáti István tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Menczer Tamás államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ha jól értettem a felszólalását, van egy határon túli vetülete, illetőleg egy Magyarországra vonatkozó vetülete is; engedje meg, hogy a külhoniakkal kezdjem. Ugyanis egy nagyon fontos kérdést vetett fel egyébként is a nemzeti összetartozás napja után vagyunk , jelesül a külhoniak képviseletéről beszélt. Szeretném tájékoztatni önt és a tisztelt Házat, hogy külpolitikánk sarokköve a külhoni magyarok képviselete, nekünk ez a szívünkből jön. Tehát az Orbán-kormány soha nem hagyta magára, soha nem árulta el a külhoni magyarokat, és soha nem is fog így tenni, épp ellenkezőleg, mindig ott vagyunk mellettük és mindig kiállunk értük. Azt a megoldást, vagyis felfogást választottuk, hogy nem Budapestről akarjuk megmondani, hogy a külhoni magyaroknak hogyan kell élniük, épp ellenkezőleg, megkérdezzük őket, és azokat a javaslatokat és megoldásokat támogatjuk, amelyeket ők kérnek tőlünk. Szövetségeket keresünk és szövetségeket kötünk, ha arra mód van, a szomszédos országokkal és mindenki mással is, hiszen az a meggyőződésünk, hogy sokkal jobb a külhoni magyaroknak, hogyha a két kormány és a két ország jóban van egymással, minthogyha konfliktus van a két ország között. De hogyha a külhoni magyarok érdekében konfliktust kell vállalni, akkor mi erre mindig készek vagyunk, és ezt a konfliktust az ő érdekükben mindig fel is vállaljuk. Szeretnék emlékeztetni arra, hogy a háború kitörése előtt Ukrajnában a külhoni magyarok, a kárpátaljai magyarok jogait folyamatosan csorbították, elvették anyanyelvhasználat, anyanyelvi oktatás, és lehetne sorolni , mi ezzel szemben a leghatározottabban felléptünk, nagyon sok nyomásgyakorlást kellett emiatt elviselnünk, illetve ezzel számolnunk, de mindig ott álltunk a kárpátaljai magyarok mellett. Ugyanakkor sajnálatos módon kitört a háború, mint az mindannyiunk előtt ismert, éppen ezért a korábbi konfliktusokat félretettük, legalábbis ideiglenesen, és segítünk a bajban lévőknek, magyaroknak és nem magyaroknak egyaránt. Mint az ön előtt is ismert, 740-750 ezer ember menekült már el a háború elől Magyarországra, 2 ezer tonna körül van az a segélyszállítmány, amelyet innen vittünk oda, Varsóban a külügyminiszter úr ötpontos felajánlást tett iskola, kórház újjáépítésére, mobilotthonok létrehozására Nyugat-Ukrajnában a belső menekültek részére, és lehetne sorolni. Ha ön azt említi, hogy mindennek dacára, már hogy a magyar segítségnyújtás dacára az ukrán nyilatkozatok jelentős része elfogadhatatlan, akkor azt kell mondanom, hogy ebben speciel igaza van, köszönet helyett sok esetben bírálatot, sőt akár fenyegetést is kapunk, ami természetesen elfogadhatatlan, és amit szintén szóvá teszünk, illetve fellépünk ez ellen. Arra szeretném emlékeztetni, csak a tényeket aláhúzandó, hogy Ukrajna európai uniós tagjelöltségét támogattuk. Tehát ön feltétel nélküli tagságról beszélt, én pedig az európai uniós tagjelöltségről, csak a tényekhez ragaszkodva. Ami pedig a szélesebb belpolitikai spektrumot illeti, a magyar politikai kontextusban van a kormány, van a baloldal és most szélsőjobboldali pártként önök. Az látható, hogy a baloldal felfogása nem változott, tehát a külhoni magyarokat a Gyurcsány Ferenc vezette baloldal továbbra is támadja, most éppen Niedermüller Péter örült Trianonnak a Gyurcsány-pártból, korábban Bauer Tamás vezette le hosszú esszében vagy dolgozatban azt, hogy Trianon miért igazságos vagy tulajdonképpen igazságosabb, mint a helyzet korábban volt. Tehát a külhoni magyarok nyilvánvalóan nem számíthatnak a baloldalra, és egyébként meggyőződésem szerint az önök, hogy finom legyek, nem túl átgondolt politikája is veszélyes lenne a külhoni magyarokra. Ami pedig végezetül az országot illeti, ön említette a magyar érdeket. Abban egyet tudunk érteni, hogy a magyar érdek a legfontosabb, a kormány ezt képviseli. Az én problémám az, hogy sok minden, amit elmondott, szerintem nem a magyar érdek szerint való. Az energetikai ellátás és az energetikai biztonság speciel valóban magyar érdek, éppen ezért nem támogatunk semmilyen olyan szankciót, ami ezt romba döntené. Még egy félreértést szeretnék tisztázni, azt hittem, hogy világosan közölte a kormány, hogy ez a háború nem a mi háborúnk, nem küldünk katonákat és fegyvereket. Ez az álláspontunk továbbra is, kérem, hogy ne terjesszen rémhíreket és álhíreket! Mi ebből a háborúból kimaradunk, a magyar emberek is világosan döntöttek április 3-án, ebben támogatják a kormányt, ennek megfelelően [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] ebből a háborúból ki is fogunk maradni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hiszékeny Dezső képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Hölgyek! Államtitkár Urak! Képviselőtársaim! Egyre többen érzékelik az országban, hogy baj van. Baj van, mert a kormány pénzgyűjtésbe kezdett: alapokat hoz létre, milliárdos alapokat, nem néhány milliárdról beszélünk, ezermilliárdos nagyságrendben nyilvánvalóan forráshiánya van. Baj van, mert a lakosság a duplájának érzi a hivatalosan közzétett infláció mértékét. Az élelmiszerárak elszabadultak, és van már sejtésünk arról, hogy vajon mit fog jelenteni, amikor a lakosság is érzékelni fogja a vállalkozásokon keresztül azt, hogy mit jelent az, hogyha az energiaárak is elszabadulnak. Azt gondolom, hogy a java még csak most jön. Baj van, mert most már jól érzékelhető az, hogy ez a válság az élet minden szegletére ki fog terjedni, és várhatóan senki nem fog kimaradni belőle, legalábbis az egyszerű emberek nem. Baj van, mert az intézkedések szinte minden eleme a lakosságtól von el pénzt, és baj van, mert amikor elemezzük azt, hogy ennek mi lehet az oka, akkor ezt a háborúra fogjuk. [[9.40]] Pedig ennek az első eleme már lényegesen korábban megjelent, úgy hívják ezt az okot, hogy választások előtti osztogatás. [[Rétvári Bence: Ó!]] Ezermilliárdos nagyságrendben volt ez [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] , és azt gondolom, hogy minden valós gazdasági háttér, mondhatjuk úgy is, fedezet nélkül. Baj van, mert most ismerték be, hogy a rezsicsökkentés nem fenntartható, ezért hozták létre ezt az alapot [[Rétvári Bence: Ezt már tíz éve mondjátok!]] sőt külön biztost neveztek ki annak érdekében, hogy megpróbálják ezt fenntartani, és én úgy látom, hogy ez egyre inkább nehezebb lesz, ennek a fenntarthatóságnak a biztosítása. [[Nacsa Lőrinc: Már nyolc éve ezt mondjátok!]] És baj van, mert a rezsicsökkentés árát most szedik be a lakosságtól. Az extraprofitadó, a kis- és középvállalkozásokat és az önkormányzatokat sújtó intézkedések valódi kárvallottjai az emberek. Hát, hogyha ezt az extraprofitadót nézzük, ennek van egy különlegessége ennek semmi köze az extraprofithoz , megnéztem, hogy melyek azok az ágazatok, amelyek valóban extraprofitot termelnek. Út- és vasútépítés, 4,7-szerese az átlag magyar vállalkozások profitjának, de itt nem látom az ágazati különadónál őket, egyébként azt hiszem, mindenki számára világos, hogy ez Mészáros Lőrinc és köre; két és félszeres a kavics-, homok- és agyagbányászattal foglalkozó ágazat profitja, ami szintén nevezhető ilyen értelemben extraprofitnak, őket se nagyon látom itt az ágazatok között. De abban biztosak lehetünk, hogy a kijelölt különadókkal érintett bankok, a biztosítók, a légitársaságok és a különböző telekommunikációs cégek a családokra fogják hárítani azt, amivel őket sújtja az állam, így volt ez néhány évvel ezelőtt is [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] , most sem számíthatunk másra. A légitársaságok már megjelent néhány számadat 4 és 9 ezer forint között fogják emelni a jegyek árát, ebből fogják fizetni, és mi fogjuk kifizetni ezt. És baj van, mert a járvány miatt szenvedő, a lélegeztetőgépről épphogy lekerült kis- és középvállalkozások az energiaárak három-négyszeresére történő emelését nem fogják tudni bevállalni, árat fognak emelni. Mi fogjuk kifizetni. A fodrász, az asztalos és a gázszerelő is árat fog emelni. És baj van, mert az önkormányzatok nem extraprofitot termelő cégek. És hiányoznak valakik a tehervállalásból: a leggazdagabbak; ott, ahol 14 millió forintért lehet táskát venni, 2 millió forintért lehet a gyereknek sportcipót venni [[Rétvári Bence: Cipót! Nacsa Lőrinc: Kovászos cipót!]] és 20 millió forintos órákkal flangálnak. A leggazdagabb száz 637 milliárd forinttal növelte a vagyonát, de ők nem csak százan vannak. Hiányolom az oligarchákat, a kaszinósokat, a mesterségesen teremtett nemzeti tőkésosztályt. Nemzeti? Hát akkor, urak, bajban a haza, kéretik a kasszához fáradni, fizessenek a gazdagok! [[Nacsa Lőrinc: Ahogy Rákosi! Rétvári Bence: Rákosi!]] Ami a legjobban fáj, hogy az önök megoldása, ezeknek az alapoknak a létrehozása inkább tűnik tűzoltásnak, semmint hosszú vagy hosszabb távra szóló elképzelésnek. [[Az elnök csenget.]] Nem egy évet kell túlélnünk, uraim [[Nacsa Lőrinc: És hölgyeim!]] erre kéne felkészülnünk. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Momentum és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Hát, jó reggelt kívánok, tisztelt baloldal! Észrevették önök, hogy a háború következtében és a hibás brüsszeli szankciós politika következtében nehézségekkel küzd Európa. Tudja, milyen nehézségek ezek? Az a benzin, ami Magyarországon 480 forint volt május végén, az Németországban nem 480, hanem 818 forint, Izlandon 825, Hollandiában 853, Görögországban 873, Finnországban 914, Norvégiában 940 forint az, ami Magyarországon 480, tisztelt képviselő úr, és ezt végigmondhatnánk a gázolajra és sok minden más területre is, tisztelt képviselők. Kezdik észrevenni, hogy mi történik tulajdonképpen a világban, hogy milyen következményei vannak annak, hogy kitört egy háború a szomszédunkban, és hogy Brüsszel erre olyan szankciós lépéseket tesz, amelyek az európai gazdaságnak sokkal súlyosabb károkat okoznak, mint Oroszországnak, amely ellen elvileg ezek a szankciók vannak? Mikor fogják levonni végre azt a következtetést, hogy ebből az Magyarország érdeke, hogy a háborúnak minél hamarabb véget kell érnie? Mikor mondják ki önök is a háború kapcsán a „béke” szót végre, nem a fegyverszállításokat meg nem a szankciókat [[Közbeszólások az MSZP soraiban.]] , hanem a „béke” szót? Mikor mondják ki végre azt, hogy Magyarországnak ebbe nem szabad belekeverednie? És mikor mondják ki végre azt, hogy ezek a brüsszeli szankciók ártanak Európának is, és azoknak az országoknak különösen ártanak, amelyek földrajzilag közelebb vannak Oroszországhoz, mert természetes, hogy Közép-Európában, a Baltikumból a Balkánig ezek az országok jobban megsínylik a szankciókat, mint azok, amelyek az óceán partján vannak, amelyeknek kevesebb közvetlen kapcsolatuk van Oroszországgal, egész egyszerűen a földrajzi közelség okán. Mikor jut eszébe végre a magyar baloldalnak, hogy esetleg a nemzeti érdek kapcsán is tehetne valamit, tisztelt képviselő úr, mert valóban, ezek a tények, ezek a számok, amelyek mutatják, hogy micsoda árdrágulás van egész Európában, főleg itt akár nyugat-európai számokat is mondtam , hogy van olyan ország, ahol nemhogy 10 százalék fölötti infláció van, hanem már megközelíti a 20 százalékot az inflációnak a mértéke, ezzel szemben mi itt Magyarországon azokkal az intézkedésekkel védjük a magyar embereket, amelyeket önök nem támogatnak. Önök rendszeresen gúnyolódnak a rezsicsökkentésen, minthogyha tort akarnának ülni, hogy legyen vége a rezsicsökkentésnek, mert ön is azt mondta, hogy na, most már aztán végképp fenntarthatatlan. Ha ezt nem tíz éve mondanák, akkor lehet, hogy még el is gondolkoznánk rajta. De ha felütjük a baloldali kéziszótárt a „rezsicsökkentés” szónál, akkor ezek a leggyakoribb jelzői, ezeket mondják önök évek óta a rezsicsökkentésre: hülyeség, szemfényvesztés, bűvészkedés, népbutítás, néphülyítés, alamizsna, fenntarthatatlan, kukába dobandó, önmagát fogja felszámolni ezt a részt fejtette ki ön is most , populizmus, a végén éhen halunk miatta, felelőtlen lépés, veszteségessé teszi a szolgáltatókat, a legrászorultabbakat nem érinti, nem kell; vagy amit Gyurcsány Ferenc mondott: hogyha megszűnik az üzlet, akkor vége a világnak, és üzlet kell hogy legyen a rezsi. Vagy amit Tordai képviselő úr is mondott, és sok más baloldali képviselő mondott az elmúlt években, miközben itt, ugye, a méltányosságról beszél szépen a parlamentben, azt mondja, hogy a piaci árakat rá kell engedni a magyar lakosságra, majd ne mossanak, hanem szellőztessék a ruháikat, meg ne fűtsenek annyira, meg ne használjanak annyi vizet. Önök ezt mondják a mai napig. Hiába üzente meg több mint hárommillió ember, hogy ez a politika nem támogatott Magyarországon. És szerintem ha ön is tart fogadóórát, és megkérdezi az embereket, hogy jól jön önnek a rezsicsökkentés, szeretne kétszer-háromszor annyi áram- és gázszámlát fizetni, akkor önnek is azt mondanák a választói, hogy igen, azért jó, hogy ezek alacsonyabb áron vannak, és jó, hogy nem kell kigazdálkodjuk a magasabbat, akkor higgye el, hogy az emberek a rezsicsökkentés pártján vannak! Ne támadják! Hogy lehet az, hogy még a mai napig is itt ülünk, 2022 júniusában, és önök még mindig ahogy tíz éve eddig folyamatosan a rezsicsökkentést támadják, miközben önök még az áfacsökkentéseket sem szavazták meg itt a parlamentben? Önök voltak azok, akik az árakat emelték azzal, hogy megszüntették a nullaszázalékos adókulcsot, a kedvezményes adókulcsot 12-ről 15 százalékra emelték, az általános áfakulcsot 20-ról 25 százalékra emelték, tisztelt képviselő úr. Mi viszont ebben a helyzetben is meg fogjuk védeni a magyar családokat, meg fogjuk védeni a rezsicsökkentést, meg fogjuk védeni a nyugdíjaknak az értékét, sőt ugye, most már a 13. havi nyugdíjat is meg fogjuk védeni, amit önök annak idején eltöröltek, mi pedig újraépítettük. De jó lenne, hogyha fölébredne végre a magyar baloldal, ha észrevenné, hogy a háború és az elhibázott brüsszeli szankciós politika nehézséget okoz az országnak akkor, ha nincsenek ilyen intézkedéseink, ha nincsenek olyan intézkedések, amelyek kivédik azt, hogy Magyarország háborúba sodródjon, és nincsen a benzinárstop, a rezsicsökkentés, az élelmiszerárstop és a kamatstop. Enélkül a magyar emberek sokkal nehezebb helyzetben lennének. Vegyenek egy nagy levegőt [[Az elnök csenget.]] vegyenek bátorságot, és támogassák ezeket az intézkedéseket a magyar emberek érdekében! [[Vitályos Eszter: Így van!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bedő Dávid képviselő úr, Momentum-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Többször elhangzott tőlünk is, én is szeretném kiemelni az első felszólalásomban: nekünk, momentumosoknak a magyar emberek érdeke az első, és támogatni fogunk minden olyan javaslatot, amely az ország érdekét szolgálja, jöjjön az bármelyik párttól. Kár lenne tagadni, hogy voltak jó dolgok az elmúlt 12 évben, voltak jó döntések, amelyek az embereket támogatták. [[Rétvári Bence: Mondj egypárat!]] Van azonban itt két dolog, amellyel olyan károkat okoztak a nemzetnek, amelyeket nehéz lesz kijavítani, de még nehezebb lesz megbocsátani. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] [[9.50]] Az egyik főbűn, amit elkövettek, hogy a közbeszéd szándékos, tudatos és szisztematikus megmérgezésével cafatokra szaggatták a magyar társadalom szövetét. Magyart magyar ellen uszítottak, családokat szakítottak szét [[Rétvári Bence: Romentum!]] , barátságokat vertek tönkre a folytonos ellenségképgyártással és kiszámított gyűlöletkeltéssel; mindezt közpénzek százmilliárdjaiból egyetlen céllal, hogy önök még tovább hatalomban maradhassanak, hiszen nehéz lenne bármilyen nemzeti érdeket találni abban a pusztításban, amit a magyar emberek fejében és lelkében végeztek. Önök nemcsak lövészárkokat ástak, hanem aknamezőket is telepítettek közéjük. Nehéz megjósolni, hány év vagy hány évtized szükséges ahhoz, hogy ezeket betemessük. De önök nem csak a lélek és az elme területén végeztek pusztítást, másik főbűnükkel a magyar gazdaságon ejtettek súlyos sebet. Az elmúlt 12 év többsége példátlan világgazdasági fellendülést hozott, melyben Európa is szárnyalt. [[Rétvári Bence közbeszól.]] Magyarországra ezermilliárdos nagyságrendben ömlött az európai uniós pénz, amelyet arra kaptunk, hogy az országot az EU fejlettségi szintjére emeljük. Ez az önök feladata, sőt mi több, kétharmados felhatalmazással ez az önök történelmi felelőssége lett volna, olyan felelősség, mellyel önök részben tudatosan, részben alkalmatlanságuk miatt elmulasztottak élni. [[Rétvári Bence nevet.]] Szégyentelenül elpazarolták a mögöttünk álló bő évtizedet, miközben a régiós versenytársaink már mind lehagytak bennünket. [[Rétvári Bence: Micsoda? Árokbetemetés! Nacsa Lőrinc: Miről beszélsz?]] Az EU-s pénzeket ugyanis nem az úgynevezett nemzeti tőkésosztály felhízlalására, Mészáros, Tiborcz, Szíjj és a többiek meggazdagítására kellett volna költeniük, hanem a magyar gazdaság függetlenségének megerősítésére. [[Rétvári Bence: A Strabagnak, gondolod?]] Nem a piacon megjelenni képtelen oligarchabirodalom etetésére kaptuk az EU-tól a támogatást, hanem arra, hogy erős, válságoknak ellenálló gazdaságot építsünk fel. Arra kaptuk az európai uniós pénzeket [[Rétvári Bence: Cseh Katalin!]] hogy elérjük, ne legyen többé szükségünk EU-s pénzekre. [[Nacsa Lőrinc: Hologramra!]] Kedves Kormánypárti Képviselőtársak! Önök nem tartalékoltak, nem gondolkoztak előre, és ennek a magyar emberek fogják most megfizetni az árát. És mondhatnak bármit, előjöhetnek az úgynevezett extraprofittal és annak megadóztatásával, de félreértés ne essék, ez már a kormányzati megszorítások része, amit jelenleg csinálnak, bárhogyan is akarja ezt Rogán Antal keretezni. Összegezzük tehát: 12 éve felelőtlenül gazdálkodnak, szórták a pénzt barátokra, propagandára és stadionokra, most pedig itt a válság, erre az önök válasza a megszorítás. De van alternatíva. [[Rétvári Bence: Na, halljuk!]] Ezermilliárdok vannak jelenleg az Európai Uniónál, amely Magyarországot illeti. Ezt a pénzt jelenleg azért nem kapják meg a magyar emberek, mert önök az elmúlt 12 évben folyamatosan visszaéltek a kapott forrásokkal. Mi azt szeretnénk, hogy ezeket a forrásokat megkapja az ország, megkapják a magyar emberek. Ezeket a pénzeket viszont csak akkor fogjuk megkapni, ha önök befejezik az ország kifosztását. Ezeket a pénzeket akkor fogjuk megkapni, ha végre fontosabb lesz önöknek a magyar emberek jóléte és az ország felemelkedése, mint a parazita oligarcháik zsebének kitömése. Attól félek, hogy önök már döntöttek: inkább a megszorítást választják, ahelyett, hogy változtatnának politikájukon. [[Rétvári Bence: Békejobbot nyújtott!]] De hátha még nem késő, hátha még nem késő, és önök is belátják, hogy az uniós források hazahozatala nemzeti érdek. Tudom, hogy érdemi reakciót nem fogok kapni önöktől, előveszik a maguk előtt lévő kommunikációs panelgyűjteményt [[Rétvári Bence: Mert ez nem az volt! Ez nem az volt szerencsére!]] és felolvassák, hogy most éppen mit kell mondani a Momentumról vagy éppen rólam, pedig nemcsak én, de az egész ország szeretné tudni, hogy mikor foglalkoznak önök azzal, hogy hazahozzák az EU-s forrásokat, mikor teljesítjük azokat az antikorrupciós feltételeket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megkapják ezt a pénzt. [[Rétvári Bence: 4-es metró?]] Mikor csatlakozunk például az Európai Ügyészséghez? Mikor lesz vádemelés egy korrupciós ügy után? [[Rétvári Bence: Cseh Katalin?]] Vagy mikor módosítjuk az összeférhetetlenségi törvényeket úgy, hogy politikusok és családjaik ne részesülhessenek uniós forrásokból? [[Rétvári Bence: Lex Cseh! Nacsa Lőrinc: Cseh Katalin!]] Kedves Kormánypárti Képviselőtársaim! Mikor fogják hazahozni a magyaroknak járó uniós pénzeket? Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum, a Párbeszéd és a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Latorcai Csaba államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt engedje meg, hogy megköszönjem az elismerő szavait, amiket az elmúlt 12 év sikeres kormányzati intézkedéseivel kapcsolatban megfogalmazott. Ugyanakkor mintha elkerülte volna a figyelmét az, hogy az elmúlt két évben Magyarország olyan GDP-növekedést produkált [[Rétvári Bence: Így van!]] [[Rétvári Bence: Így van!]] , ami az európai uniós tagországok közül is élen jár, és nem tudom, hogy hallottae azt, hogy ezek eredményeképpen Magyarország megelőzte Portugáliát is fejlettségben (Rétvári Bence: Így van!), pedig Portugália jó néhány évvel Magyarország előtt csatlakozott az Európai Unióhoz. Egyetértünk abban is, hogy minél előbb Magyarországon kell hogy hasznosuljanak az európai uniós források, többek között azért is, képviselő úr, mert ezek a források járnak Magyarországnak [[Rétvári Bence: Így van!]] , járnak a magyar gazdaságnak, és járnak a magyar embereknek; azért is, mert a magyar emberek termelték meg ezeket a forrásokat, és a magyar gazdaság termelte meg ezeket a forrásokat. Vannak valóban vitáink az Európai Unióval, vannak vitáink Brüsszellel, vitáink vannak a bevándorlásról, vitáink vannak a gyermekvédelemről, és vitáink vannak az embargóval kapcsolatban. Ugyanakkor, képviselő úr, felhívnám a figyelmét arra, hogy ezekben a kérdésekben a magyar emberek állást foglaltak. Állást foglaltak a nemzeti konzultáció keretében, és állást foglaltak április 3-án népszavazás keretében. És számunkra nem az a legeslegfontosabb, persze fontos, hogy ezek a források minél hamarabb Magyarországra érkezzenek, hanem a legfontosabb az, hogy ezek a források valóban a magyar emberek és a magyar gazdaság számára hasznosuljanak. Engedjen meg, képviselő úr, egy kitekintést! 2004-ben, amikor Magyarország csatlakozott az Európai Unióhoz, és az akkori szocialista kormány tárgyalta le a csatlakozásunkat, akkor az akkori szocialista kormány mintegy eminens kisdiákként azt tűzte ki maga elé célként, hogy a lehető legelsőként írja alá a csatlakozási megállapodást a visegrádi országok közül, és az akkori főtárgyaló még értetlenségét is kifejezte, hogy lám, lám, a lengyelek még az utolsó pillanatban is vitát nyitottak. És mi lett az eredménye? Végül Lengyelország sokkal jobb feltételeket harcolt ki a lengyel mezőgazdaság, a lengyel gazdák érdekében. Nos, képviselő úr, nekünk az a célunk és az az érdekünk, hogy minél inkább és a lehető legteljesebb mértékig a magyar emberek és a magyar gazdaság számára hasznosuljon. Lehet képviselni persze idegen érdekeket, legyenek azok brüsszeliek vagy legyenek éppen tengerentúli érdekek, de ha önök valóban demokraták, és nem csak állítják magukról, akkor a magyar emberek szempontja az első, és ők világosan állást foglaltak, képviselő úr. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Brenner Koloman képviselő úr, Jobbik képviselőcsoport: „Fideszes megszorítások” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hic Rhodos, hic salta! Itt van az idő [[Rétvári Bence: Sic transit gloria mundi.]] , amikor 12 év egypárti túlhatalom után a Fidesz megmutathatja azt, amit az elmúlt évtizedben nem tett: egy kiemelkedően nehéz időszakban, egy kiemelkedően nehéz gazdasági és szociális válságban végre nem az eddigi gazdaságpolitikát kell hogy folytassa. Itt is le szeretném szögezni, hogy a Jobbik, hazánk jobbközép konzervatív pártjaként egyetért a különadókkal abban a formában [[Rétvári Bence: Nemzeti néppárt, tedd hozzá!]] , hogyha azokat nem tudják az érintettek továbbhárítani a magyar polgárokra. Sajnos, ez ügyben fel kell hoznom például a Fidesz által korábban bevezetett bankadó ügyét, ahol a bankok saját bevallásuk szerint több mint 200 milliárd forintot áthárítottak a saját betéteseikre. Ez egy konkrét beismerő vallomás volt a bankok részéről. Félő tehát, hogy a jelenleg bevezetett különadók egy részével ugyanez fog történni, ez pedig veszélyes. Bizony most itt az idő, hogy a nemzeti burzsoáziát is ebbe a közteherviselésbe bevonjuk, ezért is nagyon nagy figyelmet keltő az, hogy igen, kimaradtak azok a nagyvállalkozások és azok a multinacionális cégek a különadók rendszeréből, amelyek az elmúlt, pénzbőségben és EU-forrásban bő esztendőkben az ismert túlárazásokkal és egyéb trükkökkel bizony extraprofithoz jutottak, ők tényleg extraprofithoz jutottak, ellentétben a hazai kis- és középvállalkozásokkal. Hiszen az egészen biztos, hogy nem mindegy, hogy Orbán Viktor apjának kőbányái adózás utáni profitrátája több mint 30 százalékos. Ilyen véletlenekben 2022-ben hazánkban szerintem csak az hisz, aki még mindig az M1, a Tények, a Kossuth rádió Bermuda-háromszögében felépített alternatív valóságnak hisz. [[10.00]] De nagyon-nagyon közel az időpont, amikor a megtévesztett magyar polgárok, akik eddig a Fideszt támogatták, bizony rájönnek arra, hogy most jön a feketeleves. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Még egyszer: nagyon támogatjuk azt, hogy mindenkinek részt kell vennie a közteherviselésben, hogy ne a magyar családok és a helyi közösségek igyák meg ennek a válságnak a levét. Ezért is tartjuk nagyon elítélendőnek azt a fideszes megszorítást, hogy a hazai kis- és középvállalkozásokat, illetve az önkormányzatokat az önök kormánya most kivette a rezsicsökkentésből, arra való hivatkozással ha jól emlékszem Varga Mihály miniszter úr nyilatkozatára , hogy majd még megfontolják, hogy egyéb támogatást kapnake egyébként a hazai kis- és középvállalkozások. A Vállalkozók Országos Szövetségének elnöke szerint ez nagyon-nagyon komoly inflációs hatással fog járni, hiszen azok a kisvállalkozók, akik egyébként a magyar foglalkoztatottak túlnyomó többségét foglalkoztatják, és ezért kiemelkedően fontosak hazánk nemzetgazdasági szempontjai szerint, nem jelennek meg a KSH átlagbérről szóló statisztikáiban, hiszen ők nem öt főnél többet foglalkoztatnak, viszont nagyon-nagyon sok alacsony keresetű magyar polgárnak ők az egyedüli bevételi forrásuk. És azt szögezzük le, hogy egy évtized forrásbősége után a magyar polgárok 40 százaléka semmilyen megtakarítással nem rendelkezik, 60 százalékuk létbizonytalanságban él. Ami azt jelenti, hogy ha valamilyen komoly és nagy kiadás, ne adj’ isten, betegség üt be a családban, akkor nincs mihez nyúlniuk a Providenten kívül [[Rétvári Bence: Ez volt a reklám.]] , amit aztán kamatos kamattal fizetnek ki. Ez a magyar valóság egy évtizednyi forrásbőség után. Az a véleményünk, hogy igen, itt a hazai kis- és középvállalkozásokat kellett volna az elmúlt évtizedben is kiemelten támogatni, amíg volt EU-s forrás és pénzbőség. Ezenkívül azonnali intézkedésként kérjük, hogy támogassák a néppárti Jobbik javaslatát az alapvető élelmiszerekre kirovandó nullaszázalékos áfáról, illetve kezdjük el közösen kidolgozni a benzinárstop utáni időszakra vonatkozó terveket. Itt a mi javaslatunk az, hogy igenis csökkentsük a jövedékiadó-részét a benzinárnak és a benzin áfáját is. Azt nem lehet, hogy egyik pillanatról a másikra majd ráengedjük a lakosságra a 800 forintos benzint, ebben tökéletesen egyetértünk. Dolgozzunk közösen a magyar családok és a magyar polgárok jólétéért és szabadságáért! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik és a Momentum soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tállai András miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azzal kezdeném, hogy ön azt mondta a saját pártjáról, hogy jobbközép konzervatív párt. Mielőtt a felszólalásának érdemi részére rátérnék, engedje meg, hogy ezzel vitatkozzam. Ugyanis, ha önök jobbközép konzervatív párt lennének, akkor nem indultak volna a baloldalon, nem indultak volna Gyurcsány Ferenccel egy listán, és nem támogatták volna a gyurcsányi szélsőséges baloldali politikát. Ha mindez megtörtént volna, hogy ezt nem teszik, akkor talán most nem arról beszélnénk, hogy a Jobbik frakciója harmadára csökkent. De egyébként önnek gratulálok, hogy bent tudott maradni a parlamentben, mert kevesen vannak már azok a képviselők, akik az előző ciklusban is képviselték a Jobbikot. Ami pedig a felszólalásának érdemi részét illeti. Ön egyszer azt mondja, hogy támogatja a kormány válságkezelési intézkedéseit, egyszer azt mondja, hogy támogatja az extraprofitadó bevezetését, egyetért bizonyos szektorok megadóztatásával, míg politikai alapon hiányol megnevezett cégeket, embereket ebből az adóztatásból. Képviselő Úr! Ne haragudjon meg, ezzel nem lehet vitatkozni. Tehát, hogy ön az egyik oldalra azt mondja, hogy a kormány politikája ilyen tekintetben jó, majd a másik oldalon ugyanazzal a politikai eszközzel jön, amivel egyébként leszerepeltek április 3-án. Azt gondolom, hogy a kormány politikája egyértelmű. Teljesen világos mindenki számára a világon, a magyar ellenzék számára is világosnak kell lennie, hogy háború van a szomszédunkban, egy elhúzódó háború. Egy elhúzódó háború következményeit senki nem tudja. Egy elhúzódó háború következményeinek vannak honvédelmi kiadásai, következményei, és vannak gazdaságiak. A gazdasági következményeit minden európai ország már megérzi, sőt kezd kiterjedni ez a válság Amerikára, legalábbis a probléma vagy a nehézség már az Amerikai Egyesült Államokra is. Azt gondolom, hogy ebben a nehéz időben a kormány ugyanazt a politikát folytatja, mint amit eddig: megvédi a magyar embereket, megvédi az országot, megvédi a családokat, megvédi a nyugdíjasokat, és természetesen megvédi a magyar gazdaságot, megvédi, és olyan intézkedéseket hoz, amellyel működőképessé teszi, hagyja, hogy az ország gazdasági növekedése 4 százalék fölött legyen, például a 2023-as költségvetés alapján, és teljesen egyértelműen megvédi az immár tíz éve agyontámadott rezsicsökkentés vívmányát. Az önök pártjának az európai uniós képviselője egyértelművé tette: ha önökön múlna, akkor támogatták volna az olajembargót, támogatták volna azt, hogy a magyar gazdaság egy atombombában részesüljön. Sajnos ez a gondolkodás sem bizonyítja azt, hogy önök jobbközép párt, inkább azt bizonyítja, hogy a baloldali pártokhoz tartoznak, hiszen a baloldali pártok hűségesen követik az Európai Unió politikáját. Az Európai Unió politikája ma a rezsiárakat illetően katasztrofális, hiszen tönkreteszi az Európai Unió országaiban élő családokat. Ez alól egyetlen ország a kivétel jelenleg: Magyarország. A magyar kormány most is és a jövőben is képes lesz megvédeni a családokat a rezsiár-emelkedéstől, és képes lesz a magyar gazdaságot működtetni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Arató Gergely képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Ma az Európai Parlamentben is ülést tartanak, és egy nagyon fontos javaslatcsomagról fognak szavazni, a „Fit for 55”, azaz „Készen ’55-re” című javaslatcsomagról, ami nem valami honvédelmi vagy sporttárgyú előterjesztés [[Rétvári Bence: Életmódvezetési.]] , hanem egy nagyon masszív környezetvédelmi, klímavédelmi csomag. Az a lényege, hogy az Európai Unió hogyan áll készen arra a kihívásra, amit a 2055-re tervezett klímasemlegesség jelent. A klímasemlegesség, az energiafelhasználás kérdése most azonban még egy szempont miatt rendkívül fontos. Az Ukrajna elleni orosz támadás és az ezzel járó energiapiaci zavarok világosan megmutatták, hogy fenntarthatatlan az Európai Unió országai számára az Oroszországtól való energiafüggőség. És ne gondolják azt, hogy ez valami vadonatúj, Brüsszelben kitalált mantra, ezt már 2011-ben Orbán Viktor is elmondta, sőt 2018-ban megígérte, hogy 2022-re megteremti Magyarország energiafüggetlenségét az orosz gáztól és olajtól. Mi történt, tisztelt Ház? Megmondom: semmi. Nagyon is kényelmes a jelenlegi kormányzatnak az Oroszországtól való függőség, nagyon is kényelmes önöknek a Putyinnal és Putyin világával kötött gáz- és kőolajüzletek fölöttébb átláthatatlan világa, ahol időnként valódi extraprofitok nem képzeletbeliek csapódnak le különböző, önöktől nem túl távol álló vállalkozásoknál. [[Rétvári Bence: Totó kutya.]] [[10.10]] Hogy állunk az energiafüggetlenséggel, és hogy állunk a megújulókkal? Tudom, majd a válaszoló államtitkár el fogja mondani, hogy iszonyatosan jól, csodálatosan, minden zöld, sőt szuperzöld, csak az a helyzet, hogy az önök energiahivatalán kívül, amelyik megfelelő termelési jelentéseket ad ki az önök megrendelésére, és minden alkalommal képes arra, hogy kimutassa, hogy Magyarország egy megújuló-nagyhatalom, léteznek az önök kormányától független intézmények is, amelyek közölnek jelentéseket. Például ezekből a következő derül ki. Magyarországon az Európai Unióban az egyik legalacsonyabb a megújuló energiaforrások, a valóban megújuló energiaforrások aránya, összesen 13,9 százalék, és a nemzeti energia- és klímaterv célkitűzései szerint is csak 20 százalékra növekszik 2030-ra. Tudom persze, hogy majd mondanak egy ennél nagyobb számot, csak az úgy jön ki, hogy ehhez hozzászámolják a nukleáris energiát is mint megújulót, meg hozzászámolják a biomasszát is mint megújulót. [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból: Így van…]] Más oldalról azt mutatják a kutatások, hogy alig van olyan program, erről tegnap váltottunk szót, amelyik az energetikai korszerűsítést szolgálná, és különösen nincsen olyan program, amely minden család számára elérhető lenne. A jelenlegi programok feltételei jelentős önrésszel, drága felújításoknál egészen jól használhatóak, de ahogy ez lenni szokott, önök elfeledkeznek azokról, akik leginkább nehéz helyzetben vannak, akik nem tudnak néhány millió forintos önrészt lerakni egy energetikai korszerűsítéshez. Végül a harmadik elemet is érdemes megemlíteni: Magyarországon a települési hulladéknak csak körülbelül egyharmada kerül újrafeldolgozásra. Önök ugyan rövidesen 55 százalékot ígérnek, de ennek semmilyen jele nincsen, semmi előrehaladás nincsen. Valójában Magyarországon a hulladék fele hulladéktárolókba kerül. Lehet ezt másképp is csinálni. Hadd mondjam el az önöknek egészen az utóbbi hónapokig rendkívül kedves kormány példáját. Lengyelországban az elmúlt években [[Rétvári Bence: Most is kedves!]] évente megkétszerezték még egyszer mondom: évente megkétszerezték a napenergia-kapacitást. Év végére 12 gigawattnál fognak tartani, ami azt jelenti, hogy 2025-re elérik azt a napenergia-termelési mértéket, amelyet Magyarország vagy a magyar kormány 2050-re tűzött ki maga elé. És legyen világos, ennek 80 százaléka, még egyszer mondom, 80 százaléka lakossági napelemeket jelent. Azt jelenti, hogy az emberek kapnak támogatást ahhoz, hogy megteremtsék a saját villamos energiájukat. Összefoglalva azt tudom önöknek mondani, hogy nincs energiafüggetlenség megújuló energia nélkül, és önök lényegében semmit nem tesznek annak érdekében, hogy Magyarország a megújuló energia, a hulladékfelhasználás vagy a lakásszigetelés területén előrelépjen. Nem véletlen, hogy önök megsértik az uniós, megújuló energiára vonatkozó irányelvet is [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] nem tartják be az önök által is elfogadott uniós jogszabályokat; ha tetszik, ezen a területen is [[Az elnök újból csenget.]] törvénysértő módon dolgoznak. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol az elhangzottakra. Államtitkár asszony, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm a felszólalását, és hadd kezdjem azzal, hogy a magyar kormány nemcsak a szavak szintjén, hanem a tettekben is mindent megtesz a klímavédelem és a környezetvédelem tekintetében. Éppen ezért 2020-ban elfogadta a klímavédelmi törvényt, és ezzel pedig Magyarország az elsők között rögzítette törvényi szinten azt a vállalást, hogy 2050-re klímasemleges országgá váljon. Itt vannak azért már olyan főbb számok, amelyekre lehet hivatkozni, és nagyon fontosak. A teljesség igénye nélkül szeretnék néhányat kiemelni. A hazai bruttó üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2019-ben 32 százalékkal volt alacsonyabb az 1990-es szintnél, ami a tizedik legjobb az EU-ban. Hazánk a világ azon kevés országai közé tartozik, amelyek úgy tudták üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat csökkenteni, hogy közben a gazdasági teljesítményt pedig növelni tudtuk. 2020-ban 11,6 százalék volt a megújuló energiaforrás részaránya a közlekedésben, ez egyébként a hatodik legjobb eredmény az Európai Unión belül. Hazánkban az egy főre jutó szén-dioxid-kibocsátás az európai uniós tagállamok között szintén a hatodik legjobb eredmény. A magyarországi áramtermelés 64 százaléka szén-dioxid-kibocsátás-mentes, és az a célunk, hogy 2030-ra az itthon előállított energia 90 százalékban legyen szén-dioxid-mentes. Itt szóba került a hulladék kérdése. Jelentős mértékben növekszik az újrafeldolgozott hulladék mennyisége. 2010-ben 31 százalék volt az újrafeldolgozás aránya, 2023-ra pedig ez már több mint a duplája, 63 százalék. Szóba kerültek a lakóépületek. 2010-14 között a lakóépületek energiahatékonyságának fejlesztésére 50 milliárd forint összegű támogatást fizettünk ki, ezzel több mint 235 ezer család otthonában valósulhatott meg energiahatékonysági beruházás. Az „Otthon melege” program keretében ’10-20 között közel 70 milliárd forintot meghaladó lakossági energiahatékonysági beruházás valósult meg, és emellett 2021-ben meghirdettük a lakossági napelemes és fűtési rendszerek támogatását. A klíma- és természetvédelmi akciótervet szintén 2020-ban jelentettük meg. Ennek több célkitűzése van, például az ország illegális hulladéktól való megszabadítása. A „Tisztítsuk meg az országot!” program keretében összesen közel 122 ezer tonna illegális hulladékot sikerült eltávolítani. Minden újszülött után tíz fát ültettünk, és az a célunk, hogy 2030-ra az ország erdővel borított területei elérjék a 27 százalékot. Itt a naperőművek, a napenergia is szóba került. Ezen a téren megfogalmaztuk azt, hogy a következő tíz évben meghatszorozzuk a naperőművek kapacitását. Ezen a téren nagyon jól haladunk, hiszen közel 3000 megawatt beépített napelemes kapacitással bírunk jelenleg. Támogatjuk az olcsó elektromos autók megjelenését, már 7500 elektromos autó megvásárlását támogattuk. A Zöldbusz-program keretében pedig a 25 ezer fő feletti városokban elektromos autóbuszok forgalomba állását segítjük elő. Bevezettük a zöldállamkötvényt és a zöld-CSOK-kölcsönt. A megújuló energiaforrások tekintetében az európai uniós elvárásokat, amelyeket 2020-ra tűzött ki az Európai Unió, már 2011-ben megvalósítottuk, és gyakorlatilag a megújuló energiaforrások tekintetében nagyon fontos szerepet tölt be a nukleáris energia. A napenergia térnyerését mutatja, hogy 2021-ben a naperőművek által termelt villamos energia mennyisége 54 százalékkal nőtt. Én nagyon fontosnak tartom azt, hogy ezeket az intézkedéseket helyi akciók, illetve országos és helyi szemléletformáló intézkedések, megmozdulások is jellemzik. Ilyen például Magyarország legnagyobb és legnépszerűbb hulladékgyűjtő eseménye, a „TeSzedd!”; a HulladékRadar alkalmazás bevezetésre került; de emellett számos helyi faültetési akció és olyan akció történik az országon belül, ami a folyóink és a tavaink megtisztítására vonatkozik. Én magam is részt vettem számos ilyen programban, és azt gondolom, hogy nekünk közös felelősségünk az, hogy a nemzeti és természeti kincseinket megőrizve tudjuk átadni a következő generációk számára. Ebben kérjük az ellenzék támogatását is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Vejkey Imre képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport: „Előkerült a brüsszeli furkósbot” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2022. április 3-ai választások óta eltelt időszak rendkívül mozgalmas volt, nemcsak itthon, hanem az Európai Unió központjában is. Brüsszel elővette a furkósbotot, és be akarja bizonyítani, hogy ő bizony nem csupán egy vízfej a bürokratikus szervezet élén, hanem igenis súlya van a döntéseinek, és büntetni is képes azokat, akik nem azonosulnak vakon a politikájával. Ezért említettem az imént április 3-át; azért, mert a Fidesz-KDNP újabb kétharmados választási győzelme óta több brüsszelita vezető is sajnálatának és megdöbbenésének adott hangot azért, mert a magyarok ismét keresztény-konzervatív kormányt választottak, olyat, amely hajthatatlanul kiáll a magyar nemzeti érdekek mellett. [[10.20]] A brüsszelita vezetők a demokratikus magyar választások eredményét sértésnek vették, mert ők egy simulékony baloldali kormányt akartak látni Budapesten. Mindezek ismeretében nem meglepő, hogy a választások előtt Brüsszel által már belengetett jogállamisági eljárás a választási eredmények ismeretében már beélesedett. Brüsszel ezzel azt üzeni, hogy aki nem áll ki vakon a brüsszeli döntések mögé, azt megfosztják az uniós forrásoktól. Ez a megfélemlítés nemcsak Magyarországnak szól, hanem vala-mennyi tagállamnak, nehogy a jövőben bárki is el merjen gondolkodni azon, hogy szembemenjen Brüsszel akaratával. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mi alapvetően a békés megoldásokban hiszünk, ezért nyitottak vagyunk a párbeszédre bárkivel, de elutasítjuk a kettős mércét és a megbélyegzést. Mivel pedig az Unió tagjai vagyunk, ezért a kölcsönösség alapján olyan megoldásokban gondolkodunk, amelyek lehetővé teszik az Unió és a magyar nemzeti érdekek összhangba hozatalát. Visszautasítunk azonban minden olyan egyoldalú brüsszeli kezdeményezést, amely Magyarországra nézve hátrányos. Visszautasítjuk azt is, hogy Brüsszel olyan döntéseket kényszerítsen ránk, melyek hazánkra nézve igazságtalanok és károsak, vagy a magyarok hátrányos megkülönböztetését szolgálják. Ebbe a visszautasított sorba illeszkedik az Oroszországgal szembeni 6. szankciós csomag részeként felvett általános olajembargó kérdése is, valamint az egyházi vezetők tiltólistára helyezése is. A Brüsszel által eredetileg elfogadni kívánt döntéssel több uniós tagállam gazdasága lehetetlen helyzetbe került volna, ugyanis az orosz kőolaj helyett egész egyszerűen nincs más beszerezhető alternatíva. Ne feledjék, évek és súlyos eurómilliárdok szükségesek ahhoz, hogy az orosz olajat Európából száműzni lehessen, és akkor még nem beszéltünk arról, hogy ennek költségeit Brüsszel az uniós állampolgárokkal fizettetné meg, azon belül is leginkább a magyarokkal. Ezért óriási eredménynek tartom, hogy a magyar kormány, nem engedve a brüsszeli nyomásnak, nem engedve a külső zsarolásnak, kiállt az elvei és a magyar érdekek mellett, és ezáltal végül egy olyan megállapodás született, amellyel sikerült megvédeni a magyar gazdaságot és a magyar rezsicsökkentést, továbbá a Kirill pátriárka melletti kiállással sikerült megállítani az ortodox keresztény egyházi vezető bűnbakká való kikiáltását is. A helyzet az, hogy az orosz-ukrán háborúval kapcsolatban szükség van közös európai uniós álláspont kialakítására, de egyúttal ennek a jogállamiság és a józan ész között kell maradnia. Egészen abszurd, hogy a brüsszeliták Magyarországot fekete bárányként kezelik azért, mert mi a rendelkezésünkre álló fórumokon szót emelünk nemzeti érdekeink mellett, és mert kiállunk úgy a magyar Alaptörvényben, mint a nemzetközi szerződésekben deklarált vallásszabadság érdekében. A magyar baloldal és annak uniós elvbarátai újabban már odáig merészkedtek, hogy arról beszélnek, hogy Magyarországot meg kell fosztani az uniós alapszerződésben biztosított jogaitól. Ezek az emberek akarják megregulázni és kioktatni Magyarországot a jogállamiságból. Kilóg a lóláb, a lóláb mögül pedig kiviláglik, hogy a frusztrált balliberális elit szemében ma Magyarország és a magyar emberek olyanok, mint a bosszantó mesebeli libapásztorfiú, aki tiszteletlenül viselkedik a dölyfös urasággal, akit ezért az uraság és emberei móresre akarnak tanítani. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ne feledjék, a Szent István-i örökséget nem lehetett még erőszakkal sem eltörölni, mert államalapító szent királyunk a magyart és a keresztényt egyesítve létrehozta itt, a Duna-medencében azt a templomot, melyen a pokol kapui sem vehetnek erőt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr válaszol. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Frakcióvezető-helyettes Úr! Először is szögezzük le gyorsan az elején, hogy Magyarország abban érdekelt, főleg a jelenlegi rendkívüli kihívásoktól terhelt nemzetközi körülményeket figyelembe véve, hogy az Európai Unió erős és egységes legyen. Itt a kérdés persze az, hogy ki mit ért erős Európai Unió alatt, és ki hogyan látja az erős Európai Unió létrehozásának a lehetőségét, mi ugyanis nem értünk egyet azzal a koncepcióval, amely egyfajta európai egyesült államok létrehozására vonatkozik. Ezt egy szélsőséges, elhibázott és Európát, valamint az európai nemzeteket végletesen legyengítő koncepciónak tartjuk. Mi azt gondoljuk, hogy az Európai Unió akkor tud erős lenni, akkor lehet erős, hogyha az őt alkotó tagországok, az őt alkotó nemzetek is erősek. Egy nemzet, egy tagország pedig akkor lehet erős, hogyha ragaszkodik a hagyományaihoz, a nemzeti értékeihez, a kulturális, a vallási, a történelmi örökségéhez. Ha ezt a köteléket meggyengítik, márpedig sajnos Brüsszelből erre vonatkozólag az elmúlt években elég erőteljes kísérletek történtek, akkor a tagországok, a nemzetek meggyengülnek, és meggyengül az Európai Unió is. Ez az első vitapont Brüsszel és a magyar kormány között, hogy hogyan lehet az Európai Unió erős. Brüsszel szerint európai egyesült államokat kell létrehozni, szerintünk pedig erős tagállamokra épülő erős Európai Uniót. A második vitapont pedig abból adódik, amit ön is volt kedves említeni, hogy Magyarországon egy kereszténydemokrata alapokon álló konzervatív, jobboldali kormány van, most már viszonylag huzamosabb ideje, amely kormány ráadásul sikeres is. Sikeres a kormány, sikeres az ország. Ez nem csupán egy politikai állítás, hanem számok támasztják alá. Hogy csak egyet emeljek ki ebből, a világjárvány után, miközben a világgazdaság számai folyamatosan lefele mutattak, mutatnak, Magyarországon például megdőlt az a rekord, hogy hány embernek van munkája, vagy megdőlt a gazdasági növekedés rekordja, vagy megdőlt az exportrekord, vagy megdőlt a beruházási rekord. Magyarország tehát sikeres, és ezt egy konzervatív, kereszténydemokrata, jobboldali politikával tudtuk elérni. Na most, ezt a Brüsszel által is képviselt vagy a Brüsszelt is behálózó nemzetközi liberális mainstream egyszerűen nem tudja elfogadni, nem tudja megemészteni. Ebből fakad a viták egy jelentős része. Nyilvánvalóan ebből fakad az is, hogy miután Magyarországon a választópolgárok világos, nagyon nehezen félreérthető döntést hoztak az ország jövőjével meg az eddigi kormányzati teljesítmény értékelésével kapcsolatban, akkor, amikor rekordok születnek támogatottság tekintetében, soha ennyi szavazatot párt vagy pártszövetség nem kapott még Magyarországon, mint mi, a Fidesz és a KDNP április 3-án, soha ennyi parlamenti képviselője nem volt még senkinek a demokratikus Magyarország történetében, mint nekünk, akkor két nappal a választás után jogállamisági eljárást indítanak. Jól mondja képviselő úr, hogy ha van olyan, hogy lóláb átvitt értelemben, akkor az most elég erőteljesen kilátszik. Szerintem ennek az a harmadik vitabeli alapja, hogy ki mit ért demokrácia alatt. Ugyanis mi itt, Magyarországon demokrácia alatt azt értjük, hogy a kormányzati munkának az emberek akaratának kell megfelelnie. Minden hatalom a népé, ahogy azt hallhattuk. Ehhez képest Brüsszelben a demokrácia definíciója úgy szól, hogy demokrácia akkor van, hogyha a liberálisok kormányoznak, és hogyha egy országban nem a liberálisokat választják meg, ha nem a baloldaliakat választják meg kormányzásra, akkor Brüsszel azt az országot, azt a politikai rendszert, azt a politikai struktúrát azonnal nem demokratikusnak minősíti. Végezetül az uniós forrásokról néhány szót, ha megengedik. Valóban igaza van képviselő úrnak, az uniós források nekünk járnak. Az uniós források ugyanis nem úgy állnak elő, hogy így hopp, idepottyannak az égből, és aztán vannak, vagy csak úgy lesznek, hanem azokat elő kell állítani, és azt az európai emberek munkájából állítjuk elő, az európai emberek, köztük a magyarok munkájából jönnek létre az európai uniós források. Ezek a források tehát nekünk, magyaroknak is járnak. Az egy elképesztő botrány, én azt gondolom, hogy Brüsszel a nekünk járó forrásokat visszatartja, miközben menekültválság van az Európai Unióban, és ennek egy jelentős, a terhének a jelentős része ránk hárul, és miközben energiaellátási válság van az Európai Unióban, melynek pedig jó nagy terhét ránk, a mi vállunkra akarják tenni. Szóval, tisztelt képviselő úr, a viták a jövőben is maradnak. A viták sikeres megvívásához pedig biztos parlamenti többségre van szükség, de erről meg a választópolgárok gondoskodtak. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Zsigmond Barna Pál képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[10.30]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Úr! Ebben az évben egy napra esett a pünkösd, amikor az egész keresztény világ a Szentlélek kiáradását ünnepli, valamint a nemzeti összetartozás napja. Évről évre a trianoni békediktátum évfordulóján, június 4-én, a legmélyebb gyász érzése mellett a magyar nemzet összetartozását hirdetjük. Hálát adunk Istennek azért, hogy a legsötétebb történelmi tragédiák ellenére is megtartott bennünket, magyarokat. A 2010 utáni 12 év nemzetpolitikai megvalósításai történelmi léptékkel mérve is nagy eredmények. Ma több mint egymillió új magyar állampolgár van, és a magyar nemzet egységesebb, mint az elmúlt száz esztendőben bármikor. Az elmúlt években egy időre ugyan elzárt egymástól a vírus, de ma azt remélhetjük, hogy közösen leküzdöttük a láthatatlan ellenséget, és a szomszédban zajló szörnyű háború ellenére néhány napja Csíksomlyó ismét meggyújtotta a remény lángját a Kárpát-medencében. Tisztelt Képviselőtársaim! Június 4e apropóján számos olyan közéleti szereplő is megnyilvánult, akik, ha máskor nem is, de most mindenképpen jobban tették volna, ha bölcsen hallgatnak. „És gondoljunk azokra a magyarokra is, akik Trianonnak is köszönhetően ma jobban élnek Romániában, Szlovákiában és a többi környező országban, mint mi itthon, Magyarországon.” írta a közösségi médiában Erzsébetváros DK-s polgármestere, Niedermüller Péter. Nincs új a nap alatt, ennyi telik egy gyurcsányista politikustól az évfordulón. Mi ez, ha nem a nemzeti önbecsülésünk ellen intézett legdurvább támadás? Persze, meg sem lepődünk már ezen, a baloldalon már-már hagyománynak tekinthető a nemzetellenesség. A kijelentés azért is felháborító, mert Szlovákiában még mindig érvényben vannak a felvidéki magyarságot jogfosztás állapotában tartó Beneš-dekrétumok, Romániában továbbra sem biztosított a szabad anyanyelvhasználat a hivatalos ügyek intézésében, a hatóságok törvénytelenül zárnak be magyar iskolát, a kárpátaljai magyarok pedig éppen életük munkáját hátrahagyva, rettegve mentik az életüket. A jogi és lelki dimenziókon túl Niedermüller állítását a magyarok által lakott régiók gazdasági, kereseti adatai sem támasztják alá, mert a magyarok által lakott régiók fejlődését az utódállamok sokszor akadályozzák, és aki jár határon túl, ismeri a tételt: mindig ott a legrosszabb az utak állapota, ahol a magyarok laknak. Amit Niedermüller Péter képes volt kimondani, még Kádár János vagy Grósz Károly sem merték kimondani, mert a gazemberségnek is vannak fokozatai. Tisztelt Képviselőtársaim! A baloldal a határon túli nemzettársaink ellen kampányolt a 2004. december 5-ei népszavazás idején, és mára a DK ifjúsági tagozata, a Momentum olyan gerincesen magáévá tette ezt az ideológiát, hogy sorra választ magának magyarellenes testvérpártokat a szomszédos országokban, és támogatja az ő jelöltjeiket a magyarokkal szemben. Persze, nemcsak politikusok, hanem történészek is képesek döbbenetes megállapításokat tenni Trianon kapcsán. Gyáni Gábor történész cikke, amelyben az ország megcsonkításának áldásos hatásairól értekezett az Élet és Irodalom hasábjain, egyenesen gyomorforgató. Gondolata szerint a fejletlenebb területek elvesztésével ballaszttól szabadult meg az ország. Ezzel ő is beállt abba a sorba, ami igazából Medgyessy Péterrel kezdődött, aki Erdély elcsatolásának évfordulóján koccintott a román miniszterelnökkel, és folytatódott az erdélyi magyarokat a 23 millió román közé soroló Kovács Lászlóval és a „merjünk kicsik lenni!” politikát megvalósító Gyurcsány Ferenccel. A mai baloldal a szocialista rendszer ideológiáját viszi tovább, hiszen a nemzeti érzés a szocialista internacionalizmus egyik legfőbb ellensége volt. Az ő megmondóembereik bűnös nemzetnek állítottak be bennünket, ennélfogva szerintük megérdemeltük a trianoni tragédiát. Nem nemzetben, hanem osztályokban és internacionalizmusban gondolkodtak, és mint az említett példák mutatják, gondolkodnak a mai napig. Tisztelt Képviselőtársaim! Szerencsére mi, nemzeti elkötelezettségű politikusok, magyar emberek vagyunk többségben, mi, szerte a Kárpát-medencében, akikben hazánkért, nemzetünkért kiirthatatlan élni akarás és rendíthetetlen elszántság, elkötelezettség forr. Az elmúlt évszázadokban ez a lelkület tartotta meg a nemzetünket. Napjainkban kívül a globalista úthenger, belül a Gyurcsány-féle nemzetáruló ideológia ellen küzdünk. Az április 3-ai választás eredménye azonban megmutatta, hogy a magyar nemzet mit választ, milyen úton akar továbbmenni. Április 3-án a fejlődést, a nemzeti gyarapodást választottuk, nemet mondtunk a nemzetellenes baloldalra. Végezetül, még újabb virágzó ezer évet kívánok Magyarországnak, a magyar nemzetnek és magunknak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr válaszol. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Frakcióvezető-helyettes Úr! Valószínűleg minden jóérzésű magyar ember egyetért azzal, hogy Niedermüller Péternek az ön által idézett véleménye felettébb ízléstelen és szégyenteljes. Ugyanakkor valószínűleg egyetértünk azzal is, hogy ebben semmi szokatlan nincsen. Nincsen benne szokatlan, mert a magyar baloldal sajnos hírhedtté vált az elmúlt években arról, hogy folyamatos volt a gyűlöletszítás a határon túli magyar közösségekkel szemben, folyamatosan lépéseket tettek annak érde-kében, hogy kirekesszék a határon túl élő magyarokat azokból a fontos döntésekből, amelyek a nemzet egészének jövőjét határozták meg. És sajnos, amikor a baloldal kormányzott, akkor a magyarok szembeállítása a magyarokkal, az egy sportágszerűen űzött politikai megközelítés volt. Ezzel abszolút ellentétesen, mi a jobboldalon úgy gondolkodunk, hogy minden magyar felelős minden magyarért. Mi azt gondoljuk helyesnek, ha minden magyar részt vehet a nemzet jövőjét érintő legfontosabb kérdésekről szóló döntéshozatalban, és mi világossá tettük a határon túliak számára, hogy mindig számíthatnak az anyaországra, mint ahogyan egyébként az elmúlt években, évtizedekben egyébként számtalanszor bebizonyosodott, az anyaország is mindig számíthatott a határon túli magyar közösségekre. Ennek a nemzetpolitikának a helyességét látjuk visszaigazolódni az április 3-ai parlamenti választások eredményében is, amikor is nemcsak rekordszámú szavazatot kapott a Fidesz és a KDNP alkotta pártszövetség, de rekordszámú szavazatot adtak le a határon túl élő magyarok is. Az a 318 083 szavazat, amely a határon túlról érkezett, gyakorlatilag a duplája a 2014-ben leadott szavazatoknak, és a 267 ezret meghaladó érvényes szavazat is több mint kétszerese a nyolc évvel ezelőttinek. Köszönjük a határon túli magyaroknak a részvételt a nemzet jövőjéről szóló, rendkívül fontos döntésben, köszönjük mindazoknak, akik segítettek abban, hogy a határon túli magyarok élhettek a törvény adta jogukkal. [[Arató Gergely: Már amelyik…]] Ebből a 318 ezer szavazatból, az érvényes szavazatokból azok 94 százaléka a Fidesz és a KDNP pártszövetségére került leadásra, ez 254 468 szavazat volt. Ez részben, minden bizonnyal a baloldal gyűlöletének egyik oka, de mondhatjuk azt is, hogy annak eredménye is. Én nem akarok tanácsokat adni természetesen több okból sem a baloldalnak, de ha kevesebbet provokálnák a határon túliakat, ha kevesebb gyűlöletet szítanának a határon túliakkal szemben, akkor lehet, hogy egy kicsivel több támogatást kapnának, egyes pártjaik az 1 százalék helyett akár az 1,4 százalékot is megcélozhatnák a következő választáson. Mi azt gondoljuk, hogy a határon túl élő nemzeti közösségekkel kapcsolatos politikában nem Budapestről kell megmondani azt, hogy mi jó a határon túli magyaroknak, hanem meg kell kérdezni a határon túl élő közösségeket, és ők megmondják, hogy mire van szükség. Ennek a politikai megközelítésnek az eredményeként adtunk összesen 200 milliárd forintnyi pályázati támogatást több mint 60 ezer, magyarlakta területeken működő vállalkozásnak, akik aztán 400 milliárd forintnyi beruházást hajtottak végre határon túli magyarlakta területeken, ezáltal több ezer új munkahelyet hoztak létre. Ennek a politikai megközelítésnek a jegyében építettünk újjá az elmúlt kormányzati ciklusban 900 bölcsődét és óvodát, tettük lehetővé 300 ezer magyar gyerek számára a minőségi anyanyelvi oktatáshoz való hozzáférés lehetőségét, és így tettünk újabb lépéseket annak érdekében, hogy minden gyerek számára megadasson a lehetőség arra, hogy magyar nyelven tanulhassanak. Ennek a politikai megközelítésnek a jegyében 1600 külhoni templomot, plébániát, parókiát, egyházi közösségi házat újítottunk föl, és ennek a politikai megközelítésnek a jegyében adtunk jelentős támogatást a határon túl működő sportegyesületeknek. [[10.40]] Ne felejtsük el, a nemzet identitásának, megtartásának egyik legjobb eszköze a sport. Azt hiszem, hogy minden jóérzésű magyar ember szívét megmelengette az, amikor a Sepsi OSK csapata megnyerte a Román Kupát, vagy amikor a Csíkszereda U19-es csapata megnyert Romániában mindent, bajnokságot, kupát és szuperkupát egyaránt. A támogatások tehát jó helyre kerültek, a támogatások segítik a magyar nemzeti közösségek megerősödését. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Isten éltesse a határon túl élő magyarokat! Amíg mi kormányzunk, a magyar kormányra egészen biztosan számíthatnak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a szomszédos országokban fennálló fegyveres konfliktus, illetve humanitárius katasztrófa magyarországi következményeinek elhárításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. [[Számos képviselő hagyja el a termet. Zaj.]] Tisztelt Országgyűlés! Először előterjesztői felszólalásra kerül sor. Mielőtt megadnám a szót miniszter asszonynak, tájékoztatom, hogy nyitóbeszédére, a vitában történő további felszólalására és az esetleges zárszó ismertetésére összesen 25 perces időkeret áll rendelkezésre. [[Mozgás. Csenget.]] Megadom a szót Varga Judit igazságügyi miniszter asszonynak, és megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni. Miniszter asszony, parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! „Értelmetlen azt mondani, minden tőlem telhetőt megteszek. Azt kell tenned ugyanis, amit a helyzet megkövetel.” Ezek Winston Churchill szavai, amelyek több emberöltő távlatából is aktuálisan csengenek ma is. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány hozzáállása a veszélyhelyzet során mindenkor az előbb idézett elvet követi, és mindenkor ezt az előbb idézett elvet fogja követni. A jelenlegi helyzet pedig mindenki számára jól ismert. Hazánk keleti szomszédságában, Ukrajna területén háború dúl, amelyből Magyarországnak, a magyar embereknek ki kell maradniuk. Ugyanakkor számolnunk kell azzal is, hogy ez a fegyveres konfliktus a közelsége miatt, annak humanitárius és gazdasági hatásai hazánkat is egyértelműen érintik. Ezért annak érdekében, hogy a háború következményeit ne a magyar emberek és ne a magyar családok szenvedjék el, a kormányzat azonnali intézkedések megtételét látja szükségesnek, mert a helyzet jelenleg ezt követeli meg. Éppen ezért Magyarország kormánya az Alaptörvényben biztosított jogkörével élve az Ukrajna területén zajló fegyveres konfliktusra, illetve az ebből származó humanitárius katasztrófára tekintettel, valamint ezek Magyarország határain belüli gazdasági következményeinek elhárítása érdekében veszélyhelyzetet hirdetett ki 2022. május 25. napjával. A háború elhúzódása következtében az Európát fenyegető gazdasági válság kezelése ugyanis megkívánja azt, hogy a kormány az Alaptörvényből fakadó jogkörében, szoros együttműködésben önökkel, az Országgyűléssel az elkövetkezendő hónapokban is meghozhassa a szükséges intézkedéseket a magyar emberek megélhetésének és biztonságának védelme érdekében, továbbá garantálhassa a háború elől hazánkba menekülő emberek megsegítését és folyamatos támogatását. Jól ismert tény ugyanis, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy az Európai Unió tagállamai közül népességarányosan Magyarország fogadta be a legtöbb menekültet Ukrajnából; köszönet érte, ezért a magyar embereknek. Kárpátaljai testvéreink közül is sokan menekülni kényszerültek, sorsukkal való együttérzésünk talán most még erősebb a nemzeti összetartozás napjának közelsége miatt. Tisztelt Ház! A szomszédunkban zajló orosz-ukrán háború a második világháború óta nem tapasztalt humanitárius helyzetet eredményezett, és egyúttal megváltoztatta az európai gazdasági kilátásokat is. A humanitárius katasztrófa kezeléséhez és a nemzetközi gazdasági változások negatívumainak kivédéséhez hazánknak biztosítania kell a hatékony és gyors, azonnali nemzeti válaszok kialakításának lehetőségét. Annak érdekében tehát, hogy minden szükséges eszköz rendelkezésre álljon a fegyveres konfliktus elől menekülő emberek megsegítésére, támogatására, lakhatásuk, oktatásuk, munkavállalásuk segítésére, valamint annak biztosítására, hogy Magyarország mielőbb maga mögött hagyja a háború káros gazdasági következményeit, a kormány a különleges jogrend idején alkotott rendeletei hatályának meghosszabbítására tesz most javaslatot. A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat technikailag az Alaptörvény 53. cikke (3) bekezdésén alapuló felhatalmazás megteremtését szolgálja, ennek eredményeképpen a kormány e törvényjavaslat hatályvesztésének időpontjáig a különleges jogrend idején alkotott rendeleteinek hatályát fenntartja. A tervezet ezzel összefüggésben tehát igen előremutatóan rögzíti, hogy a kormány veszélyhelyzeti intézkedéseit 2022. november 1-jéig tarthatja jogilag fenn. Fontos azt is hangsúlyozni, hogy a magyar kormánynak jelen helyzetben alkotmányos kötelessége a veszélyhelyzet kihirdetése, és a szükséges intézkedések meghozatala. Mi is azért dolgozunk, hogy hazánk polgárainak élete a szomszédban zajló háború és a háborús helyzetre adott szankciós, sokszor elhibázott szankciós válaszok okozta európai gazdasági válság ellenére is a normális kerékvágásban maradhasson. Továbbá azért is dolgozunk, tisztelt képviselőtársaim, hogy biztosítani tudjuk a gazdasági növekedést, az életszínvonal emelkedését, a teljes foglalkoztatottság egyidejű fenntartása mellett. Egyszóval azért dolgozunk, hogy megvédjük a magyar családokat, a nyugdíjakat, a munkahelyeket, a rezsicsökkentést és az Európában páratlan méretű családtámogatási rendszerünket. Kiemelendő továbbá, hogy a veszélyhelyzetben alkalmazandó gazdasági intézkedések terén a kormány mindenkor, így most és a jövőben is a fokozatosság, a szükségesség, arányosság és a célhoz kötöttség elvei mentén fog eljárni. Figyelemmel kísérjük ugyanis Európa és a világ gazdasági történéseit, a háború során kivetett szankciókat, azoknak a magyar emberekre és a magyar családokra, a magyar gazdaságra gyakorolt lehetséges hatásait, és arra törekszünk, hogy a várható gazdasági visszaesés hazánkat a lehető legkisebb mértékben sújtsa. A kormány határozott álláspontja, hogy a háború árát ne a magyar családok fizessék meg. Ehelyett úgy véljük, hogy a gazdasági terhekből azoknak a nagyvállalatoknak kell kivenniük a részüket, amelyek a megváltozott világgazdasági környezetben extraprofitra tettek szert. Április 3-án a magyar emberek erre adtak példátlanul erős, történelmi felhatalmazást, mi pedig mindig és mindenkor a nemzeti érdek elsődleges szem előtt tartása szerint fogunk eljárni. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A világot sújtó koronavírus-világjárvány után Európának egy háború következményeivel kell szembenéznie, egy olyan háborúéval, amelynek még senki sem látja a végét. A kormány célja ebben a rendkívül nehéz helyzetben töretlenül az, hogy megőrizze hazánk, Magyarország és a magyar családok fizikai és anyagi biztonságát. Ahhoz, hogy a kormány valamennyi szükséges intézkedést kellő időben meg tudjon hozni, elengedhetetlen az előttünk fekvő törvényjavaslat elfogadása, hiszen csak ebben az esetben lesz képes a kormány a megfelelő gazdaságvédelmi és humanitárius intézkedések fenntartására, illetve meghozatalára. Kérem, engedjék meg, hogy nagyon röviden ismertessem a tárgyalt törvényjavaslat főbb irányvonalait, hiszen annak elfogadásával a tisztelt Ház végső soron arról dönt, hogy maradhatnake a takarmány- és élelmiszer-ellátás biztonsága szempontjából stratégiai jelentőségű mezőgazdasági termékek kivitelével kapcsolatos intézkedések, meghozhatóak-e, illetve fenntarthatóake a villamos energiával, a földgázellátással vagy távhőellátással kapcsolatos intézkedések, egyszóval az energiaellátás biztonságával kapcsolatos intézkedések. Arról is dönt, hogy fennmaradhatnake a hatósági árak, hogy a Széchenyi Pihenőkártya felhasználásának kiszélesítése, annak áruházakban való felhasználhatósága továbbra is megmaradhat-e, valamint arról is többek között, hogy megfelelően biztosíthatjuke az Ukrajnából menekülők részére az emberhez méltó és szükséges humanitárius intézkedéseket. Tisztelt Ház! A kormány elsődleges célja csakúgy, mint eddig , hogy megvédje a magyar embereket, mérsékelje a gazdasági károkat és megőrizze a munkahelyeket. A koronavírus-világjárvány elleni védekezés az elmúlt több mint két esztendőben már bebizonyította, hogy a korábban elfogadott rendkívüli és átmeneti jogi keretek jól szolgálták ezeket a célokat. A tárgyalt törvényjavaslattal biztosítható a hatékony és gyors kormányzati döntéshozatal ahhoz, hogy a háború okozta nehézségekre rugalmasan és kellő időben megfelelő válaszokat lehessen adni. Hangsúlyozom, hogy a kormány nem korlátlan felhatalmazást kér az Országgyűléstől. A tárgyalt törvényjavaslatban szereplő időkorlát, valamint az Országgyűlés felé fennálló közjogi politikai felelősséget deklaráló tájékoztatási kötelezettség egyértelműen biztosítja a parlamenti kontroll érvényesülését. [[10.50]] A benyújtott javaslat tehát szükséges, de konszolidált, arányos, mértéke nem haladja meg azt, ami elvárható, a kormánynak viszont lehetőséget ad a folyamatos, gyors és hatékony cselekvésre. Szeretném kiemelni azt is, hogy a kormánynak az Alaptörvényből fakadó kötelezettsége az is, hogy ha a háború és a világgazdasági helyzet lehetővé teszi, kezdeményezze a veszélyhelyzetnek a benyújtott javaslat hatályvesztését megelőző megszüntetését. Tisztelt Képviselőtársak! Kell hogy legyenek olyan közös ügyek, amelyek a politikai érdekek és a viták felett állnak, kell hogy legyenek olyan ügyek, amelyekben egységes a nemzet és az őt képviselő erők. Úgy vélem, hogy a magyar emberek biztonságának, megélhetésének és munkahelyének védelme, valamint a hazánkba érkező, a háború elől menekülő bajbajutottak segítése ilyen közös nemzeti ügynek tekinthető. Itt idézném miniszterelnök úr eskütételét követő gondolatait, miszerint „A belharc és a viszály a boldog idők luxusa. Most nem ilyen időket élünk. Baj idején az összefogás parancs. Korparancs.” Ezért tisztelettel kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy tegyék félre a hétköznapi politikai csatákat, és pártállásra való tekintet nélkül támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a miniszter asszonyt, hogy a vitában történő további hozzászólására és a zárszó elmondására összesen 15 perces időkeret áll rendelkezésre. [[Dr. Varga Judit: Köszönöm szépen.]] Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a Törvényalkotási bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Törvényalkotási bizottság a tegnapi nap folyamán, június 7-én, kedden, 18 óra 10 perckor tartott ülésén megtárgyalta a szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, illetve humanitárius katasztrófa magyarországi következményeinek elhárításáról szóló T/167. számú törvényjavaslatot. A Törvényalkotási bizottság 27 igen szavazattal, 8 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta a kivételes eljárás keretében megtárgyalt törvényjavaslatot. Azokra a kérdésekre, amelyek a Törvényalkotási bizottság ülésén felmerültek, a kormány képviseletében eljáró államtitkár, úgy gondolom, maradéktalan válaszokat adott, és most miniszter asszony is részben kitért rájuk az expozéjában. Ezek a kérdések tárgyalták ugyanis azokat a kormányrendeleteket, amelyek hatályba léptetésére ismételten javaslatot tesz ez a törvényjavaslat, és külön kitért arra is, hogy míg korábban 150 olyan intézkedés volt, amelyet jogi keretek között is rögzíteni kellett, most kevesebb mint 40 olyan intézkedést, rendeletet kíván hatályba léptetni ez a törvényjavaslat, amely a következő időszakban a kormány hatékony és gyors döntéshozatalához elkerülhetetlen és nélkülözhetetlen. Miért is nélkülözhetetlen ez? Azért, mert az előttünk fekvő törvényjavaslat nem kevesebbet biztosít, mint a különleges jogrend meghosszabbítását, amely továbbra is lehetőséget ad a szomszédunkban dúló és elhúzódó háború okozta humanitárius katasztrófa hatékony kezelésére, valamint a nemzetközi gazdasági változások negatívumainak gyors és hatékony kivédésére, hiszen a háború kiszámíthatatlan alakulása, előre nem látható vége olyan bizonytalan helyzetet eredményez, amelyben felkészültnek kell lennünk az azonnali és gyors döntéshozatalra. Mindazzal együtt vagy annak ellenére, hogy nem látjuk a végét, a benyújtott javaslat egyértelművé teszi, hogy a kormány a veszélyhelyzeti intézkedéseit 2022. november 1-jéig tarthatja fenn. Az Országgyűlésnek pedig a folyamatos parlamenti kontroll biztosítását is lehetővé teszi, hiszen a tájékoztatási kötelezettség ebben az időszakban vagy addig az időpontig is fennáll. Miniszter asszony az expozéjában részletesen ismertette a törvénytervezet szükségességét, ezért engedjék meg, hogy jómagam a közelmúlt néhány fontos adatát ismertessem, amely, úgy gondolom, elengedhetetlen. Magyarországra eddig több mint 700 ezer menekült érkezett. Jelenleg körülbelül 250 ezer ukrajnai menekült tartózkodik hazánkban, menedékes státust több mint 23 ezer fő igényelt, ideiglenes tartózkodásra jogosító engedélyt pedig már 120 ezren kaptak. A Magyarországra belépők száma napi tízezer fő körül mozog, és még nem látjuk a háború végét. A magyar kormány a segélyszervezetekkel együttműködve, a civil szervezetek közreműködésével folyamatosan gondoskodik a menekültek ellátásáról. Ezúton is szeretném köszönetemet, köszönetünket kifejezni annak a több ezer önkéntesnek, akik nap mint nap segítik ezt a munkát. Ahogy a miniszter asszony is említette, Magyarország népességarányosan az Európai Unió tagállamai közül a legtöbb menekültet fogadta be, mi fogadtuk be tehát a legtöbb menekültet. Köszönet minden magyarnak, akik mindig bizonyítják, hogy ránk, magyarokra mindig lehet számítani, különösen nehézség idején, különösen akkor, ha baj van, és fontos, hogy minden szomszédos ország, minden szomszédos tagállamban élő tudja, hogy ezt a továbbiakban is fenn kívánjuk tartani. Sajnálatos módon az ellenzéki képviselőtársaim szabad szemmel is jól látható többsége olyan kivételt képez ez alól, amely ezt a szabályt erősíti, de bízom benne, hogy ennek a törvényjavaslatnak az elfogadásával ők is a hazájuk és a menekültek segítségére fognak sietni. A háború kirobbanása óta a kormány minden lehetséges eszközzel a békekötést szorgalmazta, miközben számos intézkedéssel segítette tehát a hazánkba érkező menekülteket. Engedjék meg, hogy a teljesség igénye nélkül néhányat felsoroljak. Kárpátaljára, valamint Ukrajna középső és keleti területeire több mint 1900 tonna élelmiszert és orvosi eszközt küldött Magyarország. A MÁV a háború kirobbanása óta összesen 410 ezer szolidaritási jegyet adott ki a menekülteknek. Segélyszervezetekkel együttműködve segítségpontokat alakítottunk ki a határon, Záhonyban, Beregsurányban, Lónyán, Barabáson és Tiszabecsen. A háború során megsebesült ukrán katonák, valamint gyerekek magyarországi gyógyítását is lehetővé tesszük. Az Ukrajnából érkező diákok Magyarországon folytathatják tanulmányaikat, a BOK csarnokban humanitárius tranzitpont működik, a kormány támogatást biztosít azoknak a munkaadóknak, akik menekültként érkező ukrán állampolgárokat foglalkoztatnak. Összességében Magyarország már több mint 40 milliárd forintot fordított a menekültek ellátására. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Tisztelt Ház! Jól ismert tény, hogy a kormány számára, ahogyan eddig is, a magyar emberek és a magyar családok védelme és biztonsága az első. A Rezsivédelmi Alap létrehozása és a Honvédelmi Alap bevezetése is ezt a célt szolgálják. Láthatjuk, hogy a jelen javaslat megteremti azokat a feltételeket, amelyek biztosítják hazánkban a békés, kiszámítható mindennapokat ebben a nehéz helyzetben is. Szeretném hangsúlyozni, hogy a rezsicsökkentésnek köszönhetően a magyar háztartások az intézkedés bevezetésétől 2021-ig összesen 2600 milliárd forintot takarítottak meg, egy háztartás összesen 627 ezer forintot tudott más, például oktatási, egészségügyi, közlekedési vagy szórakozási célokra fordítani. A tavaly novemberben bevezetett benzinárstoppal pedig a gépkocsit átlagos mértékben használó magyar emberek átlagosan havi 13 ezer forintot spórolhatnak meg. Fontos, hogy emlékezzünk arra is, hogy ez nem volt mindig így, hiszen 2010 előtt, a Gyurcsány Ferenc vezette kormányok idején a gáz árát a háromszorosára [[Arató Gergely: Végre eljutottunk ide is!]] , az áram árát pedig a kétszeresére emelték. Azt is fontos hangsúlyoznunk, fontos arra is emlékeztetnünk, hogy a baloldal kezdetektől fogva eltörölné a rezsicsökkentést, a választás előtt és most, a választás után is, az eredményből nem tanulva, a brüsszeli bürokraták sípjára táncolnának, ha tehetnék, követelték az energiaszankciók bevezetését, és ma is arról beszélnek, hogy csatlakozni kellett volna az olajembargóhoz, az emberek pedig használjanak kevesebb gázt, használjanak kevesebb áramot, járjanak kisebb autóval és fürödjenek kevesebbet. Igen, tisztelt képviselőtársaim, az önök miniszterelnök-jelöltje ezt elmondta, és önök sem határolódtak el ettől, azt követően is támogatták. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportja a béke pártján áll, nem engedjük, hogy a háború árát a magyar családok fizessék meg. A magyarok mintegy 80 százaléka támogatja a kormányt abban, hogy különadót vessenek ki azokra a vállalatokra, amelyek extraprofitra tettek szert. [[11.00]] Éppen ezért meg kell teremteni a feltételeit annak, hogy a gazdasági terhekből azok a multinacionális nagyvállalatok vegyék ki a részüket, amelyek a megváltozó világgazdasági környezetben extraprofitra tesznek szert. Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztő beszédében elhangzottak és az általam elmondottak, valamint a bizottsági ülés döntése alapján leszögezhető, hogy a benyújtott javaslat a magyar emberek biztonságának, megélhetésének és munkahelyeinek védelmét szolgálja, ugyanakkor szem előtt tartja a fegyveres konfliktus elől menekülő emberek segítését is. Éppen ezért az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatását javasoljuk. Kérem, hogy mindannyian tegyünk, tegyenek így. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Illés Boglárka képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek mindösszesen 8 perc áll rendelkezésükre. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. [[Arató Gergely: Ugyanezt még egyszer, nem kell sokat variálni. A Gyurcsány-kormány mindenképpen legyen benne!]] Arató képviselő úr később kap majd szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy az elmondottakat egy nagyon fontos dologgal egészítsem ki, és ezen keresztül nyomatékosítsam azt, amit az előbb már ismertettem, és amivel hivatkoztam a miniszter asszonyra. Nagyon fontosnak tartjuk, nagyon fontosnak tartja a Fidesz képviselőcsoportja, hogy mi a béke pártján állunk. Mi a kezdetektől fogva azt mondtuk és azt támogattuk, hogy minél hamarabb béke legyen, és mi a jövőben is ezért kívánunk küzdeni és ezért kívánunk mindent megtenni. Ezzel együtt persze azt is elengedhetetlennek tartjuk, hogy a háború árát ne a magyar családok fizessék meg. Éppen ezért nagyon fontos, hogy az elhúzódó háború következményeivel, a kialakuló energiaválsággal, a Magyarországra is begyűrűző energiaválsággal és azzal a gazdasági válsággal szemben, amely minket is fenyeget, mindent a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban meg tudjunk tenni. Ennek érdekében kívánunk a kormány számára felhatalmazást adni. Mi, a Fidesz képviselőcsoportjában ülő képviselők mindannyian arra esküdtünk föl, hogy a magyar nép és az ország érdekeit, a társadalmi és gazdasági fejlődését minden erőnkkel szolgáljuk és szolgálni fogjuk. Azt kérem ellenzéki képviselőtársaimtól, hogy ne gyűlöljék jobban a politikai ellenfeleiket, mint amennyire szeretik a hazájukat. Éppen ezért kérem önöket arra, hogy segítsék és támogassák ebben a kormányt. Ha a koronavírus okozta válsághelyzetben ezt a döntést nem hozták meg, javaslom és kérem, hogy ezt most korrigálják, ugyanis ebben a háborús helyzetben ahogy miniszter asszony is mondta az összefogás, az összetartás mindennél fontosabb. Úgyhogy tisztelettel kérem önöket, hogy a benyújtott törvényjavaslatot valamennyien támogassuk, és ennek mentén folytassuk a következő időben a vitát, és kérem, hogy a hozzászólásaikat is ennek megfelelően fogalmazzák meg. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Illés Boglárka képviselő asszony. A DK képviselőcsoportja vezérszónokának adom meg a szót, Arató Gergely képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Igen bölcsen írta ki valaki azt az interneten, a Facebookon, hogy Magyarország államformája: veszélyhelyzet. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy ez a fajta vita most már rendszeres rítusunk a parlamentben, összejövünk négy-hat havonta, néha háromhavonta, ahogy alakul, a kormány eljön ide és valamire hivatkozva felhatalmazást kér arra, hogy a parlament nélkül kormányozhasson. Ok mindig van, hol a vírus, hol más. Előbb volt a bevándorlás miatti veszélyhelyzet, utána volt a vírus miatti veszélyhelyzet, most az ukrán háború miatti veszélyhelyzet. Nagyon érdekes, annyira sikeresen harcolnak önök a békéért, mint most hallhattuk, hogy ennek a békeharcnak az eredményeképpen Magyarország az egyetlen ország, ahol rendkívüli jogrendet kell bevezetni az Európai Unióban a szomszédban dúló háborúra hivatkozva, amit önök ugyan nem neveznek a nevén, de valójában ez Oroszország agressziója Ukrajna ellen. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezt a vitát egyébként már ebben a ciklusban is lefolytattuk, amikor önök teremtettek egy alkotmányos felhatalmazást arra, hogy most éppen másra hivatkozva kérjenek veszélyhelyzeti felhatalmazást, és kérjenek mentességet a normális, demokratikus, törvényes működés alól. Ennek az oka most éppen a szomszédban dúló háború. Megvitattuk ezt a múltkor Simicskó képviselő úrral is. Valahogy nem kellett rendkívüli jogrendet bevezetni akkor, amikor a szomszédban, Jugoszláviában volt háború. Most ez a kormány ezt csak úgy tudja menedzselni, ha meghozhat döntéseket a parlament megkerülésével, a törvényeket átírva, a törvényeket megkerülve. Mert azt el szoktuk felejteni, de itt arra kap felhatalmazást a kormány, hogy az elfogadott, az Országgyűlés által szabályosan megtárgyalt, a köztársasági elnök által aláírt, kihirdetett törvényektől eltérjen. Erre kérnek önök fölhatalmazást, arra kérnek fölhatalmazást, hogy a rendeletek, amelyeket a kormány kihirdet, eltérjenek a normál elfogadott törvényektől, és hogy ezek a rendeletek elvileg a veszélyhelyzet végéig, a gyakorlatban majd az újabb és újabb hosszabbításokkal, az újabb és újabb hatályban tartó salátatörvényekkel az idők végezetéig, vagy amíg önök ezt kívánják, fönnmaradhassanak. Az a helyzet, hogy a tisztelt képviselő asszonynak tisztelem a lelkesedését ez iránt a törvényjavaslat iránt, még akkor is, ha jól láthatóan nem tűnt föl neki, hogy véget ért a Fidesz hazug választási kampánya, és ugyanazokat a hazugságokat ismételgeti, amelyeket a választási kampányban is ismételgetett. Szóval, csodálom az ön lelkesedését, mert tudja, miről szól ez a törvényjavaslat? Arról, hogy a kormány önben sem bízik. Hogy most már a bátor 135-ben sem bízik, pedig önök mindent elkövettek, mindent megszavaztak, amit kellett, kérdezés nélkül. Most is megszavazták a sürgősséget, miközben a kormány az alkotmánymódosításkor, meg amikor meghozta a saját rendeletét, nyilván tudta, hogy kell ez a törvény, de hát véletlenül pont most szombat estére értek oda a jogalkotó munkában, hogy kidolgozzák a törvényjavaslat szövegét; vagy péntek estére. Szóval, önök tényleg mindent elkövetnek, mindent megszavaznak, nem kérdeznek, nem vitatkoznak, ennek ellenére is a nagyvezérnek az az elképzelése, hogy az a biztos, ha a parlament nem avatkozik ebbe bele, az a biztos, ha nem kell itt semmiről vitatkozni, az a biztos, ha nem kell a szavazatok miatt aggódni a parlamentben. Az a helyzet, hogy ez a törvényjavaslat lényegében arról szól, mint ahogy az elődei is arról szóltak, hogy a demokrácia kényelmetlen a Fidesz-kormánynak, még az az egyébként hogy mondjam? erősen irányított és centralizált demokrácia is, amely még Magyarországon működik. Szeretnék ezt megkerülni, szeretnék, ha ennek minél kevesebb elemét kellene figyelembe venni, s felmentést kérnek lényegében minden alól. Hozzáteszem, hogy mindig elmondják a garanciális szabályokat, hogy a parlament akár vissza is vonhatja, meg hogy lehet menni az Alkotmánybírósághoz, amely valahogy pont nem ér erre rá. Arra marhára ráértek, hogy a népszavazást lehetetlenné tegyék, egyébként meglehetősen sajátos érvekkel, a Kúria döntését felülírva, de arra véletlenül pont soha nem érnek rá, hogy mondjuk, a pedagógusok sztrájkjogát megtiltó kormányrendelettel foglalkozzanak. Erre valahogy éppen nem volt idejük. Egyébként kíváncsi voltam, leszneke elég bátrak, hogy ezt ebben a törvényjavaslatban is benne hagyják. Nos, voltak elég bátrak. Benne hagyták azt, hogy a kormány rendszeresen beszámol az Országgyűlés ülésén a veszélyhelyzeti intézkedéseiről. Jelentem, az elmúlt hat hónapban, az előző veszélyhelyzet idején 0, azaz nulla alkalommal számolt be a kormány. Nem így volt ez az első veszélyhelyzet idején, hozzáteszem, akkor rendszeresen módunkban állt Szijjártó képviselő úr termelési beszámolóit élvezni itt a parlamentben. Azonban az elmúlt hat hónapban ezt már nem tartották fontosnak, miközben veszélyhelyzet volt, intézkedéseket hoztak. Vártam azt, hogy vajon lesze kormány napirend előtti tegnap vagy ma, ahol a kormány beszámol az éppen aktuális veszélyhelyzetről, de nem volt, sajnos nem sikerült erre időt találni, talán persze azért is, mert akkor az ellenzék is válaszolhat. Úgy kellemesebb volt, hogy egy kormánypárti képviselő barátilag felkérdezte, s akkor itt egymás közt megdicsérték egymást és nagyon örültek egymásnak. Ez kellemes élmény lehet egyébként, de nem szolgálja a kormány demokratikus ellenőrzését. [[11.10]] Szóval, azt kell mondanom, hogy lényegében továbbra is ellenőrizetlen túlhatalmat kérnek, ennek oka nincsen. Azokat az intézkedéseket, amelyeket meghoztak, normál kormányrendeletben, illetve itt a parlamentben normál parlamenti döntéshozatalban is meghozhatták volna. Igazából akkor eljutunk oda, hogy miért van önöknek mégiscsak szüksége erre a törvényre kétharmaddal és egyéb, mindenféle rendelkezésre álló hatalmi eszközzel, saját házi, külön bejáratú Alkotmánybírósággal, és még folytathatnám. Azért, mert az a probléma, hogy az önök gazdasági intézkedéseinek jelentős része nem bírja ki a parlamenti vitát. Önök megszorítanak, elvonnak, adót emelnek, nem megvédik a magyar családokat, hanem kifosztják őket, és roppant kellemetlen önöknek erről beszélgetni, erről vitatkozni, valójában erre teremt önöknek lehetőséget ez a törvényjavaslat. Nem véletlen, hogy ha megnézzük, hogy milyen rendeleteket tartanak életben, ezeknek kevesebb mint a fele olyan, amelyeknek valóban köze van a szomszédban dúló háborúhoz, a nagy részük az Ukrajna elleni orosz támadás előtt elfogadott kormányrendelet, amelyik a kormány gazdasági mozgásterét növeli, azt teszi lehetővé, hogy önök szabadon dönthessenek. Összefoglalóan tehát azt tudom elmondani, hogy én másképp látom, mint a miniszter asszony. Önök az eddigi felhatalmazással is visszaéltek, az eddigi felhatalmazást is a demokratikus kontroll leépítésére, az oligarchák zsebének tömésére és a különböző pénzek osztogatására, a gazdasági intézkedések ellenőrzés nélküli meghozatalára használták föl. Az újabb felhatalmazást éppen ezért semmilyen módon nem támogatjuk, úgy látjuk, hogy ez a javaslat is a törvénytelen kormányzás törvényesítésére tesz egyébként eredménytelen kísérletet. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Arató Gergely képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját; elsőként megadom a szót Simicskó István frakcióvezető úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Egy fontos törvénycsomag fekszik előttünk, és valóban erről már korábban is folytattunk vitát, mármint a háborúról és a különleges jogrendről, hogy ilyenkor mit tehet egy állam, egy felelős állam. Mégis hadd kezdjem azzal, hogy Máté evangéliumának 24. fejezetében a következőket olvashatjuk: háborúkról fogtok hallani, s háborús hírek fognak keringeni, nemzet nemzet ellen és ország ország ellen támad. Semmi új sincs a nap alatt ilyen szempontból, láthatjuk most is, bár nem sokan gondolták, sőt talán senki, hogy a szomszédságunkban a XXI. században háború tör ki, mégis háború zajlik, és ennek megvannak a maga biztonsági, biztonságpolitikai, gazdasági következményei. Azt is tudjuk persze, hogy azért ez a régi bölcs üzenet nem feltétlenül ennyire egyértelmű napjainkban, hiszen ez a világ sokkal bonyolultabb, mint ami akkor volt. Ez egy direkt háborúról szóló írás és tanítás, ma már sok esetben látjuk az indirekt módszereket, a háborús eljárásokat, látjuk a hibrid hadviselés különböző elemeit, láthatjuk a különböző, úgynevezett proxy, azaz helyettesítő háborúkat is. Tehát ez a világ sokkal cizelláltabbá, bonyolultabbá vált, de a veszélyek és a kihívások ugyanúgy megvannak. Tisztelt Képviselőtársaim! Ilyen időszakban különösen nagy bölcsesség kell a felelős döntések meghozatalához, még egy bibliai idézettel hadd fejezzem ki mindezt. Salamon király nem mást kért a Jóistentől, nem hatalmat, nem pénzt, nem fegyvereket, hanem bölcsességet, hogy jó döntéseket tudjon hozni. Szerintem nagyon fontos, hogy a kormány eszerint járjon el, és fontos, hogy körültekintően, a maga felelősségében, a maga mozgásterében, megkapva a gyors és hatékony lehetőséget a védelmi intézkedések bevezetésére, ezt megtehesse. Nekünk, törvényhozóknak, törvényalkotóknak pedig az a dolgunk, szerintem, hogy segítsük a végrehajtó hatalmat ebben a helyzetben, de persze ellenőrizzük is. Hiszen azért számtalan miniszteri felszólalás volt, sőt miniszterelnöki felszólalás is volt, a Covid-járvány időszakában folyamatosan tájékoztatást kapott mindenki, az ország nyilvánossága is, hiszen szóvivői tájékoztatók voltak, szakértői tájékoztatók voltak. Tehát az nem igaz, hogy senki sem kapott tájékoztatást, és semmi olyan dolgot nem tett a kormány, amely túlzott hatalmat jelentett volna számára, és visszaélt volna ezzel a hatalmával. Igenis ellátta az ország védelmét, a járvány elleni védekezést, hatékonyan tudta ilyen módon szolgálni az emberek egészségét és biztonságát. Most is erre van szükség, hiszen talán Arató Gergellyel egyetérthetünk abban, ha egy rövid történeti visszatekintést teszünk, mondjuk, a XIX. századra azt mondhatjuk, hogy a nemzetté válásnak az időszaka, legalábbis az európai nemzetek esetében ezt nyugodtan állíthatjuk. A XX. század a világháborúk időszaka, hiszen két borzalmas világháború pusztította az európai népeket, sőt a világ számos országában ennek káros hatásait és áldozatait láthattuk. A XXI. század a kihívások, a fenyegetések, a kockázatok és a veszélyek évszázada. 2001. szeptember 11-ével fordultunk rá erre, és azóta folyamatosan olyan kihívásokkal kell találkoznunk, amelyeknek meg kell felelnünk, és erre feltétlenül gyors reagálás szükséges. Ezért kell lehetőséget adni a kormányzatnak arra, hogy a jogállami keretek között, a különleges jogrendekkel élve, nyilván az igazságügyi miniszter asszony és csapata megvizsgálta azt, hogy hol lehet változtatni, hol lehet egy ilyen helyzetben is reagálni, jogállami garanciákat adni arra, hogy hogyan tudjuk hatékonyan kezelni ezeket a veszélyeket. Persze, a különleges jogrendek is változnak, most nem akarom itt ezt hosszasan elemezni, de az biztos, hogy a rendkívüli állapot, a szükségállapot, a veszélyhelyzet, a megelőző védelmi helyzet, a váratlan fegyveres támadás esete és a terrortámadás esete, jelenleg még ez a hat különleges jogrendi tényállás van hatályban. Ezek közül nyilván fölmerülhetett volna a megelőző védelmi helyzetnek a kihirdetése, amit egyébként akkor fogadtunk el 2004-ben, amikor az általános hadkötelezettséget önök megszüntették, hogy maradjon valamilyen mozgástere a kormányzatnak, ha mégis Magyarországot fegyveres támadás érné, háború törne ki. Ezt inkább úgy neveznénk, nem feltétlenül a szakirodalom nevezi így, de a köznyelv a háború előszobájának nevezné. Ezért nyilván, hogyha ki akarunk maradni a háborúból, márpedig ez a helyes és bölcs döntés, és a békét szeretnénk mielőbb elérni, és mindig is a béke mellett álltunk ki, ugyanakkor pedig valóban mindent megteszünk ahogyan Illés Boglárka is elmondta az ideérkező menekültek megsegítésére a háború elől menekülő ukránok, ruszinok és magyarok esetében, Magyarország valóban óriási feladatokat vállal a humanitárius segítségnyújtás érvényesítése során is. Tehát csak és kizárólag, én úgy látom, hogy a leghelyesebb döntést hozta a kormány, és azért fordult a parlamenthez, hogy bővítse ki a veszélyhelyzetet, a veszélyhelyzet különleges jogrendi tényállásának a kategóriáját humanitárius katasztrófa esetére is, ugyanis ez nem szerepel benne. Ezért a KDNP frakciója támogatja a kormány ezen szándékát, támogatjuk a veszélyhelyzet meghosszabbítását, és természetesen benne szerepel a törvénycsomagban a kormánynak a tájékoztatási kötelezettsége, ezt ugyanúgy, mint ahogy eddig, gondolom, meg fogja tenni a jövőben is. Tisztelt Képviselőtársaim! Hadd mondjak el még egy rövid gondolatot, mégpedig a modern állami feladatokat. Mindannyian tudjuk, hogy alapvetően van egy fontos elosztási feladata az államnak, hiszen az erőforrásokat el kell osztani, hogy működőképes legyen valamennyi ágazat egy országon belül. Van úgynevezett allokációs feladata is, hiszen egy kapitalista rendszerbe kerültünk a rendszerváltás után, ennek persze meglehet jogosan, főleg a globalista irányokat nézve, a kellő kritikája meg is van, de most nem ez a felszólalásomnak a tárgya, hogy a globalizmust és a folyamatot elemezzem és kritizáljam. De az biztos, hogy amit a magánszféra nem tud ellátni, van olyan fontos állami feladat, például a tudományos oktatás, a tudományos kutatások, sok-sok minden más, amelyre erőforrásokat kell generálnia és biztosítania a mindenkori államnak, illetve kormánynak. Ami talán a legfontosabb, az állam stabilizációs feladata, a rend és a biztonság fenntartása, a külső veszélyekkel szembeni védelem garantálása, ugyanakkor pedig a gazdaság működőképességének a biztosítása, hiszen enélkül valószínűleg már a GDP mindenhatóságában sem hiszek, de az biztos, hogy kifejez valamifajta gazdasági növekedést, valamifajta gazdasági jólétet. Ha a gazdasági növekedést fönn tudjuk tartani, akkor valamennyi ágazat számára van lehetőség arra, hogy az emberek boldogulhassanak, emellett kulcsfontosságú a foglalkoztatottság, a munkahelyek megvédése, a családok támogatásának a fenntartása, a nyugdíjasok létbiztonságának a garantálása, és sok-sok állami feladat van, ami egyébként összességében a stabilizációs feladatkörbe tartozik. [[11.20]] Az úgynevezett gondoskodó állam, amely szociális biztonságot teremt szociális piacgazdaságot építve, az egy fontos célkitűzés, és nagyon fontos kereszténydemokrata és keresztényszociális értékrendet fejez ki, tehát ilyen gazdaságpolitikát kell folytatni, és nem szabad szerintem engednünk azt, hogy csak globalista megközelítésből alkalmazzuk a gazdaságpolitikát. Igenis létezhet és létezik patrióta gazdaságpolitika, és ezt a patrióta gazdaságpolitikát folytatja szerintem a Fidesz-KDNP-kormány. Ez a két alap, amely kellő garanciát és biztonságot nyújt ennek a válságnak, ennek a gazdasági következményeinek, a háború, az elhúzódó háború okán kialakuló gazdasági válságnak a kezelésére és orvoslására, ez is azt mutatja, hogy a kormány előre gondolkozik, előre tervez, fontos a Rezsivédelmi Alapnak a létrehozása és fontos a Honvédelmi Alapnak a létrehozása. Tisztelt Képviselőtársaim! Végezetül pedig azzal zárnám, hogy a KDNP-frakció úgy látja, hogy nincsen más lehetőségünk, mint megadni a kormány számára a felhatalmazást, hogy gyorsan és hatékonyan védelmezze a magyar gazdaságot, a magyar embereket, a magyar családokat. Én arra szeretném még felhívni a figyelmet a miniszter asszonyon keresztül a kormány felé, hogy ha lehet, látva ezt a felelős döntés-előkészítési munkát, valamennyi forgatókönyvet nézzük végig, egészen odáig, ha már nem lesz háború, egészen odáig, hogy ha, tegyük fel, a béke állapota kialakul, mert Zsigmond Barna képviselőtársunk itt a napirend előttijében a határon túli magyarok kapcsán nagyon szép gondolatokat fogalmazott meg, viszont ne felejtsük el azt, hogy a kárpátaljai magyarok veszélybe kerülhetnek, ha az ukrán nacionalista erők a háború után, mondjuk, a haragukat és dühüket ellenük próbálják meg fordítani. Tehát különböző vészforgatókönyveket is érdemes végiggondolni arra, hogy hogyan tudjuk megvédelmezni majd őket is. Nyilván Magyarország azzal, hogy korrekt külpolitikát folytat, azzal, hogy egyébként segít, több mint 700 ezer ukrajnai menekültet fogad be, ellátjuk őket, felajánlotta a magyar kormány az ukrán katonák, a sebesült, sérült ukrán katonák ellátását magyarországi egészségügyi intézményekben, tehát folyamatosan teszünk gesztusokat, látjuk ezt a problémát, látjuk ezt a bajt, de sosem lehet tudni, az ördög nem alszik, tehát mindig előfordulhat olyan atrocitás, amely a határon túl rekedt kárpátaljai magyarok életkörülményeit és egyáltalán életét is veszélyeztetheti, voltak már ilyen jelenségek. Tehát ha lehet, akkor erre is figyeljen oda a magyar kormány, védelmezzünk meg mindenkit, akit méltatlan támadás ér. Összességében támogatjuk az előterjesztést, és jó munkát, kemény munkát kívánunk a kormánynak ehhez. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Simicskó frakcióvezető úr. Most megadom a szót Hollik István képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Asszony! Tisztelt Képviselőtársak! Őszintén szólva, elnehezíti a vitát, hogyha ennyire más a valóságértelmezésünk, merthogy én azt látom, hogy nem mi akartuk így, de az elmúlt öt évben valóban rendkívüli helyzetben volt és van Magyarország, hiszen valóban, 2015-ben egy soha nem látott bevándorlási hullám érte el Magyarországot. Aztán nem mi szerettük volna, nem mi tehettünk róla, de ránk tört, ahogy az egész világra egyébként, egy Covid-járvány, amit egyébként a legtöbb állam úgy kezelt, hogy rendkívüli jogrendet vezetett be. Most pedig nem mi akartuk, sőt mindent megtettünk annak érdekében, hogy a szomszédunkban ne legyen háború, de mégis mégis! így történt, és a mi helyzetértékelésünk ezzel kapcsolatban az, hogy ezek, mind a három, bár nem mi akartuk, de mind a három rendkívüli helyzetet jelent Magyarország számára. És ha jól értem a baloldal képviselőjének a felszólalását, Arató képviselő úrnak a felszólalását, ő azt mondja, hogy ezek ilyen-olyan indokok, vagy ahogy fogalmazott, ezek valamilyen, csak azt nem mondta, hogy részletkérdések vagy lényegtelen indokok, piszlicsáré indokok. [[Arató Gergely: Ilyet nem mondtam, képviselő úr, ne tessen füllenteni!]] Képviselő úr, azt gondolom, hogy ezek a helyzetek, amelyek az elmúlt öt évben kialakultak, valóban rendkívüli helyzetek, nem ilyen-olyan indokok, ahogyan ön szó szerint fogalmazott, hanem ezek komoly helyzetek, nehéz helyzetek, nehéz helyzetbe hozzák Magyarországot, és erre igenis válaszolni kell. Úgy látom tehát, hogy a vita kiindulási pontjában sem értünk egyet egymással, önök szerint az a helyzet, amelyben vagyunk, az nem rendkívüli, szerintünk viszont pedig az, és ha rendkívüli helyzet van, az valóban rendkívüli intézkedéseket igényel. A képviselő úr másik érve az volt, én is szó szerinti idézem, hogy ellenőrizetlen a túlhatalom. Képviselő úr, ön is tudja, hogy ha ilyen megfogalmazásokat tesz, akkor csúsztat, hiszen a parlament ellenőriz. Ráadásul korábban egyébként, a Covid-járvány alatt önöknek a rendkívüli jogrenddel kapcsolatban egy lényegi kritikájuk volt, az, hogy nincs időbeli határ. [[Arató Gergely: Az első alkalommal, nem az ötödik alkalommal!]] Most ez is benne van. Most ez is benne van, mert van időbeli hatály, az időbeli hatálya pedig november 1-je. Azt gondolom tehát, hogy amit a miniszter asszony elmondott, hogy a rendkívüli jogrend minden alkotmányos alapelvnek, szükségszerűség, arányosság megfelel, az valójában így van, tehát semmilyen ellenőrizetlen túlhatalomról nincsen szó. Ráadásul, ahogy eddig, korábban, úgy ezután is számíthat a képviselő úr arra egyébként, hogy a kormány tagjai be fognak számolni az aktuális helyzetről a háború kapcsán, vagy a miniszterelnök úr, vagy a miniszter hölgyek és urak. A baloldalnak a harmadik állítása az volt bár kifacsart logika, de ha jól értettem , hogy a rendkívüli jogrend, valójában az egész amiatt van, merthogy nem akarunk gazdasági kérdésekről vitatkozni itt az Országgyűlésben. Tisztelt képviselő úr, nem tudom, hogy elkerültee a figyelmét, de néhány héten belül a költségvetésről és az adótörvényekről fogunk vitatkozni itt a parlamentben, rendkívüli jogrend ide, rendkívüli jogrend oda. Egyáltalán nem akarunk tehát semmilyen vitát megkerülni. Annak pedig, hogy önök folyamatosan megszorításról beszélnek, valószínűleg freudi oka lehet, hiszen önök kezeltek válságot 2008-09-ben, és önök valóban megszorítottak és olyan intézkedéseket, olyan kormányzati intézkedéseket vezettek be, amelyek valódi megszorítást jelentettek a családok számára. Mi viszont csak olyan kormányzati intézkedéseket tudunk támogatni, és a kormány éppen ezért olyan intézkedéseket is hozott, amelyek megvédik a családokat ebben a rendkívüli helyzetben, amit egyébként Brüsszel elhibázott szankciós politikája, illetve a háború és az azáltal okozott energiaválság teremtett elő. Mi tehát nem, továbbra sem, eddig sem és ezután sem fogunk tudni semmi olyan kormányzati intézkedést támogatni, és nincs is ilyen kormányzati intézkedés, amely megszorításokat tartalmaz. Megszorításokat egyedül a baloldali kormányok vezettek be. És akkor nézzük a konkrétumokat, mert ha jól értem, önök azt mondják, hogy a rendkívüli jogrendnek a keretében a 37 kormányrendelet, amely most meghosszabbításra kerül, sem indokolt. A teljesség igénye nélkül azért néhány konkrétat felolvasnék, és mindenki eldöntheti maga, hogy ezek indokoltake háborús helyzetben, avagy sem: SZÉP-kártya élelmiszer vásárlására történő felhasználásának lehetővé tétele; a hatósági ár bevezetése egyes alapvető élelmiszerekre február és július között; hatósági üzemanyagárra vonatkozó rendelkezések meghosszabbítása július 1-jéig; a gabona Magyarország területéről külföldre történő kivitelével összefüggő korlátozások; az orosz-ukrán háborús konfliktus területi humanitárius feladatainak koordinálására megyei, fővárosi védelmi bizottság kijelölése, számukra feladat meghatározása; Ukrajnából érkező menedékes tekinte-tében közfoglalkoztatásra és foglalkoztatásra vonatkozó speciális szabályok; kiskorú elhelyezésének biztosítása bölcsődei, óvodai ellátás keretében; rendszeres létfenntartási támogatás megállapítása és az ezzel összefüggő jogszabályok; vagy éppen az Ukrajna területéről kísérővel érkezett gyermekek gyermekfelügyeleti ellátására vonatkozó rendelkezések; vagy hogy a tajszámmal nem rendelkező menekülő betegek esetében technikai azonosítót kell létrehozni, és az ezzel összefüggésben meghozott részletszabályok. Én azt gondolom, hogy bár nem olvastam fel az összeset, de ezek a konkrét szabályok is mutatják, hogy a rendkívüli jogrend keretében meghosszabbított kormányrendeletek adekvát, komoly, normális választ adnak erre a rendkívüli helyzetre. [[11.30]] Tehát aki itt túlhatalomról beszél, amögött én csak pártpolitikai megfontolásokat látok. Márpedig, ahogy ezt miniszter asszony is említette, ha nehéz helyzetben van az ország, akkor az egyedüli helyes politikai válasz az összefogás lehet. Ráadásul megmutattuk, ha létre tudunk hozni egy ilyen összefogást sajnálatos, hogy ebben a baloldal nem vett részt a korábbi időszakban , akkor a Covid ellen is hatékonyan tudunk fellépni, a kormány jól élt a rendkívüli felhatalmazással. És ezt nem mi mondjuk, ez nem egy politikai állítás, hanem a gazdasági tények is ezt támasztják alá, hiszen ha megnézzük a gazdasági adatokat, akkor azt láthatjuk, hogy Magyarország volt az első ország az Európai Unióban, amelynek a gazdasága képes volt talpra állni, és képes volt először azt a gazdasági teljesítményt elérni, mint a koronavírus-járvány előtti időszakban. Ráadásul mi egy kis ország vagyunk, és ennek viszont megvan a maga előnye az ilyen nehéz helyzetben, mert a kis ország gyorsan tud cselekedni, főként, ha a kormány a megfelelő felhatalmazást megkapja, és ha van politikai stabilitás, márpedig április 3-án az emberek döntöttek, és ennek köszönhetően ma Magyarországon politikai stabilitás van… tehát magyarán minden lehetőség adott, hogy ebben a nehéz helyzetben is meg tudjuk őrizni az eddigi eredményeket, sőt, ahogy miniszterelnök úr fogalmazni szokott, kanyarban tudjunk előzni, és ebben a nehéz helyzetben is tudjunk haladni a magyar nemzet fontos céljai irányába, a magyar vállalkozásokat, a magyar családokat és a magyar nyugdíjasokat megvédve és megerősítve. Összességében tehát az előttünk fekvő törvényjavaslatot mi támogatni fogjuk, hiszen azt gondoljuk, hogy ebben a rendkívüli helyzetben ez szükséges ahhoz, hogy Magyarországot meg tudjuk védeni. Éppen ezért a KDNP, ahogy frakcióvezető úr is mondta, ezt a törvényjavaslatot támogatni fogja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Hollik István képviselő úr. Most megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem ezzel szerettem volna kezdeni a felszólalásomat, de engedjék meg, hogy Hollik István egyetlenegy felvetésére, mondatára reagáljak. Ő azt mondta, hogy a korábbi felhatalmazással Magyarország, de egyébként itt helyesbíteni kell, hiszen a kormány, a kormány jól élt a koronavírus-járvány alatt, és elkezdte a gazdasági következményeket és a gazdasági hasznokat, illetve az ebbéli teljesítményeket emlegetni, és azzal kapcsolatban próbálta igazolni álláspontját. Képviselő úr, azt is hozzá kellett volna tenni, hogy ez alatt a járvány alatt volt időszak, amikor Magyarország egymillió főre vetítve a világ élvonalába tartozott, sőt első helyen állt a halálozásokban. [[Hollik István: Ez hazugság!]] Nyugodtan csóválhatja a fejét, hogy nem hisz benne, ezeket a statisztikákat önök akkor nem vonták kétségbe. Mondom, egymillió főre vetített statisztikáról van szó. És azokat a statisztikákat is nehéz lenne falsnak mondani, ami szerint most már több mint 46 ezer honfitársunk vesztette életét, 46 ezer embert kellett meggyászolnia a hozzátartozóinak. Tehát amikor a gazdasági, mondjuk úgy, hogy válságkezelésről beszélnek, tegyék hozzá, hogy a koronavírus-járvány valójában nem gazdasági, hanem egy közegészségügyi helyzet volt, amelynek a kezelésében önök elbuktak. Ezek a tények. Az is tény, és azt is hozzá kell tenni, és hangozzék el ez is: Orbán Viktor veszélyhelyzetből veszélyhelyzetbe vezeti az országot. Az elmúlt két-három év nem szólt másról, mint hogy valamilyen módon bevezetett veszélyhelyzet és az ehhez fűződő rendeleti kormányzás. [[Nacsa Lőrinc: Törvényileg!]] Önök folyamatosan fenntartva a veszélyhelyzetet vitték végig, és minden egyes esetben ehhez fordultak. Ez azért is volt különösen izgalmas és az elmúlt hetekben különösen szembetűnő és szerintem furcsa, mert itt is elhangzottak a Fidesz részéről olyan felszólalások, azt hiszem, Illés Boglárka képviselő asszony mondta el azokat a tényadatokat és azokat a számokat, hogy Magyarország mennyi mindennel segítette az Ukrajnából érkező menekülteket a humanitárius katasztrófa közben. Nos, ezek a segítségek, ezek az eljuttatott adományok, orvosi segítség, amely nagyon sokszor önkormányzatoktól, magánszemélyektől, civil szervezetektől is jött, mind olyan jogrendben születtek és mind olyan jogrendben valósultak meg, amikor nem kellett hozzá a kormánynak semmilyen felhatalmazás, hogy ezt a kérdést kezelje, elegendő volt a magyar törvényes rend, a rendőrhatóságoknak, katasztrófavédelmi szerveknek, a honvédségnek, a civil szervezeteknek, mindenkinek az együttes fellépése, és tökéletesen elegendő volt ennek a humanitárius katasztrófának vagy az azzal fenyegető helyzetnek a kezelésére az a jogrend, amelyben mindenkinek, a kormánynak is a végrehajtó szerepe, a parlamentnek a törvényhozó szerepe is megvan, és senki nem a másik kárára sem politikai kommunikációs kormányzással, sem túlterjeszkedéssel nem lép. Tehát ez is azt igazolja, hogy az önök által elfogadott, illetve most meghosszabbítani kívánt jogrend nem igazolható. Nem szükséges, én azt látom, a jelenlegi helyzetben, hiszen visszautaltunk itt az előző hónapokra is, az önök által kért és önök által vélhetően megadott felhatalmazás, hiszen a rendes jogrendünk, a rendes működésünk képes biztosítani és biztosította is az elmúlt nagyon nehéz hónapokban és nagyon veszélyes hónapokban az ország működését, országunknak a megvédését. Engedjék meg, hogy itt köszönetet mondjunk a belügyi dolgozóknak, a rendvédelmi, illetve honvédelmi dolgozóknak vagy azoknak a civil szervezeteknek, amelyek segítettek megoldani Kelet-Magyarországnak a háború okozta nehéz helyzetnek a kezelését. Volt szerencsém, de nem mondom, hogy szerencsém, volt lehetőségem többször lemenni a határhoz, és azt is el kell mondani, hogy nemcsak azoknak, akiket az imént említettem, nemcsak feléjük tartozunk köszönettel, hanem az önkormányzatok és az önkormányzati dolgozók irányába is, hiszen nagyobbrészt ők vitték a munka terhét, és naphosszat kellett tervezniük az ellátást, illetve a továbbszállítását azoknak az ukrajnai menekülteknek, nagyobbrészt magyar ajkú menekülőknek, akiknek az ellátásáról kötelességünk gondoskodni. Szerintem továbbra sem volt és továbbra sem látható, hogy indokolt, hogy önök a jelenlegi veszélyhelyzetet meghosszabbítsák, és erre kérjenek egy felhatalmazást, ugyanis szöges ellentét van azzal a közegészségügyi járványhelyzettel és veszélyhelyzettel, ami az első járványhullámban volt, amikor valóban egy ismeretlen és mindenki által kiszámíthatatlannak tartott járványhelyzetben voltunk. Akkor mindenki úgymond a helyén tudott maradni és dolgozni tudott, a mostani, önök által veszélyesnek titulált szituációban pedig arra is lehetőség van, hogy Orbán Viktor azonnali kérdések megválaszolása helyett Olaszországba utazzon focimeccset nézni. Ez mutatja a helyzet komolyságát, hogy amíg a maga által egyébként mindig főkapitánynak tisztelt személy elsőként áll a csapatok élére, most inkább a szurkolótábor élére próbál állni, és Olaszországban keresi a saját boldogságát. Hozzáteszem, ha már arról beszélünk, hogy mit sikerült bevezetni extraprofitadó néven: én már csak azt remélem, hogy nem magángéppel utazott Orbán Viktor, vagy ha magángéppel utazott, bár most még a jogszabály nincs hatályban, akkor a következő ilyen utazásainál azt a 3900 forintot legalább az ő oligarchái is meg fogják fizetni, amit önök akarnak a repülőtársaságokra ráterhelni, különösen úgy, hogy ezeket a repülőket fenntartó gazdasági társaságok és személyek jellemzően az önök által biztosított bizniszeknek az extraprofitjából és ott tényleg van extraprofit élnek és élvezik az életet. Azt is érdemes hozzátenni, hogy az is meglehet, hogy a Magyar Labdarúgó-szövetség vezetőjével, az egyik extraprofitadóval sújtott személy repülőgépével is utazhatott akár a miniszterelnök. Tehát különösen pikáns, hogy egy ilyen személlyel, illetve ilyen társaságban utazik el a miniszterelnök, miközben Magyarországon a veszélyhelyzet meghosszabbításáról vitáznak a képviselők, és a helyzet komolyságát alátámasztandó szólal fel miniszter asszony, illetve a további képviselők tömege is. De ha már itt vagyunk: a felhatalmazást mégis mire használták? Én úgy látom, a felhatalmazást egyetlenegy dologra próbálták használni, hogy azt a megszorítást, amit az elmúlt napokban bejelentettek, önök mindenfajta különösebb ellenállás nélkül átvigyék. Önök azt mondták, hogy a megszorítások közepette a nagyvállalatoktól vesznek el. Ehhez képest az a helyzet, tisztelt miniszter asszony, hogy önök az egyszerűsített foglalkoztatással kapcsolatosan, az ott megjelenő közteheremeléssel valójában azoktól a kisvállalkozásoktól és legkisebb vállalkozásoktól is komoly hozzájárulást fognak most már kérni, amelyeknek egyébként ebben nem kellene terhet viselniük. Az ő vonatkozásukban a közteher duplájára fog emelkedni. Sőt, önök nem gondolhatják jóhiszeműen azt sem, hogy azok a vállalatok, amelyek most érintettek lesznek az extraprofitadóval kapcsolatosan, nem fogják áthárítani a díjakat. Megint azokat a családokat fogja ez érinteni, akik hozzátartozóinak külföldről kell rendszeresen hazajárnia, hiszen velük fogják megfizettetni azokat a légitársaságok valamilyen módon, vagy bújtatva vagy valamilyen szabályozások mögé elrejtve, akár csomag- vagy bármilyen felár bevezetésével, amivel ismételten őket fogják sarcolni. Sőt, az önök által belengetett kata, a kisadózók tételes adójának a módosítása is ebbe az irányba hat. Önök valójában nem a nagyvállalatoktól, hanem az áthárítással a legkisebb emberektől veszik el, és kérnek hozzájárulást. És el kell keserítenem önöket, hogy ha önök úgy gondolják, hogy a háború árát a nagyvállalatokkal fogják megfizettetni, akkor a háború árát az efóval, tehát az egyszerűsített foglalkoztatással, a katának majd a szűkítésével, az áthárítandó repülőjegyadóval, a díjemelésekkel és egyéb, akár biztosítói, banki termékeknek a lakosságra átháruló terheivel lényegében a családokkal fogják megfizettetni. [[11.40]] Tehát pontosan az lesz, az ellentettje, mint amit terveztek, valójában a háború árát a családokkal fogják megfizettetni, és hiába próbálják máshogy mondani, a családok fogják megérezni. De ha a családokon valóban segíteni szeretnének a háború alatt, akkor engedjék, hogy a figyelmükbe ajánljam az egyik leggyorsabb és a leghatékonyabb, természetesen, ha az állami ellenőrzést melléteszik, az egyik leghatékonyabb eszközt, ez pedig az áfacsökkentés. Az elkövetkezendő hónapokban az inflációs teher leküzdésének az egyik lehetősége az, hogy az alapvető élelmiszereknél különösen a nyári hónapokban a zöldségekre, a gyümölcsökre vonatkozóan is az általános és Európa-rekorder legmagasabb 27 százalékos áfa radikális csökkentését javasolja a Jobbik. A Jobbik konzervatív jobboldali pártként úgy gondolja, hogy az embereknél ott hagyható az a pénz, és az ő zsebükben jobb helyen van ez a pénz, mint hogy egyébként áfabevételekben az önök zsebét gyarapítsa. Az emberek zsebében és az embereknél hagyott pénz az ő személyes döntéseiket sokkal jobban segíti, és boldogulásukat is jobban segíti. Hosszú távon pedig a szociális kártya nyújthat megoldást, azaz azoknak a személyeknek, akik jellemzően alacsony jövedelműek; tudnak takarékoskodni és tudnak olyan segítséget kapni, ami szisztematikusan hosszú távon, az áfacsökkentések átmeneti hatásain túl segítséget nyújthat számukra. Emlékeztetőül mondom, friss adat, a KSH szerint az elmúlt egy évben az élelmiszerek ára tehát nem is az alapvető élelmiszerekről, hanem valamennyi élelmiszerről beszélhetünk 18,6 százalékkal emelkedett, és a friss bejelentés alapján immár ott vagyunk, hogy Magyarországon az infláció két számjegyű a KSH által kimutatott statisztika alapján is. Tehát világosan látszik, tisztelt képviselőtársaim, hogy amit önök kérnek, ez a fajta felhatalmazás nem szükséges, a rendkívüli jogrend helyett a rendes jogrendben is biztosítható az intézkedések nagy részének meghozatala. Önök azt mondták, Hollik képviselőtársam talán fel is sorolta, hogy mely kérdésekben nem tartja indokoltnak az ellenzék fenntartani a felhatalmazást. Az a helyzet, képviselőtársam, hogy azokban a kérdésekben, amelyekről beszélt, rendeleti út helyett törvényi szabályozásban is fenn lehet tartani azokat a kivételeket, amelyek valóban indokolttá teszik. De akkor mondja el, hogy mi az indokolt abban és ezt is most kihagyták a felsorolásból , hogy a közérdekűadat-igénylésnek továbbra is 45 nap a határideje, ami meghosszabbítható 45 nappal. Akkor ezt Nacsa képviselőtársamnak is mondom, rendszeresen szoktunk vitatkozni magyarázza el nekem valaki, hogy amikor megkeresem például a volt OEP-ként szolgáló NEAK-ot, ami az állami egészségügyi finanszírozó, hogy megkérdezzem egyes ellátások gyakoriságát, hogy milyen számban voltak, 45 napot kell várni arra a válaszra, amelyben azt mondják, hogy ők ezt nem ismerik. Tehát önmagában egy olyan válaszra, amelyben azt mondják, hogy ők erre nem kezelnek adatot, arra is 45 napot kell várni. Mi indokolja ennek a rendeletnek például a fenntartását? Mert beszélt olyan indokolt esetekről Hollik képviselőtársam, amelyeknél valóban fenn kell tartani, de erre törvényt, erre olyan jogszabályt lehet hozni, amelyben valamennyi képviselőnek az egyetértése is kialakítható, és nem a kormánynak kell hozzá felhatalmazás, hogy ezek megmaradjanak, vagy így tegyék, hanem ezeket valóban fenn lehet tartani, és önálló jogszabályban lehet, tehát nem egy törvényi felhatalmazást kérve a rendeletek hatályát fenntartva, hanem önálló törvényi szabályozásként kialakítva lehet őket fenntartani. Ez lenne talán az egyik legfontosabb. Összességében tehát megállapítható, és ismételten csak azt lehet mondani, hogy Orbán Viktor most már öt hónappal meghosszabbítva szeretné a veszélyhelyzetet fenntartani. Nem újdonság, a kormányfő veszélyhelyzetből veszélyhelyzetbe kormányozta az elmúlt pár évben az országot, folyamatosan hozzászokott ehhez, az ő jogköreinek bővítésével és mindenki más jogkörének a csorbításával járt ez. A felelősséget természetesen ezek után is ő fogja viselni. Mi abban reménykedünk, hogy lényegesen másképp lesz ez, mint a koronavírus-járvány alatt, amikor Magyarország az egyik legszomorúbb mutatókkal rendelkezett halálozás terén. Mi abban bízunk, hogy önöknek egy idő után vagy rövid időn belül megjön az eszük és azt mondják, hogy erre a felhatalmazásra nincs szükség, és a rendes jogrend szerint is képesek a kormányzást vinni, bár ebben eddig is voltak kétségeink. Ilyen javaslatot a jobboldali Jobbik nem tud megszavazni önöknek, így hát ehhez támogatásunkat ne kérjék. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Lukács képviselő úr. Most megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Asszony! A végén szeretném kezdeni a felszólalásomat, illetve a végével: így, ilyen formában a Mi Hazánk képviselőcsoportja nem fogja tudni támogatni ezt a javaslatot, de természetesen teljesen más indokokból vagy okokból kifolyólag, mint azt a szélsőbaloldali vagy szélsőliberális ellenzék teszi. Mielőtt azonban a részletekre ezen kedves gondolatok után rátérnék, hadd szóljak néhány szót az elmúlt kettő, lassan már kettő és fél esztendőről is. Gyakorlatilag igaz az a kijelentés, hogy a második világháború óta nem tapasztalt intézkedések és események véget nem érő sorozatát kell megélnünk, olyan történeteknek vagyunk élő szereplői, tanúi, amelyeket korábban talán nagyszüleink vagy dédszüleink elbeszéléséből hallhattunk. Elég, ha csak a világháborút helyettesítő világjárvány, a Covid kirobbanása idején, annak az elején rögtön megtapasztalt kijárási tilalmak vagy kijárási korlátozások intézkedéseire gondolunk. Komolyan kell venni azt a nemzetközi és hazai, ha úgy tetszik, kül- és belpolitikai figyelmeztetést, mely szerint a világháborút helyettesítő világjárvány, a Covid állítólagos lecsengése, a szomszédunkban zajló orosz-ukrán, pontosabban ukrán területen zajló orosz-amerikai háború mert a pontos megnevezés, úgy hiszem, így közelebb áll a valósághoz kapcsán megtapasztaltuk, mely szerint a járványok, a veszélyek, a háborúk évtizede következik. Mivel a világ leggazdagabb embere, Bill Gates is megfogalmazta ezt szinte szó szerint, ezért okunk van feltételezni, hogy egyrészt ő már egy kicsit előrébb tart, mint itt bármelyikünk, másrészt pedig ezt a fenyegetést mert ezt értelmezhetjük egy tájékoztatásba csomagolt fenyegetésnek is be fogják váltani, sőt folyamatosan úgy néz ki, hogy évről évre újdonságokkal, negatív előjelű újdonságokkal előrukkolva be is fogják ezeket váltani. A háború valójában a Mi Hazánk Mozgalom álláspontja szerint az új világrend kialakításáról szól, mint ahogy szólt a Covid és az azzal kapcsolatos kötelező oltás vagy oltásra kötelezés, a vakcinagyártók és gyógyszergyártók extraprofitja, amelyet egyébként most sem kíván korlátozni vagy visszanyesni a kormányzat, vagy abból legalább valami hasznot kinyerni az ország, illetőleg a költségvetés számára és javára. Nos, egyetértünk azzal, hogy az orosz-ukrán maradjunk ennél a megnevezésnél, talán egyszerűbb háború kapcsán minden eszközünkkel humanitárius segítséget nyújtunk a rászorulóknak. És itt bizony komoly különbséget és egyértelmű különbséget tudunk tenni a menekültek és a bevándorlók között, hiszen azok, akik Ukrajna és Kárpátalja területéről érkeznek, valójában menekültek, hiszen háború dúl az országukban, és az első biztonságos országba, jelen esetben Magyarországra kívánnak belépni. Épp ma reggeli híradások szerint 750 ezer embernek segítettünk már. Ez így helyes, mint ahogy támogatja a Mi Hazánk Mozgalom azt is, hogy nemcsak az anyaország területén belül, hanem adott esetben a segítséget oda kiszállítva, Ukrajna vagy Kárpátalja területén is segítünk a rászorulóknak. Ez valóban egy alapvető emberies vagy humánus hozzáállásból fakadó erkölcsi, jogi, nemzetközi jogi kötelezettsége Magyarországnak. Ráadásul azonos kultúrkörből érkező menekültekkel találkozhatunk, nem a harmadik, negyedik világból ideérkező, a déli határainknál most már sorozatlövő fegyverekkel, gépkarabélyokkal a magyar katonák és a magyar rendőrök életét veszélyeztető, őket fenyegető migráns bűnözőkről van tehát szó, hanem valódi rászorulókról, valódi menekültekről. 