Dobro jutro, dober dan spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam z nadaljevanjem 21. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Roberto Battelli, Miran Jerič, Mojca Kucler Dolinar, Breda Pečan, Jakob Presečnik, mag. Franc Žnidaršič, Cveta Zalokar Oražem, mag. Franc Capuder do 12. ure in Miran Potrč od 19.30 ure dalje. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O UVEDBI EURA. Ob tem vas opozarjam, da je za skupen čas razprave predvidenih 45 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Izvolite, prosim.
Spoštovani predsednik, drage poslanke in poslanci! Na kratko bom predstavil zakon u uvedbi eura. Poudaril bi, da zakon ureja le tista vprašanja, ki še niso podrobneje urejena s pravnimi viri Evropske unije. Po 249. členu pogodbe o evropskih skupnostih so uredbe sveta zavezujoče in se neposredno uporabljajo v vseh državah članicah. Glede na sodno prakso sodišč evropskih skupnosti uredb ni potrebno prenašati v nacionalno pravo držav članic, tako kot je to potrebno z direktivami. To pomeni, da se mora vsak uporabnik prava seznaniti z viri Evropske unije, ki ureja evro, in z določbami tega slovenskega zakona. Te tri uredbe, ki sem jih že prej omenil, so uredba 1103/97, ki je monetarno pravo EU, uredba 974/98, ki določa tri načine širitve evro območja, ter uredba 2866/98, ki ureja medvalutna razmerja med valutami teh bivših valut in evrom. Ta zadnja je bila dopolnjena z odločbo sveta številka 495 iz letošnjega 11.7.2006, ki je določila razmerje med slovenskim tolarjem in evrom. Na hitro bom predstavil, kaj bo urejal zakon o uvedbi eura. Zakon o uvedbi eura bo tako urejal obdobje dvojnega obtoka, menjavo gotovine, konverzijo stanj na računih in denarnih zneskov, redenominacijo nematerializiranih dolžniških vrednostnih papirjev, pravila za enoten način preračunavanja tolarskih zneskov pri ugotavljanju ali določanju osnov ali višine zneskov za posamične pravice s področja socialnega zavarovanja, pravila za ugotavljanje vrednosti kapitala ob pridobitvi za davčni namen, potem pravila glede dvojne označbe na posebnih položnicah, ki bo veljala v zadnjih dveh mesecih letošnjega leta. Določal bo, da morajo sodišča in drugi državni organi, lokalne skupnosti in druge organizacije z javnimi pooblastili po uradni dolžnosti preračunavati zneske v postopkih, ki jih vodijo. Ta zakon določa tudi, da bo obrestna mera SITIBOR zamenjana z obrestno mero EURIBOR. Pomembno določilo je tudi, da se zagotavlja kontinuiteta zneskov oziroma vrednosti, ki so določene v pravnih aktih. Zakon tudi podrobneje določa pravila zaokroževanja. Vsebuje tudi posebne določbe glede prodajnih avtomatov ter določa poenotenje zapisa euro v zakonih in drugih predpisih, kjer je treba uporabljati euro z "u-jem". Za zaključek bi poudaril še naslednje. Predlog zakona o uvedbi eura je le del aktivnosti vseslovenskega projekta evra in bo uredil le tista vprašanja, kot sem že povedal, ki še niso podrobneje urejena z uredbami, skratka, s pravnimi viri Evropske unije. Seveda bo uvedba evra zahtevala sistemske prilagoditve pri vseh, pri gospodarstvu, negospodarstvu in tudi pri vseh nas, prebivalcih. To bo kratkoročno povzročilo stroške, ki so povezani s prilagoditvijo informacijske tehnologije, preoblikovanjem računovodstva in izdelave finančnih izkazov ter dodatnim izobraževanjem zaposlenih. Vendar bi rad poudaril, da mikroekonomski razlogi vključevanja v enotno valutno območje temeljijo na predpostavki, da bodo skupni prihranki zaradi uporabe skupne valute večji od teh enkratnih stroškov prehoda na skupno valuto. Pravila za zaokroževanje iz uredbe sveta 1103 iz leta 1997, ki jih podrobneje določamo v predlogu zakona, so že od februarja 2006 povzeta in pojasnjena v prvi dopolnitvi načrta uvedbe evra, s čimer ste se na skupni seji treh državnozborskih odborov seznanili tudi poslanci. V zadnjih dveh mesecih letošnjega leta pa bodo vse aktivnosti informiranja v javnosti največje. Kot komunikacijski kanal se bo uporabilo vse medije, radio, televizijo in časopisje. V decembru pa bodo vsa slovenska gospodinjstva prejela novo evro publikacijo, v kateri se bo vseslovensko prebivalstvo še enkrat seznanilo s tehniko zamenjave gotovine in določenimi podrobnostmi ter kaj storiti ob sumu, če so slučajno prejeli ponarejen denar. Hvala.
Hvala vam. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Bojana Starmana, da predstavi stališče. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Vse skupaj prav lepo pozdravljam! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 21. seji, dne 11.10.2006, obravnaval tudi predlog zakona o uvedbi eura. Še dobra dva meseca nas ločita, ko bomo v Sloveniji zamenjali svoje tolarje za evre, in ta zakon podrobneje določa načine in postopke ter načine zaokroževanja, kako se bo ta stvar zgodila. Odboru je bilo posredovano mnenje zakonodajno-pravne službe k 2., 9., 11., 12., 13., 16., 20., 22. in 23. členu. Odbor je pripombe zakonodajno-pravne službe upošteval pri oblikovanju svojih amandmajev, ki so bili kasneje sprejeti. Amandmajev do izteka poslovniškega roka ni bilo vloženih. Seji so prisostvovali tudi predstavniki vlade Republike Slovenije. Na seji odbora je bilo postavljenih več vprašanj, in sicer vprašanje preračunavanja oziroma zaokroževanje zneskov, potem je bila izpostavljena ta že velikokrat povedana bojazen, da bo sama uvedba evra povzročila tudi dvig cen. Bilo je narejeno precej aktivnosti z namenom, da se prepreči večji dvig cen, vendar je verjetno možno, da se bodo določene stvari vseeno naredile. Uvedeno je bilo, kot vemo, dvojno označevanje cen. Statistični urad in potrošniška zveza tekoče spremljata gibanje cen, izrednega pomena pri tem pa so glasni mediji in obveščeni potrošniki. Upamo, da bo prehod miren in da ne bo povzročil dejansko večjega dviga cen. Potem je bilo še nekaj vprašanj glede zaokroževanja cen pri prodaji blaga in storitev, ki se prodajajo v velikih količinah. Na koncu je odbor sprejel amandmaje in jih vključil v besedilo dopolnjenega predloga zakona v skladu s 133. členom poslovnika in predlaga, da ta zakon državni zbor tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Poslanec Milan M. Cvikl bo predstavil stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije.
Lep dober dan vsem poslankam in poslancem, gospod predsedujoči, predstavniki vlade! S sprejemom tega zakona postaja evro naš evro. S tem zakonom pa disciplina, predvsem disciplina držav evro območja postaja tudi naša norma. V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podpiramo sprejem zakona o uvedbi eura. Podpiramo tudi vse določbe, ki so v tem zakonu, ker so to določbe, za katere smo se odločili, ko smo vstopili v EU. Verjetno bo v naslednjih letih, predvsem pa desetletjih znotraj EU velika diskusija o tem, kako zagotoviti, da bo skupni evro-evropska valuta postala in ostala najbolj stabilna valuta. K temu bodo prispevale predvsem domače politike držav članic evroobmočja. Zato v poslanskem klubu Liberalne demokracije obžalujemo, da najprej danes, ko sprejemamo tako pomemben zakon, ni z nami ministra za finance. Minister za finance bi nam mogoče moral pojasniti, kako bo s svojim kolegom v evroobmočju pojasnil nekatera opozorila, ki jih dobivamo iz Bruslja. Osnovno opozorilo, ki ga Slovenija dobiva v zvezi z evrom in v zvezi z javnofinančnim položajem iz Bruslja, je, da je Slovenija med predvsem državami, ki so na novo vstopile, pa tudi nekaterimi obstoječimi državami, ena bolj rizičnih držav, predvsem zaradi javnofinančne situacije. Ne bom seveda govoril o tem, kaj se bo dogajalo v letu 2020, govoril bom raje o tem, kaj se bo dogajalo že v naslednjih letih. Ni evropske države, predvsem pa ni države članice evroobmočja, to so poskusili na Madžarskem, pa jih je Evropska unija zelo hitro opozorila, ki bi ob pripravljanju proračuna fiktivno računala na nekatere prihodke, ni jih. Zato seveda želim iz tega mesta predvsem poudariti to, da danes, ko sprejemamo zakon o uvedbi eura in ko bomo 1. januarja prevzeli evropske norme in bodo te norme postale tudi naše norme, bi pričakoval, da bo vlada bolj pazljiva o tem, kaj zapisuje v dokumente, bodisi ko ocenjuje prihodkovno stran bodisi ko seveda odloča o tem, kaj so njene prioritete. Mi seveda tudi po svoje obžalujemo, da je tako; mimogrede ob tem zakonu je ostalo v zraku vprašanje, da naj bi bili stroški prilagajanja slovenskega gospodarstva, tako je zapisano v poročilu odbora, milijardo evrov, 239 tisoč 640 milijonov tolarjev. To so podatki, ki jih je ministrstvo za finance tako mimogrede zapisalo v ta zakon. Sam seveda dvomim o tem. Če držijo seveda podatki, ki jih je ministrstvo navedlo, da naj bi stroški državnega proračuna in predvsem dveh javnofinančnih blagajn znašali približno 700, 800 milijonov, seveda malo dvomim, da bi bili stroški drugih v gospodarstvu 239 milijard, vendar to so pač številke, ki so se v ministrstvu za finance zapisale. Na ministrstvu za finance si sploh zapišejo zelo čudne številke v proračunske in druge dokumente in zato bi seveda predlagal, da s sprejemom tega zakona vlada v polni meri se zave izpolnjevanja dogovorov znotraj skupine evroobmočja. Pakt stabilnosti in rasti kot prvi korak predvideva, da so podatki, na katerih temeljijo dokumenti države, verodostojni. V sosednji Madžarski so samo nekaj let lagali politiki svojim volivcem in seveda tudi evropski javnosti in zato z uvedbo evra predvsem moramo pričakovati, da bodo to, kar počnemo v Republiki Sloveniji, to, kar bomo danes pri davčni zakonodaji počeli, bodo sedaj opazovali veliko bolj pozorno in gospod minister se naj pripravi, če ne želi odgovarjati nam, da bo odgovarjal v evroobmočju.
Hvala vam. Stališče poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil poslanec Feri Horvat. Izvolite.
Hvala za besedo. Gospod podpredsednik, spoštovani državni sekretar s sodelavkama, kolegice in kolegi. Sprejem zakona o uvedbi eura pomeni sklepno zakonodajno dejanje državnega zbora pred uvedbo evra in s tem zamenjave dosedanje nacionalne valute tolar z novo enotno valuto evro. Do tega zgodovinskega trenutka, če sem prav izračunal, nas loči le 68 dni, če ne štejemo današnjega dne. Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira sprejem zakona. Menimo, da to ni le formalni akt, ampak ureja zlasti po naši oceni dva sklopa vprašanj, ki sta zelo pomembna ali pa celo bistvena za uspešno uvedbo evra. Slovenija se je upravičeno in ambiciozno odločila za scenarij tako imenovanega velikega poka. Glede na makroekonomska gibanja in dosedanje temeljite priprave ter znane izkušnje držav, ki so že uvedle evro, pri tem ne bi smelo biti večjega tveganja. Uspešen in čim bolj gladek prehod na novo enotno valuto je izjemno občutljiv in pomemben tako za državljanke in državljane, kot tudi za pravne osebe, še posebej za gospodarstvo. Zato bodo na veliki preizkušnji zlasti banke pri zamenjavi gotovine in kovancev, še posebej delovanje bankomatov, pri plačilnem prometu in spremembi stanja na računih. Prav prvi dnevi prehoda bodo imeli velik praktični in psihološki pomen za ljudi. Z vso resnostjo je potrebno vzeti opozorila, da je poleg občanov potrebno posebno pozornost posvetiti malim in srednjim podjetjem. Velika podjetja so gotovo glede na dosedanje izkušnje dobro pripravljena. Seveda pa bodo na preizkušnji vse pravne osebe, ki dnevno poslujejo z državljankami in državljani ter s tujino. Poleg tehničnega prehoda na novo skupno valuto bo velika preizkušnja za poslovne subjekte in državo dejanski vpliv na cene, kaj se bo zgodilo s prehodom, s cenami. Kljub sprejetim ukrepom, zakonodaji, dvojno označevanje cen na primer, ki je prav gotovo bilo koristno in je, potem nadzor nad cenami, tako imenovani "price watch", opozarjanje statističnega urada in aktivnost zveze potrošnikov je potrebno biti pozoren na ravnanje v zadnjih kritičnih dneh. Pri tem bo na preizkušnji poslovna morala gospodarskih subjektov, pojavlja se nevarnost zaokrožanja cen navzgor in tudi nevarnost, o kateri je zadnje čase vse več govora - uvajanja le navidezno novih izdelkov in storitev, pa tudi država pri tem nadzoru cen, zlasti tistih, ki so njene ingerence, ima odgovorno nalogo. V temu obdobju bo še posebno pomembna vloga Zveze potrošnikov Slovenije in drugih potrošnikih organizacij. Še posebej učinkovita bo vloga medijev, ki bodo odkrivali in opozarjali na zlorabe in neupravičeno dvigovanje cen. Večji porast cen bi namreč poleg negativnih posledic za potrošnike in vpliva na inflacijo škodoval kredibilnosti Slovenije v mednarodnem prostoru. Poleg možnih tveganj pomeni uvedba evra priložnost za nadaljnjo krepitev ugleda Slovenije v Evropski uniji in v širši mednarodni skupnosti. Uspešna uvedba evra bo pomenila tudi krepitev zavedanja prebivalstva o koristnosti, pripadnosti evroobmočju in Evropski uniji na sploh. EU bo s tem gotovo bližje državljankam in državljanom, posebno še če bo operacija uspela. Po uvedbi evra in vstopu v evroobmočje pa nas čakajo veliki dodatni izzivi na področju ekonomske politike. Hvala za pozornost.
Hvala vam. Poslanec Ciril Testen bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni, predsedujoči, predstavniki ministrstva, poslanke in poslanci! V poslanski skupini Nove Slovenije smo veseli, da je Sloveniji kot prvi novi članici uspelo izpolniti pogoje za prevzem evra. Podpiramo tudi sprejem zakona o uvedbi eura, ker bodo po našem mnenju tako bolj precizno rešena nekatera operativna vprašanja v povezavi s prevzemom evra, še zlasti tista, ki niso podrobno urejena s pravnimi viri Evropske unije. Formalno je prevzem evra kot denarne enote Republike Slovenije urejen z uredbo številka 1103/97. V zakonodaji posameznih držav ni dovoljeno urejati zadev, ki so urejene v uredbah, te se namreč uporabljajo neposredno. Z uredbo številka 2866/98 se ureja menjalno razmerje med evrom in valutami držav članic, ki prevzemajo evro. Ta pa je v našem primeru dopolnjeno z odločbo sveta številka 495 z dne 11. julija 2006 o uvedbi enotne valute v Sloveniji s 1. januarjem 2007. Ker bo evro uveden kot denarna enota Republike Slovenije z odločbo Sveta Evropske unije, zakon pretežno ureja postopek zamenjave tolarja za evro, obdobje dvojnega obtoka in jemanja tolarja iz obtoka. Vsebuje tudi nekatere druge določbe, ki bodo pravna podlaga za tekoč prehod s poslovanja v tolarjih na poslovanje v evrih v javni upravi, pravosodju in na finančnem trgu. Posebna poglavja so namenjena urejanju stanja na računih in plačilnem prometu, dolžniškim vrednostnim papirjem ter obrestnim meram, indeksom in tečajem. Zakon tudi zelo natančno predvideva postopek zaokroževanja cen. Banke, hranilnice in Pošta Slovenije ne smejo zaračunavati stroškov fizičnim in pravnim osebam, ki bodo v obdobju od 1. januarja do 1. marca 2007 polagali gotovino v tolarjih na račun, ki ga ima stranka pri tej isti banki ali hranilnici. Zamenjava tolarskih bankovcev po tečaju za menjavo v evre bo mogoča v Banki Slovenije brez stroškov tudi po 1. marcu 2007. V Banki Slovenije bo možno menjati tudi kovance, vendar le do 31. decembra 2016. Zakon oziroma prehod na evro bo imel nedvomno tudi stroškovne posledice za vse institucije, podjetja in tudi zasebnike, ker bodo morali prilagoditi svoje poslovanje evrookolju. Kljub stroškom v poslanski skupini Nove Slovenije podpiramo sprejem zakona, ker bo omogočil učinkovitejši način prehoda na novo valuto in v kasnejši fazi bistveno bolj učinkovito in tudi cenejše poslovanje.
Hvala. Kolega Josip Bajc bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod državni sekretar s sodelavkami, kolegice in kolegi! Upam, da ob predlogu in obravnavi predloga zakona o uvedbi evra me ne bo zaneslo, da bi začel razpravljati o predlogu proračuna za leto 2008. Kot že samo ime zakona, ki ga danes obravnavamo, je namen urejanja nekaterih vprašanj v zvezi z uvedbo evra tudi v naši državi kot je enajsti državi EU. Seveda to področje v veliki meri že urejajo evropske direktive oziroma evropska uredba, ki nam splošno zadeve urejajo, in je podrobnejše potrebno urediti v področni oziroma v zakonodaji posameznih držav. Obravnavani zakon ureja zlasti tista vprašanja, ki za evropsko zakonodajo niso podrobno urejena oziroma niso določena. Tako ureja postopek zamenjave tolarja za evro, obdobje dvojnega obtoka in jemanja tolarjev iz obtoka. Sprejem predlaganega zakona je prevzem nove valute in podobno, je pa bistveno pomemben oziroma potreben. Na matičnem odboru je bil velik del razprave namenjen vprašanju dviga cen zaradi prehoda na novo valuto s 1.1.2007. Obravnavani zakon sicer določa pravila preračunavanja med staro in novo valuto, ko gre na primer za določanje vrednostnih papirjev, zneske o aktih, obrestne mere in podobno. Vendar pa zakon kot takšen ne more preprečiti morebitnih dvigov oziroma povečanja cen na posameznih področjih kot posledica uvedbe evra s 1.1. Dejstvo je namreč, da so se nekatere cene že dodobra prilagodile uvedbi evra. Naj navedem za primer, najbolj prodajana pijača v jutranjih urah, kava, dejstvo je, da je večina gostincev to jutranjo kavo dvignila iz cene 200 tolarjev na 240 tolarjev. Verjetno nam je razlog vsem poznan, zaokrožili so na 1 evro, da ne bo potrebno vračati centov. Takšne in podobne podražitve bodo ob prihodu na evro vsekakor prisotne, še posebej bodo prisotne verjetno pri številčnih izdelkih nizkocenovnega razreda zaradi zaokroževanja, vendar to lahko sankcioniramo sami potrošniki. Obenem pa verjamemo, da bodo tudi pristojne državne inštitucije poskrbele za zadostno informiranje potrošnikov o vseh dejstvih in nevarnostih, ki jih je potrebno poznati za čim bolj blag prehod na evropsko valuto. Ob tej priliki bi rad še enkrat pohvalil, da smo se pravočasno odločili, da smo zahtevali kljub nasprotovanju nekaterih predčasno dvojno označevanje cen. Mislim, da je doprineslo tudi k temu, da ne bo prišlo do bistvenega povečanja cen s prevzemom evra s 1.1.2007. Poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bomo obravnavani predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala vam. Kolega Vili Rezman bo predstavil stališča poslanske skupine DeSUS.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem! Naj rečem za začetek, da bomo predlog zakona o uvedbi evra v poslanski skupini DeSUS vsi podprli. Kažemo naklonjenost, ne oziraje se na to, da nekateri še zmeraj delajo uvode k temu zakonu s "čeprav" in da sejejo strahove na levo in desno, kaj vse da se bo bojda slabega po Sloveniji še zgodilo. Mi temu predlogu zaupamo. Mislimo, da je dobro pripravljen na različnih ravneh in zato bomo zanj oddali tudi naše glasove. Nekateri so se na evro že navadili, nekateri se bodo prav kmalu, samo nekaj časa nas še loči do tega in ne bo izbire. Treba je torej samo ugotoviti in najti prave poti, da bo pri ljudeh, pri posameznikih čim manj zadreg, kajti institucije se bodo po naši sodbi lažje privadile na novosti, ki ji slede. Na vsebinski ravni je zakon bil že zdavnaj oziroma evro bil že zdavnaj tako rekoč zagotovljen in mi smo veseli, da imamo stabilno gospodarstvo, veseli smo, da imamo obvladljive primanjkljaje, da imamo ustrezno obrestno mero in vse ostalo, kar je potrebno, da se takšna valuta lahko tudi vpelje. Na formalni ravni smo sprejemali celo vrsto zakonov in se med drugim vmes tudi razlikovali v svojih stališčih, zlasti pri uvedbi dvojnega označevanja, kjer smo imeli številne, danes lahko rečemo, tudi tehtne pomisleke trgovcev. In danes verjetno lahko rečemo tudi to, da vso to obdobje od takrat naprej, ko smo tisti zakon sprejeli, pa do danes ni kaj velikega prispevalo k subjektivnemu sprejemanju državljank in državljanov nove valute. Če danes greste po Sloveniji, boste videli, da velikanska večina tega še ni sprejela, da je pripravljena to sprejeti, da pa operativno, torej v vsakdanjem poslovanju tega še ni vajena. Lahko bi rekli, da je s takšnimi zakoni podobno, kot bi se učili plavati na zalogo, dejansko pa splavajo že takrat, ko se potope v vodo. Sicer bodo pa življenjske situacije, ki bodo nastopile takoj po 1. januarju, verjetno zelo dramatično spremenile naš odnos, ko bo vsak zelo resno pomislil pri vsaki transakciji, zakaj pravzaprav gre. Danes tega žal pač še ne počnemo. Tehnične priprave so verjetno tudi bile ustrezne in upamo, da bo vse teklo tako, da bo dostopnost do gotovine takšna, da ne bo zadreg, da bo dvojni obtok ustrezen, da bodo tisti, ki bodo preračunavali in zaokroževali, to znali narediti tako, kot zakon predvideva. Seveda pa nič ne kaže na to, da bi bili lahko varni. Kljub temu bo treba biti pozoren, zlasti zato, da ne bi imeli negativnih posledic na dolgi rok. V poslanski skupini DeSUS smo prepričani, da bodo na dolgi rok posledice pozitivne kljub stroškom, ki jih bodo mnogi zavoljo tega imeli, vendar kadar se sprejema takšen zakon in kadar se sprejema evro kot naša valuta, ne gre samo za statistične učinke, gre verjetno tudi za tisto, kar se v denarju ne da meriti in kar se bo pokazalo v konotaciji velikih drugih posledicah in zlasti, tako mi pričakujemo, v sinergetskih učinkih, kar zadeva razvoj našega gospodarstva. Pozornost ljudi tudi v bodoče ne bo odveč, zato naj opozorimo, naj ne mečejo tistih brošuric, ki bodo prišle še na naše domove, kar direktno v koš. Pametneje je se usesti, pogledati, kaj v njih piše, in se privajati na obdobje, ki je pred nami. Poslanska skupina si torej na dolgi rok obeta pozitivne učinke, zato bo brez zadrege in pomislekov ta predlog zakona tudi podprla.
Hvala. Stališče poslanske skupine SDS bo predstavil poslanski kolega Rudi Veršnik. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim. Slovenski zakon, ki spreminja uvedbo evra v Sloveniji, je danes pred nami, osnova za zakon so uredbe Evropske unije. Zakon podrobno ureja obdobje dvojnega obtoka od prvega januarja do vključno 14. januarja 2007, ko bo vsa gotovinska plačevanja možno opraviti v dveh valutah. Negotovinski promet pa bo potekal samo v evrih. Menjavo gotovine od 1. januarja do 1. marca 2007 morajo banke, hranilnice in Pošta Slovenija izvajati brezplačno, po obstoječem menjalnem tečaju 239,64 SIT. Če pa kdo želi zamenjati več kot 1500 evrov, tolarjev, pa mora to menjavo najaviti dan prej, v nasprotnem primeru bodo banke za to storitev zaračunale stroške menjave po njihovih tarifah. Pologi gotovine so neomejeni, Banka Slovenije bo menjala tolarske bankovce trajno, kovance pa do konca 2016. V primeru, da bo še kdo naknadno našel tolarje v kakšni nogavici, jih bo lahko obdržal za spomin ali pa zamenjal v Banki Slovenije. Konverzija stanj na računih in denarnih zneskov na računih v bankah bo izvedena avtomatsko in brezplačno, po pravilih zaokroževanja. Redominacije nematerializiranih dolžnikih vrednostnih papirjev mora izdajatelj urediti v 15-ih dneh po uveljavitvi tega zakona in mora klirinško-depotni družbi posredovati ustrezni nalog. Zakon obravnava tudi pravila za enoten način preračunavanja tolarskih zneskov pri ugotavljanju ali določanju osnov ali višine zneskov za posamične pravice s področja socialnega zavarovanja. Ti načini so taki, kot so ga določali zakoni, ki so to urejali že pred dnevom uvedbe evra, in se preračunavajo v evro po tečaju zamenjave. Kadar je v davčnih zadevah treba ugotoviti davčno osnovo po uvedbi evra glede preračunavanja nabavne vrednosti nekega vrednostnega papirja, lahko uporablja tečaj zamenjave tolarja v evro ali tečaj med tolarjem in evrom, ko se je zgodil poslovni dogodek oziroma nakup vrednostnega papirja. Ker je od izbire tečaja odvisen tudi izračun kapitalskega dohodka in s tem davčna osnova za obračun davka na kapitalski dohodek, se uporablja v ta namen srednji tečaj Banke Slovenije, ki je veljal na dan pridobitve kapitala. Na posebnih položnicah bodo označeni zneski v obeh valutah že v zadnjih dveh mesecih, to se pravi v mesecu decembru in novembru leta 2006. Sodišča in drugi državni organi, lokalne skupnosti ter druge organizacije z javnimi pooblastili bodo morale po uradni dolžnosti preračunati zneske v postopkih, ki jih vodijo. Obrestno mero bo zamenjala obrestna mera euribor. Pomembno je tudi, da se zagotavlja kontinuiteta zneskov oziroma vrednosti, ki so določeni v pravnih aktih. Prodajne cene za blago in storitve se preračunajo na najmanj tri decimalna mesta, se zaokrožijo in izkažejo na dve decimalni mesti. Pri prodaji velikih količin se cene zaokrožujejo in izkazujejo na štiri mesta in denarni znesek za plačilo ali knjiženja se zaokroži na dve decimalki. Pri ceni motornih bencinov, plinskega olja za ogrevanje in pogon se zaokrožijo na tri decimalna mesta. Pri poslovanju s prodajnimi avtomati lahko podjetja zaradi tehničnih razlogov označijo cene na najbližjih nulah, 5 evrov ali na njihov večkratnik. Prav tako ni potrebno, da ti avtomati začasno spremljajo tolarsko in evrsko v ugotovitvenem obdobju dveh tednov, ko bo čas dvojnega obtoka gotovine. Glede samih stroškov pa bi povedal, da je to enkratni izdatek, ki je bil že delno uveljavljen v času prehoda na dvojno valuto, in prepričan sem, da sinergijski učinki prav gotovo bodo pokrili vse te izdatke. Glede na vse navedeno v Slovenski demokratski stranki podpiramo predlog zakona o uvedbi eura. Hvala lepa.
Hvala vam. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih, zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika zbora bo zbor glasovanje o zakonu opravil v četrtek, 26. oktobra, v okviru glasovanj. S tem tudi prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O NEMATERIALIZIRANIH VREDNOSTNIH PAPIRJIH. Seznanjam vas, da je za skupen čas razprave predvidenih 40 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem predstavniku vlade. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci. Dovolite mi, da vas na kratko seznanim s ključnimi spremembami in dopolnitvami predloga zakona, ki je pred vami. Poglavitne rešitve zakona so naslednje. Uskladitev z ureditvijo v direktivi 98/26 ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev ter druga s tem povezana vprašanja jasne in pregledne ureditve. Boljša preglednost in konsistentnost pravil o izdajah, zamenjavah in izbrisih delnic na podlagi korporacijskih dejanj izdajateljev ter uskladitev z ureditvijo v novem zakonu o gospodarskih družbah. Zakon prinaša tudi novi pravni temelj za razveljavitev zapadlih dolžniških vrednostnih papirjev ter na koncu prinaša tudi določitev ustreznih predhodnih določb v zvezi s spremembo podatkov o nematerializiranih vrednostnih papirjih, zaradi uvedbe evra. Poudaril bi, da predlog zakona ohranja temeljna načela nematerializiranih vrednostnih papirjev, ki so že implementirana v obstoječem zakonu. To so: načelo vpisa in oblikovalni učinki vpisa, načelo publicitetnih učinkov vpisa, načelo vrstnega reda vpisov ter načelo zakonitega imetnika in varovanje dobrovernega pridobitelja. Na kratko še nekaj o tem, zakaj sploh prihaja do spremembe tega obstoječega zakona. Evropska centralna banka je namreč v okviru formalne presoje sistema klirinško-depotne družbe v povezavi z izvajanjem operacij evrosistema prek nacionalnih sistemov za poravnavo vrednostnih papirjev presojala tudi usklajenost nacionalnih pravnih ureditev s to obstoječo direktivo. V zvezi z opredelitvijo izvršljivosti nalog za poravnavo v skladu s to direktivo nas je evropska centralna banka med drugim opozorila, da obstoječi zakon ne ureja dovolj jasno učinkov vstopa naloga v sistem ter pogojev za opredelitev nepreklicnosti nalogov za poravnavo v sistemu. Glede na to je evropska centralna banka predlagala, da se omenjena nejasnost odpravi z ustrezno dopolnitvijo zakona, da bodo učinki vnosa nalog za prenos vrednostnih papirjev v sistem ter pogoji za opredelitev nepreklicnosti nalogov v pravilih sistema jasni in nedvoumni. Izvršljivost nalogov za poravnavo v smislu direktive 98/26 vključuje tudi izključitev učinkov začetka postopka zaradi insolventnosti nad članom sistema na veljavnost nalogov, ki jih je ta član posredoval v sistem. V skladu z direktivo je treba v nacionalni zakonodaji zagotoviti izvršljivost tistih nalogov, ki so vstopili v sistem pred začetkom postopka zaradi insolventnosti člana. Naloge člana se izvršijo tudi, če so vstopili v sistem po začetku postopka zaradi insolventnosti nad tem članom, če poravnalni agent ni vedel ali ni mogel vedeti, da se je zoper tega člana začel postopek zaradi insolventnosti. Direktiva prav tako določa, da začetek postopka zaradi insolventnosti ne sme vplivati na pravice in obveznosti članov sistema, ki izhaja iz članstva v sistemu ali so z njim v povezavi, če so te pravice ali obveznosti nastale pred trenutkom, ko je pristojni organ sprejel odločitev v začetku takega postopka. S tem se izključujejo tudi povratni učinki na veljavnost pravic in obveznosti člana v tistih primerih, kjer nacionalni predpisi določajo učinke začetih postopkov zaradi insolventnosti že pred izdajo odločbe pristojnega organa, to je tako imenovana "zero R" [[?]] pravilo, tako da se razveljavijo pravne posledice, ki so nastale za člana isti dan, ko je začet postopek, vendar pred izdajo odločbe. Za posamezne vidike dokončnosti poravnave, primernosti nematerializiranih vrednostnih papirjih za zavarovanje po standardih ECB ter pravne jasnosti in preglednosti te ureditve so pomembni vidik pravne varnosti, je treba jasneje opredeliti tudi naslednje institute: upravičenje do donosa iz vrednostnega papirja in s tem povezana vprašanja dospelosti posameznih donosov in presečnega dne, pridobitve pravne samostojnosti takega upravičenja ter tudi vsebino pravic imetnika nematerializiranega vrednostnega papirja. V naši pravni ureditvi so nematerializirani vrednostni papirji celovito urejeni v ZNVP. Najpomembnejša razlika med vrednostnimi papirji, izdanimi kot pravne listine, in nematerializirani vrednostni papirji je le različen način legitimacije zakonitega imetnika pri uresničevanju pravic, inkorporiranih v vrednostnem papirju. Ta razlika je tudi razlog za ustrezno spremembo ureditve v ZNVP, in sicer izključitev porab nekaterih določb ZGD-ja, ki veljajo samo za delnice, izdane kot pisne listine. In drugič, prilagoditev načina uporabe nekaterih določb ZGD v položaju, ko so delnice izdane kot nematerializirani vrednostni papir.
Prosim, če zaključite!
Na koncu bi rad poudaril, da ZNVP ni spreminjanje korporacijskih predpostavk za veljavnost delnic, temveč samo določiti pregledna in jasna pravila, ki omogočajo učinkovitejše postopke pri izdaji, izbrisu in zamenjavi delnic. Hvala.
Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Bojana Starmana, da predstavi poročilo odbora.
Hvala lepa za besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 21. seji, dne 11.10., obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o nematerializiranih vrednostnih papirjih. Posredovano je bilo mnenje zakonodajno-pravne službe s pripombami k 7., 11., 13., 17., 26., 28., 29. in 33. členu. Večino teh pripomb je v oblikovanju svojih amandmajev odbor sprejel in vgradil v dopolnjen predlog zakona. Odboru je bilo posredovano tudi dodatno delovno gradivo, predlog poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije k spremembi 29. člena, predlogi za amandmaje odbora ter predlog na pobudo poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, kjer se predlaga črtanje 29. člena. Večina seje je bila razprava o tem, ali je potrebno ta 29. člen sprejeti ali ga je potrebno spremeniti ali črtati. Argumenti vlade so jasni, da je odprtost do dostopa podatkov, da nek način vpliva na potencialne investitorje in predstavlja vidno prepreko za delovanje trga vrednostnih papirjev, po drugi stani pa praktično proces preoblikovanja lastninjenja pri nas še ni dokončen. Imamo veliko malih delničarjev in zato je bila večina članov odbora mnenja, da se za nek določen čas še zadrži odprtost do podatkov, in smo sprejeli ta sklep, da se 29. člen črta, se pravi da ostane ureditev taka, kot je bila do sedaj. Odbor je sprejel amandmaje k posameznim členom, jih vključil v predlog besedila zakona in predlagamo v skladu s 133. členom, da se ta zakon tako korigiran tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil poslanec Feri Horvat. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla sprejem predloga zakona. Predlog po naši oceni ne posega pomembneje v temeljna načela in določbe o vrednostnih papirjih, temveč zagotavlja uskladitev z direktivo Evropske unije. Očitno pa s predlagano novelo zgodba o vrednostnih papirjih ni končana in se bomo s to materijo v prihodnosti še srečevali, kajti pričakovati je tudi nadaljnje spremembe direktiv, ki se nanašajo na vrednostne papirje. Čeprav so tudi v strokovnih krogih vsaj delno različna mnenja glede odpiranja oziroma zapiranja delniških knjig, smo zlasti zaradi zaščite malih delničarjev, ki so še vedno pogosto v podrejenem položaju ali celo predmet manipulacije velikih, vključno z državo, naklonjeni rešitvam o potrebni preglednosti in temu, da se uvede le delno zaprtje delniških knjig. Hvala.
Hvala vam. Stališče Nove Slovenije bo predstavil poslanec Ciril Testen.
Hvala za besedo. Še enkrat lep pozdrav vsem prisotnim! Čeprav se v poslanski skupini Nove Slovenije v celoti ne strinjamo s spremembami in dopolnitvami zakona o nematerializiranih vrednostnih papirjih, bomo predlog zakona podprli, ker večino sprememb in prilagoditev, ki jih zakon prinaša, podpiramo. Zdi se nam pomembno, da se naš zakon uskladi z direktivo 98/26, ki ureja dokončnost poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev. Drugi pomembni razlogi, zaradi katerih bomo v Novi Sloveniji spremembo zakona podprli, so še naslednji: uskladitev zakona o gospodarskih družbah, uskladitev pravil o izdaji, izbrisu in zamenjavi delnic na podlagi korporacijskih dejanj delniških družb, ureditev pravil o razveljavitvi nematerializiranih dolžniških vrednostnih papirjev, ureditev ustreznih prehodnih določb zaradi uvedbe evra, ustrezna uskladitev določb o prekrških z zakonom o prekrških. Ena pomembnejših sprememb, o kateri pa se s koalicijskimi partnerji v poslanski skupini Nove Slovenije ne strinjamo in o kateri je bilo na odboru za finance in monetarno politiko veliko govora, pa je uskladitev pravil o zaupnosti podatkov o imetnikih imenskih vrednostnih papirjev z ureditvijo o zaupnosti drugih naložb. Naša poslanska skupina je na odboru podprla predlog ministrstva za finance, in sicer da je treba tajnost podatkov o delničarjih gospodarskih družb urediti podobno, kot je urejena tajnost podatkov za bančne vloge in naložbe v investicijske kupone vzajemnih skladov v zakonu o bančništvu in v zakonu o investicijskih skladih in družbah v upravljanju. Omenjeni predlog smo v Novi Sloveniji podprli tudi zato, ker je tajnost podatkov o delničarjih podobno urejena v večini evropskih držav. Nekatere trditve, ki so jih predlagatelji amandmaja glede dostopnosti do podatkov o lastnikih delnic zagovarjali, sicer držijo. Drži, da ima le majhno število slovenskih gospodarskih družb svoje delnice umeščene na organiziran trg ljubljanske borze in je zato le majhen del delniških družb zavezan k objavljanju sprememb lastnikov delnic. Glavni in največji razlog, zaradi katerega večina pozicijskih in opozicijskih strank podpira popolno odprtost, pa je skrb za male delničarje. Strinjamo se tudi, da so podatki o delnicah v gospodarskih družbah, kjer koncentracija kapitala še vedno poteka, pomemben dejavnik varstva malih delničarjev, vendar imajo mali delničarji tudi po vladnem predlogu neoviran dostop do podatkov delniške knjige in registra imenskih vrednostnih papirjev. Po našem mnenju bodo mali delničarji bolje zaščiteni samo takrat, ko bodo podatki o lastnikih delnic bolje varovani. Po mnenju poslanske skupine Nove Slovenije gredo predlagane rešitve predvsem na roko akviziterjem, ki pridejo na takšen način do podatkov za sivo trgovanje, medijem, ki bi v drugačnih okoliščinah prišli nekoliko težje do podatkov o delničarjih, političnim strankam, ki pogosto tudi delničarstvo uporabljajo v politične namene, glavni in največji razlog, zaradi katerega smo zagovarjali vladni predlog, pa je dejstvo, da zaradi popolne odprtosti naši investitorji bežijo v tujino, kjer so stvari bistveno bolje urejene in se na tak način počutijo vlagatelji tudi bistveno bolj varne. Vsekakor pa se ne moremo strinjati tudi s trditvijo nekaterih, da bi bila Slovenija pri razvrščanju med ekonomsko svobodne in pravne države na lestvici še nižje, če bi uvedli dostop do podatkov o delničarjih na način, kot ga poznajo ekonomsko najbolj razvite države. V poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da bi lahko bil [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] učinek kvečjemu obraten. Spremembo zakona bomo kljub pomislekom zaradi razlogov, ki smo jih v uvodu našega stališča navedli, podprli.
Hvala. Medtem sta se nam pridružila minister za finance in državni sekretar. Dobrodošla. Besedo za predstavitev stališča poslanske skupine pa ima poslanec Josip Bajc, v imenu Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister z novimi sodelavci, ki ste se nam pridružili pri obravnavi te točke dnevnega reda. Kolegice in kolegi, novela zakona o nematerializiranih vrednostnih papirjih se nanaša na več uskladitev, in sicer z evropsko direktivo, z zakonom o gospodarskih družbah, z zakonom o uvedbi evra ter ureja vprašanje o zaupnosti podatkov imetnikih vrednostnih papirjev. Zakon prinaša tudi novi pravni temelj za razveljavitev zapadlih dolžniških vrednostnih papirjev. Prvotni predlog je vseboval tudi pravilo o nejavnosti podatkov o imetnikih imenskih vrednostnih papirjev. Predlog novele zakona sicer ohranja temeljna načela v zvezi z vrednostnimi papirji. Ne bi želel ponavljati vseh dejstev, ki so privedla do priprave novele zakona in so natančno utemeljena v uvodni obrazložitvi predloga obravnavnega zakona. Nekoliko pa bi se zadržal zlasti pri vprašanju nejavnosti podatkov imetnikov imenskih vrednostnih papirjev. Temu vprašanju je bilo namreč na matičnem odboru namenjeno največ pozornosti, bil pa je sprejet tudi amandma odbora, ki je črtal 29. člen predloga zakona, kot ga je pripravila vlada. Ta je namreč spreminjal sedanjo ureditev in določal, da bodo podatki o imetnikih imenskih nematerializiranih vrednostnih papirjev v razmerju do vseh drugih oseb imeli značilnosti zaupnih, torej zaščitenih podatkov po splošnem pravilu, določenem v prvem odstavku 85. člena veljavnega zakona. Predlagatelj je takšno rešitev utemeljeval na podlagi primerljivosti finančnih naložb v dolžniške vrednostne papirje z dvema skupinama naložb, in sicer naložb v bančne denarne depozite in naložb v investicijske kupone investicijskih skladov. Podatki o obeh teh vrstah naložb so namreč po zakonodaji, ki velja, zaupni. Pri tem je predlagatelj po našem mnenju spregledal nekatera druga pomembna dejstva, zlasti veliko število malih delničarjev, ki so nastali kot posledica privatizacije, na način kot smo ga uvedli oziroma izvedli v naši državi. O problematiki oziroma ustrezni zaščiti malih delničarjev je bilo v zadnjih mesecih veliko govora. Naj poudarim le, da sprejem predlaganega 29. člena novele zakona vsekakor ne bo prispeval k večji zaščiti malih delničarjev, ampak je to potrebno verjetno urediti z drugo zakonodajo. Poleg tega se pri omenjeni skupini naložb v marsičem med seboj razlikujeta. V poslanski skupini ne glede na navedeno menimo, da je za zagotovitev oziroma ohranitev večje transparentnosti na trgu vrednostnih papirjev zaenkrat potrebno ohraniti javnost podatkov o številu delnic posameznih finančnih oseb. Ne v celoti, bom rekel, pa podpiramo rešitev, ki je popolnoma odprla delniške knjige. Ne glede na navedeno bomo poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke podprli predlog zakona s to pripombo, kot povedano, na 29. člen zakona. Hvala.
Hvala vam. Kolega Vili Rezman bo predstavil stališče poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Hvala lepa še enkrat. V poslanski skupini DeSUS bomo tako kot zakon o uvedbi eura podprli tudi zakon o nematerializiranih vrednostnih papirjih, ker sodimo, da ga je ministrstvo za finance oziroma vlada ustrezno pripravila, zlasti pa zavoljo tega, ker sta bila pripravljena predlagatelja tudi upoštevati v procesu sprejemanja tega zakona nekatere pomisleke. Tako je, tako mi sodimo, tudi prav. Predlagatelj je o razlogih in o ciljih zapisal in tudi govoril danes, tako da ni potrebno razlagati še enkrat, zakaj je to potrebno. Naj omenimo le, da se nam zdi, da gre, ker gre za usklajevanje z direktivami, ZGD-jem, zakonom o prekrških in tako naprej, za svojevrstno rutinsko prakso, ki jo moramo občasno izvajati tudi v državnem zboru. Da je pa pripravil tudi neko novost, ki je bila danes že nekajkrat omenjena, namreč tisti 29. člen. Tudi zato je predlagatelj imel svoje argumente, ki jih je navajal, in kasneje zaradi političnih razlogov in sprejemljivosti teh argumentov v naši javnosti tudi odstopil od enega dela predlogov. Sicer pa menim, da je to strokovno in sicer korektno pripravljeno, ker je pač to bliže običajni praksi razvitejših držav v Evropi in drugod. Predlagal je to zaradi pričakovanih posledic, ki bi naj prinesle večje zaupanje potencialnih investitorjev in naj bi zmanjšale tudi trgovanje na sivem trgu z vrednostnimi papirji. Seveda se je postavljalo vprašanje oziroma dilema, ali to podpreti ali ne. In ker je bilo ocenjeno, da mi, tudi če je predlog korekten strokovno in poslovno, nismo pripravljeni zaradi političnih in drugih razlogov, zaradi razvitosti tovrstne kulture pri nas to "anblok" sprejeti, ampak da je treba to premestiti v nek drug čas. To tudi potrjuje neko dejstvo, in sicer dejstvo, ki govori o tem, da smo ostali pri stališčih, ki smo jih zapisali v koalicijski pogodbi. Tam imamo v zvezi s tem področjem zapisano, da težimo v smeri, ki govori o veliki odprtosti, o preglednosti, ki govori o jasnosti in dostopnosti podatkov, govori o tem, kako je treba pregledno urediti vso trgovanje z delnicami oziroma vrednostnimi papirji, o nujnem obveščanju borze o vseh poslih, o tem, kako naj agencija za trg vrednostnih papirjev in KDD odpirata in povečujeta preglednost nad temi posli, in še in še bi lahko naštevali. Zavoljo tega, ker se držimo sedaj teh, nekoč že dogovorjenih načel, smo v poslanski skupini DeSUS zadovoljni, da je koalicija pripravila nov amandma, ki je bil sprejet in ga s tem amandmajem, ki ne zapira informacij, kanimo podpreti in hkrati izražamo veselje, da je poslanska skupina oziroma stranka LDS umaknila svoj predlog amandmaja, ki je deloma še zapiral informacije. V poslanski skupini DeSUS bomo predlog, ki ga je ministrstvo za finance pripravilo, podprli.
Hvala. Stališče poslanske skupine SDS bo predstavil poslanec Srečko Hvauc. Izvolite.
Spoštovani! V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo predlog obravnavanega zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o nematerializiranih vrednostnih papirjih podprli. Predlagatelj je že navedel določene vsebinske razloge, zakaj danes obravnavamo ta zakon. Gre predvsem za ureditev ali pa uskladitev z direktivo 98/26, zagotavljanje boljše preglednosti in konsistentnosti na trgu vrednostnih papirjev in pa seveda tudi uskladitev z novim zakonom o gospodarskih družbah. Vendar pa bi jaz danes tukaj pri predstavitvi stališča poslanske skupine Slovenske demokratske stranke največ časa namenil ravno členu ali pa ureditvi ali pa predlogu, ki je bil deležen največje obravnave na odboru za finance. Gre za ta 29. člen, s katerim je predlagatelj želel na novo urediti zaupnost oziroma nejavnost podatkov o imetnikih imenskih delnic. Seveda smo v naši poslanski skupini pozorno prisluhnili tudi nekaterim upravičenim razlogom za takšno ureditev. Eden od takih je tudi nezaupanje investitorjev, ki ne želijo razkriti svojih naložb, s čimer bi lahko prihajalo do nekih preprek na delovanju trga vrednostnih papirjev. Vendar po našem prepričanju še ni dozorel čas za tako radikalno spremembo. Res je, da imajo v nekaterih članicah, predvsem starih članicah Evropske unije, popolno ali delno omejeno zaupnost podatkov o imetnikih. Vendar se z njimi direktno enostavno ne moremo primerjati. Prvič. Naša podjetja v veliki manjšini kotirajo na borzi, malo je takšnih, katerih delnice kotirajo na borzi. Zato se tudi mimo grede pojavljajo akviziterji, ki snubijo imetnike teh delnic, da bi jih prodali. Poleg tega imamo v Sloveniji položaj drugačen, ker smo šli skozi eno obdobje tranzicije in privatizacije, ki je prineslo veliko veliko število teh malih delničarjev. Poleg tega ne moremo reči, da ima naš trg vrednostnih papirjev neko izrazito in dolgo tradicijo. Menimo tudi, da se preverjanja podatkov v klirinško depotni družbi ne poslužujejo le potencialni kupci ampak tudi domači in tuji investitorji oziroma poslovni partnerji, ki želijo skozi te informacije zmanjšati svoje poslovno tveganje. Istočasno tudi menimo, da vsi tisti, ki so v preteklosti na kakršenkoli način pridobili delnice na pošten in normalen način, nimajo česa skrivati in ne vidimo posebnega razloga, zakaj bi ti podatki bili zaupni. Predvsem zaradi zaščite malih delničarjev, ki jih je pri nas še veliko, zaradi zmanjševanja tveganja potencialnih investitorjev, zaradi situacije, ko večina delnic ne kotira na borzi, smo predlagali in tudi podprli na odboru za finance, da se 29. člen predlog zakona črta. To pa pomeni, da ostanejo podatki o imetnikih delnic dostopni v javnosti, tako kot je bilo urejeno do sedaj. Sicer pa v poslanski skupini Slovenske demokratske stranke zakon v celoti podpiramo.
Hvala vam. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih. Zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika bo zbor glasovanje o zakonu opravil v četrtek, 26. oktobra, v okviru glasovanj. S tem tudi prekinjam to točko dnevnega reda. Mi pa prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOHODNINI. Za razpravo imamo predvidenih 5 ur in 20 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem predstavniku vlade. Gospod minister, izvolite.
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Predlog zakona o dohodnini je prvi od zakonov, ki sodi v paket davčnih zakonov, ki jih je vlada predložila v sprejem v okviru davčne reforme. S predlaganim zakonom se ureja sistem obdavčitve dohodkov fizičnih oseb z dohodnino. Temeljni cilj predloga zakona je zmanjšati davčno obremenitev aktivnih dohodkov fizičnih oseb z dohodnino, in sicer preko povečanega neobdavčenega dela dohodkov in preko zmanjševanja progresivnosti obdavčitve aktivnih dohodkov. Eno temeljnih vodil pri pripravi predloga zakona je bila pa poenostavitev sistema. Spoštovani! V okviru usklajevanja predloga zakona o dohodnini v drugi obravnavi so bile v primerjavi s predlogom zakona za prvo obravnavo, ki ga je predlagala vlada, usklajene in sprejete naslednje pomembnejše spremembe in dopolnitve. V poglavju o dohodku iz zaposlitve, je dodan nov kriterij za uveljavitev posebne davčne osnove za pomorščake, ki bo poenostavil uveljavljanje posebne davčne osnove za pomorščake. Poleg tega je dodatno znižana davčna osnova za pomorščake, in sicer z veljavnih 70% na 50% dohodka. V poglavju o dohodku iz osnovne kmetijske in osnovne gozdarske dejavnosti je določeno, da se plačila iz naslova ukrepov kmetijske politike in druge državne pomoči, vezane na osnovno kmetijsko in osnovno gozdarsko dejavnost, vključijo v katastrski dohodek in se ne obdavčujejo neposredno. Način pripisovanja bo določen z novo metodo ugotavljanja katastrskega dohodka, do njene uveljavitve pa se bo upoštevala prehodna določba, ki na poenostavljen način določa pripisovanje teh dohodkov obstoječemu katastrskemu dohodku. Rešitev pomeni poenostavitev sistema, ki se odraža tudi v poenostavitvi postopkov izračunavanja akontacije dohodnine za te dohodke. Na novo je urejena tudi obdavčitev dohodkov od proizvodnje oljčnega olja, ki se obravnava kot osnovna kmetijska dejavnost. Za čebelarstvo pa se uvaja nova oprostitev v višini 30% davčne osnove na račun upoštevanja deleža neproizvodnih panjev v registru čebelnjakov. V poglavju o obdavčitvi dobička iz kapitala je določena oprostitev za dobičke iz kapitala, ki bodo doseženi z odsvojitvijo deležev, ki jih bodo imeli zavezanci v družbah tveganega kapitala in jih bodo pridobili na podlagi naložb v te družbe v obliki tveganega kapitala. Navedena oprostitev bo začela veljati šele z dnem, ko bo evropska komisija odobrila shemo tveganega kapitala v okviru državnih pomoči. Neobdavčeni znesek obresti, ki jih doseže rezident na denarne depozite pri bankah in hranilnicah, je povišan s 500 na 1.000 evrov. Tudi na področju davčnih olajšav je prišlo do nekaterih sprememb in dopolnitev, in sicer je bila ponovno uvedena osebna olajšava za seniorje v višini 1.205 evrov letno. Povečane so bile olajšave za tretjega in nadaljnje otroke. Za otroke, ki so v skladu s predpisi o družbenem varstvu duševno in telesno prizadetih oseb za delo nezmožni, se bo priznala povečana olajšava tudi po 18. letu, in sicer tako pri odmeri dohodnine za leto 2005 in za leto 2006. Pri akontaciji dohodnine od dohodka, prejetega za študentovsko delo, je določeno, da se akontacija dohodnine ne plačuje, če posamezen dohodek ne presega 400 evrov. Pri določbi v zvezi z namenitvijo dela dohodnine za donacije so razširjeni nameni, za katere lahko zavezanec nameni del svoje dohodnine, in sicer so vključeni tudi vsi drugi nameni, ki se opravljajo v okviru dejavnosti rezidentov Slovenije, ki so po posebnih predpisih ustanovljeni za opravljanje navedenih dejavnosti kot nepridobitnih dejavnosti in ki jim je s posebnim zakonom ali na podlagi posebnega zakona zaradi opravljanja dejavnosti priznan poseben status ali določeno, da je njihova dejavnost v javnem interesu ali da je dobrodelna. S tem se med te namene vključuje tudi področje vzgoje in izobraževanja, spodbujanja povezovanja med ljudmi, na primer skupnosti narodnih skupnosti, mednarodni odnosi in podobno. Spoštovani gospod predsedujoči in spoštovane poslanke in poslanci! Upoštevaje navedene spremembe in dopolnitve vlada predlaga državnemu zboru, da predlog zakona podpre. Poleg tega vlada predlaga, da v primeru, če bodo izpolnjeni pogoji v skladu s 138. členom poslovnika državnega zbora, državni zbor opravi tretjo obravnavo predloga zakona že na tej seji. Hvala lepa.
