[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés második rendkívüli ülésénék első ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre.Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úr a kormány nevében az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte 2019. június 24-25-ére. Az indítványt és annak mellékletét a honlapon megismerhetik a képviselők és az érdeklődők. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásokkal folytatjuk a munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, Demokratikus Koalíció: „Újpest kórházat akar!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Kollégák! Felszólalásomat egy megszólítással kívánom kezdeni, amely a magyar parlamentarizmus történetében meghonosodott, de a Fidesz elmúlt években zajló regnálása következtében egészen más, új jelentésárnyalattal is gazdagodott, miszerint itt a falaknak beszélünk, amikor azt mondom, hogy „Tisztelt Ház!”. Újpesti országgyűlési képviselőként nem először teszem szóvá az Árpád úti kórház ügyét, és tudva azt, hogy ennek a Háznak vannak fülei is, hátha meghallják, és valami történni fog. De úgy tűnik, hogy a kormánytöbbség egyébként lerázza magáról az újpestieknek ezt az igényét, mint a kutya a vizet. Csakhogy engem a választóink nem azért küldtek ide, hogy önöket ezzel békén hagyjam, hanem éppen ellenkezőleg: mi azt akarjuk, hogy ha önök ki is vonulnak a büfébe, és ezzel is demonstrálják, hogy az újpestiek ügye nem érdekli önöket, akkor is elmondjam mindig, hogy a magyar polgárok egy csoportjának, az újpestieknek igenis erre van szükségük, akkor is, ha egyébként ezt más csoportok esetében figyelmen kívül hagyják, legyenek ezek a devizahitelesek vagy akár rokkantnyugdíjasok. A történet önöknek már egyébként jól ismert. A kórház felújításáról a Gyurcsány-, majd a Bajnai-kormány intézkedett, ez elkészült, 2010-re be is fejeződött, majd önök az intézményt két év múlva bezárták. Önökön kívül egyébként senki nem érti, hogy miért volt fontos egy frissen felújított kórházat bezárni; árulják el nekünk, halandóknak is! Az épület hét esztendeje üresen áll, aztán tavaly év végén született egy kormányzati előterjesztés arról, hogy hajléktalanotthont létesítenek benne, idén viszont egy kormányhatározat az ingatlan munkásszállóvá történő átalakításáról intézkedett. Orbánt a Várba, munkásokat bezárt kórházba nagyjából ez az önök alternatívája. Akkor beszéljünk világosan! Amikor önök egy nyilvánvalóan önös pénzügyi vagy hatalmi érdekeiket szolgáló döntés mellé társadalmi támogatást kívánnak demonstrálni, milliárdokat költenek reklámkampányra és konzultációnak csúfolt valamire, de egyébként az érintettek véleményét nem kérik ki rettegnek ettől, mint az ördög a tömjénfüsttől. De egyébként én önöknek elmondom, hogy ha az újpestieket megkérdeznék, akkor ők egyértelműen kórházat akarnak. És nemcsak az újpestiek, mert a XV. kerületben ugyanúgy közel 200 ezer embert érintő normális egészségügyi ellátásra váró lakó ezt várja a mindenkori kormánytól, hogy egyébként ne beszéljek arról, hogy az M0-son kialakult helyzetben havária esetén mit kell csinálni. Ráadásul önök pontosan tudják, hogy néhány héttel ezelőtt is előfordult, hogy a Honvédkórház lemondani kényszerült többszörösen sérült, életveszélyben lévő betegek fogadását. [[Németh Szilárd István: Nem igaz! Hazudsz!]] Négy sürgősségi centrumból háromban ez történt. Ezt a képtelen helyzetet ősztől mi Kálmán Olga fővárosi ellenzéki főpolgármester-jelölti ajánlásával meg fogjuk szüntetni, attól függetlenül, hogy önök egyébként ebben mit tesznek. Mégis érthető, hogy az újpestiek jobb életet remélnek, gyógyulást, szülést és kórházat akarnak. Nemrégiben még a kerület fideszes polgármestere is emellett érvelt, sőt a szupernek hívott álomkórházat is szerette volna Újpesten látni, hogy aztán, gondolom, egy várbeli utasításra koppanjon és elhallgasson. Most csend van, szenvedés, reménykedés abban, hogy nem leszek annyira beteg, hogy orvoshoz kelljen fordulnom. Kihez? Hova? Eközben önök látványműsorokat, fesztiválokat szerveznek országszerte, de mi tudjuk, hogy a király meztelen. A legalapvetőbb feladatukat, a tisztességes egészségügyi ellátást sem tudják megszervezni. Van egy rossz hírem a kormány számára: a kerület polgárai ebben a kérdésben egységesek, elszántak, tisztességes egészségügyi ellátás keretében jól működő szakrendelőt, jó orvosokkal rendelkező kórházat akarnak. Éppen ezért már ezen a héten is tiltakozni fogunk, a nyár közepén is demonstráció lesz a kórház érdekében, mert nem akarjuk azt, hogy ahogy önök is elmondták, az önök minisztere egyébként annak a 200 újpestinek azért kelljen meghalni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , mert nem tudnak rendes ellátást biztosítani, ezért értük kiállunk. Demonstrálni fogunk mindvégig…
Köszönöm, képviselő úr…
…nem akarunk meghalni azért, mert…
Képviselő úr, lejárt az időkerete. Nem kívánom elvenni a hangot…
…önök képtelenek az álláspontunkat figyelembe venni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr; természetesen az időkeretet figyelembe vesszük.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nem tesz mást a DK, mint ahogy az előző hetekben is folytatja az önkormányzati kampányát itt a Parlament falai között, és többször cáfolt álhíreket is szívesen megismételget, ha úgy gondolják, hogy ez a politikai érdekeiket elő tudja segíteni. Tisztelt Képviselő Úr! A Károlyi Sándor Kórház jelenleg is 377 ággyal működik, és az újpestiek egészségének megőrzése és gyógyítása céljából egy 834 millió forintos fejlesztés van folyamatban, amelyet részletesen fogok önnek ismertetni. De először nézzük, hogy nicsak, ki beszél, tehát kik azok, akik jobb minőségű egészségügyi ellátást követelnek. Azok, akik országszerte 16 ezer aktív ágyat szüntettek meg, 600 milliárd forintot vontak ki az egészségügyből, 6 ezer egészségügyi dolgozót bocsátottak el, és az OECD-országok közül egyedül csökkentették Magyarországon az egy főre jutó egészségügyi kiadásokat. Nagy kórházbezárások ideje volt, hiszen bezárták a svábhegyi gyermekkórházat, bezárták az OPNI-t, bezárták a Szabolcs Utcai Kórházat, és bezárták a Schöpf-Merei Ágost Kórház és Anyavédelmi Központot is; az önök kormányzása mind fővárosi szinten, mind országos szinten a kórházbezárások időszakát hozta meg. [[Varju László: Újpestről beszéljen!]] És mivel voltak gigaberuházásaik, amelyek gigakorrupcióba torkollottak, a legnagyobb Magyarország újkori történetében az OLAF jelentése szerint a 4-es metró története volt; nos, ahelyett, hogy Újpesten a teljesen kidolgozott tervek alapján és a szakbizottság által már jóváhagyott módon a manuális tömb kialakítására fordítottak volna önök pénzt, ezt is beleöntötték a négyesmetró-kalapba, és onnan pedig kicsorgatták, ki tudja, hova. [[13.10]] Önök, tisztelt képviselő úr, Újpesttől 173 ágyat vettek el. Önök ott, az önkormányzatban egytől egyik megszavazták ezt. [[Arató Gergely: Ki zárta be a kórházat?]] Bezárták önök 55 ággyal a szülészet-nőgyógyászati részleget, önök a szavazataikkal bezárták 30 ággyal az urológiát, a 3-as belgyógyászatot szintén 60 ággyal bezárták. [[Varju László: Kórházbezárók!]] Ezzel a különböző TVK- és egyéb kedvezőtlen helyzetbe hozásokkal 899 millió forint bevételi lehetőségtől fosztották meg a kórházat. Ezután vezették be a vizitdíjat, amely még inkább igyekezett eltántorítani a betegeket Újpesten is az egészségügyi rendszertől, így egy fedezethiányos helyzetbe hozták saját kórházukat. Ezt próbálták orvosolni, a költségek megtérítését folyamatosan kérte a kórház, de az akkori fenntartó, az MSZP-SZDSZ, tehát az önök által vezetett Fővárosi Önkormányzat, Demszky Gáborral az élén megtagadta, így összesen 2005-10 között a Károlyi Sándor Kórháznak, az újpesti betegeknek önök 3,5 milliárd forintos kárt okoztak. Az egészségügyi fejlesztések nemcsak vidéken valósultak meg, tisztelt képviselő úr, 77 kórházban, 54 rendelőintézetben és 104 mentőállomás esetében [[Arató Gergely: Mi van az újpesti kórházzal? Az elnök csenget.]] , hanem itt, Budapesten is folyamatosak. Ön is tudja, hogy a következő években 700 milliárd forintot költünk a budapestiek, újpestiek, XV. kerületiek és az agglomerációban, Pest megyében élők jobb egészségügyi ellátására, 4 centrumkórházban, 24 társkórházban és 32 szakrendelőben. 2019-ben, idén önök nem támogatták ugyan a költségvetést, de 41,9 milliárd forintot tudunk az újpestiek, a XV. kerületiek, a budapestiek és Pest megyeiek egészségügyi ellátásának javítására fordítani. Ennek következtében már idén 10 százalékkal Budapesten és Pest megyében javulhat a diagnosztikai kapacitás, hiszen kórházi eszközök cseréjére kerül sor 9,7 milliárd forint, illetőleg további 7 milliárd forint értékben az idei évben. Ami pedig Újpestet illeti, tisztelt képviselő úr [[Arató Gergely: Már négy perce másról beszélsz!]] az újpesti betegek jobb ellátása érdekében 834 millió forintos fejlesztés zajlik, ebből a központi költségvetés ad bár önök ezt nem támogatták, ahogy az előbb mondtam 785 millió forintot, és az önkormányzat tesz hozzá 48,9 millió forintot. Ennek következtében az újpesti rendelő 7. emelete teljes mértékben beépítésre kerül, kezelőként funkcionáló helyiségcsoportokat alakítanak ki, amelyek az egynapos sebészeti ellátásnak, tehát a betegek számára legkedvezőbb, a legkevesebb kockázattal járó ellátásnak is megfelelő technikai környezetet alakítanak ki. 600 négyzetméteres lesz tehát ennek a szintnek a felújítása, kezelővel, fektetőhelyiséggel, gépészettel. Légtechnikai és árnyékolástechnikai fejlesztés is lesz, mozgásszervi centrum épül az 1. emeleten, újítódik meg 256 négyzetméteren. A 4. emeleten, 158 négyzetméteren inhalációs és terápiás kezelő fog megújulni, ODM-labor jön létre a 3. emeleti keleti szárnyban 43 négyzetméteren. A földszinten a mintavételi labor újul meg, alakítódik át 120 négyzetméteren [[Varju László: Mi lesz a kórházzal?]] új számítógépek és képi diagnosztikai eszközök érkeznek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Infrastruktúrára tehát így összesen 678 millió forintot fordítunk, eszközökre 38 milliót, informatikai fejlesztésekre pedig 47 milliót, tisztelt képviselő úr. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Jakab Péter képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Meddig él vissza a Kormány az emberek türelmével?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magyarországnak van egy kormánya, amelyiknek az a hitvallása, ahogy ezt Lázár János óta tudjuk, hogy mindenki annyit ér, amennyije van. Ugyanakkor ez a kormány azt már nem meri nyilvánosságra hozni, hogy ennek a népnek mennyi mindene nincs, hogy ennek a népnek mennyit kell nélkülöznie, annak ellenére egyébként, hogy kidolgozza a belét. 2015 óta a kormány Statisztikai Hivatala nem meri nyilvánosságra hozni azt az adatot, hogy hányan is élnek Magyarországon a létminimum alatt. Nyilván tudjuk, hogy miért titkolóznak. Azért titkolóznak, mert ha nyilvánosságra kerülne ez a szám, az finoman szólva, nem lenne összhangban az önök sikerpropagandájával, így jobb híján a szakszervezetek megbízásából egy magáncég végzi el ezt a számítást. Innen tudjuk, hogy 2017-ben például 3,3 millió honfitársunk nélkülözött ebben az országban, ez pedig már kellőképpen brutális szám ahhoz, hogy idén a KSH már a számításhoz szükséges adatot is visszatartsa. Magyarán, a kormány, amelyik szerint Magyarország jobban teljesít, titkolja a szegénységet. Mi ennek az oka, képviselőtársak? Mitől félnek? A valóságtól? Attól félnek, hogy kiderülne, hogy nem Magyarország teljesít jobban, hanem csak a Fidesz? Attól félnek, hogy kiderülne, hogy az önök gazdagodása és az ország elszegényedése között bizony szoros összefüggés van?Az elmúlt napokban találkoztam egy régi ismerősömmel, aki arról panaszkodott, hogy 2010 óta egy multinál, az önök egyik stratégiai partnerénél dolgozik, és bizony a havi nettó 150 ezres fizetéséből nem tud egyről a kettőre jutni, nem jön ki a béréből. S miközben ezt mesélte nekem, két dolog jutott az eszembe. Az egyik az, hogy önök épp most tervezik azt, hogy ebből a kevés fizetésből is elvonnak x összeget, mondván, hogy segítenek a melósnak spórolni, ha jön a válság. A másik pedig, ami eszembe jutott, az az, hogy ha ez a fiatalember nem az én ismerősöm lenne, hanem Orbán Viktoré, akkor 2010 óta úgy is meggazdagodott volna, ha esetleg egy percet nem dolgozik. Ma ugyanis nagyon úgy tűnik, hogy az előrejutás fokmérője nem a tehetség vagy nem a szorgalom, hanem Orbán Viktor személye. Akit Orbán Viktor támogat, az Mészáros Lőrinc-i képességekkel is milliárdos lehet. Mára eljutottunk oda, képviselőtársak, hogy Mészáros Lőrincnek van olyan építőipari érdekeltsége, amelyik egyetlenegy fő fizikai alkalmazottal is képes volt 18 milliárd forintos bevételre szert tenni. Eljutottunk oda, képviselőtársak, hogy Mészáros Lőrinc alvállalkozói Mészáros Lőrincnek a gyerekei. Így lesz Magyarország családi vállalkozás, pláne, ha hozzátesszük azt, hogy mondjuk, a 32 éves, de biztos az egész életét kőkeményen ledolgozó Tiborcz István ma már 35 milliárd forintos vagyonnal rendelkezik, pedig egyébként neki is 24 órából áll a nap, ugyanúgy, mint az én ismerősömnek, igaz, hogy az én ismerősöm nem Orbán Viktor veje. És akkor még nem beszéltünk az Orbán család cégeiről, amelyek 2010-ig épphogy csak pislákoltak, azóta pedig termelik a milliárdokat, Orbán Viktor pedig elintézi az egészet annyival, hogy ő üzleti ügyekkel nem foglalkozik. Mondjuk, tény, hogy a magyarok kifosztását én sem nevezném üzleti ügynek. Képviselőtársak! Ez az a pillanat, amikor az átlag választópolgár feltehetné önöknek azt a kérdést: nem volt még elég, nem vettek még el elég pénzt a magyar adófizetőktől?! Persze, tudjuk, hogy önök erre azt mondanák, hogy nem, mert hisz a korrupt ember nem ismer mértéket, a korrupt ember sosem mondja azt, hogy már eleget loptam, a korrupt ember addig fog lopni, amíg a nép képletesen szólva el nem töri a kezét. Ehhez képest az önök frakcióvezetője, aki most éppen nincs itt, Kocsis Máté a múlt héten még azt a szatyor száraztésztát is lenyúlta, amit odatettem a miniszterelnök úrnak az asztalára. [[Felzúdulás, közbeszólások a kormánypártok soraiból. Mátrai Márta: Szégyelld magad!]] És ha én felhívom az önök figyelmét arra, hogy önök még az apróért is lehajolnak, és ezért nem jut pénz egészségügyre, oktatásra, nyugdíjakra, bérekre, akkor önök megsértődnek. Emlékezhetünk rá, amikor én azt mondtam itt a parlamentben, hogy ennyi bűnöző előtt még életemben nem beszéltem, hát, remegett a bajusz, pedig nem megsértődni kell, képviselőtársak, hanem tisztességesen kell politizálni, az pedig ott kezdődik például, hogy csatlakozunk az Európai Ügyészséghez, de önök erre is nemet mondanak, ami önmagában is felér egy beismerő vallomással. Képviselőtársak! Önök 2010 óta a korrupcióval minden egyes dolgozótól elvettek egymillió forintot, elvettek a jobbikos dolgozótól, elvettek a szocialista dolgozótól, de elvettek a fideszes dolgozótól is. [[13.20]] Önök képesek a saját szavazóikat is megrövidíteni. Ez az óriási különbség többek között kettőnk között. A különbség az, hogy mi mindenkit képviselni szeretnénk, önök meg mindenkit meglopni. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] És ha végre eljutunk arra a pontra, hogy nemcsak az ellenzéki szavazókat, de egyébként a fideszes szavazókat is zavarni fogja az, hogy elveszik tőlük a konyhapénzt, na, akkor fogjuk majd helyreállítani a világ rendjét, ahol nem az lesz a lényeges, hogy ki jobboldali meg ki baloldali, hanem az, hogy ki a tisztességes és ki a tisztességtelen. Mi, jobbikosok egy olyan Magyarországot szeretnénk, ahol a szabályok nagyon világosak, ahol a szorgalmas megy előre, a lusta megy hátra, a bűnöző meg megy a börtönbe. [[Dr. Brenner Koloman: Farkas Flóriánnak ott a helye!]] Na, ehhez képest a bűnözőből még képviselő is lehet, a szorgalmas meg elhagyja az országot. Hát, nagyon nincs ez rendjén, képviselőtársak, nincs rendjén!
Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak, kedves képviselő úr, engedje meg, ön nemcsak a Ház méltóságát, hanem a Házon keresztül, a Ház képviselőin keresztül valamennyi magyar embert megsértette. [[Moraj és közbeszólások az ellenzéki padsorokból. Arató Gergely: Engem nem! Taps a kormánypártok soraiban.]] Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ami a szegénységre vonatkozó statisztikákat illeti, azok rendelkezésre állnak, nemcsak a KSH statisztikái, hanem az Eurostat adatai is. Ezek alapján 2013 és ’17 között több mint 900 ezerrel csökkent a szegénység kockázatának kitettek száma, miközben a súlyos anyagi nélkülözésben élők aránya mintegy felére csökkent. Ez többek között annak is köszönhető, hogy több mint 800 ezer új munkahely jött létre a polgári kormányzás alatt, ezt ön is nagyon jól tudja. Másfelől azt szeretném önnek mondani, hogy ha önöknek fontos a béremelés, akkor ne akarják Brüsszelre bízni a bérek meghatározását, és hogy mondjak még egyet, akkor támogassák nyugodt szívvel a kormány adócsökkentést célzó javaslatait is, például most júliusban két százalékponttal csökken a munkaadói adó. Ha fontosak a béremelések és ez egy harmadik kérésem az ön irányába , akkor mondják meg az újdonsült szövetségeseiknek, hogy ne flörtöljenek az szja-emelés gondolatával, mert a költségvetési vita során ez már felbukkant. Az a helyzet, hogy itt ülünk hetek, de azt is mondhatnám, hogy hónapok óta, és azon szoktunk itt a képviselőtársakkal beszélgetni, hogy mikor hallunk már egy olyan felszólalást, ami egy picit, mákszemnyit is különbözik bármelyik baloldali felszólalástól. De úgy nézem, hogy ha erre várunk, akkor ránk fognak itt köszönteni a nyugdíjas évek. Ön nyugodtan felvehetett volna egy pólót [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Most nem jött össze!]] amin az virít, hogy ugyanazt gondolom, mint a szemlőhegyi szemkilövető. [[Moraj és közbeszólások a Jobbik soraiban.]] Egy minapi interjúban is arról beszélt ön, hogy olyan arcot kell adni a Jobbik-frakciónak, amiben a választó magára ismer. Hogyha csak önt nézem, akkor ön már megpróbálta megakadályozni a parlamenti ülést, megpróbálta megakadályozni a szavazást, beült a miniszterelnök székébe, száraztésztával rohangált itt az ülésteremben, újságírókat provokált adás közben, és még egy biztonsági őrt is megfenyegetett, aki ezek után rosszul lett. [[Moraj a Jobbik soraiban. – Szi-lágyi György: Skandalum!]] Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ez nem néppártosodás, hanem politikai huliganizmus. Mondja már meg, tisztelt frakcióvezető úr, hogy ebben a viselkedésben miért akarna bárki is Magyarországon magára ismerni? Miért lenne vonzó az ilyen viselkedészavaros politizálás? [[Szilágyi György: Unalmas!]] Hangosnak persze hangos, ez a felszólalás is hangos volt, de nagy támogatottsága nincs, abban egészen biztos lehet, mert szerintem a magyarok nem a folyamatos balhékeresést szeretik, hanem a következetes munkát várják el. Az ön felszólalása egyébként a sokadik bizonyítéka a Jobbik most már krónikussá váló identitászavarának. Egykor keresztet állítottak [[Z. Kárpát Dániel: Magatok miatt aggódj! A Trianon-megemlékezésről kivonultál!]] most meg egyébként azokkal állnak össze, akik folyamatosan támadják az egyházakat. Egykor kiléptek volna az Európai Unióból, most még a bérek meghatározását is Brüsszelre bíznák [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Te is jobbikos voltál!]] meg, hogyha jól értem, az igazságszolgáltatást is kiszerveznék. [[Az elnök csenget.]] Egykor nemzeti pártként határozták meg magukat, most meg a baloldali ellenzék sokadik alapzöreje lettek. Csak a hangerő változik néha, ön például egy kicsit hangosabb. Most ön az interjúban, ebben a minapi interjúban fő célként nevezte meg vagy határozta meg azt, hogy a választók azonosulhassanak önnel. Most ezzel a hőbörgő stílussal, a sorozatos balhékereséssel ez nehéz lesz. A magyarok egyébként sem díjazzák azokat, akik időközönként hátat fordítanak nekik. Úgyhogy ön azt kérdezte a felszólalásában, azt a címet adta a felszólalásnak, hogy a kormány meddig él vissza a választók türelmével. A helyzet az, hogy a kormány tevékenységét a választók a legutóbbi európai választáson is megtámogatták a választók többsége, és ez egy fontos megerősítés , ezzel szemben a Jobbik látványos szabadesésben van: a csúcsot jelentő 21 százalékról 6, azaz hat százalékra zuhantak. [[Dr. Lukács László György: Ennyi osztályt végeztél?]] S ez a lejtmenet egyébként a frakcióvezetők stílusában, mondandójában és hangnemén is tetten érhető. Szóval, ezek alapján mi kérdezhetnénk önöktől, hogy meddig élnek vissza a saját választóik türelmével. Addig, amíg Gyurcsány Ferenc tüzénél melegednek, erre nem lesz könnyű válaszolni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport: „Egy „lábjegyzet” margójára az Orbán kormány nyíltan színt vallott a klíma- és energiapolitikájának elhibázottságáról” címmel. Megadom a szót a képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Múlt héten a kormány klíma- és energiapolitikája több alkalommal is megbukott: megbukott Brüsszelben, és megbukott itt, a magyar Országgyűlésben is, szégyenszemre elégtelenre vizsgázott. Nézzük az elsőt!Az európai parlamenti választások után az első európai tanácsi ülésre mindig kiemelt figyelem fordul, hiszen itt amellett, hogy a kormányfők egyeztetik, hogy az Európai Unió különböző tisztségeire kit akarnak jelölni, emellett mindig napirendre kerül az Európai Unió előtt álló legfontosabb politikai kérdéseknek a számbavétele. Így történt ez most is. Azt, hogy a klímaváltozás milyen égető kérdéssé vált, jól jelzi, hogy ezen stratégiai kérdések között múlt héten ott szerepelt a klímapolitika, és hogy az Európai Unió elkötelezi magát a szigorúbb klímacélok mellett, elkötelezi magát amellett, hogy 2050-re az Európai Unió gazdaságai, tagországainak a gazdasága karbonsemlegessé válik, ami azt jelenti, hogy nem bocsátanak ki több szén-dioxidot, mint amennyit az elnyelő kapacitásaik képessé tesznek. Az Európai Tanács múlt heti csúcstalálkozója után ismét csalódniuk kellett azoknak, akik azt remélték, hogy a magyar kormány végre megérti, hogy a klímaváltozás korunk legsúlyosabb és legégetőbb kihívásai közé tartozik. A tavaszi vétó után Orbán Viktor cseh és lengyel kollégáival együtt ismét megakadályozta, hogy az Európai Unió egységesen álljon ki a karbonsemleges európai gazdaság mellett. Itt érdemes megállni egy pillanatra, mert hogyha az Európai Tanács ezt megelőző ülését nézzük, akkor ott még a német kormány is vétózta az Európai Unió szigorúbb klímaterveit. Viszont a német kormány legalább volt annyira bölcs, hogy odafigyelt az állampolgáraira, és odafigyelt arra, hogy a párizsi klímacélokat nem lehet másképp teljesíteni, hogyha 2050-re nem áll át a magyar gazdaság, illetve nem állnak át az Európai Unió tagországai a karbonsemlegességre, tehát ők most már nem vétózták az Európai Unió szigorúbb klímacélkitűzéseit. Azt is kell hogy mondjam, hogy a magyar miniszterelnök úgy vétózta meg az Európai Unió szigorúbb klímacélkitűzéseit, hogy múlt héten nekem az azonnali kérdésre azt válaszolta itt a parlamentben a magyar miniszterelnök, hogy Brüsszelben a magyar emberek érdekeit képviseli, és hogy ki fog állni a klímacélok teljesítése mellett. Úgy tűnik, hogy néhány nap elegendő volt arra, hogy a miniszterelnök úr megváltoztassa a kormánynak az álláspontját és a saját álláspontját, és az autóipar érdekei és a német szénipar érdekei mellett áll ki, nem a magyar emberek egészsége mellett. A magyar miniszterelnök egyébként nagyon vitatható magyarázatot tud adni arra, hogy ezt miért tette, miért vétózta meg a klímacélokat. Először is arról beszélt, hogy az autóipar nagyon sok munkahelyet biztosít. Hát, erre csak azt tudom mondani, hogy bizony nem kellett volna kiszolgáltatni a magyar gazdaságot ennyire az autóipartól való függésnek. A miniszterelnök beszél a pénzről, azt mondja, hogy a javaslatot addig nem lehet támogatni, amíg nem tudjuk, hogy az Európai Unió mekkora forrásokat tud rendelkezésre bocsátani az ipar modernizálására. [[13.30]] Megint csak a kezünket tartjuk, de a feladatokat nem teljesítjük. És arról is beszél a miniszterelnök, hogy a megújítható energia sokkal drágábba kerül, mint az atomenergia. Először is: 2004 óta az Európai Unió naponta átlagosan 1 milliárd forintot ad többek között arra Magyarországnak, hogy Magyarország gazdasága fenntartható pályára álljon ezt azonban elmulasztotta a kormány. Csak a multik érdekeit szolgálja ki a kormány, teljesen függővé tette az országot az autóipartól, és folyamatosan azon igyekszik a kormány, hogy minél több autógyártó jöjjön az országba. De azt is cáfolnom kell, hogy az atomenergia az olcsóbb. Oda kell figyelni európai uniós és más országok szakértőire. A jövő energiája a megújítható energia, a megújítható energia sokkal olcsóbb, mint az atomenergia. Az atomenergia költségeinél figyelembe kell venni az egész életciklusnak a költségeit, így a létesítés és a kivezetés költségeit és a nagy aktivitású hulladékot. Azt kérdezem a kormánytól [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és a kormány képviselőitől, mikor hajlandó ezt belátni, és mikor fog kiállni valóban a szigorú klímacélok [[Az elnök ismét csenget.]] mellett.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Egy dologban talán egyetértünk: mindannyiunk számára fontos a környezet és a klíma védelme, mindannyian tiszta levegőt, tiszta vizet és elviselhetőbb klímát szeretnénk. [[Demeter Márta közbeszól.]] És az sem véletlen szeretném erre felhívni a figyelmét , hogy az Alaptörvény világosan kimondja, hogy felelősséget viselünk utódainkért, ezért természeti erőforrásaink gondos használatával védjük az utánunk jövő nemzedékek életfeltételeit. Éppen ezért mi fontosnak tartjuk a klímával és a környezet védelmével kapcsolatos párbeszédet, és olyan kérdésről van szó, ahol talán lehetséges lesz meghaladni a szokásos belpolitikai vagdalkozás kereteit. [[Ungár Péter közbeszól.]] [[Ungár Péter közbeszól.]] Most az, hogy ön azt állítja, hogy a kormány a német szénipar mellett állna, az még nem ebbe az irányba mutat, nem is szeretném ezt komolyan venni. Amikor az intézkedésekről beszélünk, akkor érdemes megnézni a kiindulópontot, honnan is indultunk. Magyarország azon országok közé tartozik, amelyek az elmúlt évtizedekben úgy növelték jelentősen a gazdasági teljesítményüket, hogy a károsanyag-kibocsátásukat eközben jelentősen csökkentették. Önök ezt nem szokták elmondani itt. (Ungár Péter közbeszól.) Mindez számokban kifejezve: 1990 óta 50 százalékkal nőtt a GDP, miközben 32 százalékkal csökkent a szén-dioxid-kibocsátás; és az is beszédes tény, hogy Magyarországon 40 százalékkal alacsonyabb az egy főre eső szén-dioxid-kibocsátás, mint az ezen a téren élharcosnak tekintett Németországban. Most ami a magyar vállalásokat illeti, Magyarország 2030-ig már tett vállalásokat, és ezeket úgy tudjuk teljesíteni, hogy a klímavédelem terén is eredményeket érünk el, és a magyar családoknak sem kell többet fizetniük az energiáért. A megújuló energia és az atomenergia együttes felhasználásával 2030-ra a hazai áramtermelésnek már a 90 százaléka lehet szén-dioxid-mentes. A mostani csúcson azt javasolták, hogy a tagállamok 2050-re is tegyenek vállalásokat, azonban azt nem fejtették ki, hogy ez milyen pénzügyi terhekkel járna, és milyen pénzügyi terheket róna az európai és a magyar emberekre. Mi egyetértünk a klímavédelmi törekvésekkel, de akkor lehet, tisztelt képviselő asszony, felelős vállalásokat tenni, ha azt is tudjuk, hogy az Európai Unió milyen forrásokat tud rendelkezésre bocsátani az ipar modernizálására. Megfelelő nagyságrendű források nélkül a rezsiköltségek elszállhatnak, és a vállalatok is óriási terhet kaphatnak a nyakukba, ami a nemzetközi versenyben óriási versenyhátrányba hozhatja őket [[Korózs Lajos közbeszól.]] , és akkor azokra a béremelésekre is sokkal kisebb lehetőségük lesz, amit egyébként önök is szorgalmaznak. Szóval, a magyar kormány nyitott a klíma védelmét célzó további javaslatokra, de ehhez további tárgyalásokra van szükség, amelyek a következmények és a terhek minden egyes részletére kiterjednek. Nem elég hangzatos szlogeneket ismertetni, mélységi hatásvizsgálatra van szükség; nem kicsi a tét. [[Dr. Vadai Ágnes: Így van!]] Egyetlen példát hadd mondjak önnek… [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] egyetlen példát hadd mondjak önnek lehet, hogy Ungár képviselő úr ezen jól szórakozik, mint hogyha hobbiként tekintene erre az egészre itt, ami az Országgyűlésben mások számára munka [[Arató Gergely: Nehéz is magát komolyan venni!]] , szóval engedje meg, hogy egy példát hozzak, tisztelt képviselő asszony! Miközben nálunk harmadával lett olcsóbb az energia ára 2010-hez képest, az önök által gyakran hivatkozott Németországban 26 százalékkal drágult, az ipari fogyasztók számára ennél sokkal jobban, 32 százalékkal drágult. Olyan következmény ez, tisztelt képviselő asszony, amit nem szabad elhallgatni a magyar emberek elől. Szóval, arra kérjük az ellenzéket, minden egyes ellenzéki pártot, hogy amikor mindenféle javaslatokat tesznek, akkor arról is nyilatkozzanak, hogy a javaslataik mekkora többletkiadást raknának a magyar családok nyakába. [[Demeter Márta közbeszól.]] Szeretnénk azt gondolni, hogy tanultak a választás eredményéből, és hajlandóak legalább néha megfontolni a magyar emberek szempontjait. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem kéne a fákat kivágni! Demeter Márta közbeszól.]] Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Korózs Lajos képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Forrong az egészségügy, pontosabban nem csak az egészségügy, de hogyha megnézzük a múlt heti híradásokat, azokból három-négy olyan ügy mindenképpen címlapsztori volt, amelyet itt, azt hiszem, nem szabad szó nélkül hagyni. Az egyik az, hogy a Traumatológiai Társaság egy nagyon komoly közleményben abbéli aggályának adott hangot, hogy nem hajlandók tovább tűrni a romló ellátási körülményeket, követelik a béremelést, az azonnali béremelést, és követelték azt is, hogy értékén fizessék ki a baleseti ellátásokat. Ez utóbbihoz kéne egy-két keresetlen mondatot hozzáfűzni. Egy szakember le is vezette, hogy gyakorlatilag minimum a másfélszeresét kéne hogy megtérítse az állam azoknak a műtéteknek, amelyeket végrehajtanak, tekintettel arra, hogy sokkal kevesebb pénzt kapnak az elvégzett munkáért, mint amennyibe az valójában kerül. De ugyanilyen címlapra kívánkozó eset volt, Varju képviselőtársam szóba is hozta a sürgősségi centrumoknak az áldatlan állapotát. Köztudomású, hogy Budapesten négy ilyen centrum van, de nem azzal foglalkozik az egészségügyi vezetés, hogy hogyan lehetne szakemberekkel pótolni, a hiányzó feltételeket biztosítani, hanem azzal foglalkoznak az EMMI minisztériumban, hogy magyarázzák, hogy miért lesz jó a három ellátási centrum, amikor a négy is kevés volt. Én azt gondolom, ez meglehetősen gyenge érv ahhoz képest, amivel szembe kéne hogy nézzünk itt a fővárosban. Idekívánkozik az Orvosi Kamarának az a kvázi közvélemény-kutatása, amely szintén az elmúlt héten látott napvilágot, ahol egyértelművé teszi a kamara vezetése, hogy ma már azt mérik fel, hogy hajlandóake az orvosok demonstrációra, és hajlandóake az önként vállalt túlmunkát felmondani, magyarul: a kötelezően ellátandó feladatokon kívül semmi mást nem végeznek el. Köztudomású, hogy csak májusban 84 olyan orvos volt, aki felmondta a kötelezően elrendelt…, illetve az önkéntesen vállalt túlmunkát, és kizárólag a kötelező túlmunkát hajlandóak elvégezni. Ahogy említettem, arra is rákérdeznek, hogy hajlandóake országos demonstrációban részt venni. Szeretném idézni az Orvosi Kamara elnökét, szó szerint azt mondta a múlt héten, azt hiszem, pénteken: elszakadt a cérna, ezért felmérjük a terepet, aztán meglátjuk, hogyan tovább. Ezt Éger István, a Magyar Orvosi Kamara elnöke mondta, majd hozzátette: „Úgy tűnt, van egy eredményes megállapodás, amire azt mondták: májusban aláírjuk. Ez azonban elmaradt. A helyzet rendezéséhez minden feltétel adott a politikai akaraton kívül. Azt is többször elmondtuk, hogy az egész ágazat rendbetételéhez a bérekkel, a kórházi adósságokkal együtt bő ezermilliárdra lenne szükség.” Nem elhallás, képviselőtársaim, ezermilliárdot követelnek az Orvosi Kamarában. Ezen túlmenően én azt látom, hogy egyértelműen kasztosodik a magyar egészségügy. Körülbelül egy jó fél évvel, háromnegyed évvel ezelőtt én magam is többször felhívtam itt a figyelmet arra, hogy ha a kormány semmit nem tesz de egyébként tesz, csak másik irányba, ellentétes irányba , ha nem tesz semmit, akkor is kétszintűvé válik a magyar egészségügy. Ma már egyértelműen kijelenthetjük, hogy a közoktatás és a felsőoktatás mellett az egészségügy is kasztosodik, és én azt gondolom, hogy ez a társadalom elleni bűncselekmény. Kedves Képviselőtársaim! Én számtalan helyen azt látom, azt érzékelem, hogy nem működik az állam, és a kormány nincs a helyzet magaslatán. Láthatták a hétvégén, hogy Heves megyére, Borsod megyére, de több megyére is rázúdult a csapadék. Kérem szépen, Heves megyében több települést elöntött a víz és az iszap és a sár, Egerszalók sárban és iszapban úszott, Andornaktályán legalább másfél méteres víz folyt az út menti árkokban, illetve az úton, és még sorolhatnám, ugyanez volt a helyzet Nagyvisnyón és több Borsod megyei városban. Itt, kérem szépen, arról van szó, hogy a természeti katasztrófát nem elviselni kell, hanem fel kell rá készülni, és nem stadionokat kéne építeni, nem Soros-plakátokkal teleragasztani az országot, hanem elvégezni azokat a feladatokat, amelyek az ilyen haváriahelyzetet lehetőség szerint a legkisebbre mérséklik. [[13.40]] De ugyanezt tudom elmondani a MÁV-ról: a vonatok késnek, a vonatok piszkosak, a vonatok büdösek; a kormányablaknál és az okmányirodákban nem lehet egyszerűen ügyeket elintézni, mert a kilenc ablakból csak egy vagy kettőben van ember, aki szóba áll az ügyfelekkel. Nem lehet az országban már tanárt találni, nem lehet óvodapedagógust találni, lasszóval sem lehet őket fogni ez utóbbiról beszélek. Kérem szépen, a szakemberek azt mondják, az érdekképviseleti szervezetek, hogy 840 óvodapedagógus hiányzik az országból, de ugyanígy nincs egészségügyi szakdolgozó, nincs orvos, nincs szociális munkás. [[Dr. Völner Pál: Bezzeg a Gyurcsány idején!]] Erre tessenek válaszolni, és ne „elmúltnyolcévezzen”, államtitkár úr! [[Dr. Völner Pál: Lassan már MSZP se lesz! Az elnök csengetéssel jelzi az idő leteltét.]] És legyen kedves, ne ismételje meg, amit elmondott Varju képviselő úrnak. Ezekre a problémákra…
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az utolsó mondatát akár énekelve is mondhatta volna, képviselő úr, hogy „a múltat végképp eltörölni”, önök ezt szokták énekelni, és most se kér mást a választóktól, csak hogy ne emlékezzenek arra, hogy mi volt akkor, amikor önök voltak felelősek az egészségügyért, az oktatásért és minden más kérdésért is. [[Korózs Lajos: Kilenc éve kormányoznak!]] Ennél jobban… [[Korózs Lajos: A rohadt életbe, most késnek a vonatok, arról beszéljen! Az elnök csenget.]]