32 pontban sorjázzák, sorolják ebben az előterjesztésben, hogy mi mindent kívánnak gyakorlatilag meghosszabbítani legalább november 1-jéig, aztán majd meglátjuk, hogy november 1-je előtt, valamikor szeptember, október tájékán hogy áll a nemzetközi helyzet, hogy áll a háború. Tartunk tőle, hogy nem fog befejeződni addig, a dolgok jelenlegi állása szerint az események sajnos ebbe az irányba mutatnak. Valószínűsíthető, hogy onnantól kezdve lesz még egy, 2023-ba átnyúló, gyakorlatilag meghosszabbítása ezeknek az intézkedéseknek. Azt ugyanakkor szomorúan kell tudomásul vennünk, hogy önök, tisztelt kormánypárti képviselők, többségükben úgy érzik, hogy önök csak a sikerekért felelősek, minden más olyan intézkedésért pedig, amely hátrányosan érinti a magyar embereket, a magyar mikro- és kisvállalkozásokat, önök nem tartoznak felelősséggel. [[11.50]] Úgy érzik, hogy ezt rá lehet fogni a nemzetközi politikai helyzetre, a Covidra, a szomszédunkban dúló háborúra, ezért erről nem nyilatkoznak, próbálnak úgy tenni, mintha ez nem is létezne, nagyvonalúan elsiklik ezen dolgok fölött a figyelmük. És itt rögtön kezdeném azzal, amit alapvetően támogatunk, hiszen mi találtuk ki, a Mi Hazánk Mozgalom két éve hangsúlyozza az extraprofitadó vagy ahogy mi neveztük, a járványszolidaritási adó bevezetését, azonban ebből is kihagyták a vakcinagyártókat, kihagyták a gyógyszergyártókat, kihagyták a kaszinókat és a multinacionális techcégeket is. [[Nacsa Lőrinc: Benne vannak.]] A rezsicsökkentés kapcsán pedig azt látjuk, hogy valójában a rezsicsökkentés csökken egyre nagyobb mértékben, hiszen tavaly még a 10 főnél több munkavállalót foglalkoztató, nettó 4 milliárd forint árbevétel fölötti munkáltatók vagy vállalkozások is kaphattak valamifajta kedvezményt, részesedhettek a rezsicsökkentésből, aztán ez megszűnt. Ezt követően már a 10 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató és a nettó 4 milliárd forint éves árbevételt el nem érő mikro- és kisvállalkozások részesülhettek ebből a kedvezményből. Most pedig szombaton megjelent egy kormányrendelet, amely gyakorlatilag ezen kör számára is meg fogja szüntetni július 1-jétől vagy esetleg július közepétől vagy augusztus elejétől a kedvezményes földgáz- és villanyárat, ami azt jelenti, hogy ötszörösére vagy akár hétszeresére is emelkedhetnek ezek a költségek. Mivel önök semmilyen kompenzációt nem akarnak adni, sorsukra hagyják ezeket a mikro- és kisvállalkozásokat. Ezek valószínűleg tömegesen csődöt fognak jelenteni, vagy olyan áremelésekre kényszerülnek, amelyek újabb jelentős mértékben inflációt fognak emelni, de önök ezzel igazából nem is nagyon kívánnak foglalkozni, hidegen hagyja önöket legalább 30-40 ezer mikro- és kisvállalkozás sorsa, holott a rezsicsökkentés fenntartásának, kiterjesztésének akár éppen ebben az indítványban is helye lehetne, a 32 pont mellett vagy után elférhetett volna a 33. vagy 34. helyen utalásként. Összeszámoltam, öt pont foglalkozik valamilyen formában, valamilyen megnevezéssel a villamosenergia- és a földgázárakkal, igazán elférhetett volna oda egy hatodik és hetedik is. Ez az önök kommunikációjából nemcsak ehhez a napirendi ponthoz kapcsolódóan, hanem az elmúlt napokban általában kimarad, úgy tesznek, mintha ez nem is létezne, mintha itt minden nagyon rendben lenne. Holott nem veszik azt figyelembe, hogy pontosan a 10 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató és a nettó 4 milliárd árbevétel alatti forgalmat vagy bevételt elérő vállalkozások a nemzetgazdaság egyik alappillérei, és ezek a vállalkozások készlethiánnyal, anyaghiánnyal, minőségi és mennyiségi munkaerőhiánnyal küzdenek, sújtja őket az infláció, a gyenge forint, és most „nesze, sánta, itt egy púp” alapon még megterhelik őket ötszörös-hétszeres villamos- és gázenergiaárral, egyeztetés nélkül, figyelmeztetés nélkül, rövid határidővel, még átmeneti időt sem biztosítva számukra. Ez mindenféleképpen döbbenetes. Az pedig, amit a katával művelnek egy ilyen történelmileg nehéz időszakban, egészen döbbenetes. Mi értjük, hogy nem akarják megszüntetni, de csak azért akarják ezt költségesebbé tenni a vállalkozók számára, mert sikeres volt ez az intézkedés. Az elmúlt 12 év kevés sikereinek egyike vagy kevés sikertörténeteinek egyike, hogy 430 ezren adóznak a kata szabályai szerint, azonban ezt már sokkal költségesebb módon és korlátozások mellett tehetik meg, holott ez az adónem mindig jóval többet hozott a konyhára, mint amennyit beterveztek. De hogy a legsúlyosabb kérdésre evezzek, meg kell említenem az ingatlanárverési és a kilakoltatási moratórium megszüntetését. Nagyon köszönöm miniszter asszony egyenes, tiszta és világos válaszát, amit itt egy négyszemközti eszmecsere során hozzám intézett, ugyanis, átfutva az előterjesztést, nagyon-nagyon figyelmesen kutattam-kerestem, de nem találtam az ingatlanárverési és a kilakoltatási moratóriummal kapcsolatos szabályokat. És bár nem figyeltem minden egyes ellenzéki képviselő minden egyes szavát a vitában, de én nem hallottam ezzel kapcsolatban észrevételeket javítsanak ki, ha tévedek , és az az egyik legsúlyosabb helyzet. Hiszen 33. vagy akár 40. pontként is részletes kifejtéssel elférhetett volna a rezsicsökkentés teljes fenntartása mellett az, hogy több tízezer, miniszter asszony szerint 22 ezer, a mi megítélésünk szerint ettől jóval nagyobb körnek segítsünk addig, amíg ezek a valóban rendkívüli és vészterhes idők el nem múlnak, és végre nem csökken az infláció, nem erősödik a forint, nem stabilizálódik a hazai és a nemzetközi katonai és gazdasági helyzet. Ha másfél-két éven keresztül kibírták a végrehajtó-hiénák, kibírta a végrehajtó-maffia azt, hogy legalább a legértékesebb falatokra nem tudták rátenni a kezüket, akkor kibírhatták volna még fél évig. Azt azért jó lenne megtanulni 32 évvel az úgynevezett rendszerváltás után, hogy bankot, biztosítót, végrehajtót és politikust nem kell sajnálni, nem kell félteni, illetőleg ez a négy a legutolsó a sorban, amelyet bárki bármikor meg fog majd sajnálni. Nem értjük, hogy miért nem segítenek ezen két moratórium együttes, folyamatos fenntartásával a legrászorultabbaknak. Mert persze lehet azon vitatkozni, hogy az érintetti körön belül mennyi az önhibából kifolyólag vagy az önhibán kívül nehéz helyzetbe került adósok helyzete, de abban, úgy hiszem, megegyezhetünk, hogy egészen elképesztő az, hogy önök az elmúlt 12 esztendőből 9 évet kétharmados felhatalmazással kormányoztak, és nem voltak képesek arra, illetőleg nem tehették meg, nem volt bátorságuk, nem lehetett bátorságuk ahhoz, hogy a bankárokkal szembeszállva mondjuk, a horvát mintához hasonlóan rendezzék ezt a helyzetet. De nemcsak Horvátországban, máshol is rendezték már a devizaalapú hitelesek helyzetét, Magyarországon ez még nem sikerült, pedig itt volt folyamatosan, szinte folyamatosan kétharmados felhatalmazása ehhez a mindenkori kormánynak. Milyen felhatalmazás kell ehhez önöknek, tisztelt kormánypárti képviselők? Négyötödös, kilenctizedes, vagy esetleg az, hogy mind a 199 képviselőt majd önök adják egy választás után, ahhoz, hogy megmentsék a törvényesített uzsorabűnözés áldozatait? Mert ilyen lehúzást, ilyen megkárosítást, ilyen törvényesített uzsorabűnözést az elmúlt 32 évben nem láttunk, mint ami egyébként a Gyurcsány-korszakban elkezdődött, önök pedig elfelejtették megfékezni, csak tessék-lássék alapon néhány fékezett habzású intézkedést hoztak. De ha már eddig erre nem voltak képesek, és most minden korábbinál keményebb kétharmados felhatalmazást kaptak, kaptak ehhez gondolkodási időt is, és amíg gondolkodnak, addig nagyon jó lenne, ha az árverési és kilakoltatási moratóriumot fenntartanák. Ne féltsék a végrehajtókat! Nézzék csak meg az elmúlt néhány napban megjelent cikkeket! Egészen elképesztőnek tartjuk, hogy Schadl György, a kaptárban, illetve az ő cége 258 millió forintot realizált, egymagában többet keresett ez a minden valószínűség szerint komoly intellektuális bűnöző tavaly, mint egy átlagos borsodi vagy szabolcsi falu lakossága összesen. A legtöbb szabolcsi vagy borsodi ember életében ennek az elenyésző töredékét nem látja egyben, amit Schadl György keresett, miközben az idő java részé-ben kaptárban volt. Ennek a végrehajtó-maffiának akarnak önök segítséget nyújtani ahhoz, vagy nem akarják ettől megvédeni az embereket attól függ, hogy erősebben vagy finomabban akaroke fogalmazni , gyakorlatilag szabad prédaként, koncként odavetik ezt az adósi kört, amely most, amikor az ingatlanárak történelmi csúcson vannak, és még maradhatnak is egy darabig, különösen értékes falatokat jelent még olyan települések olyan ingatlanjai esetében is, amelyek mondjuk, 5-10 vagy 15 évvel ezelőtt nem tartoztak a kiemelten értékes települések vagy ingatlanok közé, legalábbis ingatlanpiaci szempontból, hogy nehogy félreértsenek. Elképesztően magasak az ingatlanárak. Az erősen felújításra szoruló ingatlanokat is nem arany-, hanem gyémántáron vagy még attól is drágábban lehet megvenni, de rendkívül értékes falatot jelentenek ezek a végrehajtók számára. Legalább az ingatlan vagyont kellene ilyenformán megvédeni. Mi indokolja azt, tisztelt képviselőtársaim, és miniszter asszonytól is kérek erre egy részletesebb indoklást, mi indokolja azt, hogy nem hosszabbítják meg legalább november 1-jéig a kilakoltatási és árverési, főleg egyébként az árverési moratóriumot? A végrehajtók köszönik szépen, jól vannak. Bár én értem az ő hozzáállásukat, hiszen, tisztelet a kivételnek, döntő többségük hiéna, és az „Oroszlánkirály” című rajzfilmből tudjuk, hogy egy hiénának soha nincs tele a bendője. Csak meg kellene fékezni. Önök arra kaptak felhatalmazást, hogy megvédjék az embereket a végrehajtó-maffiától, a végrehajtó-hiénáktól is, és akik bűncselekményeket követtek el, azokat hosszú időre börtönbe juttassák. [[12.00]] Ehhez képest egyszerűen kihagyják a felsorolásból ezt, mert különböző érdekek ebbe az irányba mutatnak, különböző érdekekkel ellentétes lenne, hogyha megvédenék az embereket. Úgyhogy a Mi Hazánk Mozgalom vezérszónokaként a leghatározottabban követelem, követeljük az ingatlanárverési és kilakoltatási moratórium meghosszabbítását legalább no-vember 1-jéig, és hogyha a helyzet indokolja, akkor még az azt követő időszakban is. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Asszony! Nehéz helyzetben vagyunk, egy háborús konfliktus dúl a szomszédban egy borzalmas katonai agresszió nyomán. Én azzal szeretném kezdeni a felszólalásomat, hogy tisztelettel megköszönöm a munkáját mindenkinek, aki a magyar emberek biztonságának megőrzéséért dolgozik, és megköszönöm szintén mindenkinek a munkáját, aki a háború borzalmai elől menekülő embereknek segítséget nyújt. Én azt gondolom, hogy ez példamutató, ahogy a magyar emberek és Magyarország bebizonyította, hogy a bajbakerülteknek segítséget nyújt. Láttunk már ilyet, én magam közelről hallgattam és láttam is ezt a konfliktust. 1991-ben én 16 éves voltam, amikor lehetett hallani a délszláv háború nyomán az ágyúzást, én pécsi vagyok, és mi is láthattuk, hogy az életüket féltő, a háború borzalmai elől menekülő embereknek mennyire kell a segítség, és akkor is megtapasztalhattuk azt, hogy a magyar ember segít a bajbajutottaknak. Én azt gondolom, hogy ezek a nehéz idők is ezt megerősítik. Nem lehet elég határozottan elítélni azt a gusztustalan orosz agressziót, ami megtörtént, hogy Oroszország gyakorlatilag semmibe vette a nemzetközi jogot, agresszor módjára megtámadott egy országot, és egészen borzalmas, hogy milyen aljasságokat követnek el a háború során. Nyilván mindannyiunknak azért kell dolgozni, és mindent meg kell tennünk, hogy ez a háborús konfliktus nyilván minél előbb befejeződjön, és ennek a hatásai alól a lehető legnagyobb mértékben mentesíteni lehessen a magyar embereket. Ezzel együtt is én egyetértek azokkal a felszólalásokkal, amelyek arról szóltak, hogy valóban a válságok korát éljük, és egymást követik a különböző válságos megnyilvánulások, itt a koronavírus-járvány nyomán, most a háborút konfliktusokat is láthatjuk, de én azt gondolom, hogy arról sem kell vitát nyitnunk, hogy az éghajlatváltozás, a környezetpusztítás hatásainak az életünkre való kihatása is önmagában egy válságot jelent. Tehát az teljesen egyértelmű, hogy nem olyan korszakba lépünk, nem olyan korszakot élünk, amit megszokhattunk az elmúlt időszakban, és hogy egészen más szemléletű cselekvésre van szükség. Föl kell készülnünk ezekre a korábban még soha nem látott kihívásokra, és ennek alapja nyilván az, hogy Magyarország önellátását, önrendelkezését erősítsük, védjük, és megpróbáljuk minden szempontból erősíteni azt a tendenciát, hogy a magyar emberek el tudják látni magukat minden szempontból, gondolok itt az élelmiszerekre, és gondolok itt az energiaellátás kérdéseire is. Itt most egy olyan törvényjavaslat van előttünk ismét, amit gyakorlatilag azzal a szándékkal terjesztettek be, vagy az az indokolás hivatalosan, hogy ez szükséges ahhoz, hogy a kormány ezeknek a kihívásoknak meg tudjon felelni, cselekedni tudjon, meg tudja védeni a magyar embereket, és a gazdaságot a lehető legnagyobb mértékben tudja mentesíteni a háborús konfliktus árnyékában. Itt azt nyilatkozta miniszter asszony, hogy a fokozatosság és a szükségszerűség elvét fogják érvényesíteni. Ezt már hallhattuk a koronavírus-járvány időszakában. Ugyanakkor mi ezt sajnos tapasztalatból láthatjuk, és a magyar emberek is a tapasztalatból láthatták, hogy ez nem érvényesült, és önök nagyon sokszor nem éltek, hanem visszaéltek a rendkívüli felhatalmazással. Önök akárhányszor el fogják mondani, hogy a korábbi időszakban is betartották a fokozatosságot és a szükségszerűséget, mi annyiszor fogjuk felhívni a figyelmet arra, hogy hányszor és milyen módon éltek vissza a rendkívüli felhatalmazással. Az egyik első intézkedésük volt a rendkívüli jogrendben a koronavírus-járvány alatt, hogy brutális megszorításokkal sújtották az önkormányzatokat, ezáltal a városokban, településeken élő embereket. Az is egy fontos intézkedésük volt, önöknek fontos intézkedés, hogy még a válság éveiben is fenntartották a saját oligarcháik gazdagodását, hiszen a rendkívüli jogrendet felhasználva közel 18 milliárd forintot juttattak Mészáros Lőrinc szállodaláncának akkor, amikor egy ilyen nagyságrendű osztalékot vett ki az építőipari cégéből. Tehát látható volt, hogy a válságos időszakban önök a megszorítások és a saját holdudvaruk gazdagításának a feladataival voltak nagyon sokszor elfoglalva. Ez a törvényjavaslat azzal együtt nyilván, hogy a helyzet valóban rendkívül súlyos, tehát nem lehet könnyelműen kezelni azt a válsághelyzetet, amit most megélünk, és ami előttünk áll sok elemében nem a kormány cselekvőképességét szolgálja, hiszen azokat a célokat, amiket megfogalmaztak, hagyományos, rendes jogalkotási eljárással is érvényesíteni lehet. Egészen félelmetes az, hogy milyen módon vonják el az Országgyűlés mozgásterét, és ehhez milyen mértékben asszisztál a kormányzati többség, a Fidesz-KDNP-többség. Gondolhatunk itt a különadók rendszerére, amivel egyébként jórészt egyetértünk. Nyilván azzal a részével értünk egyet, hogy a multinacionális cégeket, az extraprofitot meg kell adóztatni. Ugyanakkor az, hogy teljesen lemondana a Fidesz-KDNP-többség, hogy ennek a részleteiről döntést hozzon, egészen elképesztő, és hogy ezt gyakorlatilag kormányzati szintre kiviszik, hiszen ez egy óriási, hatalmas, ezermilliárdos nagyságrendű intézkedés. Említették már képviselőtársaim az adatigénylés határidejére vonatkozó rendelkezést. Ez ismét csak egy hatalomtechnikai eljárás, amit nem tudunk támogatni, ennek semmi köze, a járvány elleni védekezéshez sem volt köze, és most a háborús konfliktus árnyékában sem indokolható. Szeretnék nagyon sok mindenre reagálni, ami itt elhangzott egyrészt ellenzéki képviselőtársaim részéről, illetve a kormánypárti felszólalóktól is hallhattunk egyébként fontos ügyekkel kapcsolatban különböző állásfoglalásokat. Mondhatjuk, hogy kikéri magának a kormányoldal, hogy mi megszorításokról beszélünk, miközben önök folyamatosan és brutális mértékben megszorításokat érvényesítenek ebben a helyzetben, miközben egyébként a választások előtt kifejezetten kampánytémaként használták azt, hogy nem lesz megszorítás. Azt semmiképpen nem lehet másként értékelni, hogy az önkormányzatokat újabb brutális elvonások, illetve megszorítások, hátrányok érik. De az legyen egyértelmű mindenkinek, hogy az önkormányzatok ezekben az időkben is és egyébként békeidőszakban is felelnek a legfontosabb közszolgáltatások biztosításáért. Tehát amikor őket megfosztják, az önkormányzatokat megfosztják a támogatásoktól, megfosztják a rezsivédelem lehetőségétől, akkor a magyar embereket, a városokban, településeken, kerületekben élő magyar embereket sújtják megszorításokkal, hiszen az önkormányzatoknak pontosan az ilyen legfontosabb közszolgáltatások, mint akár a közvilágítás, az ivóvízellátás vagy a közösségi közlekedés fenntartásában kell majd nagyon súlyos nehézségekkel szembesülni. Ez mindenképpen indokolhatatlan, és mi követeljük azt, hogy ne vonatkozzanak az önkormányzatokra a megszorítások, ne éljenek megszorításokkal a városokban élő, illetve a falvakban élő magyar emberek irányában. Szó esett itt energiapolitikáról, szó esett patrióta gazdaságpolitikáról, szó esett egyébként nagyon helyesen az önellátás, önrendelkezés erősítésére való törekvésről. Az olajembargó kapcsán, amit előterjesztett még korábban az Európai Bizottság, mi is nagyon határozottan elmondtuk a véleményünket, hogy nem támogatunk semmilyen olyan intézkedést, ami térdre kényszerítené a magyar gazdaságot és lehetetlen helyzetbe hozza a magyar embereket. Azt is elmondtuk, hogy az a kompromisszum, ami született, számunkra vállalható, azzal együtt is, hogy a másik oldalon a valódi energia-önellátásra nem látunk lépéseket a kormány részéről. Elmondtuk azt is, hogy a csővezetékes szállítás helyett a fosszilis energiahordozók tengeri szállítása környezeti szempontból sem elfogadható. Ugyanakkor továbbra sem értjük azt, hogy ilyen válságos időszakban, amikor pontosan tudja mindenki, hogy ez a válságok kora, miért nem tesz érdemi lépéseket a kormány Magyarország energia-önellátásának biztosítása érdekében, és azért, hogy valóban függetleníteni tudjuk magunkat az orosz energiától. Néhány nappal ezelőtt Palkovics miniszter úr körülbelül úgy fogalmazott, hogy most olyan időket élünk, hogy mindegy, hogy milyen színű az energia, csak legyen. Ehhez képest érthetetlen okokból továbbra is korlátozza, továbbra is tiltja a magyar kormány például a szélenergia használatát, amiben óriási lehetőségek lennének, hogy Magyarország a zöldutat választva a megújuló energiaforrásokra építve valóban lépéseket tegyen az energia-önellátás érdekében, és így tényleg csökkenteni lehessen az energiafüggőséget, a kiszolgáltatottságot. Itt a patrióta gazdaságpolitikáról is beszélt Simicskó frakcióvezető úr. Nem értjük, és ezzel összefüggésben mi mindig ciklusok óta hangsúlyozzuk a fontosságát, hogy miért támogatnak önök kritika nélkül mindig szabadkereskedelmi egyezményeket, amelyek Magyarország szuverenitásának a feladásáról szólnak. Miért támogatnak olyan gigantikus beruházásokat, amikor a távolról ideszállított tömegtermékekkel akarják elárasztani Magyarországot vagy Európát, ahelyett, hogy az igényeknek helyi termeléssel vagy regionális együttműködéssel való kiszolgálását támogatnák? Tehát miért nem valódi patrióta gazdaságpolitikát erőltetnek, miért a nagyhatalmi érdekeket szolgálják ki a gazdaságpolitika szempontjából? Miért kötnek a multinacionális cégekkel stratégiai megállapodásokat, amikor a kis- és középvállalkozásokat kellene támogatni? Miért nem támogatják Magyarország energia-önellátását? Miért nem fektetnek valóban forrásokat a megújuló energia terjedésébe? Miért adóztatják meg a napenergiát, miért tiltják a szélenergiát? És ami nagyon fontos ebben a válságos időszakban: miért nem tesznek érdemi lépéseket a természeti kincseink megóvása érdekében? Ennek egyébként nagyon komoly nemzetpolitikai vonatkozása van. Fölmerült a nemzeti összetartozás napja, néhány nappal ezelőtt emlékeztünk a nemzeti gyásznapról, és beszéltünk a nemzeti összetartozás fontosságáról, és látjuk, hogy ezen a téren óriási kihívásokkal szembesülünk. Én itt már több alkalommal beszéltem az Országgyűlés előtt a gyalázatos szennyezésről, ami a Sajó folyót érinti. Gyakorlatilag a szlovákiai szakaszon a Sajó folyó a Rozsnyói járásban több tíz kilométeren keresztül halottá vált. [[12.10]] Ezt a problémát a kormány hónapok óta bagatellizálja. Éppen tegnap derült ki egy független mérésből, hogy bizony az arzén szintje már határérték feletti a határ innenső oldalán is. De nyilvánvalóan ez csak idő kérdése volt, hogy ezek a rendkívül súlyosan mérgező anyagok mikor jutnak át a magyar folyószakaszra. Azt gondolom, hogy ha felelősséget érzünk a külhoni magyarok iránt, ha felelősséget érzünk a Kárpát-medencei közös természeti kincseinknek megóvása érdekében, akkor egyértelmű, hogy erkölcsi kötelességünk és egyébként jogi lehetőségünk is megvédeni éppen a Sajót vagy a Tisza erdélyi mellékfolyóit, amelyek esetében bizony ugyanilyen súlyos esetek és súlyosabb szennyeződések jutnak. Azért legyen egyértelmű mindenkinek, hogy ez bizony az önellátással is összefüggésben van, hiszen ez a mértékű szennyezés már megjelenik a talajvízben, az ivóvízbázisokat veszélyezteti, és bizony a mezőgazdasági termelés lehetőségeit is veszélyezteti ezekben a térségekben, ahol ezek a brutális szennyezések megvalósulnak. Ezért sem értem azt, hogy a szavakban meg a jelszavak szintjén magát nemzetinek mondó kormány miért nem tesz végre határozott lépéseket annak érdekében, hogy a veszélyben lévő folyóinkat megvédjük, ezzel segítve egyébként a külhoni területen élő magyarokat, segítve a Kárpát-medencei természeti kincseink megóvását, és természetesen lépéseket szorgalmazunk a magyar folyószakaszok megvédése érdekében is. Ennek nem látjuk a nyomát sajnos. Tehát ezekben a válságos időkben különösen fontos lenne ezekről a kérdésekről beszélni. Itt fölmerült a nemzeti összetartozás napja, fölmerült a gyalázatos trianoni döntésre való emlékezés napja, és ugye, itt napirend előtt is szó esett erről a kérdésről. Itt van egy olyan ügy, amiről én is szeretnék szólni, egyszerűen muszáj reagálni rá. A nemzeti összetartozás napján, a nemzeti gyásznapon egy felháborító és elfogadhatatlan kijelentést hallhattunk Niedermüller Pétertől, Erzsébetváros polgármesterétől. [[Nacsa Lőrinc: Bizony!]] Ő így fogalmazott, hogy Trianonnak köszönhetően élnek jobban a külhoni magyarok. Azt gondolom, hogy függetlenül attól, hogy ellenzékiek vagy kormánypártiak vagyunk, egy ilyen gyalázatos kijelentést nem lehet szó nélkül hagyni, én sem fogom megtenni, hogy ezt szó nélkül hagyom. [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] Azon túl, hogy önmagában is gyalázatosnak tartjuk ezt a kijelentést, ez súlyos érzéketlenség. [[Gréczy Zsolt és dr. Apáti István közbeszól.]] Képviselő úr, nagyon szeretném, ha gombot nyomna, és utána esetleg meg tudnánk vitatni ezt a kérdést, de ha esetleg hagyná, hogy befejezzem a hozzászólásomat. [[Közbeszólások a DK és a Jobbik soraiból.]] Nos, azon túl, hogy a polgármesternek a kijelentését önmagában is gyalázatosnak tartjuk, ez azt bizonyítja, hogy súlyosan érzéketlen mindazokkal szemben, akik szülőföldjükön, illetve az őseik szülőföldjén kisebbségi sorban élnek, és bizony ennek elképesztően sok hátrányát tapasztalják meg. Nem is értem, hogy az erzsébetvárosi polgármester hogyan vette a bátorságot, hogy ilyen kijelentést tegyen, amikor jól láthatóan fogalma sincs azokról az atrocitásokról, amik a külhoni magyarokat érik egyébként rendszeresen, sajnos az elmúlt időszakban is. Arról is beszélt polgármester úr, hogy a szomszédos országokban a külhoni magyaroknak a szabadság, a nyílt társadalom és az Európához való tartozás az osztályrészük. Én nem tudom, hogy melyik jelző illik a magyar katonatemető meggyalázására polgármester úr értelmezése szerint. Nem tudom, melyik jelző illik az anyanyelvhasználat jogának korlátozására. Nem tudom, melyik jelző illik arra, hogy a Beneš-dekrétumokat hatályban tartják. Nem tudom, hogy melyik jelző illik arra, amikor 2018-ban az akkor hivatalban lévő román miniszterelnök akasztással fenyegette meg azokat, akik a székely zászlót felhelyezik a hivatalokra. 2018-ban polgármester úr, én úgy emlékszem, hogy európai parlamenti képviselő volt, és nem találtuk nyomát, hogy felhívta volna az Európai Parlament figyelmét, hogy milyen gyalázatos magyarellenes uszításra került sor az Európai Unió egyik tagállamában. Sajnos azt láthatjuk, hogy az európai politikai elitben nem sok érzékenységet mutatnak a politikai szereplők a külhoni magyarok sorsa, a külhoni magyarokat ért támadások kapcsán, de úgy általában Európában az őshonos nemzeti kisebbségek ügye iránt. Ugyanakkor azt veszélyesnek tartjuk, hogy egy magyar politikai szereplő ilyen szélsőséges álláspontot képvisel nemzeti tragédiánk, illetve a külhoni magyarok sorsa iránt. Ezt fontosnak tartottam elmondani, nemcsak magam, hanem a pártom, a pártunk elnöksége nevében is. Ugyanakkor, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, azt súlyos bűnnek tartom, ha a nemzetpolitika kérdését a pártpolitikai szándékok alá helyezik. Súlyos bűnnek tartom azt, hogy amikor önök számára is jól érezhető törekvések vannak egyébként az ellenzék majd minden pártja részéről, hogy a nemzetpolitika ne lehessen pártpolitikai csatározások tárgya, és önök ezt elutasítják és lehetetlenné teszik hatalomtechnikai számításból, hogy ebben a kérdésben kialakulhasson bármiféle konszenzus. Önök megtagadják mindazokat a megnyilvánulásokat, azokat a törekvéseket és azokat a lépéseket, amiket mi is tettünk itt az elmúlt ciklusokban a külhoni magyarok jogainak vé-delme és érvényesítése érdekében. Tehát azt gondolom, hogy akkor, amikor valaki a külhoni magyarok helyzetét, amikor a nemzetpolitikát pártpolitikai szándékok alá helyezi, vagy hatalomtechnikai szándékoknak alárendelve használják, akkor függetlenül attól, hogy kormánypárti vagy ellenzéki szereplőkről van szó, bűnt követnek el. És ez különösen súlyos bűn ilyen válságos időkben, amikor valóban kiemelten fontos a nemzeti összetartozás erősítése, és kiemelten fontos az, hogy érezzük, hogy egymásra vagyunk utalva a Kárpát-medencében. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban. Nacsa Lőrinc: Résztaps!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most két percre megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Szeretném kérni, hogy vegyük azt jegyzőkönyvbe, hogy Gréczy Zsolt azt mondta Keresztes László Lórántnak, hogy „nekünk köszönhetitek, hogy egyáltalán frakciótok van”. Ez a gyurcsányista fenyegető tempó, ez az, amit 2010 előtt is alkalmaztak; nehogy egy gumilövedéket is kapjon tisztelt képviselő úr onnan, a DK-tól. Gréczy Zsolt volt az, aki azt mondta, hogy a határon túliakról inkább gondoskodjon Szlovákia meg Románia, amikor a vakcinákat kellett eljuttatni hozzájuk; Gréczy Zsolt volt az, aki azt mondta, hogy hazaárulás a határon túli fociakadémiákra elköltött pénz, és Gréczy Zsolt volt az, aki éjjel-nappal támadta a határon túliakat. Láthatjuk, hogy ez a gyurcsányista fenyegető tempó, amikor azt mondja Keresztes László Lórántnak, a szövetségesének, hogy miattunk lehet frakció, örüljetek ennek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A további képviselői felszólalásokra a fennmaradt időkeretekben van lehetőség. Ezeket az üléstermi táblán figyelemmel kísérhetik. Megadom a szót Witzmann Mihály képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Mondanám azt, hogy megihlettek engem is itt a baloldali, egyébként rendkívül fontos hozzászólások. A nem mindig a törvénytervezet tartalmát követő elhangzott hozzászólások tekintetében az embernek kedve lett volna egyesével válaszokat adni, de a parlamenti műfajt nyilván betartva az ember ilyenkor nyom egy gombot, és mondanám, hogy megihlettek ezek, de inkább szólásra késztettek ezek a hozzászólások. Történetesen, amikor a DK-s képviselőktől, most itt Arató Gergely képviselőtársunktól hallhattunk olyan megjegyzéseket, hogy törvénytelen kormányzás; most már nemcsak a baloldal vezére, hanem leghűségesebb követői rendszeresen alkalmazzák a „törvénytelen kormányzás” kifejezést. Azt gondolom, hogy egy demokratikus választáson vagyunk túl. Egy olyan demokratikus választáson vagyunk túl, ahol mindenkinek lehetősége volt választási megfigyelők delegálására ezzel egyébként az ellenzéki pártok is éltek a demokrácia szabályainak megfelelően. Soha ennyi nemzetközi megfigyelő nem vett részt Magyarországon választási kampányban, mint most. Milyen érdekes az élet, a baloldaltól a kampány idején mindig azt hallottuk, azt harsogták az én választókörzetemben is , hogy a hatalom a népé, aztán amikor a nép dönt valahogy, akkor meg kiderül, hogy ez a hatalom, amivel a nép felruházta a jelenlegi kormánypártokat, ez meg mégse tetszik annyira az ellenzéknek, és akkor nincs más megoldás, azt kell mondani, hogy törvénytelen a kormányzás. Ez eléggé sovány érv, az gondolom. Amikor azt mondja Arató képviselőtársam, hogy „önök megszorítanak”, akkor én arra szeretném őt emlékeztetni, hogy az önök kormányzása alatt milyen megszorítások voltak, és csak azért nem sorolom ezeket fel, mert egyrészt mindannyian pontosan tudjuk, és szerencsére a választások eredménye is azt mutatja, hogy erre a magyar emberek mind a mai napig nagyon és pontosan és jól emlékeznek, különben nem így szavaztak volna, ahogy tették. Másrészt meg aztán akkor megint csak gyurcsányozással vádolnának meg engem is, ami egyébként nem nagyon zavar, de ez a törvény egyrészt nem erről szól, másrészt meg sokkal fontosabb a tartalma, azt hiszem, mint hogy ilyen politikai adok-kapokba menjünk bele. Azt hiszem, hogy ha visszatekintünk csak az elmúlt 10-12 esztendőre, akkor kihívásokkal kellett a magyar embereknek szembesülniük, és ezt pártoktól is ideológiáktól függetlenül, azt gondolom, mindannyian ugyanúgy látjuk. Voltak itt természeti katasztrófák, árvizek, aszálykárok, pénzügyi-gazdasági válságok, volt itt egy illegális, tömeges migráció, ami azóta is tart, csak az a határkerítés, amit a polgári kormány megépített, jelentős mértékben visszaszorítja ennek a hullámnak a negatív hatásait. [[12.20]] És természetesen egy világpandémiával, egy világjárvánnyal is szembesülnünk kellett, ami azt az esetet tekintve egy óriási kihívás, hogy korábban százévente vagy több száz évente szokott ilyen kihívásokkal szembenézni az emberiség, és most pedig a szomszédunkban van egy elhúzódó háború, két szomszédos ország háborúja, amely egyébként nemcsak egy háborús konfliktus, hanem ebből egy gazdasági és energiaválság is kialakul. Na most, hogyha ezeket a különleges élethelyzeteket, különleges szituációkat, veszélyhelyzeteket összegezzük az elmúlt 10-12 évben, ha a történelemkönyveket fellapozzuk, akkor nyugodtan kijelenthetjük, hogy korábban 100-200 év alatt sem kellett ennyi nehézséggel szembesülnünk. És ezek a nehéz helyzetek különleges jogrendet, különleges kormányzási mechanizmusokat, ha úgy tetszik, veszélyhelyzeteket idéznek elő, és veszélyhelyzeti kormányzást követelnek meg, azt hiszem, pontosan a hatékonyság és a megfelelő reagálás, reakcióképesség érdekében is. És nekünk semmi más célunk nincs ezekkel az intézkedésekkel azt gondolom, ezt a kormánypárti frakciók valamennyi képviselője nevében mondhatom , mint hogy ezekre a kihívásokra, ezekre a problémákra a lehető leghatékonyabban tudjunk lépéseket és válaszokat szolgáltatni az ország védelme érdekében. És ismét egy idézet volt a túlhatalomra meg az ellenőrzés-nélküliségre, amit szintén baloldali képviselőtársunk hangoztatott. Én azt gondolom, hogy erről szó sincs. Itt megfelelő ellenőrzési mechanizmusokról, illetve a parlament ellenőrzési jogköréről beszélünk mindvégig. Plusz időbeli határ is be lett építve ebbe a törvényjavaslatba a veszélyhelyzeti kormányzás tekintetében. Én azt hiszem, hogy a kormány gyors reakcióképessége pontosan ahhoz kell, hogy azokat az eredményeket meg tudjuk védeni, lehetőség szerint minél komolyabb sérülések nélkül, mint a rezsicsökkentés, a munkahelyek védelme, a nyugdíjasok, a nyugdíjak védelme vagy éppen a családok támogatásának a védelme egyaránt, ugyanis nem egy villámháborúról beszélünk, nem egy rövid válságról beszélünk, hanem sajnos egy elhúzódó háborúról, és ezzel egyidejűleg egy elhúzódó katonai, gazdasági és energiaválságról is beszélhetünk. [[Dr. Keresztes László Lóránt DK-s képviselőkkel beszélget.]] Ezért a célunk nem lehet más, mint az ország biztonságának és gazdaságának megvédése. Azt gondolom, hogy ez a törvényjavaslat éppen erről szól, éppen ezt a célt szolgálja, és éppen ezt támasztja alá, mint ahogy egyébként a 2023. évi költségvetés is, amely egyértelműen szintén a honvédelem, a biztonság és a rezsicsökkentés érdekében született meg. Pontosan ezen indokok mentén kérem azt tisztelt képviselőtársaimtól, hogy tegyük félre a pártpolitikai-ideológiai szimpátiákat, meggyőződéseket, irányultságokat és gondolatokat, és képviseljük azt, ami az országnak, különösen a magyar embereknek jó, ezért kérem önöket, hogy a miniszter asszony által felvázolt törvényt majd aztán a szavazás során támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, Mi Hazánk.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Éppen az előbb ért itt véget a „Héja-nász az avaron”, vagy a héjanász az ülésteremben, egy sajátos baloldali konfliktuskezelés. Meglehetősen érdekesen alakul a vita menete, és régóta az az érzésem, hogy az általános viták néha hasonlítanak egy középiskolai verselemzéshez, tehát ilyenkor nagyon sok mindent ki lehet bontani, nemcsak a valóság minden apró részletét, hanem egy nagyon széles kitekintésben lehet vizsgálni az adott javaslatot. Én először az LMP frakcióvezetője, Keresztes László Lóránt szavaira reagálnék, egyrészt dicséretben részesítem azzal kapcsolatban, amit Niedermüller Péter intellektuális-verbális hazaárulással, minősített hazaárulással felérő kijelentései kapcsán mondott, ugyanakkor figyelemmel kísérjük a frakcióvezető úr nézését és járását [[Derültség.]] , és a Mi Hazánk-frakció érzékszervei már a ciklus legelején borotvaélesek. Éppen ezért arra lettem most figyelmes, hogy önök megpróbálnak minket jobbról előzni, ez azonban már késő bánat, a késő bánat pedig ebgondolat, ahogy tartja a régi magyar mondás. Bár ha a régi magyar mondásokat idézzük fel, akkor azt is lehet mondani, hogy egy valamikor szebb napokat látott párt az egyik legrégebbi magyar mondásra is rácáfolt, mely szerint nem erőszak a disznótor, de hát ez már csak egy zárójeles megjegyzés, ami tényleg kevésbé kapcsolódik a vitához. Ami egyébként az energetikai vagy energiahelyzetet illeti, abban is volt sok igazság az előbbi felszólalók szavaiban, Keresztes frakcióvezető úr szavaiban is, hiszen valóban kulcskérdéssé vált az energiabiztonság, és nemcsak az a kérdés most már, hogy akár méregdrágán tudunke villamos, földgáz- vagy bármilyen egyéb energiához, vagy éppen gázolajhoz, benzinhez, tehát hajtóanyaghoz jutni, hanem hogy egyáltalán lesz-e. Mert az, hogy méregdrága, az már beállt, ez egy meglévő helyzet, ez bekövetkezett, csak hogy egyáltalán, akár még aranyáron is, tudunke vásárolni hajtóanyagot és energiahordozókat. Éppen ezért nagyon örvendetes lenne, ha olyan javaslatot is letennének az asztalra, amelyek úgy a nagyvárosi, mint a vidéki emberek megváltozott helyzethez igazodó döntéseit és a döntések végrehajtását segítik, ami egyébként a mikro- és kisvállalkozókra is kiterjeszthető lenne, hiszen látható, hogy ők a rezsicsökkentésből most már kimaradnak, ez megszűnik számukra, sem a meghosszabbított rendkívüli intézkedések, sem pedig más intézkedések nem segítenek rajtuk, és akár a napelemes rendszerek telepítéséhez nyújtott kiemelt támogatásokkal legalább részleges segítséget lehetne nyújtani számukra is. De ami ettől is sokkal fontosabb, és igazából szorosan kapcsolódik ehhez az indítványhoz, erre szeretnék most visszatérni, hiszen az előbb a 15 perces időkeretnek már a végére értem, ez pedig a két moratórium, az ingatlanárverési és kilakoltatási moratórium kérdése. És ebben is szeretnénk bizonyítani, hogy másképp működünk, mint a baloldali frakciók, és nem sejtszintű gyűlölködéssel vagy zsigeri ellenállással „mindegy, hogy mit mond a kormánypárt, mi az ellenkezőjét mondjuk” alapon állunk hozzá, hanem próbálunk a magyar emberek érdekében egy egészséges ellenzéki konstruktivitást mutatni. Amit ebből ki akarok hozni, az a következő. Tisztelt Miniszter Asszony! Tisztelt Kormánypárti Képviselők! Azt a gáláns ajánlatot tudom tenni, hogy amennyiben hajlandóak kiterjeszteni az intézkedések meghosszabbítását legalább november 1-jéig a kilakoltatási és ingatlanárverési moratóriumra, akkor hajlandóak leszünk megszavazni azt az intézkedéscsomagot is, amelynek egyébként számos részével meg úgy általában az alapjaival nem nagyon értünk egyet, de több tízezer magyar ember feje fölött, több tízezer magyar család megélhetése, több tízezer magyar család nemcsak energia-, hanem ingatlanbiztonsága nekünk megér annyit, hogy a konstruktivitás jegyében ezt az ajánlatot vagy ezt a javaslatot megfogalmazzuk, hiszen nagyon sok emberen tudunk legalább még átmenetileg segíteni, egészen addig, míg nem sikerül egy devizaalapú hitelcsapdából való kikecmergést véglegesen és visszavonhatatlanul elősegítő javaslatcsomagot előterjeszteni. Az ugyanis egyébként egy döbbenetes kormányzati hiba, hogy a rengeteg vidéki településen árverés előtt álló ingatlant meg kilakoltatás előtt álló magyar embert a sorsára hagyják. Rengeteg Fidesz-szavazó is lehet köztük a nagy számok törvénye alapján, ezeknek az embereknek a döntő többsége valószínűleg önökre szavazhatott április 3-án, és egy árulással ér az fel, hogyha őket most cserben hagyják, csak azért, mert a következő választás még nagyon messze van, majdnem négy évet kell addig várni. Éppen ezért ezek az emberek számítanak önökre; számítanak a Mi Hazánk Mozgalomra, arra a pártra, amelyik a végrehajtó-maffiát föltárta, és azt is, hogy ezek a csápok milyen messzire vagy éppen milyen magasra vezetnek. Éppen ezért legalább ezt a védelmet adjuk meg az adósoknak, és biztosítsuk számukra ennek a két moratóriumnak a meghosszabbítását, hiszen igaz, hogy most a világjárvány talán kezd lecsengeni reméljük, nem lesz majd másik vírus által okozott másik világjárvány , a háború azonban egyre növekvő fordulatszámmal zajlik, egyre szörnyűbb, rettenetesebb fejleményekről olvashatunk az interneten és hallhatunk különböző hírforrásokból. A forint gyengülése, az infláció egyre nagyobb mértéke még durvább lesz. Remélem, sikerül elkerülni 1947-et , remélem, nem fog megismétlődni az, amit én a nagymamám elbeszéléseiből tudhatok, amikor seperték a pengőt a magyar utcákon. Remélem, hogy nem jutunk el idáig, de a háború jelenlegi helyzetében legyünk nagyon óvatosak és mértéktartóak, és legalább a legértékesebbet, a legtöbb magyar ember egyetlen vagyonát, a saját házát, lakását, amelyből a legtöbb magyar embernek egyetlenegy vagy, mert a legtöbb magyar ember nem tud befektetési céllal lakásokat és házakat vásárolni, legalább ezeket védjük meg, és hosszabbítsuk meg a kilakoltatási és árverési moratóriumot. [[12.30]] Ha önök erre hajlandók, akkor mi is hajlandók leszünk rugalmasan dönteni és megszavazni ezt a javaslatcsomagot. Erre várok egy egyértelmű és világos választ majd miniszterelnök asszonytól. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kettő percre megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, DK.