Hvala vam. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Bojana Starmana, da predstavi poročilo. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Vse skupaj še enkrat prav lepo pozdravljam! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 21. nujni seji 12.10.2006 obravnaval tudi predlog zakona o dohodnini. Odboru je bilo posredovano mnenje zakonodajno-pravne službe, na seji pa so sodelovali tudi predstavniki predlagateljev oziroma vlade. Prejeli smo pripombe zakonodajno-pravne službe k 6., 16., 29., 51., 78., 97., 118. in 131. členu. Dobili smo celo vrsto predlogov in mnenj posameznih zainteresiranih skupin ter celo vrsto, ki jih ne bi našteval, predlogov za amandmaje poslanskih skupin oziroma kvalificiranih predlagateljev. Večina teh pripomb je bila namenjena oziroma usmerjena k temu, da bi se na nek način zmanjšala davčna obremenitev oziroma da bi se povečale olajšave v samem zakonu. Govorimo torej o davkih, ki so, seveda želja vseh je, da bi bili čim nižji, po drugi strani pa je treba upoštevati, da država mora funkcionirati, to se pravi, poiskati je treba en skupni kompromis. Bila je pripravljena in sprejeta celo vrsto amandmajev, ki dejansko uvajajo dodatne olajšave, dodatna znižanja oziroma omogočajo boljši položaj davčnih zavezancev. Ohranjeno pa je bilo temeljno načelo teh zadnjih sprememb oziroma vseh sprememb, ki se na področju dohodnine dogajajo v zadnjih letih. To je, da se zmanjša obremenitev samega dela in da se na ta način vpliva na povečanje konkurenčne sposobnosti slovenskega gospodarstva, in seveda tudi drugi vidik, ki je tudi pomemben, poenostavitev postopka. Zaradi tega je bilo postavljeno in vneseno, povečana je bila splošna olajšava, ukinjene pa so bile vse ostale olajšave. V samih izračunih je največje razlike pri nekaterih nujnih primerih prinesla ta olajšava, ki je bila praktično uvedena lansko leto. Mi vemo, da smo imeli prej 2% skupno olajšavo za posamezne namene, v lanskem letu pa smo dodali še to 4% za stanovanjsko raven, ki se je tudi v letošnjem letu črtala. Kljub temu pa moram povedati, da je splošna obravnava samega zakona in vse aktivnosti, ki so potekale pred in na sami seji odbora pokazala, da se je precej stvari, ki jih je že gospod minister povedal na samem odboru, sprejelo oziroma da se je položaj davčnih zavezancev s temi spremembami, s sprejetimi amandmaji bistveno izboljšal. Verjetno bo treba v nadaljnjih spremembah poskrbeti za to, da se bo delež dohodnine v javnih prihodkih države še zniževal, verjetno bo treba poiskati druge vire, predvsem pa bo potrebno še poiskati načine, da se zniža neposredna obdavčitev samega dela. Povem vam, da so te stvari še vedno nenormalno visoke, mi imamo pri obdavčitvi dela 16,1%, imamo prispevke delodajalcev in delojemalcev 22,1, se pravi, to je kar velik znesek 38%. K sreči smo odpravili davek na izplačane plače in to pomeni korak naprej. Kot povedano, je odbor sprejel celo vrsto amandmajev, ki so vgrajeni v dopolnjen predlog zakona in predlagamo državnemu zboru, da ta predlog zakona o dohodnini tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala vam. Ker je zbor na 21. izredni seji opravil prvo obravnavo predloga zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna. Zato prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bom vodil na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 23.10. V razpravo dajem 26. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Prosim za prijavo. Imamo tri prijavljene razpravljavce. Prvi ima besedo poslanec Feri Horvat.
Hvala za besedo. Ta amandma bom podprl.
Besedo ima poslanec Alojz Sok.
Hvala lepa. Moj predgovornik je bil zelo kratek. Tudi jaz bom ta amandma podprl, bom pa obrazložil zakaj. Ta amandma nima neke velike posledice za proračun Republike Slovenije, pa tudi za samo slovensko kmetijstvo ne. Kljub temu pa mislim, da je smiselno, da je bil ta amandma vložen. To spremembo, da se oprosti tiste, ki se odločijo za vodenje enostavnega knjigovodstva, smo namreč uveljavili že pri prejšnji spremembi zakona in se sedaj kljub temu, da smo želeli s to spremembo vnesti določene poenostavitve, ta oprostitev kot oprostitev pri plačilu dohodnine ponovno uveljavlja. Za kaj gre? Gre za to, da kmet, ki se odloči, da bi začel na svoji kmetiji poslovati s pomočjo vodenja enostavnega knjigovodstva, dobi za to določena sredstva. Ta sredstva niso kdo ve kako velika, so pa ukrep skupne kmetijske politike in pravzaprav namenjena temu, da bi spodbujali uvajanje vodenja knjigovodstva. Kljub temu ukrepu pa moram ugotoviti, da je ugotavljanje dohodka prek vodenja knjigovodstva na naših kmetijah pravzaprav v povojih. Zakaj so razmere takšne? V prvi vrsti gre za to, da je povprečna velikost slovenskih kmetij zelo majhna, približno trikrat manjša, kot je povprečje v EU. Drugi razlog je slaba izobrazbena struktura naših kmetov. Formalno izobrazbo jih poseduje tam približno 5 do 6%, ki se ukvarjajo in so nosilci kmetijske proizvodnje. Tretji razlog je zelo visoka povprečna starost slovenskih kmetov, ta je preko 55 let, na to pa se navezuje vse ostalo, ekstenzivnost kmetijske proizvodnje in kar bi še lahko k temu prišteli. V zadnjih 15-ih letih seveda v Sloveniji lovimo to razliko z članicami EU in tudi naše kmetijstvo se nedvomno prilagaja evropskim standardom. In to prilagajanje je v nekaterih segmentih izredno boleče. Izredno težko in počasi napredujemo, toda kljub temu moram povedati, da napredujemo. Uvajanje knjigovodstva, ki je seveda dolgoročni cilj, smiselno bi bilo, da bi čim več kmetij prešlo na vodenje enostavnega knjigovodstvo, ker potem bi si kmetje pravzaprav lahko obračunavali vse dohodkovne inpute in pa vse izdatke in na takšen način zmanjševali svoje davčne obveznosti. V tem trenutku pa je zadeva približno takšna, da večina tistih, ki odločajo in ki se ukvarjajo s kmetijstvom, pravzaprav želi najbolj enostavni način obdavčitve, to je obdavčitev preko katastrskega dohodka, se pravi pavšalno obdavčitev. Temu tudi ta zakona sledi. Jaz sem pravzaprav zadovoljen in vesel tudi kot predsednik odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano in tudi v imenu Nove Slovenija lahko povem, da je ministrstvo in minister prisluhnil tem argumentom in da je celotna zadeva v zakonu rešena na takšen način, da bo pač ostalo na izbiro kmetijcem, za kakšen način obdavčitve se bodo odločali, ali bodo želeli še naprej biti na pavšalu, plačevati državi davek od katastrskega dohodka, ki je pavšalno ocenjen, ali pa iti na način vodenja knjigovodstva in če se za to odločijo, potem dobijo od države določena sredstva, in to jim potem gre v dohodninsko olajšavo. Ta amandma predvideva ravno to, zato ga v Novi Sloveniji podpiramo. Seveda pa morem povedati, da ta zakon o dohodnini, ki ga imamo pred seboj, prinaša mnoge dobre rešitve na kmetijskem področju. Zelo smo zadovoljni, da se vključuje tudi kot neobdavčljivi del subvencije na področju investicij. To je znatna izboljšava v tem zakonu. Drugače pa ostale rešitve ostajajo bolj ali manj takšne, kot smo jih v tem obdobju, kar sedimo v tem sklicu državnega zbora, že uveljavili. To je, da je obdavčitev vinarjev še naprej urejena kot osnovna kmetijska dejavnost, s tem, da se katastrski dohodek povečuje s koeficientom 2. Sprememba pri oljkarjih, kjer ostaja že sprejeta odločitev, s tem da obdavčitev sedaj poenostavljeno v tem smislu, da za tiste, ki pridelujejo iz oljk oljčno olje, je to smatrano kot osnovna kmetijska dejavnost in se to ne deli več na ekstenzivne in pa plantažne sadovnjake, ampak ostaja za vse enako. Dobra rešitev je ta, da se pri dopolnilni dejavnosti vsota, do katere lahko nekdo uveljavlja 70% odbitka normiranih stroškov, povečuje na 10 milijonov, iz 6 torej na 10 milijonov. Rešitev v tem smislu, da se kmetija smatra kot en davčni zavezanec, se pravi, da bo oddala eno davčno napoved, s tem da se dohodek preračunava na vsakega zaposlenega, se pravi na število družinskih članov na kmetiji. Zelo je dobra ta rešitev za slovenske čebelarje, ki se s prejšnjo spremembo zakona in s to, ki jo imam danes pred seboj, dopolnjuje. Prvič tudi rešujemo to vprašanje obdavčitve na področju čebelarstva, ker v preteklosti tega ni bilo. Naj povem, da se tudi čebelarji lahko odločijo za vodenje enostavnega knjigovodstva in torej uveljavljajo davčno osnovo preko vodenja knjig na tako enostaven način. Sicer pa je določeno, da 40 čebeljih panjev ostane neobdavčenih, da se k temu s to spremembo zakona dodajo tudi rezervne čebelje družine, tako kot je rekel minister, negospodarni čebelji panji. To je 30%. To je zelo dobro. Tudi preračunavanje dohodka, ki se sedaj po tej spremembi zakona uveljavlja, 14 evrov po panju, je manj kot tisti podatek, ki nam ga je dal pri prejšnji spremembi kmetijski institut Republike Slovenije. Naj omenim na koncu še rešitev v zvezi z neobdavčitvijo preko katastrskega dohodka vseh tistih, ki imajo manj kot 200 evrov KD-ja. To bo zelo razbremenilo slovensko davčno upravo, zelo razbremenilo stroške, za državo pa ne pomeni v bistvu skoraj, da, če primerjamo stroške z dobitkom, nikakršnega izpada. In takih zavezancev s temi majhnimi katastrskimi dohodki, ki imajo nekje nek majhen vikend, pa tam vinograd z nekaj trtami itn., je po teh podatkih, ki nam jih je posredovalo ministrstvo, kar 450 tisoč. Se pravi, to so vse rešitve, ki naj bi prispevale k ohranitvi slovenskega kmetijstva, ki ni samo ekonomska kategorija, ampak predvsem kategorija v smislu poseljenosti, v smislu ohranjanja slovenskega podeželja, v smislu ohranjanja slovenske kulturne krajine. Jaz bi za konec samo želel reči, da je vlada in vladna koalicija zelo dobro prisluhnila potrebam slovenskega kmetijstva in tukaj na teh segmentih uveljavila tisto, kar se je ves čas tudi pričakovalo. Mislim, da bo to prispevalo k temu, da se bo marsikdo od mladih odločil, da je pravzaprav izziv biti kmet in ostal na kmetiji. Danes se namreč še vedno srečujemo s tem, da nam mladi odhajajo, da so naše kmetijske šole na pol prazne, da jih večina odhaja v gimnazijo in tukaj bo mogoče tudi na nek način možno preko tega vplivati, da se bo ta trend v Republiki Sloveniji počasi zaustavil. Hvala lepa. Še enkrat, ta amandma bom z veseljem podprl.
Hvala vam. Besedo ima poslanec Samo Bevk. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Najprej bi rad vprašal, ali lahko sedaj pri 42. členu. O.K.
Odpiram še en krog za prijave. Izvolite, prosim. Besedo ima poslanec Milan Cvikl. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Mislim, da ste že na začetku razprave videli, kako smešno bo razpravljanje o posameznih členih, če bomo delali kroge teh prijav oziroma te igre hitrih prstov. Jaz upam, da bo vendarle vodstvo državnega zbora to spremembo naredilo. Sam sem se prijavil zato, ker je to edini način, da lahko repliciram oziroma komentiram nekatere povedane sugestije oziroma razpravo mojega predhodnika. Gre namreč za to, da ta zakon o dohodnini res zgleda, da je postal predvsem zakon, s katerim bomo na ta ali oni način pravzaprav zagotovili, da bo nekaj malih skupin na boljšem. Seveda podpiram to, da bomo uporabljali drugačno knjigovodstvo na kmetijah, žal pa mi je, da enako dobrega ali pa korektnega odnosa do tega področja, kot ga je pokazala vlada ali pa kot bomo v nadaljevanju razpravljali, da posebej pomembne skupine tistih, ki imajo najvišje plače, da takšnega dobrega odnosa ni vlada pokazala do večine davčnih zavezancev. Sam bi predlagal, da mogoče, gospod predsedujoči, vendarle razpravo nekako skušamo voditi vsebinsko, ne samo ob posameznih amandmajih, ampak ker smo v drugi obravnavi, skušajmo predvsem od vlade slišati pri posameznih amandmajih učinke. To najavljam že sedaj. Mislim, da bo pri naslednjih amandmajih, k 42. in 112. členu, zelo pomembno slišati vladno oceno; tega namreč uvodoma gospod minister ni predstavil. Gospod minister ni predstavil argumentov, zakaj so nekateri amandmaji bili sprejeti, nekateri amandmaji pa niso bili sprejeti, najprej na matičnem delovnem telesu in potem tudi v samem državnem zboru. Tako da upam, da bomo na ta način dosegli več vsebinske razprave, ne pa, da bo to samo neka igra hitrih prstov, kjer bomo skušali, kot je bilo že ugotovljeno v prejšnjih razpravah, razpravljati o tem, kar sploh ni ravno točka dnevnega reda, ampak razpravljamo o vsem drugem, od čebeljih panjev do ne vem česa še. Vsebina zakona o dohodnini, se opravičujem, je veliko davčno prerazdeljevanje in o tem velja razpravljati. Hvala.
Hvala. Verjamem, da je v interesu slehernega poslanca, da se pogovarja o vsebini amandmaja, člena ali mogoče poglavja; če pa bo to kdorkoli izkoriščal, mu bom vzel besedo. Repliko imate, kolega Sok, izvolite.
Hvala lepa. Mislim, da je to, kar je izpostavil gospod Cvikl, napačno. Torej, upoštevajoč poslovnik, govorimo seveda o amandmajih. Vse, kar smo želeli, smo imeli možnost povedati v splošni razpravi ob prvem branju. In če je neka rešitev dobra, jo je treba tudi izpostaviti kot dobro. Za vse to ste imeli, gospod Cvikl, možnost leta 2004 tudi na tak način uveljaviti, ker ti predlogi so bili aktualni že takrat, pa jih niste. In ne morete sedaj oporekati temu, če pohvalimo rešitve v tem zakonu in pokažemo pač, da je na takšen način možno zaustaviti nadaljnje propadanje slovenskega podeželja oziroma zaščititi slovensko kmetijstvo. Vse ostalo, kar pa vi tu pogrešate, pa bodo kolegi poslanci ob amandmajih, ki jih je še več, prav tako izpostavili, katere so pozitivne rešitve v tem zakonu. Hvala lepa.
Hvala vam. Odprli bomo še tretji krog, da vidimo, če glasovalne naprave delujejo. Odpiram. Imamo ponovno dva razpravljavca, in sicer ima besedo poslanec Milan Cvikl. Izvolite.
Upam, da gospod posluša. Ponovno hitri prsti, da sploh lahko govorimo. Glejte, ne gre za to, da ne bi podpirali rešitev, ki so v tem zakonu bile pripravljene in sedaj tudi z amandmaji ustrezno za slovenske kmete. Mislim, da je to zelo dobro. Mislimo, da je tudi zelo dobro, da smo s kmetijsko reformo ob vstopanju v Evropsko unijo zagotovili to, kar je danes zagotovljeno, da je dohodkovni položaj slovenskih kmetov na enaki ravni, kot velja to v drugih državah članicah Evropske unije. V tem se verjetno z gospodom Sokom ne bova razlikovala. To, kar mi sprašujemo vlado Republike Slovenije pri tem in pri vseh ostalih členih, so razlogi, bodisi finančne narave ali razlogi, ki vsebinsko predlagajo in potrjujejo določene rešitve. Tega nismo slišali. Zato ne govorim vam, govorim predstavnikom vlade. Od vlade pričakujem, da nam bodo pri posameznih členih pojasnili predvsem finančne učinke tega, kar je bilo sedaj že sprejeto na odboru, ko so bili sprejeti amandmaji koalicije, ki so povzemali tudi nekatere amandmaje opozicije, in da bi se na tej podlagi potem lahko res vsebinsko razpravljalo. Ne pa, da se ukvarjamo z nekaterimi detajli, s katerimi poslanci pozicije popravljajo to, kar vlada ni uspela narediti takrat, ko je bil čas za to. Hvala.
Hvala. Besedo ima poslanec Josip Bajc. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavkami in sodelavci! Rad bi govoril o 26. členu, ki nosi naslov Dohodki, povezani s kmetijsko in gozdarsko dejavnostjo. Zaradi tega ne razumem kolega Cvikla, ko je o vsem drugem govoril, kot o vsebini tega člena, ki ima v osnovnem besedilu 6 točk in ureja področje kmetijstva. Zaradi tega mislim, da je bila tudi upravičena razprava kolega Soka. S predlaganim amandmajem v imenu koalicije dodajamo še 7. točko k temu členu, ki govori, da so izvzeti iz dohodnine stroški v zvezi z vodenjem knjig. Toliko za uvod. Zaradi tega bom mogoče tudi besedico, dve, več namenil členu, ki se imenuje, še enkrat ponavljam Dohodki, povezani s kmetijsko in gozdarsko dejavnostjo, in v povezavi z 69. členom, ki pa ima naslov Splošno o dohodku in osnovne kmetijske in osnovne gozdarske dejavnosti. Moram v tem uvodu reči, da izražam zadovoljstvo v imenu poslanske skupine, da je kljub bistvenim spremembam področja, ki ga ureja 26. člen, ostala ta osnovna poanta zakona, ki je bila, poenostaviti davčno zakonodajo, in da je tudi ohranjena oziroma tisto osnovno, kar je bilo rečeno s strani predlagateljev zakonov, da se, če se izboljšuje položaj vseh, se izboljšuje položaj vseh, če se pa eventualno poslabšuje, se pa poslabšuje. Tukaj moram tudi reči, da v predstavitvi stališča Slovenske ljudske stranke smo izrazili skepso do vsebine, ki je bila v prvi obravnavi, in da smo tudi v razpravi ob prvi obravnavi bili deležni nekaterih kritik s strani kolegov tudi iz koalicijskih strank, vendar smo v nadaljnjem usklajevanju tudi tega področja in 26. člena koalicijsko dejansko zadeve uskladili in mislim, da bomo lahko dobili podporo večine poslancev v temu državnemu zboru. S tako spremenjenim 26. členom zakona in položajem kmetijstva v davčni zakonodaji, mislim, da smo izenačili tudi en segment ali pa en del prebivalstva te države z ostalimi, ki jih ureja ta zakonodaja. In enako kot kolega Sok, konkretno k amandmaju k 26. členu in dodatku te sedme alineje, omogočamo dejansko kmetom, glede na to, da smo rekli, da sedaj omejitve ni, kdo bo pavšalist, kdo bo pa tisti, ki bo vodil poslovne knjige, s tem, da govorimo, da so stroški v zvezi z vodenjem poslovnih knjig na kmetijstvu tudi izvzete iz obdavčitve, dajemo nek signal, da odločite se, tudi tisti, ki se ukvarjate s kmetijstvom, da boste vodili poslovne knjige v zvezi z delom in delovanjem na kmetiji. In v celoti se pridružujem razpravi kolega Soka, ko je našteval nekatere rešitve, ki se ohranjajo s spremembami že v letu 2005 in 2006, ki smo jih obravnavali in sprejeli v tem državnemu zboru in ki so bistveno popravili tako opevano zakonodajo, sprejeto v letu 2004, ki naj bi z vso vsebino pričela veljati s 1.1. leta 2006. Kot rečeno, sam in tudi poslanska skupina bomo amandma k 26. členu, ki dodaja novo alinejo, podprli.
Hvala. Je še vedno želja za razpravo? Odpiram nov krog prijav. Izvolite prosim. Kolega Dušan Kumer, izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav ministru s sodelavci! Kolegice in kolegi! Ta razprava je pokazala, da gre v tem dohodninskem zakonu, pa morda še katerem od teh sedmih v paketu, za ilustrativno nekonsistentnost, ko se obravnavajo posamezne ciljne skupine znotraj celotne družbe. Tukaj se je pokazalo, da sedaj, ko je izvzeto pri nekaterih odpustkih ali olajšavah, tako kot imamo konkretno na področju kmetijstva pri izvzetih stroških za vodenje evidenc, vidimo, da na drugi strani istega merila ali pa istega metra nimamo za nekatere druge ciljne skupine. Zelo dobro bi bilo, da če že tukaj na takšno malenkost dajemo pozornost, da bi recimo pri nezaposlenih, dajem primer, tam tudi izvzeli stroške za iskanje zaposlitve. Tudi s tem nastajajo neki stroški ljudem, in teh ni malo, teh je po vaših evidencah 100.000, in tudi ti imajo nekatere stroške. Sedaj smo pa tu izvzeli, recimo, kmetijski dejavnosti in poseben status dajemo čebelam in čebelarjem, čeprav so pridni, in jaz mislim, da tudi slovenski zaposleni delavci so pridni in tudi njim bi lahko dali kakšne takšne in podobne olajšave. Ampak še enkrat, to še enkrat kaže, na nekonsistentnost in ko se gre z nekaterimi, a priori izvzetki, potem se odpre celotna paleta. In to je dokaz, da gre za privilegiranost nekaterih ciljnih skupin v celotni družbi.
Hvala. Še enkrat odpiram postopek prijav, izvolite. Besedo ima poslanec Milan Cvikl.
Zelo zanimivo, to lahko počenjamo cel dan. Lažje bi bilo dvigniti roko in bi nas pač pozvali. Oglasil sem se zato, ker jaz upam, da bodo poslanci vladajoče koalicije enako konsistentni, ko bomo v nadaljevanju predlagali nekatere osebne olajšave za veliko večje skupine ljudi in s tem skušali popraviti to, kar je neumnost tega zakona. Neumnost tega zakona je namreč, da se je pozabilo na to, kaj res med posameznimi olajšavami vpliva na gospodarsko rast. In to je tisto osnovno. Zato, kot sem že prej rekel, upam, da se bo vlada tudi oglasila in povedala s stališča vlade, s stališča njenih ciljev - in predpostavljam, da je cilj vlade vsaj dvojen, na eni strani stabilnost, na drugi strani pa gospodarska rast -, ali in kateri amandmaji to podpirajo, da bomo vsaj to slišali od tukajšnjih predstavnikov vlade. Ne pa, da imamo, glede na to, kar je bilo poslano, najprej v, kako se temu že reče, predhodno razpravo, pred sprejemanjem na vladi, nek predlog, pa potem to, kar se je zgodilo na odboru za finance in monetarno politiko, ko pomembno spreminja, ampak seveda samo za določene skupine pomembno spreminja dohodkovni položaj glede na obstoječo davčno zakonodajo. Zato bom z veseljem pri nadaljnjih členih poslušal vlado, kaj meni, če nam bo to želela ali znala razkriti. Hvala.
Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo v povezavi s 26. členom in prej omenjenim amandmajem. V razpravo dajem 42. člen in amandma poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim za prijavo. Zaenkrat imamo štiri razpravljavce. Besedo ima poslanec Milan Cvikl.
Ta amandma bom podprl, ker skuša narediti ravno to, kar je bilo povedano - skuša, četudi predlagan s strani opozicije, vse postaviti v enakopraven položaj, se pravi, vse, ki delajo v tujini.
Hvala. Besedo ima poslanec Samo Bevk. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Ta amandma podpira tudi gospodarska zbornica Slovenije in nekatere družbe iz okolja, od koder sam prihajam, kot recimo skupina Kolektor iz Idrije, pa najbrž tudi korporacija Hidria iz Spodnje Idrije, pa Eta iz Cerkljanske in tako dalje. Vse te družbe imajo kar nekaj zaposlenih visokokvalificiranih strokovnjakov v svojih družbah v tujini. Zdaj veljavni način obračuna dohodnine po zakonu o dohodnini zajema v davčno osnovo zaposlenih v tujini tudi kategorije, ki po vsebini niso dohodek, temveč povračilo stroškov in jih obdavčuje z dohodnino. Izjemo pri tem že sedaj predstavljajo javni uslužbenci in funkcionarji po zakonu, ki ureja razmerja plač v javnem sektorju. Kadar so ti napoteni na delo v tujino, se jim namreč v davčno osnovo v skladu z 42. členom zakona o dohodnini štejejo samo tisti dohodki oziroma deli dohodka iz delovnega razmerja, ki po vsebini in obsegu ustrezajo dohodkom iz delovnega razmerja, ki bi jih prejemali za enaka dela v Sloveniji. Drugi odstavek tega člena pa določa drugačno obravnavo davčne osnove tudi za zavezance, ki so zaposleni na trgovski ladji dolge plovbe in ki plujejo po odprtem morju, če so zaradi take zaposlitve vsaj 6 mesecev v davčnem letu odsotni iz Slovenije. Zakon torej nekaterim kategorijam zavezancev priznava poseben status oziroma višje življenjske stroške v tujini, drugim pa ne. Tisti zavezanci, ki delajo oziroma se zaposlijo pri gospodarski družbi v tujini, so v tem primeru v neenakem, to je v očitno slabšem, položaju. Ob tem upoštevamo dejstvo, da je slovenska dohodninska lestvica ena najstrožjih tovrstnih lestvic. Takšne razmere so bodisi vzrok, da se naši strokovnjaki ne želijo zaposlovati v tujini. To zmanjšuje mobilnost delovne sile in prožnost mednarodnih podjetij, zaprtost ekonomije pa vodi v nekonkurenčnost, bodisi da iščejo možnosti za spremembo rezidenstva, to pa pomeni tako zmanjšanje prilivov v proračun kot tudi beg možganov. Te težave zaposlenih bo gotovo le v manjši meri mogoče priliti v višjo bruto plačo, saj bi se s tem zelo povečali stroški delodajalca. S tem amandmajem opozarjamo tudi na enakopravno obravnavanje tujcev, poslanih na delo v Slovenijo. Po oceni gospodarske zbornice Slovenije je v gospodarstvu okoli tisoč zaposlenih s statusom napotenih delavcev. Poudarjam, da gre večinoma za visoko izobražene strokovnjake in bi bilo prav, da bi jih izenačili z javnimi uslužbenci in funkcionarji po zakonu. Hvala lepa.
Hvala vam. Besedo ima poslanec Miran Potrč. Izvolite.
Hvala lepa. Mnogi temeljni razlogi za ta amandma naše poslanske skupine so bili pojasnjeni. Jaz bi rad posebej poudaril, da ima verjetno ali pa jaz sem prepričan, naša država interes, da ustanavlja svoja podjetja v tujini. Da ima interes, da se naše državljanke in državljani v teh podjetjih zaposlujejo, da ima interes, da jim zagotavlja ustrezne pogoje. Ne razumem vlade, da izredno za zaposlene v naših podjetjih v tujini, naših družbah, ne priznava pravic, ki jih sicer, trdim, ob podobnih pogojih priznava javnim uslužbencem oziroma predstavnikom diplomatskih in konzularnih delavcev. Jaz sem prepričan, da v tem delu gre tudi za vprašanje neenakega obravnavanja v podobnem položaju in bi res prosil predstavnike vlade, da pojasnijo, kateri so razlogi, da izključujejo naše zaposlene v tujini, ki prav gotovo imajo v istih krajih enake nesorazmerne stroške zaradi višjih cen, posebej tudi določenih storitev v tujini, kot jih imajo drugi, ki jih pošilja tja država. Bi si pa dovolil, in upam, da s tem ne kršim načel korektnega dela, da v prvi priložnosti, ko lahko govorim v imenu amandmaja, ki smo ga vložili, poprosim gospoda ministra še za nekaj. Bil je v svojem uvodu korekten in nam je povedal, katere spremembe in dopolnitve je predvsem vladajoča koalicija, čeprav me veseli, da so med njimi tudi dva predloga nas, Socialnih demokratov, vključeni v predlog sprememb in dopolnitev, vendar mi manjka nekaj, kar je pa zelo zelo pomembno za vsaki zakon, posebej pa za zakon o dohodni. Gospod minister, kakšni so finančni efekti teh novih odločitev? Prosim za vsako od njih, če že ni mogoče za vsako, pa vsaj za pomembnejšo vsako odločitev, da te finančne efekte poveste, da jih poveste tudi zbirno, ker vemo vsi, ki o tem razpravljamo, da je prav dohodninski zakon tisti, ki je ali bo s svojo vsebino povzročil izpad, ne bom rekel primanjkljaj, ampak manjše vire dohodka v državni proračun, ki jih bo treba pokrivati na drugačne načine. Prav bi bilo, da bi od zneska, ki smo ga imeli ob prvi obravnavi predloženega zakona, sedaj izvedeli, kakšne so materialne razlike glede na odločitve, ki jih je vladajoča koalicija sprejela. Hvala lepa.
Hvala vam. K razpravi se je prijavil tudi predstavnik vlade, minister, državni sekretar.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! V povezavi z amandmajem, ki se nanaša na delavce, uslužbence, ki se zaposlijo v tujini, bi želel izraziti naslednje stališče. Prvo. V Sloveniji je sprejet koncept obdavčitve dohodkov posameznikov na podlagi svetovnega dohodka. To pomeni, da so vsi dohodki, ki jih posameznik dobi kjerkoli v katerikoli državi, vključeni v davčno osnovo rezidenta. Se pravi, rezident je tisti, ki ima stalno prebivališče ali živi v Sloveniji več kot 183 dni ali pa ima življenjske ali ekonomske interese v Sloveniji. S tega zornega kota seveda pomeni navedeni predlog, odstop od tega načela in dejansko pomeni, da bi na eni strani imeli dva statusa rezidenta, tistega, ki dejansko dela v Sloveniji, in na drugi strani tudi rezidenta, ki je zaposlen v drugi državi. S tega zornega kota bi dejansko ta oseba, ta zaposleni, ki dela v drugi državi, bil obdavčen po nižji davčni osnovi, skratka, na podlagi tiste davčne osnove, ki velja za primerljivo delo v Sloveniji, kar je seveda zelo težko izračunati oziroma izračunati je lahko, vendar gre tukaj za znatno minimizacijo davka. Drugo, kar bi želel povedati v zvezi z navedenim amandmajem, je, da dejansko taka rešitev omogoča neomejeno število ljudi, ki bi bili dejansko zaposleni v družbah, ki bi bile ustanovljene v tujini, na primer lahko v sosednjih državah, in bi zaradi tega imeli ugodnejši davčni položaj. Zaredi tega je seveda finančni učinek zelo težko predvideti, koliko bi dejansko to znašalo, kajti v bistvu bi oseba, ki bi se zaposlila v drugi državi, dejansko imela drugačno davčno osnovo. Rezidenstvo je urejeno oziroma obdavčitev oseb, ki se zaposlijo v tujini, je urejeno na dva načina, in sicer prvo je vprašanje rezidenstva. Če nekdo ni več rezident, če ne izpolnjuje teh pogojev in se zaposli v drugi državi, potem seveda zaprosi za to, da v Sloveniji ni več rezident. Tukaj ne izpolnjuje pogojev, zato bo obdavčen po drugi zakonodaji. In drugič, davčni zavezanci, rezidentje imajo možnost, da v okviru več kot 40 konvencij oziroma sporazumov o izogibanju dvojne obdavčitve razrešijo to vprašanje in s tega zornega kota dejansko to pomeni enkratno obdavčitev, pomeni obdavčitev izključno v Sloveniji. S tega zornega kota za vlado takšna rešitev ni ustrezna oziroma ni sprejemljiva. Poleg tega bi rad povedal naslednje. Zakaj so pravzaprav javni uslužbenci oziroma diplomati navedeni v tem členu in velja za njih rešitev, da se pri njih upošteva davčna osnova za podobna dela, ki jih opravljajo v Sloveniji? Zato, ker ne morejo postati rezidenti druge države. Zato, ker v okviru konvencij, v okviru dunajske konvencije diplomati ne morejo postati rezidenti v drugi državi. Te osebe, javni uslužbenci so vedno rezidenti Slovenije. S tega zornega kota je seveda tovrstna rešitev oziroma tudi primerjava se nam na nek način seveda ne zdi ustrezna oziroma argument, o katerem govorimo, je ta, da so te osebe v drugačnem položaju. Dejansko bi ta rešitev pomenila odprto polje, da se osebe, ki želijo biti ugodneje obdavčene, enostavno zaposlijo v družbah. To je ena izmed možnosti, ki seveda tudi lahko pomeni neenak položaj in seveda tudi možnost, da takšni zavezanci ne oziraje se na izhodišče svetovnega dohodka zaobidejo to načelo v zakonu. Hvala lepa.
Hvala vam. Želi še kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Besedo ima poslanec Samo Bevk.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Že prej sem povedal, da po ocenah gospodarske zbornice Slovenije ne gre za neomejeno število ljudi, kot se vi bojite, da bo sedaj s to spremembo prišlo, da se bodo kar množično začeli ljudje zaposlovati v tujini. Vi ste že vnaprej v svojih argumentih vkalkulirali zlorabo tega novega člena, če bi bil sprejet. Po ocenah Gospodarske zbornice Slovenije je visoko kvalificiranih strokovnjakov iz naših gospodarskih družb, ki delajo v tujini, okoli 1.000. Se pravi, da ne gre za množično neomejeno število ljudi in mislim, da obstajajo tudi mehanizmi, kako bi lahko to kontrolirali, da do zlorab ne bi prihajalo. Hvala lepa.
Hvala vam. Besedo ima poslanec Milan Cvikl. Izvolite.
Jaz sem mislil, da je zadeva veliko bolj enostavna, kot je bilo povedano. Vlada pač razume približno takole zakonodajo. Imamo in uvedli smo svetovni dohodek, vendar nekateri pač bodo iz tega zakona izločeni, ampak ne zaradi rezidentstva. Zadeva je bolj enostavna. Zadeva je povezana s tem, da gospod Rupel v pogajanju za proračun, rebalans 2005, 2006, 2007 in 2008, ni mogel dobiti od vašega soseda na levi strani, gospod državni sekretar, gospoda ministra, ustreznega povečanja denarja, da bi njihove plače ustrezno obrutil. Samo za to gre. Gre za 8 milijard tolarjev dodatnega denarja, da bi te plače bile višje, zato da bi ljudje, ki v tujini zaslužijo ustrezno višje dohodke, tukaj plačali te dohodke po ustrezni lestvici. Za to gre, za zelo banalno zadevo gre. Če ste uvedli svetovni dohodek in seveda je lahko diskusija o tem, ali svetovni dohodek ustrezno uvesti ali ne, nekatere države ga nimajo, druge ga imajo. Če ste uvedli svetovni dohodek, potem velja za vse. Ne pa za to, da javni uslužbenci funkcionarji v to ne morejo biti vključeni, potem je pa koalicija dodala zaradi, ne vem, katerega razloga še, seveda ladjarje oziroma mornarje na ladjah. Povejte mi: V čem je razlika med predstavnikom Krke v Moskvi in veleposlanikom Slovenije v Moskvi? Kdo naredi več za promocijo Slovenije? Predstavniki in prodajna mreža Krke ali veleposlanik? Če je pač politika enakih odnosov do vseh, potem se morate odločiti: ali boste v proračunu zagotovili denar za to, da bodo ti ljudje, ki delajo v tujini, imeli ustrezno obrutene plače, iz tega pa izhaja še cel kup problemov. Mimogrede, tega se diplomati še ne zavedajo. Iz tega izhaja tudi to, da potem, ko se upokojijo, naenkrat ugotovijo, da so imeli zelo nizko pokojninsko osnovo. Ali če zbolijo in se pride na tako imenovano domačo bolniško, pa se naenkrat ugotovi, da so to izredno mali denarji. Zato bi se moral minister Rupel z ministrom Bajukom pogovoriti in v proračunu ta denar zagotoviti, tako kot država, državni zbor plačuje, na primer, tudi nam bruto plače. Ne. Odločili ste se, da boste te, ki so v tujini, preprosto obravnavali po neto principu, s tem ste odprli možnost tudi za ladjarje, in povsem logično in legitimno pričakuje gospodarska zbornica, in mi to podpiramo, da je enak položaj tudi tistega, ki se v tujini bori za posamezno družbo in je tam njihov napoteni predstavnik. Samo za to gre. Samo za to gre in na to potrebujem odgovor, ne na vprašanje rezidenstva. Rezidenstvo zveze nima, rezidenstvo bi bila samo pot, kako si izvzet iz svetovnega dohodka, ker si nekje drugje rezident. Ne gre za to. Seveda so diplomati rezidenti Slovenije, saj je veleposlaništvo tako rekoč zemljišče Slovenije v tuji državi. In zato je prav, da so obdavčeni tukaj po svetovnem dohodku iz naslova dohodka, ampak zato jim je treba zagotoviti v državnem proračunu nekaj denarja. Kaj pa se bo zgodilo, ko bomo, na primer, imeli pokrajine in bodo predstavniki pokrajin sedeli na odboru pokrajin v Bruslju? Kaj boste pa potem naredili? Ali pa, na primer, ne vem, bog obvaruj, da bi delali evro regije z Illyjem, bo predstavnik, ne vem, Goriške sedel v Trstu. Kaj boste pa takrat naredili, prišli s spremembo zakona o dohodnini? Tako da predlagam, poslanke in poslanci, da sprejmete amandma ali pa da črtamo 42. člen. Samo dvoje je možno. Ni pa možno imeti dveh meril za ljudi, ki v tujini delajo popolnoma enako nalogo in maksimalno skušajo uveljavljati Slovenijo, bodisi na gospodarskem ali političnem področju. In predlagam, da bolj podpremo tiste, ki uveljavljajo Slovenijo na gospodarskem področju, ker je učinek večji; Krka ima veliko večji učinek v Rusiji kot takšen ali drugačen veleposlanik. Zato ne razumem teh razprav. Predvsem pa vlada ni odgovorila na to, kar je bilo že uvodoma povedano - zakaj sprejeti drugi odstavek 42. člena, zakaj ne tudi amandmaja k prvemu, se pravi, ladjarjev. Pa ne me razumeti narobe, jaz podpiram, da so ladjarji izločeni, absolutno, če ste že to naredili pri javnih uslužbencih in funkcionarjih, ki so napoteni v tujino. Ne morete pa reči, da zaradi, ne vem, katerega razloga tega ne morete narediti za predstavnike gospodarstva, saj so tudi oni napoteni v tujino po nekem sistemu. In celo govoriti o tem, da bodo predstavniki gospodarstva največji utajevalci davkov, lepo vas prosim, ta je pa bosa! Da bodo naši izvozniki največji utajevalci davkov, in zaradi tega ne boste sprejeli amandmaja gospodarske zbornice. Podpiram amandma in pričakujem bolj vsebinske odgovore, ne pa neko zavajanje pred slovensko javnostjo.
Hvala. Besedo ima poslanec Miran Potrč. Izvolite.
Hvala lepa. Rad bi še enkrat pozval gospoda ministra in ga spomnil, da mi ni odgovoril na moje vprašanje. In obljubim, da bom, kadarkoli se bom javil, na to opozoril, dokler ne bo zadovoljivega odgovora, ker je to bistvo naše razprave. Če ne ugotovimo, kakšne finančne posledice prinašajo nove rešitve, se je silno težko odločati in jaz to pričakujem. Kar zadeva pa konkreten amandma, gospod državni sekretar, vsebinskih argumentov resnično ni bilo. Govoriti o tem, da to ni mogoče, ker ne veste učinkov. Na tem področju se dajo učinki mnogo jasneje in bolj konkretno izračunati, kot se dajo na mnogih drugih, ki nam jih še niste pojasnili. Da se tudi omejiti krog, ampak za ljudi, ki opravljajo v enakem kraju približno enako delo in bi naj imeli enake pogoje glede plače in glede drugih pogojev, je izredno težko reči, da naj bodo razmere in možnosti različne. Kje bi obdavčen bil? Ja, seveda, on ostaja in verjetno imamo interes, da ostaja rezident Slovenije in da bo temeljno obdavčitev imel tukaj. Tako kot ste vi pojasnili, bi se celo dalo razumeti, da diplomati morajo biti rezidenti, tem drugim pa ni treba. Torej dajmo jih z našo davčno zakonodajo po možnosti stimulirati, da bodo odjavili pri nas stalno prebivališče, morda celo fiktivno se ločili od žene in rekli, da živijo, ne vem, v kateri koli drugi evropski državi zaradi tega ali pa samo zaradi tega, da ne bodo pri nas plačali davkov. To je napačna usmeritev. Verjetno tega ne želite doseči in govoriti o tem, ali bodo pri nas plačali; da, plačali bodo, vprašanje je samo, po kakšni osnovi in po kakšnih kriterijih bodo plačali; in mi pač predlagamo, da se tudi ti pogoji izenačijo. Hvala.
Hvala. K besedi vabim predstavnika vlade. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Prvič, nisem želel povedati, da bodo nekdo prihodnji utajevalci. Želel sem povedati samo to, da se na podlagi tega ustvarja določena možnost, da se nekateri lahko zaposlijo pod boljšimi pogoji v tujini. To je glede na to, da lahko danes prosto ustanavljamo podjetja, kjerkoli želimo, predvsem pa v naši bližnji okolici, bi bila to na nek način davčna prednost. Nenazadnje pomeni institut davčnega zavezanca oziroma institut rezidenta to, da je nekdo dejansko obvezan plačevati davek pod določenimi pogoji in zato obstajajo določena merila v zakonu. Davčni zavezanec pa lahko izbira ali izpolnjuje te pogoje ali ne izpolnjuje pogojev. In seveda, če nekdo dela v tujini več kot na primer pol leta in izpolnjuje še druge pogoje, potem teh pogojev ne izpolnjuje. Ti pogoji so dejansko napisani v zakonu. Da bo prišlo do manjših vsebinskih razlik med obdavčitvijo doma oziroma obdavčitvijo tistih, ki so zaposleni v Sloveniji, in tistih, ki so zaposleni v tujini, pa dejansko zakon prispeva oziroma predlog zakona prispeva z manjšo progresivnostjo in tudi z odpravo davka na izplačane plače. To so ukrepi, o katerih bo verjetno tukaj še govora, so splošni ukrepi, vendar pa vlada ne podpira tega, da bi ločili rezidente na tiste, ki so obdavčeni po eni davčni osnovi v Sloveniji, in po drugi davčni osnovi, to velja za tiste, ki delajo v tujini. Hvala lepa.
Hvala vam. Prosim za nadaljnjo prijavo. Besedo ima poslanec Milan Cvikl.
Se opravičujem, ampak davek na izplačane plače pa s tem veze nima. Za veleposlanika, ki živi v Moskvi, se davek na izplačane plače, ko je bil ali pa ko ga ni bilo, ne pozna niti v obračunu bruto osebnega dohodka. Tako da davek na izplačane plače pa s tem res nima nobene veze. Bilo bi pametno, gospod državni sekretar, predvsem pa gospod minister, da bi danes razpravljali o ukinitvi davka na izplačane plače. To pa ja. Samo o ukinitvi, pa nobene te neumnosti pri dohodnini, ki jo imamo. Kjer spreminjate in dajete veliko davčno darilo in potem uzakonjate nekaj, kar je neenakopravnost. Dajte mi razložiti, v čem je javni funkcionar ali javni uslužbenec v Moskvi bolj enakopraven kot predstavnik Krke. In o tem, da seveda pravite, kako ste že rekli, da bodo ali ne bodo davki v celotnem, pa se lahko podjetja ustanavljajo. Ja, veliko ljudi v tej dvorani ima, bi rekel, precej, kako se temu že reče, izkušenj z ustanavljanjem podjetij v tujini. Ampak tu ne gre za to. Če jim piše eksplicitno "in drugim rezidentom, napotenim v delo v tujino". In to sploh ni intenca predlagateljev. Gospodarska zbornica preprosto pravi, če je predstavnik Krke iz matičnega podjetja Krka d.d. v Novem mestu napoten za predstavnika Krke v Poljski in tako naprej, naj bo v enakopravnem položaju kot veleposlanik. Ali, ne vem, ekonomski ataše, mimogrede zato, ker ekonomski ataše je pravzaprav odvisen od tega predstavnika Krke. Saj mi ne potrebujemo ekonomskega atašeja v Moskvi pa še kje, če ne bi bilo slovenskih podjetij. In zato ne predlagamo nič drugega, kot da v zakonu izenačite dohodkovni, premoženjski, davčni položaj teh ljudi. In seveda pričakujem, da bodo poslanci vladajoče koalicije to podprli, tako kot ste podprli za ladjarje.
Hvala. Besedo ima poslanec Feri Horvat.
Hvala za besedo. Jaz bi dodal še dodatni argument za sprejem tega amandmaja. Tudi državni svet v svojem mnenju predlaga izenačitev položaja zaposlenih v tujini. Mislim, da bi bilo razumno in odgovorno, predvsem za vlado in seveda za državni zbor, za tiste, ki boste oziroma bomo odločali o končnih rešitvah, da imamo čim manj zaposlenih v tujini v neenakopravnem položaju in pod različnimi sistemi. Ob tem bi dodal oziroma omenil še eno skupino, ki je zelo številčna, prek 10.000 oziroma okoli 15.000. To so rezidenti, ki delajo zlasti v sosednjih državah, predvsem v Avstriji. Vem, da ta člen tega problema ne rešuje. Od ministra naprej in državnega sekretarja in drugih in tudi poslanci smo se soočali s skupino oziroma s predstavniki teh zaposlenih v Avstriji in v sosednji Italiji in res je, da nekateri členi deloma rešujejo ali pa omilijo ta problem, na katerega so ti delavci opozarjali. Predvsem mislim, da je to 45. člen, ki uvaja, da za olajšavo veljajo stroški prehrane med delom v tujini in stroški prevoza na delo in z dela, vendar prav v zadnjih dneh, ko obravnavamo ta zakon, dobivamo ponovno opozorila po elektronski pošti, v drugih oblikah, neposredno po telefonih, v osebnih kontaktih od teh delavcev, da rešitve, ki so, niso zadostne in da problem naprej ostaja odprt. Pri tem bi rad spomnil na to, če bi sprejeli amandma, ki ga je predlagala naša poslanska skupina, namreč da bi vhodni prag pri najnižjem razredu dvignili, da bi s tem dejansko tudi omilili problem pri teh zaposlenih. Ker ta amandma ni sprejet, bo problem ostal naprej. Dejstvo je, da poleg teh stroškov, ki so tukaj sedaj upoštevani, da imajo ti delavci druge dodatne stroške, ki otežujejo njihov položaj, in bodo tudi marsikoga silili v to, da se bo ali izselil in se vselil v stanovanje v sosednji Avstriji ali pa bo pustil delo tam in prišel domov in lahko ostal tudi brezposeln in tako ostal na stroških oziroma deloma na stroških države. Hvala.
Hvala. Besedo ima poslanec Martin Mikolič.
Hvala za besedo. Prisrčno pozdravljeni. Kolikor je meni jasno, se ta 42. člen bistveno ne razlikuje od rešitve oziroma tega, kar je bilo že dosedaj. Bi rad povedal to, da v obrazložitvi predlagatelja amandmaja ste navedli: "ob tem upoštevamo dejstvo, da je slovenska dohodninska lestvica ena najostrejših tovrstnih lestvic", jaz mislim, da je tukaj bila mišljena progresija, ampak to bi sedaj morali govoriti o preteklem času. Sam smatram, da glede na rešitve progresije, ugodnejša progresija delno rešuje tudi to problematiko. Mene je državni sekretar prepričal, da je ta rešitev, ki je podana s strani vlade, dobra, bi pa rad to povedal ravno zaradi ustreznejše lestvice. Vsekakor ta rešitev ni slabša, kot je bila do sedaj, in v veliki meri ravno to pripomore, da bodo tudi ti - pa če zdaj govorimo, tako kot je bilo večkrat izpostavljeno, o gospodarstvenikih, strokovnjakih in tako dalje, ki delajo zunaj oziroma so rezidenti -, da je pa to ena od ugodnosti ravno glede znižanja progresivnosti tudi za njih. Jaz vidim, da je to tudi prispevek k stimulaciji teh ljudi, prav gotovo, s strani vlade. Hvala.
Hvala. Besedo ima poslanec Dušan Kumer. Izvolite.
Hvala za besedo. Predlagani amandma, ki smo ga predlagali v poslanski skupini Socialnih demokratov, je tipičen primer zagotovitve enakopravnosti državljanov, ki jim je zagotovljena skozi ustavo in jim mora biti zagotovljena tudi skozi zakone in podzakonske akte. V tem primeru razumem državo oziroma predstavnike predlagatelja zakona, da so se znašli v nezavidljivem položaju iz enega preprostega razloga, ker v tem primeru nastopa država v dveh vlogah, enkrat kot delodajalec in drugič kot dacar. In tu je ves "catch" in ste povozili svoje lastno temeljno izhodišče te davčne zakonodaje, ki je v razbremenitvi gospodarstva. S tem členom, ne bom govoril o velikih posledicah, ampak sebe razbremenjujete s to izjemo, gospodarstvo pa obremenjujete. Ali povedano drugače, tako kot zna državni sekretar večkrat povedati, se bodo usedli znotraj socialnega sveta delodajalci in delojemalci in se bodo dogovorili glede plač, dodatkov in tako dalje. Se pravi, prenašate, da bodo prikrajšani delavci iz gospodarstva, ki se znajdejo v tujini, medtem ko ne bodo prikrajšani delavci ali pa zaposleni, ki so napoteni tja s strani države. Ali povedano drugače, menim, da vsi, eni in drugi, delajo v interesu slovenske države in slovenskega gospodarstva. In dajmo vsem zagotoviti ustavno pravico enakopravnega položaja tudi skozi ta zakon. Še enkrat, vem, da je država oziroma predlagatelj v škripcih, zato ne sprejemam in je neoportun vsak argument, ki je bil danes izrečen s te strani.
Hvala. Besedo ima poslanec Samo Bevk. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Predsednik vlade in ministri ste skoraj vse reformne ukrepe te vlade utemeljevali z razbremenitvijo gospodarstva ter posledično z njegovo večjo konkurenčnostjo. In ravno ta amandma, amandma Socialnih demokratov k 42. členu zakona o dohodnini gre v tej smeri. Delo in bivanje v tujini je povezano z dodatnimi stroški. V tujini je prav gotovo življenje dražje, posebej drage so najemnine za nastanitev zaposlenih in vse to je treba povrniti in to morajo plačati iz svojih plač. Stroški dela slovenskih delavcev, zaposlenih v tujini, so neprimerno višji kot stroški domačinov v teh državah kot tudi stroški zaposlenih delavcev v sami Sloveniji. In ta amandma Socialnih demokratov je napisan tudi v luči drugega odstavka 14. člena ustave Republike Slovenije, ki pravi, da so vsi državljani in državljanke enaki pred zakonom.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Še ena prijava, torej odpiram ponovno postopek. Besedo ima poslanec Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Bom čisto kratek. Lep pozdrav ministru s sodelavci, kolegice in kolegi. Mi smo izgleda pozabili, da je Republika Slovenija 1. maja 2004 postala članica Evropske unije, mobilnost delovne sile je pravzaprav vsakdanjost. In ne vidim drugih principov, drugih osnov kot to, da zakon o dohodnini temelji dejansko na principu svetovnega dohodka in da so zavezanci rezidenti. To so meni ključne zadeve. Še enkrat želim izpostaviti, Slovenija je članica Evropske unije in tudi iz teh razlogov ne morem tega amandmaja podpreti. Hvala.