Képviselő úr, kérem, türtőztesse magát, válaszadás van. [[Soltész Miklós: Priznicet!]] És az Országgyűlésben vagyunk. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Láthatólag tényleg nagyon, nagyon hevesen reagál arra [[Németh Szilárd István: Forradalmi hangulat van!]] ha esetleg valaki emlékszik arra, hogy önök 2010 előtt mit műveltek ebben az országban, tisztelt képviselő úr, amikor önöknek megvolt a lehetősége arra, hogy Magyarországon érezhető mértékben, mondjuk, a nyugdíjasok életszínvonalát emeljék. Ehhez képest önök elvettek a nyugdíjasoktól egyhavi nyugdíjat, tisztelt képviselő úr. Ön is megszavazta itt, minden MSZP-s megszavazta, tisztelt képviselő úr, név szerinti szavazással [[Korózs Lajos: Hazugság!]] mindnyájan elvettek egyhavi nyugdíjat a magyar nyugdíjasoktól. Kiabálhatja, hogy ez hazugság, képviselő úr, minél hangosabban kiabálja, annál hiteltelenebbé teszi magát a magyar nyugdíjasok előtt, úgyhogy kérem, ezt folytassa minél több helyen. Önök nem szoktak hinni a különböző magyar kimutatásoknak, de az OECD-kimutatásnak csak hisznek, tisztelt képviselő úr! Ezt Varju képviselő úrnak nem mondtam el, úgyhogy önnek szívesen elmondom. Az OECD kimutatásában az szerepel, hogy 2003-2009 között, az önök kormányzásának az időszakában [[Dr. Vadai Ágnes: Ez tíz éve volt, könyörgök!]] a fejlett országok között, az OECD-országok között csak és kizárólag Magyarország volt az az ország, ahol az egy főre eső egészségügyi kiadások csökkentek. És ha ezt összehasonlítjuk 2010 utánnal, akkor azt látjuk, igen, most figyeljenek, hogy a hetedik legnagyobb mértékben emelkedtek. [[Dr. Vadai Ágnes: Ezt azoknak kellene elmondani, akik várólistán vannak!]] Tehát ön azt mondja, hogy milyen jó lenne, ha megint az önök politikája valósulna meg, ami csökkentette az OECD kimutatása szerint az egy főre eső egészségügyi kiadásokat, és milyen rossz, hogy a mostani kormánynak a politikája valósul meg [[Korózs Lajos: Kórházi osztályokat zárnak be! A mi időnkben nem zártak be kórházi osztályokat!]] , amelyik mindamellett, hogy önök olyan helyzetet hagytak itt, amilyet itt hagytak, mégiscsak a hetedik legnagyobb emelkedést tudták hozni. Az emberek az önök visszatérésétől félnek a legjobban, tisztelt képviselő úr, az önök vizitdíjas, kórházi napidíjas visszatérésétől, tisztelt képviselő úr.
Korózs képviselő úr, kérem, türtőztesse magát, válaszadás van, bármennyire is zavarja. Nem emlékszem, hogy államtitkár úr közbeszólt volna, amíg ön beszélt. [[Dr. Vadai Ágnes: Jobb is!]]
Tisztelt Képviselő Úr! A mostani hangerővel a saját kormányzási teljesítményüket nem tudja pótolni, vagy nem tudja meg nem történtté tenni, ami akkor történt. Lehet, hogy ön nagyon hangos, de lenézi az embereket, ha úgy gondolja, hogy a magyar emberek nem képesek arra, hogy egyik kormány teljesítményét a másikkal összehasonlítsák. Mint ahogy az OECD összehasonlította a magyar kormány teljesítményét az összes többi kormányéval, és meghozta az eredményt, hogy a magyar kormány egészségpolitikája volt a legrosszabb 2010 előtt, mert nem volt másik, ahol csökkent. Ahogy nemzetközi felmérések kimutatták, hogy az önök régi-új visszatérője, Gyurcsány Ferenc mégiscsak emlékeim szerint az utóbbi időszak 16. legrosszabb miniszterelnöke volt világszerte, de újra a teljes baloldalt maga alá gyűri, mert önöknek az sem elég, hogy valakiről tényleg mindenhol a világon belátják, hogy nála rosszabb gazdaságpolitikát, nála rosszabb kormányzati teljesítményt csak 15-en tudtak világszerte miniszterelnökként vagy elnökként nyújtani; nem baj, önök beállnak mögé. Hogy mit veszélyeztetnek az emberek azzal, ha mégis az önök politikája valósulhatna meg, az többek között az egészségügyben is a béremelés. 2012-13 között 27 százalékos szakdolgozói béremelést valósítottunk meg, ’16-ban 26,5 százalékot, ’17-ben 12 százalékosat, ’18-ban 8 százalékosat, idén ismételten 8 százalékosat, jövőre először egy 14 százalékosat fogunk megvalósítani, utána pedig az év második felében egy további 20 százalékosat, és még utána 2022. január 1-jétől egy további 30 százalékosat. Tehát az idei évben és az ezt követő években összesen 72 százalékos béremelést tudunk a szakdolgozóknál megvalósítani. Az orvosoknál ’12-13 között egy 27 százalékos béremelést tudtunk megvalósítani, 2016-ban 107 ezer forinttal növeltük átlagosan az orvosok alapbérét, 2017-ben még 100 ezer forinttal emeltük az orvosok alapbérét, ez is az elmúlt időszakban egy érezhető két és félszeres béremelés, ha 2010 óta nézem, tisztelt képviselő úr! Aki az önök kormányzása alatt 159 ezer forintot keresett egészségügyi szakdolgozóként [[Az elnök csengetéssel jelzi az idő leteltét.]] , az ma 334 ezret keres, aki orvosként az önök időszakában 364 ezer forintot keresett, ő most 853 ezer forintot keres. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tordai Bence képviselő úr, Párbeszéd-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Volt Karácsony Gergely főpolgármester-jelöltnek egy olyan programpontja, ami láthatóan nagyon a Fidesz elevenébe talált, ez a Tiborcz-adó. Amióta bemondta, hogy meg fogják adóztatni októbertől kezdve Budapesten azokat a félmilliárdosnál nagyobb értékű ingatlanokat, luxusvillákat, amiket a NER-milliárdosok húztak fel maguknak, sokszor törvénytelenül, és szinte minden esetben törvénytelen és erkölcstelen módon szerzett pénzből, azóta a Fidesz-média minden eszközt megragad arra, hogy támadja, és lejárassa Karácsony Gergelyt. [[Dr. Rétvári Bence: A Momentum még a lakásokat is elvenné…]] Egészen addig, hogy Tiborcz István is nagyon sérelmezte; Tiborcz István, Orbán Viktor miniszterelnök veje, ugye, a saját lábán, pontosabban a mi lábunkon álló, hirtelen lett milliárdos, az az újdonsült, a száz leggazdagabb magyar közé tartozó fiatalember, akinek a vagyona néhány év alatt 35 milliárdra hízott, zokon vette, hogy róla egy adót neveznek el. Bizony, pedig ez az adó nagyon is szükséges, hiszen nem elég, hogy Budapest társadalma, ahogy az ország társadalma is kettészakadt, és az egyik oldalon ott vannak a dőzsölő ezrek, a másik oldalon pedig a nyomorgó milliók, ezt a hatalmas gazdagságot, amit a mi pénzünkből harácsoltak össze, beletolják az arcunkba, kérkednek vele, kivagyi módon urizálnak a luxusvilláikban, és elmennek egészen addig, hogy még az utcát is kisajátítják, hogy csak ők parkolhassanak ott. És ez a Tiborcz-adó pontosan arról szólna, hogy visszavegyük az országnak, és visszavegyük jelen esetben a budapestieknek azokat a pénzeket, amiket különböző közbeszerzéseken, állami és uniós pályázatokon keresztül elvettek az emberektől. Tiborcz István kiváló példa erre, hiszen ő úgy alapozta meg a vagyonát, hogy az Elios-botrány néven elhíresült szervezett csalássorozatnak az eredményeképpen 13 000 millió forintot húzott ki a magyar adófizetők zsebéből. Eredetileg úgy volt, hogy az uniós adófizetőket károsítja meg, de aztán, miután önök belátták, hogy ez a botrány tarthatatlan, miután a párbeszédes EP-képviselő, Jávor Benedek kezdeményezésére az OLAF kivizsgálta az ügyet, és gyakorlatilag egy feljelentésnek, sőt egy vádemelési iratnak megfelelő nyomozati anyagot küldött, sajnos Polt Péteréknek, ebből kiderült, hogy elképzelhetetlen, hogy az Unió ezt a bűncselekmény-sorozatot 13 milliárd forinttal jutalmazza. Így aztán önök visszavonták Tiborcz István, illetve az Elios támogatására szánt kérelmeket, és inkább a magyar adófizetőkkel fizettették ki ezeket a károkat, ezt a hatalmas vagyont. Tehát így gazdagodik a tipikus NER-lovag, így gazdagodik az Orbán-család egyik tagja, és az ilyen módon gazdagodókra kell kivetnünk a Tiborcz-adót. Ez a Tiborcz-adó arról szól, hogy aki 500 milliónál drágább ingatlant épít Budapesten, az bizony kőkeményen fizetni fog érte. És persze vannak tisztességes gazdagok Budapesten, ők nem is fogják zokon venni azt, hogy visszaadnak valamennyit a társadalomnak, cserébe azért, amit kaptak tőle, azért a társadalmi infrastruktúráért, azért a piacért, aminek köszönhetően ők meggazdagodtak. [[13.50]] Pont azok sírnak-rínak, jajgatnak, mint Tiborcz István, akik az ebül szerzett vagyonukat most tisztességes módon kell hogy legalább részben megosszák a közösséggel. Karácsony Gergely azt reagálta Tiborcz István jogi lépésekkel fenyegető közleményére, hogy: „Tiborcz István zokon vette, hogy rálépünk a saját lábára. Ehhez neki joga van. A budapestieknek pedig joguk van nemcsak zokon venni, de véget is vetni annak, hogy közpénzből, saját teljesítmény nélkül gazdagodó fideszes pojácák az arcunkba tolják a vagyonukat. Hát most mi visszaveszünk abból, amit a közösből elvettek. Sejtettük, hogy Orbán Viktor vejének hazavinni jobban esik, mint visszaadni a közösbe. Ezért is tökéletes névadója ennek az adónak. Állunk a per elébe. Addig is Tiborcz István, a Mészárosok és a Garancsik kezdjenek félretenni, mert októbertől behajtjuk mindazt, amivel a budapestieknek tartoznak. Októbertől Tarlós már nem védheti meg őket.” Erről szól a Tiborcz-adó, erről szól a Karácsony Gergely által fémjelzett Budapest-program, és erről szól egyébként a Párbeszéd programja általában véve is, hiszen zöld baloldali pártként nem tűrhetjük tétlenül, hogy a száz leggazdagabb magyarnak több pénze van, mint az 5 millió legszegényebb magyarnak. Ezek az önök számai. 4589 milliárdja van a száz leggazdagabb magyarnak. Ebből körülbelül ezermilliárdot tesz ki, amit a NER-lovagok az elmúlt kilenc évben elraboltak a magyar adófizetőktől. Az ország másik fele pedig ennél kevesebb pénzből kell hogy biztosítsa a létét egyáltalán. Úgyhogy ezt az igazságtalanságot kell orvosolnunk Magyarországon, és ezt az igazságtalanságot kell orvosolnunk Budapesten is. 2019 őszén ehhez hozzá fogunk kezdeni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Én nagyon örülök, hogy felhozta ezt a kérdést. Mindenki nagyon jól tudja, hogy amikor egy ilyen szakpolitikai javaslat mögé bújnak, akkor egy általános adóemelésen törik a fejüket, általános ingatlanadó-emelésen. Ez az önök programjában és a tanácsadóik által megfogalmazott kijelentésekben világosan benne van. Úgy fogalmaztak, hogy több terhet kell rakni a tőkére és a vagyonra.A Demokratikus Koalíció programjában is szerepel, hogy szükséges az egységes ingatlanadó. Az LMP programjában, a 2018-asban vagyonadóról beszélnek. De ennél is beszédesebb az, hogy mi az, amit megszavaztak már egyszer a baloldali kormányok idején. Szavaztak önök már egy vagyonadóról, akkor 30 millió forint volt a határa, a befizetésének a határa. Az azt jelenti, hogy ha most bevezetnék, és ne bújjanak e mögé a javaslat mögé, ha most ugyanazt bevezetnék, akkor gyakorlatilag a budapesti lakások és az országban fellelhető lakások jelentős részét érintené. Mi erre nemet mondunk. Nemet mondunk az adóemelésekre. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Önöknek ez a mániája. Most furcsa érzés az, amikor Szanyi Tiborral érzem úgy, hogy egyetértek, de a felszólalása többi részét illetően mégiscsak ez az érzésem. Ő mondta azt, hogy a politikai témakészlet a baloldalon elapadt, és jobbára az itt-ott fellelhető apróbb krajcárok után kapirgálnak a baloldalon. Ebben lehet valami. Ha az okát keressük, akkor valószínűleg az az oka, hogy megint elkezdődött a baloldali casting, megint egymással marakodnak. Ez az egész dolog, amit bemutatnak, leginkább egy „ZS” kategóriás szappanoperához hasonlít. Ha az előző részek tartalmát szeretnénk felidézni, akkor az történt nagyjából, hogy kezdetben a Gyurcsány-párt támogatta Karácsony Gergelyt, aztán az európai választás után hátba szúrták, és egy volt újságírót jelöltek helyette. Még azon is összevesztek, hogy szóltake egymásnak erről vagy nem szóltak egymásnak, és hány perccel, hány órával ezelőtt szóltak erről. Közben sok baloldali politikus megtámadta a Gyurcsány-párt új jelöltjét, mondván, hogy populista, nincs fedezet a programjára, és egyébként is megvalósíthatatlan. A sértődött Karácsony Gergely erre azt mondta, hogy felkészületlen a DK jelöltje. A DK visszavágott, mégpedig azzal, hogy Karácsony el akarja törölni az ingyenes parkolást. Jött a válasz is: „Kálmán Olgának nincs programja” mondta Karácsony Gergely. Tehát itt tart most a bohózat. Mi nem szeretnénk rendet vágni ebben a baloldali őskáoszban. Egyedül Kunhalmi képviselő asszony mondatára hívnánk fel a figyelmet, aki szerint az egész arról szól, hogy Gyurcsány Ferenc a főváros ügyeibe is bele akar szólni. Na, ebben az egyben lehet valami. Először a brüsszeli baloldali színteret foglalták el, és most Budapesten keresztül az egész baloldalt akarják bekebelezni. Erről van szó. Ebben a nyomulásban semmi sem lesz drága, minden eszközt megengednek majd maguknak. Bármennyire is akarnak a fővárosból bohózatot csinálni, szeretném önnek is elmondani, hogy Budapest nem azonos a Fővárosi Nagycirkusszal. [[Arató Gergely: Tragédia!]] A nagy marakodásban legalább néha mutassák jelét annak, hogy a magyarok élete is számít önöknek. Van még egy jelenség, amire szeretnék kitérni, ez pedig az, hogy ebben a nagy marakodásban is a baloldal sorozatosan sértegeti a választókat. Itt ülünk már sokadik alkalommal, és sem ön, sem az MSZP soraiból senki nem kért bocsánatot a patkányozásért. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Szégyen!]] Azért hozom ezt fel külön, mert ha szó nélkül elmennek az ilyen jelenségek mellett, akkor azt üzenik, hogy ez belefér, és még ennél több is belefér. Ön is agyhalottazott pár nappal ezelőtt itt az Országgyűlésben, de nem állt itt meg a sértegetésszivattyú. Az új esztergomi ellenzéki jelölt egyszerűen leférgezte a politikai ellenfeleit. Aztán itt van a Momentum új jelöltje: alig bújt elő az SZDSZ feliratú dobozkából, és máris tudjuk, hogy agyhalottnak nevezte Magyarországot, a jobboldali szavazókat meg droidnak. De ennyi nem volt elég, a pártja még azt is belengette, hogy el kellene venni a fideszesektől a lakásokat. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Proletárdiktatúra!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ilyenkor miért nem mondják azt, hogy eddig, és ne tovább? Miért nem hivatkoznak a XX. század legsötétebb óráira? Miért hallgatnak? Csak nem azért, mert önök is lakásokat koboznának el? Mert ha ez így van, akkor ez komcsitempó. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Komcsi! Úgy van!]] Úgy látszik, hogy a baloldali és a liberális pártok nem tudnak annyi vereséget összeszedni, hogy rájöjjenek, hogy a választók sértegetése nem pálya. A masszív választási vereségük mindenesetre jó lehetőség arra, hogy megnyomják az újratervezés gombot. Kívánjuk önöknek, hogy legyen erejük megtenni ezt. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Latorcai János képviselő úr, az Országgyűlés alelnöke, a KDNP-képviselőcsoport nevében: „130 éve az Interparlamentáris Unióban” címmel. Alelnök úr, öné a szó.
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Interparlamentáris Unió a világ legrégebbi és legátfogóbb szervezeteként a ma létező valamennyi parlamenti és kormányközi együttműködés elődjeként a párizsi konferencia keretében, 1889. június 29-én alakult meg. Mindannyian büszkék lehetünk arra, hogy hazánk a konferenciára delegált magosligeti Hagara Viktor, az akkori magyar parlament nagyszőlősi kerületének képviselője révén a kilenc alapító ország egyike lehetett.Ugyanakkor ma is van mire büszkének lennünk, hiszen idén a világon elsőként emlékeztünk meg a 130. évfordulóról Gabriela Cuevas Barron asszony, az IPU elnöke, valamint Martin Chungong, az IPU főtitkára részvételével. Az Interparlamentáris Unió alapításakor megfogalmazott legfőbb eszmék, a demokrácia, a parlamenti intézmények erősítése, a béke és a biztonság, a nemzetközi együttműködés elősegítése napjainkban is rendkívül fontos, alapvető fontosságúak. Az IPU jelenleg a világ 179 törvényhozását, a Föld közel 46 ezer parlamenti képviselőjét tömöríti, s ezáltal talán nem túlzás azt állítani, hogy a nemzetközi szervezetek mára szinte végeláthatatlan sorában is a legnagyobb legitimitással rendelkező szervezet. Kötelességünk ezt kihasználni, hiszen a világ parlamenti törvényhozóinak folyamatos párbeszéde nélkülözhetetlen a kölcsönös tiszteleten alapuló nemzetközi együttműködéshez és a globális problémák leküzdéséhez. Ez utóbbi témákat, különösen a szegénység felszámolását, a nukleáris leszerelést, a migrációs válság, a klímaváltozás vagy a szélsőségesség és a terrorizmus elleni küzdelmet az Interparlamentáris Unió folyamatosan napirendjén tartva igyekszik a világ figyelmét ráirányítani e sokszor kényes és politikailag is terhelt kérdések fontosságára. Teszi mindezt úgy, hogy nem akarja felülírni a nemzetállamok évszázados politikai szuverenitását, hanem a nemzeti sajátosságok tiszteletben tartása mellett dolgoz ki megoldási javaslatokat. [[14.00]] A globális kérdések megvitatása mellett az Interparlamentáris Unió a kétoldalú baráti tagozatok révén arra is lehetőséget teremt, hogy a nemzeti törvényhozások tagjai mélyebb betekintést nyerjenek egymás munkájába, ezáltal jól működő gyakorlatokat, szabályozási modelleket vehessenek át és építhessenek be a saját nemzeti jogrendszerükbe. A magyar Országgyűlésben működő 77 két-, illetve többoldalú baráti csoport aktivitása jelzi, hogy e téren jó úton járunk. Tisztelt Képviselőtársaim! A 130. évforduló alkalmából a magyar parlament kezdeményezésére június 4-én parlamenti bélyegblokkot bocsátott ki a Magyar Posta, amellyel emléket kívántunk állítani az Országgyűlés és az Interparlamentáris Unió közötti kapcsolatoknak, a parlamenti diplomácia kiemelt jelentőségének. A páros bélyegblokkot bemutató füzetből képviselőtársaim és valamennyi nemzetiségi szószóló tiszteletpéldányt kap, amelyet itt az ülésteremben valamennyien az asztalukon megtalálhattak. A bélyegblokk a magyar Országház épületét és az IPU genfi székházát ábrázolja, a füzet pedig magyarul és az ENSZ hat hivatalos nyelvén ismerteti a magyar törvényhozás IPU-ban eltöltött 130 évét. Az Országgyűlésnek a 130. évforduló tiszteletére kiadott emlékbélyegét házelnök úr levelével együtt megküldjük a világ valamennyi parlamenti elnökének. Kérem, fogadják képviselőtársaim az ünnepi bélyeget emlékül a nemzetközi szervezet fennállásának, valamint a magyar Országgyűlés IPU-tagságának 130. évfordulója alkalmából, az IPU magyarországi elnöke és valamennyi alelnöktársam együttes jókívánságával együtt. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Vargha Tamás államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen alelnök úrnak, hogy ráirányította a figyelmünket erre az igen fontos, kettős évfordulóra. Ez év júniusában tett látogatást itt Magyarországon Gabriela Cuevas Barron elnök asszony és Martin Chungong úr, az Interparlamentáris Unió főtitkára. Azért jöttek, hogy részt vegyenek az Interparlamentáris Unió alapításának, illetve a magyar Országgyűlés IPU-tagságának 130. évfordulója alkalmából rendezett parlamenti emlékülésen, valamint azon a kibocsátási ceremónián, amelyen az alelnök úr által ajánlott és kapott emlékbélyeget mutatták be. Az Országgyűlés elnökével, Kövér László úrral közösen megnyitották a parlamentek világszervezetének és az Országgyűlés IPU-ban folytatott tevékenységének történetét bemutató, magyar-angol nyelvű fotókiállítást. Ezt követően megbeszélést folytattak Kövér László házelnök úrral, valamint udvariassági látogatáson fogadta elnök asszonyt és főtitkár urat Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr is. Ezen a megbeszélésen egyetértettek abban, hogy a folyamatosan változó világpolitikai és gazdasági helyzetben a parlamentáris diplomácia szerepe és jelentősége egyre növekszik. Világszerte számos olyan feszültség van, létezik, amelynek megoldására a parlamentáris demokráciának széles eszköztár áll rendelkezésére. A külügyminiszter úr felhívta az Interparlamentáris Unió elnökének figyelmét arra, hogy a gyorsan változó világban Magyarország versenyképességének egyik kulcsa a kormány mögött álló, stabil parlamenti háttér, amely segíti a gyors és észszerű határozathozatalt és döntéshozatalt. Az elnök asszony és a főtitkár úr a rendezvényt követően levélben mondtak köszönetet Kövér Lászlónak, az Országgyűlés elnökének, a magyar törvényhozásnak és a magyar IPU-csoportnak a 130. évfordulós megemlékezés megrendezésében vállalt szerepéért. A nemzetközi szervezet honlapja külön cikkben foglalkozik a magyar rendezvénnyel, és kiemeli Magyarország úttörő szerepét, továbbá azt, hogy világviszonylatban elsőként emlékezett meg az IPU fennállásának kerek évfordulójáról és indította útjára ezt a rendezvénysorozatot. A 130. évforduló alkalmából kibocsátott magyar parlamenti bélyegblokk méltó emléket állít az Országgyűlés és az Interparlamentáris Unió közötti kapcsolatoknak és a parlamenti diplomácia kiemelt jelentőségének. Amint azt képviselőtársam, Latorcai János alelnök úr, aki egyben a magyar IPU-csoport alelnöke is, elmondta, ez az emlékbélyeg, a 130. évfordulós emlékbélyeg az Országgyűlés elnökének levelével együtt kerül megküldésre a Föld valamennyi parlamenti elnöke, 193 ország 79 kétkamarás és 114 egykamarás törvényhozása mintegy 272 parlamenti elnöke számára. Az Interparlamentáris Unió a 130. évforduló kapcsán az ENSZ genfi és New York-i épületében is fotókiállítást rendez. Az IPU vezetőivel egyetértésben kezdeményeztük, hogy a magyar parlament a 130. évfordulós kiállítás révén megjelenhessen a New York-i ENSZ-ben is. Erre terveink szerint a fenntartható fejlődési célokról júliusban rendezendő, magas szintű politikai fórumon kerül sor, amelyen az Országgyűlés parlamenti delegációval képviselteti magát. Tisztelt Képviselőtársaim! Végezetül engedjék meg, hogy ezúton is megköszönjem az Országgyűlés jelenlegi és volt képviselőinek azt a munkát, amit az Interparlamentáris Unióban végeznek és végeztek, és amellyel öregbítették és öregbítik Magyarország hírnevét. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kocsis Máté frakcióvezető úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Mielőtt a napirend előtti felszólalás érdemi részére térnék, szeretnék reagálni Jakab Péter képviselő úr szavaira. Hallgattam a napirend előtti felszólalását, és bár most nincs itt, de talán lesz a Jobbikból valaki, aki továbbítja neki az üzenetet. Mostanáig nagyon büszke arra, hogy az elmúlt héten egy csomag száraztésztát tett a miniszterelnök asztalára, és mivel engem is szóba hozott mint aki elvette a miniszterelnök asztaláról ezt a csomagot, ezért teszek egy erőtlen és reménytelen kísérletet arra, hogy elmagyarázzam Jakab képviselő úrnak, hogy miért történt ez. Engem a szüleim úgy neveltek, hogy az étel nem játék, nem szoktuk dobálni, nem szoktuk mások kigúnyolásának a tárgyává tenni, nem szoktuk mások megbántásának a tárgyává tenni, és nem szoktuk politikai performanszok szimbólumává tenni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Éppen ezért a Terembiztosi Szolgálatot arra kértük, hogy illő tisztelettel megköszönve, de juttassák vissza a Jobbik frakciójának, és ezúton üzenem Jakab képviselő úrnak, hogy a mocskos szájú politikai performanszaihoz a jövőben sem leszünk partnerek, nyugodtan el is felejtheti ezeket. [[Közbeszólások a Fidesz soraiban: Úgy van! Szégyellje magát! Taps a kormánypártok soraiban.]] Az már csak külön adalék, hogy ezzel a szimbólummal Bangónéhoz hasonlóan, aki teljesen méltatlanul még mindig itt ül az Országgyűlésben, bár most sincs bent, nem adta vissza a mandátumát , ezzel a tésztás akcióval méltatlanul megsértett megint több millió kormánypárti szavazót Jakab Péter úr. De ami a személyes reményem, hogy Jakab úr még lehet a Jobbik Retkes Attilája, pont alkalmasnak tűnik rá, alkalmasnak tűnik arra már ha ez a név mond még önöknek valamit , hogy lekapcsolja majd a villanyt az egykor szebb napokat látott pártban. [[Közbeszólások a Jobbik soraiban.]] Rátérve a mai napirend előtti felszólalásra, az európai parlamenti választásokon kapott kormánypárti, közel 53 százalék mégiscsak kötelezettséget, irányt és feladatokat is jelent, és az elmúlt héten megkezdődtek azok az európai tárgyalások, melyek mind a személyek, mind az irányok tekintetében meghatározzák majd a következő öt évet. Az egyik fontos vállalásunk az volt, világossá tettük, hogy nem fogunk támogatni olyan jelöltet, aki olyan tervekkel rendelkezik, amelyek támogatják és ösztönzik a migrációt, és azt is vállaltuk, hogy nem lesz az Uniónak olyan vezetője, aki ne adná meg a tiszteletet Magyarországnak és a V4-es országoknak. Nyugodtan kijelenthetjük, hogy a V4-es szövetség az Európai Unió legerősebb országszövetsége, és ezt a két vállalást, amelyet közösen tettünk, eddig sikeresen teljesítettük: Weber úr és Timmermans úr elbuktak, ők nem felelnek meg a magyar emberek többségének és a magyar emberek elvárásainak, és jó hír Magyarország számára, hogy ők elbuktak, hiszen nem képviselték azt a politikát, amely politikára a magyar emberek elsöprő többségben mandátumot adtak. Történelmi léptékű dolog, hogy a V4-ek egyetértettek abban is, hogy nem támogatják magát a csúcsjelölti rendszert, hiszen az ellentétes a lisszaboni szerződéssel, és nem támogatják Manfred Weber megválasztását sem a Bizottság élére. [[14.10]] Weber úr egyébként maga jelentette ki, még az európai parlamenti választások előtt, hogy nem kíván a magyarok szavazataival bizottsági elnök lenni. [[Arató Gergely: A Fideszével nem kíván!]] Ők is magyarok, Arató képviselő úr, segítek. És ha elfogadja Európa egyik legnagyobb választási győzelmét, akkor nem mond ilyet egy európai bizottsági csúcsjelölt. Ezt a kérését mi nagyvonalúan teljesíteni tudjuk, nem támogatjuk Weber urat, és ezzel együtt az esélyei is jelentősen romlottak, sőt talán már a bukását is kijelenthetjük. Szomorúan látjuk, hogy Weber úr elfordult a Néppárt alapvető kereszténydemokrata és keresztény értékeitől. [[Dr. Vadai Ágnes: Ti is! A ti haverotok!]] Nyíltan hadat üzent uniós tagállamok kormányainak, és szomorúan látjuk, hogy úgy akarja képviselni az Európai Unió egészét, hogy az Európai Unió egyes tagállamaival komoly vitákban áll. Weber úr néhány hónap alatt saját magát tette alkalmatlanná a posztra, tehát világosan kell látnunk, hogy olyan vezetőkre van szükség, akik egyetlenegy tagállamot sem támadtak meg az elmúlt években. A V4-ek egyébként ebben is állapodtak meg. A V4-eknek nincsen kimondott jelöltjük, de több más jelöltet is elfogadhatónak tartanak. Szeretném azt is hangsúlyozni, hogy vállaltuk a választásokon, a választókkal karöltve, hogy minden olyan bevándorláspárti tervvel szemben fellépünk, amely veszélyezteti a keresztény kultúrát és Európa biztonságát. Éppen ezért a Fidesz európai képviselői kezdeményezik a migránskártya tervének visszavonását. A magyar választók által adott európai uniós mandátum, mint mondtam, kötelezettséget, irányt és feladatot is jelent, és kijelöli számunkra, hogy mik a képviselendő értékek. Ezt fogjuk az európai parlamenti munkában képviselni, és ehhez keressük a Bizottság vezetőit is. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Uniós csúcs után vagyunk, és egyben valóban uniós csúcs előtt is, és az európai vezetőknek fontos döntéseket kell meghozniuk a választások után. Engedjék meg, hogy a kormány álláspontját ismertessem a legfontosabb kérdésekben. A kormányfőket tömörítő Tanács ilyenkor egy hosszú távon is irányadónak tekintett stratégiát fektet le. Ehhez a magyar kormány is küldött javaslatokat, és ezek a javaslatok mind a választás eredményéből fakadnak. Így többek között azt javasoljuk, hogy a bevándorlás ügyében tartsák tiszteletben a nemzeti jogköröket, mint ahogy tartsák tiszteletben a nemzeti jogköröket a gazdasági ügyekben is, és azt is javasoltuk többek között, hogy a stratégiai alapdokumentumban is szerepeljen a keresztény értékek védelme. Most talán kicsit szerénytelen a dolog, de mégiscsak elmondom, hogy a magyarok szavára az ilyen hosszú távú stratégiáról szóló vitában érdemes odafigyelni, mert például a magyar miniszterelnök már 2014-ben, tehát még jócskán a migrációs válság kirobbanása előtt, az életszakasz előtt a bevándorlás veszélyeiről beszélt, kiemelve, hogy a migrációt nem menedzselni kell, hanem megállítani, mert Európának nincsen szüksége rá. Akkor úgy fogalmazott, hogy Európa az európaiaké ez most is érvényes egyébként. Ezeket az alapelveket mi nemcsak hosszú távú stratégiai alapdokumentumokban szeretnénk érvényesíteni, hanem a személyi kérdésekben is, ezért fontos eredmény az, hogy a jelen állás szerint a bevándorláspártiak baloldali jelöltje nem lesz az Európai Bizottság elnöke, és szintúgy valószínűtlennek látszik, hogy olyan elnöke legyen az Európai Bizottságnak, aki megsértette a magyar választókat azzal, hogy azt mondta, hogy nem számít a magyarok támogatására. Amit a mi szempontjainkról el tudok mondani, az az, hogy olyan bizottsági elnököt szeretnénk, aki tiszteletben tartja a nemzetek önállóságát és önrendelkezését, olyat, aki kiáll az illegális bevándorlással szemben, és aki épít Európa keresztény gyökereire és hagyományaira. Ezzel bíztak meg minket a magyarok május 26-án, a többség ezzel hatalmazta fel a magyar képviselőket és egyébként a kormányt is. A mostani tárgyalások egyik alapvető körülménye az, hogy a visegrádi országok egységesek. Nem volt ez mindig így, és annak ellenére van ez így most, hogy a vezetőik különböző pártcsaládokhoz tartoznak, és ez még inkább növeli az együttműködés értékét. A V4-ek ellenállnak a most is jól érzékelhető megosztási törekvéseknek, és nemsokára újra egyeztetnek, még a következő csúcstalálkozó előtt. Ez egyébként biztató fejlemény a következő hosszú távú, hétéves költségvetési vita előtt is. Ami a klímavédelemmel kapcsolatos álláspontot illeti, Magyarország elkötelezett a klíma és a környezet védelme iránt. A 2030-ig fenntartott vállalásait teljesíti. Ami a további kötelezettségvállalásokat illeti, annak azért több előfeltétele van; például az, hogy arról is legyen döntés, hogy milyen források állnak majd rendelkezésre az ipar fejlesztésére. Nem lehet úgy kötelezettségeket vállalni, hogy ez nem tisztázott. Nem mehetünk bele olyan megállapodásba, amelynek a körülményei tisztázatlanok, és túlzott terhet raknának a magyar családok nyakába például azzal, hogy növelnék az energiaárakat. Itt is szeretném elmondani azt a példát, hogy miközben nálunk 2010 óta harmadával csökkent az energia ára, Németországban 26 százalékkal nőtt, az ipari fogyasztók számára pedig több mint 30 százalékkal. Ebből is látszik, hogy az ilyen hosszú távú, több évtizedes vállalásoknál minden társadalmi és gazdasági szempontot, következményt figyelembe kell venni. Végül a magunk feladatai után engedjék meg, hogy az ellenzék számára bátorkodjak pár dolgot felvetni. [[Dr. Vadai Ágnes felállva mondja: Igen, drága államtitkár úr?]] Továbbra is arra kérnénk az ellenzéket, hogy ne a külföldet képviseljék Magyarországon, hanem Magyarországot Brüsszelben, mert sok olyan kezdeményezésük van, amelyek még nem ebbe az irányba mutatnak. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Tisztelt Vadai Képviselő Asszony! Például az, hogy a magyarok kinevezését akarják blokkolni, vagy például az a javaslatuk, hogy a Magyarországnak járó uniós forrásokról lehetőleg ne itt döntsenek, Magyarországon, hanem Brüsszelben. [[Arató Gergely: Mert ellopják, azért!]] Ezek példátlanok. Ezek nem szolgálják Magyarország érdekeit. Szóval, arra szeretnénk önöket kérni, hogy ne fúrják a fontos magyar ügyeket, és ne támogassanak olyanokat, akik támadták Magyarországot, és ne tűnjenek úgy, mint akik mindennek tapsikolnának, ami rossz a kormánynak, tehát rossz az országnak is. [[Közbeszólás a DK soraiból: Jaj, jaj! Arató Gergely: Pont fordítva! Ami rossz a kormánynak, az jó az országnak!]] Ha ezt az európai választás eredményétől elrugaszkodva fogalmazom meg, akkor úgy hangzik, arra kérem önöket, hogy tartsák tiszteletben a magyarok többségi akaratát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Ungár Péter, LMP; Nyitrai Zsolt, Fidesz; Rig Lajos, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Arató Gergely, DK; Demeter Márta, LMP; Korózs Lajos, MSZP; Ander Balázs, Jobbik; Tordai Bence, Párbeszéd; Hollik István, KDNP; Böröcz László, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Farkas Gergely, Jobbik.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérem, foglalják el helyüket, és ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyeztéke a szavazógépben.Tisztelt Országgyűlés! Most házszabálytól való eltérésre tett javaslatról döntünk. A Házbizottság mai ülésén azt kezdeményezte, hogy az Országgyűlés a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény módosításáról szóló T/6597. számú előterjesztés tárgyalása során úgy térjen el a házszabálytól, hogy a holnapi napon már a zárószavazásra is sor kerülhessen. A házszabálytól eltérésre tett javaslatot T/6597/2. számon a honlapon megismerhetik. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom figyelmüket, hogy a házszabálytól való eltéréshez a jelen lévő képviselők négyötödének igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule a házszabálytól való eltéréshez a T/6597/2. számú javaslat alapján. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a házszabálytól való eltérést 150 egyhangú igen szavazattal elfogadta. [[14.20]] Tisztelt Országgyűlés! Elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óra 20 percig van lehetőség. A törvényjavaslat összevont vitájára a mai ülésnapon utolsó napirendi pontként, az összegző módosító javaslatról történő döntésre és a zárószavazásra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend módosítására tett indítványról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés rendkívüli ülésének napirendi javaslata egészüljön ki a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény módosításáról szóló T/6597. számú törvényjavaslat határozati házszabályi rendelkezésektől való eltéréssel történő tárgyalásával a javaslatban foglaltak szerint. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés egyhangúnak tűnő többséggel elfogadta a javaslatomat. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosítással. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendi javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Személyi javaslatról való döntésre a mai napon nem kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Ügyrendi felszólalás keretében kért szót Ungár Péter képviselő úr, de jelezte, hogy visszalép az ügyrendi felszólalásától. Tisztelt Országgyűlés! Most, 14 óra 21 perckor áttérünk az interpellációk és azonnali kérdések tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti vagyonkezelésért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Mi változtathatja meg egy ágazat nemzetstratégiai jelentőségét?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter urat bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Vargha Tamás államtitkár úr válaszol. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A magyarországi járműgyártás gazdasági, foglalkoztatási szerepe és súlya elvitathatatlan a közúti járműgyártás területén. Ma ezen járműgyártók zömmel személygépkocsik gyártásával foglalkoznak, szinte kizárólag multinacionális cégek tulajdonában állnak, apró fogaskerékként dolgozva a nagy nemzetközi járműgyártás gépezetében. A járműgyártás azonban nemcsak személygépkocsi-gyártást jelent, hanem magában foglal olyan szegmenseket, mint a busz-, a troligyártás vagy a vasútijármű-gyártás, ideértve a speciális rendeltetésű vasúti járműveket: a HÉV-szerelvények, metrók, villamosok, fogaskerekű vasút, kisvasutak, és még sorolhatnánk, amely ágazatoknak korábban évszázados hagyománya volt Magyarországon. Örömteli volt hallani 2014-ben azt, amikor Tuzson Bence, a ma közszolgálatért felelős államtitkár bejelentette, hogy az állam többségi tulajdonrészt szerez a Dunakeszi Járműjavító Kft.