Köszönöm szépen. Kormánypárti képviselőtársaim ismételten arra szólítják fel az ellenzéket, hogy viselkedjünk hazafiasan, és tegyük félre a pártpolitikai érdekeket. Ezt tesszük, képviselőtársaim. Túlságosan is szeretjük a hazánkat ahhoz, hogy az Orbán-kormány korlátlan hatalmára bíznánk, ezért fogunk a javaslat ellen szavazni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Bár a baloldal részéről olyan hozzászólást is hallgathattunk, amelyet a tegnapi nap folyamán a Törvényalkotási bizottságban is megvitathattunk volna, és a törvényjavaslattal kapcsolatos aggályait akár ott is kifejthette volna, de értem vagy érteni vélem, hogy ezt miért nem tette meg, hiszen ahogy Hollik István képviselőtársam is említette, hogy ha a valóság értelmezését már önmagában hibás alapfeltevésekre építi, akkor ezt követően téves következtetéseket tud levonni, és így valótlanságokat állít, amit egyszer is bőven elegendő, hogyha elmond, és egyetértek azzal, hogy egy bizottsági ülést nem szükséges vagy nem indokolt ezzel terhelni. Amit mindenképpen kiemelnék, az az, hogy ha önökön múlna, akkor a benzin ára bizony 700 forint lenne, a gázolaj ára pedig 800 forint. Ezt azért tegyük egyértelművé. Ha önökön múlna, akkor az olajembargó Magyarországot is érintené. Ezzel veszélybe sodornák a munkahelyeket, veszélybe sodornák a magyar családok megélhetését és így a magyar emberek biztonságát is, és folytathatnám, hogyha önökön múlna, akkor mi minden történne, de felesleges lenne, hiszen a magyar emberek elsöprő többsége, több mint 3 millió magyar ember döntött úgy, hogy önökön ez ne múljon, hanem múljon ez a Fideszen, és múljon ez a Fidesz-KDNP által vezetett kormányon. Amit azonban talán még fontosabbnak tartok hangsúlyozni, bár képviselőtársaim már többször elmondták, de szerintem nem lehet elégszer ismételni, az az, hogy a második viliágháború óta nem tapasztalt humanitárius válsághelyzet és katasztrófa az, ami minket is sújt, hiszen a szomszédunkban dúló, elhúzódó háború következményeit már mi is érzékeljük. Vannak, akik ezt aggodalommal figyelik, és fontos, hogy őket támogassuk, és biztosítsuk őket arról, hogy a magyar érdekek mellett állunk és mi a magyar emberek mellett vagyunk. Vannak, akik segítséget nyújtanak. Nagyon fontos, hogy mellettük álljunk, hogy köszönetet mondjunk. Ezúton is köszönetet szeretnék mondani az ukrán nemzetiségi szószólónak a tegnapi hozzászólásáért, hiszen Grexa Liliána a mai nap folyamán is itt van, és ő is köszönetet mondott azoknak a segélyszervezeteknek, civil szervezeteknek, önkénteseknek és munkatársaknak, akik nap mint nap kiveszik a részüket a menekültek ellátásából és a segítségnyújtásból. És persze vannak azok, akiknek a következmények elhárításán kell dolgozniuk, munkálkodniuk, és ez az, amit a magyar kormány megtesz. A magyar kormány igyekszik megvédeni a magyar embereket az egekbe szökő világpiaci rezsiáraktól, igyekszik megvédeni a magyar embereket a gazdasági recessziótól, valamint a potenciális élelmiszerhiány okozta válságtól is, és ezáltal a magyar embereket és a magyar családokat kívánja védeni és kívánja szolgálni. Ez az, amire a magyar emberek felhatalmazást adtak, és ez az, amit, én úgy gondolom, hogy nekünk meg kell tennünk. Ha megengedik, akkor még egy nagyon rövid hozzászólásom lenne Niedermüller Péter Facebook-bejegyzésére. Mi már két éve mondjuk, hogy egy olyan embernek, aki a fehér hetero keresztény embereket rémisztő képződménynek nevezi, nincs helye a közéletben. Örülök annak, hogy ezt már többen belátják, viszont nagyon sajnálom, hogy mégis a DK-val együtt indultak az országgyűlési választáson, és a továbbiakban is ezt a követ fújják. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, Illés Boglárka képviselő asszony. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Azt hiszem, a parlamenti viszonyokat jól jellemzi az, hogy milyen megrökönyödést okozott itt oldalaktól függetlenül az, ha kimondjuk azt, hogy vannak olyan kérdések, amelyekkel, mondjuk, nem értünk egyet, azon túl, hogy mik azok a kérdések, amelyekben egyetértünk. Egész izgalmi állapotba jöttek itt fideszes képviselők, ellenzéki képviselők, a Mi Hazánk képviselői. Azt gondolom, érdemes egy kicsit tisztázni talán ezeket a dolgokat. Önöknek egy ilyen politikai termék az, hogy az ellenzéket, amely együttműködésben indult a választáson, baloldalnak nevezik. Önök egyébként még valamikor 2020 végén behoztak egy nagyon durva módosítást a választási törvénybe, amikor önök döntötték el, hogy az ellenzéki pártoknak, amelyek egyébként eldöntötték a választókerületi koordinációt, egy listán kelljen indulni, és utána ezt hatalomtechnikai szempontból úgy használták, hogy baloldalnak nevezték azt az ellenzéki szövetséget, ahol vannak baloldali pártok, vannak jobboldali pártok, zöldpártok, liberális pártok. Mi mindig elmondtuk, hogy azokat a kérdéseket fogalmaztuk meg, és olyan módon alakítottunk ki egy közös programot, amely kérdésekben egyetértettünk, és ezekre alapozva. De ettől függetlenül is mindig voltak, vannak és lesznek is különbségek az ellenzéki pártok között. Én egyébként nagyon sok területen, mint az ellenzéki programtanács tagja, nagyon jól együtt tudtam működni DK-s, jobbikos kollégákkal olyan ügyekben, amelyekről jól tudhatóan együtt tudtunk szavazni, együtt gondolkodtunk, egyféleképpen tudtunk véleményt nyilvánítani. Vannak olyan kérdések, amelyekben abból kifolyólag, hogy nem vagyunk egy egységes oldal a magyar parlamentben másféleképpen gondolkodunk, és ilyen például a nemzetpolitika. Az LMP alapításától kezdve és a 2010-es parlamenti jelenlététől is kezdve mindig nemzeti alapon politizált, és mi mindig fontosnak tartottuk, hogy kiálljunk a külhoni magyar közösségek jogainak védelme érdekében is. Egyébként ezt nagyon sokszor akkor is megtettük, amikor a kormányoldal semmilyen módon nem képviseltette magát. Tehát mi rendszeresen ott voltunk a székely szabadság napján, ott voltunk különböző székely autonómiával kapcsolatos eseményeken, és hozzáteszem, jellemzően, amikor én személyesen koszorúztam például Marosvásárhelyen, a székely autonómia napján, akkor a kormányoldal részéről Szili Katalin levelét olvasták fel. Tehát én azt gondolom, hogy egy kis önkritikával önmaguk felé is viszonyulhatnának, hogy mik azok a kérdések, amelyeket önök zászlóra tűznek, de adott esetben amikor ezeket képviselni kellene, akkor nem igazán állnak ott teljes szívvel-lélekkel. Nem kellene elvitatni, hogy ha mondjuk, vannak ellenzéki szereplők, egyébként például a Jobbiknak is mindig nagyon fontos volt a nemzetpolitika, ezekben a kérdésekben úgy cselekszenek, ahogy azt ők a saját meggyőződésükből levezetik. Ezzel együtt is én úgy gondolom, hogy az ellenzéki együttműködés pártjai nem járnak el akkor helyesen, ha ezeket a kérdéseket, mondjuk így, szőnyeg alá söprik, vagy mondjuk, konfliktusosan próbálják kezelni. Én azt gondolom, fontos lesz még ez a fajta együttműködés, hogy azokat a kérdéseket így közösen, különböző ellenzéki frakciókként meg tudjuk fogalmazni. Semmiképpen nem tartanám méltónak, hogy én akár bármilyen bekiabálásra visszaválaszoljak. Őszintén meglep egyébként, hogy Apáti képviselő úrnak furcsa az, hogy én, mondjuk, szót értek DK-s, jobbikos képviselőkkel itt a folyosón. Én beszéltem már mi hazánkos képviselővel is, én ezért is úgy gondolom, hogy ezeket a vitákat, ezeket a vitás kérdéseket sokkal célravezetőbb így rendezni. Azt gondolom, önmagában a helyzetből levezethetően is méltatlan, hogyha ilyen konfliktusokat nem megfelelően rendezünk, hiszen most igen komoly kihívások között élünk mindannyian, és mindannyiunknak az a dolga, itt az Országgyűlésben, hogy képviselje a magyar emberek érdekeit. Apáti képviselő úrnak volt egy olyan jelzése, hogy mi jobbról előznénk a Mi Hazánkat. Ez nem igaz. Ilyen szándék nincsen. Mi zöldpártként azokban az ügyekben, amelyek a környezeti fenntarthatósággal vannak összefüggésben, érzékelhetően előzünk mindenkit, és előzni fogjuk a Mi Hazánkot is. Bár ez nem különösebben nehéz, tekintetbe véve, hogy a Mi Hazánk Magyarország energiaellátását az orosz atomenergiára akarja alapozni, és ők is támogatják az oroszokkal megépítendő új atomerőművi blokkokat, amelyek semmiképpen nem összeegyeztethetők a mi meggyőződésünk szerint a nemzeti érdekekkel, hiszen ez semmilyen módon nem visz előre Magyarország energiaellátása, energiabiztonsága szempontjából. Az orosz partnerek amúgy is bebizonyították azt, hogy nemcsak a nemzetközi jogot minden elemében veszik semmibe, de egyébként a nukleáris biztonság kérdéseit is semmibe veszik. Én azt gondolom, hogy aki komolyan veszi a nemzeti politizálást, komolyan veszi a nemzeti érdekek képviseletét, az például nem támogathatja egy oroszok által épített új atomerőművi blokk vagy két atomerőművi blokk megépítését. Ennyi kritikám hadd legyen a magát nemzetinek mondó Mi Hazánkkal szemben! Ugyanakkor én is megdicsérem Apáti képviselő urat, azt pozitívnak tartom, és teljes mértékben egyetértünk, és azt gondolom, ebben a Mi Hazánk egyetért a DK képviselőivel is, hogy a kilakoltatásokat és az árverezések moratóriumát fenn kell tartani. Ahogy az elmúlt hetekben, időszakokban hallgattam ezeket a megszólalásokat akár a DK, akár a Jobbik képviselőitől, én azt gondolom, hogy mondhatjuk, hogy a DK és a Mi Hazánk itt egy platformon van. Szerintem ilyen ügyekben az együttműködést nem szégyen kimondani, és ilyen módon ezeket az ügyeket közösen meg lehet fogalmazni. De ebben a helyzetben már egy ritka esettel, egy döbbenetes és ennek a kormányzatnak a legsúlyosabb korrupciós ügyével szembesültünk a ciklus vége felé, és akkor nagyon nehéz volt elérni igazságügy-miniszter asszonyt, ezért én kihasználom, hogy ő most itt van az ülésteremben. [[12.40]] Tudjuk, hogy az ön helyettesét igen súlyos korrupciós vádakkal helyezték vád alá, és tudjuk, hogy a végrehajtói maffiával van összefüggésben azoknak a vádaknak a sorozata, amelyek Völner Pált illetik. Akkor nagyon nehezen lehetett bármiféle információt az igazságügyi miniszter asszonytól kapni. Én egy dologra szeretnék választ kapni öntől, miniszter asszony: hogyan történhetett meg az, hogy Schadl György, a Végrehajtói Karnak a súlyos korrupciós vádakkal már régóta letartóztatásban lévő elnöke még mindig hivatalban lehet; hogy lehet az, hogy még mindig ő a Végrehajtói Kar elnöke, és hogy lehet az, amire utalt képviselőtársam is, hogy még a börtönben is csillagászati összegeket keres a végrehajtó-maffia egyik kiemelt vezetője, aki egyébként az ön első számú helyettesét és első számú bizalmasát korrumpálta és lefizette különböző korrupciós cselekmények kapcsán az ügyészség szerint? Én nagyon szeretném, ha a válaszában erre is kitérne. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Melengeti a szívemet, hogy a kilakoltatási témában már mindenki jön a Jobbik után, de ne keressünk ebben csoportelsőt! A helyzet az, hogy amikor 2010 őszén, 2011 elején az akkori Jobbik-frakció jó sok tagjával Budafokon egy kilakoltatási eseményen igyekeztünk a jogtalanságot a jog útjára visszaterelni, akkor nem gondoltuk volna, hogy több mint egy évtizeddel később nekünk erről még beszélni kell a magyar parlamentben. Azt látjuk, hogy dőreség lenne csak erre a kormányra fogni a probléma felfutását, kialakulását, de ha majd vissza akarnak mutogatni 2010 előttre, akkor az a javaslatom, hogy 2001-től kezdjék a folyamatábrát felfűzni, amikor is az egyoldalú szerződésmódosítások lehetségessé váltak. Miniszter asszony részéről dicsérjük meg őt, hogy itt van a vitában én nyitottságot éreztem azt illetően, hogy legalább végighallgassa, befogadja az ellenzéki javaslatokat, és remélem, hogy több körben meg tudjuk ezeket tárgyalni. Mert kicsit csodálkozom önökön. A kormánytól nagyon sokan vártunk egy kicsit erősebb nagyvonalúságot egy ilyen arányú választási győzelmet követően. Hozzáteszem, ez lett volna a logikus. Én úgy gondolom, hogy ami itt a kilakoltatási moratórium körül megy, az kontraproduktív a kormány számára is. A logikus az lett volna, hogy most, amikor újabb indokkal kérik a veszélyhelyzet, a különleges helyzet meghosszabbítását, ezzel párhuzamosan kellett volna, álláspontom szerint logikusan, elrendelni a kilakoltatási moratórium meghosszabbítását, és végre érdemben kezelni a problémát. A végrehajtási rendszer elképesztő túlfutásai talán mindannyiunk számára ismertek. Ugyanakkor nem látjuk azt a kormányzati csomagot, beadványt előttünk, amely ezeket a túlfutásokat legalább megkísérelné rendezni. Szintén Budapesten jártunk egy olyan kilakoltatáson néhány évvel ezelőtt, ahol már térült követelést követelt egy másik végrehajtócsapat. Volt olyan, hogy ugyanazt követelte két párhuzamos brigád, és különböző sajtpapírokon, volt, ahol kézzel írt költségfeljegyzések alapján igyekeztek családokat kiforgatni adott esetben generációk alatt felhalmozott egyébként nem túl nagy vagyonából. Azt is látjuk, hogy a járványügyi veszélyhelyzet legsúlyosabb hónapjaiban a kormánynak nem volt álláspontja a végrehajtói letiltások kérdésében, és én remélem, miniszter asszony a zárszóban ki tud térni arra, hogy mennyiben tartják indokoltnak azt, hogy a 33, illetve 50 százalékos letiltások a legkisebb jövedelmi szinten is érvényesülnek, sokaknak a mindennapi megélhetését veszélyeztetve. Tegyünk tisztába valamit, miniszter asszony! Ha mondjuk, elmaradt gyerektartásról van szó, akkor nálam abszolút nyitott kapukat döngetnek, hogy ezt minden körülmények között oda kell adni az édesanyának vagy az éppen a gyermeket nevelőnek, tehát nem szabad, hogy ez minden esetre feltétel nélkül kiterjedjen. De ha mondjuk, egy korábbi devizahiteles, már forinthitelre váltott és furcsa körülmények között átváltott hitelnek a végrehajtásáról, egy bedőlt hitel végrehajtásáról van szó, akkor engedtessék meg, hogy a 33 és 50 százalékos letiltásokat kisnyugdíjasokon ne érvényesítsék már minden esetben feltétel nélkül. Mondjuk azt, hogy minimálbérig vagy a minimálnyugdíj szintjén érvényesítsenek belőle maximum 10 százalékot, vagy hozzunk egy olyan szabályozást, ami által az ellenkező előjelű érdekek közül nem csak a végrehajtó érdeke érvényesül maximálisan. Emberileg vállalhatatlan, hogy egy válsághelyzet közepén idős honfitársainknak vagy családosoknak azon kelljen sakkozniuk a hó végén, hogy a végrehajtó által letiltott jövedelem maradékából táplálkozásra fordítanak vagy gyógyszerkiváltásra utolsó forintokat. Azt is látjuk, hogy Répássy államtitkár úrral több mint tanulságosra sikeredett a beszélgetésem ugyanerről a kérdésről. Ő azzal igyekezett nyugtatni, pontosabban magyarázni a kormány bizonyítványát, hogy tulajdonképpen az esetek 99,5 százalékában önként elhagyják az érintettek az otthonukat, és csak fél százaléknál van szükség bármilyen kényszerintézkedésre, tehát őszerinte ez nem az én véleményem, hanem az övé ha valaki önként elhagyja az otthonát, annak úgyis megoldott a lakhatása; idéztem. Ez egy nagyon-nagyon súlyos filozófiai szakadék közöttünk. Az, hogy valaki egy ilyen nehéz helyzetben meg tudja oldani valahogy rokonoknál meghúzva magát, kivéve egy kedvezményesebb árúnak tűnő, mondjuk, vidéki város szélén egy albérletet, vagy éppen elmegy egy tanyára , az ne jelentse azt, és ne mondjunk olyat, hogy megoldódott ez a helyzet. Az is egy család ugyanis, azok is élő emberek és nem vonalkódok, akik rendelkeznek családdal kapcsolatos szándékokkal, gyermekvállalási szándékkal. Lehet, hogy éppen a gyermekvállalási szándékot kell feladniuk azért, mert ennyire méltatlan élethelyzetbe kerültek. Nem akarom szétfeszíteni a vita kereteit, és visszamenni, mondjuk, a forintosítás meglehetősen furcsa és inkorrekt körülményeihez, hogy aki 160 forinton vette fel az úgynevezett hitelét, annak miért 256 forinton váltották át, ami viszont biztos, hogy konkrét álláspontot szeretnénk hallani a kilakoltatási moratóriumról. Répássy államtitkár úr elmondta, hogy nem azonnal zúdul ez a piacra, mert 15 nap ketyeg, és utána folytatódnak a határidők. Mi ezt értjük, de a szerencsés módon elért kilakoltatási moratórium után ha ezek az ügyek akár csak néhány hónapon belül tömegesen zúdulnak az ingatlanpiacra, és egyáltalán a végrehajtók tömegesen elkezdik a visszaélésektől hemzsegő tevékenységüket, akkor az egy társadalmi-szociális katasztrófahelyzetet okozhat Magyarországon. Mi ehhez nemhogy nem asszisztálunk, de igyekszünk a jog meglévő keretein belül tenni ez ellen és jogsegélyezni. De nem a mi felelősségünk ez elsősorban, hanem az önöké. Tehát világos álláspontot várunk a kilakoltatási moratóriummal kapcsolatban, illetve arról, hogy azok az arcátlan végrehajtói letiltások, amelyek végig mentek a járványügyi veszélyhelyzet hónapjain, azokkal kapcsolatban terveze bármilyen racionális beavatkozást a kormány. Harmadsorban a bónuszkérdésem vonatkozik arra, hogy az egész végrehajtási rendszer túlfutásaival, túlkapásaival szemben egy problémamegoldó, -rendező csomagot terveze a kormány letenni az asztalra. Amennyiben igen és amennyiben az tisztességes lesz, ránk számíthatnak a diskurzus során, és ha az a csomag segíti a károsultak helyzetét, akkor meg is fogjuk azt szavazni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, jegyző úr. Megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, Mi Hazánk.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Ki következik?
Apáti képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Reagálnom kell Z. Kárpát Dániel és Keresztes László Lóránt szavaira. Kezdeném Z. Kárpát úrral, aki azt mondta, hogy mindenki a Jobbik után megy vagy indult el a kilakoltatás ügyében. Hát, a Jóisten őrizze meg attól a Mi Hazánk Mozgalmat, hogy mi a Jobbikot kövessük most már akármiben. Ez körülbelül a lemmingek tudják, azok a kis rágcsálófélék kollektív öngyilkosságára hasonlítana, és a tengerbe ugranánk, a feneketlen mélységekbe, ha mi a Jobbikot követnénk bármilyen téren. Ha jól érzékeltem itt, akkor a vitában a Mi Hazánk vetette fel, illetve vette észre azt a hiányosságot a leghamarabb, hogy a kilakoltatási és árverési moratórium meghosszabbítása valamilyen rejtélyes körülmény folytán kimaradt ebből a 32 pontból álló felsorolásból. Ami pedig az LMP frakcióvezetőjét illeti, itt azért több dolgot helyre kell tenni, frakcióvezető úr, mert ön próbálja ügyesen kevergetni a kártyákat, de nem hagyom sem azt, hogy jobbról előzzön minket, sem pedig azt, hogy megpróbálja kiforgatni a szavainkat. A szakadékot egyébként inkább Niedermüller úrtól kellene megkérdezni, hiszen a szellemi sötétség legmélyebb bugyrainak a feltárása Niedermüller úr hatásköre; itt már csak Arató képviselő úr beszólására voltam kénytelen reagálni. Nem hagyom azt, hogy akár személy szerint engem, akár a pártomat bármikor megalázzák, úgyhogy ha vitáról vagy szellemi párbajról van szó, akkor mindig számíthatnak rám. Bár igaz, hogy szellemi párbajt fegyvertelenekkel nem szívesen vív az ember. [[Arató Gergely: Majd megerőltetem magam, és mégis szólok, ha szükséges.]] Akinek nem inge, nem veszi magára. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Abban a formában, ahogyan ön mondta, nem mondott igazat, tehát nem igaz, hogy mi feltétel nélkül támogatjuk az atomenergia-beruházásokat. Ön a mondatnak csak az egyik felé hallotta meg vagy akarja meghallani. [[12.50]] Azt is hozzátettük, hogy amellett, hogy az atomenergia nem megkerülhető és rövid távon nem kiváltható, sajnos ez tény, ezzel tisztában kell lenni, arra nem tudunk támogató szavazatot adni, hogy hosszú évtizedekre titkosított szerződések milyen tartalommal születtek meg. Tehát amíg nem nyilvánosak a szerződések, amíg nem átláthatók, amíg nem felelnek meg a transzparencia követelményeinek, nyilvánvalóan biankóra nem tudunk felhatalmazást adni, és nem tudunk támogató szavazatot adni. Ez egy nagyon fontos pontosítás, mert ön abszolút nem így adta ezt elő. Arra már ki sem akarok térni itt idő hiányában, hogy gyakorlatilag egy ilyen diszkontáras, fékezett habzású bocsánatkérést engedett el itt Gréczy képviselő úr irányába az azt megelőző hangos, majd kevésbé hangos szócsatájuk vagy konfliktusuk után. Mindenesetre nagy izgalommal várjuk a miniszter asszony világos és egyértelmű válaszát. Nyomatékosan és ismételten kérem, hogy kifejezetten és félreérthetetlenül térjen ki erre a kérdésre a válaszában. Amennyiben hajlandóak elfogadni a Mi Hazánk Mozgalom javaslatát és egyben, úgy gondolom, igen gáláns, nagyvonalú ajánlatát, nevezetesen hogy támogatják a kilakoltatási és árverési moratóriumot, legalább 33. pontként beleveszik ebbe a most 32 pontból álló felsorolásba, akkor megszavazzuk ezt a javaslatcsomagot. Hiszen mi konstruktívan állunk ezekhez a kérdésekhez, mint ahogy mondtam, nem a zsigeri vagy a sejtszintű gyűlölködés politikáját folytatjuk, azt eddig is és ezután is meghagytuk és meg fogjuk hagyni a szélsőbaloldalnak és a szélsőliberális pártoknak. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Két percre megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, DK.
Köszönöm szépen. Itt izgalommal látom, hogy képviselőtársaim nagyon kiterjedt vitát folytatnak különböző kérdésekről egymás között is, de ha megengedik, én visszatérnék a törvényjavaslathoz, és mivel a Demokratikus Koalíciónak elsősorban a kormánnyal és a Fidesszel van vitája és nem a többi ellenzéki párttal, ezért Illés Boglárka képviselő asszony hozzászólására reagálnék. De nem a vitával kezdeném, hanem azzal, amiben egyetértünk. Igen, egyetértünk abban, kormány és ellenzék, hogy hálásak vagyunk mindazoknak az állampolgároknak, önkormányzatoknak, civil szervezeteknek, egyházaknak, állami szerveknek, amelyek tettek és tesznek azért, hogy a Magyarországra érkezett menekülteknek egy kicsit jobb élete, nagyobb biztonsága legyen. Ebben egyetértünk. Én Kőbányán és Kispesten is nagy örömmel láttam azt, hogy a két önkormányzatban a jobboldal és a baloldal egyet tudott érteni és együtt tudott fellépni és intézkedni ebben a kérdésben. Amiben nem értünk egyet és bocsánat, hogy ezt szóba hozom, direkt nem mondtam az első hozzászólásomban, mert nem tartottam annyira fontosnak, csak ha már ön szóba hozta a bizottsági ülést. Tisztelt Képviselő Asszony! A Törvényalkotási bizottság nem az általános vita lefolytatásának a helyszíne. Ezért aztán rosszul teszi, és nem ismeri a Házszabályt, ha rajtam számonkéri, hogy miért az általános vita során folytatom le az általános vitát, és rosszul teszi és megsérti a házszabályt, hogyha bizottsági előadóként nem a bizottságban történtekről számol be, hanem a Fidesz vezérszónoklatát mondja el. Ami ennél is fontosabb, tisztelt képviselő asszony, bármennyire is nem tetszik önöknek, de itt ülünk a parlamentben, itt ülnek az ellenzéki képviselők. Mi majd elmondjuk azt, hogy mi az ellenzék álláspontja, ne ön próbálja elmondani azt, hogy mi mit gondolunk, mert ilyen alkalmakkor mindig az ócska propaganda és a valótlanságok mezejére téved. Kíméljen meg minket ettől! Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen. A következő hozzászóló Keresztes László Lóránt, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Apáti képviselő úr ismételt felszólalására szeretnék reagálni. Akkor ezek szerint nem értettem egészen pontosan a Mi Hazánknak az álláspontját az atomenergia felhasználásával kapcsolatban, de most egy kicsit tisztult a kép. Tehát az atomenergiát nem tartják elkerülhetőnek, de a transzparenciát hiányolják a jelenlegi beruházásban, akkor jól értelmezem. Én ismét csak azt tudom megerősíteni, hogy zöldszempontból és a mi meggyőződésünk szerint a nemzeti érdekek képviseletének a szempontjából sem nehéz nekünk megelőzni a Mi Hazánkat, hiszen mi azt gondoljuk, hogy itt nem csak a transzparenciával van baj, hogyha egy orosz atomerőmű-projektről, két új orosz atomerőművi blokk megépítéséről van szó; itt rendkívül súlyos elvi problémák és konkrétumok vannak. Mi eleve azt mondjuk, hogy az atomenergia nem olcsó, nem zöld és nem biztonságos, és ez a projekt semmilyen módon nem csökkentené Magyarország kiszolgáltatottságát Oroszország felé, tehát nem a nemzeti szuverenitás erősítése érdekében hat. Tudjuk azt, hogy az új atomerőmű megépítése az orosz hitelre alapozódó projekt, függetlenül itt a transzparencia hiányától, ami valóban súlyos probléma. Itt orosz technológiára és orosz fűtőelemekre leszünk szorulva. Arról nem is beszélve, hogy olyan súlyos kérdések is a levegőben vannak, mint hogy a nagy aktivitású nukleáris hulladékok végleges elhelyezése sehol a világon, és Magyarországon sem megoldott. Tehát ez a projekt rendkívül veszélyes, megalapozatlan, ezzel semmi módon nem lehetne Magyarország energiabiztonságát erősíteni. [[Zaj.]] Mindenképpen szeretném szóba hozni, tisztelt képviselő úr, hogy látjuk azt a borzalmas támadást, amit Oroszország végrehajtott Ukrajna ellen, azt az agressziót, azt a borzalmas háborút. Látjuk azt, hogy ezeken a borzalmakon túl milyen műveleteket hajtottak végre az orosz csapatok: több alkalommal támadást indítottak nukleáris létesítmények ellen, támadást indítottak Európa legnagyobb atomerőműve ellen, katonai lépéseket hajtottak végre a csernobili atomerőmű térségében is, és több alkalommal tüzérséggel vagy rakétákkal támadtak nukleárishulladék-lerakókat. Itt Aszódi Attila volt kormánybiztos professzor maga megfogalmazta azt, hogy az oroszok gyakorlatilag kiírták magukat a nukleáris energia kérdésének, az elfogadható partnereinek a sorából ezzel, hiszen semmibe vették a nemzetközi jogot, és semmibe vették a nukleáris biztonság kérdését. Még Aszódi Attila is föltette a kérdést, hogy milyen módon kívánja a magyar kormány, a Fidesz-KDNP érvényesíteni a magyar érdekeket, amikor az oroszok bebizonyították, hogy semmibe veszik a nukleáris biztonságot. Ezen megfontolásból én azt gondolom, hogy valóban lehet, hogy én értelmeztem rosszul a Jobbik álláspontját, de az, amit a Jobbik követel, ha mondjuk, a transzparencia megvalósulna és ha a szerződések nyilvánosak lennének az új Paks II.-beruházással kapcsolatban, mi azt gondoljuk, hogy akkor is súlyos véleménykülönbségek vannak köztünk, akkor is elfogadhatatlannak tartjuk ezt a projektet és azt, hogy Oroszország felé az energiafüggőségünket tovább erősítsék ezzel az új beruházással. Ami pedig Gréczy Zsoltra vagy a DK-ra tett megjegyzését illeti, én tudok bocsánatot kérni akkor, amikor valami helytelen dolgot teszek, ugyanakkor itt erre nem került sor. Én a pártunknak a véleményét ismertettem egy polgármester megszólalásával kapcsolatban, és én továbbra is mindig nyitott leszek mindenkivel, akár a DK, akár a Mi Hazánk képviselővel, bármilyen párt képviselőivel, hogyha ügyeket kell megbeszélni. Én azt gondolom, hogy itt lehet helye parlamenti vitáknak, személyes megbeszéléseknek dehonesztáló bekiabálásoknak nincs helye. Ilyen szempontból én megadom a tiszteletet minden szereplőnek, minden politikai szereplőnek, és továbbra is nyitott leszek a személyes megbeszélésre minden kérdés kapcsán a különböző pártok képviselőivel. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Két percre megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, Mi Hazánk. [[Folyamatos zaj.]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Csak megint elérte, hogy fölszólaljak, pedig már próbáltam itt megnyugodni vagy lenyugodni. Maradjunk abban, hogy a zöldek mi vagyunk [[Moraj az ellenzéki pártok soraiban.]] vannak itt lilák is a közelben. [[Arató Gergely: Más színben zöldek maguk!]] Ráadásul mi nem a nagyvárosi környezetvédők, hanem a vidéki környezetvédők, a valódi környezetvédők pártja vagyunk. Érdemes lenne megnézni, hogy az úgynevezett környezetvédők közül hányan laknak családi házban, hányan gazdálkodnak, hány embernek van köze a természethez, és hányan jönnek, mondjuk, nem egészen zöld, hanem aszfaltos környezetből, erre külön ki lehetne térni. Félrebeszél, maszatol, az objektív valóság tévesen tükröződik az ön tudatában, én ezt látom. Ugyanis az atomenergia igenis biztonságossá tehető, és mi is örülnénk annak, frakcióvezető úr, hogyha mondjuk, napelemekkel száz százalékban ki lehetne váltani, meg lehetne oldani az áramtermelést. Csak sajnos ez nem reális, ennek nem adottak a feltételei, sem a költségvetési oldalon, sem pedig a lakosságnál jelen lévő pénzforrások nem elegendőek az elenyésző töredékéhez sem. Próbálja ezt előadni, mondjuk Heves, Nógrád, Borsod vagy Szabolcs megyében csak akkor rendeljen mellé pénzt is! Tehát e tekintetben egyébként egyetértünk, csak nem reális. Ezek szerint ön, mondjuk, Boris Johnsonnál is okosabb, aki nemrég jelentette ki, hogy fel kell turbózni, fel kell gyorsítani a biztonságos atomenergia-technikát a megfelelő energiatermelés biztosítása érdekében. Tehát mindennek a zsinórmértéke az életszerűség, frakcióvezető úr, és sajnos amit ön mond, az nem is zöld, inkább egy rózsaszín mese, egy vágyálom, jelen pillanatban távol áll a magyar és az európai valóságtól. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló Keresztes László Lóránt képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Én nem akarok visszaélni az Országgyűlés türelmével, de én azt gondolom, hogy itt fontos kérdések vannak a levegőben, ezért én élnék a felszólalás lehetőségével, amennyiben a képviselőtársak ezt lehetővé teszik, ha biztosítanak egy kis csendet, hogy ezt a fontos vitát Apáti képviselő úrral és a Mi Hazánkkal folytatni tudjuk. Képviselő Úr! Én vidéki vagyok, igaz, hogy Pécsen lakom, de egy Pécshez csatolt faluban, Baranya megyében, Patacson lakom, családi házban. Én azt gondolom, hogy viszonylag természetközeli módon próbálunk élni, amennyire ez lehetséges nyilván egy ilyen nagyvárosi agglomerációban, egyébként egy falusias területen. [[13.00]] De egyébként biztos tudja a képviselő úr, hogy ez az a terület, ahol korábban volt uránbányászat Magyarországon [[Folyamatos zaj. Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Csss!]] , és ennek a hatásait, ennek a soha fel nem számolható hatásait még a mai napig is meg lehet tapasztalni. Én tehát azt gondolom, hogy mindazoknak, akik egy kicsit elfogadóbbak az atomenergia használatát illetően, és mindazoknak, mint például a Mi Hazánknak, aki azt gondolja, hogy ez elfogadható, érdemes lenne ellátogatni Kővágószőlős térségébe, és megtapasztalni azt, hogy az atomenergia használata, ugye, a két piszkos vége, az egyik, az uránbányászat milyen borzalmas módon környezetpusztító, milyen módon teszi tönkre a természeti kincseinket, és hogy miért nem lehet helyreállítani soha azt a környezetpusztítást, amit az uránbányászat okozott. Úgyhogy én nagyon szívesen vendégül a látom képviselő urat, bemutatom, hogy milyen hatásokat gyakorolt ez a természeti környezetre, és remélem, hogy ez a hatás, ez a személyes megtapasztalás elég indok lesz arra, hogy a Mi Hazánk felülvizsgálja az atomenergiával kapcsolatos elfogadó magatartását. Ami pedig a lehetőségeket illeti, ugye, középtávról beszélünk, a jelenlegi működő atomerőművi blokkok 2036-37-ig működni fognak. Most, ugye, előkerült a kormány részétől egy olyan tanulmány vagy egy olyan szándék, hogy esetleg megvizsgálják az újabb üzemidő-hosszabbítást, ami nyilván egy technológiai kérdés, ebbe nem mennék bele, de bőven van a mi meggyőződésünk szerint mozgástér, költségvetési mozgástér, hogy a megújuló energiákra alapozva hosszabb távon, középtávon és hosszabb távon [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] kiváltsuk az atomenergiát. De én azt gondolom, hogy az a helyes, hogyha ezeket az amúgy fontos, nemzetstratégiai jelentőségű kérdéseket esetleg, mondjuk, nem egy ilyen mellékszálként, egy vita mellékszálaként vitatjuk meg, hanem a megfelelő előterjesztéseket megtesszük. [[Folyamatos zaj. Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Csss!]] Én szívesen látom önöket is a Fenntartható fejlődés bizottságának az ülésén, és szerintem számokra, konkrét dokumentumokra, javaslatokra, tényekre alapozva folytassuk le ezt a vitát. S akkor talán pozitív hatást tudunk gyakorolni a fideszes, KDNP-s képviselőtársainkra, és végre nem fogják támogatni azokat az abszurd döntéseket, hogy tiltják Magyarországon a szélenergia használatát, és adókkal meg különböző adminisztratív eszközökkel korlátozzák a napenergia használatát. Énszerintem akkor teszünk egy nagy lépést, ha eljutunk odáig, hogy Magyarország energiaellátását, energiabiztonságát a megújuló energia használatára alapozva biztosítsuk, és függetlenítsük magunkat az ilyen, egyébként geopolitikai, biztonsági, környezeti és gazdasági kockázatokat is jelentő beruházásoktól, mint a Paks II. projekt. Köszönöm. [[Taps a DK, az MSZP és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Megkérdezem a tisztelt Országgyűlést, kíváne még valaki hozzászólni. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, Varga Judit igazságügyi miniszter asszonynak, akinek 15 perc 34 másodperc áll a rendelkezésére.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Először engedjék meg, hogy én is gratuláljak Keresztes képviselő úrnak [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] ahhoz, hogy elítélte Niedermüller Péter minősíthetetlen gondolatait, és örömömre szolgál, hogy ez a mondat azért képes még az ellenzéken belül is kiverni a biztosítékot. Illetve egy kis zöld színest engedjenek meg! Áprilisban átlépte a magyar napelem-kapacitás a 3 ezer megawattot, tehát egyetértve Keresztes képviselő úrral nagyon fontos a zöldátmenet Magyarországon, gyakorlatilag a tervek előtt járunk, hiszen jóval túlteljesítjük azokat időarányosan. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Sokszor elhangzott ebben a vitában, hogy mire is ez a vészhelyzet, és én úgy gondolom, hogy a vészhelyzet nem statisztikai, hanem létkérdés, és a magyar kormánynak alkotmányos kötelezettsége és felelőssége, hogy akkor hirdessen veszélyhelyzetet, amikor arra az országnak az ország védelme érdekében szüksége van. A kormány az alkotmányos kereteken belül pont ez a törvény is ezt az alkotmányos keretet szolgálja a veszélyhelyzet ideje alatt is a parlamenti többséggel együttesen hozza meg a döntéseit, semmi sincsen itt megkerülve, a célhoz kötöttség, az arányosság, a szükségesség tesztje mindig is érvényes, minden egyes veszélyhelyzeti intézkedés meghozatala előtt. Emlékeztetem önöket arra is, hogy az Alkotmánybíróság őrködik az alapjogvédelem felett, egy nagyon jól kidolgozott alkotmányos jogvédelmi tesztet futtat le minden egyes beadvány esetében, ráadásul a beadványokat soron kívül bírálja el, és hadd hívjam fel a figyelmet az időben korlátozott felhatalmazásra is. Nagyon fontos az is, hogy a kormánynak ebben a törvényben is rögzített folyamatos beszámolási kötelezettsége van az Országgyűlésben, amelyet egyébként a koronavírus-világjárvány idején kihirdetett veszélyhelyzet során rendszeresen teljesített a kormány, a kormány tagjai; ugye, itt utaltak Szijjártó Péter úgynevezett termelési jelentéseire is. De azért hadd tegyem fel a kérdést [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] tisztelt ellenzéki képviselő urak főleg urak vettek részt a vitában, úgyhogy itt a megszólításban a különbségtétel , hogy vajon önöknek melyik intézkedés nem tetszik. [[Arató Gergely: Egyik sem!]] Vajon az az intézkedés nem tetszik-e, amely elvonja a multinacionális vállalatok extraprofitját, és megadóztatja őket, hiszen ők ennek a nehéz helyzetnek azért gazdasági oldalról a nyertesei, vajon ez az intézkedés nem tetszike önöknek [[Balla György: Csss!]] ; vagy az az intézkedés nem tetszik önöknek, amely hatósági árakat szab az üzemanyag-ellátásban, ezáltal megvéd minket a 800 forintos gázolajártól? Vagy éppen a magyar élelmiszer-ellátást biztosító bejelentési kötelezettséget kifogásoljáke a veszélyhelyzeti intézkedések között? Garantálom tehát önöknek, hogy minden eddigi intézkedés a magyar családokat, a magyar nyugdíjakat, a teljes foglalkoztatottságot és a munkahelyeket védte. Én értem, hogy egyébként nem ez a reflex a baloldalon, és értem azt is, hogy önöknek általában a nemzetközi mainstreamhez való idomulás a főszabály, egyébként nehéz, nehéz is ez a helyzet, mert hatalmas a nyomás, de mi sohasem fogunk engedni ennek a nyomásnak, mert a magyar kormány mindig a magyar nemzet, a magyar emberek érdekeit fogja külföldön is, belföldön is érvényre juttatni. Az olajembargó veszélyén nemrég vagyunk túl. Ugye, majdnem sikerült az önök itteni drukkolásának is köszönhetően ledobni a magyar gazdaságra az atombombát, de ezt a magyar miniszterelnök meg tudta akadályozni. És ezért én felteszem a kérdést, hogy önök kivel vannak, önök kinek drukkolnak: a magyar nemzetnek, a magyar családoknak [[Varju László közbeszól.]] , a hazájuknak, vagy azoknak a brüsszeli bürokratáknak, akiket egyáltalán nem érdekel, hogy egy-egy elhamarkodott, felelőtlen döntésnek milyen visszavonhatatlan káros következményei, hatásai vannak egy-egy nemzet gazdaságára? Ezekben a napokban alig tíz napja volt az Európai Tanács-ülés, ahol sikerült megakadályozni azt az őrült döntést eljátszottam azzal a gondolattal, hogy mi lett volna, ha erre a tanácsülésre a Gyurcsány-párt küld delegációt. [[Dr. Vadai Ágnes: Próbáljuk ki!]] És én úgy gondolom, hogy a nagy öregek, ugye, vezérszónoknak a tengerentúli tagozat tagjait, képviselőit küldték volna, meg a Gyurcsány-párt zöldtagozatának a képviselőit, és vajon ők képesek lettek volnae abban a nagyon feszült brüsszeli tárgyalóteremben [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget. Balla György: Csss!]] megvédeni a magyar családokat? Ha én azokból a nagyon rosszhiszemű, nagyon gúnyos bejegyzésekből indulok ki, amelyeket akkor olvashattunk a magyar közösségi médiafelületeken, amikor a magyar miniszterelnök éppen a brüsszeli Góliátokkal küzdött [[Derültség az ellenzék soraiban.]] azért, hogy megvédje a magyar családokat és megvédje a rezsicsökkentést, akkor önök gúnyosan annak drukkoltak, hogy hátha nem sikerül neki. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Önök kiket képviselnek [[Közbeszólások az ellenzék soraiból. Arató Gergely: Nem Mészáros Lőrincet!]] kiknek az érdekében járnak el itt az Országgyűlésben? Én úgy gondolom, a magyar baloldal [[Közbeszólások az ellenzék soraiban. Balla György: Ne hazudjatok! Legalább ne hazudjatok!]] és Isten mentse meg az országot attól a helyzettől [[Az elnök csenget.]] , hogy egy Gyurcsány-delegáció képviselje bármelyik brüsszeli tárgyaláson a magyar érdekeket; paradox már maga a mondat is , biztos, hogy zeneszó mellett dobta volna le az atombombát a magyar gazdaságra. És, tisztelt képviselőtársaim, az őrület nem áll meg, a háború elhúzódik. [[Varju László: Van még valami?]] Gázembargó meg importvámok fellegei gyülekeznek felettünk, tehát továbbra is szükség van az erős kézre meg a józanságra. [[Dr. Hörcsik Richárd: Úgy van!]] És ez az extraprofit továbbra is termelődik, az energiaárak továbbra is kúsznak felfelé a világpiacon [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] , ez köszönhető alapvetően Brüsszel elhibázott energiapolitikájának, az elhibázott szankciós politikának, magának a háborúnak. Úgyhogy én csak annyit tudok ígérni a magyar embereknek, hogy a magyar kormány részéről mi ott leszünk, Brüsszelben is és itthon is mindig meg fogjuk védeni a nyugdíjakat, a magyar családokat, a rezsicsökkentést, a teljes foglalkoztatottságot. Ez a törvényjavaslat ezt a cselekvési lehetőséget szolgálja, ezért kérem a tisztelt képviselőtársakat, tegyék félre azokat a vitákat is, amelyeket itt most hallhattunk 25 percen keresztül, amelyek egyáltalán nem tartoztak a tárgyhoz, most tegyék félre ezeket a belvitákat, és próbáljanak meg a magyar emberek érdekei szerint szavazni; adják meg azt a lehetőséget, hogy a magyar kormány a magyar emberek védelme érdekében [[Varju László: Piros lap!]] mindig hatékonyan és gyorsan fel tudjon lépni. S mielőtt szavaznak, tegyék fel a kérdést: önök kikkel vannak, kiknek az érdekeit képviselik? Nagyon szépen köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszter asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. [[13.10]] Tisztelt Országgyűlés! Most határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, foglalják el helyüket, és ellenőrizzék, hogy kártyájukat elhelyeztéke a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a tegnapi napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Arató Gergely [[Moraj a DK soraiban.]] a DK képviselője, az I/112. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 113 igen szavazattal, 47 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, az I/68. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 113 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tóth Endre, a Momentum képviselője, az I/128. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 112 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Hiszékeny Dezső, az MSZP képviselője, az I/122. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 115 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, az I/126. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 114 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Berki Sándor, a Párbeszéd képviselője, az I/115. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 115 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, az I/124. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 115 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, illetve humanitárius katasztrófa magyarországi következményeinek elhárításáról szóló T/167. számú törvényjavaslat zárószavazása. Emlékeztetem önöket, hogy a tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/167. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 116 igen szavazattal, 43 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a mentelmi ügyek megtárgyalása és határozathozatala. Tájékoztatom önöket, hogy Szabó Timea, Párbeszéd, országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2022. május 26-án 15.Bpk.485/2022/3. számon a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságtól rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Ezt az Országgyűlés elnöke megvizsgálásra átadta a Mentelmi bizottságnak. A Mentelmi bizottság H/204. számon határozati javaslatot terjesztett elő Szabó Timea országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai János úrnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni, ötperces időkeretben. Elnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy itt már elhangzott, a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság fordult az Országgyűléshez Szabó Timea országgyűlési képviselő asszony mentelmi jogának felfüggesztését kérve, rágalmazás vétsége miatt. A Mentelmi bizottság a következő tényállási elemeket tudta megállapítani. A vitára okot adó cselekmény a választási kampány hevében történt, egész pontosan 2022. március 23-án Szabó Timea képviselő asszony a saját Facebook-oldalán egy videóüzenetet tett közzé, amelyben a következő állításokat teszi B. B.-ről [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Nincs neve?]] aki az adott kerület korábbi polgármestere és egyben országgyűlésiképviselő-jelöltje is. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Tehát idézem a képviselő asszony forradalmi gondolatait: „B. B.-ről és az egész Fideszről megint kiderült, hogy ők azok, akik pedofil-bűncselekményeket követnek el, ők azok, akik fedezik ezeket a bűnözőket. Teljesen egyértelmű, hogy B. B. bűnrészes ebben a pedofil-bűncselekményben.” Ezek olyan típusú állítások, amelyek persze egy magánvád keretében kerülnek ide, és a bizottságunk most sem okozott meglepetést, azt javasolja, hogy magánvádas ügyben védjük a képviselő mentelmi jogát. Erre szoktam azt mondani önöknek, és újra mondom, most már az új összetételű bizottságnak is mondtam, hogy találjuk meg a módját annak, hogy magánvádas ügyekben, szakítva az eddigi gyakorlattal, árnyaltabban közelítsük meg ezeket a kérdéseket. Itt olyan súlyú bűncselekményekkel vádolnak egy személyt és egy egész közösséget, aminél nyilvánvalóan tarthatatlan, hogy mi nem engedünk utat a bírósági jogérvényesítésnek. [[Dr. Brenner Koloman: Akasztás lesz!]] Azonban azt gondolom, hogy az ilyen ügyeket, képviselői ügyekről lévén szó, konszenzussal kell újragondolnunk majd a Mentelmi bizottságban, én erre kísérletet is teszek, és ha ott jutunk valamire, akkor én azt a Ház elé fogom hozni. Addig, ameddig ez nem tud megtörténni, követjük azt a gyakorlatot, amit korábban a parlament kialakított: magánvádas ügyről lévén szó teljesen mindegy, hogy mit gondolunk az adott ügyről most mi azt javasoljuk egyhangúlag, hogy az adott ügyben a képviselő asszony mandátumát ne függesszük fel. [[Taps a kormánypártok soraiban. Rétvári Bence: Mandátumát?]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Szabó Timea képviselő asszonyt, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Szabó Timea jelzésére:]] Igen, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem a vita hevében vagy a kampány hevében hangzott el ez a kijelentés a részünkről, és mondjuk már ki, hogy B. B. a fideszes bukott polgármester, Bús Balázs, csak nem tudom, miért nem mondják ki önök a nevét. Ha jól értem, a B. B. álnéven működő Bús Balázs két dologgal vádol meg engem rágalmazás miatt: az egyik az, hogy én azt állítottam, hogy ő elhallgatott egy óbudai óvodában történt pedofil-bűncselekményt, a másik pedig az, hogy én azt mondtam, hogy a Fideszben vannak a pedofil bűnözők. [[Nacsa Lőrinc: Kiss László!]] Mielőtt rátérek ennek a részleteire, azért nézzük meg, hogy ki az a Bús Balázs! Ugye, ő az a fideszes bukott polgármester, akiről kiderült, hogy egy éven keresztül összeférhetetlenül töltötte be a Nemzeti Kulturális Alap alelnöki pozícióját, amire havi 2 millió forintot kapott, illetve az óbudai képviselőséget. [[Rétvári Bence: Ezért hazudozol róla?]] Amikor ez kiderült, lebukott, akkor nem a 2 milliós fizetéséről mondott le, hanem az óbudaiak képviseletét dobta el, nyilvánvalóan megsértődött ezzel kapcsolatban, és nyilván ő volt az, aki a 106 körzetben a legaljasabb kampányt folytatta, mégis több mint 8 százalékponttal sikerült őt legyőznöm. Ezek után még a hivatalos Facebook-oldalát is törölte Bús Balázs. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Ezt majd a bíróságon!]] Na, de térjünk rá a lényegre! 2019 márciusában a rendőrség azonosított egy óvónőt és az élettársát, aki a saját unokahúgát zaklatta és molesztálta. [[13.20]] Kiderült, hogy nemcsak a saját unokahúgát molesztálta, hanem egy békásmegyeri óvodában pornog-ráf felvételeket készített gyerekekről. Ez a nő egyébként azóta 9 év fegyházbüntetését, a párja 16 év fegyházbüntetését tölti most éppen. Amikor ez kiderült, tehát a rendőség kiderítette, az óvoda vezetője küldött egy e-mailt Bús Balázsnak mint az óvoda fenntartójának és akkori polgármesternek, összesen tíz e-mailt, amire nem kapott választ. Segítséget kért az óvoda Bús Balázstól, hogy mit kell ilyenkor lépni. Bús Balázs egyetlen e-mailre sem válaszolt, hanem eltitkolta, igenis eltussolta ezt az ügyet. Nem értesítette a szülőket, nem adott védelmet a gyerekeknek, aláíratott egy titoktartási nyilatkozatot a dolgozókkal. A ’97-es gyerekvédelmi törvénnyel ellentétben nem értesítette sem a gyámügyet, sem a családvédelmi és gyerekvédelmi hatóságokat. Nem segítette az áldozatokat, és még a képviselő-testületet mint fenntartót sem, még zárt ülésen sem értesítette Bús Balázs erről. Hát, mi ez, ha nem az ügy eltitkolása? Szeretném megkérdezni önöket, tisztelt fideszes képviselőtársaim: hogyha az önök gyereke jár egy óvodába, amiről kiderül, hogy ott egy pedofil bűnöző garázdálkodik, és önöknek nem szólnak, senki nem szól, nem szól, mondjuk, egy ellenzéki vezetésű polgármester, akkor önök nem háborodnak föl? Nem gondolják azt, hogy joguk van megvédeni a gyereküket, joguk van tudni arról, hogy egy pedofil bűnöző garázdálkodik az óvodában? Igenis, azt gondolják, mert a gyerekek vé-delme a legfontosabb. Ehhez képest mit tett Bús Balázs? [[Rétvári Bence: A népszavazáson hogy szavaztál, ha a gyerekek védelme a legfontosabb?]] Elhallgatta és eltussolta ezt az ügyet. És miért tussolta el? Mert 2019 márciusában már zajlott az európai parlamenti kampány és az önkormányzati kampány, és nem akarta, hogy a kampányára ez árnyat vessen. Ehhez képest, mondjuk, megbukott szerencsére ősszel. De még ennél is tovább ment: amikor az új vezetés segítségül hívta a Hintalovon Alapítványt, hogy azonnali áldozatsegítésbe kezdjen, és a gyerekeket segítse, mit tett Bús Balázs? [[Rétvári Bence: Pont őket?]] A médián keresztül, az önök propagandamédiáján keresztül azt állította a Hintalovonról, hogy LMBTQ-propagandát terjeszt. Azt gondolom, hogy itt nem Bús Balázsnak kell feljelentést tenni, hanem ez közvádas bűncselekmény kellett volna hogy legyen. És nézzük meg a másik inkriminált mondatot, hogy a Fideszben vannake a pedofil bűnözők! Hát, nézzük meg Kaleta Gábort, akit önök titokban hazahozattak, akit a Telex, a mostani Telex újságírói derítettek ki, mert annyira megpróbálták eltussolni: húszezer pornográf felvételt tárolt a gépén gyerekekről, ehhez képest 540 ezer forint büntetést kapott. Fohsz Tivadar, volt XVII. kerületi fideszes alpolgármester pornográf felvételeket készített a nevelt lányáról. Tímár László VII. kerületi, volt fideszes önkormányzati képviselő egy Pest megyei iskolában tanított, és egy 13 éves lánnyal létesített szexuális kapcsolatot. Akkor hol vannak a pedofil bűnözők? A Fideszben, kérem szépen! [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] Tehát ezért nem feljelentéseket kell tenni, hanem a gyerekeket meg kell védeni! Hol van az a javaslat, amit Kocsis Máté megígért nekünk [[Nacsa Lőrinc: Nem szavaztad meg!]] az áldozatvédelemmel kapcsolatban? Sehol. Mi benyújtottunk egyet az ellenzékkel közösen, ami az elhallgatást is bünteti. Ehhez képest önök vita nélkül leszavazták. Köszönöm. [[Taps a DK, a Párbeszéd, az MSZP, a Momentum és az LMP soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Felhívom figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Szabó Timea országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 118 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett Szabó Timea mentelmi jogát felfüggesztette. Bocsánat, nem függesztette fel. [[Nagy zaj. Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Felfüggesztette, felfüggesztette!]] Kimondom, ismétlem: Szabó Timea mentelmi jogát az Országgyűlés 118 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében nem függesztette fel. [[Moraj a kormánypártok soraiban. Derültség, majd taps az ellenzék soraiban. Novák Előd: Nem tud írni-olvasni.]] Tehát, tisztelt Országgyűlés! Ismételten bejelentem, tehát 118 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett Szabó Timea országgyűlési képviselő szavazati jogát felfüggesztette. [[Felzúdulás, közbeszólások. Dr. Brenner Koloman: Komolyan? Ez érvénytelen!]] Tisztelt Országgyűlés! [[Folyamatos zaj, az elnök csenget.]] Tájékoztatom önöket, hogy Akopjan Nikogosz nemzetiségi szószóló [[Balla György jelentkezik.]] mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2022. május 23-án 18.B.204/2019/316. számon a Fővárosi Törvényszéktől választás rendje elleni bűntett miatt indított közvádas ügyben. Ezt az Országgyűlés elnöke megvizsgálásra átadta a Mentelmi bizottságnak. [[Balla György jelentkezik: Ügyrend, ügyrend, elnök úr! Szabó Szabolcs: Milyen nap van? Kezdjük ott! Dr. Simicskó István: Ügyrend, ügyrend! Dr. Latorcai János jelentkezik. Novák Előd: Ő kér elnézést.]] A Mentelmi bizottság H/2003. számon határozati javaslatot terjesztett elő. [[Folyamatos, nagy zaj.]] [[Jelzésre:]] Tisztelt Országgyűlés! Latorcai János alelnök úr kért szót ügyrendben. Parancsoljon, alelnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Teljes mértékben tudatában vagyok, hogy egyetlenegy képviselő sincs abban a helyzetben, hogy a házszabály értelmében bírálja az elnököt, nem is ez a szándékom, de egy határozatot ki kell tudni hirdetni, és a kihirdetésben pedig a helyzetet kell ténylegesen megállapítani. A helyzet pedig az Szabó Timea képviselő asszony esetében, hogy az Országgyűlés az ő mentelmi jogát felfüggesztette. Kérem elnök urat, hogy ennek megfelelően hirdesse ki a megelőző szavazás eredményét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok és a Momentum padsoraiból.]]
Köszönöm alelnök úrnak az észrevételét. A jegyzőkönyv tanúsága szerint azért ismételtem meg a határozathozatalt, mely szerint pontosan az alelnök úr álláspontjával megegyezően a mentelmi jog felfüggesztésének a bejelentése megtörtént. Ez a jegyzőkönyvben szerepel. [[Dr. Apáti István: Szavazati jogot mondott! Novák Előd: Szavazzuk meg! Folyamatos zaj az ellenzéki padsorokban.]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat, és hogy mindenki végérvényesen megnyugodjon, ezt a szavazást megismételjük. [[Moraj. Kálmán Olga: Miért, miért? Balla György jelentkezik.]] Tisztelt Országgyűlés! Balla György igazgató urat kérem, parancsoljon! [[13.30]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Bátorkodom azzal a javaslattal élni… [[A képviselő mikrofonja leesik a földre.]] Bocsánat, a mikrofon. [[Zaj.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azzal a javaslattal élnék, hogy a szavazást ne ismételjük meg, hiszen az rendben megvalósult, a végeredménye teljesen nyilvánvaló, teljesen egyértelmű. Amikor elnök úr az eredményt kihirdette, akkor történt egy szóbotlás, mert Szabó Timea képviselő asszonynak az Országgyűlés a mentelmi jogát függesztette fel, nem a szavazati jogát. Úgyhogy tisztelettel arra kérném elnök urat, hogy a kihirdetést ismételje meg, és legyen ez a nyilvánvaló tény a jegyzőkönyv számára is egyértelmű. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok és a Momentum padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tehát a határozathozatal ismétlése megtörténik. Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 118 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett Szabó Timea mentelmi jogát felfüggesztette. [[Taps a kormánypártok és a Momentum padsoraiban. Novák Előd: Bravó!]] Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Akopjan Nikogosz nemzetiségi szószóló mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2022. május 23-án 18.B.204/2019/316. számon a Fővárosi Törvényszéktől választás rendje elleni bűntett miatt indított közvádas ügyben. Ezt az Országgyűlés elnöke megvizsgálásra átadta a Mentelmi bizottságnak. A Mentelmi bizottság H/203. számon határozati javaslatot terjesztett elő Akopjan Nikogosz nemzetiségi szószóló mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni ötperces időkeretben. Elnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ennek az ügynek a megítélése a parlament gyakorlatában következetes. Felhívom a figyelmet arra, hogy az az ügyszám, amivel ideérkezik, az egy 2019-es ügyszám a Fővárosi Törvényszékről, de az egész mögött egy közvádas ügy van, tehát itt valamikor, évekkel ezelőtt a Fővárosi Főügyészség emelt vádat választás elleni bűntett miatt, és ennek az eljárásnak a IV. rendű vádlottja a mostani szószóló. Ez az ügy már korábban megjárta az Országgyűlést: a korábbi örmény szószóló is ennek az eljárásnak az alanya volt. Itt a bíró most helyesen észlelte azt, hogy új szószólója van az örmény nemzetiségnek, akinek mentelmi joga van, ezért most kéri a mentelmi jog felfüggesztését. Ahogy említettem már, a szószóló ennek az ügynek a IV. rendű vádlottja. Még 2014-re nyúlik vissza az akkori nemzetiségi önkormányzati választásokra az ügy. A vádirat szerint, amit a tényállási elemekből megállapíthattunk, akkor többen, így a IV. rendű vádlott is hajléktalan személyeket keresett meg azért, hogy ők önmagukat vallják örményeknek, regisztrálják magukat, adjanak le a jelöltjeikre jelöléseket, és vegyenek is részt az örmény nemzetiségi választásokon, ahova egyébként szállították őket. Ez képezi tényállásszerűen ennek a bűncselekménynek a tárgyi leírását. Tehát ahogy említettem, egy közvádas ügyről van szó. Már az Országgyűlés ezt korábban is respektálta, ezért most az új örmény szószóló esetében is közvádas ügyről lévén szó azt javasoljuk az Országgyűlésnek, a Mentelmi bizottság egyhangúlag javasolja ezt önöknek, hogy közvádas ügyről lévén szó, a szószóló mentelmi jogát az adott ügyben függesszük fel. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Akopjan Nikogosz nemzetiségi szószóló nem tartózkodik az ülésteremben. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő mentelmi jogát az Országgyűlés függessze fel. Felhívom figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, felfüggesztie Akopjan Nikogosz nemzetiségi szószóló mentelmi jogát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Akopjan Nikogosz nemzetiségi szószóló mentelmi jogát 169 igen szavazattal, egyhangúlag felfüggesztette. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Tordai Bence, Párbeszéd, országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2022. június 1-jén 12.Bpk.486/2022/7. számon a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságtól rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Ezt az Országgyűlés elnöke megvizsgálásra átadta a Mentelmi bizottságnak. A bizottság H/205. számon határozati javaslatot terjesztett elő Tordai Bence országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni ötperces időkeretben. Parancsoljon, elnök úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy elhangzott, itt is a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság fordul az Országgyűléshez Tordai képviselő úr mentelmi jogának felfüggesztését indítványozva rágalmazás vétsége miatt. A tényállások ismertetése során azt közölhetem az Országgyűléssel, hogy az események itt is a Facebookon, a választási kampány időszakában történtek, nem forradalmi hevülettel, hanem tudatosan, megfontoltan. Hadházy képviselő úr a saját Facebook-oldalán kommentel, és ehhez Tordai képviselő úr csatlakozik, és elmondja a véleményét. Tordai képviselő úr a következőkben fogalmaz. Képviselőtársaim rá fognak ismerni a választási kampány egy fontos elemére az ellenzék részéről fontos elemére , mert Tordai képviselő úr így fogalmaz: „Egészen megdöbbentő, hogy Putyin kiszolgálásában, a magyar érdekek elárulásában egy egész fideszes hálózat vesz részt, beleértve a budai fideszes zugügyvédeket is. A II. kerületben” teszi hozzá „mi ezt nem toleráljuk.” Nyilvánvalóan az érintett sérelmezte ezeket a kijelentéseket. A saját Facebook-oldalán Tordai képviselő úr ezeket az okfejtéseket még folytatta. Azt is megfogalmazta, hogy Putyin zsoldjában dolgozik a fideszes ügyvéd úr, tehát a magánvádló. A Mentelmi bizottság, követve az eddigi gyakorlatunkat, magánvádas ügyről lévén szó, azt javasolja az Országgyűlésnek, hogy az adott ügyben a képviselő úr mentelmi jogát ne függessze fel az Országgyűlés.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Tordai Bence képviselő urat, kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Öné a szó, ötperces időkeretben. [[Zaj.- Szászfalvi László: Óvodás! A homokozóban játsszál!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Igazán megkapó a fideszes politikusok érzékenysége, különösen kampányidőszakban. Tehát miután önöknek sikerült azzal választást nyerni, hogy egyetlen hazug állítást sulykoltak heteken keresztül közpénzen a létező összes csatornán, jelesül azt, hogy az ellenzék háborúba vinné az országot… [[Nagy zaj, felzúdulás a kormánypártok padsoraiban. Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Úgy van! Úgy van! Rétvári Bence: Te magad mondtad.]] még mindig hazugság , vagy azt, hogy akár mi személyesen vinnénk kézen fogva magyar katonákat Ukrajnába újabb masszív hazugság , ezek után pedig, amikor az ellenzéki képviselők kimondják a nyilvánvaló igazságokat, akkor szaladnak a bíróságra. Hát, ez egészen bájos, tényleg, már-már megesik a szívem bár itt nem mondták a monogramját a szegény sértett fideszes politikusnak; én sem fogom említeni a nevét, szerintem nem feltétlenül méltó vagy érdemes arra, hogy e ház falai között elhangozzon a neve , de azért nézzük, hogy mégiscsak mit sérelmez a Putyin-bérenc fideszes zugügyvéd! [[13.40]] Azt mondja [[Rétvári Bence: Ez már az árokbetemetés része?]] , hogy számára az sérelmes, fájdalmas, hogy én őt zugügyvédnek tituláltam. Az ügy, amiről szó van, viszonylag egyszerű, szerintem mindannyiuk számára ismert: a hármasmetró-kocsik felújításának ügye, amiről aztán kiderült, hogy nem is felújítás volt, hanem újragyártott hetvenéves modelleket sóztak Magyarországra, sóztak rá Budapestre. Ezzel megkárosították a magyar adófizetőket, hiszen sok milliárd forint pluszköltséget okozott, ráadásul megkárosították a Budapesten közlekedőket is, hiszen ahelyett, hogy kényelmes, korszerű, energiatakarékos, klimatizált metrókocsikon utazhatnának, maradtak ezek a hetvenéves szovjet bontószökevények. Ehhez a bizniszhez elég kiterjedt hálózatra volt szükség, hogy ezt átnyomják az országon és átnyomják a fővároson. Majd amikor az én fideszes ellenfelem megkapta a feladatot, hogy igazolja, ez az egész teljesen jogszerűen történt, hogy ez a közbeszerzés ennél frankóbb, ennél remekebb nem is lehetett volna, ő ezt a feladatot elvégezte, egy hosszú szakvéleményben mentegette kenyéradó gazdáit, de úgy, hogy a nevét sem adta hozzá. Tudják, hogy derült ki ez a botrány? Hogy valaki felismerte a szignóját egy kiszivárgott papíron. Csak az ügyvédi irodának volt ott a megnevezése, az én fideszes ellenfelem neve nem szerepelt ott, a szignója alapján kellett ráismerni. Nagyon nem volt erre büszke. Ez tipikus zugügyvédi mentalitás és zugügyvédi viselkedés, ezért mondtam rá, hogy zugügyvéd. Az is nagyon bájos, ahogy hosszasan… [[Szabó Timea közbeszól.]] Zugügyvéd, igen. Az is nagyon bájos volt, ahogy a beadványában hosszasan fejtegeti, hogy ő miért nem bérence Putyinnak. Konkrétan leírja, hogy Vlagyimir Vlagyimirovics Putyintól, illetve közvetlen munkatársaitól ő semmilyen pénzt nem kapott ezért a magyar nemzeti érdekeket meglehetősen sértő tevékenységért. Nyilván a politikában nem így használjuk ezt a kifejezést, de azt látjuk, hogy ez az ügylet kizárólag a putyini birodalom érdekeit szolgálta, és ha valaki Putyin érdekeit szolgálja és pénzt kap érte, lehet, hogy nem Putyintól, lehet, hogy nem egy orosz állampolgárságú embertől, hanem a saját, őt alkalmazó ügyvédi irodájától, akkor mégiscsak pénzért szolgálja ki Putyin érdekeit. [[Rétvári Bence: Ez Gyurcsány lenne?]] Nevezhetjük bátran Putyin-bérencnek. Úgyhogy a lelkiismeretünk e téren teljesen tiszta, és az a helyzet, hogy ezt a zugügyvéd úr is tudja, hiszen a korábbi gyakorlat alapján joggal számíthatott arra, hogy egy magánvádas ügyben nem adják majd ki a mentelmi jogot és így aztán nem kell megvédenie a vélt igazát bíróságon. Ha a becsületében ennyire sértve érzi magát, és ha igazán szerette volna, hogy ezt az ügyet lejátsszuk, akkor egy polgári pert indít. Mostantól kezdve persze, látva az előző szavazás végeredményét, bár nem lehetünk teljesen biztosak abban az önök szánalmas kutyakomédiája után, hogy miről döntött a Ház, hogyan döntött, döntötte a Ház, úgy látszik, hogy önök egyre inkább hajlanak arra, hogy felrúgva a szokásjogot a kormánypárti képviselők mentelmi jogát nem, de az ellenzéki képviselők mentelmi jogát kiadják. Én a magam részéről a legnagyobb örömmel mesélem el a bíróságon is, hogy a fideszes zugügyvédet érdemes fideszes zugügyvédnek hívni a valóságnak megfelelően, önöket mint Putyin-bérenceket pedig érdemes, sőt kell Putyin-bérencnek nevezni. Úgyhogy, ha ezért engem bíróságra akarnak küldeni, akkor állok elébe a legnagyobb örömmel és lelki nyugalommal. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Felhívom figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Tordai Bence országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 13 igen szavazattal, 145 nem szavazat ellenében, 7 tartózkodás mellett Tordai Bence mentelmi jogát nem függesztette fel. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tagjainak és tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2022. OGY határozat módosításáról szóló S/202. számú javaslat határozathozatala. Az elnöki jogkörben előterjesztett javaslatot a honlapon megismerhették. Felkérem Gelencsér Attila jegyző urat, hogy ismertesse a személyi javaslat tartalmát.
„Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tagjainak és tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2022. OGY határozat [[a továbbiakban: OGY határozat]] 1. pontja a következők szerint módosul: Az Országgyűlés a Fenntartható fejlődés bizottságába dr. Koncz Zsófia, Fidesz, korábban megüresedett tagsági helyére Becsó Zsoltot, Fidesz, a Gazdasági bizottságba dr. Kiss János, Fidesz, helyett Cseresnyés Pétert, Fidesz, a Honvédelmi és rendészeti bizottságba Bartos Mónika, Fidesz, helyett Kontrát Károlyt, Fidesz, dr. Budai Gyula, Fidesz, helyett Németh Szilárd Istvánt, Fidesz, az Igazságügyi bizottságba dr. Kiss János, Fidesz, helyett dr. Mészáros Lajost, Fidesz, a Kulturális bizottságba dr. Hoppál Péter, Fidesz, korábban megüresedett tagsági helyére Bodó Sándort, Fidesz, Vigh László, Fidesz, helyett dr. Szabó Tündét, Fidesz, a Külügyi bizottságba dr. Hoppál Péter, Fidesz, korábban megüresedett tagsági helyére Illés Boglárkát, Fidesz, a Nemzeti összetartozás bizottságába Lázár János, Fidesz, korábban megüresedett tagsági helyére Zsigó Róbertet, Fidesz, Dócs Dávidot, Mi Hazánk, a Népjóléti bizottságba Nagy Bálint, Fidesz, korábban megüresedett tagsági helyére Horváth Lászlót, Fidesz, Tasó László, Fidesz, helyett Bartos Mónikát, Fidesz, a Vállalkozásfejlesztési bizottságba Ovádi Péter, Fidesz, helyett Szabó Zsoltot, Fidesz, a bizottság tagjává megválasztja. 2. Az OGY határozat 2. pontja a következők szerint módosul: Az Országgyűlés a Törvényalkotási bizottságba Horváth László, Fidesz, helyett dr. Kiss Jánost, Fidesz, dr. Mészáros Lajos, Fidesz, helyett Pogácsás Tibort, Fidesz, Sztojka Attila, Fidesz, helyett Erdős Norbertet, Fidesz, a bizottság tagjává megválasztja. 3. Az OGY határozat 4. pontja a következők szerint módosul: Az Országgyűlés a Gazdasági bizottságba F. Kovács Sándor, Fidesz, helyett Cseresnyés Pétert, Fidesz, a Honvédelmi és rendészeti bizottságba Bartos Mónika, Fidesz, helyett Kontrát Károlyt, Fidesz, az Igazságügyi bizottságba Czunyiné dr. Bertalan Judit, Fidesz, helyett Vigh Lászlót, Fidesz, a Költségvetési bizottságba dr. Szűcs Lajos, Fidesz, helyett F. Kovács Sándort, Fidesz, a Kulturális bizottságba dr. Hoppál Péter, Fidesz, korábban megüresedett alelnöki helyére Bodó Sándort, Fidesz, a Nemzeti összetartozás bizottságába Bóna Zoltán, Fidesz, helyett Zsigó Róbertet, Fidesz, a Népjóléti bizottságba dr. Selmeczi Gabriella, Fidesz, helyett Horváth Lászlót, Fidesz, a Vállalkozásfejlesztési bizottságba Bányai Gábor, Fidesz, helyett Tasó Lászlót, Fidesz, a Törvényalkotási bizottságba Herczeg Tamás, Fidesz, helyett Pogácsás Tibort, Fidesz, a bizottság alelnökévé megválasztja. 4. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba. Budapest, 2022. június 08. Kövér László”
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Először a javaslat 1., 2. és 4. pontjai alapján a bizottsági tagok megválasztásáról döntünk, ezt követően pedig a javaslat 3. pontja szerint a bizottsági tagok sorából a bizottsági tisztségviselőkről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/202. számú javaslatnak megfelelően az 1., 2. és 4. pontjainak elfogadásával megválasztjae a bizottságok tagjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 164 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett a bizottságok tagjait megválasztotta. Most a bizottsági tagok sorából az S/202. számú javaslat 3. pontja szerint megválasztjuk a bizottsági tisztségviselőket. A jelöltek tisztségviselővé történő megválasztásáról személyenként külön-külön döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae Cseresnyés Pétert a Gazdasági bizottság alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés egyhangúlag, 165 igen szavazattal Cseresnyés Pétert a Gazdasági bizottság alelnökének megválasztotta. [[13.50]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae Kontrát Károlyt a Honvédelmi és rendészeti bizottság alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 162 igen szavazattal, egyhangúlag Kontrát Károlyt a Honvédelmi és rendészeti bizottság alelnökének megválasztotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae Vigh Lászlót az Igazságügyi bizottság alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 164 igen szavazattal, egyhangúlag Vigh Lászlót az Igazságügyi bizottság alelnökének megválasztotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy megválasztjae F. Kovács Sándort a Költségvetési bizottság alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 163 igen szavazattal, egyhangúlag F. Kovács Sándort a Költségvetési bizottság alelnökének megválasztotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae Bodó Sándort a Kulturális bizottság alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 163 igen szavazattal, egyhangúlag Bodó Sándort a Kulturális bizottság alelnökének megválasztotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae Zsigó Róbertet a Nemzeti összetartozás bizottsága alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 163 igen szavazattal, egyhangúlag Zsigó Róbertet a Nemzeti összetartozás bizottsága alelnökének megválasztotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae Horváth Lászlót a Népjóléti bizottság alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 164 igen szavazattal Horváth Lászlót a Népjóléti bizottság alelnökének megválasztotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae Tasó Lászlót a Vállalkozásfejlesztési bizottság alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 163 igen szavazattal, egyhangúlag Tasó Lászlót a Vállalkozásfejlesztési bizottság alelnökének megválasztotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae Pogácsás Tibort a Törvényalkotási bizottság alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 162 igen szavazattal, egyhangúlag Pogácsás Tibort a Törvényalkotási bizottság alelnökének megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. (Szünet: 13.53 13.57 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Aradszki András és Berki Sándor)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Soron következik az egyes törvényeknek a honvédelemmel, a gazdaságfejlesztéssel, valamint a kormányzati igazgatással összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/166. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Fürjes Balázs úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ahogy azt elmondtuk már néhányszor és sajnos úgy tűnik, hogy egy ideig még el is kell mondanunk, akár hosszabb ideig is sokszor itt, az Országgyűlésben is , a veszélyek korát éljük. Legalább öt plusz egy komoly veszélyforrást azonosíthatunk, amelyek egyidejűleg fönnállnak, egyenként is komoly fenyegetést jelentenek Európa és Magyarország polgárai, országai számára, hát még együttesen. Fegyveres konfliktus, háború a szomszédunkban; gazdasági válság, részben a háborúnak köszönhetően, részben már talán előtte is megindult, elsősorban az inflációra gondolhatunk; élelmiszer- és energiaellátás-biztonsági nehézségek, illetve előbb-utóbb a világ bizonyos pontjain ivóvízellátási nehézségek; nyilván a háborúnak, a gazdasági válságnak, az ellátásbiztonsági kihívásoknak is köszönhetően: migráció eleve volt egy migrációs nyomás évek óta, egy fokozott migrációs nyomás, most ez még inkább megnövekszik és mindezek tetejébe a járványok; ha pedig ez nem lenne elég, akkor még Brüsszel, az Európai Unió elhibázott szankciós politikája is. Azt a nagyon egyszerű igazságot nem sikerül sokszor figyelembe vennie az Európai Uniónak, hogy egy szankció akkor hasznos, ha több hátrányt okoz annak, akire célozzák, mint azoknak, akik kiszabják. Időnként sikerül az EU-nak saját magunkat, Európa és benne Magyarország polgárait legalább annyira büntetnie, mint az oroszokat. [[14.00]] Egy ilyen helyzetben nyilvánvalóan cselekvőképes, polgárait és polgárainak biztonságát megvédeni képes nemzetállamokra, kormányzati politikára van szükség Európa nemzeti kormányai részéről. Az Unió nem fogja elvégezni a nemzetállami feladatokat helyettünk. A cselekvőképességnek beszéltünk már erről is három nagyon világos feltétele van: felhatalmazás a választóktól, demokratikus felhatalmazás, vagyis politikai legitimitás azt hiszem, hogy ezt csattanósan megadták Magyarország polgárai Magyarország Kormányának április 3-án , szuverenitásra, vagyis önállóságra, saját mozgástérre, amihez akaratra és erőre van szükség Magyarország mindkettővel rendelkezik , és végezetül szükség van politikai kormányzásra és jól szervezett államra. Ha játékosan föl akarjuk idézni a néhány éve a politikában elhunyt Szabad Demokraták Szövetségét, akkor azt tudjuk mondani, hogy szükség van a „tudni, merni, tenni” képességére. Ők ezt plakátokra írták, mi pedig gyakoroljuk. Szóval, összetett kérdések vannak itt, sok szempont, egymással szemben álló és egymást sokszor kioltó részigazságok közepette kell megtalálnunk azokat a megoldásokat, amelyek Magyarország és a magyarok javára válnak. A külső hatásokkal szemben mert ezek a válságok elsősorban kívülről érik Magyarországot van egy nagyon világos alapelv, amit a polgári kormány 12 éve követ: a kedvező külső hullámokat meglovagoljuk, hogy azok lendületet adjanak Magyarországnak, a kedvezőtlen külső hullámokat gátoljuk, csillapítjuk, feltartóztatjuk, mert hiszünk abban az igazságban, hogy senki nem tehet meg mindent, de mindenki tehet valamit. A politikában, főleg, ha kormányon vagy, nagyon ritkán vagy teljesen tehetetlen. Mi nem szoktunk ezzel a kifogással élni. Válságos időkben és ez a törvényjavaslat ezt célozza, illetve ezen alapul rugalmasságra, határozott és gyors reakcióképességre van szükség a kormányzat és az állam részéről, hogy kezelni tudja a kihívásokat. A jogalkotó feladata pedig, hogy megtalálja a rugalmasság ami adott esetben különleges eszközök bevetését is jelenti és a jogállamiság, a parlamenti ellenőrzés, a demokratikus normák betartásának egyensúlyát. Tehát rugalmasság és jogállamiság egyensúlya, erre van szükség. Legjobb tudásunk szerint ez a törvényjavaslat megvalósítja ezt az egyensúlyt. Tisztelt Ház! Szükségesnek tartom hangsúlyozni, nem lehet elégszer aláhúzni: a veszélyek korát éljük. A szomszédunkban hónapok óta háború dúl, és nem tudjuk, hogy mennyi van még hátra, mi, magyarok pedig a békében vagyunk érdekeltek, amiért minden tőlünk telhetőt meg is teszünk. Éppen ezért valljuk, hogy Magyarország érdeke egyértelműen az, hogy kimaradjon ebből a háborúból. Ahogy miniszterelnök úr fogalmazott: „Magyarország világok határán fekszik Kelet és Nyugat, Észak és Dél között. Errefelé a háborúkat nem értünk és nem a mi érdekünkben vívják. Úgy szokott lenni, hogy akárki győz, mi rajtavesztünk. Közép-Európa csak egy sakktábla a világ nagyhatalmai számára, és számukra Magyarország is csak egy bábu. A mi érdekünk az, hogy ne legyünk gyalogáldozat valaki más háborújában. Ebben a háborúban mi semmit sem nyerhetünk, de mindent elveszíthetünk” ahogy miniszterelnök úr fogalmazott. Ebben a helyzetben egy felelős kormánynak minden eshetőségre fel kell készülnie. Az előttünk fekvő törvényjavaslat ehhez kíván segítséget nyújtani. Az Alaptörvény 2020. decemberi, sorrendben a kilencedik módosítása, valamint a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló 2021. évi XCIII. törvény új, alkotmányos alapokra helyezte a különleges jogrendi helyzeteket és a védelmi és biztonsági célú állami feladatellátás rendjét övező jogi szabályozást. Ez a jogi környezet egy olyan átfogó keretszabályozást hozott létre, amely a jelenkori elvárásoknak megfelelően a válsághelyzetek azonnali kezeléséhez, valamint a minél gyorsabb és hatékonyabb védekezéshez adta a mindenkori végrehajtó hatalom kezébe a megfelelő jogosítványokat. A szomszédunkban zajló háború egy új és az eddigi tapasztalás alapján folyamatos veszélyt jelent Magyarország számára. Ezért is, vagy ezzel is összhangban van, hogy az Alaptörvény kilencedik módosítása nyomán a korábbi hat helyett három esetkörre hadiállapot, szükségállapot és veszélyhelyzet csökkent a különleges jogrendi helyzetek száma. A törvényi szabályozás pedig a válságkezelés békeidőben is alkalmazható, új és fő pilléreként az összehangolt védelmi tevékenység jogintézményét, eljárásrendjét is bevezette. Ezek a válsághelyzetek, különösen a háború, kockára teszik fizikai biztonságunkat, és veszélyeztetik a gazdaság és a családok energiaellátását, anyagi biztonságát is. Éppen ezért az Alaptörvény idén májusban elfogadott tizedik módosítása nem csupán a veszélyhelyzetnek mint különleges jogrendi helyzetnek az esetköreit egészítette ki és szabályozta egyértelműbben a szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, háborús helyzet vagy humanitárius katasztrófa eseteivel, de az Alaptörvény kilencedik módosításának eredetileg 2023. július 1-jére tervezett hatálybalépését is előrehozta, és 2022. november 1-jére módosította. Ez viszont gyorsabb jogalkotói feladatokat ró a Házra, ezeknek a feladatoknak kíván eleget tenni a kormány a törvényjavaslat beterjesztésével. Különböző ágazati törvények harmonizálása vált szükségessé, hozzá kell nyúlni a Btk.-hoz. A törvényjavaslat célja továbbá a kormányzati igazgatást érintő törvények módosítása a most elfogadott kormányzati struktúrával összhangban, és cél az is, hogy a törvényjavaslat a miniszterelnök illetményét módosítja annak érdekében, hogy egyforma mértékű díjazásban részesüljön hazánk két közjogi méltósága, a háromból kettő, az Országgyűlés elnöke és a miniszterelnök. Itt azért főleg a nyilvánosság számára is fontos megjegyezni, hogy a hatályos szabályozás szerint a miniszterelnök illetményét nem a kormányzati igazgatásról szóló törvény, vagyis a Kit., hanem a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvény, azaz a Ksztv. szabályozza. Ami lényeges információ talán ezen jogtechnikai tények mellett, hogy a miniszterelnök illetménye az elmúlt évtizedben változatlan maradt, míg az országgyűlési képviselők és más közjogi méltóságok tiszteletdíja a magyar gazdaság teljesítőképességével párhuzamosan nőtt, és a Kit. által bevezetett, a központi közigazgatást érintő reformok sem hatottak rá. Jelen szabályozás épp ezért a miniszterelnök tiszteletdíjára vonatkozó szabályokat át is emeli, átemelni javasolja a Kit. hatálya alá. Térjünk ki most csak röviden ha lesznek ezzel kapcsolatban kérdések, hozzászólások, akkor készültem hosszabban is a talán bizonyos felületeken a legtöbb izgalmat kiváltó rendelkezésre: helyese 11 év után rendezni a miniszterelnök javadalmazását? Almát az almával érdemes összehasonlítani. Magyarország az Európai Unió 27 tagállamának egyike. Ebből az is következik, hogy 27 miniszterelnök van az Európai Unióban, a magyar és egyébként a másik 26 tagállam miniszterelnökének fizetését talán legcélszerűbb egymáshoz mérni. Nézzük meg, hogyan is állunk ma a magyar miniszterelnök javadalmazásával! Ma a 27 tagállamból mindösszesen 4 miniszterelnök van, aki kevesebbet keres, és 22 miniszterelnök, 22 ország miniszterelnökének a javadalmazása magasabb, többnyire jóval magasabb a magyar miniszterelnök javadalmazásánál. Ma a magyar miniszterelnök javadalmazása havi bruttó 1,5 millió forint. Nézzük a szomszédos Ausztriát! Ott a szövetségi kancellár bruttó 9 millió forintot keres, hatszor annyit, mint az Ausztriával szomszédos Magyarország miniszterelnöke. [[14.10]] Nézzünk egy visegrádi országot! A Cseh Köztársaság méretében is Magyarországgal összevethető államról, országról beszélünk. Magyarországgal szemben a Cseh Köztársaság miniszterelnöke havi bruttó 4 millió forintot keres, 2,5 millióval többet, mint a bruttó 1,5 millió forintot kereső magyar miniszterelnök. Ha az Országgyűlés elfogadja a Ház előtt fekvő javaslatot, a magyar miniszterelnök akkor is kevesebbet fog keresni a Cseh Köztársaság miniszterelnökénél, és jóval kevesebbet fog keresni Ausztria kancellárjánál, a felét sem fogja elérni a megemelt miniszterelnöki javadalmazás az osztrák kancellár javadalmazásának. Egy-két példát még engedelmükkel. Labdarúgásban szoktuk ezt a példát meccseken: amikor a Fradi leginkább mint a nemzeti klubcsapat Bajnokok Ligájában vagy Európa-ligában játszik, akkor össze szokták hasonlítani a keretek értékét, mert ugyanabban a ligában versenyeznek, és mégis mennyit keresnek a játékosok. Akkor, amikor a magyar miniszterelnök az Európa Tanácsban küzd hol a többi miniszterelnökkel, valamelyikkel vállvetve, valamelyikkel szemben, akkor sokszor találja magát szemben az Európa Tanács elnökével és az Európai Bizottság elnökével. Az Európa Tanács elnöke ma, mind a ketten tulajdonképpen kis különbséggel 13-12 millió forintot keresnek egyenként, nem ketten összesen, egyenként. Tehát a Bizottság elnöke és a Tanács elnöke, ma Charles Michel és Ursula von der Leyen egyenként 13-12 millió forintot keresnek, nyolcszor annyit, mint a velük szemben sokszor Magyarország érdekeit érvényesítő mindenkori magyar miniszterelnök. Talán azt érdemes még megemlíteni, utolsó szám a miniszterelnökök részéről, hogy a mai állapot szerint az egyik szomszédos ország, nemcsak Ausztria mint szomszédos állam, hanem Szlovákia, Magyarországnál kisebb méretű ország miniszterelnöke is többet keres mintegy 1 millió forinttal a magyar miniszterelnöknél. Abbahagyom itt az összehasonlításokat, de készültem. Minden tiszteletemmel elsősorban, gondolom, az ellenzéki pártoknak mondom, tehát ha bele akarunk menni, hogy magyar politikusok, frakcióvezetők javadalmazása hogy néz ki, itt vannak az adatok, és szükség esetén akkor azt az összehasonlítást is elvégezhetjük. A miniszterelnöki javadalmazás ki fogja állni a próbát. Tisztelt Országgyűlés! Most a válságok és a hazánkat fenyegető veszélyek ellenére is minden lehetőség adott számunkra, hogy az ország számára elengedhetetlen és hosszú távon hasznos döntéseket hozzunk. Tisztelettel kérem a kormánypárti és ellenzéki képviselő hölgyeket és urakat, dolgozzunk együtt e törvényjavaslat elfogadásán is hazánk érdekében. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. Megtisztelő figyelmüket nagyon köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Pajtók Gábor képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
[[Nem működik a mikrofon.]] Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr!