Hvala. Želi še kdo? Ne. Potem zaključujem razpravo. V razpravo dajem 71. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Prosim za prijavo. S tem zaključujem razpravo. V razpravo pa dajem 112. člen in amandma poslanske skupine Socialnih demokratov ter amandma poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Odpiram razpravo, prosim za prijavo. Imamo štiri prijavljene. Prvi ima besedo poslanec Milan Petek. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik! Poslanci, poslanke. LDS je vložil amandma, tisti, ki ste obravnavali zakon o spremembi dohodnine pred oziroma na prejšnji seji, veste, da pravzaprav povzema določila takrat vloženega zakona. Namen tega amandmaja je pravzaprav, da skušamo vladajoči koaliciji dopovedati, da je v Sloveniji potrebno zagotoviti socialno pravično olajšavo za reševanje stanovanjskega problema, ta olajšava se nam zdi, da je ena pomembna kategorija, ki jo koalicija nekako spregleduje v tem svojem razmišljanju. Vsi vemo, da je v letu 2005 bila uvedena olajšava za zmanjšanje letne bančne osnove. Ta olajšava je bila na nek način krivična, ker je bila progresivna, in je pravzaprav tistim, ki so imeli višje osebne dohodke, pomenila večji davčni prihranek. S tem amandmajem to anomalijo skušamo popraviti oziroma narediti takšno, da bo vzdržna in enaka za vse. V našem predlogu predlagamo torej, da uvedemo tako imenovan davčni kredit, s katerim torej ne zmanjšujemo letne davčne osnove, ampak zmanjšujemo dejanski znesek davka, ki ga davkoplačevalec plača, kar pomeni, da se to zmanjševanje tega oziroma ta davek izraža v zmanjšanju ali povečanju pravzaprav plače neposredno. Torej znesek dohodnine bi se s tem znižal za 200 evrov, ne glede na višino davčne osnove oziroma bi se povečal ta znesek še za 80 evrov letno za vsakega vzdrževanega družinskega člana in za naslednjega vzdrževanega družinskega člana še 100 evrov letno. Torej, zdi se nam, da bi torej bila ena možnost, en način, v katerem bi tudi koalicija pokazala razumevanje za tisto skupino davkoplačevalcev, ki so se odločili, da bodo sami reševali svoj stanovanjski problem, ali z nakupim stanovanj ali s finančnim najemom ali z vlaganji v stanovanjski fond. Na ta način torej njim omogočamo, da dobijo del tega vložka oziroma ta njihov napor, ki ga vlagajo sami, se vrača v obliki takšnega davčnega kredita, s katerim tudi pravzaprav bistveno ne prizadenemo proračuna. Efekti teh olajšav oziroma takšnega davčnega kredita niso takšni, da bi zamajali proračun. Zaradi tega menimo, da bi to bilo smotrno. Posebej se nam zdi pomembno, da ustvarjamo s tem možnost, da dobivajo to ugodnost iz davčnega kredita tudi tisti, ki so zaposleni za določen čas. Vemo vsi, da je to predvsem mlada populacija, da ta ne sklepa pogodbe za nedoločen čas, sklepa pogodbe za določen čas. S tem, ko pogodbe o zaposlitvi za določen čas sklepa, jim je onemogočeno, dobesedno onemogočeno najemanje kreditov, ker dobivajo kredite za tisto obdobje, ko so zaposleni. S tem jim dajemo možnost, da se odločijo za finančni najem, torej za to, da odplačuje ali pa da je last tega stanovanja tako dolgo tistega, ki ga je v najem dal, dokler ne odplača zadnjega obroka. Vendar bi s tem pravzaprav ti ljudje dobili možnost, da prevzamejo tveganje, torej te zaposlitve na ta način, da s finančnim najemom jim omogočamo ta prihranek davka. Problem te zakonodaje, ki jo vlada predlaga - in takšna, če ne bi bila spremenjena - je, da bo pravzaprav prizadetih sedaj 103 tisoč davkoplačevalcev v Sloveniji, da vlada se sama ali pa, če hočete, gospod Janša, da nekako ne govori prave resnice, da torej ne bo prišlo do, ali pa govori, da bo prišlo do nižjih davkov za vse. V tem primeru to ne velja. Torej, teh 103.000, pa ne vsi, nekateri od teh bodo seveda plačevali višje davke oziroma bodo izgubili to možnost ali ugodnost, ki so jo do sedaj imeli. S tem bodo pri plačevanju davkov prizadeti in ne drži ta trditev, ki jo je premier Janša izrekel 3.10. Torej, če zaključim počasi razlago za ta naš amandma, menimo, da bi vlada - tudi v koalicijski pogodbi se je zavezala, da bo spodbujala vlaganja v stanovanjski fond - da bo razbremenila to populacijo obresti za stanovanjska vlaganja. Pri stanovanjski shemi je bilo nekaj narejeno, vendar efekta velikega ni. Torej, na nek način se posredno krši koalicijska pogodba in zaradi tega tudi vladi ponujamo to možnost, da uredi to zadevo na način, kot smo mi predlagali v amandmaju v 120. členu. Verjamem, da se v koaliciji zavedate pomena take olajšave, ki bi jo v tem primeru sprejeli. Mi vemo, da ste se odločili, da bo olajšav čim manj, vendar ta olajšava ne ruši sistema. Ta olajšava, ki ni olajšava, ampak je davčni kredit, pravzaprav samo izjemam, ki so sami pripravljeni vlagati v reševanje stanovanjskega fonda, omogoča, da dobijo neke vrste nadomestilo, neke vrste olajšanja pri plačilu davka oziroma pri zmanjšanju obveznosti mesečno. Želel bi opozoriti tudi to, da naše analize kažejo, da je najbolj prizadeta tista skupina davkoplačevalcev, ki sodijo v prvi dohodninski razred, torej za 16% davčno stopnjo, in tista skupina, ki sodi v četrti razred, z 41%. To kažejo izračuni. Tisti, ki uveljavljajo sedaj 4% olajšavo, so, sami veste, dobili vračilo dohodnine v višini 17.304 tolarjev. Če so imeli rešeno stanovanjsko problematiko, so uveljavljali 2%, so dobili 5.768 tolarjev. Sedaj se ta možnost izgubi, torej ni vračila dohodnine. Na boljšem je resnično zaradi višje neto plače, ki znaša 12.300 pri bruto osebnem dohodku 257.000 tolarjev, to je ta prva davčna skupina. Vendar je izgubljena možnost vračila dohodnine v višini 17.304 tolarjev, kar pomeni, da je tak davkoplačevalec na slabšem za 5.004 tolarjev. To je ta trditev, ki negira in postavlja na laž, malo je groba beseda mogoče, ampak negira predsednika vlade v njegovi trditvi, da je za vse davkoplačevalce efekt nove davčne zakonodaje takšen, da jim prihrani oziroma da jim zmanjša davčne obremenitve. Še enkrat apel poslancem državnega zbora koalicijskih vrst, da razmislijo o morebitni podpori temu amandmaju. Ne kršite po mojem niti nekega težkega dogovora, torej ne vplivate bistveno na proračun. Zagotavljate oziroma omogočate pa tistim, ki so se sami odločali za vlaganje v stanovanjski fond, posebej tistim, ki imajo vzdrževane družinske člane - in za te ste se nekoč zakleli, da jim boste pravzaprav dajali neko prednost pred tistimi in s tem tudi po mojem spodbujali rodnost, spodbujali neko zanesljivost mladih družin - torej tem bi na ta način tudi dejansko omogočili. Zaradi tega poziv, da ta amandma podprete. Hvala.
Hvala. Besedo ima poslanec Milan Cvikl. Izvolite.
Imam samo eno vprašanje za gospoda ministra. Zakaj je za njega tista skupina davčnih zavezancev v najvišjem dohodkovnem razredu pomembnejša? Zakaj on kot del koalicije, ki si je pred kakšnim letom in pol, če se dobro spomnim, po navedbah gospoda predsednika zadala, da je prvi cilj povečanje rodnosti v Sloveniji; zakaj ta koalicija zavrača stanovanjsko olajšavo? 104.000 davčnih zavezancev, 104.000, ki so v letu 2005 to izkoristili, potem ko smo najprej v dohodninski zakonodaji dali 2% olajšavo za obresti, potem pa je bila sprejeta 4%, so seveda računali na to, da bo to veljalo. Zato so se v letu 2005 in 2006 slovenski davkoplačevalci pri slovenskih bankah v povprečju letno zadolžili za več kot 80 do 90 milijard tolarjev. Visoka gospodarska rast, o kateri je gospod Janša včeraj tako govoril, veze nima s tem, kar počne on. Ima samo to povezavo, da ljudje rešujejo svoje stanovanjske probleme tudi s pomočjo države, uvedeno z dohodninsko zakonodajo. To sedaj ukinjate. Mi predlagamo amandma, s katerim to vrnemo. In prosim, če nam gospod minister pojasni, ali je on še del koalicije, ki podpira rodnost, in ali ne razume, kaj je temelj gospodarske rasti. Nekoč je živel v Severni Ameriki in tam je prvi indikator gospodarske rasti število začetih novogradenj hiš, povezanih z obstoječo davčno olajšavo, ki tam velja. In ravno ta olajšava je bila prenesena, olajšava za reševanje stanovanjskih problemov. Jaz verjamem, da je težko, ko eni skupini 10.000 razdelite 38 milijard, dati skupini 104.000 ohranitev stanovanjske olajšave. Ampak odločiti se moramo, kaj nam je pomembneje. Ali nam je pomembneje, da včeraj omenjen primer, ki je živ primer samohranilke Metke ali pa samohranilca Janeza, je povsem enako - dali ste ji 3 evre, jemljete ji 30 evrov. In mi samo predlagamo, vrnimo stanovanjsko olajšavo, zato da bo ohranjena gospodarska rast, zato da bo še kdo drug, ne samo tistih 10.000, ki so dobili 30 milijard, lahko povpraševal na stanovanjskem trgu, in zato da bodo ljudje lahko z lastnim denarjem prišli na svoje, ne pa da bodo večno v najemniških garsonjerah ali doma pri mamah in očetih. To je temelj gospodarske rasti povsod v svetu. In če tega minister za finance ne razume, potem ne državni sekretarji ne predsedniki vlad ne morejo tu pomagati. Zato vas ne razumem, zakaj ste to naredili. Zakaj se ukvarjate z 10.000 ljudmi, namesto s 104.000 ali pa vsemi ostalimi, o katerih bomo še razpravljali v nadaljevanju, ki jih boste zaradi DDV dodatno obdavčili. Ne počnite tega! Ne počnite tega! In o tem moramo razpravljati in to je vsebina tega amandmaja, ki ga predlagamo, to je amandma naše poslanske skupine in seveda podprli bomo pa tudi pri tem 112. členu tudi amandma skupine Social demokratov, kjer seveda ocenjujemo, da je potrebno upokojence ohraniti dohodkovno na enaki ravni. Zato pričakujem od gospoda ministra, da nam to pojasni, ali je še član koalicije, ki podpira rodnost, ali je pa to bilo samo zavajanje, kot se temu reče - modna muha tistega tedna. Bilo je potrebno imeti tiskovno konferenco, kjer je bilo povedano, da je prvi cilj vlade Janeza Janša povečanje rodnosti. Ta ukrep je v popolnem nasprotju, v popolnem nasprotju s tem. Da ne govorim, da ustvarja veliko enakopravnost, predvsem pa ne vem, kaj se bo zgodilo v finančnem sektorju, ne vem, kaj se bo zgodilo v gospodarskem sektorju; lahko si predstavljate, da bo zmanjšanje finančnih možnosti 100 tisočev za reševanje stanovanjskih problemov na to pomembno vplivalo. Predlagam, da podprete naš amandma, oblika je korektna in s tem zagotovimo nadaljnjo gospodarsko rast, predvsem pa zagotovimo, da bodo ljudje, ki so se zadolžili zaradi zakona, ki je bil sprejet v tem državnem zboru, lahko to seveda tudi še naprej plačevali.
Hvala. Besedo ima poslanec Miran Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Gospoda ministra ni, ampak jaz res upam, da bomo dobili informacije o finančnih učinkih, in za vprašanje finančnih učinkov gre tudi pri našem amandmaju k 112. členu. Želeli bi res skrajno eksaktne, natančne podatke o tem, kje in kdaj se bo prelomil ali se ne bo slabši položaj za upokojence z novimi rešitvami, s katerimi se "obrutenje" spreminja iz 14,5 na 13,5% glede na obstoječi zakon. Če bo prišlo do preloma, potem želimo to vedeti, da bomo lahko kontrolirali, in potem želim obrazložitev, zakaj. Zakaj zdaj ostaja vir pomemben, da je treba nekomu, katerega vir je pokojnina, spremeniti obdavčitev vizavi nekoga drugega, katerega vir je plača ali pa dohodek iz podjetništva in podobno. Kje so za to kakšni opravičljivi razlogi? Jaz jih ne vidim. In če bo vlada znala zagotoviti, da se s tem nič ne spreminja, ker je to točno ujeto v spremembo tudi novih dohodninskih razredov in stopenj, potem je to mogoče sprejeti. Če pa kdorkoli pride v drugačen položaj, potem je bil to malomarni izračun ali pa zavestna opredelitev, da je treba nekoga, katerega vir je pokojnina, obdavčiti drugače kot nekoga drugega, katerega vir je plača - pa dejansko sedaj realno in neto dobivata enake zneske. Drugo je vprašanje stanovanj in vlaganja v stanovanja. Mi smo v drugi obravnavi za matično delovno telo imeli vsebinsko podobne amandmaje, vlagali smo jih takrat k 115. členu, ko so 15.a, zaradi tega, ker smo menili, da formalno to nemogoče ne bo, jih nismo ponovno vložili, vsebinsko pa absolutno in v celoti podpiram amandma, ki ga je vložila Liberalna demokracija. Še več. Želeli bi res ugotovitev, katere in zakaj se je vlada odločala za tako različen položaj posameznih skupin zavarovancev, ki so nekateri v teku druge obravnave dobivali poseben položaj, ugodnejši položaj, normalni položaj tudi normalni vzemite, samo ugodnejši, zakaj pa nekatere skupine tega niso mogle dobiti. Jaz mislim, da je skupina teh, ki iščejo stanovanje in ki so si, če hočejo oblikovati družino, dolžni zagotoviti stanovanje, tista, ki je najbolj depriviligirana vizavi vseh drugih, za vse druge smo ali pa za večino drugih smo nekaj našli; to je skupina, ki predstavlja 100 tisoč potencialnih zavezancev in davkoplačevalcev, za katere tega nismo našli. Govoriti o tem, da gre resnično za domišljeno družinsko politiko, je težko ter tudi v povezavi z dodatnimi stimulacijami za tretjega otroka. Ker med drugim, da imaš lahko tretjega otroka, moraš najprej imeti prva dva, ker drugače imaš težko tretjega. In ko se za prva dva odločaš, moraš imeti urejene tudi druge pogoje in ti drugi pogoji poleg zaposlitve in relativne stabilnosti svoje življenjske perspektive, če hoče biti odgovoren do otrok, je prav gotovo tudi ureditev stanovanjskega vprašanja. Zaradi tega, gospode in gospodje, predvsem pa vlada, jaz ne razumem nerazumevanja in nepripravljenosti, da se to vprašanje rešuje. Hvala.
Hvala. Predstavnika vlade sprašujem, bo odgovoril v razpravo na izpostavljena vprašanje? Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci. Jaz bom odgovoril na dva amandmaja oziroma prvi amandma se nanaša na znižanje olajšave za upokojence iz 14.5% na 13.5% oziroma povečanje iz 13.5% na 14.5%, če ga obrnemo obratno. Zakaj je pravzaprav vlada predlagala, da se zmanjša olajšava iz 14.5% na 13.5%? Iz enostavnega razloga, ker se spreminja lestvica, in ker se dejansko spreminja lestvica, je potrebno prilagoditi tudi to olajšavo novi lestvici in iz tega zornega kota nihče od upokojencev ne bo zaradi te zmanjšanje olajšave v slabšem položaju. Tudi ti podatki med najvišjo pokojnino, povprečno plačo, skratka med plačami in pokojninami, kažejo, da upokojenci zaradi te prilagoditve, ki je prilagoditev tudi v okviru splošne olajšave, ki se pa poveča, gre za čisti izračun, to skratka ne pomeni, da bi do tega prišlo - do poslabšanja položaja, tukaj govorim relativnega, da bi se to zgodilo. Glede na to, da je bila tudi tukaj nekako izražena želja po finančnih učinkih, ta sprememba seveda pomeni dve milijardi tolarjev finančnega izpada, v tem primeru, ki se nam zdi dejansko nepotreben, nepotreben zaradi tega, ker se te olajšave nadomeščajo s splošno olajšavo in so vključene v splošno olajšavo, in tukaj še enkrat gre izključno za prilagoditev celotne lestvice in celotnega zakona v razmerju tudi do ostalih davčnih zavezancev. Glede olajšave, ki se nanaša na stanovanjsko olajšavo, če govorimo o tej olajšavi je bilo osnovno izhodišče vlade pri predlogu zakona v tem, da se tako imenovane posebne olajšave izključijo iz dohodnine, da se na ta račun poveča splošna olajšava in s splošno olajšavo nadomesti morebiten izpad pri davčnih zavezancih. Če upoštevamo, da je nek davčni zavezanec upošteval 4% olajšavo, je z dvigom splošne olajšave pokritih oziroma pride v ta sklop 98% davčnih zavezancev, tistih, ki so uporabljali stanovanjsko olajšavo. To z drugimi besedami dejansko pomeni, da se s splošno olajšavo nadomešča izpad pri posameznih davčnih zavezancih, tako imenovane posebne olajšave. Zakaj je pravzaprav to narejeno? Zaradi tega, ker enostavno pomeni, da se dohodnina po novem obračunava tako, da bo davčna uprava vsem davčnim zavezancem izpolnila tako imenovani informativni obračun dohodnine, informativni obračun davka, in na tej podlagi bo prišlo do tega, da davčni zavezanec v tem pogledu ne bo imel dodatnega dela. S tem v povezavi bi seveda rad povedal, da dodatna, posebna olajšava v pogledu na primer stanovanjskega kredita onemogoča takšen način obračunavanja dohodnine. Kar z drugimi besedami pomeni, da v tem primeru ne bi bilo možno izvršiti davčnega obračuna na način, kot je predviden v zakonu o davčnem postopku. Tukaj bi rad še enkrat povedal, da se s splošno olajšavo zagotovi enak status večini davčnih zavezancev; če govorimo o stanovanjski olajšavi, je to 98% davčnih zavezancev od 109 tisoč oziroma 103 tisoč, kolikor ste jih omenjali. S tega zornega kota to ne pomeni slabši položaj za zelo zelo veliko večino davčnih zavezancev. Takšen predlog za stanovanjsko olajšavo v obliki kredita po naši oceni pomeni 5,5 milijarde izpada finančnih sredstev. Hvala lepa.
Hvala. Prosim za nadaljnje prijave. Izvolite. Hvala. Prvi ima besedo poslanec Ciril Testen. Izvolite.
Hvala za besedo. Kot je že prej povedal predstavnik Liberalne demokracije, gospod Petek, je ta amandma nadomestilo za tisti predlog zakona, ki smo ga na prejšnjem zasedanju že obravnavali in je bil zavrnjen. Res je, da je ta amandma v nekoliko manjšem obsegu oziroma nekoliko nižji glede na prejšnji predlog, ampak kljub temu mislim, da bistveno posega v prvi vrsti v proračun. Gospod državni sekretar je povedal, da je to 5 milijard in pol. Mislim, če se upošteva tudi vzdrževane družinske člane, da je to še verjetno nekoliko več. Bi pa tudi rad povedal, da se pri reševanju teh zahtev, do sedaj je struktura tistih, ki so povpraševali po teh stanovanjskih olajšavah, bila bistveno na strani tistih, ki so imeli večje osebne dohodke. Se pravi, da se bo po naši oceni sedaj bistveno povečala struktura v prid tistih, ki imajo nižje osebne dohodke, in da bo teh bistveno več, kot je bilo do sedaj 103 tisoč, predvsem zaradi tega, ker bo to za marsikoga 200 evrov plus vzdrževani družinski člani "šenkanega" od države. Mislim, da se bo to spremenilo, če ta amandma v taki obliki potrdimo. V veliki meri vprašanje stanovanjskega gradnje, ki je bila sedaj rešena skozi 4% olajšavo, rešuje povišana splošna olajšava, je pa tudi nekaj drugih rešitev, ki so bile, ki so ponujene z novo zakonodajo o hipotekarnem bančništvu. Tukaj mislimo predvsem na hipotekarne kredite, ki mislimo, da bolj dolgoročno in bolj učinkovito rešujejo vprašanje reševanja stanovanjskih problemov kot pa davčni kredit. Mi v naši poslanski skupini tega amandmaja ne bomo podprli. Ne bomo ga podprli iz razlogov, ki smo jih povedali, ker bistveno vpliva na proračun in tudi zaradi tega, ker je splošna olajšava tista, ki ta manjko nadomešča.
Hvala. Besedo ima poslanec Milan Petek.
Hvala, podpredsednik. Res je, da osebna splošna olajšava pravzaprav nadomešča del tega, kar je prej bilo s posebnimi olajšavami, torej višja je, to se strinjam. Vendar že sam značaj splošna olajšave kaže, da je enaka za vse. Torej, vsi davkoplačevalci jo imajo takšno in v enaki višini. Mi pa govorimo o kategoriji najzahtevnejše odločitve v življenju človeka. Kategoriji, ko vlagaš, ko se odločaš v svojem življenju, da boš kupil stanovanje, ali boš vložil v stanovanje, ali najel kredit. In v tem primeru gre torej za eno spodbujevanje s tem našim predlogom teh ljudi, ki pravzaprav sebi rešujejo problem, istočasno pa spodbujajo stanovanjsko gradnjo v tem slovenskem prostoru. In zaradi tega je tukaj naš apel, ne 5 milijard, naši izračuni kažejo manjšo vrednost, da bi bilo primerno takšen davčni kredit v takšni zmanjšani višini, za razliko od tistih prej 150.000, sedaj podpreti, ker smo se zavedali enostavno, da pri prejšnji obliki za to ne gre. Tam je šlo za to, da se nekaterim, ki imajo višje osebne dohodke, pravzaprav zmanjša ta olajšava, drugim zaradi progresivnosti, drugim pa se torej dodaja in tam bi bilo uravnoteženo. Tukaj pa gre za dejanski poseg v proračun, vendar ne takšen, da ga v tej strukturi proračuna ne bi mogli nadomeščati. Ozrl se bom na dogajanja v preteklih 14-ih dnevih, treh tednih. Prav zanimivo je, kaj smo poslušali od kandidatov, takšnih in takšnih, v mestih in drugih občinah, govoriti o pospešitvi in povečevanju vlaganj v stanovanjski fond, torej izgradnje večjega števila stanovanj, pospešitvi in povečanju rodnosti v nekaterih okoljih. Moram reči, da od teh, ki sem jih jaz poslušal, pa so bili moji konkurenti ali pa druge politične opcije, nihče ni imel pojma o teh efektih davčne nove zakonodaje, kaj šele o tem efektu te zakonodaje ali tega predloga, ki ga mi dajemo. Vsi so govorili, kako bomo pospeševali, kako bomo zgradili večje število, kako bo rodnost povečana in kako bodo mlade družine imele motiv, da bodo to počenjale. Samo to je bilo vse na pamet. Nihče ni vedel, da je ta situacija v zvezi s stanovanjskim vlaganjem tista, ki pravzaprav to tudi po naši presoji omogoča. Zaradi tega bi rad opozoril, da je torej posledica tega amandmaja relativno mala, efekti takega amandmaja pa na pospešitvi stanovanjske gradnje, torej neke zanesljivosti in varnosti družine, torej razmišljanja o tem, da je možno od prej ustvariti družino, prej ustvariti oziroma se producirati, grda beseda, torej tudi družinske člane, je s tem amandmajem nekoliko lažja, nekoliko blažja. Torej, odločitve se laže sprejemajo in to je tisti namen, da skušamo ta amandma uveljaviti tudi pri vas, ki pač, jaz verjamem, da morate primarno slediti vladi, vendar v vsakem primeru mislim, da imate samostojno pravico glasovanja v tem državnem zboru in da je efekt takšnega amandmaja bolj pomemben, kot pa je posledica v proračunu. Zaradi tega še enkrat apel, pridružite se nam, mi bomo to s hvaležnostjo sprejeli. Hvala.
Hvala. Besedo ima poslanec Ljubo Germič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Gospod minister z ekipo, kolegice in kolegi! Danes je bilo tu že izpostavljenih nekaj primerjalnih izračunov. Sam bi želel še enkrat ponoviti, da tisti, ki so obdavčeni po 16% stopnji, imajo enega družinskega člana, so imeli možnost vračila 17.000 in nekaj več slovenskih tolarjev, če so uveljavljali 4% olajšavo za rešitev stanovanjske problematike po do sedaj veljavni zakonodaji. Da je bil tisti, ki je po do sedaj veljavni zakonodaji imel rešen stanovanjski problem, upravičen do vračila 5.000 in nekaj tolarjev. Ko naredimo te preračune po novem predlogu dohodninske zakonodaje, lahko ugotovimo, da bo tisti, ki bo še naprej poskušal uveljavljati davčno olajšavo, pa je ne bo mogel, zaradi tega, ker zdaj izgubi 4% možnost za olajšavo, zaradi splošne olajšave, ki bo na boljšem zaradi 12.000, bo hkrati na slabšem zaradi nevračila dohodnine zaradi 4% olajšave na slabšem za 5.000 tolarjev. O kateri skupini ljudi govorimo? Govorimo o skupini ljudi, ki predstavljajo 62,43% vseh davčnih zavezancev. Torej, gre za slabih 800.000 davčnih zavezancev v Republiki Sloveniji. In to pomeni, da bodo ti na slabšem. In ko govorimo o odgovorih na očitke, kaj prinaša ta predlog amandmaja, ima ta predlog amandmaja dve vsebinski rešitvi. Prvič je socialno pravičnejši, torej ne gre več za progresivnost, kajti ne gre več za poseg v zmanjšanje letne davčne osnove rezidenta, ampak gre pravzaprav za absoluten znesek, s katerim se posega v vse dohodninske stopnje. In drugič, kaj še prinaša ta amandma - prinaša večje olajšave za tiste, ki imajo že družine z enim, dvema ali več otroki. Kar je zelo pomembno, kajti ko govorimo o rodnosti in elementih družinske politike, je treba gledati v celoti. In če se danes vprašamo, glede na to, da je v okviru te vlade bil uveden ta ukrep 4% olajšave, se lahko vprašamo, komu smo sporočili neko konsistentno politiko na tem področju. Kajti kako bodo odreagirali in v kakšnih težavah bodo ljudje, ki so v teh letih pravzaprav na račun nekakšne perspektive reševanja svojega stanovanjskega problema računali na takšno ali podobno davčno olajšavo tudi v prihodnje? In ko govorimo o tem, da je vse rešeno v splošni olajšavi, vam seveda računi govorijo, da temu ni tako. Da temu ni tako in da bodo ti ljudje - in govorili smo, da govorimo o več kot 60% davčnih zavezancev - na slabšem. In še posebej bodo na slabšem tisti, ki že imajo oblikovane družine, ki naj bi skrbeli za drugega, tretjega ali za več otrok, o katerem teče beseda na drugih segmentih, seveda bodo postavljeni v slabši položaj. Če pa vstavimo zdaj tukaj še politiko vlade, ki pravzaprav nam ponuja neka kratkotrajna dela, ki nam ponuja mala dela, ki nam ponuja začasna dela, torej neke rešitve, ki bodo imele negativne učinke tako na reševanje tega stanovanjskega problema pri ljudeh kakor tudi na oblikovanje družin, seveda potem v sklopu teh ukrepov bi lahko s sprejemom tega amandmaja naredili bistven korak proti. Zato seveda apeliram na kolegice in kolege in seveda na vas, predstavnike vlade, gospod minister, da prisluhnete argumentom, prisluhnete zelo velikemu številu ljudi, ki jih bomo prizadeli, če ne bomo našli vzvoda za uvajanje stanovanjske olajšave, in da poskušamo podpreti predlog amandmaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem in hvala lepa kolegu Pečetu za dosedanje vodenje seje. Mi pa nadaljujemo z razpravo. Besedo ima kolega poslanec Prijatelj, prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Slovenska nacionalna stranka bo ta amandma podprla. Vlada, ki jo vodi Socialdemokratska stranka, s poudarkom na socialdemokratska, bi že morala biti bolj socialna. Niso več socialdemokrati, tako so bili včasih, včasih so bili. Mladi so pa razsodni in v bistvu nimajo barvne slepote in zato je za pričakovati, da v bistvu to, kar počnejo sedaj v teh predlogih, se bo obrnilo kot bumerang. Demagogija, ki jo poslušamo danes tukaj, za mene ni sprejemljiva. Nihče ne bo v slabšem položaju, je bilo rečeno. Seveda bodo v slabšem položaju, 103 tisoč prizadetih bo. In poglejte, če govorimo o stanovanjski olajšavi, ki je izpadla zaradi tega, ker se je povečala splošna olajšava, potem seveda je nesprejemljivo to, da smo na osnovi tega, kar smo naredili, prizadeli ravno tiste, ki najbolj stremijo za tem, da bi bili čim prej samostojni. To je mlada populacija. In kaj se zgodi recimo, ko te mlade postavimo v neenak položaj, torej niso enaki pred zakonom. Tudi davčni zakon je zakon. Zgodi se to, da kupijo zemljišče, potem prihranke varčujejo za naslednjo fazo gradnje, kar je seveda tudi drago, priprava gradbene dokumentacije, medtem pa zopet država zaračunava v bistvu davek zaradi tega, ker je zemljišče nepozidano. Enostavno pride domov položnica, plačati morajo davek na nepozidano stavbno zemljišče, potem pa sledijo komunalne takse, komunalni davki in kar nadaljuje se. Tudi pri stanovanju je nekaj podobnega, če gremo v nakup. Zakaj govorimo tudi v tem obdobju sedaj, ko smo imeli priliko slišati različne strani politične opcije. Vsi ste govorili o tem, da so mladi prioriteta v razvoju, da je na mlade treba gledati. Ko pa smo pred dejstvom, da za mlade nekaj naredimo, potem pa tukaj se vsi "vržemo v mačka". Veste, če bi malo manj denarja dali cerkvenim ustanovam pa tudi vojski, bi bilo za mlade poskrbljeno v celoti, na enak način kot ima to Finska, vzorno, po končanem študiju je zlahka priti do stanovanja, ki ni drago, in že med samim študijem je možno dobiti stanovanje. Mi pa samo govorimo, demagogije v tem državnem zboru je ogromno, vsi se samo hvalite z nekimi, v bistvu novimi stvarmi, ki naj bi dale neke pozitivne prednosti v proračunu, vemo pa, da temu ni tako. Ljudem gre na slabše. Enostavno gre na slabše. Mladi nimajo perspektiv niti pri zaposlovanju, so še vedno na družinskih jaslih pri starših. Sam imam dve hčerki in vidim, da so ti stroški vedno večji, in tudi izgleda ne, da bi lahko kar rekli kot včasih, zaposlitev je zadosti, bomo lahko izbirali, kam bo šel otrok delati. Danes je tega vedno manj. In ta vlada, ki prevzema nase to odgovornost, odgovornost do mladih, bi morala biti v tem segmentu bolj razsodna. Vi ste lahko prišli v državni zbor zato, ker ste lahko nekomu nekaj v preteklosti obljubljali, pa so te obljube bile pozabljene. Mladi generaciji, verjemite mi, v prihodnje ne boste mogli več obljubljati, ker so razsodni in bodo hitro razsodili, kdo ima prav in kdo nima za njih prav. In vedno več je takih, ki v bistvu vam izražajo to nezaupanje. Bodite previdni pri tem, ko jim jemljete osnovne pravice. To so pravice enakosti pred zakonom. Tudi mladi imajo pravico do enakosti pred zakonom. In opozarjam še enkrat, davčni zakon je tudi zakon.
Hvala lepa. Na vrsti je gospod poslanec Kumer.
Hvala za besedo. Glede na to, da sem brez vladnega programa in brez vladne strategije v preteklosti poskrbel za večjo rodnost v tej Sloveniji, se sedaj oglašam in poskušam predlagatelja oziroma vlado prepričati, da le pusti to olajšavo za stanovanja. Ker tukaj gre predvsem za, moram reči, tako kot je danes že bilo rečeno, za mlade ljudi. Sam imam priložnost doma pri dveh videti, kako rešujejo te zadeve v zadnjih letih in menim, da je odprava te olajšave zares nacionalno, družbeno in politično škodljiva zadeva, ki bo imela neke posledice na daljši rok. Tukaj ne gre samo za kvantitativne, za finančne učinke, gre nenazadnje tudi za neko psiho, za neko razpoloženje v družbi, če že govorimo v tem nacionalnem smislu. Namreč ti ljudje, ti mladi ljudje, ki si skušajo reševati so tako kot smo prej govorili o čebelicah in čebelarjih, še bolj pridni so, kot so tiste čebelice, ki nabirajo med in čebelarji in prej smo jim dali olajšavo, odpustek čebelam in čebelarjem, tem mladim ljudem pa tega odpustka ne damo. Zato podpiram amandma, ki ga je vložila Liberalna demokracija, da se doda ta novi sedmi odstavek v 112. člen. Še nekaj bi povedal. Že danes je bilo večkrat povedano in državnega sekretarja bi opozoril, da ta povečana splošna olajšava, ki pomeni 278 evrov ali dobrih 60 tisoč je počasi že počila. Bo težko kaj spraviti še v to povečanje te olajšave, Imam občutek, da gre tukaj za nek koš, v katerega se vse strpa, kar predlaga opozicija s svojimi predlogi, in se strpa v ta koš te splošne olajšave. Povečali smo splošno olajšavo in s tem omogočili in lahko ukinjamo te posebne olajšave. Mislim, da tukaj gre za neke vrste zavajanje in bi bilo dobro, da se s tem preneha in da se pogovarjamo o konkretnih posameznih predlogih. Še enkrat. Opozoril bi, da ob vseh ostalih je po mojem za psiho in razpoloženje v družbi ta olajšava, ki je na stanovanje, škodljiva za prihodnost.
Hvala lepa. Še gospod mag. Cvikl.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Zelo enostavno je gospod, državni sekretar, gospod minister, današnji večer. Dvig splošne olajšave ne bo pokril prejšnjih olajšav skupaj. Da je pa zadeva seveda po svoje tragična, je pa tragično seveda to, kot je v današnjem časopisu zelo jasno napisano, da je ministrstvo za okolje in prostor predlagalo, da se ohrani davčna olajšava, pa je ministrstvo za finance reklo, da je postopek izračuna preveč zapleten. Ne vem, zakaj ste porabili potem 40 milijonov tolarjev za modeliranje. Mi mislimo, da je davčni kredit, ki smo ga predlagali, dal zelo enostavno podlago za izračun tega učinka, zato predlagamo, da se sprejme davčni kredit. Predlagamo pa pri tem členu tudi to, da se vendarle v Sloveniji odločimo, ali imamo samo eno skupino ljudi, ki ji moramo dati vse, in je to tista skupina ljudi, ki je pač blizu ne vem nekaterim v vladajoči koaliciji, imamo pa drugo veliko skupino ljudi, za katere pač denarja ni, ker je treba tej skupini dati. Bom konkreten. Včeraj sem povedal gospodu Janezu Janši, da je zavajanje, če rečeš samohranilki Metki, dam vam 3 evre najprej, potem ji pa 30 vzameš. Če ste se že odločili početi, kar počnete, zakaj potem niste naredili tudi naslednjega, zakaj ste ohranili še vedno 50% popust pri obrestih za denacionalizacijske opravičence? Če je res treba ukinjati olajšave, zakaj ste največjo olajšavo, olajšavo, ki bi, po domače povedano, nekaterim samo povečala obremenitev, namesto, bomo zdaj banalno rekli, na milijon evrov premoženja dobivajo približno 100.000 evrov obresti, nemška marka plus 6 oziroma sedanji evro plus 6, se pravi, dobijo približno 100.000 obresti, na teh 100.000 obresti bi pač morali plačati, tako kot vsi ostali, 20% davek. Njim dajete 10.000 evrov olajšave, tu pa nočete dati 200 evrov olajšave davčnim zavezancem. Zakaj, gospod minister, ohranjate tako veliko davčno olajšavo, ukinili ste pa 4% olajšavo za reševanje stanovanjskih problemov? Vsi vemo, kako je bil sprejet predlog za to, da bi plačevali denacionalizacijski upravičenci vsaj 50% obresti. Sami smo to predlagali, ker ste jim hoteli vseh 20.000 obresti odpisati. In to je bilo leta 2005, ampak takrat smo tudi uvedli 4% olajšavo. Sedaj ste pa rekli, ukinjamo 4% olajšavo, niste se pa spomnili, da so tam nekje rezerve pri posameznikih, ki jih ni tako malo, ki so dobili nazaj premoženje in imajo letno do 10.000 obresti, darila od gospoda ministra. To dvoličnost razložite! In ne potem zavajati preko predsednika vlade, da je prvi cilj rodnost. Kakšna rodnost! Ljudi ste zavedli, ljudje so se zadolžili. Veliko povpraševanje po stanovanjskih kreditih je, sedaj ste pa olajšavo ukinili, ker imate problem z nekaj milijardami, ki jih dajete ne vem komu. Ukinite olajšavo za plačilo denacionalizacijskih obresti, pa boste dobili ta denar noter! Za to tu gre. Pri tem zakonu gre za to, da vlada daje svojim in najbogatejšim, še posebej denacionalizacijskim upravičencem gredo milijoni tolarjev. Omenjali smo tiste najbogatejše, ki bodo dobivali za en BMW v mandatu vlade, tu pa 100.000 jemljete možnost, da bi rešili svoj stanovanjski problem. To je dvoličnost te vlade, to je dvoličnost fiskalne politike. Zato predlagam, poslanke in poslanci, podprite amandma. Podprite tudi to, da predlagamo še dodatno olajšavo, da se bodo ljudje lahko priključili na internet in tako naprej, in dajmo vzpostaviti neke normalne pogoje za vse državljanke, ne pa da so samo eni bolj enakopravni kot drugi. Hvala.
Hvala lepa. K besedi vabim bodisi gospoda ministra ali državnega sekretarja.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Še enkrat bi rad poudaril, da s celotnim sistemom dohodnine in z ukinitvijo tako imenovanih posebnih olajšav, kamor uvrščamo tudi stanovanjsko olajšavo, dejansko pokrijemo 98% zavezancev, tistih, ki so uporabili v preteklem letu stanovanjsko olajšavo. To pomeni letni bruto dohodek 9,7 milijona tolarjev na davčnega zavezanca, kar pomeni, da samo tisti, ki so imeli višji bruto dohodek od skoraj 10 milijonov tolarjev, bodo nekaj izgubili, to je 2% od tistih, ki so uporabljali to davčno olajšavo, če primerjamo izključno samo to olajšavo in ne tudi drugih določb zakona. Druge določbe zakona pa dejansko spodbujajo investiranje v stanovanja in reševanje stanovanjskih problemov. Tako navsezadnje z zakonom o dohodnini odpravljamo obdavčitev subvencij, ki so bile v preteklosti predmet obdavčitve za mlado družino, če gre za prvo reševanje stanovanjskega vprašanja. Navsezadnje te subvencije so bile obdavčene v skladu z zakonom, ki je bil sprejet leta 2004. Prav tako oproščamo oziroma velja oprostitev za obresti iz varčevalne pogodbe po nacionalnih stanovanjski shemi, tudi za pogodbe, ki so sklenjene za najmanj 5 let. Do sedaj je to veljalo le za pogodbe, ki so sklenjene za več kot 10 let oziroma za 10 let. Poleg tega si vlada prizadeva, ne samo z davčnimi olajšavami, temveč tudi z neposrednim vlaganjem, predvsem v stanovanjski sklad, zagotoviti ustrezno reševanje stanovanjskih problemov predvsem za mlade družine. Tako bo vlada namenila za stanovanjski sklad v letu 2006 3 milijarde tolarjev, v letu 2007 pa še nadalje 3 milijarde tolarjev izključno za reševanje stanovanjskih vprašanj mladih družin. Do leta 2006 v zadnjih petih letih temu ni bilo tako in vlada v zadnjih petih letih ni namenila posebnih sredstev za stanovanjski sklad, kar pomeni,da gre tukaj za 6 milijard dodatnega denarja za reševanje stanovanjskih problemov. Z drugimi besedami, ukrepi, s katerimi vlada rešuje stanovanjska vprašanja, so tudi drugi, predvsem na področju neposrednih ali posrednih subvencij prek stanovanjskega sklada. In ne nazadnje, zakon o hipotekarnih obveznicah daje rešitve, ki prav tako zagotavljajo ustrezno reševanje stanovanjske politike oziroma stanovanjskega vprašanja za tiste osebe, ki nimajo rešenega tega vprašanja. S tega zornega kota lahko govorimo o tem, na eni strani, da ukinjena davčna olajšava za 98% zavezancev ne pomeni nobenega vpliva na njihov davek, na drugi strani pa se z drugimi ukrepi, predvsem s subvencijami - neposrednimi in posrednimi, vlaga v reševanje stanovanjskih problemov oziroma težav in s tem tudi v samo stanovanjsko politiko, kakor tudi ima ta politika vpliv na samo gospodarsko rast prek zagotavljanja dodatnih del, prek graditve stanovanj in podobno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno vabim morebitne razpravljavce, da se prijavijo. Prijava teče. Če želi, lahko tudi vlada. Hvala lepa, sem ravno želel opozoriti. Hvala. Imamo štiri prijavljene plus predstavnika vlade. K besedi vabim mag. Cvikla.
Prosil bi ministra za finance, da nam odgovori na postavljena vprašanja, potem bom pa naprej razpravljal. Z gospodom državnim sekretarjem je primerno razpravljati, ampak gospod državni sekretar je načeloma strokoven, ni dobro, da zavaja, želim pa politično slišati ministra, zakaj podpira ukinitev stanovanjske olajšave in ohranja olajšavo za denacionalizacijske upravičence.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Potrč. Prosim.
Hvala lepa. Primerjave, ki nam jih daje gospod državni sekretar, so za lase privlečene. Gospod državni sekretar, lahko je reči, in morda je celo matematično blizu resnice, da je 98 ali pa 97% pokritih s splošno olajšavo. Samo neresnica je ne povedati, da se s povečanjem splošne olajšave tudi za to skupino ukinejo nekatere druge možnosti, ki so jih doslej imeli. Je res, ker spreminjamo cel sistem. In ko to naredimo, potem prikrajšamo te ljudi tudi za to olajšavo za vlaganje v stanovanje, ki so jo posebej v prejšnjem sistemu imeli. In nehajte, nehajte zavajati ljudi s trganjem ven nečesa, kar vam v tistem momentu odgovarja! Mi smo prej imeli možnost tudi za te ljudi, ki so uveljavljali 2% olajšavo za posebne namene, so imeli pravico še dodatno uveljavljati olajšavo za stanovanja. Zdaj jim to 2% olajšavo ukinjate, ker jo nadomeščate z višjo splošno oprostitvijo, in pravite, s tem pokrijemo enkrat eno enkrat drugo. Vsega hkrati ne morete pokrivati. Položaj se za tiste, ki iščejo oziroma potrebujejo novo stanovanje, slabša. To je najbrž prav povedati. Bom zelo poenostavil, pa je polresnica, priznam, ampak poslušajte, na koncu bo ostalo, da je poleg tega, kar govori gospod Cvikl, 50% olajšave za denacionalizacijske upravičence, še ena skupina, kjer se je pa vse uredilo za njih - to je cerkev. Prej je v treh zakonih ni bilo na način, kakor je postavljena danes. Pa ne rečem, da ni mogoče, ampak je na novo prišla in je na novo dobila pravice - pravice pri dohodnini, pravice pri davku od dohodka pravnih oseb in pravice pri davku od dediščin in daril. Ali je bilo to nujno potrebno v takem obsegu in ali lahko naredite to komparacijo pa rečete, ja, tu je bilo treba dati, ker je to nacionalni ali ne vem kakšen interes. Za družine, ki iščejo in si želijo urediti stanovanjske razmere, tam smo pa vzeli in pokrivamo s 65 tisoč tolarjev letno povečano splošno olajšavo. Ne gre.
Hvala lepa. Besedo ima gospod poslanec Kumer.
Hvala za besedo. Jaz bi predlagal gospodu državnem sekretarju, da to, kar je povedal v zvezi z ukinitvijo olajšave za stanovanja, gre pred to mlado populacijo in to njim pove, pa bo od njih dobil "feed back" in mu bodo stvari razložili. Tako da mislim, da gre za delno zavajanje in prepletanje. Drugače imam pa vedno večji občutek, da ta reforma, ki jo pri nas delamo, bo edina davčna reforma na svetu, na tej zemeljski obli, ki vsem državljanom veliko dodatnega da, vsi bomo bogatejši, vsi bomo več imeli, gospodarski subjekti bodo bolj uspešni zaradi te davčne reforme. Jaz res mislim, da se nam odpira neka svetla prihodnost s soncem, ki bo bolj blizu tej zemeljski obli. Vse bo boljše, jaz razumem vlado in vsaka vlada se predvsem hvali in rada zamolči tiste stranske učinke ali pa te negativne posledice, ki spremljajo tudi tako zakonodajo. Ampak včasih je treba vsaj delno prisluhniti tudi glasu iz opozicije, tudi mi imamo neko mnenje, pa neko posneto stanje in niso ti naši predlogi ali pa ta naša stališča ali pa sugestije samo s tega vidika, ker smo opozicija v tem državnem zboru. Mi skušamo narediti bolj ljudsko to zakonodajo, ne ljudomrzno, da bodo ljudje mrzili to zakonodajo. In jaz sem prej opozoril, mlada populacija, gre tudi za ta psihološki vidik, bo imela ljudomrzen odnos do te zakonodaje. In posledice boste nosili vi in jih morate vi nositi.
Hvala lepa. In še gospod poslanec Starman.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Toliko lepih besed sem slišal, kako reševati stanovanjske probleme mladih, vendar nikjer nisem zasledil resnične volje, da se bi ta stvar v bližnji prihodnosti bistveno spremenila. Osebno tega zakona oziroma tega amandmaja ne mislim podpreti, pa ne zato, ker sem negativno nastrojen do tega problema. Mislim, da je ta amandma, treba pogledati realno in si naliti čistega vina. Tukaj uveljavljamo olajšavo oziroma davčni kredit v višini 200 oziroma dodatnih 80, 100 za praktično vse, ki vlagajo v stanovanja in rešujejo svoj stanovanjski problem. To je vse, vsaka družina, vsak posameznik, vsaj nekaj denarja ali v najemnino ali če najame za stanovanja. Se pravi, redki so tisti, ki ne bodo te olajšave imeli. Se pravi, dajmo reči namesto 5 milijard recimo 300 krat 1 milijon 276, se pravi 100 milijard tolarjev, da smo realni o teh številkah, da ne bomo govorili, da so to ene malenkosti, ki jih damo. Mislim pa, da je ta način, da ta problem rešujemo skozi olajšavo pri dohodnini, popolnoma neustrezen in nesmiseln. Mi vemo, da se poenostavljajo ti postopki in na nek način bomo spet morali vzpostaviti cel aparat evidentiranja stroškov vseh teh zadev, dokazovanja upravičenosti teh računov, pa vseh teh zadev. To pa ni namen tega zakona. Mislim, da je prav, da se zakon poenostavi. Ko pravim, da sem proti temu načinu, in da ga je treba bolj resno pogledati, kot samo nekje leporečiti okrog teh številk, bi pa povedal, da dejansko je problem mladih družin velik, vendar ga je treba reševati na drug način. Mladi ljudje so skoraj vsi zaposleni za določen čas. Dajmo spremeniti zakon o delovnih razmerjih, da bo tak, da bodo ljudje zaposlovali za nedoločen čas, ne pa skoraj vsi za določen čas. Tisti, ki je zaposlen za določen čas, sploh ne more dobiti kredita. Res ima možnost hipotekarnega kredita, vendar hipotekarni krediti zahtevajo večkratno jamstvo na odobren kredit. To je ena mala možnost, ki se ne da koristiti. Poglejmo kakšne so obresti. Kljub temu, da so se znižale obresti, so še vedno, ne vem, najbolj ugodni stanovanjski krediti upoštevajo revalorizacijo, ki je vedno neznanka vedno in obrestne mere se gibljejo tam okrog 5 do 7%. To pomeni enostavno, če ne verjamete, pa si izračunajte, če najameš 15 milijonov na 15 let, boš poleg 15 milijonov plačal še 10 milijonov za obresti, pa če še nimaš pogojev, ne moreš dobiti garanta oziroma nimaš premoženja, kako boš to najel. Dajmo si mi poiskati načine, da dejansko pomagamo mladim ljudem do družin. Naj da država garancijo, če je nima sam, in mu jamči za njegov prihodek in prevzame to odgovornost oziroma naj razpiše kredite stanovanjski sklad, namenjene za reševanje teh zadev in pod ugodnimi pogoji. Naj prevzame del obresti. Nekaj stvari smo, dali ugodnosti, ki so tukaj, vendar jaz mislim, da tako si mladi ljudje ne morejo rešiti stanovanjskega vprašanja. Imeli smo sistem, ko smo v družbi, v podjetjih dajali 4% za to zadevo in smo dajali kredite v podjetjih in so se gradila stanovanja, na žalost smo jih potem podarili tistemu, da ne bom narobe govoril, kar je bila ena velika nacionalna neumnost, ki smo jo naredili, vendar to je za nami. Dejansko so pa sedaj časi drugačni in ljudje ne morejo, cene gredo v nebo. S tem tega ne bomo rešili, to je sama ena demagogija, ena stvar, ki bo prerazdelila nek denar oziroma ga dala vsem enako, ker bomo vsi dobili 300 evrov na koncu znižanega davka. To je vseeno, če to delamo. Vsi v Sloveniji dajemo, jaz sem že star, pa dajem vsako leto toliko v izboljšanje stanovanjskih pogojev, pomagaš otrokom, pomagaš s temi stvarmi. Dajmo si narediti eno resno analizo stanja, upoštevajoč vse zadeve, ki so trenutno notri in naredimo določene stvari, da bomo dejansko tem mladim ljudem pomagali. Dajemo na primer v stanovanjski shemi, dajemo en obrok privarčevan, da država kot donacijo in pomaga na ta način. Je bil pa tako zapeljan sistem, da so varčevali tisti, ki so hoteli varno naložbo, tisti, ki so imeli veliko denarja, ki ga sploh niso porabili za reševanje stanovanjskih problemov. Se pravi, da je del sredstev, ki smo jih namenili za ta namen, šlo za drug namen, za oplajanje kapitala, ki je pa še neobdavčen. Zdaj so sicer določene spremembe, vendar je treba dejansko urediti to področje. Mislim, da ta stvar ne spada v to sfero same dohodnine. Dohodnina je predvsem obdavčitev dela in se mora še v nadaljnji fazi zmanjševati in realno mora imeti ta del prihodkov vedno nižjo stopnjo v naših javnofinančnih prihodkih. Moramo pa poskrbeti za to, da bomo še več privarčevali. Cela vrsta možnosti je, da se zniža javna poraba, kjer smo potratni, oziroma da se poveča učinkovitost tako imenovanega družbenega sektorja; to bo treba delati naprej. Skratka, tega amandmaja ne bom podprl. Sem pa zelo za to, da se čim hitreje dejansko poiščejo rešitve, ki bodo ustrezne in bodo dejansko reševale problem. Ne pa, da si tu samo nalagamo neke točke, ki jih praktično ni, ker niti ne vemo, kaj pravzaprav dajemo in komu dajemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima še predstavnik vlade, državni sekretar.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Podatki, ki jih navajam, temeljijo na dejanskih podatkih za leto 2005. In če je odločitev oseb, ki imajo stanovanjske olajšave, ki bodo v letu 2006 koristile te stanovanjske olajšave, drugačna, potem bodo podatki tudi drugačni. Tu gre dejansko za podatke, ki so nastali na podlagi obračunov v letu 2005 za dohodnino. Tako da s tega zornega kota bi še enkrat ponovil, da vlada želi tu doseči predvsem cilj enostavnosti zakona, zaradi tega niso možne te olajšave, so pa drugi ukrepi na podlagi stanovanjskih vprašanj, s katerimi se rešujejo težave mladih družin, tako na področju neposrednih ali posrednih subvencij, ki jih vlada vlaga v stanovanjski sklad Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dopolnil bo še minister. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Rad bi samo poudaril dve stvari. Najprej, da ta olajšava, takšna kot je sedaj v zakonu, kot je bilo ravnokar navedeno s strani enega od gospodov poslancev, dejansko velja za vse enako, ne glede na to, ali potrebuje ali pa tega ne potrebuje. Dejstvo je, da se je vlada odločila s tem pristopom, ko odpravljamo posebne olajšave in uvajamo neko splošno, da v veliki meri tistim, ki najbolj potrebujejo, tudi ustvarjamo to kompenzacijo preko splošne olajšave. Vedno je možno najti primer nekoga, ki bo bodisi tako ali drugače izgubil. Toda če gledate v povprečju, dejansko ta splošna olajšava deloma to nadomešča. Nadomešča pa predvsem ta drugačen pristop, dejstvo, da je vlada v tem letu predlagala državnemu zboru, in ta državni zbor je to tudi sprejel prvič bi rekel, neko dolgoročno ureditev hipotekarnih obveznic, ki jih do sedaj nismo imeli. Ena od največjih težav našega bančnega sistema je bila ravno ta, da ne razpolagaš z dolgoročnimi sredstvi. Če hočejo banke, ki so v lasti Slovencev ali pa slovenske države, dejansko posojati na dolgi rok, so si morale dolgoročno sposojati v tujini, zato so bile tudi te razlike. In to je neurejen del našega trga. Podlaga za to je bila dana in je ta državni zbor sprejel zakon o hipotekarnih in komunalnih obveznicah, ki v celoti še ni zaživel, predvsem zato, ker imamo dve težavi. Po eni strani je bančni sistem pod velikim pritiskom, kar se tiče prevzema evra. Tega se bodo lotili v pogovorih, ki jih imamo z domačimi bankirji, ki se bodo tega lotili takoj po 1.1.2007. Po drugi strani je pa še nerešeno sistemsko vprašanje v celoti naše zemljiške knjige, ki pa posojilodajalcu ne zagotavlja tiste pravne varnosti, ki jo lahko pričakuje kjerkoli drugod po svetu. V veliki meri je to že rešeno, da pa bomo vse to izpeljali, potrebujemo dolgoročne sistemske rešitve. in prav je, da se začnemo lotevati tega vprašanja ne na nekem splošnem načinu, ampak da vlada in država svoja sredstva, ki so vedno omejena, bila so omejena včasih, so omejena danes in bodo tudi omejena v prihodnosti, da jih namenimo tistim skupinam, ki resnično to potrebujejo. V tem smislu pa mislim, da sredstva, ki jih je država posvetila, vlada in ta državni zbor pa tudi sprejel v proračunu za 2006 in 2007, da smo prvič po petih letih, nazaj sicer nisem šel preverjat, ampak prva dokapitalizacija od leta 2000 stanovanjskemu skladu, od katerega je Slovenija dobila samo aferice in zgodbe, je bilo za 3 milijarde v letu 2006 in v letu 2007 še dodatne 3 milijarde, in pa dolgoročna sistemska rešitev. Kar se pa tiče olajšave, glede vprašanja, ko je bilo že dvakrat izpostavljeno, to je vprašanje denacionalizacije. Dobro veste, da je ta zakon bil sprejet v preteklosti. Državni zbor v prejšnjih sestavah je ta zakon sprejel v takšni naravi, da to ne bo obdavčeno. Ta vlada in ta državni zbor so prišli do sporazuma lani, da se prvič to obdavči, in sicer 50%. Za tem sporazumem stojimo, če se je kdo premislil z druge strani, pa naj sam sebi razlaga. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Prosim za prijavo ponovno. Prijava poteka. Hvala lepa. Imamo še 5 prijavljenih. Prvi ima besedo gospod poslanec Germič.
Hvala lepa za besedo. Malo prej smo lahko poslušali razpravo kolega iz koalicije in v velikem delu bi bilo mogoče pritrditi njegovi razpravi. Seveda pa se ne morem strinjati, da so ukrepi vlade naravnani v to smer. Ko govorimo o tem, na kakšen način zagotavljati socialno varnost, govorimo o tem, da je najboljša oblika seveda imeti redno delo. Zakaj se pojavlja vedno več zaposlovanja za določen čas? Zakaj se pojavljajo vedno večje številke brezposelnih med mladimi? To lahko ocenjujemo tudi skozi ukrepe vlade, ki jih je peljala v zadnjih dveh letih. Samo spomnimo se, kaj nam ponuja skozi zakon o socialnem varstvu in zaposlovanju in zavarovanju brezposelnosti. Mladim ponujamo vsako delo, torej velik razkorak med tem kako iskati zaposlitev, in med tem, kakšni so ukrepi te vlade. Če te ukrepe na področju dela, na področju sociale povezujemo tudi skozi družinsko politiko, in ukrep, ki ga danes tukaj z amandmajem ponujamo, torej olajšavo tudi za reševanje stanovanjskega problema, seveda potem lahko govorimo o tem, da ukrepi vlade pač niso konsistentni. Vlada pač ne ponuja takšnih rešitev, ki bi bile v tej smeri tudi naravnane. Zato je predlog amandmaja, da delu prebivalcev, tistim, ki želijo imeti podporo pri reševanju svojega stanovanjskega problema, da jim to omogočimo skozi dohodninsko zakonodajo. Jaz bi bil zelo vesel in bi se tudi s kolegom poslancem strinjal, če bi bili vsi ostali ukrepi tako naravnani, da tega mi danes tukaj ne bi potrebovali uveljavljati na način posebne olajšave, za katero vi ocenjujete, da je takšen problem, da bo sprožil v izračunu takšen problem, da tega ni moč uvesti. Jaz sem prepričan, da to lahko naredimo, samo volje pač v tem trenutku ni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima kolega Potrč.
Hvala lepa. Jaz bi gospodu ministru želel pojasniti samo svoj način videnja, sprejemanja odločitev v zvezi z denacionalizacijo. Ne trdim, da je edini objektivni, je pa bistveno drugačen od tistega, kot ga vidi gospod minister. Leta 1991 novembra je bil zakon sprejet. Sprejela ga je Demosova večina. Legalno, bil je po ustreznih postopkih sprejet, vendar je branil interes določene skupine in določene politične opcije. Od takrat naprej smo ga nekateri poskušali spreminjati, vendar neuspešno. Ko je enkrat slaba polovica bila izvršena, sem si jaz nehal prizadevati, da bi ga spremenil, ker se mi je zdelo nemogoče posegati z novimi zakonskimi odločitvami v nekaj, kar je za več kot polovico upravičencev že izvršeno. In od takrat naprej ga izvajamo do konca in ga bomo do konca izvedli. Kdorkoli želi biti malo objektiven, mora priznati, da ni bilo evropske države v tranziciji ali ne, ki bi nekaj podobnega sprejela. Ni problem denacionalizacija da ali ne, ampak kako in v kakšnem obsegu in na kakšen način. In je Slovenija bila edina, ki je vračala vse, ki je vračala po kriterijih, ki so dajali pomembne prednosti ljudem, predvsem potomcem, ki so živeli v tujini in cerkvi. In to sta dve kategoriji, ki sta največ dobili. Če kdo misli, da je grozno veliko dobil tisti, ki mu je bilo stanovanje ali pa hiša s štirimi ali petimi stanovanji nacionalizirana leta, ne vem, 1958, pa da je dobil tukaj nazaj, da je dobil grozno premoženje, ali kmete, ki so dobili dva ali tri hektarje. Ne, to ni bil smisel denacionalizacije. To je bil drugje. Potomci, ki so živeli v tujini, pa cerkev, ti so dobili. In ko smo se takrat odločili, da gremo še v markah, plus 6% realno. Poglejte, dve stvari morate takrat upoštevati. Najprej dejstvo, da takrat nobene obresti niso bile obdavčene, tudi te ne, ampak tudi nobene druge ne. In drugo, kakšna je bila takrat inflacija in marka plus 6% je bila relativno povprečna obrestna mera. Kaj je pa danes evro in 6%, pa veste vi boljše od mene, ker se s financami ukvarjate. Pomeni vsaj trikrat toliko, kot je povprečna obrestna mera, ki jo lahko sicer dobiš. In danes vse druge obdavčujemo, ta del pa polovico opraščamo. In vsi, ki opozarjajo, da gre tukaj za neenakost, imajo prav. Je pa to zopet, kot je bila leta 1991, politična odločitev te večine. Hvala.
Hvala lepa. K besedi vabim kolegico Žgajner Tavš.
Hvala lepa. Jaz se bom več ali manj v tem svojem izvajanju osredotočila na izvajanje kolega iz SDS, gospoda Starmana. Zakaj? Zato, ker ocenjujem, da je bilo v njegovem izvajanju ogromno leporečja. Roko na srce, ogromno leporečja. Gospoda Starmana moti oziroma pravi, da so razlogi drugje, da bi bilo potrebno urediti druga področja. Ocenjuje, kar je seveda prav, da ocenjuje tako, da je večina ljudi v naši državi danes zaposlenih za določen čas. Ampak to je bila intenca te vlade, v javnem sektorju, v okviru javnega sektorja, tudi drugje, da bomo lažje sledili ne vem kakšnim evropskim trendom oziroma da bo večja pretočnost v zaposlovanju. Pa ne ga hecat. In ne nazadnje, veste, gospod Starman, tudi v okviru te zakonodaje zaposlovanja je bil pod to vlado uveden nekrivdni razlog oziroma odpuščanje iz nekrivdnih razlogov. Gospod Šircelj, pravite, da olajšave niso možne, stanovanjske olajšave v okviru tega člena oziroma tega amandmaja, in to zaradi enostavnosti postopka, ker je želja te vlade v okviru zakona o dohodnini poenostaviti postopek odmere dohodnine. Meni je žal, da upate to izreči na glas, ko govorimo o reševanju stanovanjskega problema, ko govorimo o stanovanjskih olajšavah. Me zanima, kaj boste rekli v okviru 142. člena, ki pa dejansko ne sledi poenostavitvi postopka odmere dohodnine, ampak otežuje postopek odmere dohodnine. To je iz tistih 0,5% pri odmeri dohodnine, ki jo bodo lahko državljanke in državljani namenjali, bom rekla, ne v celoti po lastni presoji, ampak na podlagi vladnih kriterijev, tudi in predvsem za splošno koristne organizacije. Kaj pa pomeni splošno koristna organizacija, pa vsi prav dobro vemo. Pa se bom vrnila oziroma ne bom se vrnila samo dotaknila na denacionalizacijskih upravičencu in dvojne morale te vlade. Dovolite pa, ne bom predolga. Gospod Janez Janša, premier te vlade, je včeraj na seji ob vprašanjih oziroma odgovorih na poslanska vprašanja dejal, da ta vlada poskuša varčevati tam, kjer se da. Žalostno, da ta vlada poskuša varčevati v okviru reševanja stanovanjske problematike pri mladih, da poskuša reševati nenazadnje tudi v okviru socialnih transferov, do katerih so upravičeni najnižji sloji prebivalcev. Ampak o tem bomo še govorili, ne danes, ampak v okviru te seje. Dovolite čisto za zaključek. Jaz se bojim, da je kolega Starman pravzaprav tisti ali pa eden izmed tistih, ki je najbolj odgovoren za to, da bi pravzaprav predlagal prave finančne rešitve. Jaz vsekakor bom podprla ta amandma, ker ocenjujem, da je to korak naprej, korak naprej k reševanju stanovanjske problematike. Ko smo že govorili oziroma, ko sem slišala, da bi bilo najprej treba narediti analizo stanja. Analiza stanja na področju stanovanjske problematike je narejena in posplošeno povedano: ta analiza je katastrofalna oziroma stanje je katastrofalno. Nenazadnje zanima me, kajti ocenjujem, da je takšno ravnanje vlade odmik od koalicijske pogodbe, pa mi dovolite, da čisto za konec omenim zgolj in samo, kaj je ta vlada zapisala v koalicijski pogodbi, pod katero so podpisane SDS, DeSUS, Nova Slovenija in SLS. Koalicija bo vodila prav natalno usmerjeno družinsko politiko z izboljšanjem možnosti za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter družinam naklonjeno davčno in stanovanjsko politiko. Pa gre res zgolj za besede na papirju oziroma žal papir premore čisto vse.
Hvala lepa. Besedo ima kolega poslanec Horvat.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Nekatere razprave, če jih poslušam in seveda če jih poslušajo tudi tisti, ki spremljajo to naše zasedanje, gre v to smer, v to vsebino, da človek dobi občutek, da preko davčne zakonodaje rešujemo stanovanjske probleme. Če govorimo o tej zadevi, o stanovanjski problematiki, imamo, saj smo to danes že slišali, veliko drugih inštrumentov, ki dejansko spodbujajo in ustvarjajo pozitivno okolje za reševanje stanovanjskega problema. Začeti pa moramo verjetno v nekaterih lokalnih skupnostih. Imamo namreč primere, ko nekatere občine pravzaprav niti nimajo sprejetih zazidalnih načrtov, da o cenah parcel niti ne govorim. Od tega trenutka pa, gospod predsedujoči, samo o amandmaju, ki pomeni pravzaprav ponovno uvajanje olajšave za rešitev stanovanjskega problema, in sicer v obliki davčnega kredita. Kako jaz razumem razloge za ukinitev dosedanje olajšave? Razumem jih tako, da sta gotovo enostavnost in preglednost davčnega sistema, torej tudi davčnih olajšav, da sta bila pomembna cilja pri pripravi nove davčne zakonodaje. Zato se s predlogom novega zakona o dohodnini predlaga ukinitev določenih olajšav. Posamezne socialno-ekonomske cilje, posebej, če se jih poskuša doseči pri ožji skupini zavezancev, je primerneje zasledovati z drugimi nedavčnimi instrumenti, kajti davčni sistem, kot že rečeno, je omejen pri doseganju navedenih ciljev. Preko drugih sistemov, ki smo jih danes že slišali s strani gospoda državnega sekretarja, je namreč mogoče doseči boljše ciljanje želenih učinkov na posamezno ciljno skupino. Ukinitev določenih olajšav je nadomeščena s povečanjem splošne olajšave in uvedbo manjše progresivnosti obdavčitve. O tem pri tej točki nismo veliko govorili. Potrebno je podčrtati zmanjšanje progresivnosti obdavčitve, kar v splošnem pomeni večji razpoložljivi dohodek zavezancev. Modelski izračuni, ki so bili narejeni in nam posredovani na osnovi podatkov iz leta 2005, me ne prepričujejo. Narejeni so pravzaprav na eno decimalko natančno. In tisti, ki jim ne zaupa, si lahko te podatke sam pridobi in si naredi modelski izračun. Večji dohodek pa bo namenjen za kritje tudi porabljenih sredstev za reševanje stanovanjskih problemov zavezancev. Tako jaz razumem to ukinitev dosedanje olajšave za reševanje stanovanjskega problema, zato tega amandmaja s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima kolega poslanec mag. Cvikl.
Zelo kratko gospodu ministru. Dogovor je prekršila vlada. Zakon, ki je uvedel 50% olajšavo, oprostitev za denacionalizacijske opravičence, je tudi uvedel 4% olajšavo za stanovanjsko gradnjo. 4% olajšavo je ukinila vlada, mi jo vračamo nazaj. Zakaj? Zato, da bi tistih 10 tisoč evrov, ki jih da nekomu, minister jih da nekomu, ki dobi milijon evrov obveznic, dali 20 družinam s tremi otroci, pa bi vsaka od njih dobila po 500 evrov davčnega kredita. To predlagamo. To naj sprejme, pa imamo dogovor. Reči pa, da mi nasprotujemo ukinitvi olajšave za tiste, ki dobijo milijone evrov, ker smo nekoč pritrdili temu, da smo uvedli vsaj 50% obdavčitev, minister je namreč hotel popolnoma ukiniti obdavčevanje obresti za denacionalizacijske upravičence. Popolnoma! Predlog vlade je bil, nič plačila obresti. Zato predlagam, gospod minister, da si pogledate, kdo je prekršil dogovor. 4% olajšavo ste ukinili vi kot vlada, ker ste imeli problem izračunati. Res je malo težje izračunati 4%, zato imate davčni kredit predlagan. Zelo enostavno je davčni kredit izračunati. Tega ne sprejemate. Zato predlagam, poslanke in poslanci, predvsem iz SLS, tisti, ki ste govorili, da je minister Podobnik to predlagal, pa tudi Slovenske demokratske stranke, če že predlagate hipotekarne obveznice. Kdo pa bo jemal hipotekarne obveznice, če ne bo olajšav za obresti? Podprite amandma in rešujte tisto, da bo gospod Janša vsaj malo verodostojen, če že govori, da je rodnost njegov prvi cilj. Malo dvomim.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o tem členu in dveh amandmajih? Prosim, da se prijavite. Hvala lepa. Besedo ima kolega poslanec. [[Se odpoveduje.]] Naslednji ima besedo mag. Cvikl.
Pričakujem, da bo predvsem minister prišel nazaj, pa nam povedal to, kar je bilo povedano. Hvala.
Zaenkrat se predstavnik vlade ni prijavil k razpravi. Naslednji je na vrsti kolega poslanec Prijatelj.
Hvala lepa za besedo. Mene zanima predvsem to, kar sem že prej v razpravi vprašal, pa nisem dobil odgovora. Ko vladni predstavniki govorijo, rečeno je bilo, citiram, "nihče ne bo v slabšem položaju", to preprosto ni res. Prosil bi, da mi lahko odgovorite, ne samo meni, tudi drugim, ki nas gledajo, zakaj lažete vsej slovenski javnosti, da oškodovanja na tem področju pri mladih ne bo. Gre za 103.000 ljudi, ki bodo neenaki pred zakonom. Enakost pred zakonom pa je tudi ustavna norma, mar ne?
Hvala lepa. Naslednji ima besedo kolega poslanec Kovačič. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Predloga amandmaja poslanske skupine LDS ne bom podprl. Ugotavljam pa, da se tudi danes ponavlja, tako kot vedno doslej, kadar je državni zbor v sedanji sestavi obravnaval davčne zakone ali pa proračunske dokumente, ta podobna demagoška razprava. Opozicijski poslanci so vedno jedro svojih razprav v tem sklopu usmerjali v črnoglede napovedi, kaj vse groznega se bo zgodilo in koliko škode bodo povzročile posamezne zakonske norme. Tudi danes se ta zgodba ponavlja. Ponovno govorite, kako bo novela zakona o dohodnini povzročila večjo obremenitev in poslabšala življenjske razmere določenim skupinam ljudi. In to naj bi bilo storjeno zaradi zmanjšanja posebnih olajšav na področju stanovanjskega reševanja, pa tudi na drugih področjih. Gre za podobno zgodbo demagoško. Zato naj bi bili eni državljani bolj protežirani kot drugi, eni naj bi bili manj enakopravni kot drugi, ki bi zaradi ukinitve posebnih olajšav izgubili. Tudi to se danes ponavlja praktično z vsako razpravo opozicijskih poslancev. Nič ne pomaga prepričevanje, da to, kar izgubljajo z ukinitvijo posebne davčne olajšave, na primer na tem področju, o katerem amandma govori, to je na področju stanovanjskega reševanja, velja pa tudi enako za druga področja, da pridobijo in celo več na drugih področjih oziroma da pridobijo s povečanjem splošne olajšave več, kot izgubijo z ukinitvijo posebne olajšave. Na eni strani gre za splošno olajšavo, ki se povečuje in s tem kompenzira negativni učinek posebne olajšave. To je eno. Zaradi tega je na tak način tudi zagotovljena konsistentnost davčne zakonodaje, ki ustvarja učinkovit sistem, ki med drugim zagotavlja tudi gospodarski razvoj. Če pa ta sistem kljub kompenzaciji v obliki splošne oziroma v obliki povečanja splošne olajšave, v posameznih primerih povzroči nek socialni problem, se ta socialni problem mora reševati na področjih, kjer država zagotavlja reševanje socialnih problemov, in sicer na področju druge zakonodaje, ki ureja posamezno področje, kjer se socialni problem pojavi, potem tudi na ravni vlade ali ministrstev s posebnimi ukrepi, ki jih vlada ali ministrstva sprejemajo. Državni sekretar je v svoji razpravi zelo jasno naštel vse tiste predpise in določila, ki konkretno rešujejo stanovanjsko problematiko mladih družin, in tudi tiste ukrepe, ki pri tem stimulirajo mlade družine. Predsednik vlade je včeraj tudi zelo jasno povedal, da davčni sistem ureja in mora zagotoviti učinkovito funkcioniranje države in ob tem zasledovati čim večji gospodarski razvoj, s tem, da gospodarstvo kar najbolj razbremeni. Reševanje socialnih problemov in težav pa je področje druge zakonodaje in drugih vladnih ukrepov, ki pa jih ta država tudi dejansko zagotavlja. Morda bi se dalo narediti še kaj več, se strinjam, v redu, ampak to urejajmo potem na tistem področju, kjer se to ureja, ne pa z dohodninskim zakonom. Ne mešajmo hrušk in jabolk, če želimo poenostavljen in bolj učinkovit davčni sistem. Pa še nekaj bi želel povedati. Tako kot doslej, ko ste vedno napovedovali enako, kaj vse slabega se bo zgodilo, če bo sprejeto to ali to določilo, ta ali ta zakon na področju davčnih predpisov in seveda tudi na področju proračuna, vedno je bilo enako: to bo katastrofa, to bo povzročilo neenakost. Tako je tudi danes. Vedno govorite, to se bo zgodilo, bo, bo, bo. Vendar tega, kar ste napovedovali, ni in ni bilo, tega ni, celo nasprotno, rezultati na področju gospodarstva so celo najboljši doslej, vi ste pa napovedovali gospodarski potop in danes to ponavljate. Ali vam ni nerodno, da kljub temu, da se vaše črne napovedi nikoli niso uresničile, kljub temu spet črnogledo napovedujete tudi danes, kaj bo, kaj bo in kaj bo? Prepričan sem, da ne bo tako kot napovedujete. Tudi zaradi izkušenj, ki jih imam v teh dveh letih. Bo drugače, bo drugače, kot je bilo tudi doslej vedno drugače kot ste napovedovali. Bo tako, po mojem mnenju, kot tudi iz samega zakona, ki ga danes obravnavamo, izhaja. Ta zakon zagotavlja poenostavitev dohodninske zakonodaje, razbremenjuje gospodarstvo, stimulira podjetništvo in inovativnost. Zakaj nekateri tako vehementno in demagoško temu, vsekakor pozitivnemu učinku in pozitivnim učinkom, nasprotujete? Ali morda zato, ker ne želite, da bi bili ti cilji, ki Slovenijo peljejo naprej, ki Slovenijo peljejo okrog tistih držav, ki so danes v razvoju še pred nami, da se ti cilji ne bi uresničili? Ali je to vaš cilj, morda?
Hvala lepa. Vendarle bi prosil, da poskušate ostati v okviru 112. člena in pričujočih amandmajev. Besedo ima kolega poslanec Starman. Prosim.
Hvala lepa ponovno za besedo. Hvala za kompliment kolegice, ker sem do sedaj mislil, da leporečja ne obvladam, poskušam vedno poiskati strokovne argumente in govoriti to, kar si lahko podprem tudi s številkami in dejanskimi stanji. Dejstvo je, da, jaz sem povedal, teoretsko je možno, glede na amandma, ki je predlagan, kjer lahko vsakdo, ki rešuje, izboljšuje, daje najemnino za stanovanje, to olajšavo lahko uveljavi do višine 200 oziroma dodatnih 80, 100 tolarjev. To je, če rečemo, da je ta možnost, da jo izkoristijo vsi davkoplačevalci, je to 1 milijonov 276 krat 200 evrov, če vzamem najnižjo možno varianto, je to 255.2 milijona evrov oziroma če to malo preračunamo, je to politično 60 milijard tolarjev. To je pač teoretska možnost in meni se zdi, da ni prav, da s to olajšavo na tak način rešujemo stanovanjski problem mladih, ker bi to rešili enostavneje, da rečemo, vsem skupaj se splošna olajšava poveča za 200 evrov, kar je 48 tisoč tolarjev. Glede na amandma, kot je praktično čisto vsak lahko uveljavlja teh 200. In je vseeno, da zbiramo račune, nimamo komplikacij, rečemo, predlog je tak, da bi vsak dobil toliko, kar pa ni prav. Cilj je, da dejansko mladi dobijo stanovanje pa vse skupaj. Zato je treba ta denar, ki ga mislimo dati, drugje, na drugačen način, ciljno usmeriti. Ali skozi kredite dodatne na stanovanjskih skladih, ki jih imamo za ta namen, ali za zmanjšanje, za dajanje garancij za stanovanja ali za povrnitev dela stroškov kreditov. Tistim konkretnim na tistih zadevah. Povedal sem tudi to, da praktično problema, stanovanja 50 let nismo imeli. Vsak je dobil ali kredite oziroma je država iz skupnega fonda 4% gradila stanovanja. Vsi smo imeli in stanovanjski fond je bil bogat. Dejstvo pa je, da mladi nimajo res nobenih možnosti. Kot sem rekel, če so zaposleni za določen čas, ne more dobiti kredita na 15 let, pa konec, če mu na nek način ne pomagamo. In ne more praktično sam graditi. Cene stanovanj so v oblakih in položaj mlade družine danes ali pa pred 20. leti je popolnoma drugačen, kar se tiče tega problema. Zelo konkretno sem jaz tole govoril, tudi mislim konkretno. Mislim, da prostor ni pravi, da pa je treba nekaj nekje, v nekih drugih virih za to področje narediti. Narediti je treba sistematsko, zelo konkretno in usmeriti sredstva, ki jih hočemo v ta namen nameniti, točno na tisto ciljno skupino, ki jih najbolj potrebuje. S tem ne rešujemo nobenega problema, pa si ustvarjamo eno potencialno veliko večjo luknjo, kot jo računamo. Treba je pa nameniti, imamo cel kup možnosti v okviru stanovanjskih shem, v okviru dodatnega varčevanja oziroma sofinanciranja gradenj. Potrdim pa še enkrat, pogoji za gradnjo, za vlaganje mladih, so nemogoči. Stanovanjski trg dviguje oblak, tisti, ki so si pridobili ogromno denarja, kupujejo po pet stanovanj na rezervo oziroma tisti, ki so jih dobili zastonj, ki smo jih skupaj zgradili, praktično manipulirajo in dvigujejo najemnine in peljejo te stvari v oblake. Moramo tukaj nekaj narediti. Zelo kritično sem tukaj nastopil, mislim pa, da prostor ni tale dodatek tukaj, kot je. Hvala lepa.
Hvala lepa. In še gospa Žgajner Tavš.
Medtem ko nekateri mislijo, da to ni dobra rešitev oziroma da ne sodi v taki obliki v tak zakon, vem, da je to korak naprej. Ne bom rekla, je to edina rešitev, ampak je nedvomno ena izmed pozitivnih rešitev, ki sledi, če hočete, tudi začrtanim smernicam te vlade v okviru koalicijske pogodbe. Boljša pozitivna stanovanjska politika za mlade, za mlade družine, za vse državljanke in državljane naše republike. Veste, mene skrbi, pa nočem biti nesramna, ampak res me skrbi, da se eni in isti zavzemajo oziroma jih skrbi nekaj 100 ljudi, da jih skrbi cerkev kot največji denacionalizacijski opravičenec v naši državi. Njim ja, 50% olajšavo. 104 tisočim oziroma okrog 100 tisoč ljudi v naši državi, tistih, ki jim je bila v letu 2005 že priznana stanovanjska olajšava, ne, njim pa ne. Toliko o enakopravnosti. In to je tisto, kar sem želela govoriti oziroma povedati, ko sem govorila o leporečju. Tega je še in še bilo slišati včeraj in ga je slišati in ga še bo slišati danes s strani vladnih in koalicijskih predstavnikov, tistih, ki se upajo oglasiti.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o 112. členu in amandmajih? Ponovno odpiram prijavo in se prosim prijavite. Hvala lepa. Prvi ima besedo gospod Germič, prosim.
Hvala lepa za besedo. Jaz bi želel na koncu še enkrat opozoriti na konkretne številke. Lani je skoraj 104 tisoč davčnih zavezancev uveljavljalo zakonodajo 4%, torej 104 tisoč. Ta olajšava se zdaj odpravlja. Še enkrat ponavljam, več kot 60% davčnih zavezancev je obremenjenih s 16% davčno stopnjo in za te skupine - recimo -izračun pokaže, da tisti, ki ima enega družinskega člana in rešuje svoj stanovanjski problem, bodo na slabšem. Izračuni pokažejo, da bodo na slabšem. Torej ne govorim o minornih skupinah, govorim o natančnih računih in govorim o ekonomsko oziroma socialno bolj neugodnih skupinah, o tem danes tukaj konkretno govorimo in ti bodo na slabšem. In za zaključek bi želel samo še povedati, ko je vlada uvedla s spremembo zakonodaje 4% stopnjo, je veliko davčnih zavezancev pričakovalo dolgoročnost tega ukrepa. In seveda z odpravo tega ukrepa bodo ti ljudje postavljeni v drugačno, težjo situacijo, ko bodo seveda morali odplačevati obveznosti najemov finančnih sredstev za reševanje svojega stanovanjskega problema. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Horvat.
Hvala lepa. Zavezanci za dohodnino smo imeli veliko pripomb na obrazec za odmero dohodnine za leto 2005, na tako imenovani Mramorjev obrazec. Ni naključje, da je na Davčno upravo Republike Slovenije prišlo toliko vprašanj, je klicalo toliko davčnih zavezancev, ki so enostavno prosili za pomoč, kako izpolniti ta obrazec, izjemno kompliciran. Danes, hvala bogu sem vesel, da imamo v davčnem postopku dobre rešitve in tega nihče ni kritiziral. To pomeni, da so dobre rešitve. In ukinitev olajšave je tudi pogojena z rešitvami v zakonu o davčnem postopku, ki prinaša v prvi fazi sistem predizpolnjenih napovedi in kasneje sistem celo informativnega izračuna dohodnine davčnega organa. Seveda, še enkrat je pa le treba povedati, ukinitev olajšave ne pomeni, da bi z njo prizadeli davčne zavezance, predvsem tiste, ki skrbijo za reševanje stanovanjskega problema. Zato pa se povečuje splošna olajšava, ki na nek način kompenzira oziroma amortizira ukinitev te olajšave. Hvala lepa.
Hvala lepa. In še mag. Cvikl.
Gospod Horvat, nehajte se sprenevedati! Nič ne ukinja, splošna olajšava se dvigne za 3 evre! Ukinitev tega pa vzame 30 evrov! Razlika je minus 27 evrov, gospod Horvat, na mesec! Kaj vam pa je?! Zelo enostavno. Poglejte, mi opozarjamo in predlagamo amandma zato, da odpravimo eno večjih neumnosti v tem zakonu. Ta zakon res 800.000 da samo za dve kavi več na mesec, medtem ko 10.000 daje za en BMW v času mandata vlade. To je značilnost tega zakona. Ampak ta zakon hkrati tudi dobre rešitve, ki so bile uvedene z letom 2004 in dopolnjene v letu 2005, popolnoma ukinja - rešitve, ki so temelj gospodarske rasti. In, gospod Kovačič, od kje pa vi mislite, da je visoko gospodarsko povpraševanje in rast tega, če ne iz kreditov, katerih obresti lahko dajejo ljudje sedaj, ko so ti krediti na 10, 15 let, prvič so jih sposobni vzeti in jih dajejo v stanovanjsko olajšavo. Kje pa živite? Ali živite na luni? To se dogaja v Sloveniji. In če tega ne veste, bi lahko vprašali gospoda Arharja. Zdaj se bo vrnil nazaj v Bank Avstrijo in tam se bo ukvarjal točno s tem - z dajanjem stanovanjskih kreditov. In upam, da se bo ukvarjal s tem. Zato predlagam, dajte podpreti gospoda Arharja, da bo lahko še naprej opravljal svoj posel v Bank Avstrija, dajanje stanovanjskih kreditov. Podprite amandma.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Odpiram razpravo o 114. členu in amandmaju poslanskega kluba LDS. Želi kdo razpravljati? Vseeno naj formaliziram in sprožim prijavo. Hvala lepa. Besedo imata samo gospod Koren in predstavnik vlade. Prosim!
Hvala, predsedujoči, za besedo. Lep pozdrav poslancem in poslanki! V 114. členu zakona o dohodnini je opredeljena olajšava za vzdrževane družinske člane. Osebno, pa tudi moji poslanski kolegi v Novi Sloveniji smo veseli, da so se povečale olajšave za vzdrževane otroke za velike družine. To je od tretjega otroka naprej. Stopnja progresivnosti davčnih olajšav od tretjega otroka naprej se je povečala s 748 evrov na 1500 evrov. To pomeni, da se bo relativni položaj družin z več otroki v primerjavi z zavezanci z enakimi dohodki brez otrok, ne le ohranil, ampak celo nekoliko, čeprav malo, izboljšal. Mnogi v Sloveniji smo veseli, da ima ministrstvo za finance posluh za velike družine. S povečanjem davčne olajšave te splošne delno odpravljamo tudi izpad olajšav za ureditev stanovanjskega problema, kar smo pravkar govorili, čeprav moram tudi jaz povedati, da je rešitev stanovanjske problematike je potrebno rešiti. Jaz osebno se bom za to, da se bo mladim olajšalo priti do potrebnega stanovanja, sprejela ustrezna in potrebna zakonodaja. Pred nami je amandma, ki bi pomenil, da bi bil izračun dohodnine zopet kompliciran, da zakon ne bi sledil poenostavitvi postopka. S povečanjem splošne olajšave je zajeta večina olajšav, ki jih predlaga poslanski klub LDS, pa naj gre tukaj tako za zdravstvene preglede, šolnine pa tudi druge olajšave. Cilj predlaganega zakona je poenostavitev obrazcev in pa za izračun dohodnine. In ker so vse te olajšave zajete tako v povečani splošni olajšavi, kot tudi v povečanih olajšavah za vzdrževane družinske člane, zato ta amandma ni smiseln in ga osebno ne bom podprl, pa tudi kolegi v poslanski skupini ne. Zavedam se, da bi vsak želel še nekatere olajšave, ki bi jih lahko uveljavljal, ampak z vidika poenostavitve in pred izpolnjevanjem davčne napovedi oziroma kasneje, ko bi imeli le informativni izračun dohodnine, bi bilo vključevanje še vrste olajšav nesmiselno oziroma bi zakon poslabšali. Dvignila se je splošna olajšava, ki v veliki meri povečuje olajšave vsem zavezancem in dobrobit še na nekatere posebne, ki bi v veliki meri povečale olajšave vsem zavezancem in dobrobiti še na nekatere posebne nesmisle. Nima smisla zavajati javnost, saj se v predlaganem zakonu znižujejo davčne stopnje in bo vsak zavezanec plačal manj dohodnine. Prišlo bo do bistvenih poenostavitev in dohodnine v prihodnje ne bomo več napovedovali, ampak bomo iz davčnega urada dobili informativne izračune dohodnine. To pa je tista bistvena prednost, ki jo je potrebno podpreti in s sprejetjem predlaganih amandmajev, po mojem mnenju prav te zadeve rušimo. V Novi Sloveniji smo veseli, da se pri zakonu gleda na človeka, na posameznika, na družine, da se vsakemu položaj izboljšuje in hkrati uvaja poenostavitve, ki prinašajo dejstvo, da dohodnine ne bo potrebno več napovedovati.
Hvala lepa. Besedo ima gospod državni sekretar.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči! Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Naveden amandma oziroma predložen amandma je vložen k členu, ki določa posebno olajšavo za vzdrževane družinske člane in zaradi tega vsebinsko po našem mnenju ne sodi sem. Prav tako predložen amandma ni v skladu z izhodišči zakona o dohodnini in sicer z izhodišči v smislu, da se ukinejo posebne olajšave in da se na račun enostavnosti in preglednosti davčnega sistema zagotovi učinkovito pobiranje davkov. Navsezadnje tudi že obstoječe posebne olajšave v višini 2% davčne osnove na podlagi analiz niso dale rešitev na vseh področjih, ki se tukaj dejansko predlagajo. Namreč, vedno se postavlja vprašanje, ali dati posebne olajšave ali znižati stopnje. In v tem predlogu se je vlada odločila, da dejansko zniža stopnje in da drugi strani poenostavi celoten sistem obračunavanja dohodnine, kar bo šlo seveda tudi v korist tako davčnih zavezancev, kot davčne uprave. Zaradi tega se amandma vladi ne zdi sprejemljiv. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno vabim k razpravi. Prosim, da se prijavite. Prijava teče. Hvala lepa. Mag. Cvikl, prosim.
Sporočam slovenski javnosti, da je Nova Slovenija, vlada, gospod Janša vesela, da se ukinja olajšave za šolnine, učbenike, strokovno literaturo, zdravila. To je politika. Ukinjate olajšave za to, kar je temelj razvoja družbe, ki konkurira svetovnemu gospodarstvu, investiranje v znanje. Je to prava politika - poslanci podprite amandma, da malo popravimo neumnosti po tem zakonu.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ponovno odpiram prijavo. Hvala lepa. Prvi ima besedo gospod Kovačič.
Hvala lepa. Jaz ne vem, kako da kljub tolikokratnemu pojasnjevanju, da se nič ne poslabšuje, da se ne ukinjajo olajšave, zato da bi nekdo bil na slabšem, ampak se ta stvar kompenzira s povečanjem splošne olajšave in seveda tudi da se socialni problemi rešujejo z drugo zakonodajo in z drugimi ukrepi na tem področju, pa kljub temu se stalno ponavlja to črno napovedovanje. Jaz ne vem, če ste že petnajstkrat do sedaj falili v svojih napovedih, ne vem, ali vam bo kdo sploh verjel. Saj že s tega vidika niste verodostojni. In tole, kar ste ravnokar povedal, gospod Cvikl, je ponovno v tem, ali vi tudi mislite, da večkratna ponovitev laži postane resnica? Ne in to se ne bo zgodilo.
Hvala lepa. Prosim.
Jaz bi predlagal, gospod predsedujoči, proceduralno, da gospodu Kovačiču poveste, da govorimo o amandmaju in o ničemer drugem. Drugače pa samo en podatek. 16% [[...]]
Gospod Cvikl, to ni proceduralno.
Moj proceduralni predlog je, da gospoda Kovačiča opozorite na to, da senaj usmeri na amandma, ne pa na posamezne poslance. Jaz sem samo prebral to, kar piše v amandmaju. Mi predlagamo vrnitev olajšave za učbenike, strokovno literaturo.
Gospod Cvikl, sami veste, kakšen je namen postopkovnega vprašanja.
Hvala lepa.
Hvala lepa za uvidevnost. Besedo ima gospod Koren.
Tudi meni se zdi potrebno, da sporočim po dezinformaciji mag. Cvikla slovenski javnosti, da Nova Slovenija dviguje splošno olajšavo in da s tem ne bo prav nihče prav nič prikrajšan zaradi tega, ker ne bomo sprejeli njihovega amandmaja. Morda pa je potrebno slovenski javnosti sporočiti še nekaj drugih stvari. S sprejetjem predlaganega zakona bomo prihranili njim mnogo časa in mnogo energije, ko jim ne bo treba zbirati, hraniti, pridobivati podatkov, izpolnjevati zahtevnih obrazcev, si iskati in za to plačati drage strokovnjake, da jim pomagajo izpolniti davčne napovedi, da jim preračunavajo varianto, ki bo najbolj primerna in najbolj ugodna. Tega vsega jim ne bo potrebno več delati. In prihranek že s tem bo ogromen. Več, kot pa bi bilo s to olajšavo, ki jo predlagate. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še državni sekretar.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči! Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Pri pripravi davčne zakonodaje, vključno pri pripravi oziroma odločitvi o tem, katere olajšave so vključene v zakon o dohodnini in katere ne, je vlada na podlagi proučitve, na podlagi analiz ugotovila, da nekatere od dosedanjih olajšav niso dale zadovoljivih učinkov in da je navsezadnje tudi v skladu s stroko in v skladu z mnenji nekaterih strokovnih mednarodnih inštitucij sprejeta odločitev in koncept zakona, da se namesto olajšav za različne namene pristopi k temu, da se znižuje davčne stopnje. Navsezadnje je z zmanjšano progresijo, z zniževanjem davčnih stopenj pri dohodnini, s krčenjem davčnih razredov, z ukinitvijo največje davčne stopnje v višini 50% narejena politika, ki bo zagotovila tudi razvoj šolstva, tudi razvoj na področju inovacij in invencij in je seveda davčna zakonodaja le ena izmed vseh politik, ki jih vlada odgovorno vodi v tem mandatu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kot sem opazil, je še nekaj željnih razpravljavcev. Tako da ponovno odpiram prijavo. Prosim. Hvala lepa. Imamo še gospoda Bajca. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. Nisem se mislil oglašati, vendar glede na tisti uvod k temu amandmaju, ki ga je omenil kolega Cvikl, sem ocenil, da je potrebno, da se oglasim. Dvignjena splošna olajšava dejansko prinaša vsem enako. Ob upoštevanju in ob eventualnem sprejemu amandmaja takega kot je predlagan, pa mislim, da temu ne bi bilo tako, vsaj tistim ne z nižjo davčno osnovo, glede na to, da tukaj govori o odstotkih in govori za posamezne namene. Mislim, da marsikdo z nižjo davčno osnovo, si katerega od teh priviligiranih v višini 10% ne bo mogel oziroma si ne more privoščiti. Zaradi tega mislim, da sledi ta splošna olajšava, ki izenačuje tiste z visoko in tiste z nizko davčno osnovo, da je ta prava, ne pa ponovno uvajanje nekih razlik in uveljavlja lahko tisti, ki ima - bom rekel - visoko davčno osnovno in tudi postane davčni zavezanec. Zaradi tega ta amandma ne bom podprl. Hvala.
Hvala lepa. Vidim, da nihče več ne želi razpravljati in zato zaključujem razpravo k tem členu in amandmaju. V razpravo dajem 142. člen in amandma poslanske skupine SD in amandma poslanske skupine SNS. Želi kdo razpravljati? Odpiram prijavo, prosim, da se prijavite. Hvala lepa. Prva ima besedo mag. Potrata. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci in predstavniki vlade. Že v okviru splošne razprave sem omenila, da odločitvi za 0.5% namembnost dela dohodnina za donacije načelno podpiram, omogočeno bo sicer posamezniku, da se sam odloča, kam bo namenil del dohodnine. Sem pa že tedaj opozorila na to, da vidim pomanjkljivost te določbe v tem, da ne upošteva vseh, za katere menim, da so pogosto tudi v mislih posameznikov, ko želijo donirati, pa bi glede tudi na to, kako se radi sklicujemo, kaj vse v tej državi podpiramo, prav, da bi bili v tem členu poimenovani. Ne gre samo za to, koga želimo imenovati, ampak tudi za konsistentnost te določbe z drugimi določbami. In tu v drugem odstavku, o čemer govori ravno amandma Socialnih demokratov, pogrešam omembo nekaterih nevladnih organizacij ali nepridobitnih organizacij, ki bi lahko bile ravno tako naslovnice donacij. Če samo za primer povem. Pravimo, da se zavedamo velikega pomena znanosti, vendar pa znanstvenih organizacij ni omenjenih med tistimi, ki bi lahko bile naslovnice donacij. Zato jih s svojim amandmajem Socialni demokrati vključujemo. Denimo, če vzamem slovensko znanstveno fundacijo, ta je zagotovo taka, da je nepridobitna, ji ne morem donirati iz tistega 0,5%, ker ni navedena med temi organizacijami, ki jim je mogoče donirati. Ne vem, zakaj bi smelo biti samo humanitarno delo ali dobrodelno delo tako, ki bi prineslo olajšavo, poleg še nekaterih drugih. Mislim, da je naš amandma, ki v krog vseh tistih, ki so lahko naslovniki, daje še tiste organizacije, ki delujejo v okviru socialnega varstva, vzgoje in izobraževanja, zdravstva, športa in potrošniškega varstva, varstva potrošnikov, ustrezni naslovniki, da dobijo možnost dobiti donacije tudi iz 0,5% dohodnine. Se mi pa zdi predlog, ki ga je koalicija predlagala, da se črta tretji odstavek, po katerem naj bi vlada določila podrobnejši način izvajanja prvega odstavka tega člena in objavljala seznam upravičencev do donacij po tem členu, vendarle problematičen v toliko, da - ne vem - , po katerem principu bo potem mogoče ugotavljati, kako se je posameznik odločil, ali je posameznik naslovnika ustrezno odbral ali ne. To se mi zdi še toliko bolj problematično zaradi tega, ker bo zdaj tudi vlada oziroma davčna uprava izpolnila obrazec davčne oziroma dohodninske napovedi namesto nas. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo kolega Peče. Prosim.
Spoštovani prisotni! Spregovoril bom o amandmaju poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke k 142. členu, ki govori o nadomestitvi dela dohodnine za donacije. Vlada Republike Slovenije je v tem členu nakazala na neke možnosti področij, na katera lahko posamezen rezident, davčni zavezanec, nakaže določen del iz naslova dohodnine. V nacionalni stranki, to moram poudariti, menimo, da imamo preveč podvajanj v slovenski zakonodaji. In drugi odstavek 142. člena je tipičen primer dvojnega financiranja - financiranja, ki ga bomo v prihodnosti lahko označili kot enega izmed najbolj netransparentnih virov financiranja posameznih, najsi bo organizacij ali najsi bo, kakor v drugem odstavku pravijo religioznim namenom. Vsi mi vemo danes tukaj, da je v proceduri zakon o verski svobodi. Zakon o verski svobodi, ki v svoji vsebini opredeljuje financiranje verskih skupnosti. Vsi vemo, da imamo v ustavi zapisano določbo o ločitvi verskih skupnosti in države. Danes pa vsi tukaj vidimo, da skuša vlada Republike Slovenije skozi ta zakon vpeljati sekundarni vir državnega financiranja, torej skozi davke, skozi dohodnino verskim skupnostim. In dovolite, kot mogoče zanimivost, dne, 11.9. letošnjega leta, je Zmago Jelinčič Plemeniti postavil poslansko vprašanje na vlado Republike Slovenije, ki se glasi: "Kolikšno je poslovno in nepremičninsko premoženje rimskokatoliške cerkve in koliko je plačala davkov?" V skladu z rokom, ki ga imamo v poslovniku državnega zbora, je prejel odgovor dne, 19.10. Torej pred dnevi. Dovolite, da vam citiram tisti najpomembnejši del: "Vlada ne razpolaga s podatkom o velikosti poslovnega in nepremičnega premoženja rimskokatoliške cerkve, niti s podatkom o skupno plačanih različnih davkih. Vlada Republike Slovenije ne s podatkom o plačanih davkih, ne razpolaga s podatkom o prejemkih, ne s podatki o premičnem premoženju in ne s podatki o nepremičnem premoženju." In iz tega naslova se vsaj nam v poslanski skupini zdi popolnoma neprimerno takšno kršenje ustave Republike Slovenije. Po eni strani vlada Republike Slovenije teži k multiplemu financiranju verskih skupnosti. Prej smo ugotovili, da se to odvija v okviru zakona o verski svobodi. Vsi vemo, da je zakon o verski svobodi v tisti fazi, ko ga žal več ni možno spreminjati. In danes tukaj uvajate tudi financiranje v okviru 0,5%, nadomestitev dela dohodnine za donacije. Po drugi strani pa vlada Republike Slovenije nima niti osnovne evidence, koliko prejemkov je. Kako potem lahko nekdo kredibilno v tej dvorani, seveda, pozivam predstavnika vlade Republike Slovenije, pove, od kod se je sploh pojavila potreba po financiranju, če se pa niti ne ve, koliko imajo do sedaj, premoženja v katerikoli obliki in amandma oziroma sprememba, kot vam jo ponujamo v okviru poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, ne posega bistveno v sam 142. člen, posega pa bistveno v smislu ohranjanja določb ustave Republike Slovenije o ločitvi verskih skupnosti in države? Zato predlagamo, da se v omenjenem 142. členu črta samo beseda "religiozni". Vse ostale pravice do izbire ostanejo. In to je edini namen, ki ga imamo v okviru nacionalne stranke z omenjenim amandmajem. Še enkrat pa vse tiste, ki mogoče ne verjamejo, ker tudi sami nismo verjeli, da imamo tako nesposobno vlado, da za najbogatejši gospodarski subjekt ne ve, koliko premoženja ima v kakršnikoli obliki in da ne ve, kolikšna je njena davčna obveza. Iz tega naslova, spoštovane poslanke in poslanci, vi ki imate možnost odločanja in ki ste zapriseženi k spoštovanju ustavnega reda Republike Slovenije, ta amandma enostavno moramo podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima še gospod Potrč.
Hvala lepa. Spet bi rad spomnim vlado, pa tudi kolegice in kolege, poslanske in poslance, da pričakujem pojasnilo na glavno vprašanje, to je, kaj spremembe in dopolnitve, ki jih je sprejela vlada, dala k njim soglasje in so v drugi obravnavi preko matičnega delovnega telesa vgrajene v predlog zakona o dohodnini, finančno pomenijo. Slišal sem gospoda državnega sekretarja, ko je bil sposoben zelo na hitro povedati, kaj bi takšen predlog, ki ga mi dajemo, morda finančno pomenil. Računam, da so koraki znani tudi za sprejete predloge in da jih bomo izvedeli. Vem, koliko je časa, mislim, meni ne hodite po živcih, s tem bom počakal do konca, ne bom pa čisto nič presenečen, če se boste tudi tako arogantno obnašali, da teh podatkov ne boste povedali, ker se mi ne bi prvič zgodilo. Sedaj pa k dvema predlogoma, ki so k 142. členu. Kolegica Majda Potrata je navedla institucije, ki jih vključujemo v 142. člen, in ki menimo, da bi si enako, kot v tem členu že navedene, zaslužile možnost, da v njihovo korist davčni zavezanec do 0,5% dohodnine donira socialnovarstveni nameni, znanstveni, vzgojno-izobraževalni, zdravstveni, športni, potrošniško-varstveni. Drugo. Res bi rad, gospodje iz vlade, izvedel, kje so razlogi za razlike, ki jih imate v štirih rešitvah, ki zadevajo neko vrsto namenskega dajanja sredstev, 2-krat v dohodnini, enkrat v dohodkih pravnih oseb in še enkrat pri zakonu o dediščinah in darilih. Zakaj, s čim utemeljujete te razlike? S čim lahko trdite, da - recimo - v 142. členu - samo en moment, da ga najdem - je mogoče recimo za dobrodelno, invalidsko, ekološko, kulturno nameniti, ni pa mogoče nameniti za zdravstveno, znanstveno ali vzgojno-izobraževalno? Res bi za te argumente rad slišal. In tretje, kar bom rekel. Odgovor, ki ga je dobil gospod Zmago Jelinčič na svoje poslansko vprašanje, jaz sem ga pred dvema dnevoma prebral in moram reči, da nisem vedel, kaj naj storim. Ali naj preklinjam ali naj jočem ali naj bom obupan nad takšno vsebino odgovora, ki pove, da vse tisto, kar smo pred tem spraševali, kaj je s položajem premoženja cerkve, je bila šala vis-a-vi odgovora, ki ga vlada daje. Zraven tega jaz odgovora nimam tukaj, ima ga gospod Peče, bo lahko prebral, 1300 in nekaj - se mi zdi, pa ne vem točno koliko - je število pravnih subjektov, ki so pod različnimi imeni v sklopu Rimskokatoliške cerkve, ki prijavlja svoje nepremično premoženje in je vpisano v zemljiški knjigi, 1300 in nekaj, ne vem ali 71 ali 37. Skratka, ogromna števila. Kakšen red je na tej točki vzpostavljen? Ne predlagam, tudi poslanska skupina ne, da se ta religiozen del izključi iz teh štirih primerov, kjer se dajejo donacije. Ampak enačiti in izenačiti je treba vse te stvari, sicer se bo res ustvaril vtis, gospodje z vlade, da imate samo neke specifične namene - nekaterim, ki so interesno povezani z vami, ugotoviti in zagotoviti izboljšan in posebej privilegiran položaj. Za tiste, o katerih smo prej uro in dve govorili, pa vas ne briga. Hvala.
Hvala lepa. Bi želel še kdo razpravljati? Sprožam prijavo. Hvala lepa. Tokrat bomo začeli z gospodom državnim sekretarjem, ker se je že prej prijavil. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! 142. člen zakona o dohodnini je po vsebini nov člen. Tu mislim predvsem na to, da je vzpostavljena možnost, da tudi fizične osebe dajejo donacije, in sicer za različne namene, ki so tudi navedeni. V zakonu so navedene besede "in drugi nameni", kar pomeni, da so v te druge namene vključeni tudi socialnovarstveni, znanstveni, vzgojno-izobraževalni, zdravstveni, športni in potrošniško-varstveni nameni. Vendar bi opozoril na dikcijo tega člena, če gre tu za osebo, katere dejavnost pomeni javni interes. Se pravi, da mora oseba delati v javnem interesu, društvo mora delati v javnem interesu. Kaj dejansko to pomeni? To seveda pomeni, da so tudi v okviru posameznih ministrstev ustanove, društva in tako naprej, ki imajo zagotovilo oziroma katerih dejavnost pomeni, da delajo v javnem interesu. Kar z drugimi besedami pomeni, da to ni katerokoli ustanovljeno društvo, ampak izključno tisto, ki dela v javnem interesu. Tako da s tega zornega kota vlada meni, da je ta amandma že zajet v samem besedilu zakona. Naslednje vprašanje, ki se je tu pojavilo: Zakaj so različni nameni v zakonu o dohodnini navedeni v primerjavi z zakonom o davku od dohodka pravnih oseb in tudi v zakonu o dediščinah in darilih? Zaradi tega, ker so nameni tistih, ki dajejo, se pravi, ali gre tu za podjetja ali za fizične osebe, po naši oceni lahko različni, zelo enostaven razlog, nobenega drugega posebnega razloga ni. Verjetno delniška družba nima istega namena, ko daje neko donacijo, kot fizična oseba. In v bistvu je 142. člen, če gledamo zakon o dohodnini, v sami dikciji, o kateri govorimo, najširši člen, v najrazličnejše namene se lahko daje. Tu bi še enkrat ponovil ta pogoj, da gre za javni interes. Glede vprašanja, ki je bilo tudi tu omenjeno, oziroma odgovora na vprašanje glede davkov, ki jih plačuje rimskokatoliška cerkev, bi rad poudaril naslednje. Rimskokatoliška cerkev ni davčni zavezanec. Zavezanci so škofije, samostani, skupnosti oziroma druge organizacije, ki so ustanovljene s strani cerkve ali ki so ustanovljene tudi s strani drugih oseb. Zaradi tega davčna uprava dejansko nadzoruje obračunavanje in plačevanje davkov od davčnih zavezancev. Ker Rimskokatoliška cerkev ni davčni zavezanec, ne more biti obdavčena kot celota, ampak so obdavčene pravne osebe, tiste, ki so davčni zavezanci po zakonu o davku od dohodkov pravnih oseb ali po dohodnini, ali po kateremkoli drugem davčnem zakonu. To pa seveda ne pomeni, da ustanove, škofije, samostani, skupnosti in druge organizacije ne plačujejo oziroma obračunavajo davkov. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Pečeta.
Hvala, spoštovani podpredsednik. Predstavnik vlade Republike Slovenije je ravnokar povedal, da ne moremo enačiti splošne koristi s kapitalskimi družbami. Omenili ste delniško družbo. To je bilo iz vašega odgovora, da se pač ne izvaja v okviru delniških družb. Dovolite, da izpostavim oziroma razvijem misel naprej ali teorijo naprej, ki bi vam morala biti in verjamem, da je vam znana. Vzel bom primer, rimskokatoliška cerkev - vsi vemo - ima v rokah mnogo kapitalskih delniških družb. Ali se v njih odvija splošno priznano delo? V teh kapitalskih delniških družbah? Ne. Vsi vemo, da ne. Ta podjetja so ustanovljena za špekulacijo na finančnem trgu, to so različne borznoposredniške organizacije za nakupovanje vrednostnih papirjev in vseh ostalih aktivnosti na finančnem trgu. In iz tega naslova, če povežemo, vidimo, da je krog zelo majhen, od prenosa religioznega namena, do financiranja kapitalskih družb v roki rimskokatoliške cerkve. In v podkrepitev mojih besed oziroma zgolj kot dopolnilo besed, kolega Potrč, številka je 1.372. Skratka, svojo lastnino ima v zemljiškem katastru vpisano s 1.372 različnimi imeni rimskokatoliška cerkev. Če se vam to zdi normalno, je to vaša zadeva. Nam se ne zdi normalno. Posebno pa, kadar se neka dejavnost skriva na tako netransparenten način. In z gotovostjo lahko rečeva, da če kdo deluje netransparentno, je to posamezna točno določena verska skupnost v okviru naše države. In prav tako lahko iz tega naprej razvijamo,da država to netransparentnost nagrajuje. Nagrajuje z dodatnim neupravičenim financiranjem. Zakaj upam reči z neupravičenim? Zaradi tega, ker je nad nami, nad vlado Ustava Republike Slovenije, ki govori o ločenosti države in cerkve. Ne govori o tem, da mora biti verska skupnost ali pa verske skupnosti, kakorkoli, financirana. Ne govorim niti o tem, da morajo biti financirane iz toliko virov, kolikor jih poskuša nova vlada, se opravičujem, ne več nova vlada, ampak aktualna vlada, vpeljati v pravni sistem Republike Slovenije. In za zaključek naj mi bo dovoljeno. Vpeljujemo vir financiranja v okviru zakona o verski svobodi. Vpeljujemo vir financiranja v okviru zakona, ki je danes pred nami, torej zakona o dohodnini. V preteklosti ste vpeljevali vir v okviru denacionalizacijskih postopkov. Ta vlada vpeljuje vir v financiranja verskih skupnosti v okviru obveznosti na obresti iz naslova denacionalizacijskih vrednostnih papirjev. Gospodje in gospe, z vsakim dnem na novo uvajate novo financiranje. Ali je to nagrada za to netransparentno početje? Ali si znate predstavljati, da bi bilo to stanje enega gospodarska subjekta in da bi ga država toliko nagrajevala? Tega v naši državi seveda ni. V Nacionalni stranki vas seveda prosimo, v kolikor ustavo in pa ustavne določbe še vedno smatrate kot najvišjo kategorije zapovedi v naši družbi, da seveda podprete amandmaje Slovenske nacionalne stranke. Hvala.
Hvala lepa. Naslednja je na vrsti mag. Potrata.
Rada bi odgovorila na to nenehno zastavljeno vprašanje kolega Potrča o finančnih posledicah, pa ne dobiva odgovora. Jaz bi pa rada povedala za naš amandma, da naš amandma zanesljivo nima finančnih posledic mimo tistih, ki jih mora vlada najti, zato ker gre za 0.5% od dohodnine in ta se mora tako ali tako, kakšna bo, ne bo, ampak vendarle, ne dobimo odgovora. Meni se sicer zastavlja vrsta vprašanj v zvezi s tem členom, ki je na novo vpeljan in ob katerem sicer ne vem, kako naj si naj razlagam to dobronamernost vlade, da bo namesto mene pač mi pomagala sestaviti obrazec, izpolniti obrazec in bom samo ugovarjala. Jaz ne vem, ali je to prispevek ali pa priznanje funkcionalne nepismenosti državljank in državljanov, upravičencev ali zavezancev za plačilo ali kako. Ampak vendarle, to so samo nekatere stvari, ki se bodo pokazale in o katerih me tudi sprašujejo ljudje, ki hočejo vedeti kaj več o teh 0.5% možnosti za donacijo. Kdo bo tisti, ki bo seznam pripravil, kako bodo vedeli, kako se bo to upoštevalo? Vprašanje je torej veliko in verjetno bi bilo dobro odgovoriti na to vprašanje, ki je zvezano tudi z umikom koalicijskega amandmaja za črtanje tretjega odstavka tega člena. Vprašanj je, kot vidite kar veliko. Bi pa rada vendarle polemizirala z odgovorom na to, da se da razumeti, da že sedanja dikcija 142. člena omogoča vključitev tudi vseh tistih, o katerih Socialni demokrati govorimo, da jih je mogoče najti tam v četrti vrstici, kjer piše drugi nameni, ki se opravljajo v okviru dejavnosti rezidentov Slovenije. Seveda, saj javni interes bo treba dokazovati in društvom, ravno bodo ministri določali, ali uresničujejo javni interes ali ne ali delujejo v javnem interesu ali ne delujejo, tako da si vlada tako ali tako v vsakem primeru jemlje končno pravico odločati o tem, ali je nekaj prepoznano kot javni interes ali ni. Ampak vseeno bi rada rekla, če se je vladi zdelo potrebno, da našteva humanitarne namene, pa gasilce, smo rekli, pa potem invalidske, dobrodelne, ekološke, kulturne, religiozne namene, ne vidim, zakaj ne bi mogli našteti še nekaterih drugih, če se nam dogaja, da so v štirih zakonih v tem sklopu poimenovani različni subjekti ali vrste. Ne razumem tega, zakaj bi nekje eni bili omenjeni, drugod drugi. Ne spomnim se, da bi na drugih mestih bili gasilci omenjeni - no, dobro, saj niso zdaj pod tem imenom, ampak nameni varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami, drugod pa niso omenjeni. Verjetno bi bilo pa le dobro, da se odločimo za nekaj, da nekaj poimenujemo, če se namreč začne ta odstavek "za splošno koristne namene po tem členu se štejejo" in jih potem našteva - naj bodo našteti dosledno. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Kovačič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Sam v nasprotju s kolegico Majdo Potrata pozdravljam spremembo, po kateri državljanom Republike Slovenije ne bo treba več izpolnjevati davčne napovedi. In mislim, da je nostalgija gospe Potrate po izpolnjevanju davčne napovedi vendar osamljen primer in da bodo ljudje veseli te spremembe, da jim ne bo treba več izpolnjevati davčnih napovedi. Kar se tiče predlaganih amandmajev, bi pa rekel naslednje. Poleg tega, kar je že državni sekretar povedal, da so vse te dejavnosti že zajete v dikciji člena, bi opozoril tudi na to, da športna dejavnost, ki je omenjena v tem amandmaju, je že eksplicitno zapisana v členu, tako da bi se v tem primeru športna dejavnost podvajala, če bi bil ta amandma sprejet. Verjetno je šlo tu za nepazljivost in napako. Kar se tiče pa ostalih dejavnosti, ki so naštete, se pa tudi strinjam s pojasnilom državnega sekretarja, da so že tudi v dikciji zajete. Tudi če bi zajeli vse dejavnosti, bi verjetno kakšno izpustili in bi bilo v vsakem primeru potrebno nadaljevanje člena z dikcijo "in drugi nameni, ki se opravljajo v okviru dejavnosti" in tako naprej. In se mi zdi, da je dikcija kar primerna, zajema vse, tudi to, kar predlagajo Socialni demokrati. Bistvo pa je to, da vse te dejavnosti morajo biti splošno koristne dejavnosti, torej dejavnosti za financiranje splošno koristnih namenov. Mislim, da ni nobenih posebnih potreb, da se eksplicitno zapiše še to, kajti še vedno bi ostalo kaj, kar ne bi bilo zapisano. Kar se tiče drugega predlaganega amandmaja, se mi pa zdi, da gre pri predlagateljih za določeno nerazumevanje vsebine in namena tega 142. člena. Kot sem že prej povedal, mora obstajati splošno koristen namen, za katerega se financira ta dejavnost iz 0,5% dohodnine. Seveda vse te dejavnosti, ki so tukaj naštete, morajo vsebovati tudi to, da se opravljajo v javnem interesu ali da so dobrodelni. Če so dobrodelni, so tudi v javnem interesu in če govorimo o religiozni dejavnosti, ne o dejavnosti cerkve, kot se stalno ponavlja, govorimo o religiozni dejavnosti. Cerkev je pa institucija, ena institucija, ki seveda opravlja tudi religiozne dejavnosti, je pa teh institucij v Sloveniji kar precej. Torej govorimo o religiozni dejavnosti, ki opravlja dejavnost, splošno koristno dejavnost v javnem interesu oziroma je dobrodelna. In ne vidim nobenega razloga, zakaj bi bila ravno ta dejavnost, ki je splošno koristna, ki je v javnem interesu, ki je dobrodelna, izključena iz tega, da bi vsak posameznik lahko prostovoljno dodelil tisti delež, tudi njej, če to želi, če pa ne želi pa katerikoli drugi dejavnosti, ki opravlja isti namen. Govorimo o dejavnosti, ki je v javnem interesu, ki je dobrodelna in tako naprej. Če je religiozna dejavnost takšna, da zasleduje ta namen, zakaj bi bila potem izključena, saj vendarle dobrodelna dejavnost je v splošnem interesu? Hvala.
Hvala lepa. Naslednja ima besedo gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo. Ne razumeti vsebine tega člena oziroma konkretno splošno koristnega namena. Veste, ko sem želela si razjasniti, kaj si ta vlada predstavlja pod splošno koristni namen, sem čisto na začetku mandata spraševala ministra za delo, ministra za šolstvo, ministra za kulturo, mislim, da sem šla po vrsti, skratka vlado Republike Slovenije, kaj pa si predstavlja pod splošno koristni namen. Pa sem dobila jasen odgovor - roko na srce, več ali manj gre za religiozne dejavnosti oziroma organizacije pod okriljem rimskokatoliške cerkve. To si lahko pogledate, kolega Kovačič, tudi v Lotus Notesu, mreži državnega zbora, pod odgovori na moja poslanska vprašanja. Mimogrede, danes smo že govorili o nedopustnem večkratnem, dvojnem financiranju rimskokatoliške cerkve. Nedopustno je in žalostno je, da vlada nima tovrstnih podatkov, kajti podatki so bili objavljeni s strani medijev. In ko sem na prejšnji seji govorila o teh podatkih, o premoženju rimskokatoliške cerkve, ki ima več kot 100 milijard tolarjev premoženja danes. Takrat sem bila označena oziroma je bil moj govor o teh konkretnih številkah s strani predstavnice vladne koalicije označen za sovražni govor. To je grda politika te vlade oziroma vladne koalicije. In dovolite še eno zadevo, ki sem jo izpostavila tudi na seji matičnega delovnega telesa, pa verjamem, da mi bo gospod Šircelj prikimal. Takrat sem izpostavila v okviru obstoječega 142. člena še eno nedopustno - bom rekla - preširoko zastavljeno dikcijo. To pa je tretji odstavek, ki pravi, da vlada določi podrobnejši način izvajanja prvega odstavka tega člena in objavlja seznam upravičencev do donacij po tem členu. Seznam upravičencev ni znan. Takrat tudi vam ni bil znan, gospod Šircelj, in do danes poslanci in poslanke nismo prejeli tega seznama oziroma podrobnejših informacij. Jaz sem takrat rekla, da je v naši državi ogromno, tudi na področju civilne sfere, društev oziroma organizacij, ki izpolnjujejo te grobo okvirno zastavljene kriterije. Takrat sem tudi izpostavila mojo skepso, ki je pogojena ali pa ki sloni na podlagi razpisa ministrstva za delo, družino in socialne zadeve iz maja letošnjega leta. V okviru sofinanciranja oziroma programov sofinanciranja so pretežen del pobrale splošno koristne organizacije pod okriljem oziroma v okviru RKC-ja. Zato bi bilo tisto, kar predlagamo v Slovenski nacionalni stranki, toliko bolj smiselno, da se izognemo tudi tovrstnim samovoljnim odločitvam vlade pri formiranju za enkrat še neznanega seznama opravičencev do donacij v okviru dohodnine.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bajc.
Ljubi moj bog, koliko besed za prazen nič pa za nepoznavanje materije. Da kolega Potrč, pa kolega Peče ne poznata, kdo so pravni subjekti. Oni govorijo sicer o rimskokatoliški cerkvi, ki so zemljiškoknjižni lastnik nepremičnin, to razumem, ampak potem na to neznanje opravi tako široko razpravo, to pa ne razumem, tudi s strani kolegice, ki je ravnokar razpravljala. Rimskokatoliška cerkev ni pravni subjekt. Rimskokatoliška cerkev ni lastnica nepremičnin, rimskokatoliška cerkev ni lastnica premičnin, ampak so lastnice ali pa lastniki škofije, razni samostani, razni redi, župnije, podružnične cerkve itn. Zaradi tega tudi verjetno odgovor, pa ne poznam tega odgovora s strani vlade, zakaj je toliko pravnih subjektov, ki so davčni zavezanci. Poznam primere in dovolite mi, kolegica Tavševa, kolega Potrč in kolega Peče, da če se boste vi odločili, da donirate 0,2; 0,5% - recimo - kulturi, ekologiji. Kolegica iz Socialdemokratske stranke je rekla tudi znanstveno-raziskovalnim, dovolite mi, da se bom jaz odločil, da bom pa doniral teh 0,5% za ureditev podirajoče se cerkvice - recimo - na Nanosu Sv. Hieronima. Verjetno ste kateri hodili, ne pa rimskokatoliški cerkvi. Podaril bom ta denar in upam, da bo tudi župnija Podnanos, ki opravlja s to podružnično cerkvijo na Nanosu, bila na temu seznamu, ki ga bo določila vlada, da je upravičen, da dobi to mojo donacijo v višini 0,5% osebnega dohodka. Zmeraj bolj pa sem prepričan in če bo ta razprava šla v to smer, da bom podprl enega od predlogov tega amandmaja. Veste zakaj? Zaradi tega, da odpremo ta člen in da vrnemo to besedilo člena na osnovno besedilo, ki je, zelo ozko je bilo, ki ga je pripravila vlada v prvi obravnavi. In je govorila o javnem interesu in dobrodelnemu. Potem smo pa tudi opozicija in pozicija širili, pa smo rekli, dajmo notri še politične stranke, dajmo notri še sindikate, dajmo notri tega, onega in je prišlo do take rešitve tega člena, kot je bil potem sprejet z raznoraznimi amandmaji na matičnem delovnem telesu. In sedaj se pogovarjamo in odpiramo in bi napisali, ne vem koliko. Jaz pričakujem in zaradi tega sem tudi sam predlagal na matičnem delovnem telesu, da bi se eventualno črtal ta tretji odstavek iz nekaterih razlogov, ki ste jih navajali nekateri razpravljavci. Vendar smo potem pa vseeno ocenili, da bi bilo prav, zaradi tega tudi umik tega koalicijskega amandmaja, da se črta ta tretji odstavek prav iz tega razloga, da bodo pravila igre postavljena s tem, da bo objavljen seznam in način, kako bomo to uveljavljali. In za konec naj rečem. Jaz se tudi veselim bodoče napovedi dohodnine za leto 20006, ki jo bom delal v letu 2007, s tem, da bom samo dve, tri kljukice napravil in potem podpisal, ne pa da bom približno dve, tri uri bral navodila, kako izpolniti obrazec, potem pa šel v ene dve, tri vasi. Veste, glede na to, da sem bil v eni taki službi prej, ko so me ljudje klicali in prosili Jožko, dajte priti letos, prej nismo vedeli, sedaj pa sploh ne znamo izpolniti obrazca za dohodnino. In zaradi tega, hvala lepa za to poenostavitev bodočih obrazcev za izpolnjevanje dohodnine. Zaradi tega ne bom podprl ne enega, ne drugega amandmaja k 142. členu.
Hvala lepa. Preden nadaljujemo z razpravo imamo dve repliki. Najprej je na vrsti gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa. Samo v pojasnilo, dobili smo odgovor na bojazen, ki sem jo izpostavila v okviru tretjega odstavka 142. člena. Prišli smo do tega, da se bo iz teh sredstev gradilo oziroma da se bodo popravljale cerkvice. Ni pošteno, res ni pošteno na podlagi podatkov, ki sem jih omenila malce prej. Dovolite, jaz se hudo bojim, da ta člen ne pripomore oziroma ne sledi vladnega cilja, da bo zadeva zelo poenostavljena v okviru prijave dohodnine. Ne bo.
Hvala. In še kolega Peče.
Hvala. Dovolite repliko kolegu Bajcu. Res da lahko posamezne institucije, ki so bolj ali manj skrivnostno organizirane, opredelimo na en ali drug način. Verjetno, mogoče celo drži, teorija za naivne, s katero razpolaga kolega Bajc in govori o instituciji, ki se igra oziroma razpolaga s cerkvicami na gričku. Ampak realnost je popolnoma drugačna. Daleč od tega tako imenovane cerkvice na gričku, govorimo o najbogatejšem gospodarskem subjektu v Republiki Sloveniji. Govorimo o gospodarskem subjektu, ki deluje na finančnem trgu, ki deluje na telekomunikacijskem trgu in ki deluje oziroma je nosilec primarne industrije v Republiki Sloveniji. Vse enačite s cerkvico na gričku. In dovolite še, kako poniževalno govorite nič cela in nekaj odstotka dohodnine. Ali veste koliko to znese letno, gledano skozi celoten "income" v prejšnjem letu proračuna Republike Slovenije. To je številka, kateri sledi 9 nul. To ni milijon, to ni tisočak, govorimo o milijardah in 0.5% je znesek, ki se govori o milijardah. Kaj zasledujemo v Nacionalni stranki? Zasledujemo samo ta cilj, da ne bi uzakonjali multiplega financiranja določenih gospodarskih ali pa po vaše gospodarskih subjektov na gričku. Če imamo eden zakon, naj bo v njen opredeljeno financiranje, ne pa da je tako netransparentno financiranje, kot je premoženje in odgovor o premoženju, sem vam citiral prej. Natočimo enkrat nam in pa državljanom in pa državljankam čistega vina, da bomo vedeli, kdo ima kaj, ko ga že istočasno seveda vsako leto obdarujemo z finančnim premoženjem. Hvala.
Hvala lepa. Gremo nazaj na razpravljalski tir in besedo ima gospod Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči! Meni je povsem ugotovilo, da v bistvu ta državni zbor sprejema zakone vlada, ki so tudi neustavni. Vlada v bistvu sili v sprejem takih zakonov. Eden od takih bo tudi ta, če vzamemo v obzir, da je v bistvu cerkev postavljena ločeno od države. Splošno. Koristni namen ni samo v bistvu cerkev. Zakaj se je tu znašla, veste vi, ki imate tudi direktne sorodstvene povezave z Vatikanom. Dejstvo je, da v bistvu bi bila splošna koristna zadeva tudi do revnih, skrb za mlade, malo prej ste jim vzeli pravico do stanovanj, za brezposelne, ki jih je 100 tisoč pa še marsikaj drugega bi lahko našteli. Seveda, gospod Bajc ne pozna razliko med tem, kaj je veliko, malo, srednje veliko podjetje. Jaz trdim, da je rimskokatoliška cerkev veliko podjetje, ki pa ima seveda različne podružnice, kot so škofije, samostani, vinogradi, gozdički, itd., borzne hiše in še kaj bi lahko našteli. Gospod Bajc, v šolo bo treba.
Hvala lepa. Lahko imate repliko, gospod Bajc.
Hvala, gospod predsednik. To je pa višek, ne vem, nepoznavanja zadev. Imeti razmere z Vatikanom. Gospod Peče, ali veste, kaj je Vatikan? Vatikan je ena država na tej zemeljski obli in očitati gospodu ministru, da ima neke povezave, veste to je pa, da ne povem kaj. Okoli tiste, veliki, mali subjekti, jaz nisem govoril o temu in ker ne bi rad zavlačeval, pa se še enkrat prijavljal, ko sem govoril, dovolite meni, da odločim, sem govoril takrat samo o mojih 0.5% dohodnine, da jih lahko namenim, komur bom jaz hotel. Gospod kolega Peče, prepričan sem, da teh 0.5%, katerih se boste pa vi odpovedali, sigurno ne bo šlo za religiozne namene, še pa manj za, kot sem povedal, cerkev Sv. Hieronim, ki je kulturni spomenik. Zaradi tega mislim, da je upravičena, da dobi teh 0.5% mojega odstopnega dela, ki ne bo obravnavan oziroma ki ne bo zajet v davčno osnovo v prihodnjemu ali kadarkoli letu, bi se namenil, da ta sredstva oziroma denar nameni.
Hvala lepa. Še malo, pa bodo gledalke in gledalci mislili, da razpravljamo o vatikanskem sporazumu. Razpravljamo pa o 142. členu in dveh amandmajih. No, gospod Peče pa ima že postopkovni predlog, morda v mojem duhu.
Hvala za prijaznost, da ste mi dopustili proceduralni predlog. Kolega Bajc, komu ste vi replicirali? Vi ste replicirali po izvajanju kolega Srečka Prijatelja. Toliko bi pa lahko verjetno poznali poslovnik, da veste, da ste zdaj grobo kršili določbe poslovnika državnega zbora, ko ste izvajali repliko meni. Kar se pa tiče - jaz sorodstvenih povezav znotraj vlade ali pa vaših osebnih ne poznam in - roko na srce - me niti ne zanimajo. Ampak zgolj kot, recimo, informacija ostalim, je pa kar nekaj ministrov slovenske vlade v takoimenovani druščini malteških vitezov. To pa ni daleč, kajne, od tiste zgodbe, ki jo vedno zanikate. Hvala.
Proceduralno!
Prosim.
Gospod podpredsednik, glede na to, da je vaš kolega podpredsednik grobo zlorabil poslovnik in sploh ni podal proceduralnega predloga, predlagam, da ga proceduralno opomnite, naj se, če ne kot poslanec, kot podpredsednik tega državnega zbora drži poslovnika in naj ga ne zlorablja, tako kot ga je tokrat.
Hvala lepa za sugestijo. Če bi želel uporabljati sredstva, ki so mi na voljo po poslovniku za miritev poslank in poslancev, potem bi to več ali manj počel večino svojega časa. Vseeno pa prosim, da osebno debato vrnemo nazaj na nivo razpravljanja o amandmaju in 142. členu. Besedo ima gospod Koren. Prosim.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Govoril bom o amandmaju, ampak najprej se moram vseeno dotakniti izpolnjevanja davčnih napovedi oziroma obrazcev. Menim, če bo to namesto nas oziroma namesto naših državljank in državljanov storila država, da jih s tem ne bomo postavljali v nek položaj, da jim ne bi omogočali narediti tistega, kar so sposobni sami narediti. Mislim, da bo to velika prednost za marsikoga v naši državi. To, kar se je dogajalo zdaj, po zdajšnji zakonodaji, da si moral preračunavati in si lahko prišel do zelo, zelo različnih rezultatov, kakšno napoved boš dal in kaj boš na podlagi te napovedi dobil ali še dal državi, je žalostno. Če si nisi preračunaval, si bil lahko na veliki izgubi, če si pa dobro preračunal in znal izkoristiti vse luknje, pa na veliki koristi. In mislim, če to odpravimo, bomo naredili veliko. Drugače pa, kar se tiče tega 142. člena, sem pa vesel, da sem danes prišel do nekega novega znanja, da je religiozni namen rimskokatoliška cerkev. Do danes namreč nisem vedel, da je religiozni namen rimskokatoliška cerkev, kajti pri tem amandmaju govorimo samo o rimskokatoliški cerkvi. Moram reči, da osebno jemljem razpravo predstavnikov nacionalne stranke res kot vsaj malo nestrpno razpravo. Jaz bi razumel, če bi se zavzemali za kak dodaten subjekt, ki bi mu Slovenke in Slovenci imeli možnost nameniti delček svoje dohodnine, ki jo plačajo državi. Pa bom malo zlobno rekel, pri tem vidim, da se kaže tudi kar velik del slovenske "foušije", "zakaj bi pa oni imeli", če ni tu zadaj še kaj drugega, da ne bi razglabljal še naprej. Kar se tiče cerkvenega premoženja, kako je vpisano in teh pravnih, pa nepravnih subjektov. Jaz sem delal na področju, kjer smo vseskozi imeli opravka z nepremičninami. In kjer smo naleteli na cerkvene ustanove pri svojem delu, nismo imeli nobenih težav. Zelo veliko težav pa smo naleteli in zelo velik nered je pa na žalost bilo pri nepremičninah, ki jih je imela v lasti država, še do nedavnega je bilo knjiženo na raznorazne SISE, pa še na razno razne ustanove, tudi v Beogradu in da ne rečem še kje drugje. Jaz sem vesel, da imajo državljani možnost izbire, da en ta svoj majhen delček dohodnine usmerijo prav določenemu subjektu. In moram reči, da amandmaja, ki bi enega od teh subjektov črtal, prav gotovo ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Je še kakšna želja po razpravi? Prijava teče. Hvala lepa. Besedo ima mag. Potrata.
Hvala. Res je na mestu opozorilo, da v našem amandmaju športni povzema, ker je že v 142. členu, mislim, to je lahko redakcijski popravek. Če bi pa bili zadovoljni s tem, da drugi nameni pokrivajo vse, potem je pa sploh vprašanje, ali je drugi odstavek v celoti potreben, ker je o splošno koristih namenih govora že v prvem odstavku. Ampak kot rečeno, če poimenujemo, dajmo poimenovati vse. Ker če kakšnega izpustimo, vprašanje, če bo kdo vedel, da ga je treba, da ga lahko tudi izbere. Me pa prav zanima, kje bo objavljeno in kdaj se bo lahko posameznik odločil, koga je vlada določila za ustreznega naslovnika. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Pajk.
Hvala za besedo. Tudi sam ne morem podpreti tega amandmaja, ker enostavno sem pristaš svobode. In zakaj ne bi imel človek pravico, da lahko sam da tistemu, ki misli, da bo ta denar najbolje porabil? Eni imajo pač drugačne poglede, drugi drugačne in ker živimo v družbi, je prav, da razumemo ene in druge. Tako je prav, da ostane pri tem, kot je. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Peče.
To kar eni prijazno imenujejo, to je pravica. Se pač morate zavedati, da je to vir financiranja. Vir financiranja javnih sredstev, ki bi ga drugače lahko namenili drugam. In ta vir financiranja je samo še eden izmed dodatnih neustavnih virov financiranja, pa govorite ali pa označite to kot - mislim, da ste rekli - foušija. Ne, gre za pravičnost. Gre za pravičnost do uporabe javnih sredstev in ta javna sredstva sestavljajo oziroma predstavljajo sredstva državljank in državljanov. Zato jih ne moremo in ne smemo usmerjati izključno na enega uporabnika. In dejstvo je, da ta vlada pretežen del teh sredstev, vsaj k tistem delu, ki jih lahko usmerja, usmerja na najmočnejšo versko skupnost in to je Rimskokatoliška cerkev. Je pa res, ob tem je pa treba poudariti, gospodje v parlamentarni proceduri imate tudi zakon o verski svobodi in ko že govorite o tem, naj se druge subjekte oziroma dejavnosti opredeli kot enega izmed teh, ki bo imel možnost dostopa do tega vira financiranja. Gospodje in gospe iz vladajoče večine! Saj ste vse oklestili. Katerikoli predlog podamo, naleti na neplodna tla, katerikoli predlog podamo, ga zavržete, brez razprave naj se odvije na matičnem delovnem telesu ali kjerkoli drugje. Še enkrat, v kolikor hočete spoštovati ustavo Republike Slovenije in v kolikor se zavedate, kaj je osnovni vir napajanja proračuna, da se to naši državljani in državljanke, ne potem tega vira usmerjati izključno v eden verski subjekt ali eden subjekt, ki opravlja religiozno dejavnost, medtem pa ko od zadaj opravlja - kot sem že povedal - špekulacije. Na finančnem trgu ukvarja se s telekomunikacijami, ne tega prodajati z iluzijo cerkvice na gričku. Hvala.
Hvala lepa. Še poslednji gospod Testen. Se opravičujem, je bila replika? Se opravičujem, gospod. Samo ne morete imeti replike, ker še niste.
Narobe sem bil razumljen.
Že, že, ampak nimate replike, ker niste razpravljali v tem krogu. Replika je vedno omejena. Lahko pogledamo na seznam, pa vas ni, tako da počakajte do naslednjega kroga, pa boste imeli priliko razpravljati. Prosim lepo, bi vseeno poskušal jaz sejo voditi. Hvala lepa. Gospod Testen.
Hvala za besedo. Jaz bi še enkrat povedal, da sem zelo vesel, da smo enkrat prišli do priložnosti, da tudi davkoplačevalci lahko sami odločamo o enem majhnem delčku naše dohodnine, komu jo bomo namenili. To sem v splošni razpravi že povedal. Mislim, da je tako prav. Mislim pa, da je preveč bojazen tistih, ki se zelo bojijo, koliko bo iz tega naslova dobila rimskokatoliška cerkev. Če danes poslušam debate, se mi zdi glede na število nasprotnikov in glede na to, da je ta seznam zelo razširjen na nekaj tisoč koristnikov, potem jaz mislim, da nekega velikega efekta iz tega naslova ne bo imel nobeden, ampak da se bo to zelo porazdelilo na številne koristnike. Gospod Peče je omenil, kako je ta vlada radodarna do obresti denacionalizacijskih upravičencev. Jaz bi mu rad povedal, da je ta vlada uvedla 50% obdavčitev obresti na denacionalizacijske opravičence, da pa prej teh obresti ni bilo. Tako da jaz mislim, da je bil tukaj narejen eden napredek v tisto smer, ki ga vi zagovarjate. Govoriti o milijardah, o - ne vem - kakšnih številkah, 0.5% dohodnine v Sloveniji predstavlja po nekih grobih izračunih približno dve milijardi. In sedaj, če je nekaj tisoč koristnikov, potem si lahko predstavljate, koliko to bo. Tukaj so tudi politične stranke prisotne, so športne organizacije, ki jih je v Sloveniji zelo veliko. Tako, da jaz mislim, da tukaj neke koristi posebne od tega ne bo imel nobeden. Hvala.
Hvala lepa. Kako bi bilo dolgčas v parlamentu, če ne bi bilo člena 69 oziroma postopkovnega predloga? Prosim, gospod Zagorac.
Hvala, gospod predsedujoči. Samo izkoriščam tisto, kar mi nudi poslovnik. In sicer bi prosil, če lahko, glede na to, da seznam upravičencev očitno poslanci vladajoče koalicije poznajo, kljub zatrjevanju, da še ni pripravljen in ni narejen, da sejo prekinemo za toliko časa, da tudi opozicijski poslanci dobimo ta seznam, na katerem je tisoč in nekaj upravičencev, da bomo lahko videli, koliko tega denarja bo dejansko šlo in kdo je na tem seznamu, ali so res športna društva. Verjamem, da so, ampak se verjetno imenujejo po kakem svetniku. Hvala.
Hvala lepa. Občutek imam, da bi me večina poslancev linčala, če bi dal takšen predlog na glasovanje, tako da bom sejo vseeno nadaljeval. Besedo dajem še državnemu sekretarju.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, spoštovani predsedujoči! Rad bi še enkrat odgovoril na nekaj vprašanj oziroma dilem, ki so se pojavile v zvezi s 142. členom zakona o dohodnini. V povezavi s tem bi rad potrdil, da v primeru, če bodo vsi davčni zavezanci, vse fizične osebe izkoristile to donacijo, da bodo dale neki ustanovi, društvu in tako naprej, je celoten znesek 2 milijardi tolarjev. Se pravi, 2 milijardi tolarjev davka davčni zavezanci lahko namenijo za različne namene. To je preprost izračun na podlagi podatkov za leto 2005. Če pogledamo, katere so te ustanove, še enkrat poudarjam, da so to tisti, ki delujejo v javnem interesu. Navsezadnje so to vse ustanove, ki so ustanovljene, organizirane na podlagi zakona o ustanovah [[tako je lahko kdorkoli organiziran, imamo poseben zakon o ustanovah]] . To so nekatera društva, ki so na ministrstvu za notranje zadeve. In teh društev je, po grobi oceni okoli 2.000, kar pomeni, da tu vsaj ministrstvo za finance, vlada ni imela pred seboj nikogar posebej, da bi moral dejansko on dobiti določen del denarja. Govorimo izključno samo o javnem interesu in o različnih dejavnostih, od športnih, znanstvenih, kulturnih, religioznih in tako naprej. In tu med nami ni bilo nobenega posebnega interesa, da bi kogarkoli favorizirali s tem členom. Rad bi odgovoril tudi na vprašanje, kje bodo objavljene te ustanove. Te ustanove bodo objavljene v Uradnem listu, pa tudi na internetu zaradi lažjega dostopa davčnih zavezancev, da bodo vedeli, na kakšen način lahko del denarja, del davka odstopijo. Tako da so s tega zornega kota stvari jasne. In še glede financiranja. S tem, ko bodo določena društva, določene ustanove dobile denar preko davčne uprave, se po našem mnenju, po naši oceni ravno povečuje transparentnost financiranja. Namreč, transparentnost financiranja, da bo dejansko davčna uprava vedela, koliko je določeno društvo ali ustanova, skratka, tisti, ki bo na tem seznamu, dobil denarja, bo dejansko podatek, koliko dobi iz tega vira in koliko lahko dobi tudi iz drugih virov. Tako, da po našem mnenju se ta transparentnost financira s takšno rešitvijo, ravno povečuje. Navsezadnje je v obrnjenem smislu takšna rešitev bila že danes, saj so imeli davčni zavezanci tudi davčno olajšavo, da namenijo, se pravi, da koristijo del svojega denarja za religiozne namene, za kulturne namene itn. in so za to uporabljali davčno olajšavo. Tukaj gre pa samo za obrnjen sistem, za obrnjeno metodo, da se da donacijo, ne pa davčno olajšava. Navsezadnje je to tudi v drugih zakonih to navedeno. Tukaj še glede finančnega učinka. Mislim, da sem tudi povedal, 2 milijardi in s tega zornega kota so ostali finančni učinki, če o njih govorimo, mislim, da nekaj sem že povedal, ko bo še kakšen finančni učinek prišel, bomo pogledali tudi tistega, tako da, jaz ne vidim nobenih težav.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod državni sekretar, lahko izklopite mikrofon prosim. Hvala. Nihče. Nihče. Potem zaključujem razpravo k 142. členu in amandmajih in odpiram razpravo k 154. členu ter amandmaje poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Kot vidim, nihče. Zaključujem razpravo k temu členu. In v razpravo dajem 158.a člen ter ponovno amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Amandma poslanske skupine SNS, ter amandma poslanske skupine SD. Želi kdo razpravljati? Bom formaliziral to povabilo. Prijava teče. Hvala lepa. Besedo ima gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa. Glede na to, da časa nimam veliko, dovolite, čisto na kratko. Rekla bom hvala predstavnikom ministrstva, predstavnikom vlade, nenazadnje tudi ostalih institucij, ki so pomembne pri tej odločitvi. Se pravi, da se bo upoštevala posebna olajšava za duševno in telesno prizadete otroke pri odmeri dohodnine tudi za leto 2005. Pri tem želim povedati, da smo v Slovenski nacionalni stranki pristopili k tej rešitvi, ponudili rešitev in hoteli prestopiti tudi meje politike pomembno odločitev, pomembno rešitev za telesno in duševno prizadete otroke. Pa so koalicijski poslanci odigrali sila grdo vlogo. Če je takšna vaša krščanska morala, potem bog.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Veršnik.
Hvala za besedo. Spoštovani! S tem 58.a členom želimo odpraviti nelogičnost, ki je posledica sprejemov iz prejšnjih obdobij. Namreč, za duševno prizadete po 18. letu so se olajšave ukinile, kar se mi zdi res skrajno neodgovorno. Po sedanji ureditvi je veljala olajšava samo do 18. leta in amandma k 18. členu to odpravlja. Še več. Ta olajšava se uvaja za vse prizadete, ne glede na starost in še popravlja za leto nazaj. To se pravi za dohodninsko leto, ki je bilo že obračunano za leto 2005 in pa za leto 2006, ki še bo obračunano. V drugem odstavku tega predlaganega člena se davčnemu organu omogoča uporabo posebnega pravnega sredstva za že izdane odločbe v letu 2005, kar pomeni, da bodo to olajšavo koristili tudi tisti, ki so že dobili davčno odločbo in jo bodo lahko vrnili in davčna uprava jim bo dala nadomestno odločbo. Mislim, da je ta prispevek v pravo smer in mi v Slovenski demokratski stranki ga bomo z veseljem podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. In še gospod Potrč.
Hvala lepa. Veseli me, da je tokrat velika večina poslanskih skupin vložila vsebinsko enak amandma in da bo uspelo doseči dogovor, da se tudi za otroke oziroma za duševno motene nad 18. letom, za leti 2005 in 2006 zagotovi ustrezna olajšava. In ker je glede na konec verjetno moja zadnja razprava, jaz res sprašujem predstavnike vlade: Ali bodo pojasnili materialne učinke predlaganih sprememb ali se jim zdi, da državni zbor tega ni vreden, čeprav obstoja takšna formalna obveznost po našem poslovniku? Hvala.
Hvala lepa. Vidim, da ne želi nihče več razpravljati in zaključujem razpravo ter dajem v razpravo še zadnji, torej 159. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Nihče. Hvala lepa. Zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 11. točki dnevnega reda. Zdaj je že jasno, da bo to pred 21.40 uro. Preden prekinem to točko, dajem proceduralno možnost še mag. Cviklu. Prosim.
Predsedujoči, jaz mislim, da to, kar se je ravnokar zgodilo, da potem, ko je bilo nekajkrat v teku razprave s strani tako poslancev SD-ja kot poslancev LDS-a poudarjeno, kako pomembno bi bilo, da nam vlada predstavi finančne učinke tega, kar bomo danes sprejeli, mislim, da bi bilo korektno, da glede na poslovniške določbe, glede na 235. člen, tretji odstavek - predstavniki vlade so bili v državnem zboru - se vendarle njih pozove, ali pa naj nam vlada preprosto pove, da s tem, ko molči, nima odgovora na to, kaj sploh je učinek sklepov amandmajev, ki jih je sprejela vladajoča koalicija v teku razprave na odboru za finance. Seja odbora za finance je potekala 12.10., torej pred 12 dnevi. Mi smo pričakovali, da bo danes v teku razprave vendarle povedano, vlada ima famozni model - nekateri ste o njem zelo pozitivno govorili - in da bo izračunala s tem modelom, kolikšni so učinki amandmajev, ki so bili 12.10. sprejeti na matičnem delovnem telesu. Tega ni bilo povedano. Potem je bilo še nekaj amandmajev, kjer smo slišali s strani posameznih razpravljavcev, koliko so posamični učinki, ampak da bi pa dobila slovenska javnost celovito oceno, koliko je sedaj bodisi posledic za državni proračun v plus ali minus, tega pa nam predstavniki vlade niso povedali. Zato sem dal proceduralno prej preden ste zaključili to točko. Ko bomo enkrat zvečer šli v glasovanje, potem vemo, da pri glasovanju lahko razpravljajo samo poslanci, da se vlada pri glasovanju niti ne sme oglašati. Tako, da je moj proceduralni predlog naslednji, gospod predsedujoči. Predlagam, da nam vlada pred današnjim glasovanjem zvečer posreduje pisno informacijo, to vlada zna narediti, koliko so seveda učinki sprejetih amandmajev na seji matičnega delovnega telesa. Zato, da bo v razpravi danes zvečer lažje sprejeti še kakšen dodatni amandma ali pa ne in bomo vedeli celovitost učinkov. Jaz pričakujem, da če nam to vlada ne zna napisati, naj nam pa minister to pove. Ali pa, če niso sposobni napisati, naj nam minister to pove ali pa točko odložite do takrat, ko nam bo vlada to izračunala. Mi sprejemamo najpomembnejši od vseh - po navedbah vlade - reformni zakon. Trikrat se je že spremenil v zadnjem mesecu. Nazadnje se je spremenil s spremembo na matičnem delovnem telesu in treba bi bilo sedaj slišati, kaj pomenijo učinki, ki so bili sprejeti. Ali so to še zmeraj javno finančne [[...]] Moj proceduralni predlog je, da državni zbor izglasuje ali da vi seveda posredujete takšno voljo državnega zbora vladi, vlada to tudi sliši, ko o tem govorimo, da nas pred, najkasneje pred večernim glasovanjem seznanijo z informacijo o učinkih 12.10.2006, pred 12-imi dnevi torej sprejetih amandmajev in potem seveda tudi o posameznih amandmajih. To mislim, da bi bilo korektno. Če se pa da seveda preprosto besedo, vrniti besedo vladi, pa jaz tudi temu ne bom nasprotoval, ampak dajmo seveda možnost, da nam vlada to pojasni, ne pa, da bo ostalo - smo v neposrednem prenosu na drugem programu - slovenski javnosti neznano, kakšni so učinki tega, kar je vladajoča koalicija dopolnila od takrat, ko je bil ta zakon o dohodnimi sprejet. Napovedujem že sedaj, da pri davku od dohodka pravnih oseb pričakujem isti informacijo. To je pač dolžnost vlade, zato izvršna oblast obstaja. Prosim lepo, če se takšen predlog na nek način lahko sprejme. Hvala.
Hvala lepa. Vlada je seveda slišala predlog in bo sama presodila, ali ga bo upoštevala ali ne. Ampak, ker se je državni sekretar kljub temu, da smo razpravo k posameznim členom in amandmajem končali, vseeno prijavil k razpravi, se nagibam k temu, da bi mu to omogočil zlasti, ker gre verjetno za komentar proceduralnega predloga, če seveda nihče nasprotuje. Če kdo nasprotuje temu predlogu, potem bom to točko zaključil. Ampak, ker vidim, da ni nasprotovanja, bi vseeno dal državnemu sekretarju besedo s tem, da povem, da seveda potem, ko bo on zaključil, ne bom dajal nobene replike in nobenega proceduralnega predloga več. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Zahvaljujem se vam za to, da ste mi dali še enkrat besedo in da seveda povem finančne učinke, ki se nanašajo na spremembe oziroma na dopolnitve predloga zakona k dohodnini. Tukaj seveda, če govorimo o posebni olajšavi za upokojence, starejše od 65 let, in če govorimo o tej olajšavi in o posebnih olajšavah za otroke, se pravi za tretjega, četrtega in nadaljnjega otroka, potem seveda tukaj govorimo o finančnem učinku dveh milijard tolarjev. To je v okviru globalnih financ in dejansko to pomenijo ti amandmaji. V povezavi z amandmaji, ki se nanašajo na obdavčitev kmetijstva in kjer se dejansko - bom rekel - kmetijstvo obdavčuje še vedno na tri možne načine in sicer na način, da davčni zavezanci vodijo evidence prihodkov in odhodkov na eni strani, če se za to odločijo. Na drugi strani imamo davčne zavezance, ki bodo obdavčeni na podlagi katastrskega dohodka, in potem imamo še ureditev, kjer so lahko davčni zavezanci obdavčeni na podlagi vnaprej določenih fiksnih odhodkov. Hkrati pa je potrebno opozoriti še na tiste davčne zavezance, za katere velja drugačna ureditev. Tukaj mislim na vinarje, oljkarje in čebelarje, to se pravi iz naslova kmetijstva. Ne pričakujemo niti, da bi prišlo do povečanja niti do zmanjšanja fiskalnih prihodkov, kar pomeni, da je tukaj ocena o nevtralnosti, se pravi, o nevtralnosti teh rešitev, kar bo seveda zagotovljeno z drugačnim načinom obračunavanja katastrskega dohodka. Drugih amandmajev, ki bi bistveno vplivali na fiskalne prihodke, tukaj seveda, ne ocenjujem, da bi bili še drugi amandmaji, razen tistih, ki so bili seveda.
Prosim, lepo.
Minimalno za obresti, če govorimo o obrestih, je minimalno.
Ste zaključili državni sekretar? Hvala lepa. In s tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DAVKU OD DOHODKOV PRAVNIH OSEB, EPA 1067-IV . Za razpravo imamo 2 uri in 35 minut, predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Zato dajem besedo njenemu predstavniku za dodatno obrazložitev in sicer verjetno državnemu sekretarju mag. Širclju. Prosim, beseda je vaša izza govornice.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! V svežnju zakonov, ki zadevajo davčno reformo, je tudi predlog zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, ki ureja obdavčevanje oziroma davčno obravnavo od dohodkov pravnih oseb. Predlog zakona je razvojno in konkurenčno naravnan in vključuje spremembe na področju davčne stopnje, davčne osnove, davčnih olajšav in administrativnih poenostavitev. V postopku obravnave predloga zakona je bilo podanih več pripomb, ki so privedle do nekaterih sprememb. Glede prevrednotenja in odpisa terjatev določenega v 21. členu je bila zaradi predvidljivosti javnih prihodkov in zaradi podpore usmeritvi poslovanja dobrega in skrbnega gospodarstvenika dodana poleg obstoječe še dodatna omejitev, ki določa, da odhodki zaradi prevrednotenja ne smejo presegati en odstotek obdavčljivih prihodkov davčnega obdobja zavezanca. Zaradi potreb po uveljavitvi ugodnejše davčne obravnave dobičkov, oziroma njihovega izvzema iz davčne osnove v primeru odsvojitve lastniških deležev v družbah tveganega kapitala, ki bodo ustanovljene v skladu z zakonom, ki bo urejal družbe tveganega kapitala je bil dodan novi šesti odstavek 25. člena. Ker gre za državno pomoč bo določba začela veljati šele po potrditvi sheme državnih pomoči s strani evropske komisije. Zaradi olajšanja poslovanja bankam, zlasti tistim, ki so v domači lasti in ne morejo uveljavljati ugodnosti iz 72. člena zakona, v katerem je implementirana direktiva Evropske unije o obdavčevanju v zvezi s plačili obresti in licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic Evropske unije je bilo v 70. členu dodano izvzetje plačila davčnega odtegljaja za obresti, ki jih banke plačujejo drugim finančnim institucijam. Delno z zvišanjem amortizacijske stopnje opreme, vozil in mehanizacije s 15% na 20% je bila upoštevana tudi pripomba glede amortizacijskih stopenj, ki jih določa 33. člen zakona. Upoštevaje navedeno vlada predlaga državnemu zboru, da predlog zakona, vključno s predlaganimi amandmaji podpre in da, če bodo izpolnjeni pogoji v skladu s 138. členom poslovnika državnega zbora, državni zbor opravi tretjo obravnavo predloga zakona že na tej seji. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Zato prosim predsednika odbora, gospoda Starmana, da predstavi poročilo odbora.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je na svoji 21. nujni seji, dne, 12.10., obravnaval tudi predlog zakona o davku od dohodkov pravnih oseb. Dobili smo mnenje zakonodajno-pravne službe, ki je podala določene pripombe k določenim členom, mnenje Državnega sveta Republike Slovenije, potem tudi gradiva, predloge za amandmaje Obrtne zbornice Slovenije, Gozdarske zbornice, Združenja članov nadzornih svetov, Gospodarske zbornice Slovenije, Združenje delodajalcev Slovenije ter Združenje družb za upravljanje investicijskih skladov. Potem pa še amandmaje kvalificiranih predlagateljev, kot so poslanska skupina Socialnih demokratov, poslanski klub Liberalne demokracije in poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, Nove Slovenije in Slovenske ljudske stranke, Demokratične stranka upokojencev. V razpravi je bilo največ pozornosti namenjeno odpravi olajšav za vlaganje v opredmetena in neopredemetena osnovna sredstva ter osnovi za izračun davka, se pravi amortizacijsko stopnjo, ki dovoljujejo, ki se prenašajo oziroma upoštevajo v davčnih osnovah kot strošek. V razpravi poslanskih skupin Socialdemokratske stranke in Liberalne demokracije Slovenije so bili v glavnem navedeni določeni predlogi za znižanje oziroma povečanje amortizacijskih stopenj. Na koncu je bil sprejet sklep, da se povečana amortizacijska stopnja za opremo vozila in mehanizacije s 15 na 20%, ostalih predlogov pa odbor ni sprejel. Nadalje je bila tudi diskusija glede ukinjanja olajšave v predmetena in nepredmetena osnovna sredstva, kjer so predstavniki vlade zatrjevali, da te olajšave ne dajajo pričakovanega zagona v investicijskem smislu. Se pa ohranja olajšava za vlaganje v raziskave in razvoj. Bile so tudi določene pripombe glede na to, da imamo dve različni ureditvi. Ena velja za investicijske družbe, druga za vzajemne sklade. Na koncu je bila sprejeta določena skupina amandmajev, ne bi ponavljal teh številka. Bili so sprejeti in vključeni v dopolnjen predlog zakona, ki je pred vami. Predlagamo, da ga državni zbor sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je zbor na 21. seji zbora opravil prvo obravnavo predloga zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna. Takoj prehajamo na razpravo o nekaj členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo vodili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne, 23. oktobra letošnjega leta. V razpravo dajem 25. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SNi, SLS in DeSUS. Želi kdo besedo? Nihče. Hvala lepa. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 33. člen in amandma poslanske skupine LDS in amandma poslanske skupine SD. Prosim, da se prijavite. Prvi ima besedo mag. Cvikl. Prosim.
Zakon o davku od dohodka pravnih oseb je zakon, ki bo pomembno krojil gospodarski položaj v Sloveniji. Sami ocenjujemo, da je iz, predvsem potreb deliti mali skupini davčnih zavezancev, veliko davčno darilo, se je vlada odločila, da bo pri tem davku od dohodka pravnih oseb obdržala zelo ostro obdavčitev gospodarstva. Če primerjamo obdavčitev gospodarstva v letu 2006 in napovedano obdavčitev v letu 2007, pa tudi 2008, ko se bo ta zakon že uveljavil, potem lahko vidimo, da bo efektivna davčna stopnja bistveno višja, kot je bila v obdobju 2000-2004. Takrat je bila davčna odločitev približno 12, 12,3% efektivna, sedaj pa je po naših podatkih, petina obdavčitev blizu 20%. To najlepše pokažejo številke v proračunu v letu 2004, približno 124 milijard, v letu 2006, če se ne motim, 226 milijard ali za 100 milijard več obdavčitve gospodarstva kot pred dvema letoma. Gospod Janša potem še vedno razlaga, da imamo sedaj najnižjo obremenitev gospodarstva. To preprosto ni res. Obdavčitev gospodarstva. Efektivna davčna stopnja se je bistveno povišala. Zaradi tega razloga je sicer dobra intenca v tem zakonu, da se je splošna stopnja zmanjšala s 25 proti 20, vendar obžalujemo, da se to dogaja tako rekoč v štirih letih. Zato menimo, da ta zakon ne omogoča razbremenitve gospodarstva. Ta zakon ne povečuje zadosti konkurenčnosti gospodarstva, ampak z vrsto rešitev v zakonu onemogoča bistveno pospešen gospodarski razvoj. Nenazadnje to potrjujejo tudi same napovedi glede gospodarske rasti, ko bo ta zakon uveljavljen. Gospodarska rast v letu 2008 bo za 20% nižja kot v letu 2006. Zato smo v razpravi na matičnem delovnem telesu skušali, pa žal ne uspeli vrniti v zakon pomembne olajšave. V bistvu je ena najpomembnejših olajšav, ki jo ta zakon dokončno ukinja, ker je v obstoječem zakonu vendarle še obstajala, 10% olajšava za opremo. Mi smo želeli in smo predlagali olajšavo za opremo, ki bi, če gre za investicije pri podjetjih v tistih delih Slovenije, ki so manj razviti, da bi ta olajšava bila višja. To je bilo na matičnem delovnem telesu zavrnjeno. Zato je ta člen zaprt in zato je čista fikcija, ko so nekateri, s predsednikom vlade na čelu in ministrom, še včeraj razlagali: "saj boste vi lahko v drugi obravnavi pa kakšno našo napako popravili". Ne moremo. Eden redkih amandmajev, s katerimi se da izboljšati gospodarski položaj slovenskih podjetij, je amandma, ki ga predlagamo. In to je amandma v zvezi s spremembo amortizacijskih stopenj. Značilnost zakona o davku od dohodka pravnih oseb je preprosto v tem, da se ukinja olajšava za opremo, da se ukinja olajšava za prve zaposlitve, ukinja olajšava za zaposlovanje težko zaposljivih. In čudno - prejšnji teden je bil gospod predsednik vlade na obisku na Finskem, kjer so se pogovarjali o tem, kako povečati investicije v raziskave in razvoj -, ukinjena je olajšava za zaposlovanje doktorjev znanosti. Zato je ena redkih olajšav oziroma ena redkih možnosti, ki jo pri proceduri, kjer je vladajoča koalicija zavrnila, seveda po diktatu sedaj po telefonu delujočega ministra za finance, vse amandmaje koalicije, ena redkih možnosti je spreminjanje amortizacijske stopnje. Mi ocenjujemo, da je bilo napačno, da je vlada, ko je iskala vire za to, da bi financirala davčno darilo mali skupini davčnih zavezancev, povečala davčno osnovo. No, davčno osnovo je povečala tako, da je ustrezno spremenila amortizacijske stopnje, da je zmanjšala amortizacijo. Zato predlagamo, da se povišajo najvišje letne stopnje amortizacije, da se najvišje letne stopnje amortizacije za gradbene objekte, vključno z naložbenimi nepremičninami, dvignejo, se pravi, da jih dvignemo s 3% nazaj na 5% [[vlada jih je zmanjšala s 5 na 3]] in da v nasprotju z rešitvami vlade enako naredimo tudi pri opremi vozil in mehanizacije, kjer predlagamo, da namesto znižanja te stopnje dvignemo. S tem bi bilo gospodarstvo v enakem položaju glede amortizacijskih stopenj, kot je bilo v letih 2005 in 2006. In zanima nas stališče vlade do tega amandmaja. Zanima nas, zakaj ta amandma ne bi mogel biti podprt. Ali je res krivda samo v tem, da ga predlagamo poslanci Liberalne demokracije oziroma nekaj podobnega predlagajo kolegi iz SD ali vam gre za to, da bi gospodarstvo bilo konkurenčnejše? Pričakujem seveda ustrezen odgovor vlade in pričakujem podporo poslancev vladajoče koalicije, ki bodo mogoče tokrat vendarle znali bolj vsebinsko razpravljati in tudi bolj vsebinsko glasovati pri posameznih členih, s ciljem zagotoviti večjo konkurenčnost gospodarstva. Predlagani zakon tega ne dela. Z amandmaji in s tem amandmajem, ki ga predlagamo, to skušamo nekoliko popraviti. Vendar je jasno, celotna davčna reforma je izvedena zato, da je mala skupina dobila darilo, plača pa to v letu 2007 gospodarstvo in v letu 2007 ter naslednjih letih z višjimi trošarinami prebivalstva v celoti in seveda v končni, kot bomo očitno doživeli tudi, seveda vsi končni potrošniki z višjim DDV-jem. Zato je to slaba reforma in slabost te reforme se najbolj vidi v tem kako se je povišala efektivna obdavčitev gospodarstva v času mandata vlade gospoda Janeza Janše. Ne mi sedaj razlagati, da je to zaradi tega, ker je ta državni zbor pred vstopom v Evropsko unijo sprejel zakon o davku od dohodka pravnih oseb, ker smo postopoma začeli ukinjati nekatere olajšave. Seveda je bilo to pomembno in to je temelj gospodarske rasti. Vendar seveda nihče takrat ni pričakoval tako visokega izplena. In ker izplen je, bi bilo potrebno ta izplen nameniti za razbremenitev gospodarstva. Tega ne delate, ampak ta denar delite, kot smo videli pri dohodninskem zakonu nekim majhnim ozkim skupinam, bodisi denacionalizacijskih upravičencev ali pa najbogatejših Slovencev in Slovenk, državljanov in državljank. Zato predlagam, poslanke in poslanci, glasujte po svoji vesti, razmislite o tem amandmaju. To je ena od redkih možnosti, kako popraviti konkurenčnost slovenskega gospodarstva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Horvat, Feri Horvat.
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, državni sekretar s sodelavkami in sodelavcem! Mi predlagamo tudi povečanje pri amortizaciji, pri opremi z 20 na 25% in pri objektih s 3 na 5%. Predloga sta identična v primerjavi s predlogom LDS. Pameten gospodar in gospodar, ki je odgovoren in dober, vedno teži k temu, da obračunava, kolikor je možno visoko amortizacijo, pa naj bo to podjetnik ali pa tudi država, še posebej v primeru, ko je država v veliki meri tudi lastnik v gospodarstvu. To je še toliko bolj utemeljeno, ko gre za tehnološko zastaranje, ki je vse hitrejše in poleg tehnološkega tudi ekonomsko zastaranje opreme. Dodatni argument za to je, da so bili v obravnavi na odboru zavrnjeni amandmaji, ki bi izboljšali vsebino tega zakona in ga naredili, ne samo prijaznejšega, ampak predvsem ugodnejšega za gospodarstvo. Zavrnjeni so bili amandmaji, tako v olajšavah za naložbe v opremo, ki smo jih predlagali, kot tudi predlog, da bi takoj znižali davčno stopnjo s 25 na 20%. Dejstvo je, da s tem zakonom kljub temu, da nekaj izboljšav prinaša, vendar je to daleč od tistega, kar se je ne samo pričakovalo v gospodarstvu, ampak kar je vlada navsezadnje z reformnim in davčnim paketom tudi napovedovala. Torej bi se s tem sprejemom teh amandmajev vsaj nekoliko približali lastnim zavezam te vlade. Tako da, predlagam in upam, da boste tem argumentom prisluhnili in ta amandma, enega od njih podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima še predstavnik vlade, gospod mag. Šircelj. Izvolite, prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Vlada je, ko je predlagala nove amortizacijske stopnje v skladu z zakonom o davku od dohodkov pravnih oseb, upoštevala spremenjene slovenske računovodske standarde. Upoštevala je mednarodni računovodske standarde in upoštevala je navsezadnje prakso podjetij in ugotovila, koliko časa posamezno podjetje potrebuje za to, da dejansko zamenja celotno opremo. Pri tem pa tako mednarodni računovodski standardi kot slovenski računovodski standardi kot analize in študije, ki jih je naredila vlada, ugotavljajo, da govorimo o dveh vrstah amortizacijskih stopenj oziroma amortizacije. Nekaj je seveda o gradbenih objektih na primer, drugo pa je o delih gradbenih objektov. Dejansko praksa kaže, da so gradbeni objekti, da je njihova življenjska doba daljša. Zaradi tega je prišlo seveda tudi do zmanjšanja amortizacijske stopnje s 5% na 3%, na drugi strani pa gre za povečanje življenjske dobe pri delih gradbenih objektov, zato je povečala amortizacijske stopnje pri tem delu in dejansko izvzela to opremo iz te splošne opredelitve gradbenih objektov ter dele gradbenih objektov lahko davčni zavezanci amortizirajo po 6%. Podobno je bilo narejeno tudi za dele opreme in opremo, kjer je nova postavka glede na sedanji zakon. Sedaj je možnost, da velja amortizacija za njih 33.3%, kar pomeni, da se lahko amortizirajo v treh letih. Dejansko je vlada tukaj proučila amortizacijske stopnje, proučila je seveda tudi življenjsko dobo posameznih osnovnih sredstev, kot tudi nepremičnin in na tej podlagi predlagala državnemu zboru po njenem mnenju seveda in oceni primerne stopnje glede amortizacije. Na podlagi teh amortizacijskih stopenj predlaganih, ki tudi izboljšujejo položaj davčnega zavezanca v okviru zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, vsekakor vlada ocenjuje, da ne razširja davčne osnove oziroma ne povečuje davčne osnove, ampak jo s temi ukrepi in tudi z drugimi ukrepi dejansko zmanjšuje. In sicer tukaj jo zmanjšuje s tem, da omogoča davčnemu zavezancu, da koristi rezervacije, kar do sedaj ni možno, da upošteva računovodske standarde glede slabitve različnih računovodskih kategorij in s tem prikazuje realno stanje, da omogoča prevrednotenje terjatev ter da dejansko ukinja dvojno obdavčitev tako ekonomsko kot pravno. S tega zornega kota je vlada naredila tudi finančne učinke tega davka in nikakor ne moremo pritrditi, da bi se učinki te zakonodaje, ki bodo začeli veljati leta 2007 in za katere bo narejen obračun v letu 2008, povečujejo obremenitev pravnih oseb. Po podatkih, s katerimi razpolaga vlada, ta zakonodaja zmanjšuje obremenitev v primerjavi z letom 2006 in sicer tako, če gledamo efektivno davčno stopnjo, je pri efiktivni davčni stopnji treba tudi upoštevati, da imamo drugačno davčno osnovo, kot tudi če upoštevamo delež davka v celotnih prihodkih. Ta se dejansko zmanjšuje. In dejansko tudi z zmanjšanjem stopenj s 25 na 23% v letu 2007 ter na 20% do leta 2010 se zmanjšuje tako efektivna obdavčitev podjetij in s tem se razbremenjuje gospodarstvo, kar z drugimi besedami pomeni: Ne moremo se strinjati s tezo, da bi na tej podlagi dejansko bili davčni zavezanci pravne osebe, podjetja, bolj obdavčeni. Ne glede na to, da se davčnim zavezancem, podjetjem daje ugodno davčno ureditev predvsem zato, da se, ko gre za uravnavanje kapitalskih dobičkov, ko gre za internacionalizacijo poslovanja, ko gre za mednarodno konkurenčnost. To so dejansko argumenti, zakaj vlada ne more podpreti oziroma ne podpira oziroma zavrača sprejetje navedenih amandmajev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Gospod Milan Cvikl, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Pa so se spet aktivirali, predsedujoči. Hvala lepa. Mislim, da je ta naprava popolna neumnost. Zbirati s hitrimi prsti, kdo bo pritisnil tipko, da lahko govorimo, je po mojem popolnoma nepotrebno. Odločil sem se, da se ponovno oglasim, zato ker mi mora gospod državni sekretar, ker z ministrom smo že obupali ali pa je on obupal nam nami, vendarle pojasniti kako pa razlaga, da, in sedaj seveda želim, da govorite o primerljivih podatkih, da bo v letu 2008 v javnih financah 230 milijard prihodkov iz naslova davka od dohodka pravnih oseb, leta 2004 jih je bilo 124, potem pa res, da imamo v letu 2006 228 milijard. Ampak teh 228 milijard veva oba, kolegica na desni pa še posebej, so seveda tudi nekateri enkratni učinki, predvsem zaradi ukinjanja nekaterih rezervacij in tako naprej. Na pravilno osnovo mi razložite, kako v bistvu, da glede na leto 2004 v letu 2008 imamo za 90 milijard, pardon, za 106 milijard več davkov od dohodka pravnih oseb. Razložite mi, kako v bistvu bo ukinitev, popolna ukinitev 10% olajšave za investicije v opremo, ki je po našem mnenju bila glavni vzrok, da imate v letu 2006 za približno 60 milijard več prihodkov, kot ste računali, kako bo popolna ukinitev 10% investicijske olajšave [[...]] [[Izključen mikrofon.]] [[...]]
Kar izvolite, gospod Cvikl naprej, ker je prišlo do napake in je bilo mišljeno, da se vam štopa kot proceduralno vprašanje tri minute. Izvolite. Menim, da se vam je tudi doma kaj takšnega zgodilo z računalnikom. Izvolite, naprej.
Hvala lepa. Poglejte, gospod podpredsednik, jaz res predlagam, da kdorkoli si je izmislil te procedure, začele so se komplicirati v tem mandatu, da ne bo krivda na kakšen poslovnik, ki je bil sprejet v prejšnjem mandatu. Govorimo o procedurah izključevanja, ugašanja mikrofona in tako naprej, da to izklopite [[...]]
Gospod Cvikl, prijavil ste se za razpravo o amandmaju.
Ja, seveda, ampak gospod predsedujoči, cela Slovenija gleda, poslanec ni mogel govoriti zato, ker je nek računalnik 30 sekund čakal [[...]]
[[...]]moje absolutno privolitev za besedo. Izvolite, prosim, imate besedo za razpravo o amandmaju.
Hvala. Poglejte, saj, gospod predsedujoči, vi veste, da jaz govorim samo o tem amandmaju, ampak mi ni bilo dovoljeno, da govorim o tem amandmaju. Samo da se vrnem nazaj na vprašanje vladi. Vlada je rekla, da če primerja leto 2008 glede na 2006 je res samo za 2 milijardi več davkov v letu 2008, vendar so v letu 2006 v davkih, v efektivni obdavčitvi, tudi nekateri enkratni dogodki. Če izločite te enkratne dogodke, kot sedaj država - za slovensko javnost - obdavčuje in Janševa vlada žanje davek iz naslova 15-letnega oblikovanja rezervacij v bankah, v podjetjih, ko smo 15 let varčevali s kapitalom, se to sedaj veselo obdavčuje. Če primerjate primerljivo s primerljivim, potem bi vas prosil, da pojasnite, kakšni bodo učinki tega zakona, predvsem ukinitve 10% olajšave za investicije. V letu 2004 smo imeli 20% olajšavo, potem se je to v letu 2005 in 2006 zmanjšalo na 10%, in kljub temu, da se je to tako zmanjšalo, imamo zaradi drugih učinkov zelo visoko rast. In če lahko primerljivo to pojasnite slovenski javnosti, kako boste v letu 2008 še zmanjšali efektivno obdavčitev gospodarstva, pa izločite enkratne učinke, vam bom z veseljem čestital.
Hvala lepa. Prosil bi ostale razpravljavce, gospoda Mikoliča, gospoda Veršnika, da se še enkrat prijavite, ko bom rekel "prosim za prijavo". Prosim. Hvala lepa. Gospod Rudi Veršnik, imate besedo.
Hvala za besedo. Poglejte, že odkar je nova davčna zakonodaja v proceduri, pa še prej pravzaprav, poslušamo, kako vlada povišuje DDV in ker ga v letu 2007 ni, smo utihnili o povečanju za 2007, zdaj govorimo o letu 2008. Mislim, da je že skrajni čas, da prenehamo s temi stvarmi, se malo zresnimo in poslušamo, kaj govori vlada, ki je prevzela vso odgovornost za vodenje te države in za vodenje politike. In trdim, da se obnaša odgovorno. To odgovornost je prevzela s tem, ko je začela z ukinjanjem davka na izplačane plače. Kdo je ta davek uvedel, vsi vemo. In to je izvirni greh naših nenormalno visoko obdavčenih plač. Zmanjšanje davka na dobiček s 25 na 20%, kot je predlog v tem zakonu, mislim, da je to drugi korak, ki bo pripomogel k izboljšanju podjetij. Nenazadnje, olajšave za raziskovanje in razvoj, prepričan sem, da se bodo podjetja, mislim, da kar skoraj vsa znašla v tem sklopu in bodo s pridom uporabljala to olajšavo. Ne se bati, niso toliko naivni, da ne bi znali zadeve speljati tako, da bo njim v prid. Amortizacijske stopnje, slišali smo gospoda sekretarja so v skladu z računovodskimi standardi in povzete po izkušnjah, po praksi Evropske unije, kamor smo vključeni in s katerimi se želimo primerjati. In ne vem, zakaj tukaj neki predlogi, ki so brez utemeljenih realnih osnov. Učinki zakonodaje so že in so vidni v znižanju oziroma v efektivni stopnji, ki se iz leta v leto znižuje. Je pa res, da ravnanje v gospodarstvu ni možno kar čez noč s spreminjanji, z nekimi revolucionarnimi posegi zadeve ukinjati, tako kot bil, smo že v tem državnem zboru obravnavali predlog neke skupine, da se davek na plače kar naenkrat ukine v celoti. To so neodgovorne poteze in takih potez naša vlada ne vleče in jih ne bo. Govorimo, tudi poslušamo na odborih, poslušamo tukaj v parlamentu, kako se povečuje davek na dobiček. Nihče in nikoli pa ne pove, da je poslovanje v velikih podjetjih, v tistih ključnih, odgovorno in da je boljše, kot je bilo v preteklosti, da se ne financirajo razno razni transferji v reklamo, v propagando izven podjetja po nepotrebnem. Jasno, davčna osnova se povečuje. In tudi to je razlog, zakaj je več davka od dobička. In prav je, da tudi to povemo, ne glede na to, da ugotavljamo, da se bo davek na dobiček iz leta v leto tudi zniževal. Mislim, da pripombe, ki jih res že poslušamo, skoraj bi rekel, vrabci čivkajo tam zunaj, jaz upam in prepričan sem, da odgovorni te zadeve razložijo tako, da jih praktično lahko vsi razumejo in da je to zganjanje navadne demagogije in čas je, da nehamo s tem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Martin Mikolič. Izvolite prosim.
Hvala za besedo. Znižanje davčne osnove iz 25 na 23, prav gotovo v letu 2007, in do leta 2010 na 20, je prav gotovo finančna razbremenitev za gospodarstvo. Kdor trdi drugače, je to zavajanje. Odprava, postopna odprava davka na izplačane plače je prav gotovo velika finančna oziroma bo velika finančna razbremenitev za gospodarstvo. Kar se tiče obračuna letne amortizacijske stopnje, bi pa rekel, da pravzaprav ima ta zgodba oziroma ta palica dva konca. Tudi sam na eni strani zagovarjam tezo, da višji je procent oziroma po višji stopnji se bi obračunavalo, je dobro, kajti to pomeni, da bomo lahko dotrajano opremo, če sem sedaj pri opremi, čim prej zamenjali. Na drugi strani pa to pravzaprav tudi pomeni, da je nek izdelek, da je neka storitev, s to vkalkulirano amortizacijo, ima to določeno ceno, ki je prav gotovo nekaj višja in se danes lahko vprašamo, kako smo pa potem konkurenčni, ker to je vse skupaj vezano na konkurenčnost naših proizvodov, naših storitev. Konec koncev se pa lahko vprašamo, kako pa to v praksi izgleda, kako pa ta naša podjetja obračunavajo oziroma v končni fazi vkalkulirajo to, da so v končni fazi konkurenčni oziroma kdaj je potrebno zamenjati, da so tukaj potem tudi finančna sredstva za nakup nove opreme. To pa vemo, da v praksi različno izgleda, se različno dogaja. Zato jaz menim, to, kar je bilo tudi s strani vlade obrazloženo, da je predlog za gradbene objekte vključno, z naložbenimi nepremičninami, 3%, in predvsem to opremo, vozila in mehanizacija 20%, to, kar je vlada predlagala, da je, tako kot je bilo tudi rečeno na osnovi izkustev, na osnovi dejstev, kako se to tudi v praksi uporablja. In oziroma izvaja. Glede na ta dejstva, jaz vsekakor tega amandmaja danes ne morem podpreti.
hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Milan M. Cvikl. Prosim.
Hvala lepa. Da ne boste rekli, da smo neevropski. "European textbook", Danska - Immovable property, nepremičnine, amortizacijska stopnja 5%. LDS predlog najvišje letne amortizacijske stopnje na gradbenih objektih "immovable property" je 5%. To so predlogi. Seveda je stvar odločitve gospodje iz vladajoče koalicije, ali boste sledili Danski ali boste sledili temu, kar vam vlada razlaga. Mimogrede "European textbook" je iz knjižnice državnega zbora Republike Slovenije. Lahko si ga greste kdaj izposodit. To, kar nekateri tukaj razlagajo, je čisto zavajanje. Vlada Republike Slovenije je rekla, ko je bil sprejet davčni zakon, davek od dohodka pravnih oseb za leto 2005 in 2006, da bo prihodkov iz tega naslova 164 milijard. Zato ste, da bi zaprli proračun, govorili o tem, da bo potrebno dvigniti DDV. Nihče na ministrstvu za finance, dokler je še to bilo konzervativno ministrstvo za finance, si ni upal izračunati višjega obsega prihodkov. In prihodkov je več, prihodkov je za 60 milijard več v letu 2006, pa ne zaradi tega, ker bi gospodarstvo bolje delalo, ker bi gospod Janša to ali oni naredil, ampak zato, ker 15-letno rezervo trošite in je uvedbo mednarodnih računovodskih standardov prišlo v osnovo več davkov, zato je tega prihodka sedaj 228 milijard. Namesto da bi v letu 2005 sprejeli davek na izplačane plače ali, da bi vlada prišla ni povedala: "Bomo to rezervo, bomo ta dodatni davek namenili bodisi za takojšnjo ukinitev davka na izplačane plače ali pa za stvari, ki bodo res povečevale raziskavo in razvoj." Ne. Ti dodatni viri se dajejo za davčno darilo nepotrebnim, za davčno darilo denacionalizacijskim upravičencem. Kot ste videli prej pri dohodnini, smo morali marsikatero olajšavo ukiniti, da se financira to davčno darilo. In potem pridemo na davek od dohodka pravnih oseb. Če res verjamete, potem takoj spustimo splošno stopnjo iz 25% na 20%. Ampak ne verjamete in ne veste, kaj se vam bo dogajalo v letu 2008. Ker seveda vas opozicija sedaj stiska in je Janša že dvakrat povedal ali že stotič, da ne bo dvignil DDV. Vemo, kako bo to financiral. Iz višje obdavčitve gospodarstva. Zato seveda nočete sprejeti naših predlogov za takšno amortizacijsko stopnjo, kot jo imajo na Danskem. Namesto da bi res vlada skrbela za konkurenčnost gospodarstva, skrbi za večjo blaginjo nekaterih, zelo ozke skupine in posledično, gospodje iz ministrstva za finance vam seveda urad za makroekonomske analize in raziskave izračuna, da bo zaradi tega prišlo do padca gospodarske rasti. Ja, kaj pa bo drugega, gospodarstvo je bolj obdavčeno, gospodarstvo se seli. Ne samo, da bodo posamezniki napoteni v tujino, cele fabrike se selijo v tujino! Gorenje je v ponedeljek odprlo v Valjevu tovarno. In tega bo še več. Zato, če želite ohraniti enake amortizacijske stopnje, kot jih imajo na Danskem pa še kje, da vam ne citiram cele knjige, potem sprejmite naš predlog. Ne pa govoriti o tem, da mi tu zavajamo. Zavajanje je zelo enostavno: gospod Janša se je zlagal, ko je 3.10. rekel za televizijo, da je gospodarstvo razbremenjeno. Ni res! Gospodarstvo bo leta 2008, na koncu njegovega mandata, plačalo dvakrat več davkov kot na koncu mandata prejšnje vlade - 246 milijard v letu 2007 v primerjavi s 124 milijardami. To so podatki. In zato mi lahko zdaj diskutiramo o mednarodnih standardih, pa o slovenskih računovodskih standardih, pa še o čem. Seveda lahko diskutiramo o tem, o marsičem lahko diskutiramo. Osnovno vprašanje je, ali hočete, da bi slovensko gospodarstvo bilo manj efektivno obdavčeno, ali tega nočete. To je osnovno vprašanje. Zato, kot sem rekel prej, dajte nam, prosim, pokazati primerljivo na primerljivo, izločite enkratne učinke iz leta 2006 in 2007 in povejte, kako se bo leta 2008 efektivna obdavčitev, ko izločite enkratne učinke, glede na leto 2000, najlepše bi bilo seveda na zadnje leto prejšnjega mandata, zmanjšala. To bi bila korektna primerjava. Ne pa, da naredite primerjavo na tisto leto, ki vam slučajno paše, tudi leta, ki se ne morejo primerjati, kot se primerjajo pravzaprav jabolka in hruške. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnik vlade, gospod mag. Šircelj. Izvolite, prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Če govorimo o posameznih elementih obdavčevanja podjetij, tu lahko pritrdimo, da znaša amortizacijska stopnja na Danskem 5%. Hkrati tudi ugotavljamo, da znaša davčna stopnja na Danskem od 1.1.2005 28%, prej je bila ta stopnja 30%. To seveda pomeni, po oceni vlade, da je zelo težko primerjati samo en element v davčnem sistemu, temveč je treba primerjati tudi druge elemente, tako glede vrednotenja, amortizacijskih stopenj, stopenj, oprostitev, olajšav in tako naprej. In na tej podlagi se lahko dobijo tudi ustrezni pokazatelji, kot je delež davka v prihodkih, kot je efektivna davčna stopnja in tako naprej. Tako da tu podatki za Avstrijo kažejo, da se zgradbe amortizirajo po 2%, 2,5% ali 3%, pač različno, in tudi, da imajo nižje amortizacijske stopnje v Nemčiji. Kakorkoli že, tu hočem povedati, ne, da se zdaj primerjajo posamezni elementi, ampak želim povedati to, da se obdavčitev podjetja proučuje in razlaga na različne načine. Navsezadnje so zelo pomembne zadeve v podrobnostih davčne zakonodaje, na podlagi katerih se lahko tudi ugotovi, ali ima neka država bolj konkurenčen davčni sistem ali manj konkurenčen davčni sistem. Če govorimo o konkurenčnosti davčnega sistema, bi želel povedati, da so z zakonom o davku od dohodkov pravnih oseb odpravljene številne anomalije, ki se nanašajo predvsem na dvojne obdavčitve, tako pri dividendah, pri izplačilu dividend, kot na primer dvojne obdavčitve, ko se enkrat obdavčuje na primer boniteta z zakonom o dohodnini, na drugi strani pa je to davčno nepriznan odhodek, kar pomeni, da je ena in ista stvar obdavčena dvakrat. S tega zornega kota je imel pripravljavec zakona, vlada, pred očmi predvsem to, da smo 1. maja 2004 stopili v EU, na davčno področje, kjer lahko govorimo o konkurenčnosti davčnih sistemov. Davčni zavezanec lahko izbira med različnimi davčnimi sistemi in navsezadnje ima prosto voljo, da dejansko ustanavlja podjetje v eni izmed petindvajsetih držav. Na ta način smo ravno naredili tudi na področju obdavčitve kapitalskih dobičkov konkurenčnejši sistem, kot je na primer v Avstriji. Vsaj pogoje smo dali konkurenčnejše, hkrati smo sistem tudi toliko poenostavili, da ne bi mogli davčni zavezanci imeti s tem prevelikih stroškov, predvsem pa smo povečali pravno varnost. Glede učinkov davčne zakonodaje in glede primerjav finančnih učinkov bi rad poudaril naslednje. V letu 2004 je znašal finančni učinek 124 milijard na podlagi prejšnje zakonodaje. Na podlagi zakonodaje, ki pa je bila sprejeta v letu 2004, in sicer maja 2004 in je začela veljati v letu 2005, se je ta finančni učinek znatno povišal, in sicer lek 2006 na 226 milijard in ocenjuje se 230 milijard na podlagi metode finančnih prilivov, da bo to več v letu 2008. Od tega gre 40 milijard na račun prevrednotenja terjatev, tisto, kar je bilo govorjeno, ampak to bo dejansko vrnjeno do leta 2010, kar z drugimi besedami pomeni, da učinki davčne zakonodaje iz leta 2005, ki je bila sprejeta v letu 2004, se bodo pokazali do leta 2010 in takrat bo 40 milijard dejansko vrnjenih. Ti finančni učinki, ki so tukaj narejeni, so narejeni tudi na podlagi splošnih pokazateljev rasti, narejeni so tudi na podlagi finančnih učinkov posamezne zakonodaje. To so seveda ocene. Mi analiziramo vsak mesec, vsako leto posebej glede finančnih učinkov. S tega zornega kota podatki kažejo, da bodo podjetja obdavčena, če primerjamo z letom 2005, če primerjamo z letom 2006, manj v letu 2010, manj v letu 2009, manj v letu 2008 in manj v letu 2007, kar z drugimi besedami pomeni, da glede na obstoječo zakonodajo dejansko to pomeni razbremenitev gospodarstva. Seveda pa je tukaj vprašanje gospodarstva, kako bo nekdo posloval, kako bo dejansko uspešen pri svojem poslovanju. S tega zornega kota, še enkrat bi poudaril, da vlada s tem zakonom zasleduje cilj večje konkurenčnosti in seveda tudi večje pravne varnosti za pravne osebe oziroma za davčne zavezance. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Gospod Bojan Starman, imate besedo, prosim.
Hvala lepa za besedo. Dolgo vrsto let sem preživel v gospodarstvu, pa res lahko povem, da cel paket ukrepov, ki jih izvajamo v zadnjih letih, bistveno izboljšuje pogoje gospodarjenja. En del rezultatov se že kaže v bistveno boljših rezultatih poslovanja v naših podjejih v letu 2005 in 2006. Velik del povečanja obsega prihodkov iz tega naslova je ravno zaradi izboljšanih rezultatov naših podjetij. En del je pa res zaradi prevrednotenja oziroma drugačnih računovodskih standardov. Povedal bi, da so dejansko te razprave, ki jih poslušamo, kako se poslabšuje stanje, da so popolnoma neutemeljene. Več razlogov je, več vidikov, tukaj zmanjšujemo stopnje, mislim, da smo popolnoma primerljivi Evropi. Če govorim konkretno o samem amandmaju, ki ga imam na mizi. Mislim, da so to neke realne stopnje. Vemo, da pretiravanje v teh stopnjah amortizacijskih ima ravno tako negativno učinke, seveda, čim bližje si realnemu stanju, drugače pa, če imaš te stopnje večje, kot je realna zastaranost opreme oziroma sredstev, potem prihaja kasneje do odpisane vrednosti in izrednih prihodkov, ki so tudi obdavčeni od prodaje oziroma v drugih posegih na tem področju. Glavne spremembe pa so seveda v drugih zakonih, ki jih imamo danes tudi na mizi, progresivna lestvica, obdavčitev plač, osebnih dohodkov se zmanjšuje. Jaz bi povedal, da ni nobene države na svetu, kjer bi bile tako obdavčene plače, še vedno ne, recimo bruto 2 milijona dobi človek v roko, 925 tisoč tolarjev, govorim namenoma v veliki številki, strošek za podjetje je 2 milijona 550 tisoč in dejansko so tukaj prispevki 16,1 na plačilno listo, 22,1, 38,2 izredno veliko, davek na izplačane plače je še zmeraj 11,8, po zmanjšani stopnji, ki se ukine. Nad 165 bruto je še vedno 3%, ki je že ukinjen, ki se bo ukinil. In upam, da se bo tudi ta progresija in obdavčitev dela ukinila, pa še cela vrsta stvari, ki olajšujejo same postopke, da delajo davčni sistem preglednejši in jasnejši, je takih, ki bodo še naprej pozitivno vplivale na nadaljnjo rast našega gospodarstva. Se pravi, da skrbi v razpravah, predvsem teh, ki se na gospodarstvo ne spoznajo, so dejansko nepotrebne, ker vidimo, da so rezultati popolnoma drugačni, kot pa vsaj nekateri hočejo, da bi bili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Feri Horvat. Prosim.
Hvala za besedo. Ne bi rad, da nekako pretvorimo to razpravo v simpozij o ekonomiki podjetij in o parametrih narodnega gospodarstva, vendar nekaj pa le želim reči. Danes je bilo že nekajkrat omenjeno in tudi v zadnjih dneh slišimo hvale in pohvale na račun trenutno zelo dobrih gospodarskih kazalcev, tudi superlativi se uporabljajo pri nekaterih kazalcih. Upravičeno. Vendar, kolegice in kolegi, gospe in gospodje, tisti, ki se vsaj malo spoznamo na gospodarstvo, vemo, da rezultati enega leta ali pa tudi dveh let ne morejo biti in niso praviloma nikoli samo rezultat tistega obdobja, tiste vlade, pa naj bo leva ali desna, in to velja tudi za rezultate Republike Slovenije. Jaz sem ponosen in vesel, da so rezultati taki, vendar priznati moramo, da so ti rezultati posledica ukrepanja politike, gospodarske in drugih, v Sloveniji v daljšem obdobju, pa tudi posledica dogajanja v mednarodnem okolju. Drugo, kar velja reči. Davčna zakonodaja, ki jo sprejemamo danes, bo dala šele čez nekaj časa rezultate. To je dejstvo. In misliti je treba na jutri. Ob tem pa bi spomnil tiste, ki ste uspeli danes pogledati Delo, ki gotovo ni opozicijski dnevnik, ko na gospodarski strani navaja poročilo dopisnika iz Bruslja in pravi že v naslovu takole, "višji davki oklestili primanjkljaj". To piše na podlagi podatkov evropskega statističnega urada Eurostat. To je pozitivno, da je primanjkljaj padel, vendar pa da misliti in ne moremo biti samozadovoljni s tem, da je padel predvsem na podlagi povečanih davkov in prav povečanega priliva iz davka od dohodkov pravnih oseb. Lahko bo nekdo rekel, saj to je bilo sprejeto že prej, pa to ni bistveno. V tem je možnost in rezerva, da bi lahko šli v še večje zmanjšanje obremenitev gospodarstva. Poglejte, če smo tako zelo ugodni s to razbremenitvijo gospodarstva, zakaj pa potem ugotavljamo, da so nam pa tuje naložbe v zadnjem letu upadle napram preteklemu obdobju, kljub temu, da so bili sprejeti tudi nekateri drugi ukrepi, ki so pomembni za tuje naložbe, predvsem mislim na administrativne ukrepe, ki se jih postopoma odpravlja in je prav, da se jih še bolj odpravi. To samo toliko kot mali drobec za razpravo. Ne želim pa iti globlje v to razpravo, ker bi trajalo predolgo in tudi ni mesto in čas za to, vendar apeliram na to, da smo pri teh ocenah le vendarle bolj objektivni in da mislimo predvsem naprej. Res je, da je trenutno ugodna situacija tudi v javnih financah, če vzamemo recimo kot pokazatelj primanjkljaj, vendar ne moremo mimo zelo resnih opozoril, ki smo jih dobivali zadnje dni iz Bruslja od evropske komisije v zvezi z javnimi financami in pa seveda tudi od mednarodnega denarnega sklada tudi s priporočili, kaj je potrebno narediti. Okoli amortizacije samo še nekaj. Podobno kot kolega Starman, ki se z njim velikokrat strinjava in zelo enako gledava na vrsto gospodarskih vprašanj, kar ni čudno, ker sva oba preživela dolga leta v podjetjih. Jaz več, kot pa v politiki. Dejstvo je, da je amortizacija eden najbolj žlahtnih virov za zagotavljanje razvoja poleg dobička, ki ostane podjetju za razvoj in za napredek podjetij. Sam imam v spominu, da tudi v težkih časih smo prav s pomočjo amortizacije, takrat tako imenovane pospešene amortizacije, uspeli zagotavljati hitrejši, dinamični razvoj podjetja, večjo konkurenčnosti itd. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Dušan Kumer. Izvolite.
Hvala za besedo. Jaz bi mogoče apeliral ali prosil, da ko predstavniki vlade ocenjujejo gospodarsko ali pa finančno situacijo v Sloveniji, da tudi gledajo globalno, celovito. Danes je bilo slišati, da so recimo pri nas mnogo ugodnejši, konkurenčnejši pogoji na kapitalskem, trgu kot v sosednji državi. In potem seveda iz tega takoj sledi vprašanje, če je temu res tako, zakaj potem tega priliva kapitala od zunaj v notranjost ni več, ni več investicijskega kapitala, priliva, itd. Tako bi bilo dobro, da tudi takrat, ko se kakšna iztrgana ocena da, se gleda celovito. Če je že ta zakon pisan na kožo ali naj bi bil pisan na kožo gospodarstva, da bi naj gospodarstvo razbremenili, potem je po mojem dobro, da tudi prisluhnemo temu gospodarstvu in najmanj, kar je v tem gospodarstvu, so tudi ljudje, ki poznajo papir, črnilo, računalnik in mogoče na podlagi kakšnih analiz tudi pridejo do kakšnih zaključkov. Jaz bi povzel eno stališče, ki je bilo povedano v zvezi z amortizacijskimi stopnjami s strani gospodarstva. Nedvomno je, da amortizacijske stopnje vplivajo na nivo davčne stopnje. To je več kot jasno. Mislim, da je kolega Feri celo razložil, kako je bilo v preteklosti. Zato je tudi predlog, in ta je nekako enovit, da se gre na stanje glede amortizacijskih stopenj, ki je bilo iz 3 na 5 in iz 15 na 25. Kajti poglejte pri znižanju davčne stopnje imate šele naslednje leto 2007 - 23 in šele leta 2010 - 20. Se pravi, letos smo leta 2006 in je to kar precej dolgo obdobje. Gospodarstvo samo je izračunalo, da ima to dolgo obdobje pri tem predlogu amortizacijske stopnje vpliv na efektivno davčno stopnjo in to dve indeksni točki, se pravi 2%. In jaz preprosto tudi temu gospodarstvu verjamem, tudi oni znajo kaj izračunati in še predvsem, ker je v njihovem interesu, da se razbremenjuje gospodarstvo, da plačujejo manj davka tako kot vi vedno trdite, da vsi bodo plačevali manj. Manj bodo dajali in več bodo dobili. Tako jim je preprosto treba to tudi verjeti. Vi s tem predlogom pa temu gospodarstvu ne verjamete.
Hvala lepa. Gospod Josip Bajc, besedo imate.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade! Človek bi pričakoval, ko strokovnjak za javne finance razpravlja o predlogu amandmajev k dopolnjenemu predlogu zakona o davku od dohodka pravnih oseb, da bo zadevo celovito predstavil, celovito obravnaval in celovito tudi polemiziral, tudi če je potrebno s koalicijo oziroma če je potrebno tudi s predstavniki vlade, pa tega v dosedanjemu nastopu tega kolega pri tej točki dnevnega reda ni bilo moč zaslediti, ampak posamezne segmente. Zakaj je temu tako? V temu paketu davčne zakonodaje, v tem zakonu znižujemo davek na izplačane plače sicer postopoma in javnim financam primerno oziroma to, kar še prenesejo javne finance. Drugo, postopoma znižujemo davek od dohodka pravnih oseb. Enako postopoma in kolikor prenesejo javne finance. Tretje kar bi rad ugotovil, kje so ti dušebrižniki za javne finance, kadar je bila sprejeta zakonodaja, ki je imela bistveno večje stopnje od davka pravnih oseb kot tudi davka na plače. Sedaj bi pa kar zaradi tega, ker ne odgovarjajo za tisto, kar govorijo oziroma ne odgovarjajo za svoja dejanja, bi pa to hoteli nekomu naprtiti. In, kar bi rad še rekel, večji davčni prihodki; mislim, da je državni sekretar rekel, so posledica zakona, ki je bil sprejet v maju mesecu leta 2004 ali pa v večjem delu so posledica zakona iz leta 2004, ki je pričel veljati in ki ima efekte, glede na to, da se je ta davčna osnova ugotavljala v letu 2006, za leto 2005, s 1.1.2005 pa je pričel veljati ta zakon, tako so te milijarde, da ne bi ponavljal, ker sigurno se jih nisem zapomnil, tako kot nekateri, toliko porasle. In pričakovati verjetno nek normalen trend, ki ni tako skokovit, kot je iz leta 2005 na 2006, tudi v 2007 in 2008, jaz mislim, da je realno in ni potrebno zaradi tega zganjati nikakršnega "bav bava". Na koncu, kar bi rad rekel, v zvezi z amortizacijskimi stopnjami, sicer bile so dejansko tako, kot je v predlogu kolegov, v amandmaju ampak bilo je tudi slišati od nekaterih, ne sicer od predstavnikov gospodarske zbornice, da z amandmajem, ki ga je sprejela koalicija na odboru za finance in spreminjala amortizacijsko stopnjo pri opremi vozil in mehanizacijo s prvotno predlaganih s strani vlade 15 na 20, da se je sledilo, bom rekel, nekim pričakovanjem. Bilo pa je izraženo tudi pričakovanje za eventualno dvig iz tri na pet. Po drugi strani pa sem slišal tudi komentarje, da bi bila sprejemljiva tudi amortizacijska stopnja pri gradbenih objektih 3%. Ali to vpliva, tako kot je kolega Kumer govoril, tudi na davčno stopnjo? Verjetno da, ampak jaz mislim, da ostali efekti, ki izhajajo iz tega zakona, se pravi znižanja davka na plače, znižanje postopno davka od dohodka pravnih oseb, mislim, da bodo tu eventualno ta negativni efekt znižane stopnje amortizacije bo kompenziral oziroma vsrkal vase. Zaradi tega amandmaja k 33. členu ne bom podprl.
Hvala. Gospod mag. Šircelj? Želi še kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Gospod Jožef Horvat prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Ko govorimo o zakonu o davku od dohodka pravnih oseb, bi gotovo morali več poslušati gospodarstvo. Gospodarstvo je ob predstavitvi tega zakona reklo približno takole: smer je dobra, vendar so morda koraki prepočasni. Čutimo neko, bom rekel, ročno zavoro. Kje pa je ta ročna zavora? Žal v, danes že tolikokrat omenjenem, davku na plačilno listo oziroma davku na izplačane plače. Če se danes pogovarjate z direktorjem, ki mora razvojnega inženirja, seveda ima interes, da ga dobro plača, da mu dobro dela in da ga obdrži, potem se vidi, kakšno breme je pravzaprav ta davek na izplačane plače. Vsi bi si gotovo želeli,da ga čez noč odpravimo, ampak preprosto ne gre. To je treba slovenski javnosti povedati, to je dediščina, ki jo je ta vlada in ta koalicija podedovala. In to dediščino, negativno dediščino odpravljamo. Če bo vse po sreči je leta 2009 več ne bo. Še enkrat, ko govorimo o tem zakonu, bi se morali več poslušati, predvsem več poslušati gospodarstvo in ne imeti tu v državnem zboru nekih futurističnih nastopov. Kar zadeva zakon o davku od dohodkov pravnih oseb, je bil pri sprejemanju proračuna za leto 2006 naš spoštovani kolega iz poslanskega kluba Liberalne demokracije mnenja, da niti slučajno ne bomo dosegli načrtovanega davčnega prihodka iz naslova davka od dohodka pravnih oseb, ki je bil načrtovan v višini 164 milijard slovenskih tolarjev; bil je načrtovan na osnovi zakona iz leta 2004, ki ga je sprejemala neka druga garnitura. In ko se v letu 2006 dogaja, da so davčni prihodki iz tega naslova bistveno višji od načrtovanih, gre za plus približno 60 milijard, pa ta isti kolega izraža mnenje in razlog, da je višja obdavčitev kriva za ta višji davčni prihodek. In zdaj k amandmaju, ki predlaga višje amortizacijske stopnje. Naj povem, da ga v poslanski skupini Nove Slovenije ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod mag. Cvikl, imate besedo.
Gospod Horvat [[Jožef, ne Feri]] , zelo dobro ste začeli. Jaz se z vami strinjam - podprimo to, kar je predlagalo gospodarstvo. In gospodarstvo je predlagalo takšne amortizacijske stopnje, kot jih danes tu vidite. Mi samo povzemamo predloge gospodarstva. Zakaj je pa to gospodarstvo predlagalo - ker se je gospodarstvo tudi strinjalo s tistim, kar smo predlagali v Liberalni demokraciji leta 2005. Predlagali smo, da sprostimo ročno zavoro, da ukinemo davek na izplačane plače in dosežemo vse cilje: zmanjšamo progresijo, ne igramo se z amortizacijskimi stopnjami, ne igramo se z raznoraznimi idejami pri dohodnini in tako dalje. To smo predlagali. Ta zakon je bil obravnavan v državnem zboru, pa je bil zavrnjen. In ne misliti, da je opozicija glasovala proti. Vladajoča koalicija je leta 2005 zavrnila zakon o ukinitvi davka na izplačane plače, ki bi predvsem olajšal gospodu Janši, ko je moral najprej narediti 200 ljudi veliko skupino za davčne in druge reforme in je potem priletel s to nesrečno davčno reformo, ki ne bo naredila nič drugega, kot ohranila visoko obdavčitev gospodarstva in razbremenila eno zelo majhno skupino davčnih zavezancev pri dohodnini. Glede napovedi in glede davka od dobička pravnih oseb pa vam in še nekaterim: naj vlada izloči, tako kot bo naredil Eurostat, enkratne učinke, "windfull games" se imenujejo, iz davka od dobička pravnih oseb, pa boste videli, kakšen je trend. In to je moja kritika. Moja kritika je ta, da se enkratni učinki porabljajo za tekočo porabo. Tega se ne dela nikjer v svetu. In zdaj še o tako imenovani famozni uvedbi davka na izplačane plače v času prejšnje vlade. Davek na izplačane plače je bil uveden hkrati z zmanjšanjem prispevnih stopenj za ZPIZ in zdravstveno blagajno. Leta 1995 je bila praktično ničelna gospodarska rast. Da bi razbremenili gospodarstvo, predvsem delodajalce, se je prispevna stopnja zmanjšala, se je zaradi tega uvedel davek na izplačane plače, potem je pa ves prihodek iz naslova davka na izplačane plače šel kot transfer v pokojninsko blagajno. Zakaj je šel kot transfer v pokojninsko blagajno? Ker se je davek na izplačane plače najprej uveljavil kot davek, s katerim se je skušalo zaustaviti visoko rast plač, tudi zato, da bi ohranjali neko sorazmernost v, če hočete blaginji v Sloveniji, uporabil se je pa za izravnavo pokojninske blagajne, v katero je seveda ob tranziciji prišlo veliko število predčasno upokojenih v slovenskih podjetjih, ki so šla čez tranzicijo. In to je od leta 1996 naprej pospešilo gospodarsko rast in vzpostavilo pogoje, da smo se leta 1998 začeli resno pogajati za vstop v Evropsko unijo, ker je evropska komisija ocenila, da smo tržno gospodarstvo, da smo sposobni gospodarsko dolgoročno obstati. To je zgodba davka na izplačane plače. Potem je seveda ta prejšnja vlada začela davek na izplačane plače ukinjati, tako da je dvigovala stopnjo in je zadnji dvig stopnje bil leta 2004, iz 130 na 165 tisoč tolarjev. In v vseh programih političnih strank je bilo zapisano, da se bo zmanjšala obdavčitev dela, da se bo bolj obdavčil kapital, ampak da se pa ne bo bolj obdavčil od dohodkov podjetij, moramo biti zelo pazljivi, zelo pazljivi. In zato seveda vlada, ki se koplje v denarju iz naslova davka od dohodka pravnih oseb, se ne zaveda, da so to enkratni dogodki. In zelo zanimivo bo, ko vam bo Eurostat prišel gledat te podatke in bo zahteval natančno razločitev prihodkov, ki imajo enkratni značaj v letih 2006, 2007, 2008, in tistih, ki so, kot se temu reče, trajni. In o tem se pogovarjamo tukaj. In meni je jasno, da če vlada sprejme naš predlog amortizacijskih stopenj, pač ni mogoče deliti denarja za tanke, pa za pisarne, pa za steklene palače, pa predsedovanje, pa Brdo, pa ne vem kaj še. Zato tega nočete sprejeti, ne zato, ker bi bili proti amortizacijski stopnji. Zato, ker vlada ta denar rabi. Rabi ga, da bo plačala svoje dobavitelje in pokrila nekatere koalicijske neumnosti. In ne mi seveda reči, da ste za razbremenjevanje gospodarstva, če tukaj nočete sprejeti enega redkih ukrepov, s katerim bi gospodarstvo v letu 2007, 2008 razbremenili, in to v letu, ko prevzemamo evro, ko smo fiksirali tečaj, ko bodo pritiski za gospodarstvo veliko višji, kot so bili v preteklosti. Gospodu Janši, gospodu Bajuku priporočam, pa vsem vam, malo čitanja o ekonomski zgodovini Slovenije. Najlepša knjiga na to je izdana s strani svetovne banke "Slovenija od Jugoslavije do Evropske unije". Pa si poglejte, kaj se je dogajalo. Ne pa tukaj na pamet govoriti. Imate srečo, kot je rekel, gospod Feri Horvat, da je gospodarska situacija sedaj dobra. To boste zapravili. Zato je vaš UMAR zaenkrat še neodvisen. Napoveduje padec gospodarske rasti v zadnjem letu mandata gospoda Janeza Janše. Ni čudno. Pa veste, kaj se bo še zgodilo takrat? Primanjkljaj bo veliko večji, ker bo statistika izločila vse enkratne dogodke in primanjkljaj bo veliko večji zato, ker bo zamik v črpanju evropskih sredstev. To bo situacija leta 2007-2008. In takrat boste prišli v državni zbor in boste rekli, ja, zgodilo se nam je, DDV-ja ne vemo, mogoče ga bomo dvignili, primanjkljaj imamo večji. Lepo vas prosim, pogovarjajmo se o podatkih, pogovarjajmo se o dejstvih, ne pa o natolcevanju. Gospod Bajc, ne govorim samo o javnofinančnih prihodkih, govorimo tudi o javnofinančnih odhodkih in tistim, kar je za tem skrito. Vi, ki ste seveda poznani lokalni, bi rekel, SLS je bil vedno zaveznik, lokalnih skupnosti, tudi sam sem, se pa ne zavedate, da z enim drugim zakonom, ki je s tem povezan, iščete, seveda si boste naredili zanko za občine, ker boste vladi dovolili, da odloča, da v primeru, ko bo treba reševati državni ali občinske proračune, se bo seveda nagnila k državnemu. Tako kot to počne že v letih 2007, 2008. Jemlje denar pokojninski blagajni, gospodje iz DeSUS-a, in manj daje, kot je bilo namenjeno, in jemlje denar zdravstveni blagajni. Vsi mi, ki smo zavarovanci, ker je treba dati davčno darilo 40 milijard skupini deset tisočih, treba je vsakemu kupiti še po en BMW za mandat ene vlade. Če je to politika, čestitke.
Hvala. Replika, izvolite gospod Horvat.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani kolega mag. Cvikl, greva nazaj gospodarstvenike poslušat. Če jih danes vprašate, direktorje uspešnih, pa tudi manj uspešnih podjetij, kaj [[...]]Ne, gospod Cvikl, sedaj imam jaz besedo. Navadite se tega parlamentarnega bontona. Če jih greste vprašati, kaj jih najbolj mori, pa greste vprašat tiste, ki so v delovno intenzivni branži ali tiste, ki so v nekih podjetjih, ki dosegajo dobre rezultate, ki so konkurenčni vsi vam bodo povedali, da največji problem je davek na izplačane plače. In jaz vam ne morem, gospod Cvikl, jaz vam ne morem pripisati finančnega ali davčnega herojstva, če ste včeraj ta davek predlagali, danes pa predlagate ukinitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replike na repliko ni. Želi še kdo razpravljati? Prijava. Gospod Samo Bevk imate besedo.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Gospod Jožef Horvat je prej razpravljal in je ugotovil, in sem prav vesel te njegove ugotovitve, da je potrebno bolj poslušati gospodarstvo. Jaz se s tem popolnoma strinjam. Ampak nocoj imate priložnost, da preidete od besed k dejanjem. Mi smo vložili amandma k 42. členu zakona o dohodnini in vam predlagam, da pritisnete tipko "za" in preidete od besede k dejanjem in podprete amandma, ki bo pač razbremenil gospodarstvo v določenem segmentu. Pa še nekaj. Dve leti je minilo od vaše zmage na volitvah. Dejali ste ob tej obletnici, da ste si preoblekli preznojene drese in da ste začeli igrati drugi polčas. Zato bi bilo že prav, da obrnete to svojo gramofonsko ploščo in se prenehate sklicevati samo na grehe prejšnje vlade, ampak da kdaj pa kdaj pometete tudi pod svojim pragom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod mag. Cvikl, imate besedo.
Gospodu Jožefu Horvatu, obžalujem, da je odšel. Očitno noče poslušati argumentov. Želim si dodati predvsem to. Spreminjanje glede davka na izplačane plače je bil sestavni del socialnih sporazumov. Ko smo uvedli davek na izplačane plače, smo iz davka od dohodka pravnih oseb dobivali v državni proračun "0 koma Jozef" tolarjev. Še leta 2000, samo da boste vedeli, o čem se pogovarjamo, je prihodkov bilo samo za 51 milijard. In zato je davek na plačilno listo, ki je takrat znašal 68 milijard, bil eden ključnih virov tudi v času Bajukovega, kako se temu že reče, kratkega predsedovanja, zato da je sploh lahko kaj država financirala. Potem, ko se je pa tranzicija zaključila, je pa povsem logično, da se ukini davek na izplačano plačo - in to je bil sestavni del socialnega sporazuma v letu 2004. Del sporazuma, s katerim smo omejevali plače, s katerim smo spuščali inflacijo, zaradi katerega danes v parih oziroma smo danes zaključili drugo obravnavo zakona o prevzemu eura. To smo takrat delali in res je, gospodarstveniki pravijo, ukinite davek na izplačane plače. Prave gospodarstvenike niti ne zanima, ali bodo šle neto plače višje gor. Zato jih ne zanima ta igra s tako imenovano dohodninsko zgodbo. Ta igra z dohodninsko zgodbo zanima samo tiste nekatere direktorje, v glavnem zamenjane, ki so ugotovili, da, so kot direktor Avto Celja zaslužili več kot direktor RTV-ja. In namesto, da bi se jim dvignila plača, se spreminja dohodninska stopnja in bo pa sedaj gospod bivši direktor Avto Celja imel višjo neto plačo kot direktor RTV Slovenije. To so podatki, zelo jasni, zelo eksplicitni. Pa ministri bodo imeli več, pa še kdo. Zato predlagam, podprite amandma, s katerim boste omogočili, da bo osnova pri izračunavanju davka ustreznejša, in sledimo temu, kar je naredila Danska. Zakaj Danska? Zato, ker je to ena od redkih držav, ki je uspela blaginjo pravičneje razdeliti, in ta ima mejne stopnje zelo podobne našim. In če boste to sprejeli, če boste naredili kaj več, razen dogovoritev o tem, kako je potrebno pomagati gospodarstvu, potem bomo postopoma prišli do tega, da bomo primanjkljaj klestili s pravim varčevanjem, ne pa s tem, da bolj obdavčujemo gospodarstvo.
Hvala lepa. Ugotavljam, da ne želi nihče več razpravljati, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 99. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 11. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 21.40. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DAVČNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Gospod mag. Šircelj, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Temeljni cilji oziroma izhodišča predloga zakona o davčnem postopku so naslednji. Poenostavitev davčnih postopkov, povečanje pravne varnosti za zavezance, preglednost davčnega postopka, upoštevanje predlogov strokovne javnosti in zavezancev za davek. S predlogom zakona vlada želi predvsem zmanjšati administrativno breme za zavezance za davek in davčni organ ter stimulirati zavezance za prostovoljno izpolnjevanje davčnih obveznosti. V okviru usklajevanj, ki so sledila prvi obravnavi predloga zakona o davčnem postopku, predlog zakona prinaša naslednje bistvene novosti. V poglavju, ki se nanaša na podatke, ki se štejejo za davčno tajnost, bodo podatke o nerednih plačnikih davčnih obveznosti od davčnega organa lahko zahtevale tudi bonitetne hiše in tako prispevale k izboljšanju ekonomske svobode in pravne varnosti. Prav tako bo državni zbor lahko zahteval razkritje podatkov o stanju in gibanju davčnega dolga poslovnih subjektov. Namen te spremembe je nadzor nad izvrševanjem državnega proračuna na strani prihodkov. Podatki, ki se štejejo za davčno tajnost, bodo po predlogu zakona pogodbeni obdelovalci lahko obdelovali še do 1. januarja 2009. V poglavju izpolnitve davčne obveznosti se v zvezi z vračilom davka omogoča davčnemu organu, da na podlagi izjave zavezanca za davek davek vrne tretji osebi, vendarle v primeru, da se s tem ne oškoduje morebitnih upnikov zavezanca za davek. Dopolnitev razbremenjuje zavezanca v smislu zmanjševanja stroškov, ki bi bili sicer povezani s transakcijo denarnih sredstev. Novost predstavlja tudi obračun zamudnih obresti v primeru preveč odmerjenega oziroma neupravičeno odmerjenega davka in ne samo obresti v višini medbančne obrestne mere. V petem delu zakona, ki se nanaša na postopek pobiranja posameznih davkov, gre predvsem za uskladitev z rešitvami v materialnih zakonih, in sicer predlogom zakona o dohodnini in predlogom zakona o davku od dohodka pravnih oseb. Na področju dohodnine gre za novosti na področju statusnega preoblikovanja podjetnika. Uvaja se tudi izračun in poračun dohodnine na letni ravni, vključno z uveljavljenjem vseh olajšav, ki se uveljavljajo na letni ravni tudi za fizične osebe, ki jih je sodišče razglasilo za opravilno nesposobne. Bistvena poenostavitev pa predstavlja tudi odprava obveznosti izračunavanja akontacije dohodnine za druge dohodke v povezavi z osnovno kmetijsko in osnovno gozdarstvo dejavnostjo ter odprava postopka za uveljavljenje znižanja in olajšave v povezavi z osnovno kmetijsko dejavnostjo. Na področju davka od dohodkov pravnih oseb gre za popravke predvsem tehnične narave. Upoštevaje navedeno vlada Republike Slovenije predlaga državnemu zboru, da predlog zakona vključno s predlaganimi amandmaji podpre in da, kjer so izpolnjeni pogoji 138. člena poslovnika državnega zbora, državni zbor opravi tretjo obravnavo predloga zakona že na tej seji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Bojana Starmana, da predstavi poročilo odbora. Izvolite, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 21. seji, dne 13.10.2006, obravnaval tudi predlog zakona o davčnem postopku. Seji so prisostvovali predstavniki vlade kot predlagateljice zakona, zakonodajno-pravne službe in Gospodarske zbornice Slovenije. Vloženi so bili amandmaji poslanskega kluba Liberalne demokracije, poslanskih skupin SDS, Nove Slovenije, Slovenske ljudske stranke in Demokratične stranke upokojencev, poslanca mag. Milana M. Cvikla ter poslanske skupine Socialnih demokratov k 80. členu. Odbor je bil seznanjen tudi z mnenjem zakonodajno-pravne službe, ki je podala pripombe k vrsti členov. Del teh pripomb je bilo upoštevanih v amandmajih, ki jih je odbor tudi sprejel. Bili smo tudi seznanjeni z gradivi in predlogi Obrtne zbornice Slovenije, Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije, združenja članov nadzornih svetov, Gospodarske zbornice Slovenije in združenja članov borze vrednostnih papirjev. Predloženi zakon povečuje preglednost davčnega postopka in pravno varnost ter poenostavlja davčne postopke tako za zavezance kot tudi druge davčne organe. Dejstvo je, da je to več ali manj tehnični zakon, zato je bila večina amandmajev sprejetih in so vgrajeni v dopolnjen predlog zakona, za katerega predlagamo, da ga državni zbor tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je zbor na 21. izredni seji opravil prvo obravnavo predloga zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo vodili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 23.10.2006. V razpravo dajem 1. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Gospod Veršnik, imate besedo.
Hvala za besedo. Amandma k 1. členu je redakcijski popravek, zato mislim, da je sprejemljiv za vse. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 19. člen in amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo,. V razpravo dajem 69. člen in amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 135. člen in amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Gospod Veršnik, prijava. Gospod Veršnik, imate besedo, prosim.
Hvala za besedo. Amandma k 135. členu pa je vsebinske narave in se v bistvu spreminja sistem davčnega inšpekcijskega nadzora, ki se pripravi na podlagi objektivnih kriterijev in na podlagi statističnih metod naključnega izbora, in je ta postopek vnaprej znan in se izdela na osnovi tega postopka tudi letni načrt. To je neka vrsta posnetka, ki ga poznamo pri pripravi nadzorov pri računskem sodišču. Tako da je nekje priprava objektivna vnaprej povedana, vnaprej znana, sicer nenajavljena "inšpikcirancem", ampak znana davčni upravi. Seveda pa ne glede na vse povedano se zaradi posebnega interesa lahko vključi v ta davčni inšpekcijski nadzor tudi na podlagi pristojnih upravnih, pristojnih državnih organov, ki imajo ravno tako pravico predlagati inšpekcijski nadzor. Mislim, da je to veliko bolj demokratična metoda in sistem. Do sedaj smo bili navajeni v praksi, da smo dobili samo sporočilo in se je to odločalo po mojem bolj po politični liniji kot pa po neki strokovnih predlogih oziroma analizi, kar mislim, da ni bilo v redu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Prijava, prosim. Gospod mag. Cvikl, imate besedo, prosim.
Zelo kratko vprašanje predstavnikom vlade, če nam seveda pojasnijo razloge za novi tretji odstavek 135. člena in kako pojasnjujejo oziroma kaj so argumenti? Jaz mislim, da je zadeva ravno obratna, jaz mislim, da bo uvajanje davčnega inšpekcijskega nadzora na predlog pristojnih državnih organov na podlagi ugotovitve iz njihovih delovnih področij lahko seveda politično motivirano. Predstavljam si, da so do sedaj bili davčno inšpekcijski nadzori na nek način objektivno določeni, po objektivnih kriterijih, novi tretji odstavek pa govori obratno. Govori, da kadar na primer urad za nadzor proračuna, državni organ v občini Ljubljana pri na primer novo izvoljenem županu ugotovi to ali ono, seveda se bo iz objektivnih razlogov naložilo, da se gre v izredni davčni inšpekcijski nadzor tega župana. Prav predstavljam si, kako se bo ta tretji odstavek - obratno gospod Veršnik, zlorabljal, ne pa preprečeval. Če nam predstavniki vlade pojasnijo, kako bodo izvajali ta tretji odstavek, in seveda, gospod predsedujoči, proceduralno, vsi vemo, začeti naokoli, da bo lahko vlada odgovorila.
Hvala lepa. Gospod mag. Šircelj, želite besedo?
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovani poslanke in poslanci! Sedanji četrti odstavek je v tretjem odstavku amandmaja. Dejansko ta odstavek ni nov, vsebinsko ni nov, je že v sedanjem besedilu zakona. V tem - vsebinsko gledano - pa tretji odstavek v amandmaju oziroma četrti odstavek pomeni to, če en državni organ, na primer policija ugotovi, da gre za neko kršitev, lahko tudi na davčnem področju, ali za sum kršitve na nekem davčnem področju, da lahko davčna uprava to da v svoj letni plan in da dejansko potem tudi takšnega davčnega zavezanca na podlagi tega suma tudi pregleda. Dejansko je tu dana samo možnost za učinkovitejši davčni pregled in seveda tudi podlaga za koordinacijo med različnimi državni organi in v smislu čim večje učinkovitosti inšpekcijskih pregledov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ugotavljam, da ne želi nihče več razpravljati, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 298. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Prosim, prijava. Gospod Veršnik, imate besedo.
Hvala. 298. člen je redakcijske narave in enako bi rekel tudi za naslednji 314. člen, tako da se ne bi javil še enkrat.
Hvala lepa. Gospod mag. Šircelj, imate besedo.
Hvala.
Ker ugotavljam, da ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo o amandmaju k 298. členu. V razpravo dajem 314. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Ugotavljam, da nihče ne želi razpravljati, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 400. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 411. člen ter amandma poslanske skupine SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 421. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 11. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 21.40 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 31. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVČNI SLUŽBI, skrajšani postopek. Predlog zakona je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Gospod dr. Bajuk, minister za finance. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Vlada je v zakonodajni postopek predložila novelo zakona o davčni službi, s katero želi predvsem odpraviti ugotovljeno neskladje določbe 53.a člena zakona z ustavo Republike Slovenije v delu, ki se nanaša na zaposlitev inšpektorjev, ki ne izpolnjujejo formalnih pogojev za zasedbo teh delovnih mest. Poleg tega vlada v noveli zakona predlaga nekatere nove rešitve, s katerimi želimo izboljšati delovanje davčne službe, urediti področje izobraževanja delavcev davčne službe, dopolniti vsebino davčnega registra ter poenostaviti vpis v davčni register. V predlogu zakona so upoštevani tudi predlogi strokovne javnosti in zavezancev za davek. Med bistvenimi novosti predloga zakona želimo ponovno vzpostaviti predvsem naslednje. Prvič. S predlaganimi določbami bo davčni službi omogočena koordinacija sočasnih davčnih inšpekcijskih nadzorov z davčnimi službami drugih držav članic EU, kar v pogojih delovanja notranjega trga predstavlja nujno predpostavko uspešnega davčnega nadzora. Drugič. Zaradi zagotovitve večje pravne varnosti se vsebina pravilnika o načinu izvajanja pooblastil davčnih inšpektorjev prenaša v zakon sam. Tretjič. Podobno, kot je to določeno z zakonom o davčnem postopku, se tudi v tem zakonu predlaga skrajšanje roka za zaseg listin, predmetov, vzorcev, evidenc in drugih dokumentov v inšpekcijskem nadzoru z 90 na 30 dni. Četrtič.Davčna služba bo zaradi boljše organizacije dela zavezance obveščala o stanju njihovih terjatev sredi leta in ne v začetku leta, kot to velja sedaj. Petič. V skladu s predlogom se bo davčni register dopolnil z novimi podatki ob hkratni poenostavitvi vpisov v davčne registre za subjekte, ki so določeni s predlogom zakona. Tako zavezancem, ki se vpisujejo v druge registre, ne bo več potrebno podatkov posebej pošiljati davčnemu organu, ampak jih bo davčni organ pridobil po uradni dolžnosti od registrskega organa ali prek vstopne točke, vse na enem mestu. In končno, v zakonu so dodane še določbe, s katerimi se na davčno službo prenašajo naloge, ki jih doslej opravlja devizni inšpektorat Republike Slovenije. V tem smislu so potrebni tudi manjši redakcijski popravki zakona o deviznem poslovanju, kar predlagamo, da se uredi v okviru prehodnih določb novele zakona o davčnih službi. Ugotavljamo, da k predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev. Torej, spoštovani, upoštevaje navedeno vlada Republike Slovenije predlaga temu državnemu zboru, da predlog zakona podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Bojana Starmana, da predstavi poročilo odbora.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 21. nujni seji, dne 12.10., obravnaval tudi predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davčni službi, ki ga je državnemu zboru predložila vlada Republike Slovenije. Pri delu odbora so sodelovali predstavnice in predstavniki vlade Republike Slovenije iz finančnega ministrstva in predstavnica zakonodajno-pravne službe. Na sam predlog zakona ni bilo pripomb, zato je bil sprejet na odboru sklep, da glede na to, da odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo k predlogu zakona ni sprejel nobenega amandmaja, odbor ugotavlja, da se na seji državnega zbora Republike Slovenije razpravlja in glasuje o predlogu zakona v predloženem besedilu, kot je objavljeno v Poročevalcu št. 97 z dne 20.9.2006. Zato predlagamo državnemu zboru, da to tudi stori. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Ciril Testen v imenu poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Lep pozdrav, minister s sodelavci, poslanke in poslanci! V poslanski skupini Nove Slovenije bomo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davčni službi podprli. Menimo, da je potrebno prisluhniti zahtevi davčnih inšpektorjev, ki že več kot 10 let opravljajo dela in naloge na teh delovnih mestih, spremenjeni zakon pa jim je naložil, da morajo za to delo pridobiti višjo strokovno oziroma univerzitetno izobrazbo. Prav ta zahteva je pogojevala odločitev ustavnega sodišča, da je prisluhnilo pobudi, ki je bila vložena marca 2005. Odločilo je, da je opredeljen rok za predložitev dokazila o začetku izobraževanja oziroma uspešnem zaključku izobraževanja za pridobitev ustrezne izobrazbe v neskladju z ustavo. Nova rešitev v predlogu zakona predvideva, da takšni inšpektorji z delom lahko nadaljujejo, če do 31. decembra 2006 predložijo dokazilo o začetku izobraževanja za pridobitev univerzitetne ali visoke strokovne izobrazbe, oziroma do 31. decembra 2013 predložijo dokazilo o uspešno zaključenem izobraževanju. Rešitev ocenjujemo za primerno, saj kakovost dela ne bo prizadeta, zadoščeno pa bo tudi zahtevam zakonodaje. Prav tako podpiramo v zakonu manj zahtevne rešitve, ki pomenijo odpravljanje administrativnih ovir za podjetnike. V zakon se vnašajo rešitve, ki odpravljajo pomanjkljivosti, ki jih je pokazalo izvajanje zakona. Med njimi izpostavljamo kritje stroškov davčne izvršbe v breme predlagatelja, če le-ta ni uspešna. Veseli nas, da takšno rešitev pozdravljajo tudi v zbornici izvršiteljev, saj je takšna rešitev poznana tudi v drugih državah. Samostojni podjetniki in osebe, ki so vpisane v sodni register ali drugo uradno registrirano evidenco, bodo v davčni register vpisani po uradni dolžnosti. Skupaj z ukinjanjem krajevne pristojnosti za predložitev zahteve za vpis je predlagana rešitev dodaten korak k zmanjšanju administrativnega bremena davčnih zavezancev. V poslanski skupini Nove Slovenije verjamemo, da bo delo inšpektorjev še učinkovitejše tudi zaradi določbe, ki inšpektorjem daje pravico do vstopa v prostore, ki niso last davčnega zavezanca, če so potrjeni sumi, da v navedenih prostorih opravlja dejavnost "na črno" oziroma se tam nahajajo stvari, ki so predmet inšpekcijskega nadzora. Primerna je tudi rešitev, da se izpit iz davčnega postopka kot posebnega upravnega postopka opravlja na generalnem davčnem uradu. Poslanska skupina Nove Slovenije bo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davčni službi podprla, tudi iz razloga, da se s predlaganimi rešitvami vzpostavlja uporabnikom prijaznejša davčna uprava.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Josip Bajc v imenu poslanske skupine SLS.
Spoštovani gospod minister s sodelavkami in sodelavci, spoštovani gospod podpredsednik, kolegice in kolegi! Na kratko. Kot že rečeno, je spremembe zakona o davčni službi treba sprejeti zaradi odločbe ustavnega sodišča, s katero je bilo ugotovljeno neskladje 53.a člena veljavnega zakona z ustavo Republike Slovenije. Ob tem pa zakon ureja še nekatera druga vprašanja, ki so posledica ugotovljenih pomanjkljivosti sedanje prakse in se usklajujejo z določbami nekaterih po veljavnem zakonu sprejetih zakonov. Zakon sprejemamo po skrajšanem postopku v drugi obravnavi. Na odboru za finance in monetarno politiko na zakon ni bilo predlaganih amandmajev in tudi v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke nimamo pripomb, zato pozdravljamo določene izboljšave z vidika večje učinkovitosti dela davčne uprave in bomo poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke predlog zakona o davčni službi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Jelen v imenu poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Poslanke in poslanci, gospod minister. V poslanski skupini DeSUS bomo vladno novelo zakona o davčni službi podprli. Povod za novelo zakona o davčni službi je po našem mnenju vsekakor odločba ustavnega sodišča, ki narekuje ugotovljeno neskladje 53. člena zakona z ustavo Republike Slovenije, ustrezno korigirati in temu primerno spremeniti zakonsko podlago. Novosti, ki jih še vpeljuje oziroma vgrajuje novela, so učinkovitejše delovanje davčne službe, dopolnitve davčnega registra tudi poenostavitev samega vnosa oziroma vpisa v register, ter ureditev izobraževalnega usposabljanja davčnih uslužbencev, poleg tega je še skrajšan rok na 30 dni, prej je 90 dni, za zaseg listin, predmetov, evidenc in drugih dokumentov s strani davčnega inšpektorja kot davčnega nadzornika. Obenem pa je treba zneske glob navajati tako v tolarski vrednosti kot evrski protivrednosti. Po naši presoji je bistvena sprememba tudi glede večje pristojnosti oziroma pooblastil davčnemu izterjevalcu v takšnem obsegu, kot zadeva davčnega inšpektorja. S tem bodo naloge generalnega davčnega urada preciznejše opredeljene, prav tako pa tudi potek oziroma koordinacija davčnega postopka, predvsem izvajanja nadzora. V poslanski skupini DeSUS smo prepričani, da predlagane spremembe dograjujejo davčni sistem v smislu večje učinkovitosti davčnih organov in služb. Glede na to, da s strani matičnega odbora ni bilo nobenih amandmajev, bomo poslanci DeSUS-a podprli predlog zakona o predloženem, torej prvotno danem besedilu.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Hvauc v imenu poslanske skupine SDS. Prosim.
Hvala za besedo. V Slovenski demokratski stranki bomo predlagane spremembe in dopolnitve zakona podprli iz enostavnih razlogov. Prvo, potrebno je spoštovati odločbo ustavnega sodišča in uskladiti zakon z ustavo; in drugo, kar se mi zdi pomembno, je to, da se poenostavljajo in izboljšujejo pogoji za delovanje davčne službe, zato - kot rečeno - bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima še gospod mag. Cvikl v imenu poslanske skupine LDS. Izvolite, prosim.
Gospod podpredsednik, gospod minister s sodelavci in sodelavkami, gospod državni sekretar, poslanke in poslanci! Najprej seveda izražam veliko zadovoljstvo, da nam je ta zakon kot verjetno najpomembnejši zakon predstavil sam minister. Drugo, mi zakonu ne bomo nasprotovali. Rad bi pa opozoril na dve v zakonu sporni določbi. Na vas je seveda, da odločate o tem, ali jih je pravilno sprejeti ali ne. Prva določba, in sicer določba 4. člena, je po našem mnenju v nasprotju z zakonodajo o javnih financah, ki preprosto pravi, da davčna uprava opravlja svoje naloge; kadar to dela za samostojne pravne osebe, dobi od njih seveda za to ustrezno plačilo! In to seveda davčna uprava počne na primer za občine, za ZPIZ, za zavod za zdravstveno zavarovanje. Zakaj je to pomembno, da to davčna uprava počne za občine, verjetno ni potrebno razlagati. Vsak, ki je v nedeljo kandidiral na občinskih volitvah, ve, da je predvsem od uspešnosti davčne uprave odvisno, kako izgleda njegova prihodkovna stran. Do sedaj je načeloma davčna uprava za to dobivala plačilo na podlagi neke pogodbe in seveda je bila podlaga za to, le občinske administracije niso bile zadovoljne z delom davčne uprave, da se to tudi na podlagi pogodbe ustrezno ureja. Sedaj pa se je vlada odločila v glavnem zato, ker pokojninska in zdravstvena blagajna nimata o vladnem mnenju, ne vem, bodisi dovolj denarja, da bo neposredno sredstva za izvajanje teh nalog država opredelila v državnem proračunu. No, najmanj kar se dela s tem zakonom, je, da se zadeve ne tirajo, da se ne pokažejo pravilni tokovi med posameznimi blagajnami. To je ena določba, stvar diskusije, mi samo pravimo, da je v nasprotju z načelom transparentnosti, in gospod minister, ko je bil še opozicijski poslanec, se je zelo zavzemal za transparentnost, sedaj bo pa te transparentnosti manj. Preprosto se ne bo vedelo, koliko je davčno upravo stalo delo za pobiranje prispevkov za občino Vrhnika. Druga bolj sporna določba tega zakona je pa določba, ki je povezana s tem, da je do sedaj davčna uprava za zbornice, za Gospodarstvo zbornico, predvsem pa za obrtne zbornice pobirala članske prispevke, sedaj se predlaga črtanje člena, ki daje davčni upravi za to zakonsko podlago. Sprašujem vas, ali bodo sedaj zbornice, ki jih imamo v Sloveniji kar nekaj, imeli jih bomo še več, pravzaprav same oblikovale svoje "davčne administracije" oziroma administracije za pobiranje članskih prispevkov? Vlada se je odločila, da davčna uprava tega ne bo počela več, ker bi to naj pripomoglo k razbremenitvi davčne uprave Republike Slovenije. In seveda, še zadnja misel. Kmalu bo 31. oktober, čez teden dni. Zanima me, koliko poslancev v tem državnem zboru še vedno ni dobilo davčne odločbe. Mislim, da nas je kar nekaj. Sprašujem vlado Republike Slovenije, ali bo torej vsem, ki jim do 31. oktobra ne bo poslala davčne odločbe, ali jim bo dala davčno amnestijo. To je vsebinsko vprašanje za delo davčne uprave. Predpostavljam, da podobno, kot ste to naredili v primeru Murske Sobote, da direktor davčne uprave sedajle predvsem izračunava davčne odločbe, dejstvo pa je, da v Sloveniji nekaj 10-tisočev davčnih zavezancev še vedno ni dobilo davčnih odločb. Če bo ta zakon pomagal k temu, mu ne bomo nasprotovali, bojimo pa se, da temu ni tako, zato prevzemite odgovornost za njegov sprejem sami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, ni možna razprava o členih. Zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 11. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O IZVAJANJU TEMELJNIH RAZVOJNIH PROGRAMOV SLOVENSKE VOJSKE V LETIH 2008 DO 2015. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Gospod minister, izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Hvala za besedo in tudi lep pozdrav s strani ministrstva za obrambo. Namen, cilje in ključne rešitve na obravnavanem zakonu sem že natančno pojasnil v prvi obravnavi, in sicer ob splošni razpravi v zakonu, ki je bila opravljena v mesecu juliju. Z vidika takratne razprave smo zakon ponovno proučili in ocenili, da ni razlogov, da bi posamezne predlagane rešitve spreminjali. Tudi v paketu, ki ga predstavlja popravljen predlog proračuna za leto 2007 in predlog proračuna za leto 2008, spremljajoči dokument in zakon o izvrševanju proračuna, so upoštevane ključne rešitve v predlaganem zakonu. Še posebej to velja za zakon o izboljševanju proračuna, in sicer v letih 2007 in 2008. Ko bo sprejet zakon o izvajanju temeljnih razvojnih programov in oba proračuna, bomo ministrstvu za finance za leto 2008 predlagali tudi odprtje posebne proračunske postavke v ministrstvu za obrambo, in to v skladu z zakonom. Pred tem bo pripravljen tudi letni načrt, da bi lahko začeli z uveljavljanjem zakona čim prej. Namreč, gre za prehodno obdobje, ki ga predstavlja leto 2007, ko se izteka veljavnost sedanjega zakona o zagotavljanju sredstev za izvajanje temeljnih razvojnih programov, in sicer za obdobje 1994 do 2007. In na drugi strani, za nadaljevanje izvajanja najpomembnejših temeljnih programov v naslednjem obdobju, ki jih ureja obravnavani zakon. Glede na dejstvo, da je predlog proračuna za leto 2008 v delu, ki se nanaša na ministrstvo za obrambo, nekaj nižji od projekcij obrambnih izdatkov, kot veste - projekcija je bila 2%, bo pa namenjeno za obrambo 1,87%. V tem mesecu zaključujemo tudi aktualiziranje srednjeročnega obrambnega programa, in sicer za obdobje 2007 do 2012. Pri tem moramo upoštevati cilje sil Zveze Nato za Slovenijo, ki so bili sprejeti junija 2006, in hkrati tudi predloge obeh proračunov. Pri tem poudarjam, to sem tudi povedal na odboru za obrambo, da pri ključnih obveznostih ne bo prišlo do zamikov. Nekatere programe pa bo treba zamakniti za krajše obdobje, to se pravi za eno leto. Pogoj pri tem pa je, da bomo dosegli načrtovano projekcijo obrambnih izdatkov v letu 2009. To se pravi, v letu 2009 in do leta 2015 moramo uresničevati projekcijo, za katero smo se zavezali, to pomeni 2% v naslednjih letih. Tudi z vidika zakona o izvajanju temeljnih razvojnih programov Slovenske vojske za obdobje 2008 do 2015 bomo poskrbeli, da bodo najpomembnejši programi izvajani v skladu s sprejeto dinamiko. Naj povem, da s tem zakonom bo državni zbor zagotovil, da se bodo ključne zmogljivosti, ki jih Slovenska vojska potrebuje, tudi resnično zagotovile. Zato, spoštovani zbor, predlagam, da zakon podprete in sprejmete. Hvala.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval odbor za obrambo kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Antona Anderliča, da predstavi poročilo odbora.
Spoštovani! Po splošni obravnavi, ki jo je opravil državni zbor, in sprejetemu stališču, da je zakon primerna osnova za nadaljnjo obravnavo, je bilo pričakovati, da bo na odboru prišlo do nekaterih popravkov in do nekaterih sprememb v zakonu. Bila sta vložena tudi dva amandmaja, vendar nista bila sprejeta, tako k 6. členu, kjer v drugem odstavku na nek način nejasno in nedoločno urejamo vprašanje, kako je v primerih, ko pa se situacija spremeni, ko se varnostno-politične razmere spremenijo do te mere, da se določba iz resolucije in iz prvega dela 6. člena, ki govori o tem, da se namenja za obrambne namene do 2% družbeno bruto proizvoda, doseženega v Republiki Sloveniji, in lahko pride torej do teh sprememb in do presežka te višine sredstev za te namene. Amandma je bil oblikovan v smeri, da se na isti način, kot je prišlo do odločitve, ki jo je sprejel državni zbor, da bo Slovenija namenjala 2% za obrambo, da se bo po tem postopku tudi državni zbor ponovno do tega opredeli in določi to višino, če bi bilo potrebno. Ta amandma ni bil sprejet. Prav tako ne amandma k 7. členu, ki ga je podal poslanec Aurelio Juri, kjer govori zakon o tem, da se poroča državnemu zboru o izvedbi nabav, opreme, orožja in vse tisto, kar je z zakonom o TRP-jih planirano, da se bo nabavljalo. Sicer ta določba enkrat na leto je lahko pomanjkljiva v primerih, kot je bilo recimo tudi v letošnjem letu že, ko je v javnosti bila široka polemika o odločitvi za nabavo oklepnikov 8 krat 8, in seveda poročilo, ki bo prišlo šele v letu 2007 za leto 2006, bi najbrž bilo zapoznelo. Tudi ta amandma ni bil sprejet, čeprav, kot povedano, posamezne države imajo urejeno to različno, v glavnem pa državni zbori oziroma parlamenti obravnavajo tekoče odločitve in se seznanijo ali pa celo odločijo o posameznih nabavah. Kot povedano, odbor ni sprejel nobenega amandmaja, zato tudi v nadaljevanju danes ni tukaj razprave, in sprejel pač sklep, da se vsi členi, ki so bili opredeljeni v zakonu, samo 11 jih je, da so taki, da lahko zbor tudi zakon v drugi oziroma tretji obravnavi sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je zbor na 19. seji zbora opravil prvo obravnavo predloga zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna. Izvolite, gospod Cvikl, želite proceduralno? Ja, prosim.
Gospod predsedujoči, dovolite, da seveda pojasnim proceduralni predlog. Moj proceduralni predlog bo, da povabite predstavnike zakonodajno-pravne službe, ki so nam predstavili najbolj možno kratko stališče na ta zakon, in sicer zakonodajno-pravna služba k predlogu zakona nima pripomb. In sicer, naj nam zakonodajno-pravna služba pojasni vsaj naslednjo določbo zakona. Določba zakona pravi, da obveznosti, ki jih bo vlada sprejela za posamezno leto, ne bodo presegale z zakonom določenih letnih omejitev, potem se pa nadaljuje. Pri tem se ne bodo upoštevale omejitve, določene z vsakokratnim zakonom o izvrševanju proračuna v zvezi z uresničevanjem nacionalnih programov. Moje vprašanje je naslednje, sprejemamo zakon, ki bo veljal od leta 2008 do leta 2015. In ta državni zbor pravi, da noben ZIPRO, noben zakon, ki ga bomo šele sprejemali, se pravi stališče kasneje sprejetega zakona, ne more poseči v obseg tega programa. In moj proceduralni predlog je, da nam zakonodajno-pravna služba v skladu s poslovnikom pojasni, ali je to ustavnopravna sistemska rešitev? Zakaj je to potrebno, gospod predsedujoči - dovolite, da v času, ki kot postopkovno omogoča, je to potrebno. Slovenija je leta 2004 vstopila v Evropsko unijo. In pregled načinov financiranja obrambe, ki je priložen gradivu vlade, za nobeno od evropskih držav, pa tudi v Ameriki je temu tako, ne pozna takšnega načina, kot ga vlada predlaga z zakonom za obdobje 2008-2015. Tega načina več evropske države ne poznajo. To je prvi proceduralni predlog. Drugi proceduralni predlog je pa povezan s tem, da danes razpravljamo o zakonu, ki je bil v državni zbor posredovan 16. junija. In 16. junija je vlada na strani, strani nimam, ocena finančnih posledic, pojasnila, da bodo obrambni izdatki v letu 2008 161 milijard ali 2% BDP. Mi sprejemamo torej zakon, ki izpolnjuje obveznost do Nata, vendar je to čista fikcija. Minister sam ve, da je ta ocena napačna, zato pričakujem, da bo vlada [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]oceno finančnih posledic dopolnila s stvarnimi podatki. Torej, proceduralna predloga sta dva. Zakonodajno-pravna služba pojasni sistemskost in minister pojasni vsebino podatkov, če je to mogoče [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Še enkrat preberem: Ker je zbor na 19. seji opravil prvo obravnavo predloga zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, ni možna razprava o členih. Zato kljub temu vašemu vprašanju zaključujem razpravo in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Menim, da bi bilo treba to stvar opraviti na matičnem delovnem telesu. To sem se odločil na podlagi 5. točke 66. člena poslovnika. V skladu s 139. členom poslovnika bo zbor glasovanje o zakonu opravil v četrtek, 26. oktobra 2006, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 17.30 uri. Hvala.
Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda - vprašanja poslank in poslancev. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav, in sicer mora na desni strani vložene kartice svetiti oranžna lučka. V skladu s predlogom poslanca Mirana Potrča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru predsednika vlade Republike Slovenije, gospoda Janeza Janše, na poslansko vprašanje Mirana Potrča o izvajanju gospodarskih in socialnih reform za povečanje blaginje v Sloveniji. Izvolite, gospod Potrč, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Menil sem, da je prav, da po enem letu - 3. novembra bo namreč leto dni, odkar je vlada sprejela program gospodarskih in socialnih reform - tudi v državnem zboru ocenimo, kako se te reforme uresničujejo. Vemo namreč, da so takoj po sprejemu povzročile, vsaj kar zadeva takrat še najavljeno enotno davčno stopnjo, nerazpoloženje med delavci. Vemo, da imamo tudi v državnem zboru o njih ali pa vsaj o posameznih različne poglede. To velja prav gotovo za davčno zakonodajo, ki jo zdaj sprejemamo, to velja tudi za nekatera vprašanja socialne zakonodaje, ki smo jo sprejemali v državnem zboru, in spadajo v sklop gospodarskih in socialnih reform. Zato se nam je v poslanski skupini Socialnih demokratov zdelo prav, da stališča vlade o tem dobimo. Bilo je dvoje konkretnih vprašanj: prvič, kaj in kako se ocenjujejo do sedaj sprejeti ukrepi; in drugič, kaj nam bo vlada še predložila. Glede prvega je predsednik vlade sporočil, da moramo biti zadovoljni in da je vse v redu. Glede drugega - odgovora na vprašanje ni dal in jaz ne vem, kaj vse eventualno iz programa gospodarskih in socialnih reform za blaginjo Slovenije še pripravlja. Vem pa, ker spremljam, da še vedno ena tretjina ljudi komaj podpira reforme. Vem, da so veliki problemi v socialnem partnerstvu. Danes beremo obvestila, da je mogoč napredek le, če ga zagotovi predsednik vlade, ker je sodelovanje s pristojnim ministrom slabo. Vem, da je velik zastoj na področju socialnega partnerstva pri zdravstveni in delovni zakonodaji. Na tej seji bomo sprejemali zakon o usklajevanju socialnih transferjev, ki prihaja v parlament brez sodelovanja socialnih partnerjev. In še in še bi se dalo naštevati. Mislim, da vse to govori za interes parlamenta, državnega zbora, da razpravlja o teh vprašanjih, ker je prav gotovo interes vseh nas, da gospodarske in socialne reforme dosežejo večjo blaginjo v Sloveniji. Zato pričakujem, da boste naš predlog za razpravo o tem vprašanju podprli.
Hvala lepa. Glasujemo. Ugotavljam, da je od navzočih 63 poslank in poslancev za glasovalo 24, proti 37. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel. V skladu s predlogom poslanca Saša Pečeta bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa. Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru predsednika vlade Republike Slovenije, gospoda Janeza Janše, na poslansko vprašanje Saša Pečeta v zvezi z davkom na dodano vrednost. Želi kdo besedo v imenu poslanske skupine? Prijava. Gospod Peče, imate besedo, prosim.
Hvala. Spoštovani prisotni. Med včerajšnjim odgovorom na moje poslansko vprašanje s strani predsednika vlade, gospoda Janeza Janše, in med akti, ki jih ta državni zbor sprejema s področja javnih financ, je bistvena razlika oziroma velik razkorak. Vsi mi in vsi tisti, ki se zanimajo za politiko javnih financ v naši državi, dejansko vedo, da se za leto 2008 povečuje oziroma predvideva in je ta predvidena sprememba tudi že zapisana v proračunu za leto 2008. Indeksacija med tretjo in četrto kolono v proračunu nakazuje povečanje prihodkov iz naslova davka na dodano vrednost za preko 11%, kar pomeni povečanje nižje in višje davčne stopnje davka na dodano vrednost. Iz besed predsednika vlade, ki pa jih povzema po besedah finančnega ministra, gospoda Bajuka, pa seveda temu ni tako. In glede na to, da v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je potrebno okoli davčne politike doseči maksimalen konsenz bolj pomembno kot konsenz, pa je to, da bi dosegli politiko, ki ne bo bolj obremenjevala naših državljanov in državljank, kot jih, zato bi bilo smiselno, da v tej napovedani grožnji, grožnji, za katero se seveda vlada Republike Slovenije besedno skriva, v resnici pa je v dejanju spregovoriti v okviru državnega zbora. V poslanski skupini Nacionalne stranke apeliramo na vse prisotne poslanke in poslanke, da dovolijo, omogočijo, da opravimo to razpravo. V končni fazi pa, gospe in gospodje, razprava še ni nikoli nikomur škodila. Državni zbor je tisti forum, v okviru katerega bi se morala odviti razprava o fiskalni politiki naše države. Prosimo za podporo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod dr. Slavko Gaber v imenu poslanske skupine. [[Ne.]] Se odpovedujete. Gospod Davorin Terčon se je odpovedal. In gospod Vili Trofenik, tudi. Želi še kdo razpravljati v svojem imenu? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 26, proti 37. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da zbor predlagani sklep ni sprejel. V skladu s predlogom poslanca mag. Milana M. Cvikla bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa. Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru predsednika vlade Republike Slovenije gospoda Janeza Janše na poslansko vprašanje mag. Milana M. Cvikla o dosedanjem delu ministrov. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 28, proti 37. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da zbor predlagani sklep ni sprejel. V skladu s predlogom poslanca Vilija Trofenika bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa. Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za kmetijstvo, gospodarstvo in prehrano gospe Marije Lukačič na poslansko vprašanje Vilija Trofenika o posledicah, ki jo bo reforma sladkornega sektorja v EU imela za tovarno sladkorja Ormož. V imenu poslanske skupine. Prijava. Gospod Franc Jazbec. Se odpovedujete. Gospod Alojz Sok, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. V imenu poslanske skupine bi rad povedal, da bomo v Novi Sloveniji ta predlog gospoda Trofenika podprli. Želimo namreč, da se opravi razprava o tovarni sladkorja v Ormožu in pa o razmerah, ki danes pestijo to tovarno, našo edino tovarno sladkorja. Vse kar se dogaja, je namreč posledica spremenjenega tržnega reda za sladkor. S tem tržnim redom so zelo zmanjšane cene sladkorja in pa cene sladkorne pese. Tukaj se predvsem govori o tem, da tovarna posluje z velikim dobičkom in bi želeli slišati o tistih, ki to govorijo, da nam to vendarle tukaj v tem državnem zboru razložijo, kajti v skladu s tržnim redom, ki ga je sprejela Evropska unija in na katerega Slovenija ni imela vpliva, tako kot tudi ni imela vpliva na balkansko uredbo, ki pomeni velik uvoz sladkorja iz področja Srbije in Hrvaške preko Slovenije v Evropsko unijo, je vendarle treba slovenski javnosti povedati, da mora tovarna v sklad za prestrukturiranje v naslednjih treh letih plačati več kot 22 milijonov evrov. Govori se o tem, da je nek kupec, ki je pripravljen tovarno sladkorja kupiti. Vendarle pa dejstvo takšno, da je Slovenija tovarno sladkorja prodala leta 1996. Danes sta lastnika tovarne sladkorja nizozemsko podjetje COSUN in pa italijansko podjetje SUCADRIA. V ekonomsko poslovnem svetu je tako, da tisti, ki je lastnik, odloča tudi o svojem premoženju. Se pravi, država tukaj ima v nekem smislu zvezane roke in je prav, da si tem tukaj v parlamentu vzamemo dovolj časa. Kot veste, je tudi tovarna sladkorja uvrščena na seznam tistih podjetij, ki naj bi jih komisija za privatizacijo pregledovala, kako in na kakšen način sta KAD in SOD leta 1996 svoje deleže odprodala in bo prav, da tudi tukaj slišimo, kako je to potekalo. Govori se o tem, da je vlada sprejela neki tajni sporazum, da obstaja neki tajni dokument, to nam ni poznano v vladajoči koaliciji. O tem seveda nič ne vemo in če je temu tako, potem tisti, ki to zadevo na takšen način predstavljajo širši in ožji slovenski javnosti, naj te argumente tukaj v državnem zboru soočijo. Mogoče bo iz tega prišlo na koncu do določene rešitve. Vsi si želimo, da bi tovarna sladkorja naprej obratovala, naprej poslovala. Vemo pa tudi, da bomo težko spremenili tiste razmere, ki danes pač so sprejete v okviru evropskega tržnega reda za sladkor. V Novi Sloveniji bomo vsi poslanci ta predlog podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Feri Horvat izvolite prosim, v imenu poslanske skupine!
Hvala. Podpiram predlog še posebej in s toliko večjim veseljem, ko slišim, da ga podpira tudi poslanski kolega in sokandidat kolegu Trofeniku za župana občine Ormož.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Sušnik v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči. Kot smo že imeli priložnost slišati, je vse odvisno zaradi tega nesrečnega tržnega reda, kateremu je Slovenija odločno nasprotovala. Jaz bi rad poudaril že izrečeno s strani ministrice za kmetijstvo, da je bila Slovenija udeležena oziroma član neke koalicije, ki je nasprotovala spremembi tržnega reda v Evropi in posledično tudi vsem težavam, s katerimi se sedaj soočamo v povezavi za sladkorno tovarno. Da je ta koalicija razpadla pred samo odločitvijo, je objektivno dejstvo. Vsi napori, ki jih je ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano vodilo v to smer, so bili v trenutku zaman. Vsekakor pa podpiramo to razpravo tudi zaradi tega, ker je potrebno povedati, da je nadaljnja usoda tovarne sladkorja v Ormožu odvisna od lastnikov in ni znana. Kako in kaj se je dogajalo z lastništvom tovarne sladkorja Ormož, pa je zgodba zase, ki jo je potrebno o našem mnenju osvetliti tudi skozi tako parlamentarno razpravo. Lastniki lahko naredijo v danem trenutku vse, kar jim uredba 320 2006 dopušča, to pa je vse od popolnega zaprtja do prestrukturiranja. Vsekakor pa bomo v tej razpravi namenili posebno pozornost ekološki sanaciji, če bi šla odločitev v to smer. Jaz mislim, da bo razprava koristna in da se bo pokazalo, da je ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano v prid reševanja problematike sladkorja v Sloveniji, v prid reševanja sladkorne pese naredilo tisto optimalno kar se je v danem trenutku in v danih pogojih dalo narediti. Še enkrat pa poudarjam, vsekakor pa je nemogoče odločati v nasprotju z lastniki. Lastništvo je tisto, ki bo narekovalo nadaljnja dogajanja v povezavi s tovarno sladkorja v Ormožu. Hvala.
Hvala lepa. Ugotavljam, da ne želi. Prijava, prosim, v osebnem imenu. Besedo ima gospod Feri Horvat. Se odpoveduje. Gospod Alojz Sok!
Hvala lepa. Še v svojem imenu, ker mi je prej zmanjkalo časa, bi želel dodati to, da je vlada v letu 2006, 2005 naredila vse, da je prišlo do podaljšanja, drugače bi lahko še v program zapiranja že v letu 2005 v skladu z odločitvijo v Bruslju. V tem letu 2005-2006 smo tako prišli do enoletnega podaljšanja obratovanja. V tem času so kmetje dobili referenčne količine, ki bodo v naslednjih štirih letih pomembne za odškodnino, ki jo bodo dobivali zaradi tega, v kolikor bi tovarna sladkorja prešla na proizvodnjo bioetanola. Program samega zapiranja se, če bo ostala dokončno takšna odločitev v tem trenutku, pripravlja. V tem programu mora biti določeno vse v zvezi s prezaposlitvijo in odpravninami za zaposlene. V tem programu mora biti tudi rešitev za vso strojno opremo, s katero razpolagajo kmetje in za vse objekte, če bo šlo za prestrukturiranje bioetanol oziroma če se bo v enem delu predelava sladkorne pese nadaljevala. Velik problem v tej zgodbi in to bo seveda tudi razprava pokazala, pa je, ali so slovenski kmetje v tem trenutku še pripravljeni po tej ceni pridelovati sladkorno peso. Namreč, v preteklosti si je tovarna morala dodatne površine za peso iskati v sosednji Madžarski in celo v Avstriji. In ta razprava tu bo pokazala kakšna je pripravljenost v tem trenutku, ali sploh razpolagamo z zadostno surovino, da bi lahko ta proizvodnja na takšen način, kot vsi pričakujemo, tudi v nadaljevanju v Ormožu tekla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Trofenik.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Izredno me veseli, da je prišlo do tako korenite spremembe v pogledih nekaterih do morebitnega zapiranja tovarne sladkorja v Ormožu. Ministrica pet mesecev, od maja, ko je bilo vprašanje postavljeno, do včeraj dobesedno ni upala odgovarjati javno na problematiko v zvezi z zapiranjem. Očitno so petmesečna prizadevanja, zlasti pa prizadevanja od julija naprej, ko so se pojavili resni kupci, ki znajo in želijo obdržati proizvodnjo ne glede na nespametne odločitve slovenske vlade - seveda ne bom razlagal, zakaj bom glasoval za, ker zgleda, da bo dosti priložnosti, da to razčistimo, v posebni razpravi. Zgrožen sem pa nad dvema dejstvoma včeraj, ker je dvakrat ministrica povedala dve neresnici. In to tisto neresnico, ki jo je predsednik vlade potrdil, da obstaja, zanjo pa ne obstaja. To samo kaže, da zaprtje tovarne ne bo rezultat spremenjene evropske politike na sektorju sladkorja, ampak tudi ali pa prvenstveno nesposobnosti slovenske politike, da bi ohranila edino tovarno sladkorja in vsega, kar je s tem povezano. Zato bom z veseljem glasoval za predloženi sklep.
Hvala lepa. Gospod Rudolf Moge, prosim.
Hvala lepa. Glede na tako različna izpostavljena stališča o tej problematiki in glede na to, da bi enkrat prišli do neke resnice, kajti ta problematika se že dolgo pojavlja v državnem zboru, je koristno in dobro, da se ta razprava opravi. Zato bom glasoval za.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Prijava. Gospod Franc Sušnik ima besedo. Izvolite, prosim. Opozoril bi vas tudi na to, da je to obrazložitev glasu in ne polemika s tistimi, ki jih trenutno ni v dvorani.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. V nobenem primeru, mislim, da ne spadam v krog tistih poslancev, ki bi izigravali poslovnik. Še v svojem imenu bom poskušal povedati, predvsem v bran in za slovensko javnost, da so bili na področju reševanja problematike sladkorja konkretno v zvezi s tovarno sladkorja v Ormožu, narejeni vsi potrebni koraki. Še enkrat poudarjam, Slovenija je odločno nasprotovala reformi sladkorja v Evropi in novemu tržnemu redu, ki je objektivno dejstvo. Kako pa priti iz tega objektivnega dejstva, pa je odgovor treba iskati predvsem pri lastnikih. Lastništvo tovarne sladkorja v Ormožu, pa vemo, da je pred desetimi leti prešlo v tuje roke. In nekaj podobnega nam grozi tudi z Ljubljansko mlekarno. Treba si je zamisliti in mislim, da bo razprava pokazala tudi to, kakšne so lahko posledice prehajanja lastništva živilsko-predelovalne industrije v tuje roke. Nikakor ne morem pristati tudi na trditve nekaterih, ki poskušajo vso krivdo sedaj zvaliti na ministrico za kmetijstvo, ki je naredila vse potrebno, da se, treba je povedati, da se je tukaj posebej angažirala, problem tovarne sladkorja Ormož razreši in da so rešitve za kmete že dorečene. Še enkrat bi poudaril, od 150 tisoč in še več tolarjev subvencij bodo dobili v naslednjih letih vsi tisti, ki bodo imeli v letošnjem letu posajeno sladkorno peso. Tako, da se v obdobju naslednjih šestih let pridelovalcem ni treba posebej bati, da pa bo potreba poskrbeti za primerno ekološko sanacijo v primeru zaprtja.
Gospod Jožef Jerovšek, imate besedo prosim.
Hvala lepa. Čeprav sem prvo mislil, da že glasujemo, pa bom kljub temu obrazložil svoj glas. Poglejte, jaz bom podprl ta predlog, da se opravi razprava. Mi je pa zelo žal, da poslanci tega niso sprožili že pred petimi meseci ali pa kdaj prej, ti, ki so s tega področja. In pravzaprav mi je tudi danes žal, da ni bila takrat, ko se je tovarna lastninila s strani tujcev, opravljena tudi razprava, ki bi pripomogla k preprečitvi takega koraka, ki je šel v negativno smer za slovenske pridelovalce sladkorja. Mislim, da je ta proizvodnja sladkorne pese in sladkorja v Sloveniji izjemno pomembna in da se iz tega primera moramo nekaj naučiti. Zaradi tega vidim dobro stran, da se ta razprava opravi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Maria Pozsonec, imate besedo. Ste pritisnila tipko. Oprostite. Hvala lepa. Gospod Borut Sajovic, izvolite prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Jaz ne bom nikogar branil niti nikogar napadal, vendar problematika sladkorne tovarne in njeno prestrukturiranje je za slovensko kmetijstvo izredno pomembna problem. Zadaj za eno tovarno stoji več kot 2300 družin, 2300 pridelovalcev, ki bodo težko našli tako ekonomično nadomestilo, kot je bila predelava sladkorne pese. Kar se pa tiče očitkov. O tem problemu smo se v poslanski skupini LDS začeli ukvarjati že maja, še preden je bila skupščina sladkorne tovarne v Ormožu. Žal takrat ni bilo pravih odgovorov. Jaz sem prepričan in vesel, da se bomo o tem lahko pogovorili in da o problemu, ki ni politične, je predvsem strokovne narave, še lahko pogovarjali. Zato bom ta predlog podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Seznam je izčrpan. Želi še kdo? Ja. Prijava, prosim. Gospod Franc Pukšič, imate besedo.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Ni sicer moj običaj, da bi od tukaj razlagal glas. V tem primeru pa je prav, da to tudi povem. Podprl bom predlog za razpravo, tako da bo ministrica, ki mislim, da je veliko naredila v tem času, imela priložnost to pred državnim zborom tudi povedati. Prav bi bilo, da tudi izvemo, zakaj je prišlo takrat do takšne spremembe lastništva, da je zadeva padla v tuje roke in predvsem, pa bom podprl zato, ker bi rad slišal, kaj, po naslednjih šestih letih, kaj se planira, kakšna je strategija za slovenskega kmeta v Slovenskih Goricah, Dravsko-Ptujskem polju in Halozah, skratka, na našem področju, kjer je brezposelnost tako ali tako daleč največja, kjer je dohodek na prebivalca daleč najnižji. Ker po šestih letih vendarle danes moramo vedeti, kako naprej. In še en razlog je, verjamem, da bo ob tej priložnosti ministrica spregovorila širše o problematiki v slovenskem kmetijstvu, predvsem pa tudi o trsničarstvu. V lanskem letu je preko 90% trsnih cepljenk ostalo v hladilnicah, torej pri pridelovalcih. Letošnje leto ni nič bolje in problematika upadanja posajanja vinogradov na takšnih področjih, ki so odlična, so najboljše lege pravzaprav s soncem obsijane pa bo potrebno seveda vedeti in povedati, kako naprej. Ker v nasprotnem primeru na tem področju, kaj drugega kot to nikoli ni stoletja nazaj uspevalo in tudi ni za pričakovati kaj drugega. Zato bom glasoval za razpravo.
Hvala lepa. Očitno je, da mora nekaj ostati tudi za razpravo, če bomo ta sklep sprejeli, zato vas prosim držite se obrazložitve glasu. Besedo ima gospod dr. Mitja Slavinec. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Tudi sam bom glasoval za predlog kolega Vilija Trofenika, da o tem opravimo širšo razpravo in vsaj dva razloga sta za to, da se bom tako odločil. Prvi je, ker sem mnenja, da bioetanol je samo delna možna zamenjava, nikakor pa ne tista, ki bi lahko v celoti nadomestila izpad proizvodnje sladkorja pri nas, saj je to vezano na proizvodnjo koruze, ki že sedaj zelo onesnažuje oziroma prekomerno onesnažuje okolje in s še večjimi površinami se bo onemogočil tudi enakomernejši kolobar. Druga stvar pa je, da ta nadomestila, ki jih bodo prizadeti dobili naslednjih šest let, nikakor ne smemo vzeti kot ustrezno nadomestilo. Nenazadnje je časovno omejeno. Druga stvar pa je, onemogoča se ljudem, da dostojanstveno živijo od produktov lastnega dela. In upam, da bo razprava res potekala in da bomo v razpravi našli ustreznejšo rešitev in predvsem takšno, ki bo poskrbela za širok krog ljudi. Tukaj opozarjam, ne gre samo za sladkorno tovarno in delavce, ki so zaposleni v tovarni sladkorja. Gre tudi za proizvajalce sladkorne pese in teh je zelo zelo veliko tudi v Pomurju in okoliških območjih ob Ormožu. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Gantar.
Hvala lepa, gospod predsednik! Sem prišel do besede. Jaz bom podprl ta sklep, tako kot očitno večina v tem državnem zboru. Najprej, bom podprl zato, ker mislim, da je nesmiselno tožarjenje in obžalovanje ali lamentiranje o tem, kako je tovarna prišla v tuje roke. In to govorijo danes prav tisti, ki hkrati sprejemajo program gospodarskih in socialnih reform, strategijo in so za odprto slovensko gospodarstvo in tako naprej. Hkrati pa ves čas tožijo nad tem, kaj se je slovenskemu gospodarstvu zgodilo. Sam osebno in marsikdo od mojih kolegov je prepričan, da bi bila ta tovarna že zdavnaj zaprta, če je ne bi vzeli tudi tuji lastniki in ohranili proizvodnjo naprej. Toda to, kar se dogaja danes in kar se dogaja v zadnjih petih mesecih, pa jasno nakazuje in napeljuje na sklepanje, da je za nekatere agro lobije, očitno povezane z vsaj dvema vladajočima ali tremi vladajočimi strankami, bolj donosno in bolj koristno, da se tovarna zapre, kot pa da se ohrani proizvodnja sladkorja, četudi z drugim lastnikom. In na to vprašanje moramo odgovoriti: Kdo ima koristi od zapiranja tovarne in kdo bo izgubil ob zapiranju tovarne in kdo bi imel koristi, če bi tovarna delovala naprej pod drugim lastnikom in proizvajala sladkor? Hvala lepa.
Hvala. Gospod Marinič.
Hvala lepa za besedo. Slovenska javnost pravzaprav pričakuje odgovor, verjetno tudi o tem, da se državni zbor opredeli in da v državnem zboru opravimo širšo obravnavo o eventualnem zapiranju tovarne sladkorja v Ormožu. Zato bom kot poslanec prav iz tega neposrednega območja, seveda, podprl predlog gospoda Trofenika, kajti slovenskega kmeta prav malo briga kaj vse je imela politika v preteklosti pri tem, da je danes tovarna sladkorja tam kjer pač je. Verjetno pa mu ni vseeno kaj bo prideloval jutri na svoji zemlji. In tako kot sem na začetku že povedal, prav je, da v slovenskem parlamentu tudi o tem opravimo širšo razpravo. Zato bom podprl predlog poslanskega kolega Vilija Trofenika, da to opravi državni zbor. Hvala.
Hvala. Še gospod Cvikl? Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Mislim, da je dobro, da bomo, mislim da drugič v tem mandatu glede na napovedi poslancev opravili razpravo o neustreznem odgovoru v tem primeru ministrice. Sam obžalujem, da bomo to naredili šele pozno jeseni letošnjega leta, potem, ko smo na nekaj sicer zaprtih sejah odbora za zadeve Evropske unije neuspešno bodisi želeli slišati od ministrice, kaj bo naredila, bodisi pričakovali od vlade resnejše ukrepe. Me pa seveda veseli, da kot slišim iz napovedi poslancev bo o tem razprava. Obžalujem, da seveda danes ni bilo volje za odločanje o razpravi še nekaterih drugih ministrov, čeprav seveda imamo pred seboj še nekaj glasovanj. Prav je, da razpravljamo o problemih. Gotovo je področje kmetijstva ne samo zaradi tovarne sladkorja, ampak zaradi vsega, kar počne ministrica v zadnjih dveh letih, zelo pomembno. Zelo pomembno je tem razpravljati. In mogoče tudi v tej zvezi razmisliti v tem državnem zboru, ali bi lahko naredili kaj več. Ja, lahko bi naredili kaj več. Odprta skupna seja odbora za kmetijstvo z odprto skupno sejo z odborom zadeve Evropske unije in razprava o stališčih Slovenije do seveda odločanja ministrov za kmetijstvo na spomladanski seji, ko se je ta sladkorni red urejal, bi lahko veliko več pripomogla. Takrat je bil čas, pa takrat seveda te voljo ni bilo. Sedaj pa gospodje, ki vodite te odbore in ste s tega območja na žalost seveda tudi ženete pač ustrezne rezultate tega tiščanja glave v pesek.
Hvala. Še kakšna želja? Ja, prijava teče. Gospod Horvat, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Jaz podpiram ta sklep. Dobro je, da državni zbor opravi široko razpravo o tej akutni problematiki. V mislih imam seveda predvsem več kot 2 tisoč proizvajalcev oziroma pridelovalcev sladkorne pese. Ravno v trenutku, ko so slovenski kmetje naštudirali tehnologijo optimalne pridelave sladkorne pese, nam grozi zapiranje sladkorne tovarne. Seveda lastnik lahko naredi, kar želi. Je pa ena žalost tukaj v ozračju, da ravno mineva letos, ko bomo torej to razpravo opravili, 10 let od kar so to tovarno prevzeli tujci. Razprava bi bila in bo kvalitetna, če bi imeli in če bomo imeli kompetentne razpravljavce tukaj v državnem zboru. Vemo, kdo je bil takrat predsednik slovenske vlade. Mene tudi zanima stališče takratnega ormoškega župana. Je bil poleg, ni bil poleg, kako je opozarjal na te zadeve? Zato, kot povedano, res pričakujem to razpravo. Kot povedano, še enkrat bom podprl ta sklep, da opravimo široko razpravo. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Džuban.
Hvala lepa, gospod predsednik. Tudi jaz bom podprl razpravo, da se pogovorimo o možni rešitvi tovarne sladkorja Ormož. Ne obetam si veliko okrog razprave glede preteklosti, čeprav bo morda burna, kot kaže, ker je pač zgodba v tem, da so takrat zadruge, ki so imele izgube, prodajale svoje deleže, da so pokrivale izgubo. Pomembno je, kaj sedaj. Namreč, proizvodnja ali alkoholov ali biodizla daje kmetu po hektarju štirikrat manj kot proizvodnja sladkorne pese. Neke premije, ki jih bodo dobili v naslednjih letih, zdi se mi, do leta 2013, so sicer vabljive, vendar ne pokrivajo izpada, ki bo nastal. Pomembno je tudi, da se pogovorimo, katere so možne rešitve, da se ne bi zgodilo nekaj podobnega kot pri Ljubljanskih mlekarnah ko ena ministrica rešuje mlekarne, za njenim hrbtom pa drugi minister prodaja Ljubljanske mlekarne, v sodelovanju tudi z nekaterimi mlekarskimi zadrugami in podobno. In bi se na koncu vse te zgodbe nakazala rešitev, da bi morda kazalo, da bi se država oziroma vlada vseeno lotila reševanja tovarne sladkorja, ker ocenjujem, da obstaja minimalna možnost. Hvala lepa.
Hvala. Preden glasujemo, bi vas rad obvestil, da je gospod Grims na drugem sedežu, ker je sistem odkril napako na njegovi glasovalni napravi. Glasuje pa pod svojim imenom. Torej, o predlogu glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 70 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, proti 5. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Milana M. Cvikla bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Andreja Bajuka na poslansko vprašanje mag. Milana M. Cvikla glede priprave rebalansa proračuna za leto 2007 in proračuna za leto 2008. Obrazložitev glasu najprej v imenu poslanske skupine. Prosim, prijave. Izvolite, gospod Cvikl.
Poslanski klub bo podprl ta predlog, zato ker ocenjujemo, da je dobro, da opravimo širšo razpravo v državnem zboru o predlogu proračuna, najprej sprememb proračuna za leto 2007 in potem proračuna za leto 2008. Žal to do sedaj ni bilo mogoče, vsaj ne resna splošna razprava. Predvsem pa upamo, da bomo takrat dobili tudi ustrezne odgovore vključno s stališčem zakonodajno-pravne službe, ki ga še vedno nismo dobili, ali je zakon oziroma proračun za leto 2008 ustrezno usklajen in vložen skladno z zakonom o javnih financah. Vemo, da to preprosto ni, zato ker sta včeraj gospod Janša in gospod Bajuk že stotič potrdila, da dviga DDV ne bo, v proračun pa sta mirno vkalkulirala 50 milijard iz naslova tega davka in jih tudi po proračunski postavkah veselo razdelila. Zato predlagam, da podprete ta sklep. Na ta način bomo to razpravo lahko opravili v celovitem. V poslanskem klubu bomo takšno razpravo podprli.
Hvala. Kakšna želja po osebni obrazložitvi? Ni. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev. Za je glasovalo 27, proti 42. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Slavka Gabra bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa. Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo dr. Jureta Zupana na poslansko vprašanje dr. Slavka Gabra glede financiranja visokega šolstva. Prijava za obrazložitev v imenu poslanske. Izvolite, gospod Gaber.
Najlepša hvala, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Dovolite mi, da obrazložim predlog tudi v imenu poslanske skupine oziroma svoj glas oziroma naš glas, povezan z včerajšnjo razpravo gospoda ministra. Rad bi, da opravimo razpravo o tem, ali smo pred meseci, ko smo tukaj glasovali o tem, da bomo znotraj bolonjskih programov plačali študentkam in študentom tako študij na prvi stopnji kot tudi študij na drugi stopnji, mislili resno. Minister nas je takrat prepričeval, da bo študij brez šolnin potekal tako na prvi kot na drugi stopnji. Sedaj, ko je potrebno zagotoviti proračunska sredstva za to, pa je prišel najprej na odbor, včeraj pa tudi sem v to dvorano razložiti, da namerava plačati samo vsakemu četrtemu šolnino za ta študij. Sam sem prepričan, da je to njegovo stališče v nasprotju z zakonom in je vsekakor tudi v nasprotju z razpravo, ki smo jo takrat tukaj imeli. Bilo bi več kot neprimerno, če bi takšna ureditev, kot jo sedaj on predlaga, obveljala. Hkrati pa smo včeraj imeli tukaj razpravo tudi o še enem vprašanju, ki bi si ga bilo bolje in dobro bolj po bliže pogledati. To je o vprašanju, kako bo ta država tretirala tudi ko gre za finance celotno področje visokega šolstva. Vlada je namreč prišla v parlament s predlogom proračuna, ki namenja za univerze manj sredstev, kot je dolžan v skladu z uredbo, jih ta ista vlada zagotoviti. Če verjamemo, da naj bi se Slovenija razvijala in bila sposobna tekmovati v bodoče s svetom okoli nas, potem je potrebno okoli teh vprašanj doseči dogovor. Zato verjamem, da bomo znali doseči danes tudi soglasje zato, da se ta razprava odpre.
Hvala. Želi kdo v svojem imenu? Teče prijava. Gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Treba je odgovoriti poslanskemu kolegu, da je to zganjanje panike in navajanje neresnic, čeprav je bil odgovor.
Gospod Jerovšek to ni razprava, to je obrazložitev glasu.
Ja, obrazložitev, da ne bom podprl te razprave zato, ker na takih osnovah, kot je gospod Gaber to podal, ni možno razpravljati, ker so evidentno neresnični podatki. Trditev, da bo samo vsak četrti študent plačan po bolonjskem sistemu na drugi stopnji, je neresnična, kajti gre ustrezno s številom vpisa. V tem trenutku še bolonjskih študentov na drugi stopnji dovolj. In takšno zavajanje potem, ko je propadel vaš referendum.
Gospod Jerovšek prosim ne polemike.
Ja, je treba enostavno. Na neresnice je treba odgovarjati. Jaz mislim, da si ne morem dovoliti, da s tako zavajajočimi podatki tukaj v državnem zboru. Gre za mlado generacijo in jaz sem absolutno za to, da se plačuje mladi generaciji šolo na drugi stopnji, kot je bilo obljubljeno in ker se tudi izvaja. In če bo resnično prišlo do česa takšnega, potem bom pa jaz v prvi vrsti tisti, ki bo ministra opozarjal, da je tukaj nekaj narobe. Sedaj na takšne argumente pa ne pristajam. Tudi vem, da ni nič ogroženega in da je končno treba tudi prekiniti s tem populizmom. Hvala lepa.
Hvala. Še so dvigi rok. Še enkrat prijava v svojem osebnem imenu. Gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo. Jaz bom podprla predlog za širšo razpravo. Zato, ker ocenjujem, da ne gre za zganjanje panike po nepotrebnem. Na seji matičnega delovnega telesa, ko smo razpravljali o predlogu proračuna za leto 2008, je minister Zupan jasno dejal: "Treba se je vprašati, ali je financiranje študija prioriteta države oziroma ali ne bi bilo smiselno uvesti šolnine." To pa je tisto, kar je v nasprotju z besedami ministra oziroma njegovimi obljubami tudi, ko smo govorili o pa bom rekla zelo problematičnem zakonu o visokem šolstvu. Jaz ocenjujem, da bi takšna širša razprava ne nazadnje dala marsikateri odgovor, morda tudi odgovor na nacionalno shemo o štipendiranju, ki je, vsaj po moji oceni, zgolj - bom rekla - slabo opravičilo za to, kar očitno namerava minister Zupan storiti, torej uvesti šolnine.
Hvala. Gospod Gaber.
Najlepša hvala, gospod predsednik. Osebno bom glasoval za to, da to razpravo opravimo, ker je minister na seji odbora dejal dobesedno to, kar bom prebral: "nikakor pa ne, da bi se sedaj vse, cela študijska univerzitetna sfera premaknila do druge bolonjske stopnje in mora biti zato ta narejen oziroma morajo biti pogoji za prehod iz prve v drugo bolonjsko stopnjo približno taki, da po naših ocenah naj bi bilo razmerje približno 1:3 in v tem razmerju želimo pomikati to populacijo, da financiramo tisto, kar je za državo smiselno." 1:3 je pač 25%, gospe in gospodje, populacije. In o tem v tem državnem zboru nismo na ta način razpravljali. Mi, ko smo glasovali za zakon smo glasovali za zakon, zaradi tega, ker smo verjeli, da je resno prepričanje, da je potrebno tudi drugo stopnjo študija financirati. To je vredno razprave, to je preresna dilema. To je preresno vprašanje za bodočnost te države.
Hvala. Gospod Slavinec.
Hvala lepa za besedo. Seveda bom tudi sam podprl predlog za širšo razpravo. Ne nazadnje tudi zaradi tega, da bo minister dobil priložnost in res podrobneje razložil, kako si je ministrstvo zamislilo financiranje. Kajti kot vidimo tukaj, ne gre za to, ali bi druga stopnja bila financirana, ampak v kakšnem obsegu. In že sedaj lahko vidimo, da prihaja pri financiranju in samofinanciranju do hudih anomalij, ki jih lahko nekateri študenti občutijo predvsem preko izrednega študija. In razmerje, koliko študentov iz prve stopnje se naj bi vpisalo potem naprej na drugo stopnjo. To sigurno ni prav, da se postavlja kot eno nacionalno razmerje en količnik, ampak naj bo, tako bi bilo prav, odvisno predvsem od ambiciji naših študentov in potem pa seveda tudi od potreb tistih, za koga študenti študirajo, delodajalcev, gospodarstva in ne nazadnje tudi uprave. In zaradi tega še toliko bolj podpiram, da seveda o tem napravimo razpravo, širšo razpravo, da minister dobi priložnost in študentom jasno in razločno pove, kaj jih čaka ali bo študij financiran s strani države, ali naj si že sedaj iščejo nekakšne financerje, kako se bodo lahko v prihodnje potem na drugi bolonjski stopnji šolali. Toliko bolj, kajti, če primerjamo prvo in drugo stopnjo po bolonji, lahko tudi vlečemo določene vzporednice med visokošolskim in univerzitetnim študijem po starem. In vemo, kako sta bila ta dva financirana do sedaj, torej v celoti za redni študij. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Potrata.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Seveda bom predlog za razpravo podprla iz preprostega razloga, ker sem znova na seji odbora za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj ugotovila, da nimamo vsi enakih predstav o bolonjski reformi o visokem šolstvu. In ker še vedno nimamo sprejetega nacionalnega programa o visokem šolstvu, da bi natančno izmerili, do kod seže interes države v javnem visokem šolstvu, se mi zdi prav razpravljati o teh rečeh. Ker jaz lahko razumem ministrovo zagotovilo, da bo druga bolonjska stopnja plačana za vse vpisane študente, tudi tako, da bo opravljena omejitev vpisa na drugo bolonjsko stopnjo. O ničemer drugem ne morem govoriti ta hip, ker če to povežem še s tistim, kar je bilo sicer povedano, da se je treba vprašati, kakšen je interes države - interes države pa ne more biti financirati kar za vse študente druge bolonjske stopnje, češ da ta država ne more ponuditi toliko delovnih mest, za katera bi bila potrebna druga bolonjska stopnja potem se seveda hitro najdem v situaciji, v kateri moram razumeti ministrov odgovor tako, kot je bilo danes že prebrano iz magnetograma ministrovega odgovora na tem odboru. Zdi se mi, da se o zelo pomembnih rečeh, ki zadevajo prihodnost Slovenije, premalo pogovarjamo in da bi bilo opraviti tako razpravo za vse zelo koristno. Hvala.
Hvala. Zdi se, da ni več želja po razpravi. O predlogu glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 26, proti 41. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da predlog ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke Majde Širca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kulturo dr. Vaska Simonitija na poslansko vprašanje Majde Širca glede doseganja ciljev kulturne politike na področju filma. Glasujemo. Glasovanje teče. Gospa Širca, jaz sem gledal, čakal, niste dvignili roke. Naj vam bo, odpiram prijavo za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Izvolite, gospa Širca.
Hvala lepa. Naj kolege in kolegice opozorim, da se je danes po dveh letih in pol prvič zgodilo, če imam dober spomnim, da se bo opravila razprava o pobudi na odgovor poslanskemu kolegu, na vprašanje ministrici. To se mi zdi zgodovinski trenutek, četudi so razlogi všečnosti na ta odgovor razumljivi. Zato bi prosila, da bi se tudi pri drugih vprašanjih mogoče kolegi in kolegice obnašali tankočutno. Namreč minister za kulturo je na moje vprašanje, kaj se bo zgodilo potem, ko je direktorica filmskega sklada zjutraj prišla v službo in videla, da ni več v službi, brez obrazložitve, kaj bo pomenilo za kontinuiteto filmskega programa in avtonomijo bodočo filmskega sklada, med drugim odgovoril, da to se mu ne zdi noben poseben problem. Seveda v kontekstu. Težko je opraviti razpravo o tem, o nečemu, kar se nekomu ne zdi velik problem, ampak prav zaradi tega, ker se ministru nekaj ne zdi problem, se mi zdi, da je problem. Namreč gre za razrešitev direktorice filmskega sklada in ne potrditev programa nadzornega sveta, ki ga je imenoval minister zaradi tega, ker je bilo v enem filmu, ki ga je nadzorni svet dobil v presojo, od programske komisije ugotovljeno, da je preveč erotičnih prizorov, v drugem filmu pa jim ni bilo všeč, da igra Magnifiko zaradi tega, ker je kandidiral na listi gospoda Jankovića in naj bi mu kar Janković financiral film. Skratka tako poseganje v avtonomijo slovenskega filma, ko se bodo stranke odločale o tem, kaj se sme snemati in kdo v filmih lahko igra, je nedopustno in nezaslišano. Hkrati pa gre še za razrešitev, ki naj bi se, kot poročajo mediji, zgodila zaradi tega, ker je direktorica varovala zakonitost, javni interes filma, ne pa obratno. To je velik problem ne samo v kontekstu čiščenja kadrov, ki niso všečni, ampak tudi v kontekstu spoštovanja nacionalnega programa. Snemanje in doseganje višjega števila filmov kot resolucija o nacionalnem programu tudi zahteva in kot je bilo postavljeno moje vprašanje. Skratka, prav bi bilo, kolegice in kolegi, da bi opravili to diskusijo, saj je potrebna. Hvala.
Hvala. Odpiram prijavo za obrazložitev glasu v svojem osebnem imenu. Prosim, da se vsi, ki to želite, prijavite. Gospod Ziherl, izvolite.
Hvala za besedo. Predloga ne bom podprl, hkrati bi pa svoje poslansko kolegico opomnil, da je to že drugič namreč. Razširjeno razpravo smo opravili že z ministrom Bajukom in sedaj bomo tudi s kmetijsko ministrico. Predloga pa ne bom podprl, zato ker je minister za kulturo že pod interpelacijo in mislim, da se bo takrat lahko vse razčistilo. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Grims.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav. Tega predloga ne bom podprl iz preprostega razloga, kajti v slovenskem filmu vse kar je z njim povezano v skladu, so bile res v preteklosti kdaj težave. Obstajale so tudi izrazite družinske naveze, klientelistične naveze, ki so vodile tudi do poslanske skupine LDS. Ampak vprašanje, ki je danes bilo tukaj predstavljeno, je omejeno samo na eno točko. To se pravi, na zunanjo podobo. Ne ukvarja se pa z vsemi vzroki, ki so pripeljali do sedanjega stanja. Slovenski film bi si zagotovo tako osvetlitev kdaj zaslužil. Mislim pa, da bo priložnost za to takrat, ko bomo razpravljali o interpelaciji zoper ministra za kulturo. Vsekakor pa tako ozko omejena debata zanesljivo ne bi bila smiselna. Hvala.
Hvala. Še enkrat bom odprl prijavo za obrazložitev glasu. Prosim, še enkrat prosim, da se vsi, ki to želite, prijavite, da ne bomo za vsakega posebej odpirali prijavo. Gospa Širca, izvolite.
Hvala lepa. Vprašanje, ki je bilo postavljeno ministru in sega v razloge razrešitve direktorice filmskega sklada oziroma njegove politike na področju filma, je segalo na vsa tista polja, ki dajo slutiti, da vlada želi netransparentno in tudi nezakonito delovanje svojih direktorjev v javnih zavodih oziroma skladih. V primeru filmskega sklada velja tudi omeniti sum, da so se predstavniki vlade, ki so v nadzornem svetu filmskega sklada, zavzemali za podpiranje tistih projektov, ki peljejo k klientelizmu in nepotizmu oziroma k saniranju starih projektov z ljudmi, ki bi morebiti danes radi vnovčili nekaj, kar je bilo v preteklosti ugotovljeno, kot že usodno nevnovčljiv. Zato se mi zdi, da je ta primer neka odslikava drugih primerov, ki se dogajajo tudi izven področja kulture oziroma filmskega sklada in bi diskusija na to temo bila zelo koristna. Hvala.
Hvala. Glasujemo o predlogu. Glasovanje teče. Prisotnih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 41. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Boštjana Zagorca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: "Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kulturo dr. Vaska Simonitija na poslansko vprašanje Boštjana Zagorca o razlogih za prenos pravic upravljanja z nepremičnino na Vinarski ulici 14 v Mariboru z ministrstva za kulturo na ministrstvo za šolstvo in šport." Glasujemo. Glasovanje o predlogu teče. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 42. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Glede 2. točke bo zbor v skladu s 139. členom poslovnika državnega zbora glasovanje o predlogu zakona o uvedbi eura opravil v četrtek, 26. oktobra 2006, v okviru glasovanj. Glede 3. točke bo zbor v skladu s 139. členom poslovnika državnega zbora glasovanje o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o nematerializiranih vrednostnih papirjih opravil v četrtek, 26. oktobra 2006, v okviru glasovanj. Prehajamo na nadaljevanje prekinjene 4. točke dnevnega reda - druga obravnava predloga zakona o dohodnini. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 26. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, proti 4. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine Socialnih demokratov k 42. členu. Glasujemo. Prekinjam glasovanje. Želite obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Želi še kdo v imenu poslanske skupine? [[Ne.]] Izvolite, gospod Bevk.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Spoštovani zbor! Predlagamo, da se izenačijo tudi tisti visoko izobraženi delavci in strokovnjaki, ki jih naša podjetja pošiljajo in napotujejo na delo v tujino v hčerinska podjetja, z drugimi javnimi uslužbenci in funkcionarji po zakonu, ki ureja razmerja plač v javnem sektorju. Namreč, da se upoštevajo pri dohodnini samo tisti dohodki oziroma deli dohodka iz delovnega razmerja, ki po vsebini in obsegu ustrezajo dohodkom iz delovnega razmerja, ki ga za enako delo dobijo v Republiki Sloveniji. Predsednik vlade in ministri so ves čas, ko so utemeljevali reformne ukrepe, to utemeljevali z razbremenitvijo slovenskega gospodarstva in s tem posledično tudi z večjo konkurenčnostjo tega gospodarstva. Tako bi razbremenili ta podjetja. Po podatkih gospodarske zbornice Slovenije, ki tudi podpira ta amandma Socialnih demokratov, gre za okrog 1.000 zaposlenih delavcev, visoko izobraženih strokovnjakov, ki jih naša podjetja napotujejo v tujino. Tako da ne gre za zelo veliko število, kot smo danes s strani predstavnikov vlade slišali. Tudi mislim, da ni nobene bojazni, da bi podjetja to lahko zlorabljala, kajti mislim, da obstajajo mehanizmi, kako to kontrolirati. Vsekakor sedaj je priložnost, da se prisluhne gospodarstvu, tako kot je bilo s strani nekaterih poslancev koalicije danes rečeno, se pravi preidimo od besed k dejanjem in glasujmo za amandma Socialnih demokratov ter tako razbremenimo slovensko gospodarstvo. Davki pa po moje ne bodo tako zelo trpeli, da država ne bi mogla normalno funkcionirati tudi v bodoče. Hvala lepa.
Hvala, gospodu Bevku. Odpiram prijavo v svojem osebnem imenu. Gospod Kumer izvolite. [[Se odpoveduje.]] Gospod Cvikl.
Sam bom ta amandma podprl in seveda predlagam, da ga podprete tudi ostali, ne zato, ker ga je predlagal SD, ampak zato, ker ta amandma skuša zagotoviti samo enakopravnost tistih, ki ostajajo rezidenti Slovenije, so pa napoteni na delo v tujino in niso javni funkcionarji ali javni uslužbenci. Mislim, da če že vlada ni uspela zadeve rešiti tako, kot bi jo morala, in danes je bilo o tem nekaj povedanega, kaj bi morala narediti gospod Rupel in gospod Bajuk, ni nobenega razloga, da imamo neenakost pred zakonom, ker predstavnik Krke v Moskvi ne bi smel biti v nobenem drugem položaju kot veleposlanik Slovenije v Moskvi. S tem zakonom pa bosta v različnem položaju, če ne bo sprejet amandma, ki je bil predlagan. Zato prosim, podprite amandma. Najpomembnejši poslanci ali pa, če hočete, najpomembnejši predstavniki slovenskega gospodarstva so pravzaprav tisti, ki so napoteni v tujino, in od njih je odvisno, ali imamo v tem državnem zboru kaj prihodkov za deliti in zato ni nobenega razloga, da jim ne zagotovimo enakega položaja kot funkcionarjem in javnim uslužbencem, ki jih je vlada napotila v tujino. Predlagam, da podprete. Sam bom podprl amandma.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 44. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 71. členu. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju teče. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 58, proti 3. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine Socialnih demokratov k 112. členu zakona. Prijava za obrazložitev v imenu poslanskih skupin. Gospa Širca izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. 112. člen in predlog amandmaja, ki ga kolegi poskušajo uveljaviti, je pomemben tudi v luči tega, da smo vsaj od enega izmed resornih ministrov brali, da se stanje na področju dohodnine ne poslabšuje tudi za rezidente, ki prejemajo priznavalnine po zakonu o republiških priznavalninah. Ker pa to ni res, bi vas rada opozorila, da se tukaj stanje slabša, in sicer iz 14,5% prejšnje olajšave na 13,5, na kar Socialni demokrati opozarjajo in s čimer se strinjam. Jaz opozarjam, da institut republiških priznavalnin je za tiste upokojence, ki ne na področju kulture ne dosegajo dovoljšnjega spodobnega statusa in jim mu država na osnovi prošenj in odločitev lahko odmeri dodatke. Spoštovani kolegi, naj vas opozorim, kdo so recimo prejemniki takih republiških priznavalnin: gospod Miki Muster, vi ga dobro poznate, vsem nam je zelo dobro poznan, še posebej pa vam, gospod Anton Repnik, Peter Zobec, Marko Pogačnik, Aleksander Skale ect. Skratka ti ljudje, ki so sedaj bili upravičeni do 14,5% osebne olajšave oziroma olajšave po 112. členu, sedaj ne bodo več oziroma bodo imeli manj dopadljivo olajšavo, četudi gre za en odstotek. In tudi ta odstotek spodbija trditve, da bo vse boljše. Ni res, tudi za te bo slabše. Zato pomislite, ali je gospod Miki Muster, ki očitno ni dovolj zaslužil s svojim delom, z republiško priznavalnino si lahko stanje izboljša, vreden take kazni. On in drugi. Hvala.
Hvala. Še kakšen interes? [[Ni.]] Glasujemo. Glasovanje o amandmaju k 112. členu teče. To je prvi amandma k temu členu. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 28, proti 42. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju k temu členu, in sicer o amandmaju poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prijava v imenu poslanskih skupin. Gospod Petek, izvolite.
Hvala, predsednik. V imenu poslanske skupine LDS-a želim utemeljiti, zakaj vas skušamo, torej poslanke in poslance koalicije, prepričati, da bi bilo primerno in smotrno potrditi oziroma sprejeti naš amandma. Z našim amandmajem zagotavljamo socialno pravično olajšavo vsem udeležencem v financiranju oziroma gradnji stanovanj. Z našim predlogom amandmaja omogočamo, da nekateri dejansko dobijo ali pa uživajo prihranek pri dohodnini, in to za 200 evrov tiste družine, ki nimajo vzdrževanih družinskih članov, za vsakega vzdrževanega družinskega člana 80 evrov letno dodatno in za vsakega naslednjega, torej 100 evrov letno. To pomeni, da olajšamo ravno najbolj občutljivim družinam možnost zniževanja svojih obveznosti do države. Kaj omogočamo? Omogočamo tudi mladim - predsednik, smem prositi za malo tišine - omogočamo predvsem mladim družinam, da na začetku svoje poslovne poti najamejo tudi obliko oziroma rešujejo najem stanovanj ali pa nakup stanovanj z najemom, finančnim, to, kar danes pravzaprav pri praksi delodajalcev, da zaposlujejo za določen čas, ni možno. Mladim omogočamo načrtovanje družine, s tem pravzaprav na nek način v državi spodbujamo povečevanje rodnosti, v državi zagotavljamo s tem ukrepom in s tem amandmajem povečanje, povpraševanje po stanovanjskem fondu in povečanje gradnje stanovanj. 104 tisoč sedanjim davčnim zavezancem, ki so vlagali v stanovanjski fond, pa zagotavljamo, da uživajo isto pravico, ki so jo uživali do sedaj, da jih torej dobesedno ne prenašamo okoli, ko smo jim pred časom obljubljali davčne olajšave za vlaganja, danes jim pa to preprečujemo s tako imenovano povečano splošno olajšavo, ki ne dosega svojega namena. S tem amandmajem smo vam v razpravi hoteli povedati, da ne drži trditev predsednika vlade. Očitno so ga nekateri napačno poučili in podučili in zaračunali, da bodo vsi državljani plačevali nižje davke. Poudarjam besedo vsi. Z našim izračunom dopoldan na seji, v obrazložitvi, smo vam pojasnili, da bodo nekateri iz prve dohodninske skupine in iz četrte dohodninske skupine utrpeli škodo na ta račun, torej bodo dejansko plačevali več davkov oziroma bodo prizadeti pri tem znižanju, tako imenovanem znižanju davkov. Torej poziv v sem vam, da spoštujete sami svojo koalicijsko pogodbo, obljubo tistim mladim, ki so šli v varčevanje, da jim boste torej znižali dajatve iz obresti, da jim boste na nek način olajšali vstop v življenje, da torej podprete amandma, ki ne prinaša velikih obremenitev v državnem proračunu.
Hvala. Gospod Kontič, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V poslanski skupini bomo predlagani amandma s strani LDS podprli. Podprli ga bomo predvsem zaradi tega, ker se natančno zavedamo težav, pred katerimi stojijo ali se z njimi ukvarjajo mlade družine, iskalci stanovanj, tudi posamezniki. V preteklih tednih smo poslušali mnoge razprave o tem, kako naj občine kot lokalne skupnosti poskrbijo za to, da bodo prebivalke in prebivalci, občanke in občani lahko dobili stanovanja. Mnogo je bilo izrečenih kritik, hkrati pa smo kar pozabili na to, da imamo v proceduri zakon, ki ga danes sprejemamo, in tudi vse amandmaje, ki pa konkretno posegajo na to področje in omogočajo tem mladim družinam, da bi tudi s pomočjo tega amandmaja lažje dobili stanovanje, lažje rešili stanovanjski problem, ker bi bili pač upravičeni do davčnih olajšav. V Socialnih demokratih in tudi v poslanski skupini Socialnih demokratov na to opozarjamo že vrsto let. Prizadevamo si za to, da bi bila možnost pridobitve stanovanja, ki je eden izmed eksistenčnih temeljev za razvoj potem tudi družine in posameznikov, da bi to omogočili, torej tem posameznikom in družinam, da si tudi s pomočjo kreditov, s pomočjo davčnih olajšav pridobijo to možnost. Zato bomo v poslanski skupini Socialnih demokratov podprli amandma LDS, ki gre v to smer, da olajša vsem tem, ki sem jih že omenil, pridobitev stanovanja na način, da se sami aktivno vključujejo v razreševanje svojih težav na področju pridobivanja stanovanj. V poslanski skupini Socialnih demokratov bomo amandma podprli.
Hvala. Gospa Žgajner Tavš se odpoveduje. Je kakšna osebna želja? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 40. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije k 114. členu. Prijava v imenu poslanske skupine. Gospod Cvikl, izvolite.
Sedaj je lažje razpravljati o tem amandmaju, ker je vladajoča koalicija zavrnila prejšnji amandma. Zavrnili ste možnost, da bi preprečili dvoličnost vlade Republike Slovenije, ki z dvigom splošne olajšave samohranilki Metki daje 3 evre, vzame pa ji 30 evrov - minus 27 evrov ali malo manj kot 7 tisočakov je v minusu vsak mesec. Z amandmajem, ki ga tu predlagamo, s tretjim amandmajem k 114. členu oziroma k prvemu amandmaju k 114. členu se nekaj teh olajšav njej vrne. Vrne se ji olajšava zato, da bi lahko kupila knjige, strokovno literaturo, plačala šolnino za svojega otroka. Vrne se ji nekaj denarja za zdravstvene preglede in podobno. Vlada Republike Slovenije je rekla, da je prav, da ena mala skupina davkoplačevalcev dobi veliko davčno darilo, zato je vsem ukinila možnost najprej 2% splošne olajšave in potem še 4% stanovanjske olajšave. Vi ste z glasovanjem pri prejšnjem amandmaju zavrnili, da bi v Sloveniji imeli stanovanjsko olajšavo. Predlagali smo jo v obliki davčnega kredita. Sedaj predpostavljam, da verjetno boste zavrnili tudi, da se vsaj nekaj splošne olajšave vrne v obliki zmanjšane dohodnine v višini do 100 evrov letno. To je dvolična politika. Reči, da z zakonom o dohodnini pridobivajo vsi, potem pa zavrniti amandma, ki bi to res zagotovil in še vedno trditi po besedah gospoda Janše in gospoda Bajuka, da pridobijo vsi, je pač dvoličnost. Davčno darilo mali skupini davčnih zavezancev plačuje velika skupina 104.000 tistih, ki izgubijo stanovanjsko olajšavo in 800.000 in več tistih, ki jim boste vzeli z nestrinjanjem s tem amandmajem še vsaj določeno obliko splošna 2% olajšave. To je vsebina davčne reforme: prerazdeljevanje od velikega števila ljudi k mali skupini ljudi. Zato bomo mi amandma podprli. Upam, da ga boste tudi vi. Če ne, pač bo slovenska javnost videla, kdo na nek način uzakonja dvoličnost gospoda Janeza Janše.
Hvala. Kakšna posebna želja? Ni. Glasujemo. Prosim, da se prijavite k obrazložitvi glasu vsi, ki želite obrazložiti svoj glas. Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Tega amandmaja v naši poslanski skupini ne bomo podprli. Zakon, ki ga imamo pred seboj, hoče poenostaviti dohodninsko zakonodajo, zato je uvedena splošna višja olajšava, se pravi 11%. Vi pa s tistim prejšnjim amandmajem in s tem sedanjim amandmajem delate ravno nasprotno. Se pravi, hočete ohraniti vso to zapletenost, ki ste jo imeli do sedaj. Jaz ocenjujem, da so to bolj amandmaji za "kibicanje", kot pa nek resen pristop, da bi pomagali kakorkoli spremeniti in če v LDS-u niste nekaj boljših amandmajev uspeli napisati na ta zakon, potem ocenjujem, da je pred nami resnično zelo dober zakon. Ti prejšnji amandmaji, da bi ljudje zbirali neke račune za 200 evrov davčnega kredita, prvi, potem osem deset evrov naslednji, da bi potem morali dokazovati na svoje ime, da so to porabili za takšen in takšen namen, s tem predlagate, da bi zbirali spet neka potrdila o nakupu zdravil, pa bi potem 10% tega se jim priznalo v olajšavo itd. To je dejansko "kibicanje" tega državnega zbora, bi rekel, "prodajanje neke megle". Kolega Cvikl ob vsaki priliki govori o tem, kako bo vlada povečala DDV, napoveduje, kdaj se bo to zgodilo, daje neke ocene itd. tu pa nam potem predlaga v sprejem takšne in pa podobne amandmaje. Mi, ne da bi kogarkoli oškodovali, takšne in tega amandmaja ne bomo podprli. Še enkrat povem, pozdravljamo to, da bomo enkrat z našo zakonodajo neke postopke poenostavili, jih naredili za ljudi razumljive, ne pa to, kar sedaj vi s tem in s podobnimi amandmaji hočete, da ostane vse tako, kot je bilo. Tako ne more ostati, ker je preveč zapleteno. Hvala lepa.
Hvala. Gospa Širca.
Jaz bom sicer amandma podprla, ampak nisem se prijavila k obrazložitvi glasu, ampak h glasovanju, ker ste pozvali k glasovanju, ne pa k prijavi. Hvala. Niste precizni.
Gospa Dobrajc. Se odpoveduje. Gospod Moge. Se odpoveduje. Gospod Cvikl. Imate besedo. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Poslanke in poslanci, jaz obžalujem, da Nova Slovenija, kot je bilo povedano, bo zavrnila amandma zato, ker je amandma preveč kompliciran. Vi seveda želite zakon, ki je zelo jasen. Dati čim več tistim, ki že veliko imajo. Tako je pač Bajuk napisal ta zakon, se opravičujem. Davčna zakonodaja je seveda bolj prefinjena, zato smo imeli v preteklosti splošno olajšavo za točno določene namene. Da ne bi imel minister Bajuk z gospodi problem, kako točno napovedati pa oceniti finančne učinke, smo seveda šli v obliki tako imenovanega, če hočete, davčnega kredita. Ali je prav, da seveda spodbujamo v Sloveniji šolanje, da spodbujamo to, da si ljudje kupijo učbenike, strokovno literaturo, da se ljudje preventivno zdravijo, to je seveda stvar vsakokratne politike. Jaz razumem, da Nova Slovenija je proti temu. Nova Slovenija je proti temu, da si ljudje kupujejo strokovno literaturo, da si kupujejo učbenike, da so vpisani v, poudarjam, javno priznane izobraževalne programe. Saj vemo, kako to gre. Ljudje morajo biti neuki in potem jih je zelo lahko skubiti. Zato gospodu, ki je pred menoj govoril, naj povem, da ta amandma ni nič kompliciran, namesto 42 vrstic po prejšnjem zakonu, ki ste ga vi tudi sprejemali v letu 2005 in dodali približno 12 vrstic, smo navedli štiri točke in predlagali v obliki davčnega kredita do maksimalnih 100 evrov davčne olajšave. Tako je to tudi v nekaterih drugih državah, evropskih ali v Severni Ameriki. Hvala.
hvala. Ni več interesa. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 43. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na 142. člen, in sicer na odločanje o amandmaju poslanske skupine Socialnih demokratov k temu členu. Prijava v imenu poslanskih skupin. Gospod Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Davčna zakonodaja na novo uvaja sistem donacij in oprostitev za nekatere splošno koristne namene. V poslanski skupini Socialnih demokratov tej usmeritvi ne nasprotujemo, čeprav bi želeli slišati komentarje tistih, kaj ta nova rešitev pomeni za poenostavitev. Bolj v šali govorim, ker veste, vse vaše velike besede, o tem, kako bo nova davčna zakonodaja poenostavljena, so bolj zgodba za tiste, ki ne vedo, kaj zares sprejemamo. Če bo kdo hotel pridobivati dohodke iz več različnih virov, in marsikdo jih bo in če bo hotel med ostalimi izkoristiti tudi te donacije in olajšave, potem verjetno mu ne bo mogla davčna uprava v predhodni izračun napisati, kam naj da, ali za, tako kot kolega Bajc, cerkvico ali za kakšen kulturni ali športni ali znanstveni namen, ampak bo moral to napisati sam. Sedaj pa smisel našega amandmaja. Jaz sprejmem obrazložitev gospoda državnega sekretarja, da morda ta amandma ni nujen v formalnem smislu, ker ima na koncu napisanih nekaj namenov in drugo. Samo veste, če bo v praksi na ta način tudi obrazec sestavljen, da bo za državljana napisano "in drugo", potem bo imel težave. Zato je boljše, da je namenov napisanih čim več, da so ti nameni razvidni, da se lahko vsak od njih uveljavi. In drugo. Na različen način so napisane možnosti. Ponekod so naštevane taksativno, ponekod so naštevane primeroma. Mislim, da je to delano tudi namenoma, ne pa samo nevede. Za naše pojmovanje bi bilo prav, da je za vsak namen, ki se uresničuje iz dohodnine ali iz dohodka pravnih oseb, namembnost lahko enaka in zato tudi predlagamo ta amandma in pričakujemo, ker res ne spreminja nič pomembnega, da ga boste podprli. Hvala.
Hvala. Kakšna želja po obrazložitvi svojega glasu? [[Ne.]] Glasujemo o amandmaju. Glasovanje teče. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 22, proti 43. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke k temu členu. Teče prijava za obrazložitev v imenu poslanskih skupin. Gospa Širca ali gospod Gulič, kdo bo v imenu LDS? Gospod Gulič, izvolite.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi. Moja obrazložitev bo malce daljše, vezana je seveda na vrsto zakonov, ki se sprejemamo v zvezi z versko svobodo. Jaz moram povedati, da je bil naš predlog o teh 0,5% vezan na zakon o verski svobodi in ga ni mešati s tem. Zdaj se je zgodilo to, da je zakon o verski svobodi, ki naj bi letel v koš, gospod Cukjati spravil v neke vrste levitacijo in zdaj pač stoji v zraku in čaka na primeren datum. In ta čudež zdaj omogoča različne dodatke pri drugih zakonih, tako da se "by passa" in da se ti perforirani zakoni stekajo v neke religiozne namene. Zato seveda podpiramo predlog Slovenske nacionalne stranke, da se to črta, v bistvu bi bilo dobro črtati cel 142. člen, ker šele potem bi bilo res olajšano pisanje vseh teh dohodninskih napovedi. Ljudje bodo pa seveda zelo dobro preverjali in bodo tudi najemali davčne svetovalce, da bodo to gledali, ampak gre spet za nekaj. Ne bomo dali študentom, ne bomo dali upokojencem, ne bomo dali socialno ogroženim, pač pa bomo dali najbogatejšim, enim seveda tako direktno, enim pa preko različnih organizacij. Zato seveda podpiramo predlog Slovenske nacionalne stranke in smo za to, da se seveda ta 0,5 samoodločitve davkoplačevalcev na ta način izloči, se pravi, da za religiozne namene pač to ne gre. Ko se bo seveda pa potem cela zakonodaja v zvezi z versko svobodo, resnično svobodo, ne nesvobodo, uresničevala, bomo pa seveda podprli tudi predloge, ki bodo uveljavljali recimo špansko, italijansko, slovenski model ali kaj takšnega. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Peče.
Spoštovani prisotni! Torej dimenzijo zasledovanega cilja je ravnokar opredelil kolega Gulič, za kar se mu zahvaljujem. Rad pa bi izpostavil še drugo dimenzijo in predvsem drug pogled na materijo, ki jo skušamo v poslanski skupini urediti z omenjenim amandmajem. Po naši oceni moramo mnogo širše gledati pravico iz naslova 142. člena, predvsem kot dodaten vir financiranja, kljub temu da je ta vir financiranja za verske dejavnosti opredeljen v zakonu o verski svobodi. In po naši oceni bo tovrstno spremljanje ali pa podvajanje povzročilo dodatno netransparentnost na področju pretoka javnih financ. V tej fazi moramo govoriti, da gre za pretok javnih financ. Iz tega naslova ocenjujemo, da bi bilo veliko modreje in bolje, da bi financiranje ali vir financiranja opredelili v enem, tako imenovanem krovnem, zakonu, ne pa da razpršimo financiranje na posamezne delne, "per partes" zakone, kot je ta. Iz tega naslova v nacionalni stranki upamo oziroma vas pozivamo, da podprete naš amandma. Hvala.
Hvala. So kake želje po obrazložitvi glasu v svojem imenu? Prijava teče. Gospod Cvikl, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Poslanke in poslanci, amandma kolegov na nek način skuša predvsem preprečiti tisto, kar se bo zdaj dogajalo v Republiki Sloveniji. Najprej ste ukinili 2% olajšavo. Zdaj si pa predstavljam, da bo na podlagi 142. člena, potem ko bo to danes sprejeto, sledil dopis vsem tistim 1.300 imenovanim v javni upravi, pa vsem 10.000 imenovanim v nadzornih svetih pa še kje, od sedaj naprej pa tistih 0,5% dohodnine, ki smo jo predpisali, nakaži točno določeni instituciji. Zelo veliko bo, gospodje z ministrstva za finance, transakcijskih stroškov za to, da se bo pobiralo in zbiralo teh 0,5%. In jaz to obžalujem predvsem zaradi naslednjega razloga: niste bili pripravljeni dati olajšave v višini 100 evrov vsakemu, pripravljeni pa ste skozi ta amandma že relativno bogatim institucijam zagotoviti dodaten vir. Za nekaj milijard tolarjev gre. In skozi to boste pa mirno šli. Prej smo pa dve uri razpravljali o tem, ali bomo dali stanovanjsko olajšavo, ali bomo dali to ali ono, kar bi vsega skupaj pomenilo, kot so izračunali, okoli 3 do 4 milijarde tolarjev. Jaz te politike ne razumem, razen da je to seveda politika, ki pravi, ne za učbenike, ljudje morajo biti neuki, zato da jim mi povemo, kam morajo dati 0,5% dohodnine.
Hvala. Gospod Gulič.
Spoštovani predsedujoči, ne bom ponavljal tistega, kar sem povedal prej,čeprav seveda velja, bom pač nadaljeval. Gre namreč za to, da se je ta 0.5% možnost za religiozne namene pravzaprav vrtela iz enega zakona v drugi zakon, da je prehajala iz zakona o verski svobodi, sedaj je tukaj, enkrat je tam, obenem pa se vedno aditivno, se pravi seštevalno, omogoča verskim skupnostim, da prihajajo do nekih dodatnih virov. Jaz mislim, da je to sedaj že deseti. Stvar bi seveda imela smisel, če bi bil sprejeti tako imenovan "Guličev" predlog o verski svobodi, ampak žal ni bil. Sedaj imamo seveda neko drugo stanje, sedaj imamo stanje, ko je nek zakon v zraku in lepo čaka, da pride na vrsto, čeprav je seveda ta hibernacija izven vseh pravzaprav nekih normalnih parlamentarnih procedur, da zakon čaka v glasovanju, predlagatelj ga ni umaknil, čeprav je seveda takšna navada v evropskih državah, kadar kakšna zadeva ne gre trikrat skozi proceduro, da se jo umakne. Očitno gre spet za neko, bom rekel, takšno potegavščino, s katero naj bi se ljudi pravzaprav navedlo na to, da iz obupa že glasujejo, če ne drugače. Poseben problem je pa ta. Za vsakega državljana se lahko ugotovi, kakšno premoženje ima. Vsak državljan mora, kadarkoli za kaj prosi, priložiti svoje podatke o svojem premoženju. Celo za gospoda Ruparja se je to našlo, ne, za rimskokatoliško cerkev na Slovenskem pa to ne velja. Ne velja ta zakon, ne velja drugi zakon, vedo veljajo izjeme ali pa posebna določila o siceršnji zakonodaji, ki omogočajo potem dodatna financiranja.
Hvala. Gospod Koren.
Meni se zdi ta amandma, ki ga predlaga Nacionalna stranka, k 142. členu dejansko nepotreben in osebno zame tudi žaljiv. Očitki, da bo na ta račun katoliška cerkev obogatela, da gre za nekaj milijard tolarjev po izjavah gospoda Cvikla itd., jaz mislim, da nima smisla obrazlagati, da se nekaj sredstev, da ima vsak zavezanec možnost 0.5% svoje dohodnine določiti, za kaj bo namenil in zato ima zelo širok izbor, komu lahko nameni. Jaz mislim, da je treba prav. Da bi sedaj črtali predvsem to, da se črta za religiozne namene, se mi zdi neumestno. Predvsem pa ne razumem Liberalne demokracije, ki je pri prejšnjem členu oziroma pri prejšnji obravnavi sama predlagala, ko je predlagala 10%, da se nameni za religiozne namene. Tu se vidi dejansko sprenevedanje Liberalne demokracije, ko sedaj podpira, da se to ukine, pri prejšnjem amandmaju pa to sama predlaga. Še eno stvar bi ob tej zadevi povedal. Tu gre za vrsto drugih institucij, kot so Rdeči križ, kot so športna društva, kulturna društva, humanitarne organizacije. Jaz mislim, da je res izbor dovolj širok, da lahko vsak po svoji vesti nameni, za kar ima namen dati. Hvala lepa.
Hvala. Je kakšen interes za obrazložitev? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 42. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 154. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti 3. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na 158.a člen, kjer imamo tri amandmaje. Najprej prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 158.a členu. Prijava v imenu poslanskih skupin. Gospod Han, izvolite.
Hvala za besedo. Dober večer z moje strani. Socialni demokrati bomo ta amandma podprli. Moram reči, da sem jaz osebno ministrstvu za finance postavil vprašanje, pisno poslansko vprašanje, o problematiki teh ljudi, ko govorimo o povrnitvi pravice vzdrževalno telesno in duševno prizadetim osebam. Ne bi bil rad predolg pri tej obrazložitvi iz preprostega razloga, da ne bi izzvenelo demagoško. Tu gre za probleme ljudi, ki se srečujejo vsak dan in naš amandma oziroma Socialni demokrati želimo, da bi povrnili pravice vsem vzdrževalno telesno in duševno prizadetim osebam tudi v letu 2006 in 2005, se pravi, da bi ta olajšava bila mogoča. Hvala lepa.
Gospod Han, vi ste obrazložili glas k tretjemu amandmaju, sedaj pa je v razpravi oziroma v obrazložitvi prvi amandma. Če bo ta amandma sprejet, potem bosta amandmaja pod številko dva in tri brezpredmetna. Vsebinsko so enaki. V redu, če tako smatrate. Gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo. Dovolite, da v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke rečem, da bomo podprli ta amandma. Pa čeprav gre za amandma, ki so ga vložile koalicijske stranke in je pravzaprav identičen amandmaju, ki smo ga vložili v Slovenski nacionalni stranki. Je pa zelo zanimivo, pa bom rekla grdo tovrstno izigravanje koalicijskih strank, pa čeprav hvala bogu, da si je tudi kolega Tanko premislil, čeprav je ob tem, ko sem ga prosila za sopodpisništvo k, pa bom še enkrat rekla, vsebinsko identičnemu amandmaju, dejal, da tega ne bo podprl, ker je za njih zgodba končana. Gre za otroke, ki so telesno in duševno prizadeti. In rekla bom še enkrat, hvala bogu, da so si določeni, kar večina koalicijskih poslancev premislili in podprli tisto, kar je prišlo s strani ministrstva, da bodo tisti, ki so telesno in duševno prizadeti, lahko posebno olajšavo uveljavljali tudi za leto 2005. Še enkrat hvala, spoštovane kolegice in kolegi, pa čeprav ste vložili svoj amandma dva dni po tistem, ko ga je vložila Slovenska nacionalna stranka, ki vas je prosila za sopodpisništvo, pa takrat niste morali preseči svoje politične miselnosti.
Hvala. Kakšen interes po obrazložitvi v svojem osebnem imenu? [[Ne.]] Glasujemo o amandmaju. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. S tem sta postala amandmaja pod številko 2 in 3 brezpredmetna. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 159. členu zakona. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 5. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, predlagatelj zakona pa je predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 22. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v četrtek, 26. oktobra 2006, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bodo vključeni sprejeti amandmaji in členi, h katerim so bili amandmaji sprejeti. Amandmaje k temu členu lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda - z drugo obravnavo predloga zakona o davku od dohodkov pravnih oseb. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 25. členu. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije in vsebinsko enakemu amandmaju poslanske skupine Socialnih demokratov k 33. členu. Prijava za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Gospod Cvikl, izvolite.
Z amandmajem, ki ga predlagamo, skušamo popraviti zakon o davku od dohodkov pravnih oseb, na ta način, da dvignemo ustrezne amortizacijske stopnje in s tem zmanjšamo davčno osnovo, s čimer tudi razbremenimo gospodarstvo. To, kar predlagamo, je popolnoma enaka amortizacijska stopnja kot na Danskem. Še veliko drugih Evropske unije je, ki imajo podobno amortizacijsko stopnjo. Vlada Republike Slovenije pa se je odločila, predvsem zato, ker je treba financirati nekatera davčna darila, da bo amortizacijske stopnje zmanjšala in s tem bolj obremenila gospodarstvo. Predlagam, poslanke in poslanci, da podprete amandma in s tem - veliko vas je danes o tem govorilo - res podprete konkurenčnost slovenskega gospodarstva. Ali je to zanimiva tema danes zvečer ali ne, je drugo vprašanje; predpostavljam, da ni, ker je torek, pa je verjetno kakšen nogomet na sporedu. Ampak ta amandma je eden redkih amandmajev, ki je glede na diskusijo, ki je bila na odboru za finance, in glasovanje koalicije, ki je vse amandmaje zavračala, s katerim še lahko v drugem branju v državnem zboru popravimo slabosti zakona o davku od dohodkov pravnih oseb. S tem amandmajem bomo povečali konkurenčnost gospodarstva in zmanjšali efektivno obdavčitev gospodarstva. Vlada Republike Slovenije, ki jo vodi gospod Janša, je v letih 2005 in 2006 ter v letih 2007 in 2008 predvsem povečala efektivno obdavčitev gospodarstva, tudi zaradi tega, kar je predlagano v originalnem zakonu glede amortizacijskih stopenj in kar skušamo s predlogom amandmaja popraviti. Prosim, da amandma podprete. Hvala.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 41. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 99. členu zakona. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 12. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je predlagatelj zakona predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo o proceduralnem predlogu. Glasovanje teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 47, proti 15. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v četrtek, 26. oktobra 2006, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerem bodo vključeni sprejeti amandmaji in členi, h katerim so bili amandmaji sprejeti. Amandmaje k temu členu lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda - to je z drugo obravnavo predloga zakona o davčnem postopku. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 1. členu zakona. Glasovanje o amandmaju teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 57, proti 1. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 19. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 55, proti 3. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 69. členu. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju teče. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 56, proti 1. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 135. členu. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 56, proti 2. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 298. členu. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju teče. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 53, proti 1. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 314. členu. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju teče. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 54, proti 1. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 400. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti 2. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 411. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti 2. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 421a. členu. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 2. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih in s tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakon, predlagatelj zakona pa je predlagal, da zbor na podlagi 1. odstavka 138. člena poslovnika še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 17. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v četrtek, 26. oktobra 2006, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bodo vključeni sprejeti amandmaji in členi, h katerim so bili amandmaji sprejeti. Amandmaje k temu členu lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 31. točko dnevnega reda - obravnavna predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davčni službi. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker v tretji obravnavi ni možno vlagati amandmajev, prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Glede 11. točke bo zbor v skladu s 139. členom poslovnika zbora glasovanje o predlogu zakona o izvajanju temeljnih razvojnih programov Slovenske vojske v letih 2008 do 2015 opravil v četrtek, 26. oktobra 2006, v okviru glasovanj. S tem prekinjam 21. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Lahko noč!