-ben, aminek indoka, hogy a vasútijármű-gyártás nemzetstratégiai jelentőségű terület. A cég adásvételekor több vezető fideszes politikus is nyilatkozott az üggyel kapcsolatban, és egybehangzóan azt mondták, hogy az ügylet elsődleges célján, azaz a hazai vasútijármű-gyártás megerősítésén túl további cél az üzemben a munkahelyek megőrzése is. Megdöbbenéssel olvastam mindezek tükrében az 1312/2019. számú kormányhatározatot, aminek értelmében a Dunakeszi Járműjavító Kft. magyar állam által és a MÁV által tulajdonolt üzletrészei eladásra kerülnek. A kormányhatározat rendelkezik arról, hogy a Dunakeszi Járműjavító Kft. a MÁV-val hatályban lévő szerződését köteles hatályban tartani, azonban a kormányhatározat nem rendelkezik a cég alkalmazottairól, azaz a meglévő munkahelyek megtartásáról. Az üzletrészekkel együtt a cég által használt ingatlanok is értékesítésre kerülnek, természetesen versenyeztetés nélkül. Kérdezem tehát az államtitkár urat: miként érvényesíthető a nemzetstratégiai érdek egy államtól független tulajdonossal szemben? Ha érvényesíthető a nemzetstratégiai érdek egy államtól független tulajdonossal szemben, akkor miért kellett a korábbi tulajdonostól megvásárolni adóforintokért a céget 2014-ben? Hogyan tarthatók meg a munkahelyek és a munkavállalók, ha ez nem feltétele az értékesítésnek? Mi okozza azt a sietséget, hogy 2019. június 30. napjáig, azaz 32 nappal a kormányhatározat megjelenését követően már végre is akarják hajtani az értékesítést? Várom válaszát, amiben kérem, hogy kimondottan a kérdéseimre válaszoljon, és ne másról beszéljen. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Vargha Tamás államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ez a megállapodás, amiről szó van, a magyar vasútijármű-gyártás történetének eddigi legnagyobb üzletét jelenti Magyarország számára. Ennek keretében, ennek köszönhetően az egyiptomi állami vasúttársaság 1300 darab vasúti kocsi legyártására adott megbízást a Dunakeszi Járműjavító Kft. és az orosz Transzmasholding Hungary Zrt. alkotta konzorciumnak. E megállapodás értelmében a vasúti kocsik által képviselt értéknek több mint 50 százalékát itt nálunk, Magyarországon állítják elő. Tehát több mint 650 vasúti kocsit gyártanak majd le Dunakeszin, és biztosítanak ezzel lehetőséget a magyar munkavállalók számára, és őrződnek meg a magyar munkahelyek. Az orosz cégcsoport megjelenésével a Dunakeszi Járműjavító Kft. előtt egy nagyon komoly új nemzetközi piac is megnyílik, annak köszönhetően, hogy ez a cégcsoport a vasútijármű-gyártás egyik legmeghatározóbb szereplője Európában, a termékeik pedig világszerte ismertek. Teljesen érthető és világos tehát, hogy egy ilyen vállalat részesedésével egy korábban csak magyarországi piacra termelő cég olyan exportlehetőséghez juthat, ami hosszú távon fenntarthatóvá teszi a magyarországi vállalat működését, és lehetőséget biztosít a cég tevékenységének folyamatos bővítéséhez, folyamatos működéséhez. Ennek az új megbízásnak és a folyamatos bővülésnek köszönhetően Dunakeszin és közvetlen környezetében új munkahelyek jönnek létre, növekszik az ország exportteljesítménye, emellett pedig a magyar gépipari beszállítóknak is további lehetőséget jelent a magyarországi beruházás. Az elmúlt évek gazdaságpolitikai erőfeszítéseinek köszönhetően Magyarország ma egy biztos pont a világban. Befektetőként magyar és külföldi cégeknek is érdemes a mi országunkat választani, hiszen a biztonságot és a politikai stabilitást választják ezzel. És ezt a sikeres gazdaságpolitikát mi sem bizonyítja jobban, mint hogy 2018 minden idők egyik legsikeresebb éve volt befektetésösztönzés szempontjából. Soha ennyi és ilyen értékű beruházás nem érkezett Magyarországra. Csak az elmúlt évben 98 nagyberuházás érkezett a beruházásösztönzési rendszerünkön keresztül, és összességében 1380 milliárd forint értéket képviselt. A létrehozott munkahelyeken a vállalatok 425 700 forintos átlagbért fizettek, ami 40 százalékkal magasabb a 2017-es adatnál. És ennek a gazdaságpolitikának köszönhető, hogy a magyar GDP 2019 első negyedévében 5,3 százalékkal bővült, amellyel Magyarország az Európai Unióban a harmadik leggyorsabb növekedési ütemet érte el. Képviselő úr felszólalásában említette a munkahelyeket. Már említettem én is, hogy munkahelyek őrződnek meg, és új munkahelyek teremtődnek ezzel a beruházással. Összehasonlításképpen: ha a 2010-es adatra visszatekintünk, amikor 12,5 százalékos munkanélküliség volt Magyarországon, és az Orbán-kormány így vette át az országot, rengeteg család megélhetése forgott akkor veszélyben. Ez a munkanélküliség ma 3,8 százalék, ami majdnem teljes foglalkoztatottságot jelent, és ezzel az eredménnyel Magyarország a harmadik legalacsonyabb munkanélküliségi rátát érte el az Európai Unióban, ami azt jelenti, hogy aki ma Magyarországon dolgozni szeretne, az talál munkát, és ez alapvető fontosságú, hiszen ha munka van, akkor minden van: biztosított a megélhetés és az emberek önbecsülése is emelkedik. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[14.30]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Elnök úr, sajnos nem áll módomban elfogadni a választ, hiszen államtitkár úr válasza még jobban összekuszálta a helyzetet. Államtitkár úr, nem is értem. Nézzük, mi a helyzet! A magyar állam közpénzből megvásárolja a Dunakeszi Járműjavító Vállalatot. Az üzletrészben a magyar államnak és a MÁV-nak van tulajdonrésze. 2014-ben történik ez a megvásárlás, az elmúlt öt évben fenntartják ezt a járműjavítót, amely egy nagyon jó járműjavító lehet, hiszen ön mondta most éppen, hogy beütött egy nagy üzlet, és 1300 vasúti kocsiból 650 kocsi gyártása ebben az üzemben fog lezajlani. Hát, mi értelme van annak, hogy egy ilyen zsíros üzletnél önök hirtelen eladják a tulajdonrészt? [[Dr. Lu-kács László György: Oroszok!]] Nem érte volna meg a magyar államnak, hogy ezt az üzletet ő bonyolítsa el? Oda kellett adni az oroszoknak ezt az üzletet? Hogy őrzik meg így a munkahelyeket, és hogyan teremtenek új munkahelyeket? Milyen munkahelyeket? Jönnek majd a migráns ukrán vendégmunkások megint leszorítani az árakat, államtitkár úr? Egyszerűen nem hiszem, hogy ez a magyar államnak megfelelő üzlet lett volna. Szégyelljék magukat! [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 110 igen, 31 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „A nők elleni erőszakról szóló Isztambuli Egyezmény: eredmények és kihívások” címmel. Az interpelláció megválaszolásával… Egy pillanat türelmet kérek! [[Nagy zaj. Dr. Vadai Ágnes: Minden férfi velünk szemben válaszolni fog?]] Megértésüket kérem! Egy ülésvezetési kérdésben kell egyeztetnünk. Egy másodperc türelmüket kérem! Most zajlik az egyeztetés. [[Dr. Gurmai Zita: Állva vagy ülve várjam? Derültség. Rövid szünet.]] Köszönöm a megértésüket. Tehát, tisztelt Országgyűlés, az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Trócsányi László igazságügyi miniszter urat bízta meg. Az interpellációra miniszter úr felkérésére Völner Pál államtitkár úr válaszol. Megadom a szót képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Az Európa Tanács parlamenti közgyűlése e heti plenáris ülésén várhatóan elfogadja „A nők elleni erőszakról szóló isztambuli egyezmény: eredmények és kihívások” címet viselő jelentésemet.A jelentés kitér arra, hogy a nők elleni erőszak az emberi jogok megsértése mellett a nők és férfiak közötti mélyen gyökerező egyenlőtlenség megnyilvánulása. Az Európa Tanács 2014-ben hatályba lépett, a nőkkel szembeni erőszak megelőzéséről, leküzdéséről és a családon belüli erőszakról szóló egyezménye a legfejlettebb és legátfogóbb nemzetközi jogi eszköz ezen a területen. Az egyezményt az Európa Tanács 34 tagállama ratifikálta és 11 másik európai uniós tagállam is aláírta. A jelentés kiemeli az egyezmény pozitív hatását, hiszen az felhívja a figyelmet a nők elleni erőszakkal szembeni küzdelem szükségességére, és megköveteli, hogy a részes államok magas jogalkotási és politikai normákat vezessenek be. Magyarország 2014. március 14-én ugyan aláírta az egyezményt, de az Országgyűlés több alkalommal is elutasította a ratifikálását szorgalmazó indítványok tárgysorozatba vételét. Völner Pál államtitkár úr, aki most válaszolni fog, egy írásbeli kérdésemre a következőt válaszolta: az isztambuli egyezmény tartalmát nagyon fontosnak tartjuk, ahhoz azonban, hogy valamely megállapodást magunkra nézve kötelezőnek ismerjünk el, fel kell mérni a belső környezetet, az egyezmény ratifikációja összkormányzati együttműködést tett szükségessé. Folyamatosan vizsgálni kell a ratifikációhoz szükséges jogalkotási és egyéb kormányzati intézkedések megtételének szükségességét, valamint fel kell mérni a szükséges költségvetési forrásokat. Völner államtitkár úr válasza után néhány nappal Németh Szilárd alelnök úr sajnos azt nyilatkozta, hogy amíg Fidesz-többségű parlament van, addig az isztambuli egyezmény nem fog átmenni. Indoka szerint az egyezmény nem alkalmas a zaklatók kordában tartására, ráadásul egyenesen támadja a hagyományos családmodellt, és törvénybe próbálja iktatni a genderfilozófiát. Amint látszik, az isztambuli egyezmény ratifikálásával kapcsolatban számos tévhit és félremagyarázás látott napvilágot. Ezeket a szakmai szervezetek több alkalommal tételesen cáfolták. Tekintettel a fentiekre, kérdezem államtitkár urat, hogy mi a kormány álláspontja ratifikálás ügyében. Államtitkár úr pozitív, támogató válaszát vagy Németh Szilárd elutasító válaszát kell alapul venni? [[Németh Szilárd István: Ez utóbbit!]] Hogyan áll az államtitkár úr által kiemelt összkormányzati együttműködés, ami az egyezmény ratifikációjához szükséges? Hogy áll a szükséges költségvetési források felmérése? Tisztelettel kérem a miniszterelnököt és a kormányt, hogy oszlassa el az egyezménnyel kapcsolatos tévhiteket, félremagyarázásokat. Most, hogy az egyezmény alkalmat ad a párbeszédre, szakmai egyeztetésre, fontolja meg annak benyújtását az Országgyűlésnek a ratifikációja céljából. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormányzati álláspontot megerősítve ezúttal is szeretném hangsúlyozni: nagyon fontosnak tartjuk az isztambuli egyezmény tartalmát. A nők tiszteletét és a férfi-női egyenjogúságot alapvető értékeink között számon tartó magyar és európai kultúra alapján a magyar kormány határozottan elutasítja a nők elleni erőszak bármilyen formáját, elkötelezett a bántalmazás teljes felszámolása és az áldozatok védelme mellett. A kormányzat az egyezményben megfogalmazott elvárásokat sok tekintetben meghaladó mértékben, a szükséges eszközökkel védelmezi az áldozatokat. [[Dr. Vadai Ágnes: Na, na!]] A védelmet szolgálja az intézményrendszer működtetése és a megelőzést szolgáló kampányok szervezése. Magyarország már ma is számos olyan nemzetközi egyezménynek részese, amely előírja a nők védelmét a bántalmazással szemben. [[Németh Szilárd István: Nagyon helyes!]] A nemzetközi jogi egyezményekkel megerősített, belföldi jogrendszer által biztosított, s a kormányzati intézkedésekkel megvalósított védelemben ma sem szenvednek hiányt a bántalmazottak, a magyar belső jog az egyezmény rendelkezéseinek lényegileg a jelenlegi állapot szerint is megfelel. Van azonban az isztambuli egyezménynek két olyan pontja, amelyek a fontos és a magyar kormány által mindenkor tiszteletben tartott célok mellett általunk el nem fogadható elemeket szeretnének a magyar jogrend részévé tenni. Ezek közül az egyik az egyezmény migrációval és menekültüggyel foglalkozó fejezete, amelyben foglaltak szöges ellentétben állnak Magyarország migrációs politikájával. A hatályos magyar jogi szabályozás [[Dr. Vadai Ágnes: A bántalmazott nőknek teljesen mindegy, hogy honnan jön! Meg kell védeni őket!]] lehetőséget biztosít arra [[Németh Szilárd István: Nyugalom!]] , hogy a magyar hatóságok a különleges bánásmódot igénylő személyek esetén speciális szabályok szerint járjanak el. Ennek az egyezmény szerint megkívánt olyan irányú módosítása, amely az érintett csoport tekintetében a beléptetés automatikussá tételét eredményezné, élesen ellentétes a kormány migrációs politikájával. Az egyezmény továbbá használja és a ratifikáció esetén törvényi szinten a belső jog részévé teszi a gender, azaz társadalmi nem fogalmát. Mindaddig, amíg ezek a vitatott pontok megnyugtató módon, a kormány által képviselt értékeknek megfelelően nem tisztázódnak, nem kerülhet sor az egyezmény ratifikációjára. [[Dr. Vadai Ágnes: Jönnek a genderek!]] Elfogadhatatlan, hogy egy nemzetközi egyezményben rejtetten, lopakodó jogalkotással szeretnének beemelni a magyar jogrendbe olyan elemeket [[Derültség, nagy zaj az ellenzék padsoraiból. Arató Gergely közbeszól.]] amely attól idegen, és amelynek alkalmazására nincs szükség, hiszen a nők kapcsolati erőszak elleni védelméhez [[Dr. Vadai Ágnes: Az intézményrendszert kellene kiépíteni! Arról kellene beszélni, hogy meg lehessen védeni a magyar nőket! De nem tudják, nem csinálják! Meg a gyerekeket! Az elnök csenget.]] a magyar jogszabályok biztosítják a megfelelő eszközt. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány mindent megtesz a nők, a gyermekek és a családok védelmében. [[Dr. Vadai Ágnes: Dehogy tesz meg! Ne tessék összevissza beszélni!]] Ez jóval több, mint amit az isztambuli egyezmény jogi kötelezettségként előírna számunkra, ez nem csupán az áldozatok segítését jelenti, hanem az áldozattá válás megelőzése, a krízishelyzetek lehető legkorábbi felismerése [[Dr. Vadai Ágnes: Szigetszentmiklóson is sikerült!]] és kezelése is [[Dr. Vadai Ágnes: Az nagyon sikerült!]] a kiemelten támogatott kormányzati célok között van. Lassan mondom, hogy képviselő asszony is értse. [[Dr. Vadai Ágnes: Értem! Azért mondom!]] [[14.40]] A kormány erős jogalkotási és politikai intézkedéseket tesz, jelentős forrásokat biztosít a nők erőszak elleni védelméhez. Sajnálatosnak tartom ezért, hogy az ellenzéki képviselők ennek ellenére egy olyan nemzetközi egyezmény ratifikálását erőltetik, amely érdemben nem javít a védeni kívántak helyzetén. Javaslom, ehelyett inkább a családi akciótervet támogassák szavazataikkal. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Vadai Ágnes: Javaslom, hogy a nőkkel foglalkozzanak!]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Sajnálatos módon nem tudom az államtitkár úr válaszát elfogadni, már csak azért sem, mert ugyan hosszan válaszolt négy kérdésemre, de nem adott egyértelmű választ. [[Németh Szilárd István: Ennél egyértelműbbet?]] Ha tényleg zajlik a felmérés, akkor meddig tart ez a felmérés? Önöknek néhány nap alatt sikerült a lakás-takarékpénztári kedvezmények elvétele, ehhez miért kell ilyen nagyon sok idő?Azt szeretném kérdezni, hogy tényleg jól értettem-e, hogy államtitkár úr azt mondta, védelemben ma senki nem szenved hiányt az áldozatok részéről. Talán emlékszik arra, hogy tavaly beszéltem arról a szerencsétlen édesanyáról, akinek a gyermekét az emeletről dobta ki a férje, majd maga is öngyilkos lett. Ez az édesanya, talán emlékszik rá, azon túl, hogy a gyermekét a férje kidobta, és a férj is öngyilkos lett, korábban megpróbált mindent, elment a menedékházba, mindenféleképpen segítséget kért, és az égegyadta világon semmit nem kapott. Énszerintem ez nem a hiánytalan védelem. Nagyon örülök annak a szándéknak [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] hogy mindent megpróbálnak megtenni, de azt gondolom, ahhoz, hogy komolyan számíthassanak Magyarországra, kérem szépen, mégis tegyék meg az összes lépést. Nem tudom elfogadni.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 109 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszter úrhoz: „A kormánynak már nem fontosak a nyugdíjasok?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Rogán Antal urat, a miniszterelnök kabinetfőnökét bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Képviselő úr, öné a szó.
Tulajdonképpen a kérdésemre már meg is kaptam a választ azzal, hogy a miniszterelnök úr a propagandaminisztériumra szignálta ki a nyugdíjasok ügyét, ebből is látszik, hogy önöknek a nyugdíjasok és a fogyatékkal élők ügye csak választási szempontból fontos, egyébként szociális szempontból vagy éppen gazdasági szempontból nem. Az önök által benyújtott költségvetésben 2020-tól megszűnik az a lehetőség, hogy az Erzsébet-program keretében nyugdíjasok és fogyatékkal élők is nyaralhassanak [[Közbeszólás a kormánypárti sorokból: Nem igaz! Dr. Rétvári Bence: Nem szűnik meg!]] , és innen kezdve, egyébként helyes módon, megmarad a gyermek- és ifjúsági táboroztatási funkciója, de ez a funkció elveszik az Erzsébet-programból. Mondhatnánk azt, hogy csodálkozunk ezen, de nem így van, hiszen önök már számos módon kifejezésre juttatták azt, hogy mit gondolnak hazánk fogyatékkal élő, illetve idős, nyugdíjas polgárairól. Emlékezetes az, hogy elvették a rokkantnyugdíjakat számos fogyatékkal élő embertől, számos beteg embertársunktól, és annak ellenére sem hajlandóak visszaállítani jogosultságukat, és annak ellenére sem hajlandóak kárpótolni őket, hogy az Alkotmánybíróság mondta ki azt, hogy ez önöknek kötelessége lenne. Amikor az ellenzék ilyet javasol, akkor lesöprik a javaslatokat. A nyugdíjasok jóindulatáért eddig látszólag legalább a választási időszakban próbáltak valamit tenni, ilyenkor mindig került egy kis Erzsébet-utalvány, hogy hátha evvel nyugdíjasszavazatokat lehet szerezni, mert olyan kiszolgáltatott helyzetben él a magyar nyugdíjasok jelentős része, hogy már néhány tízezer forintnyi többletjuttatásnak is örülnek. Ezek után azt kell mondanom önöknek, hogy most teljesen világos, mi az önök politikája: nem számítanak választási időszakon kívül önöknek az idős emberek, a nyugdíjasok, a fogyatékkal élők, pedig sokuknak ez volt az egyetlen lehetősége arra, hogy eljusson valamifajta nyaralásra, hiszen a minimális nyugdíj összegét tíz éve nem emelték meg. Ma is vannak olyan nyugdíjasok, akik néhány tízezer forintból tengetik a napjaikat, számukra nyilvánvaló módon, ha a szociális alapú kedvezményes üdülés nem biztosított, akkor semmilyen módon nem nyílik mód arra, hogy eljussanak valamilyenfajta kikapcsolódásra, pihenésre. Ennek alapján tehát kérdezem a miniszter urat, mikor akarják végre emberszámba venni azokat az embereket, akiktől lassan már nincs mit elvenni az önök politikája miatt. Miért akarják még jobban belelökni a szakadékba a nyugdíjasokat és a fogyatékkal élőket? Miért nem fontosak a kormánynak a nyugdíjasok? Várom válaszát. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Múlt héten ez a kérdés már felmerült, és ha jól idézem fel, akkor ön is benyújtott egy interpellációt, de nem volt jelen, amikor elhangozhatott volna, úgyhogy nekifutok még egyszer. [[Arató Gergely: Rosszul idézi fel! Dr. Vadai Ágnes: Rosszul emlékszik!]] A lényeg az, hogy a híresztelésekkel ellentétben nem szűnik meg a nagycsaládosoknak, a nyugdíjasoknak és a fogyatékossággal élőknek szóló üdülési program. Ennek az ellenkezőjét állítani álhírgyártással egyenértékű, vagy hogy az önökre jobban jellemző kifejezéssel éljek, hazugság. Ez a helyzet. Az Erzsébet-programot azzal a céllal indította a magyar kormány még 2012-ben, hogy kedvezményes üdülési lehetőséget biztosítson ezeknek a társadalmi csoportoknak, és ettől a célunktól nem kívánunk eltérni. Ezért van az, hogy bár a Brüsszellel folytatott viták miatt az Erzsébet-utalvány rendszerén többször módosítani kellett, a szociális üdültetés továbbra is sikeresen és zavartalanul folytatódik. Az Erzsébet-programban az elmúlt nyolc évben 1,5 millió ember jutott üdülési lehetőséghez, köztük 260 ezer nyugdíjas, 60 ezer fogyatékossággal élő és mintegy félmillió nagycsaládos. A kormány szociális üdültetési programja jelenleg is folyik, az idei évben közel 60 ezren nyaralhatnak. És szeretném a képviselő úr figyelmét felhívni arra, hogy 2019. szeptember 15-től lehet pályázni a 2020-as Erzsébet-program kiírásaira is. Egyébként a nyugdíjasok iránt érzett aggodalma azért is felettébb meglepő, mert kormányzásuk idén sok olyan intézkedésről döntöttek, amelyek nagy csapást jelentettek az idősekre nézve: 2,4 millió nyugdíjastól egyetlenegy tollvonással elvettek egyhavi nyugdíjat; a Gyurcsány-kormány idején 8 százalékkal csökkent az ellátások értéke, a Bajnai-kormány idején 6,4 százalékkal; mindezeket súlyosbítva egyre nagyobb hiány alakult ki az állami nyugdíjkasszában, 2010-ben már 357 milliárd forintos hiánnyal számolhatott a Nyugdíjbiztosítási Alap. Ön, tisztelt képviselő úr, ebben az időben államtitkárként tevékenykedett, ezért felteszem, hogy nagyon is tisztában van ezekkel az intézkedésekkel. Ezzel szemben a mostani kormány megőrizte a nyugdíjak értékét, ezt is vállalta: 2010-hez képest 2019 januárjáig 33 százalékkal emelkedtek a nyugdíjak, emellett a nyugdíjak vásárlóértéke folyamatosan nőtt. Azt szeretnénk elérni, hogy a gazdasági sikerekből az idősek is részesüljenek nyugdíjprémium formájában többek között, amelyet először 2017 novemberében, majd 2018-ban lehetett kiutalni. Mindez összefoglalóan azt jelenti, hogy a 2010-es kormányváltás óta nemcsak szavakban, hanem tettekben is megbecsülik Magyarországon az időseket, és amíg a nemzeti kormány van hivatalban, addig ez így is marad. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Sok nagyon kevéssé tisztelt Államtitkár Úr! [[Dr. Rétvári Bence: De szellemes vagy!]] Az a helyzet, hogy jól tette a miniszterelnök úr, hogy önnek adta ezt a választ, hiszen valóban a propagandaminisztériumból csak színtiszta propagandát hallhattunk válasz helyett. Ön már a bevezetőjében sem mondott igazat, majd utána a nyugdíjasok helyzetéről is fölöttébb egyoldalúan számolt be. Elfelejtette azt, hogy a kormányzásunkat azzal kezdtük, hogy visszaadtuk a nyugdíjasoknak az önök által elvett 19 ezer forintot, nem beszélve arról, hogy önök vették ki a törvényből a svájci indexálás lehetőségét, és ezzel mára 100 ezer forinttal rövidítettek meg minden magyar nyugdíjast évente. És persze arra se válaszolt, hogy mit tesznek önök akkor, amikor leleplezte önöket a saját költségvetésitörvény-javaslatuk, amelyben szerepel az, hogy megszüntetik ezt a fajta szociális üdültetést. [[Koncz Ferenc: Hazudsz!]] Minden más csak mellébeszélés, mondhatnám úgy is, hogy az ön kedvenc szavát használjam, hazugság, ezért a válaszát nincs módomban elfogadni. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 109 igen szavazattal, 27 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[14.50]] Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Miért hagyják, hogy Magyarország a klímaváltozás vesztese legyen?” címmel. Megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Az Országgyűlés tavaly október végén fogadta el a 2018 és 2030 közötti időszakra szóló és 2050-ig kitekintést nyújtó második nemzeti éghajlatváltozási stratégiát, és egyben előírta, hogy a kormány a stratégia elfogadását követő hat hónapon belül dolgozzon ki éghajlatváltozási cselekvési tervet. Azóta nyolc hónap telt el, de a cselekvési terv tartalmát még mindig nem ismerjük, holott az intézkedések pénzügyi fedezetét be kellene építeni a 2020. évi költségvetési tervezetbe. Ott azonban ilyen jogcím nem létezik, csak elvétve van egy-egy sor, amelyből talán ilyen célra is jut majd pár morzsa. Tehát megint elszalasztunk egy évet? Ez már csak azért is aggályos volna, mert a nemzeti éghajlatváltozási stratégia 2015. évi első benyújtásától számítva három évig húzták-halasztották az időt, annak az Országgyűlés általi megvitatását. Pedig e nélkül az értelmetlen és felelőtlen huzavona nélkül az első hároméves cselekvési terv már meg is valósulhatott volna, és most már a következő hároméves terv elfogadásáról és végrehajtásáról beszélhetnénk. Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy különösen fontos ez a kérdés, mert idén februárban kormányhatározat született arról, hogy Palkovics miniszter úr koordinációjával a 2019. május 31-ei határidőre „Nemzeti fejlesztés 2030” címmel készüljön el a 2021 és 2027 közötti uniós támogatások felhasználására irányadó legmagasabb szintű nemzeti tervezési dokumentum tervezete. Hogy áll ennek a kidolgozása? És hogyan jelennek meg benne az éghajlatváltozási stratégia céljai? Hiszen bár a kormányhatározat melléklete 37 kidolgozandó tematikus tervet sorol fel, ezek között az éghajlatváltozás önálló, átfogó témaként egyáltalán nem szerepel. Csak erős jóindulattal tudjuk feltételezni, hogy a klímacélokat majd az egyes szektorális elemekbe integrálják, de itt újra visszajutunk a cselekvési tervhez, jobban mondva, annak hiányához, hiszen a nélkül a szükséges érdemi koordináció, felhatalmazás és forrás nélkül a tárcák se tudnak se tervezni, se a megvalósításon dolgozni. Pedig a klímaváltozás mára napjainknak a szerves része, elég, ha csak az utóbbi időszakban tapasztalt aszályra, majd rendkívüli csapadékmennyiségre gondolunk. És most még csak a nyár elején tartunk. Becslések szerint Magyarország világviszonylatban is a klímaváltozás vesztese lehet. Csak a GDP éves vesztesége meghaladhatja az évi 1,5-2 százalékot hosszú távon. Mégis, akkor mire várnak? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nem lehet tudni, hogy az LMP meddig tudja még újra és újra feltenni ugyanazokat a kérdéseit [[Ungár Péter: Évekig!]] , azt firtatva, hogy vajon a kormány tisztában vane a klímaváltozás folyamatával. Az egyértelmű, hogy itt az ülésteremben elhangzott válaszokból nem akarják megérteni és nem akarják elfogadni, a kormány mekkora hangsúlyt fektet a klímaváltozás elleni fellépésre. Legutóbb, az elmúlt héten éppen miniszterelnök úr fogalmazta meg e falak között a kormány álláspontját, amikor elmondta, idézem: „Magyarország Kormánya számára fontos a környezet védelme és fontos a klímaváltozás elleni küzdelem is, hiszen mindannyian tiszta vizet, tisztább levegőt és elviselhetőbb klímát szeretnénk.” Ezért Magyarország minden nemzetközi kötelezettségének eleget tesz. Szeretném még egyszer aláhúzni az elmondott gondolatból: minden nemzetközi kötelezettségének eleget tesz. Úgy látszik, őrá sem figyeltek oda, mert újra meg újra csak azt kérdezik, szinte hétről hétre. Tisztelt Képviselő Úr! Kérem, ha a válaszainkra nem figyel oda, legalább a tetteknek, a klímavédelem és az alkalmazkodás érdekében végrehajtott intézkedéseknek higgyen, akkor talán valósat mondani is egyszerűbb lesz. Ön ugyanis hiányos információkkal rendelkezik, például az éghajlatváltozási cselekvési tervvel kapcsolatban. A cselekvési terv ugyanis a rendelkezésre álló szűk határidő és a feladat nagysága ellenére elkészült. Jelenleg annak kormányzati egyeztetése van folyamatban, eleget téve az erre vonatkozó jogszabályi kötelezettségnek. Ellentétben azzal, amit ön állít, az első cselekvési terv konkrét intézkedéseket határoz meg, megjelölve a költségeket, forrásokat, határidőket és felelősöket. Arról is tájékoztatom, hogy a cselekvési terv kidolgozásával párhuzamosan zajlott és zajlik a nemzeti energia- és klímaterv kidolgozása és a nemzeti energiastratégia megújítása is. A nemzeti energia- és klímaterv véglegesítése érdekében, az európai bizottsági ajánlásokat is figyelembe véve jelenleg is folyamatban van a konzultáció a Bizottsággal, a szomszédos tagállamokkal, a civil szervezetekkel és az iparági szereplőkkel. A terv végleges változatának 2019. év végéig kell elkészülnie. Tudjuk, hogy a klímaváltozás terén országunk kitettsége jóval nagyobb, mint a hozzájárulásunk a klímaváltozást indukáló folyamatok egészéhez, éppen ezért teljeskörűen teljesítjük a nemzetközi vállalásainkat, amit sok, nálunk jelentősebb kibocsátású ország nem mondhat el magáról. A rendszerváltozás óta néhány adatot hadd mondjak Magyarország 32 százalékkal csökkentette az üvegházhatásúgáz-kibocsátását. Az egy főre jutó kibocsátásunk az EU-átlag mindössze háromnegyede. Áramtermelésünk 60 százaléka már ma is üvegházhatásúgázkibocsátás-mentes, ebből 50 százalék az atomenergia, 10 százalék a megújuló energia használatának tulajdonítható. Az egységnyi nemzeti jövedelem előállításához kapcsolódó kibocsátásunk pedig 24 százalékkal csökkent 2010 óta. A gazdaság egészére vonatkoztatva pedig fontosnak tekintjük, hogy az új EU-s költségvetés elegendő segítséget nyújtson a később csatlakozott tagállamok számára a klímacélok elérését szolgáló iparikibocsátás-csökkentő lépések finanszírozásához. Tisztelt Képviselő Úr! Magyarországnak tehát vannak klímacélvállalásai. 2030-ig ezeket meg tudjuk valósítani, erre vannak terveink és finanszírozásunk is. Hosszabb távon olyan megoldás kell, hogy a klímacélok is teljesüljenek, és meg tudjuk védeni az olcsó hazai rezsidíjakat. Köszönöm a figyelmüket, és kérem erre való tekintettel a válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Addig fogjuk újra és újra föltenni a kérdéseinket, amíg önök a sok duma helyett nem cselekszenek. Mert pontosan azt látjuk, hogy gyönyörű kommunikációs panelek sorát sorakoztatják fel itt válasz gyanánt, de a tettek mezején komoly lemaradásban vannak. Ezt egyébként tökéletesen visszaigazolja az is, hogy önök az Európai Unióban leszavazták a karbonsemlegességi cél 2050-ig tartó kezdeményezését. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból, köztük: Így van! Szégyen!]] Önök csak a beszédben, a dumában és a hangzatos kijelentésekben védik Magyarország ökológiai céljait, és azt gondolom, ha nem lesz Magyarországon víz, akkor ez nagyon-nagyon kevés lesz. Úgyhogy nem tudom a válaszát elfogadni. Köszönöm szépen. [[Ungár Péter: Szégyen! Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 111 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mégis hogyan segíti a családokat a jövő évi költségvetés?” címmel. Kocsis-Cake Olivio képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz azt állítja, hogy a 2020-as büdzsé a családok költségvetése, 5 százalékról és 2200 milliárdról beszél, ami a családoknál marad. De ha a béreket nézzük, akkor a családok többségének mégse javul a helyzete, pedig Magyarország Kormányának az lenne a feladata, hogy a magyar családok többségét segítse, ne csak egy kisebbséget. A Fidesz azt is szajkózza, hogy Magyarország jobban teljesít. Már csak az a kérdés, hogy akkor az állami alkalmazott rendőrök, ápolók, tanárok fizetésén ez miért nem látszik. Egy mentős havi nettó 130 ezer forintot visz haza átlagban; egy háromgyermekes szakdolgozó nettó 226 ezret pótlékostul, napi akár 12-18 óra munka mellett. A KSH nem adja ki a létminimum-számításhoz szükséges adatokat, de a bértáblák még nyilvánosak, innen tudjuk ezeket. [[15.00]] A tanároknál sem sokkal jobb a helyzet: egy húsz éve dolgozó egyetemi diplomás tanár fizetése bruttó 304 500 forint, vagyis egy tapasztalat, háromgyermekes pedagógus éppenhogy 200 ezer forintot visz haza. Egy kezdő rendőrjárőr 130 ezer forintos kezdő fizetéssel indul, de egy hétéves szakmai múlttal rendelkező beosztott tűzoltó havi keresete is csak 160 ezer forint. Ez a pénz három gyermek után járó adókedvezménnyel is elképesztően kevés. Ebből a fővárosban átlagban 40-70 ezer forintos rezsivel kell élni, legalább ennyit kell kifizetni, hogyha valaki egy lakáshitelt törleszt, és kétszer ennyibe kerül egy albérlet ára. És akkor ebben még nincs benne az étkezés költsége, a ruházkodás sem. A százezer közmunkásról nem is beszélek, se családi adókedvezményre, se kedvezményes hitelre nem jogosultak, nettó 54 ezer forintot visznek haza. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Nyilvánvaló, hogy a legfontosabb feladatokat ellátó emberek és családjaik egyszerűen nem tudnak megélni hacsak halálra nem túlórázzák magukat, és ugye, addig sem a családjukkal vannak. De nincs ez másként a magánszektorban sem. Több mint 400 ezer ember van minimálbérre vagy garantált bérminimumra bejelentve, három gyerekkel is maximum 129 ezer forintot visznek haza. Két, minimálbért kereső szülőt miben segíti a költségvetés? Ebből hogyan tudnak hitelt felvenni erre a jövedelemre? Tisztelt Államtitkár Úr! Hogyan segíti a családokat a jövő évi költségvetés? Hiszen az adócsökkentések csak a munkáltatókat érintik most, a béremelések idén pedig nettó 7 ezer forintot fognak hagyni a közalkalmazottaknál. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, Kocsis-Cake Olivio képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. A válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Egy újabb örök érvényű mondattal lettünk gazdagabbak: hogy a KSH nem adja ki a létminimum-számításhoz szükséges adatokat, de önök mégis kiszámolták azt [[Dr. Vadai Ágnes: Mert annyira okosak vagyunk!]] tehát kicsit hasonlítanak Dobrev Klárára ezek a mondatok, hogy nincsenek bevándorláspárti javaslatok, de megszavaztuk őket. Tehát ez a fajta logika, úgy látom [[Tordai Bence közbeszól.]] az egész ellenzéken igyekszik elhatalmasodni. Tisztelt Képviselő Úr! Azért hogyha megnézi a rendszerváltás óta Magyarországon a minimálbérnek az alakulását, akkor nem nagyon fog találni, sőt egyáltalán nem fog találni olyan időszakot, amikor olyan radikális mértékben emelkedett volna a minimálbér, mint a Fidesz-KDNP időszakában. Tisztelt képviselő úr, ez 2010-ben 73 ezer forint volt [[Dr. Vadai Ágnes: Mátyás óta kellene, mert akkor még jobb lenne az összehasonlítás!]] ami most 149 ezer forint. Nincs olyan baloldali kormány, amely ennek csak a közelében lett volna, amely csak a felét ennek a növekedési ütemnek vagy a harmadát tudta volna biztosítani. [[Szászfalvi László: Bizony! Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Talán az egynegyedével, hogyha akkor valamit topogtak előre a ballib kormányok alatt. Az pedig, hogy a szakmunkás-minimálbér 89 500 forintról 195 ezer forintra emelkedett, nincs olyan baloldali kormány Magyarországon, amely ehhez hasonló béremelkedést tudna mondani. A bruttó átlagkeresetek Magyarországon 63 százalékkal, a nettó átlagkeresetek pedig a bruttót meghaladó mértékkel, 66 százalékkal emelkedtek, ami teljes mértékben cáfolja az ön azon mondatát, hogy itt az adócsökkentések a munkavállalók számára ne lennének érzékelhetőek, hiszen azért magasabb érezhető mértékben a nettó kereseteknek az alakulása, mert a személyijövedelemadó-csökkentés révén, a családi adózásnak a bevezetése révén jóval több marad a családoknál. Magyarországon nem úgy többkulcsos az adórendszer, hogy ki minél többet dolgozik, annál többször többet fizet adóként, tehát ha valaki kétszer annyi jövedelemre tesz szert, akkor négyszer annyi adót fizet, hanem az eltartottak számához igazodik, és minél több mindenkit tart el valaki, annál kisebb a személyi jövedelemadónak a mértéke. Ha pedig négy gyermeket vállalt egy édesanya, akkor élete végéig hogyha ön is támogatná ezeket az adótörvényeket, élete végéig nem kell személyi jövedelemadót fizetnie. Úgyhogy ez az elmúlt időszaknak a tendenciája, szemben azzal, amikor adóemelések és bércsökkentések voltak, bércsökkentések az egészségügyben. Tudja, azon a listán szerepelt ön, akik a béreket csökkentették az egészségügyben, de a rendőröknél is csökkentették a béreket, elvettek egyhavi bért, az összes pedagógustól is elvettek egyhavi bért, minden közigazgatási ügyintézőtől elvettek egyhavi bért, ez a lista az, amely önt ide, a parlamentbe röpítette, tisztelt képviselő úr. A mentősök bére átlagosan 2016 és ’18 között egy többlépcsős béremelésben, külön mentős bérpótlékkal nem úgy emelkedett, ahogy ön mondta, tisztelt képviselő úr, hanem 67 százalékkal emelkedett. Az egészségügyi dolgozók esetében az ápolók bére pedig a következő években mint arról már ma is szó volt 72 százalékkal fog emelkedni a tavalyi bázishoz képest. Ha megnézzük, hogy miként változott a háztartásokban a nélkülözésnek kitettek aránya, akkor itt, hála istennek, egy nagyon-nagyon pozitív változást láthatunk, hiszen 21,6 százalékról 10,2 százalékra, tehát kevesebb mint felére csökkent az Eurostat kimutatásai szerint azoknak az aránya, akik nélkülözésnek vannak kitéve, tisztelt képviselő úr. Köszönhető ez a 800 ezer új munkahelynek, hogy nem segélyből, hanem munkából tudnak megélni az emberek, köszönhető ez az alacsonyabb adóknak [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] amelyek mind a munkavállalók számára alacsonyabbak, mind a munkáltatók számára alacsonyabbak, és nem az önök szövetségeseinek a segélyező politikáját folytatta a kormány, hanem munkahelyteremtő politikát folytatott. Hiszen mondjon ön nekem annál jobb szegénységellenes politikát [[Az elnök csenget.]] mint a munkahelyteremtés! Nincs más ilyen. [[Dr. Vadai Ágnes: Áfacsökkentés!]] És mondjon egy kormányt, amely [[Az elnök csenget. Dr. Vadai Ágnes: Áfacsökkentés!]] ennyi idő alatt 800 ezer munkahelynél többet tudott Magyarországon teremteni! Ja, a munkanélküliséget megduplázni? Azt önök tudták. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm a szót. Sajnos nincs mit elfogadnom, mert nem válaszolt az államtitkár úr a kérdésekre, ehelyett ismertette nekem az adórendszert, a magyar adórendszert nagyon szépen köszönöm. Államtitkár úr, 145 092 forint, ennyi volt egy szociális ellátásban dolgozó havi nettó átlagkeresete tavaly, úgy volt ilyen alacsony, hogy 2017-ben valóban emelték 17 százalékkal, illetve akkor mindössze 123 ezer forintot vittek haza. Nem csoda, hogy a működésképtelenség határán van ez a rendszer, mert innen a legnagyobb az elvándorlás. Ezeken a családokon kéne segíteni.
Köszönöm, képviselő úr. A képviselő úr a választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 108 igen szavazattal, 29 ellenében, 1 tartózkodással elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Boldog István, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszter úrhoz: „Adópolitika régen és most! Miért nem működik a baloldali adóemelés a gyakorlatban?...” [[Néhány kormánypárti képviselő távozni készül az ülésteremből. Közbeszólások az ellenzék soraiból. Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! [[Zaj. Az elnök csenget. Dr. Vadai Ágnes: Figyelünk nagyon! Alig várjuk! Derültség az ellenzék soraiban.]] Kis nyugalmat kérek szépen azoktól, akik éppen kifelé vándorolnak, köszönöm [[Közbeszólások és derültség az ellenzék soraiban.]] „Milyen káros következményei vannak?" címmel. [[Folyamatos közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Boldog István képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány ahogy már megszokhattuk az idén is tavasszal nyújtotta be a jövő évi költségvetést, függetlenül attól, hogy idén májusban még egy választás is volt. Úgy gondolom, a kiszámíthatóság egy olyan érték, amit a piaci szereplők fontosnak tartanak, hiszen a költségvetés júliusi elfogadásával közel fél év áll mindenkinek a rendelkezésére, hogy felkészüljön a jövő évi változtatásokra. Sajnálatos módon a baloldal kilenc év után sem tanult semmit múltbéli hibáiból [[Dr. Vadai Ágnes: Baloldal! Kik?!]] ugyanazt az adópolitikát akarják folytatni, amellyel már Medgyessy, Gyurcsány és Bajnai is sorozatban megbuktak. [[Ungár Péter: Medgyessy?!]] Gyurcsány új pártja, a Demokratikus Koalíció még a 2018-as választási programjában is büszkén vállalta és tervezte az ingatlanadó bevezetését. Szomorú, hogy nem értették meg, hogy a magyar emberek nem kérnek az adóemelési javaslataikból, ahogy nem kérnek a 4 százalékos különadókból sem, hiszen emlékezzünk csak vissza: Gyurcsány idején mind a vállalatokat, mind az embereket úgynevezett különadóval sújtották [[Arató Gergely: Azokat, akik sok százezer forintot kerestek!]] azért, mert valaki a szakmájában jó volt, és jól keresett, extra adóval büntették. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Így fordulhatott elő, hogy sokan 36 százalékos kulcs felett további 4 százalékos szja-adót fizettek. A hozzá nem értés abszolút csúcsa az volt, amikor 2007. január 1-jén életbe léptettek egy új adónemet, az úgynevezett vállalkozások elvárt adóját, amelyet az Alkotmánybíróság még az év februárjában megsemmisített, és visszamenőleges hatállyal megszüntetett. Ezt még veszteséges működés esetén is be kellett volna fizetni a társaságoknak. Ne legyen kétségünk, ismét megemelnék a társasági adót is, bevezetnék a többkulcsos adózást, amivel megint ellehetetlenítenék a középosztályt, ahogy tették már 2010 előtt. [[Arató Gergely közbeszól.]] [[15.10]] Úgy gondolom, a baloldal még mindig a megszorításokban és az osztogatásokban hisz és olyan adóemelésekben, amelyek megfojtják a gazdaságot. A jó hír az, tisztelt képviselőtársaim, hogy az elmúlt évek adópolitikája a családokról és a fegyelmezett költségvetésről szól. Személyesen nagyon büszke vagyok arra, hogy Magyarországnak jövőre várhatóan mindössze 1 százalékos lesz a költségvetési hiánya, amire nagyon régen volt példa. A magyar gazdaság teljesítménye az elmúlt években igen sokat javult, és ez lehetőséget ad arra, hogy a gazdaság többletbevételéből a kormány olyan intézkedéseket valósítson meg, mint például a gazdasági akcióterv. A fentiekre tekintettel kérdezem az államtitkár urat, miért nem működik a baloldal adóemelési gyakorlata, milyen káros következményei vannak. [[Derültség az ellenzék soraiban.]] Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak. [[Zaj és közbeszólások. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, emlékeznünk kell a Gyurcsány-kormányzás idejére. Ha megengedi, az adópolitikán túl még mondanék néhány példát, hogy hogyan is kezelte a Gyurcsány-kormány a kormányzás lehetőségét. Fel kell elevenítenünk, hogy elvett az emberektől egyhavi nyugdíjat. Melléteszem, hogy mit tett a Fidesz-kormány: a Fidesz-kormány viszont azt mondta [[Szabó Szabolcs: Visszaadta a 13. havit!]] , hogy megtartjuk a nyugdíjak reálértékét, és ezt a kormányzása alatt minden évben be is tartotta. A Gyurcsány-kormány elvett egyhavi jövedelmet az emberektől [[Dr. Vadai Ágnes: Ez nem így van!]] a Fidesz-kormány alatt, 75 hónapja folyamatosan növekszik a jövedelem [[Szabó Szabolcs: És visszaadta!]] és most már több mint három éve a reálbér és a reáljövedelem is növekszik. [[Arató Gergely: Ti visszaadtátok! .- Dr. Vadai Ágnes: Tessék már elmenni megnézni, mennyibe kerül egy kiló krumpli! 360 forint egy kiló krumpli!]] A Gyurcsány-kormány elvette a családi adókedvezményt; a Fidesz-kormány a családi adókedvezményt a két- és háromgyermekesek esetén jelentősen növelte, a háromgyermekesek esetében 33 ezer forint/hó. A Gyurcsány-kormány elvette a lakásépítési kedvezményeket, az összes adókedvezménnyel együtt; a Fidesz-kormány az otthonteremtési programmal, az áfacsökkentéssel kedvez [[Dr. Vadai Ágnes: Mészáros Lőrinc!]] a lakásépítőknek. A Gyurcsány-kormány devizahitelbe hajtott több mint egymillió magyar családot [[Dr. Vadai Ágnes: Nem igaz!]] amivel lakhatási, megélhetési válságba sodort sok százezer embert. A Fidesz-kormány ezt megszüntette, és ezeket az embereket ebből a bajból kihozta. [[Arató Gergely: Ennyire féltek Feritől?]] A Gyurcsány-kormány idején nőttek a lakhatási költségek, az energiaköltségek [[Dr. Vadai Ágnes: Nem igaz!]] gázenergia, a villamos energia; a Fidesz-kormány idején rezsicsökkentés került bevezetésre. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem igaz! Na, ez főleg nem igaz!]] Egyszerűen a Gyurcsány-kormány idején nem volt családtámogatási rendszer [[Dr. Vadai Ágnes: Dehogynem!]] ; a Fidesz-kormány pedig a 2020-as költségvetésben is több mint 2000 milliárddal támogatja a családokat. Ami a Gyurcsány-kormánynak az adópolitikáját illeti, erre, tisztelt képviselő úr, hadd mondjak el egy példát: 2006. január 1-jétől politikai haszonszerzés céljából, mert 2006-ban választások voltak, a 25 százalékos áfát lecsökkentette 20 százalékosra. [[Szászfalvi László: Bizony! Dr. Vadai Ágnes: Aztán felvitte 27-re.]] Majd maga Gyurcsány Ferenc egy év múlva a következőképpen nyilatkozik erről, akkor éppen egy olyan hullámban volt, amikor őszinteségi roham jött rá [[Szászfalvi László: Őszinteségi roham!]] : utólag nehezen vitatható, hogy az általános forgalmi adó 2006. év eleji csökkentése gazdaságpolitikai hiba volt. Azért volt hiba, mert valójában az árak nem csökkentek, ugyanakkorák maradtak, az emberek ugyanannyit fizettek a termékekért és a szolgáltatásokért, és ezt ő maga is beismerte. Bár az áfát csak 2009. június 1-jén emelték vissza, és ezzel azt érték el, hogy ugyanazt a terméket a kormány miatt [[Dr. Vadai Ágnes: Ez nem Gyurcsány-kormány volt!]] sokkal drágábban kapták meg az emberek. Az adócsökkentésből nem csökkentés lett, hanem lényegében egy jelentős árdrágítás. [[Dr. Vadai Ágnes: Most 27 százalék az áfa, államtitkár úr!]] A Fidesz-kormány nem így kezeli az adópolitikát. A jelenlegi adópolitika elve az, hogy az adókat csökkenteni kell, de a közterheket mindenkinek be kell fizetni az államkasszába. Ezért érte el a Fidesz-kormány azt, hogy csökkenő adóterhek és közterhek mellett az adóbevételek mégis növekednek [[Arató Gergely: A szegények fizetik az adót, államtitkár úr!]] , és ezáltal a költségvetés helyzete stabilizálódott, és így jut több az államkasszából minden közkiadásra. Azt gondolom, hogy a magyar gazdaság helyzete erős, jelentősen tudott így növekedni a foglalkoztatás, a gazdasági növekedés is beindult, és remélhetőleg ez folytatódni is fog. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Látszik, hogy az én interpellációm és az ön válasza közben is a Gyurcsány-pártnak, a liberálbolsevikoknak nagyon fájt, hogy szembesítettük azzal, hogy mit tettek. [[Moraj a DK soraiban. Dr. Vadai Ágnes: Ezer évvel öregebb vagy, mint én! Nagyobb kommunista vagy, mint én!]] Az összes, a történelem folyamán az összes bolsevik párt pontosan úgy tett, ahogy a Gyurcsány-kormány [[Dr. Vadai Ágnes: Milyen bolsevikokról beszélsz, te?]] állandóan a magyar emberekre rontott, nemcsak fizikailag, mint 2006-ban, hanem mindig olyan adótörvényeket hozott, amivel a dolgozó embereket sújtotta. Azt gondolom, nagyon fontos, hogy az emberek lássák, hogy nemcsak adókat emelnének, ha visszajönnének, hanem bizony az összes családpolitikai intézkedésünket, amivel segítjük a magyar emberek gyermekvállalását, mindet visszavonnák, mindet tönkretennék. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Én azt gondolom, hogy nem szabad megengedni, hogy újra hatalomra kerüljenek a bolsevikok. [[Dr. Vadai Ágnes: Milyen bolsevikok?]] Köszönöm, a válaszát elfogadom. [[Taps a kormánypártok padsoraiban. Dr. Vadai Ágnes: Már ezért megérte bejönni!]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Bencsik János, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez [[Folyamatos zaj. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] : „Mikor tesz a Kormány érdemi lépéseket a budapesti lakhatási válság megoldása érdekében?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter megbízásából Tállai András államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nehezen találja az ember a szavakat az előző színvonalú felszólalás után, de mégis megpróbálom, mert nagyon nagy a baj Budapesten. Az elmúlt években elképesztő ütemű drágulás zajlott az ingatlanpiacon: 2017 és 2018 között a feladott hirdetések alapján 27 százalékkal nőttek a fővárosi lakásárak, a hét végén pedig megkaptuk a friss adatokat is, eszerint 2018 és 2019 között újabb 18 százalékos emelkedés volt, és bár a 2019-es adatokat még nem ismerjük, a növekvő trendek alapján bizony az idén is legalább két számjegyű drágulás várható.Vannak olyan kerületek, ahol brutális módon, több mint 30 százalékkal drágultak a lakásárak, ilyen például Csepel is. Tehát nemcsak a jobb módú polgártársaknak kell a zsebébe nyúlnia, hogyha saját lakáshoz akar jutni a fővárosban, hanem bizony mindenkinek. Erre persze lehet az a válasz, hogy akinek nincs pénze saját lakást venni, az költözzön albérletbe. Csak hát az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy a fővárosi albérletárak is elszabadultak: egy átlagos lakáshoz ma havi 200 ezer forint alatt szinte lehetetlenség hozzájutni, de egy egyszobás garzonlakás ára is 125 ezer forintnál kezdődik, rezsi nélkül, teszem hozzá, és ehhez akkor vegyék hozzá azt, hogy egy kezdő óvodapedagógus óvónőnek a fizetése 160 ezer forint nettónál kezdődik. A helyzetet súlyosbítja, hogy hiába telt el több mint tíz év, a devizahitel-válság kirobbanása óta ma is nagyon sok devizahitel-károsult nyögi havi rendszerességgel a bankoknak az extraprofitjait, és nekik annyi esélyük van saját lakáshoz vagy saját albérlethez jutni, minthogyha Mészáros Lőrinccel indulnának egy nyílt közbeszerzésen. Akinek pedig sem saját lakásra, sem albérletre nem telik, azoknak ott marad az önkormányzati szociális bérlakásoknak a rendszere, amire lehet pályázni, csakhogy a kerületek többségében nincs elég bérlakás, és amik vannak, azok sem megfelelő színvonalúak. Itt pedig bezárul a kör: ha az embernek nincs sem saját lakása, sem albérlete, akkor semmilyen más opciója nincsen. Kedves Képviselőtársaim! Egyetlenegy csoport van, amely, dacára az elmúlt évek elképesztő drágulásának, egyre nagyobb arányban vásárol magának Budapesten lakásokat, gondolom, kitalálják, hogy kikről van szó: ők a külföldiek. 2017-ben Budapest külső kerületeiben több mint 10 százalékkal nőtt, a kerületek 10 százalékában a lakásokat már ők vették meg, a belvárosban pedig ennél is drasztikusabb mértékű a drágulás: az V. kerületben 2017-ben minden harmadik ingatlan külföldiek kezébe került. A megvásárolt ingatlanok jó részét ráadásul befektetési céllal vásárolják, amelynek a következményeként gombamód szaporodnak a legális és illegális hostelek, a rövid távú albérletek, ez pedig, mondanom sem kell, még jobban felveri az árakat, nem beszélve az ezzel járó zsúfoltságról, zajról és az éjszakai élet összes ezzel járó kellemetlenségéről. [[15.20]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ki kell jelentenünk, hogy Budapesten lakhatási válság van, amely nem fog állami beavatkozás nélkül magától megoldódni. Kérdezem a tisztelt államtitkár urat, hogy mikor fog a magyar kormány végre érdemi lépéseket tenni a lakhatási válság megoldására. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Én elolvastam az interpellációját is, bár ön nem szó szerint ezt mondta el, de én abból idéznék: „Európa számos nagyvárosa küzd a lakhatási problémákkal.” Köszönöm szépen ezt a mondatot, ezzel elismerte, hogy ha Magyarországon, adott esetben Budapesten probléma van az albérleti árakkal, azt nem a kormány gerjesztette, mert azért a kormány hatása Berlinre és más nagyvárosokra nem terjed ki. Az interpellációjában még a berlini problémamegoldást emlegeti jó példának, azonban azt szóban nem mondta el; azt gondolom, ezt helyesen tette. Mert az, amit Berlinben terveznek, hogy befagyasztják a lakbéreket, azt gondolom, Budapesten nem követhető. De nézzük meg, hogy mit tett a kormány közvetett módon annak érdekében, hogy a lakhatási problémát megoldja! Előtte el kell mondanom, hogy természetesen az állam mozgástere a bérlakáspiac vonatkozásában igen korlátozott. Jellemzően magánszemélyek kötnek üzletet magánszeméllyel, és ebbe a kormány beavatkozási lehetősége igen csekély. Természetesen annak érdekében mindent megteszünk, hogy ezek a jövedelmek adózott jövedelmek legyenek. Ha végigvesszük azt, hogy a kormány mit tett a különféle csoportoknak, rétegeknek az otthonteremtése érdekében, azt gondolom, kijelenthetjük, hogy a kormánynak nincs szégyenkeznivalója például azok előtt, akik saját lakást, otthont szeretnének, és gyermeket is tudnak vállalni; számukra ott van a CSOK, az új otthonteremtési program. Hogy ez mennyire hatékony és jó, arra egy számadat: 2019. május végéig 106 ezer CSOK-kérelmet fogadtak be 312 milliárd összegben, tehát jelentős az érdeklődés. A másik réteg legyen a szociálisan rászorultak, akik a devizahitel miatt kerültek nehéz helyzetbe. Tudjuk, hogy a Nemzeti Eszközkezelő működésével oldódott meg ez a probléma, 36 ezer állami bérlakás létesült így, és 160 ezren vettek a programban részt. A törvénymódosítással most ezeket a lakásokat lehetőség van visszavásárolni. Ha folytatjuk és megvizsgáljuk a diákok helyzetét, a főiskolások, egyetemisták lakhatási lehetőségét, azt gondolom, itt is komoly előrelépések történtek: kollégiumépítési program, jelentős ösztöndíj-támogatás, diákhitel vagy éppen a felsőoktatásban diákotthonférőhely-támogatás, és a kollégiumok működtetésének támogatása is jelentős összeggel szerepel a 2020-as költségvetésben is. A negyedik réteg, akikről szeretnék beszélni, a munkaerő-mobilitást érinti, hiszen azok az emberek, akiknek nem a lakóhelyükön van a munkahelyük, vagy utazásra kényszerülnek, vagy esetleg a lakhatásukat ott szükséges megoldani, ahol a munkájuk van. Itt is jelentős előrelépés történt, hiszen a kormány jogszabály-módosításokkal segíti azokat a munkáltatókat, akik segítenek a munkavállalójuknak a lakhatási problémájuk munkahelyük melletti vagy ahhoz közeli megoldásában. Így albérletidíj-támogatást adnak, de jelentős a munkásszállás-építési program is. Azt gondolom, hogy ebben a helyzetben amit a kormány tehet, azt megteszi, hogy az emberek megfelelő lakhatáshoz tudjanak jutni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem Bencsik képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, a CSOK egy nagyszerű intézmény, támogattuk, de amiről én beszéltem, azoknak az embereknek a helyzetén a CSOK nem segít, egész egyszerűen azért, mert ez a fajta drágulás jóval meghaladja nemcsak a tízmilliós támogatást, hanem a felvehető hitelkeretet is. Tehát ma Budapesten lakást venni CSOK felvételével együtt is sokkal drágább, mint két évvel ezelőtt még CSOK nélkül, és akkor még arról nem beszéltünk, hogy számosan fel se tudják venni, igénybe se tudják venni a CSOK-ot. A CSOK nem segít például annak a pesterzsébeti asszonynak, aki meghalt lánya után neveli a három unokáját, akik közül az egyikük tartósan beteg, és akik 25 négyzetméteres igen, jól hallotta, államtitkár úr, 25 négyzetméteres , beázott, penészes önkormányzati lakásban élnek. Ő nem tud három gyereket vállalni, államtitkár úr, nem tudja felvenni a CSOK-ot; mint ahogy nem tudja felvenni a CSOK-ot az a szülő se, aki az értelmi fogyatékos gyerekét neveli, ami kiteszi az egész 24 óráját. Rajtuk nem segít a CSOK, ezért a válaszát nem tudom elfogadni. Kérem, hogy tegyenek érdemi lépéseket a probléma megoldása érdekében. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Bencsik képviselő úr az államtitkári választ nem fogadta el, ezért kérdezem az Országgyűlést, elfogadjáke a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 103 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Juhász Hajnalka, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Milyen változásokat hoz a 2020-as év a családok életében?” címmel. Juhász Hajnalka képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! 2010 előtt Magyarországon családpolitikáról nem nagyon lehetett beszélni. 2010-re mélypontra került a családalapítási és a gyermekvállalási kedv, ami beavatkozás nélkül jelentősen zsugorodó magyarságot vetített előre. A 2010-ben megalakuló Fidesz-KDNP-kormányzat a családokat állította előtérbe. Nem lehet elégszer hangsúlyozni, hogy Magyarország új Alaptörvénye a családról mint értékhordozó és értékteremtő alapegységről rögzítette, hogy Magyarország védi a házasság intézményét mint férfi és nő között önkéntes elhatározás alapján létrejött életközösséget, valamint a családot mint a nemzet fennmaradásának alapját. Ezen elvek mentén született meg az új családtámogatási rendszer, melynek keretében bevezetésre, illetve a későbbiekben kibővítésre került a családi adókedvezmény. A kormány Magyarország teljesítőképességéhez mérten folyamatosan bővítette, bővíti a családtámogatási rendszert. Ennek keretében az év elején meghirdetett hétpontos családvédelmi akcióterv első négy eleme július 1-jétől életbe lép, úgymint a babaváró támogatás, a családi otthonteremtési kedvezményhez kapcsolódó kedvezményes hitel, a jelzáloghitelek egy részének elengedése és a nagycsaládosok autóvásárlási támogatása. A gyermeket vállaló és nevelő családok támogatására a 2020-as költségvetés tervezetében több mint 2000 milliárd forintot, pontosan 2227 milliárd 550 millió forintot tervez a kormányzat, ami 2010-hez képeset több mint kétszer akkora összeg. A kormányzat tágabb értelemben is segíti a családokat, segíti a munka és a család összeegyeztetését. Erre szolgál a gyed extra. Ezenfelül a munkahelyvédelmi akció kisgyermekes szülőkre vonatkozó intézkedései, a munkavállalók részmunkaidőben történő foglalkoztatásának lehetősége és a bölcsődei, óvodai férőhelyek jelentős növelése is mind a családokat támogatja. Tisztelt Államtitkár Asszony! A nehéz munkát folytatnunk kell, a magyarság fennmaradásához, a családok megvédéséhez további intézkedések szükségesek. Éppen ezért kérdezem, államtitkár asszony: milyen változásokat hoz a 2020. év a családok életében? Várom a megtisztelő választ. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Juhász Hajnalka képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Novák Katalin államtitkár asszonynak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Képviselő Asszony! Magyarország, ahogy Európa egésze, válaszút előtt áll. Európában számos országban már meghozták azt a döntést, amellyel a demográfiai kihívásokra egy olyan választ adtak, hogy ők bizony a migrációban látják a demográfiai problémáknak a megoldását, a tömeges bevándorlásnak a támogatásában, nem pedig a gyerekek születésének a segítésében. Mi Magyarországon most érkeztünk el ehhez a válaszúthoz, mi még dönthetünk a jövőnkről. Mi még dönthetünk úgy, hogy ellenállunk ennek a típusú nyomásnak, és nem a migrációt fogjuk támogatni, hanem a magyar gyermekek megszületését. [[15.30]] Hiszen a magyar fiatalok családcentrikusak, gyereket szeretnének, átlagosan inkább kettőt vagy hármat, mintsem egyet, vagy hogy gyerektelenül nőjenek fel. Házasságban szeretnének élni, éppen ezért az a dolgunk, hogy mi kormányzati oldalról minden lehetséges segítséget megadjunk ezeknek a magyar fiataloknak, hogy annyi gyermeket vállalhassanak, amennyit szeretnének és akkor, amikor ezt szeretnék; ha akár a húszas éveikben, éppen az egyetem elvégzése után vagy éppen néhány évnyi munkát követően, akkor is megengedhessék ezt maguknak. Erről szól a jövő évi költségvetés is, és erről szólt mindaz, amit 2010 óta a családok érdekében megtett a magyar kormány. A 2020-as év költségvetése a családok költségvetése lesz, ahogy a 2019-es évé is az volt. A 2020-as évi költségvetés elfogadása előtt állunk, ezért is fontos az, hogy még tovább tudjuk növelni a családoknak nyújtott támogatásokat. Összesen a jövő évi költségvetés tervezetében 2228 milliárd forint szerepel a családok támogatására. Ez minden eddiginél nagyobb összeg, soha ekkora nem volt még a magyar költségvetésben. Ha az idei évhez viszonyítunk, még ahhoz képest is ez egy 11 százalékos emelkedést jelent, tehát mondhatjuk azt, hogy tovább növeljük elköteleződésünket. Ami költségvetési oldalról kiadás, az a családok oldaláról bevétel, az a családok mozgásterét, a családok pénztárcáját gyarapítja, és a gyermekeikre tudják ezt a szülők fordítani. Kifejezetten a családvédelmi akciótervhez kapcsolódóan több mint 220 milliárd forinttal növekszik a jövő évi költségvetés. Néhány pontot szeretnék csak kiemelni az érdekesség kedvéért. Az egyik ilyen az adókedvezmények rendszere. Az az elv, hogy mi az újraelosztásnál azokat különösen figyelembe vesszük, akik gyermeket vállalnak, felelős módon gyermekeket nevelnek. Ezért 2020-ban minden eddiginél nagyobb forrás, 419 milliárd forint jut a családbarát adó- és járulékkedvezményekre. Ebben benne van az is, hogy január 1-jétől minden édesanya, aki legalább négy gyermeket vállal, teljes életére mentes lesz a személyi jövedelemadó fizetése alól. A munkát megbecsüljük, végre visszanyerte a munka azt az értékét, amelyet megérdemel. A másik pont, amit kiemelnék, az a bölcsődefejlesztésekre vonatkozik. A bölcsődés gyermekek, tehát a három év alatti kisgyermekek ellátására jövőre 52 milliárd forint szerepel a költségvetésben. Ez közel ötszöröse annak az összegnek, amely 2010-ben volt ugyanerre a célra, az akkori 11 milliárd forintnak. Bővülnek a férőhelyek, de nő a finanszírozás is, ettől olcsóbb lesz bölcsődéket üzemeltetni, és nem kell annyit fizetniük a szülőknek sem akkor, sem ha családi bölcsődébe adják a gyermekeiket, és javul a bölcsődében dolgozók fizetése is a jövőben, ahogy már korábban is javult. Az otthonhoz jutást tovább segítjük, 300 milliárd forint szerepel erre a célra a jövő évi költségvetésben. Végül megemlíteném az ingyenes tankönyvellátást. Jövőre már a 10-12. évfolyamosoknak, a szakképzési évfolyamokban pedig már a 13-16. évfolyamon is teljesen ingyenes lesz a tankönyvellátás. Ehhez jön még az ingyenes gyermekétkezés és az Erzsébet-táborok is. Abban bízom, hogy a jövő évi költségvetés minden eddiginél jobban tudja segíteni a gyermekvállalás előtt állókat és a gyermekeket nevelőket. Kérem, hogy támogassák önök is a jövő évi, családok költségvetésének elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Novák Katalin államtitkár asszony. Kérdezem Juhász Hajnalka képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ.
Örvendetes, hogy az eddig elért eredmények megőrzése mellett további előrelépésekre számíthatunk. Ezáltal olyan erős családpolitika alakul ki, amelyre hosszú távon számíthatnak a magyar családok. Köszönöm államtitkár asszony megtisztelő válaszát, elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk a következő napirendi pontra, az azonnali kérdésekre. Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig él vissza a Kormány az emberek türelmével?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettest jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Nem fogadom el. Köszönöm szépen.
Nem fogadja el. A miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Klímaváltozás: Soros műve?” címmel. A miniszterelnök úr személyesen nem tud válaszolni halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt, válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Elfogadja. Öné a szó, Kepli Lajos képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Egyre nyomasztóbb és aggasztóbb hírek látnak napvilágot és egyre nagyobb gyakorisággal a médiában arról, hogy milyen változások következnek be az éghajlatunkban, és ez milyen következményekkel jár a Föld egyes pontjain. Mielőtt azt hinnénk, hogy ez csak távoli földrészeket fenyegető veszély, azt láthatjuk, hogy egyre közelebb kerülnek ezek a természeti katasztrófák, ezek a jelenségek hozzánk. Magyarországon is tapasztalható már olyan özönvízszerű esőzés, ami korábban nem volt látható vagy tapasztalható. Tapasztalható óriási aszály, és ezeknek a mértéke és a gyakorisága az, ami egyre inkább aggódással tölt el minket. Bizony nem 2050-ben kell már gondolkodnunk, hanem abban, hogy néhány éven belül, esetleg tíz éven belül már visszafordíthatatlanná válnak azok a folyamatok, amelyekért most még lehetne tenni.Meglehetősen aggasztó az, amikor ennek fényében olyan nyilatkozatokat hall a kormány részéről a magyar átlagember, hogy a gazdaság számára a német autóipar céljai fontosabbak, mint a klímacélok; vagy amikor azt látjuk, hogy európai uniós szinten megvétózzuk a 2050-es klímasemlegességi célokat, arra hivatkozva, hogy ez a lakosság rezsiköltségét megemelné, miközben a hivatkozás következő mondatában már ott van, hogy egyébként is 2030-ig 90 százalékban szén-dioxid-semleges lesz a magyar energetika vagy villamosenergia-termelés. Akkor hol itt az összeütközés, vagy milyen ellentmondás van itt, amit fel kellene oldani? Gyakorlatilag, ha azt látjuk, hogy milyen következményekkel jár az az éghajlatváltozás, amelyről a kormány jelen pillanatban nem akar tudomást venni és amellyel teljes egészében szembemegy jelen pillanatban, akkor igencsak aggódásra van okunk. Kérdezem miniszter urat, hogy ön hogy fog a gyermeke, unokája, utóda szemébe nézni, hogy önök az a generáció és önök az a kormány, akik még tehetnének az ellen, hogy ez a klímaváltozás ne vagy ne így következzen be, ha nem teszik meg a megfelelő intézkedéseket. Várom válaszát.
Válaszadásra megadom tehát a szót Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindannyian osztjuk a képviselő úr által felvetett aggodalmakat és aggályokat. Valamennyien aggódunk azért a környezetért és azért a világért, amit örökül hagyunk majd a gyermekeinkre és az unokáinkra.Mindenekelőtt azért szeretném rögzíteni, hogy Magyarország jövőorientált, klímabarát és a magyar választópolgárok érdekében álló klímapolitikát folytat. Elkötelezettek vagyunk a reálisan és bölcsen meghatározott klímacélok megvalósítása mellett. Egyértelmű klímapolitikai vállalásaink vannak a kibocsátás csökkentése, a megújuló energiák részarányának növelése és az energiahatékonyság fokozásának az érdekében már a 2020-as évre is. Az erre az időszakra kitűzött céljaink teljesítésében senki nem mondhatja azt, hogy ne állnánk jól, az üvegházhatásúgáz-kibocsátásunkat a közös uniós referenciaévhez, tehát 1990-hez képest már több mint 30 százalékkal csökkentettük. A megújuló energia részaránya is a vállalt 13 százalék felett van. Az energiahatékonyságban is közeledünk a jövő évi vállalás teljesítéséhez. Nyugodtan mondhatom, hogy Magyarország az európai uniós tagországok között az egyik olyan tagország, amely a legtöbbet teszi pont annak érdekében, hogy ezeket a vállalt klímapolitikai célokat 2020-ra teljesíteni tudjuk. Jó néhány olyan ország van, amelyik ezt nem mondhatja el magáról. Szeretném arról is biztosítani képviselő urat, hogy egyértelmű vállalásaink lesznek 2030-ra is, amelyeket teljesíteni is fogunk. Többek között a 40 százalékos kibocsátáscsökkentést és a megújuló részarány növelését egyaránt biztosítani képes, nukleáris és napenergiára épülő energiamixen dolgozunk, amelyben 3 ezer megawatt napelem-kapacitás fog áramot termelni. Köszönöm tehát a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Kepli képviselő úrnak egyperces viszonválaszra van lehetősége. [[15.40]]
Tisztelt Miniszterelnök-helyettes úr, Miniszter Úr! Ezek kétségtelenül nagyon jól kidolgozott kommunikációs panelek, csak azt vegyék már észre végre, hogy a világ túlhaladt a kommunikációs paneleken, és tegyük félre a pártpolitikát. Nekem ez az utolsó felszólalásom itt, a magyar Országgyűlésben, és mint ilyen, szeretném teljes egészében most, az utolsó néhány másodpercben a pártpolitikát félretenni, és kérni szeretném önöket arra, hogy ez az egy ügy legyen az, a klímaváltozás ügye, amíg még nem késő, és amíg ténylegesen lehet cselekedni, ahol ne kommunikációs paneleket és ne pártszlogeneket pufogtassunk, hanem tényleg együtt, összefogva, az Országgyűlés és az egész nemzet tegyen azért, hogy minél inkább megelőzzük azt a bajt, ami jön, vagy minél kisebbre tegyük ennek a mértékét. Hiszen mi, magyarok önmagunkban kicsik vagyunk ahhoz, hogy teljes világszinten a folyamatokat megváltoztassuk, viszont ahhoz elegek vagyunk, hogy példát mutassunk, ahhoz elegek vagyunk, hogy európai szinten igenis cselekedni tudjunk és megtegyük a magunkét. Én ezt szeretném itt hagyni a magyar Országgyűlésben utolsó szavaimmal, hogy ezt tegyük meg, és ezt pártpolitika-mentesen tegyék itt a jövőben is, az Országgyűlés falai között. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök-helyettes urat.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Itt nem kommunikációs kifejezésekről vagy dolgokról van szó, mint az esetleg más pártok esetében szokott lenni, hanem konkrét vállalásokról, amelyeket folyamatosan, évről évre mér az Európai Unió. Ennek köszönhető az, hogy ma Magyarország a rendszerváltozás óta 32 százalékkal csökkentette az üvegházhatású gáz kibocsátását, ennek köszönhető az, hogy az egy főre jutó kibocsátásunk az európai uniós átlag mindössze háromnegyede, ennek köszönhető az, hogy áramtermelésünk 60 százaléka már ma is üvegházhatásúgázkibocsátás-mentes, ebből 50 százalék az atomenergia, 10 százalék a megújuló energia használatának tulajdonítható. Azt kell tehát önnek mondanom, képviselő úr, hogy az aggodalmunk közös, a kormány tesz és cselekszik azért, hogy ez a helyzet megváltozzon. Önnek pedig, engedje meg, hogy személyesen további sok sikert kívánjak a magánéletben. [[Taps a kormánypártok és a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Mesterházy Attila, a Magyar Szocialista Párt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Miért nincs fedezete a közellátásban dolgozó fogorvosok által évek óta követelt finanszírozás emelésnek?" címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Először engedjék meg, hogy én is sok sikert kívánjak Kepli képviselőtársamnak, és megköszönjem itt a parlamentben a munkáját, illetőleg ahhoz is sok sikert kívánjak, hogy a megyénkben megnyerje azt a települést polgármesterként. Úgyhogy bízom benne, hogy sikeres lesz, és folytatni tudja a politikai, közéleti tevékenységét. Tisztelt Miniszter Úr! Azért érdekelne ez a kérdés, mert nagyon sok levelet kapunk fogorvosoktól, az ő érdekképviseleti szervezeteiktől. Ők azt mondják, hogy egyre nyílik az olló a fogorvosi és a háziorvosi praxis finanszírozása között, és körülbelül 300 betöltetlen fogorvosi, fogászati praxis van. Ez körülbelül azt jelenti, hogy közel egymillió embernek nincsen körzeti fogorvosa, ez a magyar költségvetésben az ő számításaik szerint mintegy 30 milliárdos tételt jelentene. Ha a számukra biztosított, tehát a fogorvosi praxisok számára biztosított 900 ezer forintot, mondjuk, megdupláznánk, akkor nagyjából fedezné azokat a költségeket, amelyek nagyon szükségesek, és akkor talán elérnénk a háziorvosi praxis finanszírozását is, ami szintén hagy maga mögött kívánnivalót. Tehát magyarul, azt kérdezném miniszter úrtól, hogy támogatni fogjae a többség azt az MSZP-s módosító indítványt, amely ezt a forrást biztosítaná a háziorvosok számára, vagy ha nem ezt a módosító indítványt, akkor láte arra lehetőséget, miniszter úr, hogy a közellátásban dolgozó fogorvosok finanszírozása is növekedjék, és legalább érje el azt a minimumszintet, ami ahhoz kell, hogy Magyarországon ennek az egymillió magyar állampolgárnak, a magyar családoknak mindenhol az országban, földrajzi vagy egyéb más nehézségtől függetlenül is legyen közfinanszírozott fogászati ellátása. Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget.
Köszönöm, Mesterházy képviselő úr. Megadom a viszonválaszra a szót miniszter úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Hadd kezdjem mindjárt azzal, hogy a kérdése rosszul van föltéve, mert van fedezete a fogorvosi ellátásnak, méghozzá egyre bővülő fedezete van évről évre minden költségvetésben. 2010-hez képest összességében 13,5 milliárd forinttal több támogatást kapnak a fogorvosi praxisok. Ennek részeként az elmúlt években jelentős mértékű fejlesztéshez tudtunk hozzájárulni: eszközparkbővítés, -felújítás, a fejlesztések támogatásban részesültek, és emelkedett a fogorvosi szolgálatok és szakrendelések alapdíja is, az elmondott településen alapellátást nyújtó fogorvosi szolgálatok pedig kiegészítő díjazásban is részesültek. 2016-ban 2 milliárd forintos pluszforrás bevonásával került sor a fogorvosi szolgálatok és szakrendelések alapdíjának az emelésére, ami 7,7 százalékos emelést jelentett. Ez a többletforrás egyébként csak hogy megnyugtassam önt is, mint minden aggódó polgárt a fix díjakba épült be, amit a fogorvosi szakma évek óta szorgalmazott. Tehát azt fogadtuk el, amit egyébként a fogorvosi szakma képviselői megfogalmaztak. 2017-ben pedig a fogorvosok számára is elérhetővé vált a tartósan ellátatlan körzetekben az ellátást támogató úgynevezett letelepedési pályázat. Tehát olyan helyen, ahol esetleg átmenetileg nincs fogorvos, a kormány külön programmal támogatja, hogy fogorvos jusson, fogorvos kerüljön. Az alapellátást nyújtó 2800 fogorvosi szolgáltató 2017 decemberében egyenként 3 millió forint összegű kiegészítő díjazásban is részesült, ami összesen 7,6 milliárd forintos támogatást jelentett a fogorvosi szakma számára. 2018. március 1-jétől pedig havonta 130 ezer forint összegű rezsitámogatásra váltak jogosulttá az alapellátó fogorvosok szolgálatonként. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Viszonválaszra adom meg a szót képviselő úrnak.
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Én abból a levélből idéznék, amit Varga Mihálynak címeztek 2019. június 18-án: 2017. november végén egy sajtótájékoztató keretében bejelentésre került, hogy a fogorvosok visszamenőlegesen arra az évre plusz 250 ezer forint/hó kiegészítést kapnak egy összegben, és további finanszírozásfejlesztés keretén belül két-három év alatt felemelik a közfinanszírozott fogorvosok finanszírozását az alapellátás többi ágazatához hasonlóan a megfelelő szintre. Ezen nyilatkozatok a nagy nyilvánosság előtt hangzottak el, és mi, alapellátó fogorvosok joggal vártuk ezután, hogy a kormányzat állja az adott szavát, és az alapvető fogászatok finanszírozásában ennek következtében jelentős változás, javulás következik. Azóta eltelt két év, semmi nem történt. Ezt nem én állítom, miniszter úr, hanem az önnek is megküldött levélben állítják azok a fogászatban dolgozó, közellátást ellátó orvosok, akik úgy látják, hogy teljesen ellehetetlenült a munkájuk, és igenis van szükség forrásbevonásra, de ha jól értettem a válaszát, ön nemleges választ adott a kérdésemre. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Az egyperces viszonválasz megilleti Varga Mihály pénzügyminiszter urat is.
Köszönöm, elnök úr. Képviselő úr, nem értette jól a válaszomat. Tehát akkor most már egy percben nem fogom megismételni a kétperces válaszomat. Arra hívom föl az ön figyelmét is, hogy a parlament előtt benyújtott 2020-as költségvetés újból jelentős mértékű többlettámogatást tartalmaz nemcsak az egészségügyre általában, hanem akár a fogorvosi ellátás biztosítására is. A 2020. évi költségvetésitörvény-javaslat az Egészségbiztosítási Alap költségvetésében 10 milliárd forint többlettámogatást tartalmaz az alapellátás, ideértve a fogorvosi ellátás fejlesztésére is. Tehát azt kérem képviselő úrtól, hogy esetleg győzze meg frakciótársait, a benyújtott 2020-as törvényjavaslatot legyenek szívesek támogatni, és akkor az ön által hamisan feltett kérdésre is egy pozitív, megnyugtató választ fog kapni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, pénzügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Gréczy Zsolt, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Mennyibe kerül ma a paprikás krumpli? És mennyibe került tíz éve?" címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az Orbán-kormány és a fideszes képviselők folyamatosan döngetik a mellüket azzal, hogy milyen jól élnek a magyarok. Ez az öndicséret kiterjed arra is, hogy az idős embereknek is milyen remekül megy a soruk az Orbán-rezsim 9. évében. Volt már olyan képviselő, fideszes képviselő, aki átkiabált egy ilyen vitában, hogy már visszaadták a 13. havi nyugdíjat is, csak azt nem tette hozzá, hogy egy összegben és Mészáros Lőrincnek. De akkor nézzünk egy hiteles számot arra, hogy hogyan élnek ma a magyarok és hogyan élnek ma az idős emberek Magyarországon. Legyen a példa, mondjuk, a paprikás krumpli! Elküldte nekem egy magyar állampolgár a 2010-es közértszámláját. 2010. november 4-én egy kiló hagymáért 176 forintot fizetett, 2010. december 14-én egy kiló krumpliért pedig 140 forintot. Ha a paprikás krumplit csak egy kiló krumpliból és fél kiló hagymából készítettük volna, nem számítva zsiradékot, fűszereket só, paprika, bors, kömény , valamint az esetleg már említett belevalókat, ha mondjuk, hozzávágnánk egy kis virslit vagy kolbászt vagy valami ehhez hasonlókat, akkor ez 228 forintba került 2010-ben. [[15.50]] 2019. június 13-án, az interneten lekérdezett árak szerint átlagot véve egy kiló krumpli 500 forintba kerül, egy kiló hagyma pedig 600 forintba kerül. Vagyis a fentiek szerint 650 forintba kerül egy nyugdíjasnak egy adag paprikás krumpli. Ez azt jelenti, hogy ha hozzáveszem, hogy a nyugdíj mintegy 30 százalékkal nőtt 2010 óta, akkor egy napi alapanyag ételhez ez 285 százalékos áremelést jelent. És akkor az az idős ember még nem evett gyümölcsöt, nem vett zöldséget, tehát mindazt, amire egyébként még szüksége lenne. Tehát most ott tartunk, hogy így élnek a magyarok az Orbán-rezsim kilencedik évében. [[Koncz Ferenc: Hazudsz! Kétszáznegyven!]] Azt kérdezem miniszter úrtól, mit kívánnak tenni az árak megfékezése érdekében.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Varga Mihály pénzügyminiszter úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Csúsztatások tömege, sajnos azt tudom mondani az ön felvetésére. Először is, senki nem mondja azt a kormányból, hogy jól élünk. Azt mondjuk, hogy jobban élünk, mint 2010-ben, amikor a kormányzást elkezdtük; nem vesszük el a 13. havi nyugdíjat, nem vesszük el a 13. havi fizetést a közszolgálatban dolgozóktól, és nincs 12 százalékos munkanélküliség, mint akkor, amikor önök egyébként a kormányrudat 2010-ben átadták.A második csúsztatás, hogy nem tudom, hogy hova jár vásárolni, tisztelt képviselő úr, valószínűleg Bécsbe vagy talán még nyugatabbra, mert azok az árak, amiket mondott, egyáltalán nem felelnek meg a magyar áraknak. Megkérdeztem itt tanult mezőgazdasági kollégámat mellettem, mennyibe kerül egy kiló magyar újkrumpli: 260-270 forint, ön meg 500 forintról beszél. Ezek szerint vagy valahol önt átvágták, már ne haragudjon, megvezették a piacon, vagy pedig [[Koncz Ferenc felmutatja telefonját.]] ott mutatja egyébként a képviselő úr a telefonján is olyan helyen vásárol, ahol mindent drágábban adnak. [[Balla György: Hazudnak éjjel, nappal meg este!]] Csak folytatnám, elnök úr. Tehát azt gondolom, hogy a [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] képviselő úr teljes tévedésben van. [[Soltész Miklós: Kevesebb vodkát kellene inni!]] Az elmúlt években ahol tudtunk, jelentősen csökkentettünk az áfatartalmon tojás, tej, csirkehús, sertéshús, ezekre ön is emlékszik. Ezeket sajnos ön nem szavazta meg, tehát ön nem segíti az embereket abban, hogy olcsóbban tudják a paprikás krumplit megfőzni, de azt gondolom, hogy most majd a 2020-as költségvetés vitájában nyílik majd önnek is alkalma arra, hogy ilyen típusú módosításokat tegyen. Amit pedig még külön szeretnék kiemelni, hogy szemben a korábbi időszak, korábbi kormányzati ciklusok árváltozásával, 2010 óta vannak olyan termékek, amelyek szerepelnek egy paprikás krumpli összetételében, és amelyeknek csak kisebb mértékben emelkedett az ára. Ha ön például, mondjuk, tesz egy kis belsőséget ebbe a paprikás krumpliba ha már itt a virslit emlegette , vagy tesz egy kis baromfihúst is bele, azt tudom mondani, hogy például a baromfihús ára 2010-hez képest kevesebb, mint 2010-ben, 2,2 százalékkal a KSH adatai szerint. Úgyhogy, tisztelt képviselő úr, kérem, hogy vizsgálja felül az adatait, vizsgálja felül a levelezését, és csak olyanoknak higgyen, akik valóban a való életből hozzák a példákat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, pénzügyminiszter úr. Viszonválaszra adom meg a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nagyon örülök neki, hogy itt telefonon mutogatnak árakat, és van, aki be is kiabál, hogy csak 284. Én a 170-et hasonlítottam össze az ön 284-ével, ami más boltokban pedig sokkal több ennél. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: De ötszázat mondtál!]] A másik pedig, hogyha pedig gazdasági adatokat veszünk elő, akkor szeretném jelezni, hogy minden idők leggyengébb forintja van, minden idők legnagyobb nominális államadóssága van, minden idők legdrágább benzinára van, és minden idők legrosszabb forintárfolyamában élünk. És ön volt az a miniszter, aki azt mondta, hogy akinek nem telik külföldre, az maradjon itthon. Körülbelül ennyit érnek a magyar állampolgárok, miniszter úr, az önök szemében! Már ismerünk egy minisztert, azóta már megbukott, aki azt mondta, hogy akinek nincs pénze, az annyit is ér. Most van egy másik miniszterünk is, sajnos, aki azt mondja, hogy akinek nincs pénze külföldre utazásra, az inkább maradjon itthon. [[Cseresnyés Péter: Nem ezt mondta! Soltész Miklós: El lehet menni az országból, ezt ki mondta?]] Egyébként jó itthon maradni, mert szeretünk Magyarországon nyaralni, de ez a mondás akkor is ízléstelen volt. Köszönöm szépen. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Soltész Miklós: Még a DK se tapsol!]]
Köszönöm. Viszonválasz megilleti a pénzügyminiszter urat. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nem feltétlenül kell hazudni a parlamentben, tehát ez nem tartozik hozzá szerintem a képviselői munka szükségszerű dolgaihoz. Amiket ön állított, azt senki nem mondta, ön is tudja, hogy ez nem így hangzott el; ön is tudja azt, hogy egy olyan kérdés hangzott el, hogy át kelle váltani valakinek a forintját valutára, erre mondtam azt, hogy igen, el lehet menni akár külföldre is nyaralni, ez egy izgalmas dolog, de Magyarországon mennyi szép hely van. Hát, ha azzal nem ért egyet, hogy Magyarország egy szép hely, és Magyarországon nagyon sok szép helyre el lehet menni egy nyári nyaralással, akkor azt gondolom, hogy itt vita van köztünk, de ezt majd esetleg az ülés után megbeszéljük. Visszatérve tehát a paprikás krumplira, szeretném önt is megnyugtatni, hogy a paprikás krumplihoz a hozzávalókat meg lehet venni és meg lehet főzni. Abban bízom, képviselő úr, hogy a kérdése feltevése és a válaszom után majd ön is vesz annyi időt, hogy megnézzen egy árlistát, hogy milyen árváltozások voltak az elmúlt időszakban. Örülök annak, hogy most egy olyan időszakot él meg a magyar gazdaság, amikor növekedésben az elsők vagyunk, amikor a rendszerváltozás óta a legkevesebb munkanélküli van az országban, és amikor az infláció is olyan moderált, hogy egyébként az nem teszi tönkre az emberek megtakarítását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, pénzügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökének: „Vajon miért buknak sorra a NER-nek kedves bankok?” Elnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy Márton István alelnök urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat [[Sic! Moraj a Jobbik és az LMP soraiban.]] , hogy elfogadjae a válaszadó személyét, avagy személyesen az elnök úrtól kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Nagyon sajnálom, hogy alelnök úr ismét hiába fáradt, nem fogadom el az ő személyét válaszadásra, megvárom, amíg Matolcsy elnök úr személyesen válaszol.
Köszönöm. Matolcsy elnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Paksi Atomerőmű két új blokkja tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős tárca nélküli miniszter úrnak: „Mire alapozzák, hogy az atomenergia biztonságos?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Kovács Pál államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Elfogadom, elnök úr.
Öné a szó, Keresztes László Lóránt.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Már nagyon sokszor elmondtuk itt a magyar Országgyűlésben, hogy a megítélésünk szerint minden érv megdőlt, amit a magyar kormány a paksi bővítés mellett sorakoztatott fel. Itt konkrétan egy kérdésre vagy egy érvre szeretnék utalni, hogy azt mondja a kormány, hogy az atomenergia kifejezetten biztonságos és kiszámítható. A mi megítélésünk szerint ugyanakkor az atomenergia használata súlyos kockázatokat rejt magában, és mi úgy gondoljuk, hogy a mi állításunkat, álláspontunkat támasztja alá az a rengeteg üzemzavar, probléma és meghibásodás, amit az elmúlt évtizedekben láttunk és látunk manapság is. A 2013. április 11-én történt esemény volt a legsúlyosabb ilyen üzemzavar ezt a csernobili katasztrófa után a legsúlyosabb atomerőművi esetként tartották nyilván , a Paksi Atomerőműben ekkor egy nemzetközi besorolás szerinti súlyos üzemzavarra került sor, amelynek során 30 fűtőelem-kazetta sérült meg. Szerencsére ilyen súlyos üzemzavarra azóta nem került sor, de sajnos még az üzemidő-hosszabbítás után is rendszeresek a meghibásodások és az előre nem látható események. Néhányat említsünk meg! Néhány nappal ezelőtt, június 15-én történt, hogy a Paksi Atomerőmű második blokkjában egy előre nem látható jelentős teljesítménycsökkenés volt megfigyelhető. Ezt olvashattuk a sajtóban. Majd azt megelőzően néhány nappal egy úgynevezett üzemi eseményre került sor, melynek során egy olyan karbantartást kellett a harmadik blokkon végrehajtani, melynek során le kellett állítani ezt a teljes blokkot, és ezt követően az atomerőmű már csak 50 százalékos teljesítménnyel tudott működni. Aktualitást ad a kérdésemnek egy múlt pénteki megdöbbentő eset, amikor én ezeket a példákat soroltam, és Kósa Lajos képviselő úr azt találta mondani szó szerint, hogy: annyit bátorkodok mondani, hogy a Paks II. megépítésére többek között azért van szükség, mert a Paksi Atomerőmű már régen az eredetileg tervezett életkora fölött működik. Ezt mondta egy kormánypárti képviselő. Ebből a válaszból az olvasható ki, hogy itt valamiféle összefüggést hoz a képviselő úr a meghibásodás és az üzemidő-hosszabbítás között, mintha nem lenne egyenértékű a jelenlegi helyzet, és a probléma az, hogy ezeknek a megnövelt üzemidejű blokkoknak 2032-36-os időszakig működniük kell. A kérdésem, hogy hány ilyen üzemi esemény, meghibásodás történt 2013 óta, ezek mennyire voltak súlyosak. Ezek alapján mire alapozza a kormány, hogy az atomenergia használata kiszámítható és biztonságos? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Egyetérte miniszter úr, illetve államtitkár úr Kósa képviselő úr megnyilvánulásával, miszerint elfogadható érv, hogy lejárt az eredetileg tervezett üzemidő? [[Az elnök ismét csenget.]] [[16.00]] És valóban, vane bármiféle bocsánat, még az utolsó kérdést gyorsan föltenném érdemi különbség a biztonsági elvárások és a kiszámítható működés tekintetében, a megfogalmazott eljárás tekintetében…
Képviselő úr!
…a meghosszabbított üzemidejű blokkok és az eredeti állapot között. Köszönöm a türelmét, elnök úr. Köszönöm szépen.
A meghosszabbított kérdésre válaszadásra fölkérem Kovács Pál államtitkár urat.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! A képviselő úr kérdésére rövid választ tudok mondani: azt, hogy az atomerőmű, az atomenergia igenis biztonságos. [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost Móring József Attila váltja fel.]] Ennek a nyilvánvaló bizonyítéka az elmúlt 37 éves biztonságos üzemeltetés, amikor a Paksi Atomerőműben éjt nappallá téve, hétvégén, hétközben, ünnepnapokon és bármikor a kollégáim, volt kollégáim mindent elkövettek annak érdekében, hogy a hazai energiaellátást, áramellátást biztosítsák. Mindezt tették úgy, hogy ez a hazai áramellátásban, villamosenergia-ellátásban több mint 50 százalékot képvisel. Higgyék el a szakembereknek, hogy Európa akkor lesz zöld és akkor válhat zölddé, ha atomerőművek működnek, tehát a meglévő atomerőművek élettartamát meghosszabbítják, illetve ha további új atomerőművi kapacitások épülnek. Hiszen az évszázad végéig nem várható semmiféle olyan új megoldás bízzunk a fúzió 2050-re történő megérkezésében, de nem várható olyan masszív megoldás , ami az energiaellátást biztonságosan és az ellátásbiztonságot garantálva lesz képes biztosítani. A Nemzetközi Energia Ügynökség májusban történt itteni publikációban, szakmai publikációjában is felhívta a figyelmet, hogy ha nem épülnek új atomerőművek vagy nem történik meg az üzemidő-hosszabbításuk, akkor veszélybe kerülhet a globális ellátásbiztonság és a klímavédelmi célok érvényesülése. Ha pedig a biztonság kérdését hozta szóba, akkor szeretném tájékoztatni, hogy az új paksi blokkok, amelyek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] majd a meglévő blokkokat helyettesítik, a legbiztonságosabb harmadik, a „három plusz” generációs technológiát képviselik, és így a projekt a legszigorúbb nemzetközi követelményeknek is megfelel.
Köszönöm szépen.
Több mint négyszeres redundanciával fog rendelkezni, és ezt az [[Az elnök csenget.]] Európában működő 183 darab reaktor és a Pakson működő 4 darab reaktor működése is megerősíti.
Köszönöm, államtitkár úr.
Atomenergia nélkül nem fog menni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kéretik betartani a házszabályban megjelölt időt. Keresztes frakcióvezető úrnak is egyperces viszonválasz.
Köszönöm szépen elnök úr, a rugalmasságát, hogy e fontos kérdésben kölcsönösen egy kicsit túlléphettük a felszólalási időt. Gyorsan is beszéltem, igyekeztem nagyon sok fontos kérdést beleszuszakolni ebbe a két percbe. Sajnos, egyetlenegy kérdésre sem kaptam választ államtitkár úrtól, cserébe fölteszek még egy bónuszkérdést. Az atomenergia-használat kiszámíthatósága kapcsán szeretnék egy kérdést föltenni: hogy látja, államtitkár úr, hogyan vállalhatta a kormány felelősen a paksi bővítés melletti döntést, amikor a nukleáris hulladékok, a nagy aktivitású nukleáris hulladékok elhelyezése sehol a világon nem megoldott? Konkrétan sem a technológia nem létezik erre, sem a finanszírozás nem megoldott Magyarországon, sem a helyszín kérdése nem megoldott. Ismétlem, hogy figyelembe véve azt, hogy előbb-utóbb le kell szerelni ezeket az erőműveket, és előbb-utóbb véglegesen el kell helyezni a nagy aktivitású atomszemetet, és erre sehol a világon nincs megoldás, így Magyarországon sincs, hogyan vállalhatta a kormány ilyen módon azt, hogy a paksi kapacitásbővítés mellett dönt? Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg egy percben az államtitkár urat is.
Köszönöm szépen. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Mielőtt a Paksi Atomerőművel Magyarország az Európai Unióba lépett, az előtt nagyon komoly felülvizsgálatnak volt kitéve. Ilyen vizsgálatokat mind a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség, mint az atomerőmű-üzemeltetők nemzetközi szervezete, szövetsége is végez a Paksi Atomerőműben. Ezen vizsgálatoknak szinte már húsz darab ilyen vizsgálat történt a Paksi Atomerőmű minden szempontból megfelel.Példaértékű az, hogy a WANO az Atomerőmű Üzemeltetők Világszövetségének és a NAÜ úgynevezett peer-review-in ezeket az üzemeltetési és karbantartási tapasztalatokat, illetve a hatósági gyakorlatot megosztjuk egymással, az esetleges hibákat feltárják, és a jó gyakorlatokat megosztjuk egymással. A Paksi Atomerőmű már 2004-ben megfelelt azoknak a feltételeknek, amiket az Európai Unió az úgynevezett stresszteszt kapcsán Magyarország részére és minden blokk részére előírt. Csak ezt tudom önnek válaszolni, hogy a Paksi Atomerőmű és az atomenergetika biztonságos, és hosszú távon az egyetlen záloga annak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy az ellátásbiztonság és az olcsó áram rendelkezésre álljon a magyar családok és a fogyasztók részére. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Hőhullám, árvíz, belvíz, sivatagosodás, aszály, viharok, villámárvíz, szmog és üvegházhatású gázok. Mit tesz ezek ellen a Kormány?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Farkas Sándor államtitkár urat jelölte ki. Kocsis-Cake Olivio képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A múlt héten a kormány megvétózta azt a javaslatot, ami 2050-re klímasemlegessé tette volna az Európai Uniót, csökkentette volna a légszennyezést és a klímaváltozást. Tehát miközben Magyarországon évente tízezer ember hal meg olyan betegségben, amely közvetlenül összefüggésbe hozható a szennyezett levegővel, miközben emberek tüntetnek az utcán, tudósok pedig arra figyelmeztetnek, hogy egyre kevesebb időnk van, miközben megszaporodtak a hőhullámok, fokozódik a hőség, nyolc nappal meghosszabbodott a nyári időszakban azon napok száma, amikor a hőmérséklet 25 Celsius-fok fölött van, ezen belül öt nappal lett több a hőségriadós napok száma, aközben sikerült ezt a javaslatot leszavazni. Elkeserítő, hogy pont azon a héten vétózták meg ezt a javaslatot, amikor az extrém időjárás miatt az országban utakat, sok ember házát, kertjét, pincéjét tette tönkre a hömpölygő esővíz. Ez nem tréfa, mert sajnos sok ilyen katasztrófa várható a jövőben, és azok, akiknek a tulajdona kárt szenved, nem fognak nevetni ezen. Mielőtt azt mondanák, hogy Magyarország nem kitett a klímaváltozásnak, részletes kutatásokból kiderül, hogy az Alföld déli részét és a főváros környékét rendkívüli mértékben fogja majd érinteni a klímaváltozás, a hőhullámok elszaporodása, az árvizek, belvizek. Az önök legfőbb szövetségese, a cseh miniszterelnök azt találta mondani: miért kéne 31 évvel korábban arról döntenünk, hogy mi fog történni 2050-ben? Ezt akár a Fidesz is mondhatta volna, ugyanis önök mindig csak négy évre előre hajlandóak gondolkodni, mindig csak a következő választásig. Tisztelt Államtitkár Úr! Hajlandóake hosszú távon gondolkodni, gyermekeink, Magyarország jövőjéről gondolkodni, vagy csak a 2022-es választásokig? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném a figyelmébe ajánlani, hogy rossz helyre címezte a kérdését, már csak azért is, mert a klímapolitika felelőse az Innovációs és Technológiai Minisztérium, de ettől eltekintve megpróbálok rá válaszolni. Magyarország azok közé az államok közé tartozik, amelyeknek a klímaváltozás hatásainak való kitettsége jóval nagyobb mértékű, mint a tényleges felelőssége a klímaváltozás folyamatának előidézésében. Ez azonban számunkra azt üzeni, hogy meg kell tennünk mindent azért, hogy eredményesen alkalmazkodjunk a klímaváltozás hatásaihoz. Magyarország éppen ezért már ma többször is említett, 2020-ra és 2030-ra is egyértelmű és ambiciózus célokat tűzött maga elé a klímapolitika három nagy terepén: a megújulóenergia-termelésben, az energiahatékonyságban és az üvegházhatású gázok kibocsátása csökkentése terén. 2016 tavaszán hazánk az Európai Unión belül elsőként, egyhangú parlamenti döntéssel ratifikálta a párizsi megállapodást, ezzel is kifejezve a klímaváltozás és annak kedvezőtlen hatásainak megfékezéséhez szükséges elkötelezettségét. Elkészült és az Országgyűlés által is elfogadásra került hazánk második nemzeti éghajlatváltozási stratégiája, amelyhez hároméves időszakra vonatkozó cselekvési tervek készültek. Az elmúlt hét viharait tekintve talán a legaktuálisabb, hogy jelenleg is zajló beavatkozások célozzák a villámárvizek elleni védekezést, a vízvisszatartó dombvidéki vízgazdálkodást, valamint a települési csapadékvíz-gazdálkodási rendszerek fejlesztését, a csapadék éghajlatváltozást figyelembe vevő biztonságos összegyűjtését, visszatartását és hasznosítását. [[16.10]] Az éghajlatváltozás elleni küzdelmünk elvi alapja, hogy a jelen generáció feladata tiszta vizet, tiszta környezetet és tiszta levegőt biztosítani a jövő nemzedékének. Az Agrárminisztériumban is ebben a szellemben dolgozunk, távlati célként tűztük ki magunk elé azt, hogy egy zöldebb, természetszeretőbb és környezettudatosabb Magyarországot teremtsünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválasz illeti meg a képviselő urat.
Köszönöm a szót. Nagyon szépek ezek a szavak, államtitkár úr, de tudjuk, Orbán Viktor miniszterelnök nyilatkozott is erről, hogy nem azt kell figyelni, amit mondanak, hanem azt, amit csinálnak.Önök leszavazták ezt a javaslatot, és azt nyilatkozták, hogy akkor fogják megszavazni, ha látják, hogy mekkora forrás áll rendelkezésre az Európai Unióban, és erről folytatnak tárgyalásokat. Felhívom a figyelmüket, hogy van rengeteg ilyen forrás a megújuló energiára, az energiahatékonyságra. Volt egy olyan, amit az Európai Unió arra adott, hogy a lakosság szigetelje a saját házát, és ebből kifolyólag alacsonyabb legyen a rezsiszámla. Önök kilobbizták Brüsszelben, hogy az állam saját épületeire költse el ezt a pénzt. Így nagyon-nagyon sok lesz a rezsi továbbra is, és önök továbbra sem támogatják azt, ha leszavaznak ilyen javaslatokat, hogy Magyarország [[Dr. Fazekas Sándor: Nem értesz te ehhez! Ülj le!]] védett legyen a klímaváltozással szemben.
Köszönöm, képviselő úr. A viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Tisztelt Képviselő Úr! Míg a kormány ténylegesen tesz is a klímavédelmi és alkalmazkodási céljaink elérésére, addig az ellenzéki képviselők részéről a cselekvés kimerül a szóvirágokban és a csúsztatásokban. Sőt, még azt sem mondhatjuk el róluk, hogy akár csak egy érdemi vitán hajlandóak lennének részt venni a klímapolitikával kapcsolatban. Nem felejthetjük el, hogy tavaly év végén, 2018. december 12-én az ellenzéki képviselők nem voltak jelen az általuk kezdeményezett politikai vitanapon. A kormány képviselői és a kormánypártok képviselői itt voltak, itt voltunk, felkészültünk, készen álltunk a kérdés megvitatására, önök azonban elzárkóztak az érdemi diskurzus és a valódi szakmai vita elől. Elmulasztották az alkalmat arra, hogy bebizonyítsák, valóban van mondanivalójuk ebben a kérdésben. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! F Kovács Sándor, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter úrnak: „Milyen eszközökkel biztosítható a személyes adatok védelme?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jelölte ki. F Kovács Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Hadházy Ákos politikai teljesítményét sokan ismerjük, hiszen tudjuk, hogy képes saját párttársairól titokban hangfelvételt készíteni, etikai bizottság elé citálja a saját párttársait, megpróbálja őket kizáratni, és ha saját párttársai, például Sallai Róbert Benedek jogos, kemény és néha kicsi túlzó kritikájával szemben találja magát, akkor csodálkozik.Emlékszünk az MTVA székházában az erőszakos, bohózatba, tragikomédiába nyúló viselkedésére, amikor lógott a korláton, akrobatikus mutatványokat mutatott be. De nem ez a legnagyobb probléma. Aláírásgyűjtésbe kezdett, amely aláírásgyűjtés igazából adatgyűjtés célját szolgálta, és homályos hátterű külföldi szervezetekhez kerültek a magyar állampolgárok kényes személyes adatai. [[Bana Tibor: Tegyél feljelentést!]] Az a szerencse, hogy ki van zárva már [[Bana Tibor: Tedd meg a feljelentést akkor!]] Sallai Róbert Benedek képviselő úr az LMP-ből. Homályos cégekhez kerültek, amit az MSZP és a Momentum is támogatott. Az ellenzéki képviselő mellébeszél, nem mondja meg, hogy miért nem készült ezzel a céggel szerződés, hol vannak ezek az adatok, milyen céllal bízta meg ezt a külföldi céget, s milyen takargatni való munkát bízott erre a cégre. Várjuk a válaszát arra, hogyan fordulhatott elő, hogy magyar állampolgárok kényes személyes adatait külföldi [[Bana Tibor: Ti beszéltek a Kubatov-listával?]] , homályos hátterű céghez küldte el. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elhangzottakra tekintettel kérdezem, milyen eszközökkel biztosítható a magyar állampolgárok kényes és személyes adatainak biztonsága. Köszönöm szépen a megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak. [[Ungár Péter: Keményen!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A személyes adatok védelmét közvetlenül hatályosuló módon szabályozó európai uniós joganyag, azaz az általános adatvédelmi rendelet 2018. május 25. óta az Európai Unió tagállamaiban kötelezően alkalmazandó. Hadházy Ákosra is vonatkozik ez a szabályozás.A rendelet szerint személyes adat kezelését jogszerűen és tisztességesen, valamint az érintett számára átlátható módon kell végezni. Személyes adatok kezelése csak meghatározott, egyértelmű és jogszerű célból történhet, és azok nem kezelhetők az ezekkel a célokkal össze nem egyeztethető módon, valamint hogy a személyes adatok kezelését oly módon kell végezni, hogy megfelelő technikai vagy szervezési intézkedések alkalmazásával biztosítva legyen a személyes adatok megfelelő biztonsága, az adatok jogosulatlan vagy jogellenes kezelésével, véletlen elvesztésével, megsemmisítésével vagy károsodásával szembeni védelmet is ideértve. A rendelet meghatározza, hogy a személyes adat kezelésére, gyűjtésére mely jogalapokon kerülhet sor. Az adatkezelés a már említett alapelvekből fakadóan kizárólag az adatkezelés céljával összhangban, a cél eléréséig terjedhet, ezt követően az adatok törléséről kell intézkedni. Személyes adat kezeléséhez a rendelet adatfeldolgozó igénybevételét is lehetővé teszi. A rendelet szerint adatfeldolgozó adatfeldolgozói szerződés vagy jogszabály előírása alapján vehető igénybe. E téren előírja azt is, hogy a szerződésnek, illetve a jogszabálynak mi a kötelező tartalma, különösen azt, hogy az adatfeldolgozó személyes adatokat kizárólag az adatkezelő írásbeli utasításai alapján kezelhet, illetve hogy az adatfeldolgozó titoktartási kötelezettséggel tartozik, valamint azt is, hogy az adatfeldolgozó megteszi a szükséges adatbiztonsági intézkedéseket is. Mindezek elmulasztását, megsértését a NAIH bírsággal is szankcionálhatja. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Völner államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége F Kovács Sándor képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Államtitkár Úr! Ez után csak reménykedhetünk már abban, hogy több százezer magyar állampolgár személyes és kényes adata nem került rossz kezekbe [[Bana Tibor: Hozzátok?]] nem okoznak ezzel nagyon sok kárt ezeknek az állampolgároknak, és csak reménykedhetünk benne, hogy nem fog tovább gyűrűzni ez a gyakorlat. Nagyon érdekes az, hogy ebben az ügyben az az MSZP és a Momentum is hallgat, aki teljes mellszélességgel támogatta ezt az aláírásgyűjtést, lehet, hogy a külföldi homályos hátterű cég adatkezelését is. Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. [[Bana Tibor: Soros! Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak.
Köszönöm. A büntetőjog is védelmet kínál természetesen ezekben az esetekben, bár e jogág ultima ratio jellegéből adódóan csak a kirívóan súlyos jogsértéseket szankcionálhatja. Személyes adattal visszaélés bűncselekménye megállapításra kerülhet akkor, ha az elkövető jogosulatlanul vagy a céltól eltérően kezeli az adatot, az adatok biztonságát szolgáló intézkedést elmulasztja, illetve a számára előírt tájékoztatási kötelezettséget megszegi és ezzel jelentős érdeksérelmet okoz vagy haszonszerzési céllal követi el.Mindezek után számtalan kérdés merül fel az üggyel kapcsolatban. Vajon ki az adatgazda, hiszen a képviselő úr maga is gyűjtött adatokat, vagy a pártok, akik mögé álltak, és támogatták az aláírásgyűjtést? Talán egy újabb képviselő lesz majd, aki vállalja, és a mentelmi joga mögé bújva követi el ezeket a jogsértéseket? Tehát rengeteg tisztázatlan kérdés van ebben az ügyben. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „A Balaton mindenkié?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Cseresnyés Péter államtitkár urat kérte fel. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A Balaton mindenkié, ez a legfontosabb kormányzati álláspont. Egy idézet Lázár Jánostól 2017. december 14-én a Kormányinfóról. [[16.20]] Azóta eltelt 557 nap, és most azt látjuk, hogy egy másfajta szél fújja azt a bizonyos vitorlát. Tavaly év végén a Balaton-törvény módosítása ellen felemeltük a hangunkat. Akkor úgy módosították a Balaton-törvényt, hogy az önkormányzatok és az állam kiemelt fejlesztési területekké nyilváníthat. Mit látunk? Eltűnnek a kempingek, eltűnnek a szabadstrandok, eltűnnek a nádasok, miközben megjelennek apartmanházak, luxusvillák és különböző, NER-hez kapcsolódó szállodák. Újabb keszthelyi strand, vízparti terület tűnik el, talán az utolsó méter ez az elmúlt napok egyik híre. Mit látunk? Vitorláskikötők, parti szállodák, kempingek. A kérdésem: így foglalta el a NER-elit Keszthelyen ezt a területet? [[Mesterházy Attila: Szégyen!]] Ezt a területet foglalta el, ezt a szabadstrandot? Ez lesz az önök új nyári fővárosa? Mit tesznek? A Balaton mindenkié? Miért nem tesznek ezért? Miért kellett a Balaton-törvénybe beletenni ezt a kiemelt területté nyilvánítást? És miért tették ezt 100 százalékos állami tulajdonú vállalat kezébe? Hogy ő dönthesse el, mik épülnek a Balaton-parton, és nem az, hogy az emberek, akik azért érkeznek a Balatonra, hogy pihenjenek, odaférjenek nemzeti kincsünkhöz, a Balatonhoz?! Erre várom a válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Mindenkié a Balaton továbbra is. A Balaton-törvényt tavaly év végén, december 12-én ezért erősítette meg elfogadással az Országgyűlés, pontosabban: az Országgyűlés azon része, amelyik nem a rendbontással volt elfoglalva. Ugyanis, ha jól emlékszem, december 15-én, ahelyett, hogy a munkájukat végezték volna itt az ellenzéki pártokkal, frakciókkal együtt, fütyültek, kiabáltak, és megpróbáltak olyan helyzetet teremteni, hogy törvényeket ne tudjunk elfogadni. Valószínűleg ez, hogy nem figyeltek oda, okozza azt, hogy nem tudják pontosan, annak a bizonyos Balaton-törvénynek az elfogadása mit jelentett, mit tartalmaz annak érdekében, hogy ténylegesen ez a jelszó, ez a felkiáltás, ez a szándék, hogy a Balaton mindenki legyen, megvalósulhasson. Ugyanis ez a törvény megőrizte és megerősítette a Balaton védelmére szolgáló korábbi rendelkezéseket, például a strandok legalább 65 százalékos zöldfelületi és legfeljebb 10 százalékos beépítési arányát, a közhasznú zöldterületek védelmét, a település belterületi parthossza, a sétányok legalább 30 százalékos arányának előírását. Ugyanez a törvény új védelmi szabályokat is bevezetett, például azt, hogy a zöldterületek, strandok és kempingek együttes parthossza nem csökkenthető; ez cáfolja is azt, amit az előbb ön állított. A vízparton új beépítésre szánt terület nem jelölhető ki, a beépítettségi arány pedig nem növelhető. Ezek a rendelkezések azért születtek meg, mert úgy gondoljuk, a Balaton elérhetősége közérdek [[Rig Lajos: … beépítik szállodával!]] , amit minél több és minél nagyobb közfunkciót betöltő, színvonalas terület kialakításával, fenntartásával lehet biztosítani. A Balaton kiemelt státuszának a szemléltetésére pedig elég, ha végigtekintünk az elmúlt évek fejlesztésein, amelyek a tó térségének vonzerejét hivatottak tovább növelni, hozzáférhetőségét javítani. Ezt bizonyítja az is, hogy a nyáron csaknem 1,6 millióan utaztak a Balatonra, 120 ezerrel többen, mint egy évvel korábban. Mi mást jelent az, hogy ennyien utaztak oda, mint hogy a Balaton mindenkié, és a Balatont mindenki a sajátjának tekinti? Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Cseresnyés Péter államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen. A kérdésemre nem kaptam választ. Én feltettem egy konkrét kérdést a keszthelyi szabadstrand ügyében, és erre ön elmondja a Balaton-törvénynek abbéli módosítását, amely külön kitér arra, hogy kiemelt fejlesztési területté lehet bármely területet nyilvánítani.Én azt látom, hogy az elkövetkezendő időszakban is egyre több ilyen intézkedésük lesz, hogy kerítéssel vonják körbe az emberek elől a Balatont, hogy ne tudják elérni, pedig mindenkinek joga van ahhoz, hogy sétálhasson. Ha itt Keszthelyen lezárják ezt a részt is, ezt a szabadparti területet, akkor megfosztják önök az állampolgárokat ettől a joguktól, és sokkal messzebb kell nekik elmenni, hogy lássák, mint ahogy szokták mondani, az északi partról a déli partot, a déli partról pedig az északit. Ebben tegyenek intézkedéseket! Ne engedjék ezt, mert a Balaton mindenkié!
Köszönöm, képviselő asszony. Viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Nem mond ellent a Balaton-törvény annak, amit ön mondott. Az ellenzék a Balaton privatizációjáról akarja meggyőzni az embereket. Ez pont ellentétes azzal, amit mi szeretnénk, ugyanis mi azt szeretnénk, hogy mindenkié legyen a Balaton, mindenki, aki elmegy a Balatonra, élvezhesse a Balaton által nyújtott lehetőségeket a kikapcsolódásra, a fürdőzésre, a szabadidő eltöltésére. Ennek megfelelően természetesen a Balaton fejlesztése, építése közös érdekünk. Ezt szolgálja a két éve indított Kisfaludy strandfejlesztési program is, amelynek célja: 2030-ig az összes szabadvízi strand családbarát, biztonságos és akadálymentes megújítása, ami nemcsak a Balatonon, hanem máshol is érvényes; erre 4,4 milliárd forintot különítettünk el. Az a cél, hogy lehetőleg minél többen tudják a közös értékeinket, kincseinket használni a szabadidő eltöltésére, szabadságok eltöltésére, feltöltődésre. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Cseresnyés Péter államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Vejkey Imre, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan segíti a kormány a családokat a szünidőben?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Vejkey Imre képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Néhány napja megkezdődött a nyári vakáció, amely mintegy másfél millió általános és középiskolába járó gyerek számára jelent rendkívüli örömöt. A 2010 óta létező, a Fidesz-KDNP-kormányzat által kidolgozott családtámogatási rendszer számos részből áll, amelynek egyik fontos eleme az ingyenes gyermekétkeztetés. A kormányzati erőfeszítéseknek köszönhetően immár negyedik éve nemcsak a nyári, hanem mind a négy iskolai szünetben biztosított a szünidei gyermekétkeztetés, így a rászoruló gyermekek szülei igényelhetik az ingyenes gyermekétkeztetés biztosítását. A Kereszténydemokrata Néppárt kiáll minden olyan intézkedés mellett, amely a társadalmi együttélés legkisebb egységének, a családnak az erősítését és támogatását szolgálja. A 2020-as költségvetés a családok támogatásának a költségvetése, ami azt is jelenti, hogy a kormányzat az eddiginél is nagyobb figyelmet szentel a családoknak. Tisztelt Államtitkár Úr! A komplex családtámogatási program minden érintett család helyzetét segíti, és megkönnyíti a gyermekvállalást. A családvédelmi akcióterv egyes intézkedései már júliustól, 2020-tól pedig már az összes intézkedés elérhető lesz. A fentiek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogyan segíti a családokat a kormány a szünidőben. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az Erzsébet-táborokat, az Erzsébet-programot szinte már mindenki ismeri Magyarországon. Az idei számokról, bővülésekről szeretnék egy rövid tájékoztatást adni, de előtte azért meg szeretném jegyezni, hogy 2010 előtt hány gyermek volt Erzsébet-táborokban. Nulla, egyetlenegy gyermek… [[Arató Gergely: Sőt, nem is volt szünet, államtitkár úr! Közbekiáltás az ellenzék soraiból: Rabszolgatábor volt! Derültség az ellenzéki padsorokban. Az elnök csenget.]] Ezen nevetnek, képviselőtársaim… [[Arató Gergely: A fiúk a bányában dolgoztak!]]
Folytassa! Államtitkár úr, folytassa!
Csak hogy lássuk a különbséget [[Rig Lajos: A szünetet is eltörölték! Az elnök ismét csenget.]] : akkor nulla gyermek, idén 130 ezer gyermek és kísérőik tudnak elmenni nagyon kedvezményesen, pár száz vagy lehet, hogy csak pár ezer forintért egy hétre, 2016 óta pedig 316 ezer gyermeknek és kísérőiknek sikerült már Erzsébet-táborba eljutni. [[16.30]] Vannak ottalvós Erzsébet-táborok, amelyek június 16-án kezdődtek meg Zánkán. 11 héten keresztül 30 ezer gyermek tud ott nagyon kedvezményesen üdülni, köztük lesznek határon túli magyarok is Kárpátaljáról és 900 Kárpátalján tanuló, ukrán nemzetiségű fiatal, akik magyarul tanulnak itt, 500-an Felvidékről, Erdélyből, Horvátországból több száz gyermek fog érkezni. Idei újítás, hogy mindenki térítésmentesen utazhat oda és vissza is, tehát a vasúti utazás ingyenes, sőt Miskolcról és a Déli pályaudvarról közvetlen Erzsébet-különvonatok is indulnak, természetesen szintén térítésmentesen ezek nyilván korábban nem voltak. Erdélyben Ivón is van egy Erzsébet-tábor, ott 1700-an nyaralhatnak, és lesznek olyan táborok, ahol anyaországi és erdélyi magyarok közösen tudnak együtt táborozni, együtt nyaralni. A Gyógyító Szent Erzsébet-táborokban 17 turnusban összesen ezer gyermek kikapcsolódására nyílik lehetőség Zalaszabarban és Tihanyban. Itt betegségből gyógyuló vagy speciális ellátást igénylő gyermekekről beszélhetünk. A napközi Erzsébet-táborokban 55 ezer gyermeket várnak, napi négyszeri étkezés biztosított a számukra az ország több száz pontján. És idei újdonság az óvodai napközi Erzsébet-tábor is. A többit majd a viszonválaszban folytatom. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége Vejkey képviselő úrnak.
Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm kérdésemre adott méltó válaszát. Úgy gondolom, hogy ez kiemelten fontos volt. Kiemelten lett volna nemcsak nekünk, kormánypárti képviselőknek, hanem az ellenzéki képviselőtársainknak is, hogy meghallgassák azokat az adatokat, azokat az objektív tényeket, amelyeket az államtitkár úr mondott. Nekem, kereszténydemokrata képviselőnek azért volt fontos, mert számomra a családok támogatása és családi körülményeik folyamatos javítása az egyik célkitűzésem, és ezért, tisztelt hölgyeim és uraim, szünidőben sem feledkezhetünk meg a gyermekekről. Hiába nem kell velük tanulmányaikkal foglalkozni, de mint gyermekkel igenis hogy kötelezettségünk foglalkozni. Éppen ezért tartjuk fontosnak és támogatandónak azokat az intézkedéseket, amelyeket az államtitkár úr mondott a gyermekneveléssel kapcsolatban, a gyermekek támogatásával kapcsolatban a szünidőre is. Köszönöm még egyszer. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. A kormány számára a gyermek az első, éppen ezért volt fontos, hogy mind a táborozás tekintetében nyissunk egy új lapot, és az állam ebben is segítsen a családoknak, a másik pedig a szünidei gyermekétkeztetésnek a kérdése. Önök is tudják, önök is ismerik, hogy arra, amire elődeink 29 milliárd forintot fordítottak, arra mi idén már 79 milliárd forintot költünk, jövőre pedig újabb rekordot beállítva már 82,5 milliárd forintot fogunk költeni arra, hogy a szociális étkeztetés minden gyermekhez eljusson, akinek a szülei ezt igénylik. A nyári szünetben nemcsak az fontos, hogy több napig kaphatnak ingyenesen vagy kedvezményesen enni a gyermekek, hiszen itt 54 napról 70 napra emeltük a szociális étkeztetésnek az időtartamát, hanem jobb minőségű és bőségesebb mennyiséget is kaphatnak a diákok, mert míg 2010-ben egy napra 370 forint volt az a tétel, amiből a gyermekétkeztetés költségeit fedezni lehetett [[Az elnök csenget.]] , ez a 370 forint ma már 570 forint, tehát 50 százalékos emelés volt az elmúlt években. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Megvétózták a bolygónk jövőjét” címmel. [[Dr. Rétvári Bence: Hoppá! Így konkrétan a bolygó jövőjét! Csillagok háborúja következik! Armageddon!]] A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, avagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Igen, elfogadom, köszönöm szépen.
Öné a szó, Gurmai Zita képviselő asszony.
Tisztelt Miniszter Úr! Elnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! Múlt héten csütörtökön Magyarország Csehországgal és Lengyelországgal együtt megvétózta azt az uniós javaslatot, amely 2050-re karbonsemlegessé tette volna az Európai Unió tagországait. Ezzel a kormány nemcsak a környezetvédelem, hanem a jövőnk ellen is vétót emelt. A karbonkibocsátás ugyanis, amely az üvegházhatású gázok kibocsátásának összességét jelenti, egymagában felelős korunk legnagyobb problémáiért, így a globális felmelegedésért és a légszennyezésért. Előbbi, ha nem teszünk ellene, pár évtized múlva lakhatatlanná teszi a Földet, utóbbi már ma is több ezer magyar ember életét követeli évente. Fenyeget minket a globális felmelegedés, hiszen növeli a szélsőséges időjárási viszonyok számát, egyre gyakoribbá téve a már-már elviselhetetlen hőhullámokat, amelyek az idősek és a krónikus betegek körében növelik a halálozás esélyét. Rontja a talaj termőképességét, elsivatagosítja a környezetet, ezáltal éhínséget okozva, csökkenti a rendelkezésre álló víz mennyiségét, kiszárítja a tavainkat, folyóinkat, tönkreteszi a Duna vízgyűjtő területeit. Ez nemcsak Magyarország világhírű vízkincsének árt, de hosszú távon a Paksi Atomerőmű hűtését is igencsak megnehezíti. Az egészséget nemcsak a globális felmelegedés, hanem a légszennyezettség is veszélyezteti. Évente Magyarországon 12 800 ember hal meg a légszennyezettség miatti betegségekben, mint hörghurut, asztma, tüdőrák. Köszönhető ez annak, hogy Magyarországon a légszennyezettség mértéke évente száz napon is átlépi az egészségügyi határértéket. Ez azt jelenti, hogy Magyarországon az év harmadában az egészségre káros levegőt lélegezzük be. Hazánk levegője ráadásul a szomszédos országokhoz képest is sokkal rosszabb. Ennek tudható be, hogy Magyarországon másfél-kétszer annyian halnak meg a légszennyezettség miatt, mint a szomszédos országokban. Fentiekre tekintettel kérdezném, miért vétózták meg a klímacélt, és miért szavaztak a gyermekeink jövője ellen. Miért nem látják be [[Az elnök csenget.]] , hogy ha nem tesznek azonnal valamit, akkor az emberi fajnak hosszú távon nincs jövője? Köszönöm szépen. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Úgy van! Taps az MSZP és az LMP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót a pénzügyminiszter úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Ön is tudja vagy ön is érzi, hogy egy azonnali kérdés kerete, egy-két perces kérdés és felelet nem elegendő arra, hogy ilyen kérdésekről alaposabban beszéljünk. Épp ezért sajnálatos, hogy 2018. december 12-én, amikor egy politikai vitanap lett volna a klímaváltozásról, akkor azon önök nem vettek részt. Mi készek lettünk volna erre a vitára, sajnos erre akkor nem kerülhetett sor. [[Cseresnyés Péter: Így van!]] Ami a kérdését illeti: ki ne szeretne tisztább vizet, ki ne szeretne tisztább levegőt, elviselhetőbb klímát? Mi is ezen az állásponton vagyunk, Magyarország mindent megtesz ezért, az energiapolitikánkat is így alakítottuk ki. Magyarországnak vannak klímavállalásai, klímacélvállalásai, 2030-ig ezeket meg tudjuk valósítani, úgy, hogy a klíma is javul, és a magyar embereknek, a magyar családoknak sem kell több pénzt fizetniük mindezért. A javaslat, amit ön említett a felvetésében, a kérdésében, az volt, hogy most menjünke tovább, és 2050-re is tegyünke vállalásokat. A céllal itt is egyet tudtunk érteni, de amíg nem látjuk, hol van erre a pénz, addig úgy érzem, hogy felelőtlenség lett volna ebben elköteleződnünk. Volt egy vita a klímacélokkal kapcsolatban a nukleáris energiáról is, és ezt se felejtsük el! Ha klímacélokat akarunk elérni, akkor szükségünk van nukleáris energiára is ebben van az alapvető vita köztünk és önök között. Magyarország szeretne ilyet, tehát mi szeretnénk a klímacéljainkat elérni, ebben szükség van nukleáris energiára. Higgye el, Paks nélkül nincs alacsony rezsi, nincs alacsony rezsiszámla a magyar családoknak! Ez volt tehát a vitának az oka, ezért kellett Magyarországnak hasonlóan Lengyelországhoz és Csehországhoz szintén vétóznia ebben a kérdésben. Abban bízom, tisztelt képviselő asszony, hogy lesz majd még alkalmunk arra, hogy bővebben, nagyobb időkeretben is kifejthessük egymás számára az álláspontunkat. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök-helyettes pénzügyminiszter úr. A képviselő asszonyt egyperces viszonválasz illeti meg.
Köszönöm szépen, elnök úr. Miniszter úr! Köszönöm a biztatást, meg fogjuk tenni a javaslatát de azért én úgy gondolom, hogy ennek ellenére még mindig nem érzem, hogy a probléma súlyát tökéletesen éreznék. Egyébként csöndesen kérdezem: az Európai Néppártban tulajdonképpen majdnem mindenki megszavazta ezt, mert igenis, én úgy gondolom, hogy ez egy nagyon komoly felelősség. Magyarországon 2013 óta stabilan nő a légszennyező anyagok és üvegházhatású gázok kibocsátásának mértéke, ez ügyben kérdésem, hogy mit tettek. Ez olyan mértékű, hogy például az építőipar területén 2016-ra tíz éve nem látott magasságokba emelkedett, a kereskedelem és a gépjárműhajtás esetén pedig csak azért beszélhetünk csökkenésről, mert ezen a területen az üvegházhatású gázok kibocsátása 2015-ben, amely érték több mint 20 százalékkal meghaladta a 2009-es értéket. Tehát mindenképpen érdemes ezeket is említeni, arról nem is beszélve, hogy Kásler miniszter úr a népegészségügyi program ismertetésekor pedig elmondta, hogy az a cél, hogy minél hosszabb ideig éljenek az emberek egészségben, betegségek minél később alakuljanak ki, a korai stádiumukban legyenek felismerhetőek, és folytathatnám. Én tehát mindenféleképpen élnék a miniszter úr javaslatával, és én bizakodó vagyok, hogy [[Az elnök csenget.]] együttműködőek lesznek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Varga Mihály miniszterelnök-helyettes úrnak van egyperces viszonválaszra lehetősége.
Köszönöm a szót, elnök úr. Én is bizakodó vagyok, képviselő asszony, hogy a tényeknek, az adatoknak van alapja egy vitában. Itt már elmondtam az előbb egy másik kérdésre válaszolva, hogy Magyarország a rendszerváltozás óta 32 százalékkal csökkentette az üvegházhatásúgáz-kibocsátását. [[16.40]] És ön is jól tudja, hogy Magyarország áramtermelésének a 60 százaléka már ma is olyan, ami üvegházhatásúgázkibocsátás-mentes. Ebből 50 százalék az atomenergia, 10 százalék pedig a megújuló energia használatának tulajdonítható. Tehát, higgye el, képviselő asszony, mi is arra törekszünk. Amit most ön elvárt volna a magyar kormánytól, hogy konkrét pénzügyi számítások nélkül ugorjon fejest egy javaslatba, köteleződjön el olyan célokért, aminek nem tudja az anyagi, a fiskális, pénzügyi vonzatát. A magyar kormány felelősségteljesen járt el, hasonlóan Csehországhoz és Lengyelországhoz. Mi azt mondjuk, hogy sokkal alaposabb elemzés és vizsgálat kell ahhoz, hogy 2050-ig ilyen típusú célokat vállaljunk. [[Ungár Péter: Szerintünk is.]] Ezt fogjuk tenni, mint ahogy tettük is az elmúlt években. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, miniszterelnök-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk a következő napirendre, a sima kérdések órája következik. Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „A Mesztegnyőt a Balatoni Bringakörúttal összekötő kerékpárút nyomában” címmel. Steinmetz Ádám képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Két éve hirdeti a Mesztegnyőn közlekedők számára egy tábla, hogy errefelé kerékpárút fog kanyarogni. A hét somogyi települést is átszelő, a mesztegnyői kisvasutat a balatoni bringakörúttal összekötő bicikliút 500 millió forint támogatást kapott. A 2018-as választások előtt Móring József Attila képviselőtársam akit tisztelettel köszöntök [[Móring József Attila a jegyzői székből felállva biccent dr. Steinmetz Ádám felé.]] a térség polgármesterei előtt jelentette be, hogy a beruházás rövidesen elkezdődik. Úgy fogalmazott: ennek nagyon komoly és többszintű üzenete van, hiszen nemcsak a kerékpárral munkába járó emberek közlekedését könnyítjük meg, hanem a Balaton attrakcióit is növeljük. A jó hírnek a térségben élők, így én is, nagyon örültünk, mivel a projekt alternatívát nyújtana a kerékpárral közlekedők számára a balesetveszélyes és már a régóta felújításra váró 68-as főút helyett. De csalódnunk kellett. A sajtóban megjelent nyilatkozatok alapján ezt a bicikliutat már egy éve használatba kellett volna adni, de még egy kapavágás sem történt. A közbeszerzési eljárást pedig eredménytelennek minősítették, mivel a rendelkezésre álló anyagi fedezet összege nem elegendő a szerződések megkötéséhez. Kérdezem tehát az államtitkár urat, miért nem lehet két év alatt egy, a marcali kistérség fejlődését alapvetően meghatározó beruházást végrehajtani ekkora politikai támogatás mellett sem. Mikor lesz lehetőségük az itt élőknek arra, hogy a balesetveszélyes 68-as főút helyett biztonságos körülmények között tudjanak kerékpárral közlekedni? Őszinte tisztelettel várjuk válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány kiemelt célként kezeli a fenntartható közlekedési módok, így a kerékpáros közlekedés további fejlesztését, a közlekedésbiztonság javítását. Mint azt képviselő úr is tudhatja, a balatoni bringakör komplex felújítása folyamatban van, az első ütemben idén tavasszal 70 millió forintból 42 kilométeren megerősítették és javították a burkolatot, több tájékoztató táblát helyeztek ki. A felújítás augusztus második felében folytatódik. Még az idén megkezdődik a Budapest és Balaton közötti 110 kilométer hosszúságú kerékpárút kivitelezése is. A kapcsolódó szolgáltatásfejlesztés részeként 800 kilométernyi túraútvonalat jelölnek ki a magyar tenger térségében. A kormány céljaival összhangban Mesztegnyő község önkormányzata a területi és településfejlesztési operatív program fenntartható települési közlekedésfejlesztés pályázatán 500 millió forint támogatást nyert a Balatonmáriafürdő és Mesztegnyő közötti mintegy 18 kilométer hosszúságú kerékpárútszakasz kialakítására. Ön is tudja bizonyára, hogy az építőiparban jelentős változások következtek be, emelkedtek az árak, emiatt a korábban megítélt összeg nem tudja teljesen lefedni a bekerülési összeget, így ezt információnk szerint a település vezetése jelezte az irányító hatóság felé. Ha a kérelem miután kérelemmel fordul majd a forrásösszeg emeléséért az önkormányzat kedvező elbírálásban részesül, és a szükséges teljes forrásmennyiség rendelkezésre áll, utána a kerékpárút kivitelezése megvalósulhat. Természetesen, miután tudja, hogy közbeszerzési eljárást is kell lefolytatni, ez jó néhány hónapot vehet igénybe. Várhatóan ez a munka jövőre megkezdődhet. Minden lehetőség és minden biztosíték megvan erre, hogy ez a munka befejeződik belátható időn belül. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Cseresnyés államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hajdu László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszter urának: „Ugyan, miféle közérdek?!” címmel. Hajdu László képviselő urat illeti a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Ismert az, hogy államosították az önkormányzatoktól mindenhol, akinek volt közoktatási intézménye, az iskolát, a gyerekeket, a pedagógusokokat, végül az épületállományt is. Most az előbb hallhattuk, hogy jön a nyári szezon, aztán a gyerekek kapnak ingyenes étkeztetést, ami természetesen nem egészen így van. De én egy másik lábát szeretném megemlíteni ennek a nyári időszaknak, ez a két hónap, amikor az iskolába nem mehetnek be a gyerekek, viszont ebben a két hónapban is szeretnének sportolni. A kerületben 26 sportegyesület van, 2500-2600 igazolt sportolóval, de akkor mehetnek be, ha bérleti díjat fizetnek külön a nyári időszakra, mert ez csak tíz hónapra érvényes. És a diáksport egyébként is, amióta átkerült a tankerületi igazgatósághoz, azóta bérletidíj-köteles, és folyamatosan emelik; bevételkötelezett a tankerületi igazgatóság, és ők nem tudnak mit tenni. Azt szeretném kérdezni, hogy mi az, ami szabályozza, hiszen korábban, csak egy példát, 190 forintért adtunk egy pincehelyiséget egy 23 éve működő sportegyesületnek körülbelül 180 gyerekkel, és most 1600-ra emelték fel a 190 forintos használati díjat. Azt gondolom, hogy ilyen emelésekkel üzleti, piaci alapra vitték. Miközben mi vagyunk papíron a tulajdonosok, az önkormányzat, de valójában a hasznát a tankerületi igazgatóság szedi. Az utánpótlás-nevelés, a diáksport, a szabadidősport, és azt mondhatom, a tömegsport sínyli ezt meg. Ezt helyesnek tartja-e, államtitkár úr, hogy ez így van? [[Szórványos taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Egészen egyszerű bizonyos szempontból a válasz az ön kérdésére, hiszen a köznevelési törvény 76. §-a az, amelyik rendezi azt a kérdést, amire ön is utalt. Nyilván a hétköznapi gyakorlatban az iskolától függ, a tankerülettől függ, hogy pontosan hol, hogyan adják bérbe ezeket a tornatermeket, tantermeket, ingatlanokat. Nyilvánvalóan egyrészről elvárás mindig a tankerülettel szemben, hogy legyenek felújítások, legyen saját bevétele, tehát minél inkább hasznosítsa azokat a tantermeket iskolaidőn kívül, tehát akár délutánonként, akár a tavaszi, őszi, téli szünetben, akár a nyári szünetben, amelyek rendelkezésére állnak, és amit nem használnak a diákok ezekben a szüneti időszakokban. De másrészről nyilván az is sokak számára elvárás, ha valaki egy sportegyesületet vezet vagy más tevékenységet végez, akkor ő is minél kedvezményesebben jusson be, és minél több fiatalnak nyíljék meg a sportolási lehetőség. Nyilván abban az esetben, ha maga a sportolás szervezője pénzt szed be azoktól, akik részt vesznek ezen, diákoktól, felnőttektől, bárki mástól, akkor logikus, hogy ő is fizesse ki ennek a bérleti díját az intézmény felé. Szerintem az jó, ha a tankerületek minél inkább ki tudják használni ezeket az ingatlanokat, fontos is lenne, hogy ha már felépítettünk tornatermeket, felépítettünk uszodákat ez utóbbiak nem a tankerület fenntartásában vannak általában , akkor minél többekhez jusson el, tehát minél inkább osszák be úgy ezeknek a használatát, hogy minél több csoport kosarazni, focizni, bármilyen másra, aerobikra vagy másra használja ezeket ki. És az is méltányos, hogy ennek nyilván költségei vannak, amit arányosan értelemszerűen át kell hárítani arra, aki ezt használja. Fűtés, világítás és a többi. Tehát én abban bízom, hogy minél több sportolni vágyó csoportot vagy személyt tudnak a tankerületek fogadni ezekben az iskolákban, annál több a saját bevételük is, és annál többeknek nyílik meg az a lehetősége, amit ön is mondott, hogy sportolni, mozogni tudjanak. Köszönöm szépen. [[16.50]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Most már elhiszik?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős miniszter megbízásából Cseresnyés Péter államtitkár úr fog válaszolni. Csárdi Antal képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz környezetünkre tényleg jól láthatóan csak úgy tekint, mint egy feláldozható erőforrásra, de ugyanakkor még a sokat látott zöldeket is döbbenetesen meglepi az, hogy a Fidesz nem egyszerűen elszabotálja a klímaváltozás elleni küzdelmet, de még büszke is rá. Gyakorlatilag döntések sokaságát hozza meg úgy, hogy nem veszi figyelembe a környezetünket, a bőrünkön érezhető változásokat.Erre nagyon jó példa a főváros, ahol beruházások garmada történik meg azon az áron, hogy zöldterületek, jó minőségű zöldterületek tűnnek el, vagy például pontosan látható, hogy 30 fok fölötti hőmérséklet idején a közösségi közlekedés nincs fölkészítve ezekre a hőhullámokra. Azt gondolom, hogy érdemes itt egy pillanatra megállnunk, hogy nem a levegőbe beszélünk. Én pont fővárosi képviselő voltam akkor, amikor kormányhatározatban a kormány tette lehetetlenné, hogy a 3-as metró felújításához szükséges buszpótlást új gépjárművekkel oldhassa meg a főváros, és ugyanúgy ott voltam, amikor gyakorlatilag egy ügyes kis humbug az oroszokkal gyakorlatilag azt eredményezte, hogy ugyanazon az áron elavult, de új szerelvényeket hoztak ahelyett, hogy jó minőségű és modern szerelvények biztosíthatnák légkondicionált módon a 3-as metrón való utazást. A kérdésem egyszerű, tisztelt miniszter úr, hogy mikor ismeri fel végre a kormány, hogy a hőségriadókra megfelelő válaszokat kell adni. Mikor teszi lehetővé a kormány, hogy a Fővárosi Önkormányzat vagy adott önkormányzatok a megfelelő beruházásokat elvégezhessék? Számíthatunke arra, hogy nem fogják akadályozni ezeknek a beruházásoknak az elkezdését, kialakulását? Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Sajnos azt kell mondanom, a kérdésre adott válaszomat azzal kell kezdenem, hogy amikor a kormányt a klímaváltozás tagadásával vádolja, vagy nem ellenőrizte az értesüléseinek a hitelességét, vagy egyszerűen nem mond igazat és rágalmaz.Ha figyelt volna vagy itt lett volna végig a parlamenti ülésteremben, vagy négyszer hangzott el ma a kormány részéről az, hogy fontosnak tartjuk a klímavédelmet, és mindent megteszünk annak érdekében, hogy ami tőlünk telik, ezzel védjük a klímát, és megtegyünk mindent a környezetünk védelméért. Tisztelt Képviselő Úr! Legyen szíves, nevezzen meg akár egyetlenegy kormánypárti képviselőt, aki valamikor is tagadta a klímaváltozást! Ma, még egyszer hangsúlyozom, legalább négyszer hangzott el, hogy mindent megteszünk a környezetünk védelméért, a klíma védelméért. Ön is nagyon jól tudja, a kormány a klímaváltozás elleni erőfeszítéseket és az alkalmazkodási, felkészülési lépéseket is kiemelten kezeli, eleget téve a nemzetközi vállalásoknak. Legalább négyszer elhangzott néhány adat, hogy mit tettünk annak érdekében, hogy ez valóra váljon, a kitűzött célokat el tudjuk érni, és számokkal bizonyítottuk, hogy arányosan, időarányosan jóval túlteljesítettünk néhány esetben már most vállalásokat, mint azt tőlünk elvárják. Ha a fővárosra térünk rá: szeretném cáfolni az ön állításait. Az ön állításával szemben a fővárosi zöldterületek folyamatosan megújulnak és bővülnek, többek között olyan zöldítő beruházásokkal, mint a Liget-projekt, az Orczy-kert megújítása [[Csárdi Antal nevet.]] és tízhektáros bővítése, a MOME Zugligeti Campus 1,5 hektáros közparkja vagy éppen a Dél-Pesten és Észak-Csepelen tervezett diákváros, amely barnamezős tájsebek helyén hozza létre Budapest legnagyobb aktív zöldfelületét. Mindezekre tekintettel különösen sajnálatos, hogy az LMP, mivel jelenleg nincs a társadalom számára releváns, valódi mondanivalója [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] azaz témahiányban szenved, ilyen pótcselekvésekkel próbál vádaskodni. [[Dr. Fónagy János: Így van! Az elnök ismét csenget.]] Kérem, tartózkodjanak ettől a következő időszakban! Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban. Csárdi Antal: Államtitkár úr, sétáljon már végig velem a városon!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Támogatjáke fővárosiak igényét, hogy olcsóbb, jobb minőségű közösségi közlekedést használjanak, javítva az életminőséget, csökkentve a közlekedési dugókat?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Azért is jó dolog az előválasztás, mert új közpolitikai megoldási javaslatok merülnek fel, jelen esetben a közlekedési alapjövedelemről fogok beszélni, illetve erről kérdezem az ön véleményét.Karácsony Gergely főpolgármester-jelölt azt fogalmazta meg, hogy főpolgármesterré választása esetén minden budapestinek egy közösségi közlekedési támogatást ad, egy olyan közlekedési támogatást, amelyet jelen pillanatban megkapnak azok az autósok, akik fizetős zónában, ingyen parkolhatnak ott lakóként az autójukkal, és ilyen értelemben most a főváros azt támogatja, hogy minél többen tartsanak autót, egy-másfél millió forinttal támogatja őket ebben évente. Rendben van, mi is támogatjuk, hogy mindenki az otthona környékén ingyenesen parkolhasson [[Dr. Rétvári Bence: Jaj, de kedves! Nagyvonalú!]] , de azt mondjuk, hogy ne csak az autótulajdonosok kapjanak közlekedési támogatást, hanem kapjanak azok is támogatást, akik közösségi közlekedést használnak vagy más mobilitási módokat választanak. Azt mondjuk, hogy lehessen dönteni, hogy ki mire fordítja a közlekedési alapjövedelmet: vagy továbbra is ingyen parkol az otthona előtt, vagy hogyha erről lemond vagy soha nem is volt autója, akkor fél áron, csökkentett áron vásárolhasson éves BKK-bérletet, vagy más mobilitási módok használatát támogassuk az ő esetében. Azt látjuk, hogy ez a megoldás csökkentené a belváros autók általi terheltségét, javítaná a környezet minőségét, a város átjárhatóságát, élhetőbbé, zöldebbé tenné a környezetet, nemcsak Budapesten, hanem más magyar nagyvárosokban is. Az volna a kérdésünk, hogy miután a kormány a közösségi közlekedés finanszírozásában szerepet vállal, nagyon helyesen, támogatnake egy ilyen típusú megoldást, támogatjáke Karácsony Gergely javaslatát a közlekedési alapjövedelemre, a budapesti közlekedési támogatásra, vagy van esetleg jobb ötletük arra, hogy hogyan lehet olcsóbbá tenni a közösségi közlekedést az emberek számára. Kíváncsian várom válaszát.
Köszönöm szépen, Tordai Bence jegyző úr, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ha önök fölszólalnak, azt lehet látni, hogy teljesíthetetlen és észszerűtlen, zavaros ígéretekből nincs hiány, főként akkor, hogyha Karácsony Gergely pozíciószerzése a tét. Ő volt az, aki megígérte az alapjövedelmet, a 13. havi nyugdíjat, az ingyengyógyszert, a dupla nyugdíjminimumot, a dupla családi pótlékot, az egészségügyi dolgozók radikális béremelését, önerő nélküli lakásfelújítási program indítását, és még több tucat további, fedezet nélküli ígéretet, talán lehet mondani azt, hogy hazugságot.Ő ígérte ezt, aki még Zugló pénzügyeit sem tudta rendben tartani: a kerületi önkormányzat túlköltekezik [[Közbeszólások az MSZP és a Párbeszéd soraiból.]] , a parkolási szerződéseken keresztül továbbra is jelentős összegek folynak el. Ennek ellenére ő már abból a székből szórja a pénzt, amelynek még a közelében sincs. Tisztelt Képviselő Úr! Úgy néz ki, az önök számára kedvezőtlenül alakul az ellenzéki roncsderbi, hiszen a támogatók folyamatosan állnak ki párttársa mögül. Azon sem lennék meglepődve, ha még az oly csekély támogatottsággal bíró MSZP is belátná Karácsony Gergely és az önök teljes alkalmatlanságát az irányításra, a vezetésre. Az unásig ismert casting egyetlen mozgatórugója ezúttal is, úgy néz ki, a hatalom kétségbeesett akarása. De hogy tényszerű adatokkal is szolgáljak: az önök szövetségeseinek a kormányzása idején a BKV Zrt. 53 milliárd forint veszteséget, a főváros pedig 217 milliárd forint adósságot halmozott fel úgy, hogy érdemi közlekedési beruházás ebben az időszakban nem fejeződött be. [[Soltész Miklós: Ciki!]] Ezzel szemben 2010 óta az állam konszolidálta az önkormányzati adósságokat [[Arató Gergely: Elvette az iskoláktól és a kórházaktól a pénzt!]] , a kormány és a főváros közösen mintegy 700 milliárd forint értékű közlekedésfejlesztési beruházást valósított meg Budapesten, javítja a helyi közösségi közlekedés színvonalát. A városfejlesztés pedig a jövőben is folytatódni fog, mindenki által tapasztalható, kézzelfogható fejlődésben testet öltve, hiszen az Orbán Viktor miniszterelnök úr és Tarlós István főpolgármester úr által kötött megállapodás 15 pontja összesen több mint ezermilliárd forintnyi [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] fejlesztési támogatást jelent Budapestnek. Ezt támogassák önök is! Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[17.00]]
Köszönöm, Cseresnyés Péter államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ágh Péter, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „A falusi CSOK vagy éppen a Gazdaságvédelmi Akcióterv intézkedése hogyan járulhat hozzá Vas megye megtartó erejének növeléséhez és az otthonteremtés ösztönzéséhez?” címmel. Ágh Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A tapasztalat azt mutatja, hogy a mai ellenzék, amikor hatalmon volt, a szocialista kormányok alatt nem állt a vidék, a kistelepülések mellett. 2010-től azonban ezen a területen is változás következett be. A kormány egyik nagy lépése volt az önkormányzatok irányába, hogy átvállalta az adósságokat. Azokat a településeket pedig, amelyek nem rendelkeztek ilyennel, fejlesztési támogatásban részesítette. Emellett az elmúlt évek döntései révén a vidék megtartó erejét szolgáló intézmények tudtak megújulni. Így számos helyen például óvodák, iskolák, közösségi helyszínek, orvosi rendelők vagy éppen templomok tudtak újjászületni.Választókerületem számára ez a fajta támogató politika stratégiai jelentőségű. Észak-Vas megyében ugyanis 77 településem közül hármat leszámítva valamennyi 5 ezer fő alatti lélekszámmal rendelkezik. Emellett azért is fontos ez egész Vas megye számára, mert ez a térség aprófalvas vidék. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt évszázadokban az itt élők sokat tettek és küzdöttek azért, hogy lakóhelyüket át tudják adni az utánuk következő nemzedékeknek. Mindez azonban sok feladatot ad számunkra is, hogy lépésről lépésre hozzá tudjunk járulni a fejlődéshez. Nagy bizodalmunk az, hogy a kormány „Magyar falu” programja is ezt segíti egy-egy elemmel. Feladat van tehát bőven, ugyanakkor az ország vezetése a rendelkezésre álló források figyelembevételével partner ezek kezelésében. A fejlesztések mellett azonban az is fontos, hogy segítséget tudjunk adni azoknak, akik faluban és kisvárosokban akarnak otthont teremteni, családot alapítani. Tisztelt Államtitkár Úr! A fentiek alapján tisztelettel kérdezem, hogy miként látja a kormány, a falusi CSOK vagy éppen a gazdaságvédelmi akcióterv intézkedései hogyan járulhatnak hozzá Vas megye megtartó erejének növeléséhez és az otthonteremtés ösztönzéséhez. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Ágh Péter képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak. [[Mesterházy Attila: Csak keményen!]]
Köszönöm a kérdést. Tisztelt Képviselő Úr! Kérdezte vagy kérte Mesterházy Attila, hogy keményen. [[Mesterházy Attila: Így van!]] Teljesen igaza van önnek, az a politika, amit a baloldal, a liberálisok folytattak 2010 előtt, legyen az kormányon, legyen az települések élén, legyen pedig abban a gondolkodásban, hogy a vidéki emberek számítanak-e, azt el kell felejteni, mert adósságot hozott, a vidéki emberek lenézését, és egyébként hozzáteszem az előző fővárosi vitához: a főváros teljes tönkretételét és annak eladósodását jelentette.Nyilván ezen változtatni kellett az elmúlt évek során, és az első valóban legnagyobb, legjelentősebb lépés az adósságcsökkentés vagy az adósság elengedése volt az egyes településeknek, legyen az egy főváros, megyei jogú városok vagy akár kisfalvak is, amelyeket egy rossz korábbi gazdaságpolitika teljes mértékben tönkretett. De nyilván kellenek olyan lépések is, amelyek a mostani életmódot és a helyben maradást is segítik, főleg az 5 ezer fő alatti kistelepüléseken, így az ön választókörzetében is. Külön köszönöm önnek is azt a munkát, amit az elmúlt években végzett mindazokért az emberekért és másoknak is, akik ezeken a településeken dolgoznak, mert ez hozta elő azt a döntéssorozatot, amely két dátumhoz kapcsolható: az egyik július 1-je, a másik jövő év január 1-je. Július 1-jén ugyanis a falusi CSOK otthonteremtési lába is elindul, aminek az a lényege, hogy mindazok, akik akár felújított lakást is vesznek vagy pedig bővítést végeznek, ugyanúgy megkapják a teljes támogatást. A másik, ami pedig jövő január 1-jén indul, az, hogy a gazdaságvédelmi akcióterv keretében 2020. január 1-jét követően a kormány adó-visszatérítési támogatást biztosít 5 millió forint határig kistelepülésen új építésű és használt ingatlanok felújítására, illetve bővítésére is egyaránt. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm szépen minden vidéki képviselőnek azt a sok küzdelmet, amit ezekért az emberekért tettek. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Soltész Miklós államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Bélmegyer: a fideszes gátlástalanság, törvénytelenség és arrogancia leginkább tetten érhető példája.” címmel. Magyar Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Mint köztudott, önök két évvel ezelőtt újraosztották a vadászati területeket, a vadászati jogot. Bizony sokan nem lepődhettünk meg azon, hogy ez milyen eredménnyel zajlott, hiszen ismertük az önök módszereit, bárkin bármilyen eszközzel képesek átgázolni, ha az éppen az útjukban van.Rengeteg igazságtalan döntést hoztam ide, az Országgyűlés elé, több mint egy tucatot. Ezek mind-mind olyan ügyek voltak, ahol a helyi érdekkel szemben, az egyébként problémamentesen működő földtulajdonosok, vadásztársaságának érdekével szemben az állam gyakorlatilag átállt egy másik érdek oldalára, és fideszes körök szerezték meg ezeket a zsíros vadászterületeket. Jól tudjuk, hogy ennek mi volt az értelme, hiszen önöknél focimeccsek szünetében és vadászatokon dőlnek el leginkább a milliárdok sorsai. De a bélmegyeri történet ezen túlmutat, ahol a helyi földtulajdonosokból álló vadásztársaság érdekével szemben Mészáros Lőrinc és családja vadásztársasága nyerte meg a vadászati jogot, mindezt persze állami segítséggel, mondanom sem kell. Azóta minden pert elvesztettek, jogerősen ki vannak tiltva arról a területről, mégis a mai napig a bélmegyeri vadásztársaság jogosultságával ők vadásznak. Azért itt azt megjegyezném, hogy a Btk. 245. § a) pontja szerint ez kimeríti az orvvadászat tényállását, de jól láthatóan ez egyáltalán nem zavarja a Mészáros családot és tovább folytatják ezt a tevékenységet. Ami viszont roppantmód érdekelne ezen ügy kapcsán minket, hogy a vadászati hatóságot ön vagy a miniszter úr, vagy bárki az állam részéről utasítottae arra, hogy a bírósági ítéletekkel szemben még mindig a Mészáros családnak gyakorlatilag biztosítsa a vadászat lehetőségét. Tudtake erről az esetről? Ha igen, akkor miért nem léptek semmit? Ha nem tudtak róla, akkor pedig miért hazudnak? Mert kellett hogy tudjanak róla, ha másból nem, akkor az én írásbeli kérdéseimből. Mi lesz ennek a vége? Magyarországon a törvények nem vonatkoznak mindenkire egyformán, államtitkár úr? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Várom érdemi válaszát.
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Szíves tájékoztatásul jelzem, hogy a vadászterület kialakításával kapcsolatos ügyekben a földtulajdonosi közösség tud érdemi döntéseket hozni. Hatósági oldalról pedig a területileg illetékes elsőfokú vadászati hatóság bír eljárási hatáskörrel.A szóban forgó vadászterülettel kapcsolatban a hatáskörrel és illetékességgel bíró szakigazgatási szerv mindvégig a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően, a folyamatban lévő egyéb eljárásokra is figyelemmel járt el. A közelmúltban több közigazgatási hatósági végzés és bírósági ítélet is született az ügyben. Az Agrárminisztérium információi szerint az ügyben jelenleg is több közigazgatási hatósági ügy, bírósági eljárás zajlik, valamint folyamatban van a Kúria előtt is egy felülvizsgálati eljárás. Tekintettel a folyamatban lévő bírósági eljárásokra és az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény vonatkozó rendelkezéseire, az illetékes vadászati hatóság az ügyben érdemi hatósági határozatot csak nevezett peres eljárások lezárultával, a jogi tények teljes ismeretében és a határozatok birtokában tud hozni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ungár Péter Képviselő Úr! Az utolsó kérdésre kerül sor. Ungár Péter képviselő úr, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi történik Szombathelyen?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Először is szeretném azzal kezdeni a kérdésem, hogy gratulálok, hogy sikerült a polgármesterjelöltet megtalálni, és a castingnak… [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Nem halljuk!]]
A kártyája? [[Arató Gergely: Az én mikrofonomat használod. Derültség. Ungár Péter feltűzi a saját mikrofonját.]] [[17.10]]
Kisebb technikai malőr, de semmi sem akadályoz meg minket. [[Derültség.]] Ha az időmet visszaállítaná, az megtisztelő lenne. Köszönöm szépen. [[Dr. Rétvári Bence: Önhiba!]]
Visszaállítják. Tessék, képviselő úr! [[Dr. Rétvári Bence: Micsoda méltányosság!]]
De az időmet ha visszaállítanák…
Már vissza is állították.
Visszaállították. Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az a helyzet, hogy véget ért a casting Szombathelyen, megválasztották a polgármesterjelöltjüket, egy nap gondolkodási időt hagytak is neki, hiszen 24 óra után, ellentétes nyilatkozatot követően, úgy döntött Balázsy Péter, hogy ő lesz az az ember, akire lecserélik azt a köztiszteletben álló Puskás Tivadart, aki mégiscsak a polgári jobboldalnak egy megbecsült embere volt, és helyette egy olyan embert választanak polgármesterjelöltnek, aki még a megyei főjegyzőségről sem hajlandó lemondani azért, hogy a kampányban teljeskörűen részt vegyen ennyire bízik ő saját magában, és ennyire gondolja azt, hogy a 24 óra alatt meghozott döntésének meglesz az eredménye. Ennek ellenére most már mindennel próbálkoznak, annyira elkeseredett helyzetben vannak. Magát az OMSZ-t felhasználják politikai haszonszerzés érdekében, hiszen azt mondták, hogy az új, Éljen Szombathely és Nemény András által vezetett szombathelyi többség veszélyezteti az egészségügyi ellátást, amikor ez volt az a szombathelyi többség, aki Szombathely-pótlékot és több fizetést adott a helyi orvosoknak [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Szégyen!]] azoknak, akiket önök nem becsültek meg. Ugyanezt eljátszották az egyetemmel is, megpróbáltak abból is egy politikai hisztériát csinálni. Az a helyzet, hogy Balázsy Péter egy politikai paraván, amivel az elmúlt kilencéves semmittevésüket tudták elfedni, megaláztak egy idős, nagyon-nagyon köztiszteletben álló embert [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] , egy fiatal olyan emberért, aki alapvetően nem bizonyított még a városvezetés szintjén. Államtitkár úr, a Kereszténydemokrata Néppárt amúgy elvesztett egy új polgármesterjelöltet, nem tudom, hogy az önök koalíciós egyeztetésének milyen hatásai lesznek, ha már mégiscsak az ön párttársa Puskás Tivadar. Az a helyzet, hogy ha Puskás Tivadarral így, 24 óra alatt el tudott bánni a saját pártja, akkor lehet, hogy az államtitkár úrral vagy a többi fideszes, KDNP-s politikussal is ez lesz, úgyhogy kérem, mondjon legalább ön pár jó szót arról a korábbi polgármesterről, akit így megaláztak. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Éljen Nemény András! Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Ha már átalakultunk egy ellenzéki önkormányzati kampánygyűléssé, nem ez az első ilyen felszólalása a mai napon, azt hittem „mi történik Szombathelyen” , hogy arról fog büszkén beszélni, hogy bajnok lett a Falco kosárlabda NB I.-ben [[Ungár Péter: Gratulálunk!]] hogy valami hasonlót hallhatunk öntől, ezeket elfelejtette, teljes mértékben csak a politika volt az, ami meghatározta a felszólalását [[Ungár Péter: Ez a parlament, ugye, tehát itt előfordul a politika…]] miután a technikai akadályokat leküzdötte. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Az különösen érdekes volt, hogy a fiatalok politikába való bekerülése ellen érvelt, hogy az veszélyes, ha fiatalok lesznek a politikának a részesei, már csak az ön meg az én életkoromból kiindulva is egészen egyedi LMP-s értékelés, hogy a fiataloktól ódzkodni kell a politikában, de valamitől önök nagyon félnek Szombathelyen, ez azért látható. Tisztelt Képviselő Úr! [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Puskás Tivadar!]] Az ön által említett ügyben az OMSZ-szel kapcsolatban pedig a teljes alkalmatlanságát bizonyította, azt hiszem, a szombathelyi ellenzék, hiszen először azt tették, hogy 32 millió forintot a 2019-es költségvetés kapcsán elvontak [[Ungár Péter: Nem! Többletet nem szavaztak meg!]] az ellenzéki többségnek a tagjai az orvosi ügyelet finanszírozásától, ezután írt a polgármester, aki egy felelős vezetője a városnak [[Ungár Péter és Arató Gergely közbeszól.]] , április 8-án egy levelet a mentőszolgálatnak, hogy milyen személyi, tárgyi és pénzügyi feltételek szükségesek ahhoz, hogy az orvosi ügyeletet meg lehessen oldani. Erre a mentőszolgálat június 11-én válaszolt is, nagyon részletesen, azt is elmondta, hogy az elmúlt évben 16 millió forintos forráshiányt eredményezett számára ez az ellátás, de természetesen a mentőszolgálat a költségvetésében a jogszabályok szerint nem pótolhatja ki ezt a pénzt, ezt a 32 millió forintot az önkormányzat helyett [[Arató Gergely és Ungár Péter közbeszól.]] azt az önkormányzatnak kell megfizetnie. Ezek után nem tehetett mást, mint hogy felmondta három hónapos felmondási idővel ezt a szerződést. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ekkor kellett hogy beismerje az ellenzék a teljes alkalmatlanságát [[Az elnök ismét csenget. Közbeszólás az MSZP soraiból: Idő! Ungár Péter: Éljen Szombathely!]] hiszen szombathelyiek tízezreinek az orvosi ellátását sodorta veszélybe, június 18-án [[Az elnök ismét csenget.]] azt hiszem, mindenki az ellenzékből szégyenkezhetett, mert végül is visszavonták a korábbi döntésüket, és biztosították ezt a 32 millió forintot, de az alkalmatlanságuk ettől még egyértelmű. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Ezt a napirendi pontot is lezártuk.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes vagyongazdálkodást érintő rendelkezésekről, valamint a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokkal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/6352. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának, az elnöklést pedig átadom Sneider Tamás alelnök úrnak. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt új ülésvezető Elnök Úr! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. június 20-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes vagyongazdálkodást érintő rendelkezésekről, valamint a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokkal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/6352. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 23 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta.A benyújtott javaslat célja, hogy a szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról szóló törvény módosításával biztosítsa az integráció struktúrájának továbbfejlesztését. A törvényjavaslat ezért a Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Szervezete tagjaként nevesít egy új típusú szereplőt, a holdingszövetkezetet. A holdingszövetkezet biztosíthatja, hogy a szektor eddigi részjegytulajdonosai továbbra is szövetkezeti keretek között lehessenek az integrációi résztvevői, és alkalmas arra, hogy folyamatosan nyitva álljon az új belépők előtt. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra figyelemmel megállapíthatjuk, hogy számos pozitív változást magában foglaló törvényjavaslat-csomagról beszélhetünk, ezért kérem szíves támogatásukat a törvényjavaslat elfogadásához. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszöntöm a képviselőtársaimat. Köszönjük, képviselő úr, a felszólalást. Kérdezem Fónagy János államtitkár urat, kíváne hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó mint előterjesztő.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A parlamenti munka eredményeként a törvényjavaslathoz kapcsolódóan olyan bizottsági módosító javaslat született, amely nyelvi és jogtechnikai koherencia megteremtését biztosító kodifikációs és nyelvhelyességi pontosításokat eszközölt. Köszönöm a bizottságok munkáját. Magát a törvényjavaslatot a bizottsági módosítókkal együtt a kormány támogatja és elfogadásra javasolja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, így most képviselői hozzászólásokra van lehetőség. Z. Kárpát Dániel képviselő úr jelezte hozzászólási szándékát. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kissé csodálkozom az előttünk fekvő csomagon, amely a részletesnek nevezhető vitaszakaszra sem nyerte el azt az arcát, ami által egy ellenzéki képviselő megtudhatná, hogy mit is takar, milyen kormányzati szándékot takar ez a javaslat. Hiszen látjuk, hogy a Takarékbank piaci mozgásai igen erőteljesek. A korábbiakban a TV2 megszerzése után gyakorlatilag további bankok begyűjtése merült fel, és a kormányzat most már ezeket a mozgásokat törvénnyel, törvényjavaslattal is készül, igyekszik támogatni, viszont nagyon fontos lenne tisztán látnunk a támogatás célja tekintetében. Hiszen egy takarékszövetkezeti vagy takarékbanki mozgássorozat lehet pozitív irányú, vagy ha magyar ügyfelek számára pozitív elmozdulást, kedvezményeket, pluszlehetőségeket hoz, akkor, úgy gondolom, támogatandó folyamatokról van szó; ha egyszerű kormányzati kegyencek gazdasági akvizícióiról, akkor pedig nem szeretném feltétlenül ezt a törvényjavaslatot a frakciómmal együtt támogatni. Kettő olyan kulcskérdést látok, amire választ kell kapnunk most, ebben a vitában vagy bármely szakaszban, hogy egyáltalán döntésképesek lehessünk ebben a kérdésben. Egyrészt az új holdingszövetkezet tekintetében összegyúrják az érintett intézeteket úgy, hogy azok a holdingnak osztalékelsőbbségi részvényesei lennének, és ezek az osztalékelsőbbségi részvények valamire jók lennének. [[17.20]] Államtitkár urak, mire? Mi a cél ezzel? Tehát egy konkrét kifejtésre lenne szükségünk, amellett, hogy itt az indoklást többször felolvastuk. Igen, pozitív irányú piaci akvizíciók történnek, amelyek az önök oldaláról nyilván támogatandók, ellenzéki oldalról egy kicsit azért szkeptikusabbak, óvatosabbak vagyunk az ilyen mozgásokat illetően, de itt konkrét szakkérdések vannak, amelyekre, úgy érzem, még nem kaptunk választ ebben a vitában. Ráadásul itt a takarékrendszer átalakításakor az integrációs szervezetbe nagyságrendileg egy 140 milliárd forintos állami juttatás került becsatornázásra jó fél évtizeddel ezelőtt. Ebből kifolyólag áll rendelkezésre egy 170 milliárd körüli alap, amivel az a helyzet, hogy ez egy centralizáláskor befektetett közös garanciaalapként nyerte el a funkcióját, most ugye sem kiosztani, sem kivonni nem lehet csalárd módszerekkel én ezt egyébként támogatom, és ennek nagyon örülök , elkölteni azonban lehet valamelyfajta közös célra, amelyet megfogalmazhat ez a szerveződés, annak tagjai. Ez lehet példának okáért akár a Budapest Bank megvásárlása is egyes sajtóbéli találgatások szerint. Én nem szeretnék találgatni, nem szeretnék sejtetni, egész egyszerűen azt szeretném, ha ezeket a sejtetéseket itt most a vita során, akár a zárszó keretein belül el tudná oszlatni valamely előterjesztő, és ha erre a két kulcsmomentumra választ kapunk, akkor kerülünk abba a döntési pozícióba, hogy meg tudjuk mondani, hogy ez a javaslat ilyen formában támogathatóe vagy sem. Még egyszer mondom, nagyon egyszerű megközelítésű az álláspontunk: ami az ügyfelek számára jó és pozitív, mi azt támogatni fogjuk, függetlenül attól, hogy kormánypárti vagy ellenzéki képviselő nyújtotta be. Ha viszont azt látjuk, hogy kormányközeli vállalkozók vagy a kormányzat által helyzetbe hozott, nem is annyira baráti személyek újabb beszerzéseiről, piacszerző hadműveleteiről van szó, és ezt kell megtámogatni e törvény nyújtotta lehetőségekkel, abban az esetben nem leszünk, nem lehetünk annyira támogató hozzáállásúak. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Kérdezem, hogy kíváne még valaki hozzászólni a vitához. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom, és megadom a viszonválasz lehetőségét Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Mint ahogy a törvényjavaslat expozéjában is, valamint a bizottsági munka során is kifejtettük, a hitelintézetek integrációjáról szóló törvény alapvetően az integráció struktúrájának továbbfejlesztését kívánja biztosítani. A törvényjavaslat megítélésünk szerint hozzájárul ahhoz, hogy az integráció legfőbb irányító szervének, a szövetkezeti hitelintézetek integrációs szervezetének prudenciális felügyeleti, ellenőrzési jogköre tovább bővüljön, tehát az átláthatósága javuljon. Emellett az üzleti irányításért felelős központi bank is megújul, és működését integrációs üzleti irányító szervezetként folytatja. A jövőben nem csupán hitelintézeti, hanem más pénzügyi intézményi formában is ellátható e jogkör, így a szervezet elsődleges feladatává válhat az egységes üzleti működést támogató üzleti stratégia kijelölése. A törvényjavaslat, mint ahogy az elmúlt időszakban többször szó volt róla, új tagként nevesíti a holdingszövetkezetet, amely biztosítja, hogy a szektor eddigi részjegytulajdonosai továbbra is e szövetkezet keretei között lehessenek az integráció résztvevői. A törvényjavaslat a szövetkezeti hagyományok erősítése érdekében kiemelt jelentőségű jogokat biztosít a holdingszövetkezetnek, illetve annak természetes személy tagjai számára az integrációs szervezetben az igazgatóság és a felügyelőbizottság tagjainak megválasztása során. A vita során egyébként felmerült az „egy tag, egy szavazat” elve, amely itt érvényesülni tud. Mindezek alapján továbbra is az a szilárd meggyőződésünk, hogy a javaslat hozzájárul ahhoz, hogy az integrált szervezet átláthatóbban, mind a korábbi széles körű tagság, mind a magyar pénzügyi világ számára átláthatóan, és az ön által is emlegetett, egyébként jelentős állami hozzájárulással biztosított stabilitás alapján működjön. Mindezek alapján ismételten kérem és javaslom, hogy a tisztelt Ház a javaslatot támogatni és elfogadni szíveskedjék. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük, államtitkár úr. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik az egyes közszolgálati tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/6353. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót ismét Vécsey László képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. június 20-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes közszolgálati tárgyú törvények módosításáról szóló T/6353. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság 24 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A megtárgyalt javaslat első pillérének célja a Nemzeti Közszolgálati Egyetem belső szervezeti rendjének megújítása, valamint olyan munkáltatóijog-gyakorláshoz kapcsolódó módosítások eszközlése, amelyek nélkülözhetetlenek a magas képzési színvonal, illetve az oktatói kar képzettségének és szakmai felkészültségének folyamatos növeléséhez. Az oktatói összetétel és a képzési színvonal mellett nagyon fontos a megfelelő infrastruktúra is. Az ehhez szükséges jelentős beruházások megtörténtek, elég csak az egyetem otthonára, a Ludovika Campus megépítésére vagy a megújult Orczy-kertre, a könyvtárra, sportcsarnokra, uszodára, lovardára gondolni, amit egyébként már a költségvetési vita keretében is említettem önöknek. Ezeknek a beruházásoknak a nagy részéből a budapesti lakosság a szép és rendezett környezet mellett használóként is profitálhat. A javaslat második pillére a közszolgálatra felkészülő állomány tagjainak egyes jogosítványait, illetve kötelezettségeit is érinti. A kapcsolódó pontosítások konkretizálják a felkészülő juttatásait, kedvezményeit, felkészülésének időtartamát, kihelyezésének, visszahelyezésének, foglalkoztatásának módját, felkészülési kötelezettsége teljesítésének igazolását, szabadságolásának mértékét. Ezeknek a módosításoknak köszönhetően kiszámíthatóbbá válik az átmeneti időszak. A harmadik pillér pedig módosítja magát a kormányzati igazgatásról szóló törvényt is, nagy részben technikai jellegű pontosításokkal. Továbbá néhány érdemi változtatás is megtalálható, amelyek érintik az álláshelyen ellátandó feladatok meghatározásának szabályait, a kormányzati főhivatal és a központi hivatal vezetőjének illetményére vonatkozó szabályait, valamint a kormányhivatali és járási hivatali vezetők és helyetteseik illetményére és pótszabadságára vonatkozó szabályokat. Az elhangzottakra tekintettel kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne hozzászólni itt, ebben a részében a vitának. [[Vargha Tamás jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót, így most képviselői hozzászólások következhetnek, ha valaki bejelentkezik. Nem látok ilyen igényt, így a vitát lezárom. S újból megkérdezem Vargha Tamás államtitkár urat, kíváne hozzászólni a végén. [[Jelzésre:]] Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, három pilléren nyugszik az előttünk fekvő törvényjavaslat, amely a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről szóló törvényt módosítja, a megfelelő jogszabályi környezetet alakítja ki az egyetem számára. A megváltozott körülményekhez igazodva szükség volt a kormányzati igazgatási törvény és a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló törvény összhangba hozására, hiszen a Kit. 2019. március 1jén hatályba lépett, és a kormány szellemiségével összhangban a gyermekekre is odafigyeltünk a törvény módosításánál, hiszen a gyermek születésétől kezdve jogosult lesz a külszolgálatban lévő gyermek középfokú tanulmányai befejezéséig vagy 21. életévének betöltéséig az iskoláztatási költségtérítés helyett gyermeknevelési költségtérítésre, és magát a kormányzati igazgatási törvényt is módosítja ez a harmadik pillér. [[17.30]] Szükség volt technikai módosításokra, illetve, ahogy hallottuk, a kormányzati központi hivatal, illetve fővárosi és megyei kormányhivatalok vezetőinek, illetményének pontosítására. Kérem a tisztelt Házat, hogy a benyújtott törvényjavaslatot fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az Amerikai Egyesült Államok fegyveres erői magyarországi állomásozásának engedélyezéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések vitája. A kormány-előterjesztés H/6354. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Megkérdezem az előterjesztőt, Vargha Tamás államtitkár urat, kíváne hozzászólni. [[Jelzésre:]] Majd a végén, jelzi államtitkár úr. A kijelölt Honvédelmi bizottság nem állított előadót, most képviselői felszólalások következnek, ha valaki bejelentkezik, de nem jelentkezett be senki, így a vitát, ami el sem kezdődött, lezárom. Megkérdezem államtitkár urat… [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy szólni kíván. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor az Amerikai Egyesült Államokkal kötött védelmi együttműködésről a két kormány közötti megállapodást tárgyaltuk és szövegeztük, akkor határozottan úgy gondoltuk, hogy szükség van az Alaptörvény szerint eljárni, és úgy megszövegezni ezt a megállapodást, hogy az a magyar Alaptörvénynek megfeleljen. A tárgyalások sikerrel jártak, az Országgyűlés el is fogadta a védelmi együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényt, és szuverenitásunk megőrzése érdekében és az Alaptörvénynek való megfelelés érdekében van szükség erre a határozati javaslatra, amelyet kérek, hogy a tisztelt Ház fogadjon el. Köszönöm szépen.
Köszönjük, államtitkár úr. A határozathozatalokra a későbbi ülésnapon kerül sor. Soron következik a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzéséről és egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/6343. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót B. Nagy László úrnak, ha látnám a teremben, de nem látom. Nincs a teremben, ez jól látható. Akkor nyilvánvalóan nem kíván felszólalni B. Nagy László képviselő úr. Így megkérdezem az előterjesztőt, Cseresnyés Péter államtitkár urat, hogy kíváne hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. [[Cseresnyés Péter: Most nem!]] A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem, hogy kíváne valaki hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Senki sem kíván vitát folytatni. Így a vitát, ami el sem kezdődött, lezárom. Még egyszer megkérdezem az előterjesztőt, hogy hozzá kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! A tisztelt Ház előtt fekvő törvényjavaslat, ahogy azt már az általános vita során is hangsúlyoztam, számos szektor, szakterület törvényi rendelkezésein vezeti át, alakítja ki azokat a kereteket, jogintézményeket, szabályokat, amelyeknek az Európai Unió jogalkotásának eredményeként a magyar joganyagban is meg kell jelenniük. A jogharmonizációra irányuló javaslatok a törvényjavaslat címében is nevesített, a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzését segítő törvényi keretek kialakítása mellett magukban foglalják a polgári törvénykönyv és az elektronikus hírközlésről szóló törvény módosítását. Emellett a benyújtott törvényjavaslat ágazati jogszabályok módosítására irányul az elektromobilitás, a fogyasztóvédelem, a közlekedés, a büntetőjog és a szabálysértések témájában is. Engedjék meg, hogy röviden összefoglaljam a törvényjavaslat legfontosabb elemeit! A részvényesi szerepvállalás témájában a törvényjavaslat, a benne foglalt törvénymódosítások mellett, a nyilvánosan működő részvénytársaságok működésére vonatkozóan új törvényi szintű szabályozást is megállapít. Az Európai Unió jogalkotása a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzését célul tűző európai parlamenti és tanácsi irányelv révén több fontos lépést tesz annak érdekében, hogy a tőzsdei cégek működése, az információ áramlása, a részvényesek tájékoztatása jelentősen javuljon. A törvényjavaslat lehetővé teszi, hogy a tőzsdei társaság, a nyilvánosan működő részvénytársaság azonosítsa a részvényeseit. A törvényjavaslat fontos elemét képezik a társaság igazgatói, felügyelőbizottsági tagjai és a vezérigazgató javadalmazási politikájának a megalkotására, annak a társaság közgyűlése elé terjesztésére, a javadalmazási politika végrehajtásáról szóló javadalmazási jelentés elkészítésére és közzétételére vonatkozó rendelkezések. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat fontos eleme a kapcsolt felekkel folytatott lényeges ügyletek jóváhagyására, az ilyen ügyletekre vonatkozó információk nyilvánosságra hozatalára előírt szabályozás. A törvényjavaslat biztosítja azt is, hogy ha a részvényes nem kisbefektető, hanem intézményi befektető, eszközkezelő, megismerhető legyen a befektetési stratégiája. Tisztelt Országgyűlés! Az irányelv harmonizációjához kapcsolódó társasági jogi, tőkepiaci és befektetési szolgáltatói garanciális szabályok a polgári törvénykönyv, a tőkepiacról szóló törvény és a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatásokról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló törvény kis terjedelmű módosításában kaptak helyet. A törvényjavaslat a banki refinanszírozási gyakorlatra figyelemmel a jogalkalmazás során felmerült néhány problémát rendez a jelzálogjog szabályozási körében. A büntetések végrehajtásáról szóló törvény, valamint a szabálysértésekről szóló törvény módosításának célja a büntetőeljárás során gyanúsított vagy vádlott gyermekek részére nyújtandó eljárási biztosítékokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelés. Tisztelt Képviselőtársaim! Örömmel tapasztaltuk, hogy az elektronikus hírközlésről szóló törvény módosítása a törvényjavaslat vitája során egyöntetű támogatást kapott. A javasolt módosítás két, a hírközlési szektor és a felhasználók szempontjából fontos célt szolgál. Egyrészt uniós kötelezettségnek teszünk eleget az úgynevezett BEREC-rendelet átültetésével. Az új szabályozás maximalizálja a belföldről másik tagállamba irányuló elektronikus hírközlési szolgáltatások, például telefonhívások, sms-küldések díját. Az uniós rendelkezés alapján azonban rendkívül szigorú feltételek mellett a szolgáltató kérelmezheti a Nemzeti Hírközlési Hatóságtól, hogy az előírt maximális díjszabástól eltérhessen. A törvényjavaslat a hírközlési hatósághoz benyújtott kérelem eljárási szabályait rögzíti. Másrészt a törvénymódosítás lehetővé teszi, hogy katasztrófaveszély esetén vagy kihirdetett veszélyhelyzetben a veszélyhelyzettel érintett területen tartózkodó személyeket sms-ben riasztani, tájékoztatni lehessen. A módosítás megteremti a jogalapot arra, hogy a mobilszolgáltatást nyújtó elektronikus hírközlési szolgáltatók a hivatásos katasztrófavédelmi szervvel összekapcsolt műszaki rendszert működtessenek. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormány célja a törvényjavaslat fogyasztóvédelmi részével egyrészt a fogyasztói bizalom növelése és a tisztességes vállalkozások érdekében a határon átnyúló ügyekben a fogyasztóvédelem hatékonyságának a javítása, másrészt pedig a fogyasztók egyedi vitáira egyszerű, gyors, ingyenes megoldást kínáló békéltető testületek megerősítése. 2020-tól új uniós rendelet rögzíti a tagállami fogyasztóvédelmi hatóságok közötti együttműködés kereteit. Az eddigi együttműködési rendszerhez képest erősebb riasztási rendszert alakítanak ki, amelyben az érintett hatóság értesíti az uniós és más tagállami társszerveket, ha olyan jogsértést tapasztal, amely több tagállam fogyasztóit érintheti. A Fogyasztóvédelmi Hatóság hatáskörei megerősödnek az online kereskedelemben, ennek köszönhetően, ha más eszköz nem vezet eredményre, az uniós rendelet hatálya alá tartozó ügyekben elrendelheti a tartalom eltávolítását az adott honlapról, felkérheti a tárhelyszolgáltatót az online felület eltávolítására, a hozzáférés letiltására vagy korlátozására. [[17.40]] A fogyasztóvédelem egyik lába, a Fogyasztóvédelmi Hatóság már megerősödött, amelynek egyértelmű eredményei vannak. A következő lépés a fogyasztóvédelem másik lábának megerősítése, azaz egyéni ügyek megoldását szolgáló békéltető testületek hatékonyságának növelése. A testületek továbbra is minden megyeszékhelyen és a fővárosban bármely fogyasztó számára ingyenesen elérhető szolgáltatást nyújtanak. A törvényjavaslat lényegesen egyszerűsíti a békéltető testületi tagok kiválasztásának eljárását. A 20 éve létező testületeknél alkalmazott átláthatatlan és bürokratikus kijelölési eljárást az illetékes területi kamara által lefolytatott, egyszerűbb és átláthatóbb álláspályázati eljárás váltja fel, amelynek végén a fogyasztóvédelemért felelős miniszter dönt. Tehát a békéltető testületi tagokat és az elnököket és szükség esetén az elnökhelyetteseket egységes eljárási rend keretében a pályázók közül a fogyasztóvédelemért felelős miniszter választja ki. A módosítás további fő célja a békéltető testületek vezetésének professzionális alapokra helyezése. A törvényjavaslat alapján országos békéltető eljárási szabályzat készül, amely kötelezően alkalmazandó. A mind a húsz testületre egységes eljárási és szakmai gyakorlat 20 éve hiányzik a rendszerből, ami megyénként eltérő döntésekhez vezetett. A békéltető testületek finanszírozása tekintetében aránytalanságok alakulhatnak ki a fővárosi és a vidéki békéltető testületek között, nyolc megyében ez már működési kockázattal jár. A törvénymódosítással a kialakult finanszírozási aránytalanságok megszűnnek, a vidéki testületek megerősödnek. A törvényjavaslat továbbá számos közlekedési tárgyú törvény módosítását is tartalmazza. A rendelkezések kiemelt célja hazánk jogharmonizációs kötelezettségének teljesítése. A légi közlekedésről szóló törvény módosítása emellett eszközévé válik a deregulációs törekvésekhez igazodó, az uniós jogi környezet gyors változásaira innovatív módon reagálni tudó követelményrendszer létrehozásának is. A vízi közlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény módosítása révén a kapcsolódó kormányrendeleti kijelölést követően a hajózási képesítések megszerzéséhez szükséges vizsgáztatást kizárólagos állami tulajdonban álló szervezet vagy az általa alapított nonprofit szervezet fogja végezni. A vasúti közlekedésről szóló törvény módosításának legfőbb célja a folyamatban levő kötelezettségszegési eljárás megszüntetése. A jelenleg hatályos, vasúti közlekedésről szóló törvény az egyes közlekedési tárgyú törvények módosításáról szóló 2018. évi XCVIII. törvénnyel történt módosítását követően az irányelv előírásainak nagyrészt megfelelnek, néhány rendelkezés esetében azonban elengedhetetlen a jelenlegi hazai szabályozás további pontosítása és kiegészítése. Tisztelt Országgyűlés! Mindezekre tekintettel kérem, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek, egyben ezúton fejezem ki tisztelt képviselőtársaim felé köszönetemet az Országgyűlésben lefolytatott egyeztetés során tanúsított, az együttműködési kérdésben megtett, jobbító szándékú javaslataikért. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A határozathozatalokra későbbi időpontban kerül sor.Most soron következik a kutatás, fejlesztés és innovációs rendszer intézményrendszerének és finanszírozásának átalakításához szükséges egyes törvények módosításáról szóló elelőterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/6359. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót B. Nagy Lászlónak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. június 20-án tartott ülésén megtárgyalta a kutatás-fejlesztési és innovációs rendszer intézményrendszerének és finanszírozásának átalakításához szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/6359. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság 24 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A nemzetközi szintű alapkutatás, a célirányos fejlesztés és a hasznosuló innováció nélkülözhetetlen tényezői a versenyképes gazdaságnak. Ennek feltételei a hatékony intézményrendszer és a kiszámítható, átlátható, versenypályázati rendszeren alapuló finanszírozás. E szervezeti és strukturális folyamatok ösztönzik a szoros és széles körű kapcsolatokat, hatékony együttműködéseket vált ki az érintett szereplők között mind az alapkutatás, mind az alkalmazott kutatások, mind pedig az innováció hazai fejlesztése érdekében. A források koncentrálása révén csökkenteni lehet a rendszer jelenlegi széttagoltságát és növelni annak eredményességét. Az előttünk fekvő törvényjavaslat szerint a jövőben egységessé válik az innovációs és kutatási finanszírozás. Az új finanszírozási struktúra kiválósági, a társadalmi kihívások alapján meghatározott és a vállalati innovációt elősegítő kutatásokat támogatja. A vonatkozó állami források egységes kezelése a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapon keresztül biztosított. A források felhasználásának elveiről és módjáról, a támogatandó tudományterületek meghatározásáról a létrehozandó nemzeti tudománypolitikai tanács dönt. A törvényjavaslat elfogadásával létrejön az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat, amely hozzájárul a kutatóintézet-hálózat hazai alapkutatási eredményeinek nagyobb arányú és hatékonyabb hasznosulásához. Ki kell emelnem, hogy a törvényjavaslat a Magyar Tudományos Akadémia köztestületi státuszát nem érinti. Az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat a költségvetési törvényben önálló költségvetési fejezetet képez, nem tartozik a kormány irányítása vagy felügyelete alá. A kutatóhelyek jogalanyiságát tehát nem érinti a törvénymódosítás. Tevékenységüket az elnyert pályázataik és megkötött szerződéseik, továbbá az alapító okiratuk keretei közül maguk határozzák meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Összefoglalva: a kutatás-fejlesztési és innovációs rendszer új szervezeti és finanszírozási modelljének kialakítása lehetővé teszi a hazai kutatás-fejlesztési tevékenységek fókuszálását, a kutatás-fejlesztési és innovációs források hatékonyabb és a társadalmi célok elérését is segítő felhasználását, az együttműködések erősítését, megkönnyíti a hazai kutatási tevékenység beágyazódását a hazai és a nemzetközi innovációs rendszerbe. A források növelése és a hatékonyabb felhasználásukat célzó szervezeti, finanszírozási változások a kutatók érdekeit, az eredmények jobb hasznosulását fogják majd szolgálni. Ezért kérem, támogatni szíveskedjék a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megkérdezem Palkovics László miniszter urat, hogy kíváne felszólalni a vita ezen részében. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy még nem kíván felszólalni. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót, így most képviselői hozzászólások következnek. Arató Gergely képviselő úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az a helyzet, hogy a vitának ebben a szakaszában mindenképpen érdemes még két dologról szót váltani. Az egyik olyan, ami normálisan ehhez a vitaszakaszhoz tartozik, tudniillik az, hogy a Törvényalkotási bizottság volt olyan kedves, hogy egy kicsit még a kormány segítségére sietett a módosító indítványában, amelyben lényegében megteremtette azt a helyzetet, amely végképp tökéletesen kiszolgáltatottá teszi az Akadémiát a kutatóintézet-hálózat átalakítása kapcsán.Ugyanis egy olyan átmeneti, áthidaló szabályt iktattak be a törvényjavaslatba, ami lényegét tekintve azt jelenti, hogy addig, amíg az Akadémia nem él jelölési jogával, nem fogadja el ezt a fajta ráerőltetett konstrukciót és amíg a miniszterelnök nem fogadja el az Akadémia javaslatát, addig a miniszterelnök saját hatáskörében nevezhet ki az irányító testületbe tagokat. Magyarán szólva, legyen teljesen világos, hogy innen kezdve már az a minimális képviselet és védelem, ami eddig megillette az Akadémiát az önök javaslata szerint is, ez is elvész. [[17.50]] Teljesen nyilvánvalóan önök arra készülnek, hogy a saját elképzelésüket nyomják le az Akadémia torkán, vagy ha nem, akkor egy ilyen típusú statáriális rendelkezéssel végképp megszüntessenek mindenfajta, most már nemcsak felügyeletet, de beleszólási lehetőséget is az Akadémia számára. Azt kell mondanom, hogy ez egyáltalán nem meglepő, tudván azt, hogy mi ennek a törvényjavaslatnak a célja, tudniillik az akadémiai kutatóintézet-hálózat lenyúlása, kormányzati fennhatóság alá hajtása és a Magyar Tudományos Akadémia kirekesztése a lényegi, a kutatóintézet-hálózattal kapcsolatos döntésekből. De mégiscsak árulkodó és egyben szégyenletes az a megoldás, amit erre találtak. Másrészt pedig az a csodálatos lehetőség is előttünk áll, mivel miniszter úr nagyon tiszteletre méltó módon részt vesz a vitában, hogy a zárszavában módja lesz arra is válaszolni, hogy hogyan van az, hogy egyébként, mint egy kiszivárgott hangfelvétel ezt bizonyítja, korábban azt állította, hogy a kormánynak nem célja az, hogy leválassza a kutatóintézet-hálózatot az Akadémiáról, nem célja az, hogy kivonja az Akadémia irányítása alól, csak azt szeretné, hogy jobban és hatékonyabban működjön. De mégiscsak az ön által benyújtott törvényjavaslat pontosan ezt tartalmazza, ön a vitában pontosan ezt védelmezte, és minden olyan kompromisszumos módosító indítványt, amit megpróbáltak az ellenzéki képviselők nem titkoltan, sőt büszkén vállalva, az Akadémiával egyeztetve tenni annak érdekében, hogy a magyar tudomány érdekeit szolgáló kompromisszumos javaslat szülessen, ezt önök lesöpörték, megsemmisítették, ezeket önök érdemben megvitatni sem voltak hajlandóak a bizottsági munkában. Hogyan tartja magát ezek után szakmailag alkalmasnak, emberileg pedig hitelesnek arra, hogy a magyar tudomány ügyeivel foglalkozzon? Tisztelt Ház! Azt kell mondanom, hogy ez a javaslat bár eredetileg is felháborító, elfogadhatatlan, káros és katasztrofális volt, de a bizottsági szakaszban önöknek sikerült ezen még tovább rontani, így sem részleteiben, sem egészében nem elfogadható továbbra sem a Demokratikus Koalíció számára. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük, képviselő úr. Kérdezem, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom.Megkérdezem Palkovics László miniszter urat, kíváne hozzászólni. [[Dr. Palkovics László igent int.]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó tízperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a lehetőséget, hogy ennek a törvényjavaslatnak a zárszavát most itt megtarthatom. Miután Arató Gergely képviselő úr megszólított, ezért azt gondolom, illik válaszolni a kérdéseire. Az átmeneti szabályozás egy és csak egy dolog miatt került be: hogy amennyiben nem sikerül bizonyos időn belül megállapodni, addig se legyen az intézethálózat vezetetlen. Tehát ennek ennyi a szándéka, semmi más; ön által vizionált egyéb ügyekről nem került szó, és senki nem is akar ilyet. A második dolog, és ez talán tanulságosabb, az az egyéves vita, aminek a végére ma pontot fogunk tenni. Ebben az egyéves vitában, diszkusszióban úgy indult valóban, amit egyébként az Akadémia megjelentett az Idexen. Ez egy sajátos dolog, de mindenki elrendezi a fejében, hogyan akar ügyeket vinni. Ebben úgy kezdtük valóban ezt a megbeszélést, miszerint a magyar kormánynak semmifajta olyan szándéka nem volt, hogy a Magyar Tudományos Akadémiától bármit elvegyen. A magyar kormánynak egy szándéka volt, és a szándék ma is ez, hogy a magyar tudományos élet jobban működjön, a finanszírozása átláthatóbb legyen, legyen egyfajta számonkérhetőség, mint ahogy egyébként az Európai Innovációs Chartában ez benne szerepel, ha elolvassák. Erről indult a diszkusszió, én arról beszéltem azon a közel egy évvel ezelőtti megbeszélésen. Aztán időközben, miután nem sikerült ebben megállapodásra jutnunk, egy sor dolog változott. Többek között változott az is, hogy milyen formában gondoljuk a kutatóintézet-hálózatot működtetni. A kormány célja alapvetően az, hogy Magyarország európai szinten is élenjáró kutatás-fejlesztési, innovációs teljesítményt tudjon nyújtani. Azon dolgozunk, hogy Magyarország az önképünknek, a képességünknek megfelelően sokkal hangsúlyosabban vegyen részt a világ innovációs térképén. Sajnos, ha megnézzük, a végszavazásra váró törvényjavaslat benyújtása óta kiderült, hogy ebben a struktúrában, amit az elmúlt időszakban működtettünk, nemhogy közelítenénk a céljainkhoz, hanem tartósan távolodunk tőle. Az Európai Bizottság a napokban közzétette a Magyarország innovációs teljesítményét is tartalmazó jelentését, és ebből az derült ki, hogy a 28 tagállam összevetésében 23.-ként rangsorolnak bennünket, azaz még a tavalyi helyezésünkhöz képest is lejjebb csúsztunk. Tehát azt hiszem, ennél többet arról, hogy miért is van szükség arra, hogy más módon működtessük ezt a rendszert, indokként nem kell mondani. Lehet kérni persze különböző tanulmányokat, különböző megvalósíthatósági ügyeket, de ezek azok a számok, amelyek azt mutatják, hogy a magyar tudomány, a magyar intézményhálózat és ilyen módon a finanszírozás is nem elegendően jó ahhoz, hogy Magyarország a kutatás, innováció területén tudja magát pozicionálni. A közel egy évtizednyi folyamatos hátraszorulást a fennálló intézményrendszerben a többszöri próbálkozás ellenére sem sikerült megfékezni és ezek szerint megfordítanunk sem. A tapasztalatok azt mutatják, hogy a vitathatatlan lemaradás nem csökkenthető, nem hozható be az intézményi és finanszírozási feltételek érdemi újrarendezése nélkül. Új, korszerű, a bevált nemzetközi gyakorlathoz igazodó működési keretre van szükség, hogy a közös törekvésünkben, a hazai tudományosság és innováció megerősítésében sikerrel tudjunk járni. Feladat megteremteni annak a hátterét, hogy Magyarország innovatívabb és versenyképesebb legyen, ehhez pedig rendszerszintű átalakítások szükségesek. Új típusú intézkedésekkel kell megalapozni, hogy több magyar szabadalom, találmány szülessen, a kutatóintézetek és a felsőoktatási intézmények ne elszigetelten működjenek, hanem kölcsönösen gyümölcsöző kapcsolatokat kössenek a gazdaság és a társadalom szereplőivel idehaza és a nemzetközi térben egyaránt. A hazai vállalkozásokat támogatni kell abban, hogy a jelenleginél magasabb hozzáadott értéket teremtő, tudásalapú tevékenységet tudjanak folytatni. Tisztelt Országgyűlés! A kormány a magyar gazdaság erősítése érdekében jelentős fejlesztéseket támogat és jelentős többletforrásokat biztosít a hazai kutatás-fejlesztés és innováció számára. A gazdaságvédelmi akcióterv részeként a jövő évi költségvetésben 32 milliárd forinttal emeljük meg a kutatás-fejlesztésre és innovációra fordított összegeket. Ez a mai állapothoz képest és a 2003-as állapothoz képest is 25 százalékkal magasabb összeget jelent, és ezt az emelést a 2021-es költségvetésben ugyanígy folytatni fogjuk. Az adófizető állampolgárok, vállalkozások jogos elvárása, hogy e forrásaink hatékonyabban, eredményesebben hasznosuljanak. Ennek érdekében ideje áttérni az egységes, teljesítményalapú finanszírozásra. Az uniós támogatáselosztási szerkezethez igazodó új struktúrának köszönhetően javulhat a kutatók és a kutatóintézetek által benyújtott és nyertes hazai és uniós pályázatok aránya is. Tisztelt Országgyűlés! Az Akadémia 1842-es közgyűlését megnyitó Széchenyi István másodelnök arra szólított fel, hogy bízzunk magunkban, bízzunk erőnkben, készületlen azonban soha ne lépjünk síkra, s erőnkkel jobban gazdálkodjunk, mint eddigelé. A kormány szándéka is mindösszesen ennyi: arra törekszünk, hogy egyik legfontosabb nyersanyagunkkal, a magyar kreativitással, a hazai tudósok és szakemberek tudásával jobban gazdálkodjunk, mint eddig tettük. Minden ellenkező híreszteléssel szemben ezt úgy kívánjuk elérni, hogy a kutatóintézeti hálózat autonómiája nem csökken, hanem inkább nő, hiszen közvetlenül az Országgyűlés felügyelete alá kerülnek. A kutatóhálózatot egy kétharmadrészben a tudomány művelőiből álló testület irányítja majd, amelynek tagjai számonkérhető módon, személyükben vállalnak felelősséget a minőségért. A döntésekben végre szerephez jutnak a gazdaság képviselői is, így közelítve a hazai K+F kínálatot a valós piaci igényekhez, kereslethez. A teljesítmény hiteles mérését világszerte elismert szaktekintélyekből álló, nemzetközi tanácsadó testület fogja garantálni. A kormány nevében arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassa a törvényjavaslatot és ezzel egy sikeresebb, versenyképesebb kutatás-fejlesztési és innovációs rendszer létrejöttét. Tegyük lehetővé együtt, hogy a több forrás több kutatásban, több találmányban, több szabadalomban hasznosulhasson minden magyar javára, de leginkább a kiváló magyar kutatók érdekében. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, miniszter úr. A határozathozatalokra későbbi ülésnapunkon kerül sor.Most soron következik a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat összevont vitája. A kormány-előterjesztés T/6597. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott, házszabálytól eltérés szerint a nyitóbeszéd és a zárszó elhangzására összesen 15 perc, a Törvényalkotási bizottság felszólalására 6 perc, ebből a kisebbségi vélemény ismertetésére 3 perc, a képviselőcsoportok felszólalására összesen 10-10 perc, a független képviselő felszólalására 3 perc áll rendelkezésre. Most megadom a szót Gion Gábor úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A 2017 júniusában hatályba lépett pénzmosás elleni új törvény a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni hazai szabályrendszer megerősítése, valamint az Európai Unió és a nemzetközi előírásokkal való teljes összhang megteremtése érdekében kiegészítette azon információk körét, amellyel a szolgáltatóknak rendelkezniük kell ügyfeleik azonosítása érdekében.A már meglévő ügyfélkör esetében az esetlegesen hiányzó adatok, nyilatkozatok pótlására a törvény egy 2019. június 26-ig tartó, kivételesen hosszú, kétéves átmeneti időszakot biztosított az érintett intézményeknek. [[18.00]] Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt időszak sajtó- és egyéb jelzései alapján azonban úgy tűnt, hogy a határidőt a hitelintézeteknek nem sikerül teljesíteniük. Mindezt alátámasztja, hogy a Magyar Bankszövetség tájékoztatása alapján a 2019. június 26-ai határidőre az ügyfelek érzékelhető százaléka nem kerül azonosításra. Az érintettek nagy számára, a nemteljesítés kellemetlen következményeire és a közelgő nyári szabadságolásokra is tekintettel a törvényjavaslat 2019. október 31-éig meghosszabbítja a már meglévő ügyfélkör esetében az esetlegesen hiányzó adatok, nyilatkozatok pótlására előírt határidőt. A javaslat immár kifejezetten a hatékony végrehajtás érdekében egy új értesítési kötelezettséget is bevezet az intézmények számára, amely alapján a szolgáltatók a határidő meghosszabbításának hatálybalépését követő három napon belül felhívják az érintett ügyfeleik figyelmét a hiányzó adatok, nyilatkozatok pótlásának kötelezettségére és a meghosszabbított határidőre. Ezáltal az ügyfelek is egyértelműen tudomást szereznek a teendőikről. Tisztelt Képviselők! Az elhangzottak mellett fontos felhívni a figyelmet arra, hogy világszerte, s így az Európai Unióban is jelentősen felerősödtek a törekvések a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása hatékony megakadályozásának megvalósítása érdekében. A nemzetközi elvárások szempontjából így az Európai Unió irányelvei és más nemzetközi sztenderdek alapján is a pénzmosás elleni küzdelemben kiemelkedő jelentőségű az ügyfelek teljes körű ismerete, az új és megerősített ügyfél-átvilágítási intézkedések végrehajtása, idővel a meglévő ügyfélkör tekintetében is. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat elfogadásával a még érintett szolgáltatóknak és ügyfeleiknek lehetőségük nyílik a hiányzó adatok, nyilatkozatok szükség szerinti pótlására, a meglévő ügyfélkör esetében a megfelelő ügyfél-átvilágítási intézkedések elvégzésére, összhangban a nemzetközi követelményekkel. Ezen pénzmosás elleni intézkedések elsődleges célja, hogy megnehezítse és lehetőség szerint meg is gátolja a bűnözők számára a gazdasági bűncselekményekből származó pénzek tisztára mosását, valamint az eddiginél is erősebben védje a hazai pénzügyi rendszert és a tisztességes többségi társadalmat. Kérem, hogy a benyújtott törvényjavaslatokat támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, összesen 6 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót B. Nagy László képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. június 24-én, azaz ma tartott ülésén a határozati házszabályi rendelkezésektől való eltérés keretében megtárgyalta a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény módosításáról szóló T/6597. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság 28 igennel, azaz egyhangúlag elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat biztosítja, hogy a hitelintézetek a szükséges adategyeztetést a törvény szerint teljeskörűen el tudják végezni, hiszen az eredetileg előírt ez év június 26-ai határidőt a szervezetek előreláthatólag nem tudták volna tartani, ezért szükségessé vált a határidő meghosszabbítása. A mai bizottsági ülésen a Törvényalkotási bizottság saját módosító javaslata alapján még az eredeti benyújtás időpontját is kitolta október 31-ére, és reményeink szerint az előttünk hallott államtitkár úr szavaira reagálva ez biztosítani fogja, hogy az előttünk lévő nyár a lakosság problémáit meg fogja oldani ebből a szempontból, hogy a bankkártyák és egyéb átutalások működőképesek lesznek a nyári szünetben az esetleges külföldi utak idején, nem beszélve arról, hogy milyen komoly gazdasági problémákat okoz a vállalkozásoknak, ha nem tudják működtetni a számlájukat, ami elsősorban átutalások, szállítók kifizetése és munkabérfizetés akadályoztatásával is járna. Úgyhogy én úgy gondolom, hogy nem volt véletlen a módosító javaslat százszázalékos támogatása délelőtt, és én úgy gondolom, hogy a TAB résztvevői is száz százalékban támogatták ezt a TAB-módosítót. Kérem a parlamentet, hogy támogassák ezt a határidő-módosítást. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Kisebbségi vélemény ismertetésére nem kerül sor, mert nem fogalmazódott meg. Most a képviselői felszólalások következnek, ahogy mondtam, 10-10 perc áll a frakciók rendelkezésére, a független képviselőknek ha itt lennének ez 3 perc lenne. Akkor elsőként megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a Fidesz részéről.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat szükségessége mindenki előtt világos, ezt a Törvényalkotási bizottságban történt egyhangú szavazás is bizonyítja. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény, amely 2017. június 26-án lépett hatályba, kiegészítette azon adatok és nyilatkozatok körét, amelyekkel a szolgáltatóknak rendelkezniük kell ügyfeleik átvilágítása érdekében. A hatálybalépés időpontjában megfelelő ügyfelek esetlegesen hiányzó adatainak pótlására a törvény egy átmeneti időt biztosított, amelynek a határideje június 26-án, azaz holnapután járt volna le. Az állampolgárok, a sajtó és a legtöbb érintett szerv jelezte, hogy a határidő nem lesz elegendő arra, hogy a szükséges adategyeztetéseken minden ügyfél áteshessen. Az illetékes Gazdasági bizottság elnöke a helyzetet értékelve felszólította a Fidesz-KDNP nevében a Bankszövetséget, hogy kezdjen azonnali aktív tájékoztató kampányt a banki adategyeztetésről. A két év alatt sajnos az intézetek nagy része nem tette meg a szükséges lépéseket azért, hogy a törvényben előírt kötelezettségének eleget tegyen, ezért a kormánynak kellett közbelépnie azért, hogy az állampolgárok, akikre nézve ennek hátrányos következménye lett volna, ne szenvedjék el ezt. Ha ma nem lenne itt előttünk ez a törvényjavaslat, akkor nagyon sok ember képtelen lenne a jogosan a számláján rendelkezésre álló összegekhez hozzáférni. A kormány javaslata alapján augusztus 31. napjára módosult volna a türelmi idő határideje. Figyelemmel a nyári időszakra, a tapasztalatokra, a Törvényalkotási bizottság kormánypárti képviselői módosító javaslatot nyújtottak be annak érdekében, hogy a jogszabályi kötelezettségeket az érintettek maradéktalanul végre tudják hajtani, így a javaslatban a véghatáridő dátumaként 2019. október 31e került meghatározásra. Tisztelt Képviselőtársaim! Szükségesnek tartom megjegyezni, hogy az aktív tájékoztatás biztosítása érdekében a javaslat előírja a hatálya alá tartozó szervezeteknek, hogy a jelen javaslat hatálybalépését követő három napon belül tájékoztassák az ügyfeleiket, akik esetében a Pmtv.-ben meghatározott ügyfél-átvilágítás még nem történt meg egyáltalán vagy teljeskörűen. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra tekintettel kérem önöket, hogy a TAB üléséhez hasonlóan támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kegyelmi pillanatokat él a magyar parlament, hiszen olyan, bár technikainak tűnő javaslat fekszik előttünk, amelyet vélhetően a magyar ügyfelek védelme, érdekeinek védelme érdekében a legtöbben támogatni tudnak, nem akarom azt jósolni, hogy mindenki, de úgy gondolom, hogy mivel magyar emberek könnyebbségéről van szó a következő hetekben, hónapokban, ezért még akkor is támogatni fogjuk a legtöbben ezt a javaslatot, hogyha alapvetően itt a pénzintézetek nem tudtak határidőre egy feladattal elszámolni és azt teljesíteni. De ha már itt tartunk, akkor engedtessék meg nekem, hogy ha ez a kormány kedvezni tud a pénzintézeteknek ilyen irányban és, még egyszer mondom, nem csak nekik, tehát támogatható a javaslata , akkor vizsgáljuk meg azt, hogy milyen területeken lenne elvárható a másik oldalról történő mozdulás. Jó pár évvel ezelőtt mutattam be a magyar parlamentben egy olyan koncepciót, amely sokáig szociális bankszámla néven futott, de használjuk inkább az ingyenes bankolás szisztémáját, amelynek értelmében átlagfizetésig minden banki műveletet egy nullaforintos számlán el lehetne végezni, tehát nem a prémiumműveletekre, nem az értékpapírügyletekre gondolok, hanem a tipikus átutalásokra, „befizetem a közüzemi számlákat, felveszem a fizetésem” típusú ügyletekre. [[18.10]] A mai, harmadik évezredbeli technikai megoldások ismeretében ez egy igen könnyen elérhető állapot, nyugat-európai országokban egyébként élő, működő, aktív példákat találunk, még olyan országokban is, amelyek gazdasága azért lényegesen fejlettebb a miénknél, de nem akkora a szakadék, mint azt elsőre gondolnánk. Példának okáért számlavezetési díjak egy bizonyos jövedelmi szint felett egyszerűen nem merülnek fel. Magyarországon prémiumkategória az, ha valaki nullaforintos, valóban nullaforintos bankszámlával bírhat. Lényegében nincsen ilyen a piacon átlagfizetéshez közeli módon. Azt szeretném tehát látni, hogy a magyar bankrendszer előáll egy életszerű, életszagú megoldással, ami az ingyenes bankolást legalább átlagfizetésig lehetővé teszi. Ezek az intézetek úgyis mozgatják, forgatják az emberek betéteit, pénzeit, nem az a profitjuk elsődleges kijelölt forrása, hogy kisemberek átlagfizetés alatti összegein különböző százalékos arányokban le tudjanak csípni minél nagyobb mértéket. Ráadásul ez a kormányzat már számtalan módon kedvezett ezeknek az intézeteknek. Vegyük végig! Engedte áthárítani a banki ágazati különadót a pénzintézetek által beismert módon. Engedte a tranzakciós illeték egészét áthárítani. Ugye, most egyfajta finomítási szándék jelentkezett ezen a területen, de évekig engedte az emberekre verni azt a terhet, amit a magyar jogalkotó a bankokra vetett ki. Harmadsorban pedig azt látjuk, hogy a devizahitelezésnek nevezett őrület és az ehhez hasonló pénzügyi örvények ismétlik önmagukat, és szabályozatlan környezetben bizony nagyobbnál nagyobb hullámokat vernek, és a Quaestor-botrányt is nyugodtan idesorolhatnánk. Korábban a Baumag-károsultak éltek át nagyon nehéz, nemcsak pillanatokat, hanem éveket, és várhatók a következő botrányok, ha nem avatkozunk be. Tehát amellett, hogy támogatjuk ezt a csomagot, elvárnám azt, hogy a Jobbik ingyenes bankolással, átlagfizetésig értendő módon történő javaslatával foglalkozzon a kormányzat, nyilatkozzon róla, keressen meg szakmai szervezeteket, vizsgálja meg ennek átvihetőségi körülményeit. Hiszen én látom a bankrendszer rekordnyereségei mögött azt a mozgásteret, hogy ez megvalósítható legyen. És mindezek függvényében még azt kérem önöktől, hogy rúgják fel az EBRD-vel kötött paktumot, amit Magyarország Kormánya az EBRD-vel aláírt, hiszen ebben vállalta a kormány, hogy a károsultak érdekében nem rak további terheket a bankrendszerre. Én feloldanám a kormányt ezen ígérete alól, a körülmények, a klíma olyan mértékben változott, a károsultak helyzete annyira nehézzé vált, hogy egész egyszerűen létszükséglet beavatkozni a károsultak érdekében. Most egy határidő-kitolással én ezt támogatom, de itt radikális, mélyreható és nemzeti sorskérdéseket érintő változtatásokra lenne szükség. Ha bárki letesz ilyet a parlament asztalára, az én szavazatomra egészen biztosan számíthat. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönjük, képviselő úr. Arató Gergely képviselő úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Semmiképp nem akarom ezt a békés hangulatot megbontani, ezért azzal szeretném kezdeni, hogy támogatni fogjuk ezt a törvényjavaslatot, és támogatni fogjuk a Törvényalkotási bizottságnak a hosszabb határidőre vonatkozó javaslatát is. Ugyanakkor mégiscsak kénytelen vagyok felhívni a figyelmet két körülményre. Az egyik körülmény az, hogy ez a helyzet egyáltalán nem váratlanul következett be. Egyáltalán nincs szó arról, hogy most így hirtelen egy héttel a határidő előtt kiderült az, hogy nem halad a banki egyeztetés. A banki egyeztetés elsősorban azért nem halad, mert a bankok nem sokat tettek ennek érdekében. Mindannyian, akinek van Magyarországon bankszámlánk, tudjuk azt, hogy ha a bank akar tőlünk valamit, például valamilyen, számára kedvező ajánlatot leerőltetni a torkunkon, akkor rendkívüli erőfeszítéseket tud tenni annak érdekében, hogy kapcsolatba lépjen velünk: telefonon, e-mailben, postán, épphogy személyesen nem kopognak be az ajtón éjszaka. Ezzel szemben, most jól láthatóan a bankokat ez a feladat nem nagyon izgatta, hiszen csak egy uniós kötelezettségről és egy magyar törvényi kötelezettségről van szó. Úgy tűnik, ez nem nagyon ütötte át azt az ingerküszöböt, ahol a banki menedzsmentek úgy érezték, hogy érdemes ebbe a dologba némi erőforrást, pénzt, munkaidőt fordítani. Ennek következtében a banki ügyfelek nagy része nem kapott megfelelő tájékoztatást, és különösen nem kapott időben tájékoztatást, és azt sem mondhatjuk, hogy a kormány különösebben a segítségükre sietett volna ebben a dologban, hiszen onnan sem kaptak az emberek kormányoldalról megfelelő információt. Arra telt óriásplakáton, hogy Soros Györgyöt és nem is tudom, hogy kicsodát ja, Juncker urat plakátoljuk ki országszerte, ez fontos volt a kormánynak. Az nem fért bele a kormányzati propagandába, abba a néhány száz milliárd forintba, amit erre elvernek évente, hogy egyébként a banki ügyfeleket is megfelelőképpen tájékoztassák. Ez az egyik dolog, amire fel szerettem volna a figyelmet hívni, hogy itt nem valamilyen olyan vészhelyzetről van szó, ami váratlanul állt elő, hanem arról van szó, hogy sem a bankok, sem a kormány nem végezte el a házi feladatát, azt, ami immár két éve ismert számukra egyébként. Nem tették meg a szükséges erőfeszítéseket, és úgy tűnik, hogy nem is észlelték, hogy ez a probléma létezik. Az a színjáték, amit a múlt héten elővezettek, az tényleg csodálatos volt, hogy azok után, hogy a Bankszövetség egyébként több alkalommal jelezte már a kormánynak, hogy kéri ennek a határidőnek az elhalasztását, ezek után kancelláriaminiszter úr még azt mondta, hogy hát, ha majd a bankok még ennél is szebben kérik, akkor majd esetleg megfontoljuk; ahelyett, hogy simán benyújtottak volna egy törvényjavaslatot, minden különösebb udvariassági körök nélkül. A másik dolog, amire fel szeretném hívni a tisztelt Ház figyelmét, az a csodálatos érvelés, amit hallhattunk a Bankszövetség képviselőitől ebben a dologban, hogy azért nem tudják teljesíteni ezt a feladatot, mert a családvédelmi akcióterv nagyszerű családvédelmi intézkedéseinek lebonyolítását ez akadályozná. Tudják, mit jelent, tisztelt képviselőtársaim ez? Az előbb emlegettem azt, hogy a bankok nem népjóléti intézmények. Ezt szerintem egyikünk sem gondolja róluk, és nem is különösebben a családpolitika nagy barátai. Ez pontosan azt jelenti, amire mi felhívtuk a figyelmet a családvédelmi akcióterv vitája során, hogy ez a családvédelmi intézkedéscsomag elsősorban nem a családok érdekét szolgálja, tisztelt képviselőtársaim, hanem a bankok érdekét. Ez nem támogatási csomag, hanem hitelkihelyezési csomag, ehhez adnak önök állami támogatást, emiatt voltak egyébként vitában az Európai Bizottsággal is. Ez a csomag elsősorban banki érdekeket szolgál, és úgy tűnik, hogy most a biznisz fontosabb, mint a jogszabályi kötelezettségek teljesítése, így aztán a bankoknak is ez most fontossá vált, meg persze tudják azt, hogy mik azok a szólamok, mik azok a fogások, amivel a kormányzati szíveket meg lehet lágyítani. Talán még egy szempontot érdemes megemlíteni: azt, hogy közben persze itt most megoldjuk rövid távon a problémát, és reménykedünk, hogy a következő időszakban valóban a bankok és a kormányzat is el fogja végre végezni a házi feladatát, itt Magyarország mellesleg egy kötelezettségszegési eljárást kockáztat, ami ebben az esetben egy olyan kockázat, amit vállalni érdemes, hiszen ez valóban olyan ügy, amikor az egyébként vétlen magyar banki ügyfelek nem érdemlik meg azt, hogy mások hanyagsága miatt őket érje büntetés. Azt azért javaslom, hogy a kormányzat ez alkalommal, kivételesen inkább udvarias módon tájékoztassa Brüsszelt arról, hogy mik ennek a döntésnek az okai. Nyilvánvalóan tudjuk azt, akik ismerik a brüsszeli eljárásrendet, hogy ilyen esetben egyébként, amikor egy méltányolandó közérdekről van szó, és nem valamifajta váratlan politikai ötletről, ami általában önöknél történni szokott, vagy éppen nem valamilyen üzleti érdekről, akkor a brüsszeli Bizottság, illetve a bizottsági tisztségviselők is jóval megértőbbek és együttműködőbbek. Összefoglalva tehát azt tudom mondani, hogy itt vannak problémák azzal, hogy ez a helyzet kialakult, ebben az ügyben vannak különböző felelősségek, de természetesen nem lehet a magyar polgárokat, a banki ügyfeleket büntetni azért, mert a bankok nem végezték el ezt a feladatot, nem adtak megfelelő tájékoztatást, információt. Ezért támogatni tudjuk ezt a javaslatot, és javasoljuk a Ház többi részének is, hogy fogadják el, és támogassák. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük, képviselő úr. Kérdezem, hogy kíváne még valaki hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelentkezőt, így az összevont vitát lezárom.Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Először is köszönöm szépen a támogatást ezen törvénymódosításhoz. Biztosíthatom önöket, hogy a módosításnak a kizárólagos oka a banki ügyfeleknek a védelme és nem a bankoknak való kedvezményezés. Ha a bankoknak szerettünk volna kedvezményezni, már régebben módosítottuk volna a határidőt, és nem fejtettünk volna ki nyomást a hitelintézetek felé, hogy minél több ügyfelüket azonosítsák, aminek egyébként látható jelei is voltak itt az utolsó hetekben. Tehát ez kifejezetten az ügyfelek védelmében történt. Ezen határidő-módosítással még mindig az Európai Unió irányelvének megfelelünk, tehát semmiféle konzultációra nincs szükség az Európai Bizottsággal, nem szegünk meg semmiféle európai uniós szabályozást. Ami az egyéb, felvetett banki szabályozási kérdésköröket illeti, folyamatosan gondolkodunk mi is rajta különböző témákban a készpénzmentesítéstől vagy a készpénzhasználatnak a háttérbe szorításától kezdve egyéb témákon, ezeket nagyon szívesen megvitatjuk mindenkivel, akinek jó ötletei vannak. [[18.20]] Meghallgatjuk, de azt gondolom, hogy itt most nem erről szól a vita, és nem is erről szeretnék vitatkozni. Köszönöm szépen még egyszer a törvénymódosítás támogatását. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Mai napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. Most napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót napirend utáni felszólalásra Nyitrai Zsolt képviselő úrnak: „Tisztelet és köszönet a polgárőröknek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a szót és a lehetőséget. A mai napirend utáni felszólalásom apropóját, aktualitását az adja, hogy ugyan június 27-én lesz a polgárőrnap, de az Országos Polgárőr Szövetség szervezésében már a múlt szombaton összejöttek a magyar polgárőrök Balatonföldváron. Az Országos Polgárőr Szövetség 1991-ben alakult, 2021-ben lesznek 30 évesek, 30 esztendősök. Hazánkban több mint 60 ezer polgárőr teljesít szolgálatot, teszik mindezt önkéntes módon, szabadidejük terhére. Minden becsületes magyar polgár hálás lehet ezért, köszönet és tisztelet a polgárőröknek és az Országos Polgárőr Szövetségnek. A polgárőrség élen jár a bűnmegelőzésben. A szervezetnek, valamint tagjainak is köszönhető, hogy mára Magyarország a világ 15. legbiztonságosabb országává vált. Magyarország Kormánya elismeri a polgárőrök munkáját. Ezt láthatjuk a szervezet költségvetési támogatásában is, hiszen több mint 1 milliárd forint költségvetési támogatást kap az Országos Polgárőr Szövetség. Tisztelt Országgyűlés! A polgárőrök évente 9 millió órát vannak szolgálatban, ami egy főre vetítve átlagosan 150 óra önkéntes szolgálatot jelent; hála és köszönet érte. Az utóbbi években a rendőrök és a honvédek oldalán a polgárőrök is kivették a részüket az illegális migráció elleni küzdelemből, létrehozták a határvédelmi tagozatukat. 2035 polgárőr-egyesület teljesít szolgálatot 3176 településen. Egy év alatt közel 80 százalékkal nőtt az ifjú polgárőrök száma. Megújuló eszközpark is segíti a polgárőrök munkáját, 1007 darab szolgálati gépjárművet, 12 085 új kerékpárt, 128 segédmotoros kerékpárt és 32 ezer új láthatósági mellényt kaptak. Közreműködésükkel jelentős mértékben csökkent a regisztrált bűncselekmények száma. Tisztelt Országgyűlés! A közelmúltban Kövér László, az Országgyűlés elnöke hivatalában fogadta az Országos Polgárőr Szövetség delegációját, ahol közösen áttekintették az előttük álló feladatokat. Tisztelt Országgyűlés! A közelgő országos polgárőrnap alkalmából Isten éltessen minden polgárőrt! Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönjük, képviselő úr. A következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Rig Lajos képviselő úr: „Számvetés az egészségügyről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy ez is egy ilyen rendkívüli felszólalás legyen, most nem úgy, mint egy ellenzéki politikus, hanem mint egy egészségügyi dolgozó, aki több mint húsz évet töltött az egészségügyi rendszerben, számot adunk, számot vetünk az elmúlt időszakról, és megnézzük, hogy mi vár ránk az elkövetkezendő időkben.Ha össze akarjuk hasonlítani a szocialista kormányt és a Fidesz-kormányt az egészségügy területén, akkor sajnos azt kell hogy mondjuk, hogy az egyiknek mostohagyermeke volt, a másik meg még nem érzi, hogy az övé ez a gyermek. A szocialista kormány idején volt egy olyan úgynevezett működési privatizáció, amelynek kapcsán kis kórházakat kiadtak üzemeltetni kft.-knek, köztük Tapolcát, mondjuk, Körmendet, és vehetnénk, mondjuk, Eger városának a kórházát is. Az egyik a MediSyst Kft., a másik a HospInvest Kft. Ez volt az első tőrdöfés ebbe az egészségügyi rendszerbe. Aztán jött a 2010-es váltás. A Fidesz-kormány két évig gondolkodott azon, hogy mit kezdjen ezzel az egészségügyi rendszerrel, majd 2012-ben egy Semmelweis-terv 2.0-t tett le az asztalra. A kisvárosi kórházakat kistérségi kórházzá avanzsálta, ezt gazdasági szempontokkal támasztotta alá. De ha megnézzük jelenleg és most visszaérkezünk a jelenbe , megnézzük a jelenben, hogy a Magyar Államkincstár honlapján fellelhető adatok szerint a kórházak adósságállománya hogyan csökkent az elmúlt időszakban, sajnos nem tudjuk elmondani, hogy csökkent. Ugyanúgy fennáll ezeknek a kis kórházaknak az adósságállománya, mint régen. Nézzük meg, hasonlítsuk össze a munkaerőhiányt, a munkaerő-elvándorlást vagy éppen a szakképzést, a munkaerőképzést itt Magyarországon a szocialisták alatt, és nézzük meg a Fidesz-kormány alatt! Elmondható, és ez nagy igazság, hogy a szocialista kormányzat alatt a munkaerő-elvándorlás nem volt annyira jellemző, mert még nem voltunk tagjai az Uniónak, nem nézegettek külföldre, bár csábította őket a magasabb kereseti lehetőség. Majd jött a Kánaán, külföldre mehettek az orvosaink, a szakápolóink. Sajnos azt kell hogy mondjam, ez a tendencia jelen pillanatban sem állt meg. Az elmúlt pár hétben részese lehettem egy bizonyítványosztásnak, ahol OKJ-s végzett ápolók vehették át a bizonyítványaikat. Azt kell hogy mondjam, sajnos 50 százalékuk kért europassos bizonyítványt, ami annak az ékes bizonyítéka, hogy ők bizony nem Magyarországon, hanem Ausztriában, vagy mondjuk, Németországban képzelik el a jövőjüket. Nézzük a várólistát! Várólista volt, van, de bízom benne, hogy nem lesz. Azt kell hogy mondjam, ez nem is várólista, ez már az úgynevezett kivárhatatlan lista. Sajnos ez okozza azt a tényt, hogy az állami szektor és a magánszektor, egymástól elszívó erővel rendelkező két egészségügyi szektor, inkább a magánszektor oldalára billen, hiszen egyre több magyar beteg veszi igénybe a magánellátási rendszert. Azt kell hogy mondjam, sajnos ma Magyarországon kialakult a szegények és a gazdagok ellátási rendszere. Minél drágább finanszírozású egy magánegészségügyi ellátórendszer és egy diagnosztikai eljárás, annál kevesebb ember tudja ezt ma Magyarországon igénybe venni. Nézzük meg, és engedjék meg, hogy egy orvos által elmondott nagy igazságot mondjak itt a Ház falai között. Azt mondta egy általam nagyra becsült és nagyra tisztelt belgyógyász főorvos, hogy Lajos, addig, amíg a betegség diagnózisát nem mondjuk ki, nem írjuk le, nem mondjuk el a tüneteit, addig kezelési tervet nem tudunk rá készíteni. Ezt a diagnózist az egészségügyi rendszerről, azt gondolom, a leghatékonyabban a kórházigazgatók tudnák megtenni. De mit tud tenni az a kórházigazgató, aki mellé főleg kis kórházakban gazdasági igazgatói pozícióba bukott pártpolitikusokat és olyan, a gazdasági életben már megbukott embereket tesznek, akik politikailag ellehetetlenítik az ő nyilatkozataikat, hiszen a kórházigazgatók tudják a legjobban, hogy mitől romlik és romlott ez az egészségügyi rendszer. Azt kérem az ágazat politikai szereplőitől, hogy mentesítsék ezeket az igazgatókat ez alól a teher alól. Oldják le ezt a béklyót a kórházigazgatókról, és igenis hadd mondják el, hogy mi a problémája az egészségügynek. Azt gondolom, ez jó lesz a politikának, jó lesz az egészségügynek, de legfőképpen a legjobb lesz a benne dolgozóknak és a betegeknek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. A következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Adhattam volna a felszólalásnak azt a címet is, hogy ami a költségvetésből kimaradt, vagy pontosítva: akik a költségvetésből kimaradtak, hiszen hosszas órákon keresztül vitatkoztunk a jövő évi költségvetés tényszámairól. Én már ott, a vita közepén jeleztem, hogy a rögvalóság, a magyar ugar közben szembejön, hiszen itt néhány száz méterre a Kúria előtt a devizahitel-károsultak éppen arra a döntésre vártak, amiről úgy érezték, hogy a sorsukat messzemenőkig befolyásolja, aztán a döntésből kifolyólag itt igen nagy közéleti felfordulás keletkezett, ezek az emberek pedig eligazítást várnának, de leginkább igazságot, igazságtételt. Magyarország Kormánya ugyanakkor ebben a vitában többszöri felszólításunk ellenére sem volt hajlandó megfogalmazni a saját álláspontját ebben a kérdésben. [[18.30]] Ezt az álláspontot részben ismerjük, hiszen ez a kormány paktumot kötött azzal az EBRD-vel, amelyik irányában vállalta, hogy magyarországi bankokra nem tesz további terhet a károsultak helyzetének rendezése érdekében, de a költségvetési vita során folyamatos jelentéseket hallottunk arról, hogy Magyarországon milyen dinamikusan növekednek a bérek, mekkora a jólét, a társadalmi csoportok tagjai mennyivel nagyobb biztonságban érezhetik magukat, mint a korábbiakban. A helyzet és a rögvalóság ezzel szemben az, hogy az elmúlt három évben több mint tízezer kilakoltatásra került sor Magyarországon. Varga-Damm Andrea képviselőtársnőm nemcsak a tárgyalóteremben akadályozott meg nagyon sok olyan folyamatot, aminek a vége kilakoltatás lehetett volna, de most is kapja azokat a vészjelzéseket minden áldott nap, amelyek révén ellenzéki képviselőket várnának ezekre az eseményekre, hogy segítsenek, de elsősorban nem nekünk vannak meg azok a jogosítványaink, amelyek által parlamenti többséggel, jól irányzott törvényjavaslatokkal ebben a dzsungelben egy bozótvágóval rendet lehetne tenni. Mert ez egy dzsungel, ahol a végrehajtók túlhatalma okán, egy olyan klíma közepette, amelyet ez a kormány alakított ki, engedett kialakítani, túlkapások tömkelege tapasztalható. Most a hétre is több riasztást kaptunk hasonló eseményekre, Bereczki Miklós jobbikos bajtársunk nyilvánvaló módon megteszi, amit lehet, annak érdekében, hogy a jogszerűtlenség útjáról a jogszerűség útjára térítse vissza ezeket az eseményeket. De hát az egyszeri ellenzéki képviselő vagy akár jobbikos tag lehetőségei igen korlátozottak, mégis ott vagyunk, beszélünk azokkal a bajbajutottakkal, akikkel tudunk. Meginvitáljuk ezekre a beszélgetésekre kormánypárti képviselőtársainkat is, annak érdekében, hogy lássák, mivel állnak szemben, és lássák azt, hogy bizony a költségvetési tervezés során itt nemcsak számsorokról és nem vonalkódokról van szó, hanem mögötte bizony emberekről, és az egész családbarát kormányzat képe, a család éve és különböző megfogalmazások visszásak, sőt disszonánsak lesznek attól, hogy komplett társadalmi csoportok maradnak ki a tervezésből. A statisztika, a számok világa makacs dolog. Lehet hamisítani, lehet manipulálni, de elfogadottá vált ez a szám itt a parlamenten belül, hogy három év alatt több mint tízezer otthon kiürítésére került sor. Arról is vannak adataink, hogy hány gyermeket szakítottak el a családjától amiatt, mert kétes hátterű követeléseket igyekeztek behajtani a családon. Mint ahogy olyan kilakoltatási eseményen is jártunk már, amit azért kezdeményeztek, mert az egyik végrehajtó banda a másikkal versengve teljes mértékben ugyanazt a követelést kívánta behajtani a családon. Olyannal is találkoztunk, ahol már térült követelést igyekeztek újra behajtani, és bizony egy ingatlant manapság el lehet veszíteni akár egy 400 ezer forintos gyorskölcsönként vagy szabad felhasználású kölcsönként felvett valami miatt, amiből aztán büntetőkamatokkal, önök által meghatározott klímában, legális módon válhat többmilliós tartozás, majd pedig kilakoltatásba csúcsosodhat ez az esemény. Ezért nemcsak arra szólítok fel újra, hogy kilakoltatási moratóriumot rendeljen el ez a parlament egészen a probléma megoldásáig, hanem a végrehajtók rendszerének teljes körű áttekintésére is. A korábbiakban még Staudt Gábor képviselőtársam, volt képviselőtársam egy teljes csomagot rakott le az asztalra, amely jogi, kodifikációs szempontból alátámasztott módon lehetőséget és teret ad arra, hogy az összes, végrehajtásokkal kapcsolatos visszaélést lenyesegesse ez a parlament. Nemcsak kérem, de elvárom a kormánypárti képviselőktől azt, hogy reagáljanak erre a csomagra, fejtsék ki álláspontjukat, és ami a legfontosabb, nézzenek a károsultak szemébe, hiszen az adóskamara és más szervezetek jövő héttől egy háromnapos demonstrációba kezdenek itt, a Kossuth téren. A következő hétfői parlamenti napon is lehet találkozni ezekkel az emberekkel, egy 200 méteres séta kérdése az egész. Arra kapacitálom minden képviselőtársamat, hogy fáradjon ki a Parlament elé, beszélgessen ezekkel az emberekkel, és amennyiben lehetőségünk van rá, nyújtsuk a lehető legszélesebb körű segítséget. Nem segélyre, nem mentőcsónakra várnak ezek az emberek, hanem igazságtételre, csak arra várnak, ami amúgy a sajátjuk volt, amíg ez a kormány nem engedte, hogy elvegyék tőlük. Sajnálatos módon megengedte, ily módon ez a tarthatatlan helyzet az út szélén egy háborús állapot közepette még mindig fennáll [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ezért változtatni kell, be kell avatkozni, haladéktalanul. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Utolsó napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr: „Támogatjae a Fidesz-KDNP a dél-somogyi fejlesztéseket célzó költségvetési módosító javaslatokat?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Hogy a kérdésre gyorsan válaszoljak is: nagy meglepetés nem fog érni minket, nyilvánvalóan nem támogatják ezeket a módosító javaslatokat. Dél- és Belső-Somogy a kormánypártok számára egy elfelejtett, térképről letörölt terület, pedig tudomásul kellene venni, hogy Kaposvártól délre is magyar emberek élnek abban a megyében, Somogyország déli részén, akik ott szeretnének maradni a szülőföldjükön, ehhez viszont központi állami segítségre lenne szükségük.A múlt héten zajló költségvetési vita részemről a szakpolitikáról szólt, a nemzet napszámosaiból a hatalom alulfizetett cselédjeivé nyomorított pedagógusok érdekében szólaltam föl, most viszont a saját választókerületem érdekében szeretnék néhány mondatot mondani. Sokszor elhangzik a vád a kormánypárti padsorokból, hogy ha nekünk van egy módosító javaslatunk a költségvetéshez kapcsolódóan, akkor nincsen meg annak a másik lába, nem mondjuk meg, hogy honnét lehetne elvenni azokat a forrásokat, amelyeket szeretnénk átcsoportosítani az általunk preferált területekre. Nos, megvan ez a másik láb is, bizony a nersevik nagyhűbéresek kasztjához tartozó luxusparazita elit egyik jeles alakjától vennénk el ezeket az összegeket: ott van, kérem szépen, a Budapest-Belgrád-vasút soha meg nem térülő projektje, amire a jövő esztendőben körülbelül 63 milliárd forintot szánnak, aztán ez az egész őrület végül majd olyan ezermilliárdos tételbe fog kerülni a magyar adófizetők számára. Ez azt jelenti, hogy minden egyes magyar állampolgár, csecsemőtől az aggastyánig körülbelül százezer forintot fog kifizetni azért, hogy ez a projekt nagyrészt tízmilliárdokkal, százmilliárdokkal „Pénztáros” Lőrincet, illetve az ő köreit gyarapítsa. Mi azt mondjuk, hogy ettől el lehetne venni, és át lehetne csoportosítani ezeket a forrásokat, sokkal inkább megtérülő, hasznosuló, valóban értéket teremtő projektekre. Nos, az egyik ilyen lenne például a nagyatádi kórház ügye is. A nagyatádi kórház az egy szomorú szimbolikája tulajdonképpen egész térségünk hanyatlásának: ’76-ban adták át ezt az akkor 702 ággyal működő, 800 dolgozót foglalkoztató egészségügyi intézményt, aztán 2007-ben, 2012-ben, tehát mind a balliberálisok, mind pedig a Fidesz itt aktív ágyakat szüntetett meg, osztályokat zártak be. A hangsúly mostanra inkább a hospice-ra, illetve a geriátriára helyeződött. Azért mondom, hogy ez egy szomorú szimbóluma az egész térség hanyatlásának, hiszen egy elöregedő térségről van szó, és azt kell hogy mondjam, van egy olyan érzésünk, hogy a kormányzat szeretne egyfajta elfekvőt létrehozni Belső- és Dél-Somogyban, ehhez viszont nekünk is lesz még egy-két szavunk. A Magyar Államkincstár áprilisi jelentése szerint 331 millió forint a kórház tartozásállománya, módosító indítványomban pedig arra tettem javaslatot, hogy adjunk a kórháznak 500 millió forintot, hiszen ez az alulfinanszírozottság, ami a számokból világosan kiderül, nagyon megnehezíti a működést, eszközbeszerzésre, a szállítók kifizetésére így nagyon nehezen jutnak források, és ott van a CT ügye is. Felkértem egyébként a térség egyéniben megválasztott országgyűlési képviselőjét, a Fidesz-KDNP-s Szászfalvi László képviselőtársamat, hogy támogassa ezt a módosító indítványt, sajnos nem támogatta. Kíváncsi vagyok, hogy mi lesz ennek a javaslatnak a későbbi sorsa. A nagyatádi fürdőfejlesztés is egy kardinális kérdés lenne itt a térségben. [[18.40]] Az 1906-tól országos hírű fürdőként használt, valóban gyógyító, varázslatos erővel bíró gyógyvíz, illetve a köré épült komplexum megérdemelné azt, hogy továbbfejlesszék, hiszen Nagyatádnak egy potenciális kitörési pontja lehetne az egészségturizmus, a város kellős közepén, egy gyönyörű park közepén fekvő fürdő erre tökéletesen alkalmas lenne. A harmadik ilyen pont Barcshoz kapcsolódik. Mi 2 milliárd forintot szeretnénk átcsoportosítani a természetvédelmi kártalanítás alapjához, ugyanis van egy régóta, hosszú-hosszú évek óta húzódó történet: a kártalanításba nem vont egykori maradványterületek ügye. 2000 hektárnyi földet érint ez országosan, és van egy olyan helyzet, egy olyan kuriózum, hogy ebből 1600 hektár Barcshoz kapcsolódik. Több mint ezer család várja ott, hogy kifizessék, kártalanítsák őket, ugyanis a Dráva-Coop termelőszövetkezet kezelésében lévő földeket az állam valóban kisajátította. Ezzel nekünk vagy éppen a szövetkezeti tagoknak nagy problémája nem volt, a nagy probléma viszont azt, hogy ezt a földet azóta sem fizették ki nekik [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] a Duna-Dráva Nemzeti Park ezt kezeli, használja, és családok százai, több mint ezer család várja, hogy őket méltó módon kifizessék. Erre is felkértem kormánypárti képviselőtársamat, hogy támogassa ezt a módosító indítványt, de sajnos nem történt meg. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. A napirend utáni felszólalásoknak ezzel a végére értünk. Megköszönöm mindenki munkáját. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja az ülését. Az ülésnapot bezárom.