Elnézést kérek, képviselő úr. A kártyája be van helyezve? Mert nem igazán hallik. Mikrofont… Megvárom, csak nyugodtan.
[[Dr. Pajtók Gábor behelyezi a kártyáját.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Felszólalásomban szeretnék az általános vita tárgyát képező törvényjavaslat kapcsán arra rámutatni, hogy mik a lényegi elemei, és miért indokolt a szabályozás. Ahogy államtitkár úr is említette, az Alaptörvény kilencedik módosítása, valamint a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló 2021. évi XCIII. törvény új alkotmányos alapokra helyezte a különleges jogrendi helyzeteket és a védelmi és biztonsági célú állami feladatellátás rendjéhez kapcsolódó jogi szabályozást. Ezen új jogi környezet szabályozza a válságkezelési és különleges jogrendi intézkedéseket, bevezette az összehangolt védelmi tevékenység új jogintézményét. Emlékeztetőül: ez a jogintézmény azt a célt szolgálja, hogy a súlyos, elhúzódó, kormányzati beavatkozást igénylő válsághelyzetekben az ország védelmét és biztonságát szolgáló erők közös, összehangolt igénybevétele biztosított legyen. Az új szabályozás miatt szükségessé vált az ágazati törvényi szintű joganyag megfelelő módosítása is. A törvényjavaslat elsődleges célja ezért egyfelől a 2022. november 1-jén hatályba lépő, a válságkezeléssel és különleges jogrenddel, valamint a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásával kapcsolatos alaptörvényi és törvényi szintű jogszabályváltozások nyomán szükségessé vált jogszabályok közötti koherencia megteremtése. A törvényjavaslat emellett a gazdaságfejlesztéssel összefüggésben szükséges technikai módosítások átvezetését, végezetül a kormányzati igazgatást érintő törvények módosítását is biztosítja a 2022. április 3-ai választást követően kialakult új kormányzati struktúrának megfelelően. A törvényjavaslat mások mellett kitér a telekadó szabályozásának módosítására a kereskedelmi áruk ki- és berakodása céljából használt szabad kikötők vonatkozásában. Rendezi továbbá a Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus Magyarországi Ortodox Exarchátus részére korábban átadott ingatlanon létrejövő ingó és ingatlan vagyon jogi helyzetét. A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény módosításának célja, hogy a telek fogalmába ne tartozzon bele az a vízzel borított medence, amely a folyóval összefüggő vízterületet alkot, és amelyet kereskedelmi áruk ki- és berakodása céljából szabad kikötőként használnak. Ezen módosítás révén a folyóval összefüggő vízterületet alkotó, kereskedelmi áruk ki- és berakodásának céljából szabad kikötőként használt, vízzel borított medence területe nem fog a telekadó fizetése alá esni. Módosul a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény. Az Alaptörvény kilencedik módosítása a rendkívüli állapot különleges jogrendi tényállása helyett a hadiállapotról rendelkezik. Erre tekintettel többek között szükséges a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvényben ezen fogalom átvezetése. A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény módosítása kapcsán megemlítendő, hogy a kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 182/2022. kormányrendelet alapján a kormány pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős tagja a gazdaságfejlesztési miniszter. Ő lesz a felelős a nemzetközi pénzügyi intézményekkel létrejövő szerződéses jogviszonyokban az állam képviseletéért, a szerződések előkészítéséért, a pénz- és tőkepiaci szereplőkre vonatkozó jogszabályok előkészítéséért. Az előttünk lévő úgynevezett saláta-törvényjavaslatból az előzőekben általam példálózó jelleggel kiemelt szabályozásokat abból a célból említettem, hogy felidézzem a törvényalkotói célt, tehát többek között a megváltozott kormányzati struktúrához való igazodást, a jogtechnikai átvezetéseket, és gyakorlatilag azt, hogy számos olyan területet is szabályoz ez a törvényjavaslat, amely, ha úgy tetszik, nem szorosan kötődik a biztonsághoz, de fontos, eddig nem szabályozott területekre tér ki. Gondolok itt még egyszer a telekadóra vonatkozó jogszabályra. [[14.20]] A jogtechnikai és jogharmonizációs jellegű módosítások leginkább a 2022. november 1-jén hatályba lépő, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2021. évi CXL. törvényhez köthetők. De a törvényjavaslat több módosítást, pontosítást tartalmaz, különösen a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló 2021. évi XCIII. törvény alkalmazásával összefüggésben. Mindezeken túl a teljesség igénye nélkül, ahogy államtitkár úr is említette, kiterjed az egészségügy, a közigazgatás, a Magyar Posta működését érintő szabályokra, a büntető törvénykönyvre, a politikai és kormányzati jogviszonyra vonatkozó rendelkezésekre és a védelmi és biztonsági adatkezelést végző szervezetekre vonatkozó szabályozásra is. A javaslat érzékelhetően a jogrendszer majd egészét átfogja, 55 jogszabályt érint. Ezzel mintegy rámutat, hogy a biztonság nem egy ágazat belügye, annak fenntartása, védelme együttműködést és tevékeny közreműködést igényel mindannyiunktól. Álláspontom szerint a javaslat elfogadása biztosítja a bevezetőben megfogalmazott jogalkotói szándékok megvalósulását, s mindenekelőtt teljessé válik a hazánk védelmi, biztonsági szabályozását szolgáló, törvényi szinten végrehajtott reformfolyamat. A törvény kihirdetését követően lehetőség lesz a védelmi és biztonsági igazgatásban közreműködő szervezeteknek a saját területre vonatkozó részletszabályok, eljárási rendek pontosítására, és érdemben fel tudnak készülni a törvény hatálybalépéséig annak végrehajtására. A szabályozással megítélésem szerint erősödik országunk biztonsága, az állampolgárok védelme, és a XXI. század második évtizedében jelentkező új kihívásokkal szemben eredményesebb kormányzati fellépést tesz lehetővé. Meggyőződésem szerint ezért a törvényjavaslat minden parlamenti képviselő által támogatható és támogatandó. Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm a figyelmüket és kérem, támogassák a törvényjavaslat elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Képviselőtársaim! Szoktunk itt a parlamentben salátatörvényekről beszélni, ez a Fidesz-kormánynak különösen kedvelt műfaja, de azt kell mondanom, hogy ez azért minden saláták salátája. Mondhatnám azt is, hogy ez már nem egy sima saláta, ez olyan, mintha egy tányéron összekeverve kapnánk egy mákos tésztát, egy franciasalátát és rászórva még néhány mazsolát. [[Novák Előd: A moslékot szeretitek!]] Képviselő úr a saját nevében beszéljen! Úgyhogy azt kell elmondanom, tisztelt képviselőtársaim és tisztelt Ház, az a helyzet, hogy ez a törvényjavaslat, ha valami, akkor valóban az, amikor egy törvényjavaslat vitáját alkalmatlan tárgyon próbáljuk végrehajtani, de ennek ellenére megkísérlem. S persze tegyük hozzá, azt, hogy mennyire tiszteli a Ház tekintélyét a kormány és a Fidesz, amiről itt annyit szoktak szónokolni, az mutatja, hogy mindezt a szerény 133 paragrafusból álló törvényjavaslatot, ha jól számoltuk, a pünkösd előtti pénteken este nyújtották be azzal, hogy már szerdán kezdjük meg a tárgyalását. Nyilván elolvastuk és rászántuk az energiát, de hát finoman szólva sem a megalapozott és átgondolt törvényalkotói munkához tartozik hozzá. S most rögtön fogadok önökkel bármiben, hogy pénteken a Törvényalkotási bizottságban újra egy sok pontból álló módosító indítványban fogják majd javítani a törvényjavaslatba bekerült hibákat. Tisztelt Képviselőtársaim! Kezdeném a mazsolával. Mert ki kap mazsolát benne? Tudom, hogy államtitkár úr már itt szelíden fenyegetőzött, és majd arra is reagálni szeretnék. De muszáj vagyok arról beszélni, hogy ebben a törvényjavaslatban mégiscsak vannak olyan részek, amelyeket önök nem mertek benyújtani a kormányzati igazgatáshoz kapcsolódó előző salátatörvényben mert ebben a témakörben ez már a második salátatörvény , tudniillik a miniszterelnök, a kormány tagjai és az államtitkárok fizetésére vonatkozó szabályokat. Azért az elképesztő, tisztelt Ház, hogy akkor tartják önök a legfontosabbnak azt, hogy a miniszterelnök fizetését a többszörösére emeljék, amikor egyébként arról beszélgetünk itt a parlamentben, hogy milyen megszorító intézkedések jönnek, milyen nehéz helyzetben van a költségvetés, ki mindenkire kell adót kivetni, ki mindenkitől kell támogatást elvonni. Pont úgy tűnik, hogy a miniszterelnök nincs benne ebben a körben. Értjük persze, mert látjuk a vagyonnyilatkozatokból, hogy a miniszterelnök úr roppant szegény a saját állításai szerint, de hát van azért neki a családjában is jó pár milliárdos és a baráti körében is van jó pár milliárdos. Talán néhány évig még kibírta volna az ő támogatásukkal és kölcsönükkel, és akkor nem beszélek arról, hogy persze tudjuk, hogy valójában annak a vagyonnak egy jó része a miniszterelnök úr irányítása alatt áll, hogy finoman fogalmazzak. Szóval, tisztelt képviselőtársaim, ez a pofátlanság minősített esete, nem tudok erre mást mondani. És, drága államtitkár úr, jön itt a nemzetközi összehasonlításokkal, hogy például Ausztriában hatszoros a kancellár fizetése. Tudja, államtitkár úr, Ausztriában egy pályakezdő pedagógus 40 ezer eurót keres évente. Magyarországon egy 2020-as kutatás szerint akkor 7700 eurót keresett, de ahogy sikerült önöknek a forintot is földhöz verni, ez euróban most már valószínűleg kevesebb. Ez egy olyan ország, államtitkár úr, ahol a pályakezdő pedagógusok épphogy a szakmunkás-minimálbér fölött kezdenek. Mindig azzal szoktak vádolni, s nem alaptalanul, hogy a pedagógusok problémáit jobban ismerem és jobban a szívemen viselem. Ez egy olyan ország, ahol a szociális munkások akik a legelesettebbekkel foglalkoznak egy nagyon jelentős része még húsz-harminc év munkaviszony után is minimálbéren keres. Ez egy olyan ország, drága államtitkár úr, ahol csak a statisztikában nő a bére nagyon sok embernek, közben nagyon sokan vannak, akik minimálbérért vagy a minimálbér környékén dolgoznak, akiket egyébként önök megadóztatnak. S ha megnézné, hogy a szociális munkások, az esztergályosok vagy a fodrászok hogyan keresnek Ausztriában, akkor látná, hogy ott is van négyszeres-ötszörös-hatszoros különbség. Tudja, ha majd nekik segítettek, akkor jöjjenek ide azzal, hogy a miniszterelnök fizetését az osztrák szintre kell emelni. Tisztelt Államtitkár Úr! Tudja, az a dolgunk itt a parlamentben, hogy az emberek problémáival foglalkozzunk. S ez úgy kezdődik, hogy ha majd az ő bérükön sikerült segíteni, akkor majd lehet foglalkozni azzal, hogy a miniszterelnök bérét hova emeljük. S tudom, hogy majd el fogja mondani, hogy mennyit keresnek a DK-s képviselők. Csak, tudja, mi azt a javaslatot sem támogattuk, mert akkor sem értettünk egyet vele. Azt kell önnek mondanom tehát, hogy ez a javaslat felháborító és cinikus, az ön érvelése pedig finoman szólva is arcpirító ebben az ügyben. De ha már a béreknél tartunk, majd kíváncsi leszek, hogy a magyar kormány támogatni fogjae az Európai Tanácsban az európai minimálbér bevezetését. Amikor majd nem a miniszterelnök béréről lesz szó, hanem a legkevesebbet kereső magyar emberek béréről, akkor majd hova fog állni a kormány? Akkor majd kiderül, hogy önök kinek a pártján állnak. De persze értem államtitkár úr lelkesedését, hiszen van ennek a javaslatnak egy másik eleme is, amely arról szól, hogy megszűnik a miniszterekre és államtitkárokra vonatkozó eddigi bérszabályozás, s innentől kezdve a miniszterelnök úr személyesen, egy személyben eldönti azt, hogy kinek mennyi lesz a bére a kormányban. Értem, hogy egy ilyen helyzetben meg kell felelni, bár belátom, hogy államtitkár úr ezt bizonyára önként és dalolva teszi, de azért azt is jelenti, hogy innentől kezdve a miniszterelnök dönt majd lojalitás és politikai teljesítmény alapján arról, hogy kiket hogyan jutalmaz és kiket hogyan büntet a kormányon belül, a felső határ pedig a csillagos ég ezekben a fizetésekben. Akkor térjünk át a törvényjavaslat kevésbé felháborító elemeire mondom a mákos tésztát. Ez a viszonylag elviselhető része a javaslatnak, amiről érdemes lenne érdemben is beszélni, persze nem így egy sürgősségi tárgyalással, ami önmagában elfogadhatatlan, hiszen alapjogokat alapvetően érintő javaslatokról van szó, ezek pedig az újfajta alaptörvényi szabályozásnak megfelelő honvédelmi szabályozással foglalkozó ügyek. Ezek egy része technikai javaslat, más része viszont ezen jelentősen túlmegy, például széles körű hozzáférést biztosít az állampolgárok adataihoz, miközben az állam maga nem hajlandó adatokat kiadni. [[14.30]] Épp most hosszabbították meg azt a rendeletet, ami kitolta azt a határidőt, ami alatt a közérdekű adatokat nyilvánosságra kell bocsátani, közben az állam viszont szeretne mindent tudni az állampolgárokról. Továbbra is tele van ilyen rendelkezésekkel ez a szabályozás. A javaslat egészségügyet érintő részéről majd ehhez a nálam sokkal jobban értő Komáromi Zoltán képviselőtársam fog beszélni, de azt kell hozzátennem, hogy ezen a területen is a militarizálás a fő irány. Végül itt a franciasaláta: szokásos, személyre szabott törvények. Képviselőtársam nagyon lelkes attól, hogy mostantól kezdve a szabadkikötők már nem számítanak a telekhez, és nem vonatkozik rájuk a telekadó. Megtenné azt is, hogy elárulja nekünk, hogy kinek a kedvéért születik ez a törvényi rendelkezés? Nem tudom, hogy önnek elmondták-e, nekünk, az ellenzéknek biztos nem fogják. Ha megtudja, kérem, mondja el, hogy ki lesz az, aki jelentős összeget fog majd megspórolni ezzel a fajta szabályozással. Egyet tudunk, ebben a szabályozásban ezt látjuk, hogy nincs olyan salátatörvény, amiben valamilyen egyházi vagyonjuttatás nem szerepel. Ez most is megtörténik, ebben a törvényjavaslatban is van egy, valóban egyébként korábbi vagyonjuttatással kapcsolatos szabályozásban könnyítenek tovább a kedvezményezett egyháznak a helyzetén. Összefoglalva tehát a következőt tudom önöknek elmondani. A törvényjavaslatnak a kormányzati fizetéseket és az államigazgatást illető része elfogadhatatlan, támogathatatlan, felháborító. A salátatörvény részét nem tudjuk támogatni, hiszen összelapátolt, légből kapott, vélhetően egyéni érdekeket szolgáló javaslatokról van szó. Végül a honvédelmi részéről lehetne érdemben beszélgetni akkor, ha ez egy külön törvényjavaslat lenne, ebben lennének támogatható részek, de mivel „eszi, nem eszi, nem kap mást” alapon kaptuk ezt a törvényjavaslatot, ezért aztán természetesen nincs más lehetőségünk, mint hogy elutasítsuk az egészet. Még egyszer mondom, vannak olyan felháborító elemei, ami miatt ezt boldogan és határozottan fogjuk megtenni.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Simicskó István frakcióvezető úrnak, KDNP-képviselőcsoport vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A mai nap folyamán megkezdett, a délelőtti órákban átbeszélt veszélyhelyzet kihirdetésének a meghosszabbítása kapcsán is sok mindent érintettünk már. Jól látható, és akkor is arra hívtam fel a figyelmet, hogy egy elhúzódó háborús helyzetben, amely a szomszédságunkban dúl sajnálatosan, nagyon nagy bölcsességre van szükség, és természetesen olyan felhatalmazás megadására a kormány, a végrehajtó hatalom számára, amely megadja a lehetőséget a gyors és hatékony reagálásra. Az előttünk fekvő, valóban 55 jogszabályt is módosító összegyűjtött törvénycsomag is efelé mutat és ezt próbálja meg elősegíteni. Természetesen ilyenkor különösen fontos a honvédelem megerősítése, a Magyar Honvédség megerősítése, fontos, hogy a kormányzat rendelkezzen a szükséges döntési kompetenciákkal, olyan összehangolt védelmi tevékenységet tudjon végrehajtani, amely Magyarország biztonságát erőteljesen szolgálja. Fontos, hogy a gazdaságot is védelmezzük, hiszen a gazdaság működése ad lehetőséget arra, hogy valamennyi szektor, valamennyi nemzetgazdasági ágazat működni tudjon. Ezek az előterjesztések alapvetően ezt támasztják alá. A KDNP frakciója természetesen támogatja az előttünk fekvő törvénycsomagot. Szükségét látjuk egy megújuló védelmi kultúra kialakításának, egy megerősített védelmi kultúra kialakításának, amely sokkal inkább biztonságtudatosabbá teszi nemcsak a végrehajtó szerveket, a rendvédelmi és a fegyveres erőket, hanem az állampolgárokat is, hiszen ebben a mai világban, a XXI. században, amely tele van kihívásokkal, veszélyekkel, fenyegetésekkel, látniuk kell az embereknek, hogy merrefelé megy a világ, és milyen veszélyek leselkednek rájuk. Az adatbázis-kezelés kérdéskörében, amit Arató Gergely fölvetett, azt hiszem, hogy fontos dolog az, ha védelmi szempontból tartunk nyilván adatokat, amit 2004-ben az általános hadkötelezettség megszüntetésével gyakorlatilag kidobtunk az ablakon, hiszen az általános hadkötelezettség rendszere korábban tartalmazta a megjelenési, tájékoztatási, adatközlési kötelezettséget is a személyes szolgálati kötelezettség mellett. Így kerültünk olyan helyzetbe 2010-ben, hogy gyakorlatilag nem maradt tisztességes használható adatbázisunk a hadköteles állampolgárok egészségi állapotáról és holtartózkodásáról sem. Tehát ezt nem engedheti meg egyetlenegy ország sem, hogy ha és amennyiben a Fürjes Balázs államtitkár úr által felsorolt, helyesen idézett hat különleges jogrendi tényállás a rendkívüli állapot, a szükségállapot, a veszélyhelyzet, a megelőző védelmi helyzet, a váratlan fegyveres támadás és a terrortámadás esete, amely most háromra szűkül majd. Tudjuk azt, hogy a rendkívüli állapot, amely ’22. november 1-jétől hadiállapot jogi terminus technicust tartalmaz, ebben az esetben áll vissza az általános hadkötelezettség. Ahhoz viszont szükség van adatokra, szükség van a hadköteles állampolgárok adatbázisára, hogy elérhetőek legyenek, ha bajba kerülne az ország. Ne adja a Jóisten, hogy ilyenre sor kerüljön, de mégiscsak szükséges az ilyen döntések meghozatala. Mindent, ami a védelmünket erősíti, és az összehangolt védelmi tevékenységet támogatja, a KDNP-frakció teljes mértékben el tud fogadni, és meg is fogjuk szavazni. Szomorú egyébként, hogy ez a háború elhúzódik, de az biztos, hogy a magyar kormánynak kellő felhatalmazást kell adni, hogy hatékonyan védelmezze az országot, védelmezze az embereket, és a béke mellett álljon ki. Ezt tette eddig is. Beszéltem a délelőtt folyamán arról, hogy a modern államoknak a jogállami válaszok milyen lehetőséget adnak arra, ha különböző válsághelyzetek kerülnek kihirdetésre, mit tehetnek. Vannak azért klasszikus feladatai az államnak. Ez egy elosztási feladatkör, amely a különböző erőforrásokat közös célok, nemzetgazdasági célok, nemzeti célok érdekében használja fel. Vannak úgynevezett allokációs feladatai, azok, amelyek alapvetően a magánszféra által nem elvégezhető feladatok, és a stabilizációs feladata talán a legfontosabb az államnak, amelybe beleértem a rend és a biztonság fönntartását, a külső veszélyekkel szembeni fellépést, az állam szuverenitásának a védelmét, és természetesen a gazdaság védelmét is, a gazdaság működőképességének a garanciális elemeit kell segítenie ebben a sajátos kapitalista világban is a jól működő, modern államnak. Azt látom, hogy ezek a tervek és célkitűzések visszatükröződnek a kormány által benyújtott, államtitkár úr által elmondott expozéban, ebben a törvénycsomagban fontos döntések szerepelnek. A magunk részéről támogatni tudjuk, és arra kérjük a többi frakciót is, hogy támogassák ők is a szavazás során. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Novák Előd képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Ez a 61 oldalas javaslat már-már nem is salátatörvény, hanem valóban egyfajta mosléknak tekinthető, amire lehet, hogy a balliberális pártok vevők, azonban a Mi Hazánk Mozgalom sokkal kevésbé tud elfogadni egy ilyet, hiszen a kormányzati autoritás növelését célzó saláta- vagy mosléktörvényben különösen a 36. § elfogadhatatlan, amely lehetővé teszi a plafon nélküli illetménykiegészítést, azaz a miniszterelnök korlátlan fizetésemelési jogkörét a kormányzati szférában. A kormány képviselője, államtitkár úr most az előterjesztésben hallgatott erről a 36. §-ról, amely szerint a jövőben nem alkalmazandó a kormánybiztosra és a miniszterelnöki biztosra az illetmény, illetve a díjazás felső határára vonatkozó rendelkezés, Orbán Viktor maga dönthet, a határ a csillagos ég. Ugye, a törvény eddig úgy szabályozta a kormánybiztosok és miniszterelnöki biztosok fizetését, hogy az nem haladhatta meg a KSH által meghatározott havi átlagos bruttó kereset tízszeresét. Én nem hiszem, hogy indokolt volna ennek eltörlése, akármilyen hatalomtechnikai játszámáról van is szó. Továbbá a javaslat szerint nem lesz érvényes a munka törvénykönyve 53. § (2) bekezdése alapján a Magyar Honvédség közalkalmazottainak tekintetében a munkavégzéssel kapcsolatos írásbeli megállapodás alapján történő eltérés, mely szerint jelenleg még lehet például a munkavállalót átmenetileg eltérő munkakörben vagy munkahelyen foglalkoztatni, írásbeli megállapodás esetén. Nem hiszem, hogy indokolt volna ennek a lehetőségnek a megszüntetése. [[14.40]] És különösen ellenzem még a 30. §-ban a lőfegyverekről és lőszerekről szóló 2004-es törvény módosítását, ugyanis ez kiterjesztené a hatóságok számára az ellenőrzési jogkört védelmi és biztonsági érdekek védelmére hivatkozva, úgy, hogy az eddigieknél sokkal tágabb jogkörrel végezhetnének helyszíni szemlét lezárt területeken, épületekben, az ott tartózkodó személyek akarata ellenére, ami, azt gondolom, hogy komoly visszaélésekre ad lehetőséget, ezért azt gondolom, hogy ezt a két-három pontot mindenképp törölni szükséges ebből a salátatörvényből. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én azt gondolom, hogy itt a kialakult helyzettel összefüggésben egy igen részletes, de önmagában amúgy fontos vitát folytattunk le a mai napon, úgyhogy most igyekszem erre a konkrét törvényjavaslatra szorítkozni, és itt is inkább azokra a kérdésekre, amikről talán még nem esett szó. Azt képviselőtársaim igen részletesen bemutatták, hogy ez egy milyen össze nem tartozó elemeket felvonultató törvényjavaslat, salátatörvény, és azzal mi is egyetértünk, hogy ennek vannak fontos és pozitív, támogatandó elemei, ugyanakkor hasonlóképpen gondoljuk mi is azt, hogy vannak olyan elemei, amik viszont semmiképpen nem támogathatóak. Én kifejezetten a törvény címéből és a helyzetből egyáltalán nem levezethető módosításokra szeretnék utalni, amelyek a különböző fejlesztési tanácsokkal kapcsolatosak. Múlt évben, vagy talán másfél évvel ezelőtt született egy olyan döntés a kormány javaslatára, hogy a Balaton Fejlesztési Tanácsnak az autonómiáját gyakorlatilag megszüntetik azáltal, hogy az elnök mellé ültettek egy társelnököt, és még föl is bővítették a fejlesztési tanácsot. Ilyen módon gyámság alá helyezték egyébként Bóka István füredi polgármester urat, annak ellenére, hogy fideszes polgármester, én nagyra tartom az ő munkáját, és nyilván nem esik jól, vagy nem tesz jót neki politikailag, ha én dicsérem az ő tevékenységét, de ezt megtettük akkor is, és mi azt gondoljuk, hogy a Balaton Fejlesztési Tanácsban is jól végezte a munkáját mint elnök. Nyilván ez a jutalma önöknél, hogy gyámság alá helyezték. Most viszont ez a törvényjavaslat teljesen megindokolhatatlan módon tulajdonképpen így jár el valamennyi fejlesztési tanáccsal. Tehát így tulajdonképpen önök bebizonyítják, hogy ezeknek a fejlesztési tanácsoknak semmi értelme nincsen az önök olvasatában, és kormányzati kézi vezérléssel akarják a fejlesztéspolitikai intézkedéseket is meghozni. Erre szeretnék valamiféle magyarázatot kapni, hogy a kialakult helyzettel, a háborús konfliktussal vagy bármi egyébbel milyen módon hozható összefüggésbe az, hogy ezeket a fejlesztési tanácsokat ilyen módon felszámolják. Én nagyon kíváncsi vagyok államtitkár úr válaszára. Látható, hogy Magyarországnak továbbra is van négy olyan régiója, amely az Unió húsz legszegényebb térsége között van, és semmiképpen nem nevezhető valódi fejlődésnek az, ami az országban végbemegy, hogyha ezeket a leszakadó régiókat, leszakadó térségeket nem tudjuk felzárkóztatni, nem tudjuk támogatni, és hogyha nem tudjuk az infrastruktúrát megfelelő állapotba hozni ahhoz, hogy a gazdasági fejlődés ezekben a régiókban is megjelenhessen. És hogyha a nagy, megismerhető statisztikai számokat, a nagy területi különbségeket egy kicsit mélyebbről megnéznénk, akkor láthatóvá válik, hogy a régiókon belül is egészen eltérőek a különböző kis régiók, járások, térségek lehetőségei, és nagyon komoly és egyre kiterjedtebb válságtérségek vannak Magyarországon. Én azt gondolom, hogy egy felelős kormánynak, sőt egy olyan kormánynak, amely magát nemzetinek és vidékbarát kormánynak nevezi előszeretettel, kifejezetten figyelnie kellene arra, hogy ezeknek a régióknak megfelelő támogatást tudjanak adni, és a fejlesztési források megjelenjenek ezekben a régiókban, hiszen hogyha az infrastruktúra a továbbiakban is csak pusztul le, ahogy az önök kormányzása alatt egyébként ez jellemző, akkor a gazdasági fejlődés nem is tud megjelenni, és az elvándorlás sem tud mérséklődni ezekben a régiókban. Nagyon sok rendszerproblémát lehet említeni, például azt, hogy Magyarországon egyre rosszabb helyzetben van az állami közúthálózat, de itt is regionális eltérések vannak, amik azt mutatják vagy azt húzzák alá, hogy vannak kifejezetten nehéz helyzetű vagy nehezebb helyzetű térségek ebből a szempontból is. Hasonlóképpen egyébként a közműellátás kérdései is megjelennek ezekben a térségekben, és itt is vannak olyan térségek, ahol elképesztő mértékben leromlott a legfontosabb közszolgáltatás. És önök adósak már ciklusok óta egy átfogó közlekedési reformmal, és tudjuk azt, hogy egy jól működő közösségi közlekedési rendszer nélkül nincs területi politika, nincs területfejlesztés, és itt is egyelőre csak, új lendülettel, Vitézy államtitkár úr beharangozott elképzeléseit hallhatjuk ismét, hogy most majd lesz valamiféle közlekedési reform, és ennek a nyomait nem látjuk. És azért az teljesen egyértelmű, hogy ha önök bármiféle közlekedési reformot szeretnének végrehajtani, de annak nem teremtik meg az infrastrukturális feltételeit az adott vidéki térségekben, akkor abból nem lesz semmi. Tehát ezt nem értjük, hogy miért gondolják azt, hogy gyámság alá kell helyezni ezeket a fejlesztési tanácsokat. És egyébként az sem érzékelhető, nem olyan régen neveztek ki önök új regionális fejlesztési kormánybiztosokat, hogy ők milyen összefüggésben vannak ezekkel a fejlesztési tanácsokkal, most azzal együtt, hogy a direkt kormányzati döntések tekintetében teljesen kívülállók ezek a kormánybiztosok és a fejlesztési biztosok is. Azt már említették képviselőtársaim, hogy teljesen indokolatlan ilyen durva megszorítások sorozatában lehetőséget adni a miniszterelnöknek, hogy akár mindenféle korlátozás nélkül megemelhesse a kormánytagok fizetését, de azért itt hívjuk fel a figyelmet arra is, hogy önök első körben valahány államtitkárt nagyon szemérmesen megválasztottak, és most újabb döntésekkel növelték az államtitkári kart, és egyre nagyobbá duzzasztják ismét a kormányzat struktúráját, tehát az a megállapítás, miszerint a spórolást magukon kezdik, az hazugságnak bizonyul. Látszik, hogy önmagán nem spórol ez a kormányzat, önmagán nem spórol a hatalom, és látható, hogy itt egy ilyen válságos helyzetben szemérmetlenül még a miniszterek, államtitkárok fizetését is meg kívánják emelni, illetve kinyitják a lehetőséget, hogy ezt a miniszterelnök saját hatáskörben megtegye. Ez semmiképpen nem tekinthető indokolhatónak. És a rengeteg ide nem tartozó, vagy hogy úgy mondjam, a jelenlegi helyzettel nem koherens módosítás közül még kiemelném azt, hogy tovább nő a kormányzati centralizáció az önkormányzatok területrendezési, területfejlesztési ügyeivel kapcsolatban. Itt önök különböző esetekben lehetővé teszik, hogy kormányzati döntésekkel felülírják az önkormányzatok területrendezési, területfejlesztési döntéseit, ami megint csak az önkormányzatok jogköreinek csökkentését, kiüresítését jelenti, és elveszi a lehetőséget, az önrendelkezés jogát a helyi testületektől, a lakosság által megválasztott testületektől, hogy a települések fejlődésével, tervezésével, működésével kapcsolatos legfontosabb döntéseket ők maguk hozzák meg. Ez is teljesen indokolatlan. Önmagában ezért is vállalhatatlan ennek a javaslatnak a megfogalmazása. És ezzel együtt azt láthatjuk, hogy folyamatosan csökkentik az önkormányzatok mozgásterét, folyamatosan csökkentik az önkormányzatok döntési lehetőségeit, még brutális megszorításokkal is érintik azáltal, hogy az önök által rezsivédelemnek hívott intézkedések alól kivonják az önkormányzatokat, és gyakorlatilag ezeket a helyhatóságokat magukra hagyják az ott élő emberek számára legfontosabb közszolgáltatások biztosításának az egyre nehezebben megoldható vagy a legtöbb esetben már megoldhatatlan feladatával. Én azt gondolom, hogyha önök egyáltalán, mert látható, hogy egyáltalán nem tekintik partnernek az ellenzéki vezetésű városokat, az ellenzéki vezetésű önkormányzatokat, akkor figyeljék meg azoknak a fideszes polgármestereknek a nyilatkozatait, gondolok itt egyébként például Cser-Palkovics Andrásra, aki elég világosan és határozottan megüzente önöknek, hogy ezek a megszorítások milyen hatást fognak gyakorolni a városokban élő emberekre, pártpolitikai hovatartozás nélkül. Úgyhogy azt tudom mondani, hogy sok fontos és indokolt elem mellett sajnos ebbe a salátatörvénybe ismét sikerült olyan elemeket is behozni, amelyek vállalhatatlanok, és amelyek nem szolgálják az emberek érdekeit, ezért nem fogjuk tudni támogatni ezt a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Nyilván az elmúlt években az ember egyre gyanúsabban tekint az olyan típusú törvényekre, aminek a címe: „az egyes törvények…”, és akkor utána jön a hosszú felsorolás, hogy mi mindennel összefüggő módosításáról szóló javaslat. Tényleg, visszautalva Arató képviselőtársam vezérszónoklatára, ezzel a mostanival azért megint léptek egy nagyot, tehát gyakorlatilag lassan elérünk ahhoz az időhöz, hogy mondjuk, ülésszakonként egy törvényt benyújthatnak, az egyes törvényeknek a mindennel is összefüggő módosításáról, itt egy picit beszélgetünk róla, megszavazzák, és akkor haza lehet menni. Egyébiránt ennek a törvénynek itt semmilyen létjogosultsága nincsen, szégyen a jogalkotási törvény be nem tartása tekintetében, és szerintem szégyen a Ház méltóságára való tekintettel is. [[14.50]] Ebben a törvényben egymással teljesen össze nem függő területek, teljesen össze nem függő szabályozásai vannak, mint állítólag a nemzet legfontosabb közös ügye, a honvédelem és annak az Alaptörvényből adódó különböző végrehajtási szabályainak meghozatala. A gazdaságfejlesztés, azért lássuk be, semmi másról nem szól, mint ahogy már előttem is említették valaki vagy valakik, a szabadkikötő-tulajdonosok adójának az elengedéséről egy ilyen nehéz gazdasági helyzetben, ahol mindenkinek össze kell kapaszkodnia, és be kell fizetnie mindenféle alapokba. És természetesen szól a miniszterelnök fizetéséről, a miniszterelnök fizetésének kicsit több mint megkétszerezéséről, a kormány tagjai meg a politikai felső vezetők fizetése tekintetében pedig a nem bántó, majdnem 4 millió 400 ezer forintos plafon eltörléséről. Hát, nyilvánvalóan az egy nagyon fontos nemzetbiztonsági érdek, itt a háborúval a szomszédunkban, és az ország békéjét és biztonságát mint elsőrendű szempontot szem előtt tartó kormány egyik legfontosabb és legsürgősebb lépése eltörölni a fizetési plafont a kormány tagjainak, a 4 millió 400 ezres fizetési plafont a kormány különböző kinevezetteinél. Mégis megkísérelnék néhány érdemi dolgot mondani a javaslatról, hiszen ami miatt ez a törvény valójában idekerült, és gondolom, sürgősséggel tárgyaljuk, a miniszterelnök úr fizetésén túlmenően meg a kormány tagjai fizetésének megemelésén túlmenően, az az, hogy önök az Alaptörvény tizedik módosításával előrehozták az Alaptörvény kilencedik módosításának hatálybalépését. Tehát nem 2023. január 1-jétől lesz újabb szabályozása a különleges jogrendekre vonatkozóan, hanem már most november 1-jével ez a szabály hatályba fog lépni, és ennek bizony a különböző szabályait végig kell vezetni a jogszabályokon. E 130 oldalnyi jogszabály egy jó része egyébként erről szól. Megmondtuk kerek perec, amikor azt az alaptörvény-módosítást, illetve a Vbö.-t és az új honvédelmi törvényt is tárgyalta ez a Ház, hogy egyiket sem tudjuk támogatni, mert annak a koncepciónak, amely alapján ezek a törvények születnek, a jogállamhoz, a parlamenti demokráciához már az égvilágon semmi köze nincsen. Az alaptörvény-módosításban a kormány különleges jogrendben gyakorolt rendkívüli hatalmát korlátozó, egyébként ’89 óta folyamatosan meglévő alkotmányos féket is kiiktat, különösen ilyen akkor is elmondtuk az, hogy a belső zavargások esetében megkönnyíti majd a szükségállapot kihirdetését. Különleges jogrendet immár nemcsak erőszakba torkolló zavargások esetén, hanem pusztán az idézőjelben alkotmányos rend felforgatására irányuló tevékenységre hivatkozva is meg lehet majd tenni. Nemegyszer szeretnék visszautalni hallottuk az elmúlt időszakban, hogy ellenzéki politikusok valamilyen szintű politikai véleménynyilvánítását már az alkotmányos rend felforgatásának címkézték itt, a Parlament falai között is. Az új Alaptörvény hatálybalépése után ez egyébként egymagában lehetőséget biztosítana egy szükségállapot bevezetésére, ha a kormány úgy dönt, ami egészen elképesztő. Nyilván a honvédek bevethetősége tekintetében is az új rendszer azt a garanciát, ami nem véletlenül került ’89-ben az alkotmányba, és nemcsak az előtte lévő negyvenéves diktatúra, hanem azt megelőző mindenféle őrületek tapasztalataiból is adódik itt Magyarországon, hogy a honvédeket a saját állampolgárainkkal szemben nem vetjük be, ennek a belföldi bevethetőségnek a korlátait is gyakorlatilag ez a javaslat majd le fogja bontani. Különlegesen aggályos a javaslat egyébként leginkább erről szól az összehangolt védelmi tevékenység fantázianevű új válsághelyzeti szabályozáshoz hasonló rendelkezése. Ez a kvázi rendkívüli jogrend a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet mintájára bármennyiszer meghosszabbítható, és így az idők végezetéig fenntartható lesz. A parttalan szabályozás ekként tökéletesen alkalmas lesz a nemzet fenntartásáért folytatott folyamatos küzdelem imitálására és az izgalmi állapot fenntartására, ami nyilván a Fidesz hatalmi, politikai logikájának egyik legfontosabb alapja. Itt utalnék vissza államtitkár úr expozéjára, amikor azt mondta, hogy ilyen nehéz helyzetben, mint ami most van, fontos, hogy a kormány rugalmasan és gyorsan tudjon bizonyos döntéseket meghozni, teszem hozzá, éppen az imént elfogadott veszélyhelyzet alatt bármit és bármikor meghozhatnak, de ez az új összehangolt védelmi tevékenység is egy ilyen célt fog szolgálni. Azt mondta államtitkár úr, hogy a parlamenti kontroll és a jogállami megoldás egyensúlya ilyen helyzetben is fontos, és ön reményét fejezte ki, hogy ez a javaslat ilyen. Szeretném önnek mondani, államtitkár úr, hogy nem sikerült ebben a javaslatban ezt az egyensúlyt semmilyen módon megtartani. Az összehangolt védelmi tevékenység lényege egyébként maga a káosz is, de azon belül a káosz átláthatatlansága és teljes ellenőrizhetetlensége. A magyar Országgyűlésnek, parlamentnek, alkotmányos intézményeknek, állampolgároknak, médiának, senkinek semmilyen joga és lehetősége nem lesz, hogy ilyen összehangolt védelmi tevékenység során kontrollt gyakoroljon, vagy legalábbis információhoz jusson, hogy önök mit és miért csinálnak, miközben elképesztő eszközöket fognak a kezükbe kapni, a magántulajdon szentségét is felülíró, az önkormányzati tulajdont is felülíró és még számtalan más, a médiaviszonyokat felülíró egészen elképesztő eszközöket kapnak. Ezekről már részletesen és sokszor beszéltünk, még egyszer nem szeretném megismételni. Csak szeretném rögzíteni az álláspontunkat, hogy ez a jogállamiság és a parlamenti demokratikus kontroll egyensúlyát nem tudja magáénak, és így aztán nem is lehet ellenzéki képviselőként támogatni. A javaslatnak ennél sokkal-sokkal durvább és cinikusabb, az időzítés szempontjából pláne cinikusabb része, főleg, hogy sürgősséggel kell tárgyalni, valóban a miniszterelnök fizetésének több mint kétszeresére emelése, majdnem háromszorosára, ami persze magyarázható azzal, hogy évek óta nem volt hozzányúlva a miniszterelnök fizetéséhez, de azért az időzítés, államtitkár úr, akkor is magyarázhatatlan. Az viszont, ami a további szabályozásban van, hogy semmilyen törvényi garancia innentől kezdve nincs, viszonyítási alap nincs, egy ember, Orbán Viktor megmondja, hogy a többi beosztottja mennyit fog keresni, és nemcsak hogy megmondja a miniszterelnök, hogy ki mennyit fog keresni, hanem gondosan a törvénybe beleírják, hogy amint említettem a fizetésük felső határát is eltörlik ezeknek az embereknek, ami a tízszerese az átlagbérnek. Ez most jelen pillanatban 4 millió 300-400 ezer forint. Hát, elég érdekes. Akkor, államtitkár úr, amikor honvédelmi alapot meg rezsicsökkentési vagy -védelmi alapot kell létrehozni, amikor az extraprofitot adóztatják, amikor arról beszélnek, hogy mindenki, aki az elmúlt időszakban, a jelen időszakban kvázi pluszhasznot hozott vagy gyűjtött be, annak most be kell fizetnie a közösbe, abban a pillanatban önök éppen, még egyszer mondom, a miniszterelnök fizetését majdnem megháromszorozzák. Bizonyára elkerülte a figyelmét, amikor benyújtották ezt a törvényt, hogy ebben a pillanatban épp a Köztársasági Elnöki Hivatal költségvetését, benne a bérkerettel és az új köztársasági elnök asszony által elkölthető pénzt megduplázták, majdnem száz százalékkal megemelték. Nem tudom, hogy változotte a köztársasági elnök funkciója, vagy változotte bármilyen más feladata. Én úgy tudtam, annyit tudunk, hogy leköszönt egy köztársasági elnök, és egy másik jött a helyére. Ebben a nehéz helyzetben megduplázták a neki szánt pénzt. De mondhatnám azt is, hogy az Alapjogokért Központhoz, ami a kormány egyik kedvenc ilyen megmondóhelye 37 ember dolgozik ebben az intézetben, államtitkár úr , 2 milliárd forintot hajítottak most hozzá ebben a nehéz időszakban, nem tudjuk, hogy mire. A Miniszterelnöki Kabinetiroda költségvetését megtízszerezték, mert nyilván magukon kezdik a spórolást, ezt nagyon jól látjuk. Ha keresik, hogy hol van a pénz, államtitkár úr, 2021-ben az ország száz leggazdagabb emberének akiknek jó része a 12 éves szorgalmas fideszes parlamenti törvényhozásnak és kormányzati támogatási politikának köszönhetően a miniszterelnök, a kormány tagjai köréből, baráti köréből áll most már elsősorban , az első száz leggazdagabb magyar vagyona a Covid után, a háború hajnalán 637 milliárd forinttal növekedett csak 2021-ben, egy év alatt a magánvagyonuk. Ha valahol keresnének egy kis pénzt ebbe a honvédelmi alapba vagy rezsicsökkentési alapba, akkor kérjük, itt is keressenek. Közben, államtitkár úr, önök a tegnapi napon bejelentik, hogy közel ezermilliárd forintos devizakötvényt bocsátanak ki, és devizaadósságba verik továbbra az országot. [[15.00]] Tehát az hogyan van? Meg pedzegették, hogy aztán az ellenzéki pártoknak, tényleg nekik is be kéne már fizetni a Rezsivédelmi Alapba, mert az nem járja, hogy ők is milyen sok pénzt kapnak. De azt mondja már meg, hogy hogyan lehet egy szájjal kettőfelé fújni? Hogy lehet extraprofitról osztani az észt, meg mindenkinek megmondani, hogy ki mindenki fizessen be ebbe az alapba, miközben az általam felsorolt dolgokba öntik a milliárdokat saját maguknak, a legszűkebb politikai vezetői körnek, és közben ezermilliárddal adósítják el az országot? Ez a kettő egyszerre, államtitkár úr, nem megy. Röviden összefoglalva: ami a honvédelmi törvény, a Vbö., illetve az Alaptörvény kilencedik módosításából adódó, leginkább az összehangolt védelmi tevékenység válsághelyzeti dolgaira vonatkozik, azt mi ebben a formában támogatni nem tudjuk. Az pedig, még egyszer mondom, erős politikai hozzáállást tükröz vagy önkritika-mentességet, hogy nemcsak a miniszterelnök, hanem a közvetlen miniszteri, politikai vezetői kör fizetésének az emelését, sőt akár korlátok nélküli emelését jelen pillanatban hozzák be ide a Ház elé; szerintem jó lenne, ha ezt visszavonnák. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Arató Gergely tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, így további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Komáromi Zoltán képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt két évben egy nagyvárosnyi ember halt meg Covid-fertőzésben, valamint amiatt, hogy a végletekig kivéreztetett egészségügyi rendszerünk nem volt képes meggyógyítani azokat a betegeket, akik nem Covid-fertőzésben haltak meg, hanem daganatos betegségben, szívrohamban, sztrókban. (Az elnöki széket Dúró Dóra, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ez utóbbi betegek szenvedéséhez és halálához jelentősen hozzájárultak azok a kapkodó, dilettáns kormányzati intézkedések is, amelyeknek tanúi lehettünk. Azok is, akik a magánegészségügyben tudják magukat kivizsgáltatni, gyógyíttatni, észrevehették az utóbbi hetekben, hónapokban, hogy már ott is problémákkal küszködnek, hosszabbodott a várakozási idő, többek közt a humánerőforrás-hiány miatt. Az átlagos magyar állampolgár a legtöbbször nem is jut hozzá ilyen ellátáshoz, hiába fizeti egész életében a tb-járulékot, a legalapvetőbb diagnosztikai és terápiás beavatkozásokhoz is csak többhetes, nem kivételes módon akár több hónapos várakozás után juthat hozzá. Hogy van az, hogy az emberek éveken keresztül befizettek rengeteg pénzt a költségvetésbe az egészségügyi ellátásukra, amikor pedig véletlenül olyan helyzetbe kerülnek, hogy bekerülnek valamilyen egészségügyi intézetbe, akkor sokszor a vakszerencsének és egyébként az orvosok, ápolók elhivatottságának köszönhető az, ha túlélik, mert ha a finanszírozáson múlna, akkor biztos, hogy nagy bajba kerülnének? Új kormány, új kormányzati szerkezet, új prioritások úgy gondoltuk, hogy 12 év után végre az emberek kerülnek, kerülhetnek a gyógyítás fókuszába. Azt gondolhattuk, hogy az oktatással kapcsolatos kormányzati hozzáállás nem lesz jellemző az egészségügyre, hiszen ha itt működési zavarok, áthidalhatatlan problémák jelentkeznek, és azt a rendszerben dolgozók nem tudják kivédeni, mérsékelni vagy megszüntetni, abba bizony emberek halhatnak bele. Alig egy hónapja L. Simon László múzeumigazgató úr szembesült a rideg magyar valósággal, és bár az általa leírt anomáliáról hamar kiderült, hogy az általa pellengérre állított háziorvos nem is hibázott, de bepillantást engedett abba, hogy már nem csak ellenzéki nyavalygás, ha valaki az egészségügy működési zavarairól beszél. Úgy gondoltuk, hogy na, végre történik valami, változás lesz de ehhez képest mit látunk? Egyrészt a szakdolgozók és a nem egészségügyi végzettségű, de egészségügyben dolgozók az idén sem kaptak jelentős béremelést, holott ez egy olyan probléma, aminek a megoldása lassíthatná vagy megállíthatná az egészségügyi dolgozók ágazatból történő elvándorlását. Összességében a törvényjavaslat egy jelentős része a technikai szövegmódosításokat és a honvédelemről, a Magyar Honvédségről szóló törvénnyel való összhang megteremtését szolgálja, és bevezet egy új fogalmat, az összehangolt védelmi tevékenységet, és minden érdemi módosítás erre fókuszál. A módosítások a katonai védekezés, a honvédelem tematikáját erősítik, az „összehangolt védelmi tevékenység”, a „váratlan támadás” és a „védelmi, biztonsági érdek” kifejezések használatával. A kormányzati kommunikációval és ezzel a törvényjavaslattal is azt a hatást érzékeltetik, mintha Magyarország támadás alatt állna, vagy hamarosan bekövetkezhetne egy ilyen támadás. A kórházparancsnoki tisztség a honvédség alkalmazásának első olyan területe, ahol a katonák és a nem katonai kötelékben szolgáló személyek alkalmazása semmilyen formában nem különült el. A kórházparancsnokok a belügyminiszter javaslata és a miniszterelnök megbízása alapján jártak el, vagyis a kórházak élén kiépített kórházparancsnoki hierarchia minden egyes pontján a miniszterelnök által kinevezett személy áll. A megbízást követően a belügyminiszter rendeli ki a kórházparancsnokokat az egészségügyi intézmények élére. A kórházparancsnokot nemcsak állami fenntartású egészségügyi intézmény élére lehet kirendelni, hanem önkormányzati, egyházi vagy magánintézmény, illetve egy későbbi módosítás révén 200 főnél több ellátottat gondozó idősotthonok élére is. Külön rendelkezés hiányában a végrehajtott javaslatokért végső soron az intézményvezető felel, noha a rendelet nem biztosított döntési szabadságot a javaslat végrehajtásával kapcsolatban. Annak ellenére, hogy a javaslat végrehajtását kötelezővé tette, a rendelet nem mentesíti az intézményvezetőt a javaslat teljesítéséből fakadó következményektől és a felelősség alól. Rátérve a törvényjavaslat egészségügyi vonatkozására: a 14., 15., 16., 17. § az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvényt fogja módosítani. Az egészségügyi törvény 228. §-ában 2012 óta úgy szerepel az egészségügyi válsághelyzet, hogy azt az országos tiszti főorvos javaslatára, a miniszter előterjesztése alapján, a kormány rendelheti el meghatározott feltételek fennállása esetén. Egészségügyi válsághelyzet elrendelésének van helye: a) a WHO nemzetközi egészségügyi rendszabályainak kihirdetéséről szóló törvény szerinti nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet vagy egyéb járvány esetén járványügyi szükséghelyzet esetén; b) az a) pont alá nem tartozó, rendszerint váratlanul bekövetkező esemény esetén, amely az állampolgárok életét, testi épségét, egészségét vagy az egészségügyi szolgáltatók működését veszélyezteti vagy károsítja oly mértékben, hogy az az egészségügyi ellátási szükségletek és a helyben rendelkezésre álló kapacitás közti aránytalanság kialakulásához vezet, továbbá az egészségügyi államigazgatási szerv, az egészségügyi szolgáltatók vagy más állami és önkormányzati szervek együttműködését teszi szükségessé. A c) pontban olyan esetről van szó, amikor egy gyógyintézet külön jogszabály szerinti ellátási területéhez tartozó lakosság egészségügyi ellátását súlyosan és közvetlenül akadályozza, feltéve, hogy az ellátási területéhez tartozó lakosság más gyógyintézet általi ellátása aránytalan nehézséggel járna. Erre hívnám fel a figyelmet, hogy ez a helyzet manapság egyre többször előfordul. Annyi megjegyzésem van tehát, hogy jelenlegi tudomásom szerint két városi és egy megyei kórházban fennállt, illetve fennáll ilyen helyzet, de nem hallottam, hogy az országos tiszti főorvos ilyen jellegű intézkedést rendelt volna el. Egyébként az idézett törvény jelenlegi állapota szabályozná az egészségügyi válsághelyzet feltételeinek fennállására vonatkozó lépéseket: az azt indokoló okokat, körülményeket az országos tiszti főorvos figyelemmel kéne hogy kísérje, és ha az elrendezés feltételei nem állnak fenn, akkor kezdeményezni kellene az illetékes miniszternél, hogy tegyen javaslatot a kormánynak a hatályon kívül helyezésére. Hát, az utóbbi időszakban ezt nem tapasztaltuk, hiszen az lenne a jogszerű, ha a veszélyhelyzet kihirdetése szorosan kapcsolódna a veszélyhelyzet létrejöttéhez; ha a járványügyi szükséghelyzetet akkor hirdetné meg a kormány, amikor megjelenik a járvány, illetve a járványhelyzet megszűnte után nem tartaná fenn hónapokig. [[15.10]] A beterjesztett javaslat kiemeli, ami a jelenleg hatályos jogszabályban nem szerepel, hogy az egészségügyi válsághelyzet összehangolt védelmi tevékenység. Kimondja, hogy az egészségügyi válsághelyzet idején a betegek ellátása egészségügyi válsághelyzeti ellátás keretében történik. Egészségügyi válsághelyzetben bármely egészségügyi dolgozó, ide nem értve a szakképzésben részt vevőket, más egészségügyi tevékenység ellátására alapellátást, járóbeteg-szakellátást vagy fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi intézménybe vagy időszakosan működő gyógyintézetbe kirendelhető. Jól emlékszünk rá, hogy a sokat emlegetett egészségügyi szolgálati jogviszonyt bevezető 2020. évi C. törvény elfogadásakor mind az ellenzéki pártok, mind az egészségügyi dolgozókat képviselő szakmai szervezetek a törvénynek ezt a részét bírálták leghevesebben, annyira, hogy a kormány végül is meghátrálni kényszerült. Most ismét előkerült ez a sokat szidott kirendelés, ugyanúgy az időtartam szabályozása nélkül, földrajzi korlátok megnevezése nélkül, a költségek megtérítésének szabályozása nélkül, sőt annyiban kiterjesztve ezt, hogy azok az alapellátásban dolgozó szakemberek is részt vesznek így a törvény megfogalmazása szerint, ebben; azok a háziorvosok, akik egyébként mind a szerződésükben, mind az illetékes települési önkormányzattal kötött feladatellátási szerződésükben a praxisukra vonatkozóan személyes részvételre kötelezettek. A javaslat szerint az egészségügyi dolgozók kirendeléséről az egészségügyi államigazgatási szerv, több megye érintettsége esetén operatív törzs vagy és itt van egy érdekes megfogalmazás a kormány rendeletében kijelölt más szervezet dönt. Melyik lesz ez a szervezet? Országos Kórházi Főigazgatóság, NNK? Erre a kérdésekre bizony választ várnak az egészségügyi dolgozók, és ez az ambíciójuk teljes mértékben érthető és támogatható. Megjegyzem, hogy a javaslat jelenlegi formájában az időtartam addig tarthat, amíg a kirendelést kérő egészségügyi intézmény csak a kirendelt dolgozók segítségével tudja ellátni az egészségügyi válsághelyzet miatt a többletfeladatait. Ennek tehát, ellentétben a korlátozott időtartamú kinevezéstől eltérő foglalkoztatástól, sem időbeli, sem földrajzi korlátja nincs. Újabb passzus szerint, amennyiben a munkavállaló alapos indok nélkül tagadja meg az utasítás teljesítését, fegyelmi és munkajogi következményekkel lehet számolnia. A gyakorlat csak ezt követően formálódik, így kérdés, hogy leszneke ebből munkajogi viták, illetve azok megítélésében a bírói gyakorlat milyen szempontokat dolgoz ki az egészségügyi alkalmazottak kirendelése esetén. Végül felhívom a kormányt és a tisztelt kormánypárti képviselőtársaim figyelmét, hogy a beterjesztett salátatörvény elfogadása esetén ne lepődjenek meg azon, ha ennek hatására nemhogy javul, hanem veszélybe kerül a magyar emberek egészségügyi ellátásának a biztonsága. Már most is működési zavarokról hallunk, főleg vidéki kórházakból. Szülészeti osztályok, sürgősségi betegellátó osztályok működését korlátozták pont a betegek biztonságos ellátása érdekében. A múlt hónapban voltak olyan napok, amikor Jász-Nagykun-Szolnok megyében, a megyei kórházban megszűnt a sztrókos betegek ellátása, ennek következtében olyan helyzet alakult ki, hogy akár Budapestre, a Honvédkórházba, akár a Debreceni Klinikai Központba szállította a mentőszolgálat az ilyen helyzetbe került betegeket, szinte lehetetlen feladat volt vagy lett volna megfelelő időablakban hatékonyan beavatkozni, márpedig ennek hiányában jelentősen megnőtt vagy megnőtt volna annak a rizikója, hogy maradandó károsodást okozzon neki a sztrók. És még valami: június van, júliusban-augusztusban az egészségügyi dolgozók is szeretnének szabadságra menni. Nem látom annak biztosítékait, hogy az ország valamennyi egészségügyi intézetében zavartalan marad a betegek ellátása. Ha pedig ez a törvényjavaslat valóban korlátlan jogosítványokkal ruházza fel a kormányt, akkor ne lepődjenek meg, ha ez felgyorsítja az egészségügyi dolgozók felmondási hajlandóságát. Amit elmondtam, azt az egészségügyi dolgozók és az általuk ellátott betegek védelme érdekében mondtam el, és nagyon szeretném, ha ez a törvényjavaslat beletartozna abba a körbe, amit egyébként a kijelölt miniszter úr is megígért, és a felelős államtitkár úr is megígért, hogy a szakmai szervezetekkel és a betegjogi szervezetekkel való egyeztetés nélkül semmilyen, az egészségügyet szabályozó vagy befolyásoló jogszabályt nem alkotnak. Én szeretném erre felhívni a figyelmet, és felkérni a kormányt, hogy ezt az ígéretét is tartsa be. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszöntöm képviselőtársaimat. Egyúttal megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Mivel további jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő képviseletében Fürjes Balázs államtitkár urat, hogy kíváne reagálni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy kíván, ezért megadom a szót Fürjes Balázs államtitkárnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Sok minden elhangzott. Köszönöm szépen, hogy komolyan vették a frakciók a törvényjavaslat vitáját. Elnézést kérünk Arató képviselő úrtól, hogyha a pünkösdi vallási ünnepet, elkötelezett ünneplést megzavartuk. Az élet sajnos nem áll meg. Fenyegetőzni meg eszem ágában sem volt, azt jeleztem csak a jegyzőkönyv kedvéért, hogy időtakarékos akartam lenni, ezért azt a sok példát, amit most sem fogok idecitálni, amik arról szólnak, hogy ellenzéki frakcióvezetők, politikusok jóval nagyobb összegű juttatásban részesülnek évek óta, mint a miniszterelnök, ezt a számháborút nem látom szükségesnek megnyitni. Nem lesz a miniszterelnök fizetése természetesen ez nem igaz az osztrák kancelláréval egyenlő, nem emeli senki nincs ilyen szándék a miniszterelnök fizetését az osztrák kancellá-réra. Ha a törvényjavaslat elfogadást nyer, akkor kevesebb mint a felét fogja keresni a szomszédos ország kormányfőjéhez képest a magyar kormányfő. Megszorítás sincsen, természetesen ezt képviselő úr nagyon jól tudja. Az az önök monopóliuma, a baloldal monopóliuma, eszünk ágában sincs elvenni, ez az önök kiváltsága, nem tudjuk, hogy lesze még rá, hogy mikor lesz rá legközelebb lehetőségük, Magyarországon az elmúlt évtizedekben megszorításokat csakis a baloldal vezetett be. Mivel képviselő úr ezt idehozta, muszáj belemenni ebbe a kérdésbe. Az önök kormányzása alatt a gáz ára a háromszorosára emelkedett, az áramé a duplájára. Amikor önök kormányoztak, képviselő úr, akkor a magyar családok, háztartások a legdrágább gáz- és áramköltségeket voltak kénytelenek viselni. A munkanélküliség az egekbe nőtt, a 13. havi nyugdíjat elvették, a családtámogatásokat megszüntették, az otthontámogatási rendszert leépítették, devizahitelbe kergették az embereket [[Arató Gergely: A Fidesz engedélyezte.]] , amibe aztán sokan tönkre is mentek. Jól tudjuk, hogy megszorításokat önök szoktak alkalmazni. Megszorítások nincsenek, ehhez képest, ahogy az expozéban is elmondtam, különböző típusú, rajtunk kívül álló, tőlünk független veszélyforrások vannak, és a magyar kormány elkötelezett abban, hogy meg fogja védeni Magyarország polgárait és családjait. Novák Előd képviselő úrnak azt szeretném mondani, hogy bizottságban lehet még erről beszélni, de a lőfegyverek és a lőszerek ellenőrzésével kapcsolatban mi visszaélésekre nem látunk lehetőséget, pontosan a nemzetbiztonsági érdekekből a technikai módosításnak az a célja, hogy minden körülmény között, amikor ilyen szükséges, akkor az ellenőrzéseket el lehessen végezni. Keresztes képviselő úrnak a fejlesztési tanácsokkal kapcsolatban: nem a gyámság szót használnánk, hanem az együttműködést; főleg azon fejlesztési tanácsok esetében, ahol döntően közösségi, állami források felhasználásával tudnak megvalósulni a fejlesztések. Ezért kifejezetten hasznos, ha a fejlesztési tanácsban törvényesen, ennek megfelelően a költségvetésről alapvetően döntő, illetve a költségvetést a parlament döntése alapján felhasználó, a költségvetést a parlament elé beterjesztő kormány képviselői részt vesznek. [[15.20]] Bóka polgármester úr dicséretét köszönöm, tolmácsolni fogom neki. Nem kell félteni attól, hogy ön megdicsérte. Közöttünk erősebb a bizalom és az összetartozás, mintsem hogy ezt megingassa az, hogy egy ellenzéki képviselő kedvezően nyilatkozik egy politikustársunkról, szemben önökkel, ahol árulózni szokás, és a miniszterelnök-jelöltjük naponta keresi az árulókat minden bokorban, az önök pártjainak sorában. Nálunk ez másként van. A fejlesztési régiókkal, tanácsokkal kapcsolatban egyébként a kormánybiztosok munkáját, az önök által is említett kormánybiztosok munkáját irányító Navracsics miniszter úr pedig bizonyára áll rendelkezésre a legkülönbözőbb műfajokban az Országgyűlés számára. Nem szeretnék számháborúba menni az ügyben, hogy a szegénység, a szegénységnek való kitettség, hogy csökkent a váratlan kiadást nehezen viselő családok, háztartások száma. Tényleg azt kérem, képviselő úr tegnap is talán Rétvári Bence idézte ezeket a számokat , ne nekünk higgyenek, az Eurostat statisztikáját nézzék meg! Minden dimenzióban kedvező változás történt az elmúlt években. Nem volt nehéz, a baloldali kormányokhoz képest alacsony szintről indultunk. Van még bőven teendő, de hogy az irány kedvező és a szegénység minden baloldali, hamis állítással szemben nem nő, hanem csökken Magyarországon, ezt az Eurostat számai alátámasztják, még akkor is, hogyha Harangozó képviselő úr felvonja a szemöldökét, ami természetesen szíve joga. Ha a közlekedési reformokat is megnézzük, mi minden történt a vasútvonalak, járműpark-felújítás, útépítés, autópálya-, gyorsforgalmiút-építés tekinte-tében , Budapest külön történet, ahol órákat lehetne beszélni arról, hogy Budapest közlekedésfejlesztésében az elmúlt 12 évben nagyon nagy részt kormányzati erőforrásokból és támogatással mi minden történt, egyszerűen nem stimmel, mintha nem ugyanazt a mozit néznénk. Nincs megszorítás, rezsivédelem van. Mindig is azt mondtuk, kicsit azt érzem a rezsivel kapcsolatban, hogy ha van rajtunk sapka, az a baj, ha nincs, az a baj. Amikor bevezettük a rezsivédelmet eredendően úgy, hogy csak a családok védelmét szolgálta, az sem volt jó. Amikor kibővítettük, mert az ország gazdasági helyzete és a nemzetközi környezet sokkal stabilabb volt, lehetővé tette, kibővítettük önkormányzati gazdálkodó szervezetek számára, az is baj volt. Most egyszerűen az történik, hogy van egy nemzetközi helyzet, van egy rajtunk kívül álló háborús helyzet, gazdasági válság, ugyanakkor tapodtat sem engedünk a családok védelméből. Ezt szolgálja a Rezsivédelmi Alap, ami a Honvédelmi Alap mellett a legfontosabb intézménye a jövő évi költségvetésnek is, és meg fogjuk védeni a magyar családokat ebben a tekintetben is. Ironikusan mondhatnám Harangozó képviselő úrnak, hogy köszönjük a dicséretet, hogy megint léptek egy nagyot. Valóban mindig azon vagyunk, hogy mindenki léphessen egyet előre Magyarországon. Ez az elmúlt években a polgárok, állampolgárok, családok, vállalkozások tekintetében mindig meg tudott történni. Talán akkor lennék a legbölcsebb, ha úgy reagálnék a fölszólalására, hogy a békés egymás mellett élés jegyében úgy látom, abban tudunk egyetérteni, hogy szinte semmiben sem értünk egyet, de hát ennek szabad lennie. Demokráciában kormány és ellenzék viszonylatában a vita a természetes állapot, az egyetértés kivételes, kitüntetett pillanat. Egy megjegyzést még csak: ahogy egyik tárgyban itt fölsorolta, hogy az egyik tárgybani törvényjavaslatot sem támogatták korábban sem, ezt sem fogják támogatni. Megszoktuk, hogy semmit sem támogatnak. Mivel önöknél a bizalom meg az árulózás másképp van, ezért nem árulom el, hogy melyik társától, de én az ön egyik társától tanultam bölcs mondás volt , amikor meglepődve, évekkel ezelőtt egy fontos kormányzati javaslatra igent mondott, hogy kell olykor igent is mondani, hogy a nemek hitelesek legyenek. Ha valaki mindig csak nemet mond, az előbb-utóbb hiteltelenné válik. Van annak diszkrét bája, hogy az 1990 előtt rendszeresen antidemokratikus módon saját állampolgáraival szemben erőszakot alkalmazó állampárt jogutódjának képviselője és a 2006-ban is magyar állampolgárokra törvénytelenül rárontó, erőszakot alkalmazó egykori kormányzat képviselője vádol bennünket azzal, hogy esetleg visszaélnénk a törvények adta lehetőségekkel. Még egy megjegyzést azért: ma is sokat hallottuk ezt, hogy izgalmi állapot fenntartása. Délelőtt elhangzott, hogy a propaganda a győzelem oka. Tegyük fel egy pillanatra, föltéve, de meg nem engedve, hogy önöknek igaza van, és mi mindenféle gonosz szándéktól vezérelve manipulálni akarjuk az embereket, de amikor önök ebben találják meg a választási eredmények okát, akkor a magyarokat nézik le. Mert rólunk mondjanak kígyót-békát, azt megszoktuk; de ettől még tudjuk végezni a dolgunkat. De hogyha mi manipulálni tudnánk a magyarokat, azzal önök valóban azt mondják, hogy a magyar szavazók nem felnőtt és nem önállóan gondolkodó emberek. A magyar emberek felnőttek, önállóan gondolkodnak, mindenféle hatás éri őket, mindenféle hírveréssel találkoznak, és el tudták dönteni, hogy mi a helyes választás Magyarország számára. Ne nézzék le a magyarokat! Tekintsék felnőtt embereknek a választókat, és békéljenek meg a választási eredménnyel! Néhány év múlva újra neki fogunk futni mindannyian. Amit pedig a magánvagyonok növekedéséről mondtak, az extraprofitadót nem egy ember azon a listán meg fogja érezni. Hőbörögnek, de köztünk például ez az egyik különbség, hogy mi együttműködünk az ország érekében a nemzeti nagytőkések képviselőivel, de nem vagyunk a foglyaik, úgyhogy nem félünk akár személyesen nekik is érdeksérelmet okozni. Az Országgyűlés kontrolljáról pedig azt tudom mondani, hogy ahogy eddig is, a veszélyhelyzet alatt az Országgyűlés folyamatosan működik és ülésezik, és tudja gyakorolni minden, a kormányt ellenőrző jogosítványát. Köszönöm szépen a tisztelt figyelmet. Továbbra is kérjük a törvényjavaslat támogatását.
Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a vita lezárásáig volt lehetőség. A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk, most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselője: a „Mi városunk, Pécs 90.” címmel mondja el napirend utáni felszólalását. Megadom a szót a képviselő úrnak, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalásaimban jellemzően szűkebb hazám, Pécs ügyeivel foglalkozom, a Pécsett megjelenő problémákról és a lehetséges megoldási javaslatokról szoktam beszélni, és ez így lesz a mai napon is. Tudjuk azt, hogy nagyon nehéz körülmények között kell most mindenkinek helytállnia, válságok korát éljük. A szomszédban háborús konfliktus bontakozott ki az orosz agressziót követően, és ez az élet szinte minden területére rányomja a bélyegét. Látjuk azt, hogy egy energiaválság van kibontakozóban Magyarországon, hogy az energiabiztonság kérdése napirendre került, és fokozottan komoly figyelmet kíván mindenkitől, minden magyarországi döntéshozótól. Ugye, az teljesen egyértelmű, hogy ebben a helyzetben mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy Magyarország energiabiztonságát, energiaellátását biztosítani lehessen, és azért is mindent el kell követnünk, hogy az Oroszországtól való energiapolitikai kiszolgáltatottságot csökkenteni lehessen. Ezt ki tudjuk mondani, hogy erre a magyar kormány nem tett kísérletet sem az elmúlt ciklusok alatt, sőt, a Paks II.-projekttel még ebben a helyzetben is elmélyítenék Magyarország kiszolgáltatottságát az energiaellátás tekintetében. Az elmúlt időszakban a miniszteri meghallgatásokra is sor került valamennyi bizottságban, és itt hallhattuk Palkovics László ipari fejlesztésért felelős minisztertől azt a kijelentést, miszerint ebben a nehéz helyzetben nem az számít, hogy az energiának mi a színe, hanem az, hogy legyen energia. Most ennek ellenére a kormány a jelek szerint fenntartja azt a szakmailag indokolatlan döntését, miszerint a szélenergia alkalmazását továbbra is tiltják Magyarországon, és az is látható, hogy ez a tendencia folytatódik, hogy a napenergia használatát is különböző adókkal, illetve adminisztratív eszközökkel korlátozzák. És cserébe olyanról is beszél Palkovics miniszter úr, hogy a kormány szerint érdemes korábban már lezárt ügyeket, lezárt döntéseket újra kinyitni, és esetleg lehetséges tartalékok után kutatva említette a mecseki uránbányászat kérdését is. Tudjuk azt, hogy Magyarországon korábban már volt uránbányászat a mecseki térségben, Pécs közelében, Kővágószőlős határában, és azt is tudjuk, hogy ez milyen brutális környezetpusztítást okozott amellett, hogy gazdasági szempontból igazából soha nem volt értelmezhető. [[15.30]] Ezt a tevékenységet már nagyon-nagyon régen lezárták, ugyanakkor több tíz milliárd forintot kellett eddig a rekultivációra költeni, és azt is tudjuk, hogy ez a fajta környezetpusztítás soha nem helyrehozható, és tulajdonképpen ez a rekultivációs munka, a pécsi ivóvízbázis védelme soha abba nem hagyható, soha be nem fejezhető tevékenység, éves szinten pedig sok tíz millió forintba kerül a magyar adófizetőknek. Ennek fényében kinyitni újra ezt a gondolatkísérletet, hogy újra lehetne a mecseki térségben uránbányászat, az súlyos felelőtlenség, még így a gondolatkísérlet szintjén is. Amellett ugyanis, hogy ez egy borzasztóan környezetpusztító tevékenység, ez a fajta uránbányászat, amire vannak szándékok különböző gazdasági szereplők részéről, már egyáltalán nem jelentene olyanfajta gazdasági hatást Pécs és térsége számára, mint amilyet a korábbi uránbányászati tevékenység jelentett. Itt arról van szó, hogy bizonyos külföldi érdekeltségű szereplők szeretnének újra uránbányászati tevékenységet nyitni, ehhez jogokat szerezni, ugyanakkor ez csak néhány száz embernek adna munkát, jellemzően olyan munkakörökben, amelyeket egyébként a pécsi munkaerőpiac nem is tudna feltölteni. Tehát a pécsieknek munkát nem jelentene, adóbevételt szintén nem jelentene, a gazdasági hatások szempontjából is kifejezetten negatív lenne, nem beszélve a rendkívül súlyos környezeti kockázatokról, környezeti hatásokról. Arról is beszélni kell, hogy ennek az uránbányászati tevékenységnek már csak az engedélyezési eljárása is óriási gazdasági károkat okozna, hiszen a tervek szerint egy bányatelek kialakítása történne meg, ami 1300 pécsi ingatlan esetében elképesztő mértékű értéktelenedést jelentene, hiszen bejegyzésre kerülne a bányatelek ennek a joghatásával együtt rengeteg pécsi ingatlanra, és ezek az ingatlanok nagymértékben és igen gyorsan veszítenének az értékükből. Ezért azt tudjuk mondani, hogy ez a gondolatkísérlet is elfogadhatatlan, ezt az ötletet már ebben a stádiumában kell elvetni, és mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy ne is folytatódhasson az esetleges új uránbányászati tevékenység engedélyezése, ami egyébként kiterjedne Pécs lakott területei alá is. Pécs városa és a megye is kifejezte már akaratát, szándékát, hogy Pécs városa a gazdaságfejlesztést a fenntarthatóság irányából, a fenntarthatóság elveinek figyelembevételével tudja csak elképzelni, ezzel tökéletesen ellentétes lenne mind egy új uránbánya, mind egy atomtemető építése, és Pécs ezt már határozatban is kimondta. Elvárjuk a kormánytól és minden szereplőtől, hogy ezt tartsák tiszteletben. Köszönöm szépen.
Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője: „Harmadszor próbálnak a fehérellenes rasszista Nelson Mandeláról budapesti közterületet elnevezni” címmel. Öné a szó öt percben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Mélyen tisztelt Asszonyom! Tisztelt Országgyűlés! Rasszista provokáció, hogy harmadszor is támad a Karácsony Gergely vezette Fővárosi Közgyűlés egyhangú döntésével, tehát fideszes támogatással is, hogy a kommunista, fehérgyűlölő Nelson Mandeláról közterület legyen elnevezve. Kétszer már sikerült megakadályoznia a Mi Hazánk Mozgalomnak ezt a nagykoalíciós ámokfutást. 2018-ban a Tarlós István vezette Fővárosi Közgyűlés egyhangúlag, a Jobbikkal és a Fidesszel együtt megszavazta a fehérellenes terrorista Nelson Mandeláról való parkelnevezést, majd a Mi Hazánk Mozgalom egyedüli pártként tiltakozott, és jobboldali értelmiségiek is markáns kritikát fogalmaztak meg Mandelával kapcsolatban. Így sikerült meghátrálásra bírnunk Tarlós Istvánt és az összes pártot: visszavonták a közterület-elnevezési határozatot. Ez tehát egy komoly antikommunista sikerünk volt. Toroczkai László, a Mi Hazánk elnöke tartott 2018-ban tiltakozó sajtótájékoztatót a XI. kerületben tervezett Mandela park helyszínén, és interneten is tiltakoztunk. Túl azon, hogy Nelson Mandela egy olyan rendszert hozott létre, amely nyíltan diszkriminálja a fehéreket és egy olyan, egyre kevésbé élhető országot, ahol egekbe szökött a bűnözés, ahol fehér farmerek ezreit gyilkolták le válogatott kegyetlenséggel, Nelson Mandela ráadásul kommunista is volt. Az általa vezetett Afrikai Nemzeti Kongresszus a Dél-afrikai Kommunista Párttal lépett szövetségre, és a párt saját szóvivője és weboldala szerint Mandela nemcsak tagja, hanem egyik vezetője is volt a Dél-afrikai Kommunista Pártnak. Karácsony Gergely 2020-ban ismét kezdeményezte ugyanannak a parknak az elnevezését a fehérellenes rasszista Nelson Mandeláról, és az újbudai önkormányzat szavazott róla, a Mi Hazánk Mozgalom újabb markáns tiltakozása után persze. Közel nyolcórás testületi ülésen hosszú vita után 11:10 arányú szavazáson elutasította a kezdeményezést, még László Imre DK-s polgármester is vállalhatatlannak érezve azt, nemmel voksolt, így egy fideszes képviselő távolmaradása ellenére születhetett ilyen döntés. Tudják, ez volt az az emlékezetes ülés, amikor egy hirtelen őszinteségi rohamában a DK-s polgármester Hitlert méltatta. A máskor vadul nácizó Karácsony Gergely Adolf Hitler méltatásának ügyében természetesen lapított. Pikáns volt egyébként, ahogy a Momentum frakcióvezetője a Nelson Mandeláról szóló testületi vitában tévesen többször és kizárólag „arbeitheid”-nak nevezte a dél-afrikai apartheid rezsimet, így megint a hitleri „Arbeit macht frei” jelszóra asszociálva, miközben magát a nemzetközi kapcsolatok szakértőjének titulálja. László Imre polgármester pedig később Mandelát Mengelével keverte, így azt gondolom, hogy elfogadhatatlan, hogy a balliberálisok akarnak történelmi kiselőadást tartani, illetve leckét adni emlékezetpolitikából a magunkfajtáknak. A Mi Hazánk helyi önkormányzati képviselőjeként jómagam is tiltakoztam Karácsony Gergely rasszista provokációja miatt. Módosító javaslatban 2020-ban először a lakók megkérdezését szorgalmaztam, majd az Etele út melletti közterületnek az Etele park elnevezést javasoltam inkább, de ezeket is elutasították, így a park végül névtelen maradt. Talán egyszer majd Horthy Miklós nevét viselheti. Nem tudom, hogy Karácsony Gergelynek, illetve a Fidesznek is miért olyan fontos, de kétévente újra nekifutnak most megint. Újbudát már feladták, de a Gellérthegy szomszédos, I. kerületi részén szeretnének egy 5 ezer négyzetméteres parkot a terrorista Mandeláról elnevezni. Bár, miként utánajártam, az I. kerületi önkormányzat még nem is döntött az ügyben, pedig illetékesek, és a szavazatuk, a döntésük nélkül ezt nem is lehet megtenni, a Főpolgármesteri Hivatal az MTI-vel közölte, hogy az emlékmű átadása július 18-án lesz. Ez már így az önkormányzatiság megcsúfolása a Fővárosi Önkormányzat részéről, még ha egyhangú határozatot hoztak is erről a fővárosban, de az I. kerületi döntés ehhez még hiányzik. Tisztelt Országgyűlés! Ceterum censeo: sem Mandela, sem Mengele, sem Hitler, a kompromisszumos Horthy park elnevezését javasolja a Mi Hazánk Mozgalom. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Mi Hazánk képviselői részéről.]]
Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, a DK képviselője: „Mi történik Újpesten?” címmel. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Folytatom azt a hagyományomat vagy talán inkább szokásomat inkább így mondom , hogy időről időre beszámolok arról, mi történik a választókerületünkben, hogy azokról a jó gyakorlatokról essen szó, amit akár más is magáévá tehet. Most azonban egy picit eltérek ettől, mert itt egy konkrét fejlesztési ügyről fogok beszélni, amelynek fontos mérföldkövéhez érkeztünk. A választókörzetemben állandó téma maga a közlekedés, ugyanis a főváros peremén lévő kerületbe nap mint nap több ezer ember érkezik az agglomerációból, utaznak, és valamilyen formában Újpesten és Angyalföldön keresztül jutnak a városba. Hosszú ideje lóg a levegőben az aquincumi híd ügye, ennek a lehetősége, hogy ez lehet a megoldás, egy közlekedési könnyítés, ami azt jelentené, hogy Óbudáról könnyebb átjutni Újpestre, nem pedig nagy kerülővel. De hogy ezt el lehessen dönteni, a tervezőkkel együttműködve egy olyan vita indult el, egy olyan közvélemény-kutatás, hogy tulajdonképpen a megépítésnek melyik formáját legyen érdemes választani. A BKK-val együttműködve honlapon megosztásra kerültek ezek a változatok, amelyek lényegében arról szólnak, hogy ezekben a szabályozási tervekben egy új északi híd megépítése szerepel. Aquincumnál, a Pók utcától indulva a Váci útig épülne meg ez a híd, és ezen a vonalon, az újpesti vasúti hídon, amelyet a köznyelv északi összekötő vasúti hídként emleget, és amelyen egyébként jelenleg is van egy vasúti híd, gyalogos-kerékpáros kapcsolat létesülne a Duna két partja között. [[15.40]] Ugyanakkor autóval és a BKK járataival a jelen pillanatban is csak egy nagy kerülővel lehet, tehát ma is gyalogosan lehet átjutni, de egyébként autókkal csak nagy kerülővel lehet ezt megtenni. Ez a kerülő az oka annak, hogy egyébként nagyon sokan jönnek sokkal beljebb a városba, és éppen ezért indokolt lenne ennek a hídnak a végiggondolása. Egy új híd rövidebb, gyorsabb utazásokat tenne lehetővé Budapest északi területei között. Ez nemcsak az itt közlekedők életét könnyíti meg, hanem a felesleges kerülők megszüntetésével lehetőséget teremt arra, hogy további forgalomcsillapító intézkedéseket lehessen bevezetni és ennek megfelelően erről gondoskodni. De tulajdonképpen mire is van szükség? Hiszen sokat változtak itt az elmúlt időszak alatt a közlekedési szokások, és a tágabb lakókörnyezetünkkel kapcsolatos elvárások is mást jelentenek ma már. Vannak olyan vélemények, amelyek szerint nincs szükség újabb hídra, és éppen ezért nagyon indokolt, hogy erről párbeszédet folytassunk az emberekkel. Ez azt jelenti, hogy egyébként az érintett III. kerületi, IV. kerületi, XIII. kerületi, sőt a XV. kerületi önkormányzatokkal együtt kell ezt a munkát elvégezni. A Fővárosi Önkormányzat vezetése láthatóan elkötelezett a közlekedés fejlesztése mellett, és ezért fontosnak tartja, hogy a híd és a kapcsolódó úthálózat ne terhelje indokolatlan mértékben a közvetlenül érintett lakókörnyezetet. Ezt maga a lakosság is kifejtette. Mérsékelt autóforgalmat, közösségi közlekedési kapcsolatokkal bíró hidat tart kedvezőnek egyébként az előző közvélemény-kutatás, véleménynyilvánítás alapján. A megkérdezettek elsődlegesen az autópálya jellegű híd építésétől tartanak, tehát ők ilyet nem akarnak, és ezt a fejlesztést nem támogatják. A válaszolók azt szeretnék, hogy alacsonyan maradjon az autóforgalom, és ne növekedjen a zaj- és a légszennyezettség. A Budapesti Közlekedési Központ a Fővárosi Önkormányzat megbízásából most részletes megvalósíthatósági tanulmányt készít, és ennek a határideje június 8-án, tehát a mai napon lejár, és ennek megfelelően az új ismeretek alapján lehet majd dönteni. Én mindenesetre már előzetesen szeretném felhívni a figyelmet, hogy bármely változat is kerül elő, bármilyen híd megépítésének előfeltétele, hogy az M0-s híd, illetve az M0-s körgyűrű bezárásra kerüljön, anélkül az egész nagyon keveset ér. Nekem ez a javaslatom. A nyomvonal jelentős részét, ha alagútban is kell elvezetni, meg kell tenni, mert akkor ér valamit a közlekedési fejlesztés. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet.
Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére a Házbizottság ajánlása szerint kerül majd sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom.