Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 70. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Janja Sluga, mag. Branislav Rajić, Jurij Lep, Predrag Baković, dr. Franc Trček in Marjan Šarec. Na sejo sem vabil predstavnike Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 70. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v torek, 13. aprila 2021, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za širitev dnevnega reda seje nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 9. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je dnevni red 70. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA SKLEPA O NEDOPUSTNOSTI RAZPISA ZAKONODAJNEGA REFERNDUMA O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNOV REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2021 IN 2022.NA OBRAVNAVO PREDLOGA SKLEPA O NEDOPUSTNOSTI RAZPISA ZAKONODAJNEGA REFERNDUMA O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNOV REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2021 IN 2022. Predlog sklepa je na podlagi 21. člena Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi v obravnavo zboru predložila Vlada. Preden dam besedo predstavniku Vlade, postopkovni predlog. Kolega Matej T. Vatovec.
Hvala, predsednik. Lep pozdrav vsem! Smo sicer že poslali en dopis, na katerega ste tudi odgovorili s predlogom, da se ta seja prestavi na nek drug datum. Razlog je v bistvu predej preprost. Prvič zaradi tega, ker obstaja nek dogovor, da Državni zbor zaseda do 22. ure. Če pogledamo zdaj, bo že samo po stališčih ta rok presežen in mislim, da tako pomembne točke ni smiselno prekinjati sredi razprave. Drugi razlog pa je, da gre za precej pomembno zadevo, zadevo, ki trka ob same temelje ustavnega demokracije. To govorim s tem, da se nanašam na mnenje Zakonodajno-pravne službe glede predloga sklepa in ocenjujem oziroma še enkrat predlagam, da, predsednik, razmislite. Ni res, da nihče ni nasprotoval na Kolegiju temu, da se ta seja izvede danes. Tako da vas še enkrat prosim, da razmislite o tem, da mogoče to sejo izvedemo ali jutri ali na nek kasnejši termin, kjer bomo lahko v kosu opravili to razpravo in tudi na tak način zagotovili vsaj kanček bolj transparentno ta postopek, ne da praktično sredi noči sprejemamo, če bo dovolj glasov, v bistvu prepoved osnovnega instituta, izvajanje ljudske iniciative v tej državi.
Hvala lepa. Kolega Vatovec, v zvezi s tem predlogom, kot ste sami navedli, sem vam že odgovoril, danes smo opravili več pogovorov v zvezi s samo vsebino te točke in tudi glede samega datuma oziroma ure. Jaz sem se za to uro odločil po teh predhodnih dogovorih. Moram reči, da ni bilo nekega nasprotovanja, da se seja skliče petnajst minut po predhodni današnji seji. Res je, ta ura striže s tistim, za kar smo dogovorjeni, da se bomo držali, to je za 22. uro, pa vendarle gre za neke posebne okoliščine. Po eni strani imamo rok, do katerega moramo odločiti, to je do jutri. Na drugi strani je ena izmed pomembnih okoliščin, zakaj mislim, da moramo nadaljevati s to sejo, ta, da je jutri razpisanih šest sej delovnih teles. Ob tem kar smo videli danes, da nekateri predsedniki ne spoštujete tega, da se delovna telesa seje ne sklicujejo takrat, ko imamo plenarno sejo, in da potem poslanci ne morejo biti udeleženi na plenarni seji, jaz predlagam, da vseeno vztrajamo pri tem, da se danes opravi ta seja, ker so danes kljub temu, da je pozna ura, boljše okoliščine, kot bodo jutri. Predlagam, da nadaljujemo sejo. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa. Besedo ima mag. Kristina Šteblaj, državna sekretarka na Ministrstvu za finance.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani poslanke in poslanci! Državni zbor je konec marca sprejel Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o izvrševanju proračunov za leti 2021 in 2022 in zoper ta zakon je bila vložena pobuda za razpis zakonodajnega referenduma. Druga alineja drugega odstavka 90. člena Ustave določa, da referenduma ni dopustno razpisati bodisi o zakonih o davkih, carinah in drugih obveznih dajatvah ali pa o zakonu, ki se sprejema za izvrševanje državnega proračuna. Ker gre torej za vsebino, glede katere v skladu z ustavo razpis zakonodajnega referenduma ni dopusten, Vlada predlaga, da Državni zbor sprejme predloženi sklep. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana državna sekretarka, drage kolegice in kolegi! V pripravi na to sejo Državnega zbora sem prebral Zbornik znanstvenih razprav, letnik 74, v katerem dr. Igor Kavčič na zelo razumljiv način piše o ustavnih omejitvah in prepovedi zakonodajnega referenduma. Toplo priporočam. Zakonodajni referendum je najpomembnejša oblika neposredne demokracije. Podlago za uresničevanje referendumskega odločanja v 1., 3. in 44. členu konkretizira Ustavo Republike Slovenije v 90. členu. Zakonodajni referendum omogoča volivcem odločanje o uveljavitvi zakona, ki ga je sprejel Državni zbor in s tem neposredno sodelovanje pri izvrševanju zakonodajne funkcije. Referendum kot temeljna oblika neposredne demokracije predpostavlja odločanje volivcev o ključnih družbenih vprašanjih. Kljub temu pa je referendumsko odločanje bolj ali manj vedno omejeno. Razlogi so številni in različni. Med njimi je tudi kolizija med neposredno in ustavno demokracijo. Ustavna demokracija v najširšem smislu pomeni, in tudi Ustavno sodišče to pogosto ponavlja, da se morajo demokratično sprejete odločitve večine podrediti vrednotam, ki jih varuje ustava. Gre torej za vladavino ustave, katere vrednote prežemajo upravni sistem in družbo v celoti ter določajo vsebinski okvir, v katerem se lahko giblje formalna posredna in neposredna demokracija. Omejitve referendumskega odločanja so procesne in materialne narave. Ureditev zakonodajnega referenduma v 90. členu ustave je bila pred njeno spremembo leta 2013 pomanjkljiva, nedorečena in ponekod neustrezna. Ustavna ureditev zakonodajnega referenduma je bila eno najbolj spornih političnih in strokovnih vprašanj. Bili smo zraven in vemo, v kakšnem duhu smo 90. člen ustave spreminjali, izboljšali. Zato imamo privilegij, da ga lahko toliko bolje razumemo. V evropskih in tudi drugih ustavnih ureditvah je referendumsko odločanje volivcev o zakonih praviloma omejeno. Nedopustnost referenduma o davčnih, proračunskih in drugih finančnih zakonih je utemeljena na potrebi po zagotovitvi temeljnih davčnih in finančnih podlag in virov za financiranje države in lokalnih skupnosti ter za uresničevanje njihovih nalog na tem področju. Odlaganje sprejetja takih zakonov, zlasti pa njihova zavrnitev na referendumu bi lahko neposredno ogrožala finančno stabilnost države in onemogočala stabilnost izvrševanja financiranja državnega proračuna in drugih blagajn javnega financiranja ter s tem izvrševanje državnih funkcij. Zato ni naključje, da ustave najpogosteje prav te zakone izključujejo iz referendumskega odločanja. Obseg izključitve teh zakonov je različen, prav tako njihovo poimenovanje in uporaba v praksi. Z novo ustavno ureditvijo zakonodajnega referenduma so te omejitve od leta 2013 uveljavljene tudi v našem ustavnem redu. Vendar so bistveno ožje, saj iz referendumskega odločanja niso izvzeti vsi finančni in tudi ne vsi proračunski zakoni, temveč le izrecno navedeni zakoni s finančnega področja. Prepoved se namreč na podlagi alineje druge alineje drugega odstavka 90. člena ustave nanaša samo na davčne zakone, ki vključujejo tudi carinske zakone ter zakone o drugih obveznih dajatvah in na zakon o izvrševanju državnega proračuna. Za nemoteno izvrševanje državnega proračuna je nujno, da se iz referendumskega odločanja izključi zakon, od katerega je neposredno odvisno izvrševanje državnega proračuna. Poslanska skupina Nova Slovenija − krščanski demokrati bo podprla predlagani sklep o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2021 in 2022. To je edina racionalna odločitev, ki je v duhu in v skladu z določbami naše slovenske ustave. Potrebni pogoj za takšno odločitev je zgolj poznavanje slovenskega jezika, zadostni pogoj pa branje druge alineje drugega odstavka 90. člena ustave in prvega odstavka 21. člena Zakona o referendumu in ljudski iniciativi, v skladu s katerim Državni zbor v 14 dneh po vložitvi pobude za referendum sprejme sklep, s katerim ugotovi, da referenduma ni dopustno razpisati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mojca Žnidarič bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Danes odločamo o predlogu sklepa o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2021 in 2022. Stališče Poslanske skupine SMC do omenjenega sklepa je jasno, saj že Ustava Republike Slovenije v svojem 90. členu jasno veleva, da zakonodajnega referenduma na zakon o izvrševanju proračuna ni mogoče razpisati. Delovanje v tako jasnem nasprotju z ustavo je po našem mnenju nedopustno, še posebej ob zavedanju, da se je ob izrednih razmerah, ki smo jim priča, treba zavzemati za čim bolj tekočo realizacijo zakonov in ukrepov, ki so dobri za naše državljane. V Poslanski skupini SMC, kot smo že argumentirali na obravnavi novele ZIPRS za leti 2021 in 2022 na matičnem odboru in na seji Državnega zbora, podpiramo rešitve, ki jih prinaša zakon. V Poslanski skupini SMC pozdravljamo sproščanje zaposlovanja za raziskovalce v primerih, kadar se plače zaposlenih financirajo iz sredstev raziskovalnih projektov in programov ter sredstev za projekte in programe, namenjene za internacionalizacijo in kakovost v izobraževanju in znanosti. Prav tako podpiramo tudi kadrovske okrepitve v Komisiji za preprečevanje korupcije, ki bodo pripomogle h kvalitetnejšemu opravljanju poslanstva KPK ter posebej v duhu nedavno sprejete novele Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, ki je KPK podelila nove zakonske naloge. Verjamemo, da je podpora institucij, ki bdijo nad potencialnimi nepravilnostmi, dobra osnova za transparentno delovanje družbe in njenih glavnih akterjev. Novela zakona o izvrševanju proračuna pa vsebuje tudi elemente, ki so vezani na načrte in zaveze Republike Slovenije o vzpostavljanju temeljnih vojaških zmogljivosti. Kot že rečeno, smo se o vrsti, obsegu in časovni dinamiki vzpostavljanja teh zmogljivosti zavezali ob vstopu v zvezo Nato. Z delovanjem v zadnjih letih Slovenija ni sledila obveznostim,ki so ji bile dodeljene v okviru načrta kolektivne obrambe, z že obstoječimi kapacitetami pa smo se obnašali negospodarno in s tem breme prenašali na naše druge članice zavezništva. Varnost države po našem mnenju nikakor ne bi smela biti talec političnih igric, saj gre za področje, ki je za državo prepomembno. Na podlagi navedenih dejstev bomo sklep o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma v Poslanski skupini SMC podprli.
Hvala lepa. Vojko Starović bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani! Zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije je tehnični zakon, ki naj bi vseboval le določila, ki so namenjena neposrednemu izvrševanju proračuna. Kot tak tehnični zakon sodi med tiste zakone, glede katerih zakonodajni referendum ni dopusten. A kaj se zgodi, ko vlada v tak zakon umesti določila, ki sploh niso vezana neposredno na izvrševanje proračuna, ali celo določila zakona, katerega izvrševanje zaradi potencialne protiustavnosti je zadržalo Ustavno sodišče? Kaj s tem? Ali če karikiram, če bi dali določila, da je tudi recimo splav prepovedan? Ali bo referendum v konkretnih primerih nedopusten samo zato, ker je v imenu zakona, v katerem najdemo te potaknjence, navedeno, da služi izvrševanju proračuna? Državni zbor je novembra lani sprejel zakon o 780 milijonski investiciji v Slovenski vojski do leta 2026. Takim orožarskim poslom je nasprotovalo 30 tisoč volivcev, zato je bila vložena pobuda za zakonodajni referendum. Pobudo in s tem neposredno odločanje državljanov o tej zadevi je preprečil sklep o nedopustnosti referenduma. S preglasovanjem je to potrdil tudi Državni zbor. S tem se v opoziciji nismo strinjali, zato smo zahtevali ustavno presojo o nedopustnosti prepovedi referenduma glede vojaških naložb. V času, ko Ustavno sodišče presoja o ustavnosti sklepa, je zamrznilo vojaške investicije, to je dejstvo. Na to odločitev Ustavnega sodišča o zadržanju zakona se je vlada odzvala s predlogom zakona o izvrševanju proračuna. Vanj je vsemu navkljub prinesla vsebino zakona, kateremu je Ustavno sodišče prižgalo rdečo luč. Ponavljam, vlada je sprejeto novelo ZIPRS naredila tako, da je naredila obvod Ustavnega sodišča. Sprejeta novela namreč zasleduje povsem enak cilj kot zakon o 780- milijonski investiciji v Slovensko vojsko. Dokler Ustavno sodišče ne odloči, je o tem odločati proti vsem pravilom prava. Ta vlada izgleda, da se povsem požvižga na pravno ureditev in hiti s sklepanjem novih orožarskih poslov. Kje je tu spoštovanje pravne države, zakonov in ustave? In kje je spoštovanje odločitev Ustavnega sodišča, najvišjega organa sodne oblasti? Vse to je vlada za doseganje lastne politične agende pripravljena grobo povoziti, a na koncu še vedno odloča Ustavno sodišče. Verjamem, da bo tudi ta sklep, ki je znova že ničkolikokrat ljudem odvzel možnost izreči se. Ta vlada izgleda svojemu ljudstvu globoko ne zaupa. Sklep razumemo kot nadaljevanje kršitev sklepov Ustavnega sodišča in ga zato ne bomo podprli. Ta hip Slovenija potrebuje nove odmerke cepiva, da bo čim prej lahko normalno zaživela, ne pa investicij, ki na široko odpirajo vrata novim aferam, visokim provizijam in koruptivnim ravnanjem. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Robert Polnar bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! V času epidemije se z velikim rompom in pompom, brez kritičnega premisleka uveljavlja trditev, da je referendum najboljše demokratično sredstvo odločanja. Stališče o referendumu in njegovi dopustnosti in koristnosti je odvisno od okoliščin v času in prostoru. Kolikor že ima predstavniška demokracija pomanjkljivosti in so njene inštitucije zbirokratizirane, pa vendarle ekstenzivna uporaba referenduma ni ne zdravilo in ne zamenjava za to. Razumevanje demokracije običajno vodite teoretike in praktike k sklepu, da je predstavniška demokracija pravilo in da se velja izogibati referendumu kot sredstvu neposredne demokracije. Sistem, ki dovoljuje volivcev, da glasujejo samo z da ali ne ali pa z za ali proti, bi namreč institucionaliziral načelo, ki je sovražno naperjeno zoper ideal demokracije kot razprave. Zakon o izvrševanju proračuna Republike Slovenije je glede na pravno naravo državnega proračuna nujni in neposredni pogoj za njegovo izvrševanje. Najpomembnejša sprememba se nanaša na financiranje pogodb za investicije v Slovenski vojski, ki so sicer predvidene s splošnim dolgoročnim programom opremljanja in razvoja Slovenske vojske ter s srednjeročnim obrambnim programom za njegovo izvedbo. Obveznosti se bodo lahko prevzele brez odložnega pogoja. Slovenska vojska je najbolj bistven sestavni del sistema nacionalne varnosti. Njena velikost, oborožitev in sestava sta odvisna od državne politike in vojaške doktrine. Obrambni sistem je čez vsako razumno mero postal predmet izživljanja dnevne politike, ob neizbežnem izogibanju potreb stroke kakor tudi imperativa modernizacije. Za modernizacijo ni nikoli denarja, da pa se s tem uničuje operativna sposobnost enot, to ne zanima nikogar. Pri tem je drugotnega pomena, na kakšen način se te zadeve prikazujejo državljanom. Obramba države zahteva mnogo več, kakor pa omogočajo kapacitete demagogov in populistov. Relacija obrambnega sistema z lastno javnostjo se tako pretvarja v poniglavi osebni politični marketing. Ponavljajo se stare napake našega strateškega načrtovanja. Na dejanska razvojna vprašanja obrambne moči države odgovarjamo z njihovim zanikanjem. Pri tem je popolnoma jasno, da bo investicije uresničevalo več vlad, vrsto problemov, ki se bodo sproti pojavljali, pa bodo razreševali več let zapored. Zadnje desetletje dogajanj v skrajno zapletenem sistemu državne legitimne sile je ogledalo naše strokovne nesposobnosti, legalizacija sistema neodločanja, način razvoja, da se nič ne spremeni. Tako stanje pravzaprav vodi do inverzije vrednot v resničnem vojaškem poklicu, brez katerega si ni mogoče zamisliti nobene vojske. Marginalne stvari postajajo strategija, stroka pa odhaja na obrobje. Strateško vodenje 30-letne države pač ni infantilno delanje potičk v domačem peskovniku. Strateškega usmerjanja obrambne potentnosti države strokovno in politično ne obvladamo. Napake se ponavljajo, vodenje vojske je zato vedno znova improvizacija. Tega morda ne vidimo navznoter in na krajši rok. Navzven in dolgoročno pa se problemi kopičijo. Predlagana sprememba zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije pomeni prekinitev takega nevzdržnega stanja. Referendum kot sredstvo izražanja volje volivk in volivcev je kajpada treba upoštevati, toda glorificiranje referenduma kot vrhunskega sredstva odločanja je popolnoma problematično. Spremembe in dopolnitve Zakona o izvrševanju proračunov za leti 2021 in 2022 bodo omogočile nemoteno izvrševanje proračunov za obe omenjeni leti, zato bomo poslanci Poslanske skupine DeSUS enotno podprli sklep o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Marko Pogačnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, hvala za dano besedo. Spoštovana državna sekretarka, kolegice, kolegi! Sprememba in pa dopolnitev Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2021 in 2022 ureja postopke priprave in izvrševanja proračuna države, kar pomeni, da se v njem urejajo posebnosti, ki so vezane na izvrševanje proračuna posameznega leta. Osnovni cilj zakona je uzakoniti rešitve, ki bodo omogočale tekoče in nemoteno izvrševanje proračunov države za leti 2021 in 2022. Glede na pravno naravo državnega proračuna je uveljavitev zakona, ki ureja izvrševanje proračuna, nujen pogoj za njegovo uveljavitev in izvrševanje. Ker proračun ne določa pravic in obveznosti državljanov in drugih pravnih oseb, je navedeni zakon tehnične narave. Glede na zgoraj navedeno, je treba ugotoviti, da se Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2021 in 2022 nanaša na vsebino, glede na katero v skladu z drugo alinejo drugega odstavka 90. člena Ustave razpis zakonodajnega referenduma ni dopusten, ker zadevni zakon predstavlja zakon, ki se sprejema za izvrševanje državnega proračuna iz druge alineje drugega odstavka 90. člena Ustave Republike Slovenije. Predlagani sklep o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli.
Hvala lepa. Tina Heferle bo predstavila stališče Poslanske skupine Lista Marjana Šarca.
Hvala, predsednik, za besedo. Lep dober večer vsem! Tisto, kar tej vladi ni uspelo pri zakonu o investicijah v Slovensko vojsko, sedaj poskuša še pri zakonu o spremembah zakona o izvrševanju proračuna. Govorim seveda o teptanju enega ključnih demokratičnih mehanizmov modernih držav, o referendumski pobudi ljudstva. Dejstvo je, da je Ustavno sodišče zadržalo sklep, s katerim je koalicija na predlog Vlade prepovedala referendum o Zakonu o investicijah v Slovenski vojski. Ustavno sodišče je ocenilo, da bi morebitno kršenje ustavne pravice naših državljanov do referendumske pobude, kjer bi odločali o porabi dodatnih 780 milijonov evrov sredstev za investicije v Slovensko vojsko, povzročilo nepopravljive posledice. Drugo dejstvo pa je, da je ta vlada in znajo tudi koalicijska večina v Državnem zboru tako brezobzirna, tako brez spoštovanja do temeljnih institucij naše države, kar Ustavno sodišče seveda je, da je odločitev Ustavnega sodišča izigrala tako, da je preprosto teh 780 milijonov evrov sredstev zdaj predvidela v nekem drugem zakonu, in to ne v kateremkoli zakonu, ampak v tehničnem zakonu ZIPRS, ki seveda ne sme predvidevati novih investicij. Še bolj sporno pa je dejstvo, da sedaj ta ista vlada, ki je na tak sprevržen način izigrala in zaobšla odločbo Ustavnega sodišča, izigrava še Zakon o referendumu in ljudski iniciativi. Sklep o nedopustnosti referenduma predlaga na podlagi nekega člena, kjer formalna pristojnost vlade, da tak sklep v resnici predlaga, ni predpisana. Danes gre pravzaprav za neko sklepanje, za uporabo neke pravne analogije, in to samo zato, da se tej vladi zagotovi interpretativna pravna podlaga za še en sklep o prepovedi referenduma. Torej, za vas, spoštovana koalicija, je povsem preprosto, kar tej vladi ni pogodu, pa naj gre za imenovanje državnih ali evropskih tožilcev, za odločitve Ustavnega sodišča ali pa celo za voljo ljudi, ta vlada s pomočjo koalicijskega glasovalnega stroja zruši prav vse, brez oziranja na posledice za našo demokracijo, preko vseh trupel in cilj na koncu opravičuje sredstvo. In cilj je tukaj jasen, politična agenda te vlade. Tudi sredstva so jasna. To so demokratični standardi, ki pod to vlado žal izginjajo. Čeprav ni treba posebej poudarjati, bom vseeno jasno in glasno povedla, da v Poslanski skupini LMŠ današnjega sklepa o prepovedi referenduma ne bomo podprli.
Hvala lepa. Mag. Bojana Muršič bo predstavila stališče Poslanske skupine SD.
Hvala, predsednik, za besedo. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Zakon o izvrševanju proračuna je posebne vrste zakon. Njegov pomen posebej opredeljuje 90. člen Ustave in zaradi njegove vloge, gre namreč za vsakoletni tehnični zakon, ki določa posebnosti izvrševanja vsakoletnega proračuna, o njem ni dopustno razpisati referenduma. A, pazite! Ustavna izjema, ki ne določa referenduma o tem zakonu, je vezana na njegovo vsebino, ne na naslov zakona. Zakon o izvrševanju proračuna mora ostati v okvirih, ki mu jih določa ustava. Če zakonodajalec vanj tlači vsebine, ki vanj ne sodijo, ustvarja tveganje, da bo kdo dokazal, da so vsebine zakona širše od njegovega naslova. V tem primeru pa bi odpadli tudi argumenti, s katerimi je zakon zavarovan pred referendumskim odločanje. V takem skrajnem in hipotetičnem primeru bi lahko prišlo celo do referenduma o tem zakonu. Referendum namreč poteka o celotnem sprejetem zakonu, ne le o enem ali dveh spornih členih. Referendum o zakonu in izvrševanju proračuna bi tako lahko blokiral izvajanje celotnega proračuna. To je tudi glavni vsebinski razlog za omejitev referenduma o njem, zato je odgovornost vsakokratne vlade, ki je edina, ki sme predlagati tak zakon, da se omeji samo na vsebine in rešitve, ki so nujno potrebne za izvajanje proračuna. Spoštovani! Pri sprejemanju zadnje novele Zakona o izvrševanju proračuna se je v praksi udejanjila prav taka hipotetična situacija. Vlada je v svoj predlog dodala člen, ki širi njene pristojnosti na leta, za katera proračun ni sprejet. Še pomembneje pa je, da vsebinsko enake določbe drugega zakona pravkar presoja Ustavno sodišče. S sprejetjem zakona, ki vsebuje sporni člen, sta vlada in njena koalicijska večina v državnem zboru ustvarili obvod okoli načela delitve oblasti. Vlada in njeni podporniki so sami ustvarili stanje, v katerem se zaradi njene trmoglavosti pojavijo referendumske zahteve in grožnje po ustavitvi proračunskega izvrševanja. Dodatno so zadeve zapletli koalicijski poslanci, ki so v ta isti zakon na silo in da bi prikrili lastne zamude v ukrepanju vnesli tudi določila o podaljšanju rokov za oddajo poslovnih poročil in davčnih obračunov. Sicer potrebno in pomembno vsebino so skrajno nerodno umestili v proračunski zakon, pri tem pa ustvarili novo tveganje, da bodo določbe zadržane, če bo prišlo do referendumskih zahtev in ustavnih presoj tega spornega zakona. S tem je v svojih militarističnih prizadevanjih vzela za talce vse proračunske uporabnike, za povrhu pa še računovodske službe in servise. Spoštovani! Razlogi, zaradi katerih referenduma o zakonu o izvrševanju proračuna ni dopustno razpisati, so močni. Ključen je morda tisti, ki bi referendumsko odločanje o celotnem zakonu morda zaradi ene sporne rešitve blokiralo preveč drugih procesov in bi zato povzročilo preveč kolateralne škode. Medtem pa ustava ne preprečuje presoje ustavne skladnosti posameznih spornih določb, ki ne bi zaustavile rednih procesov izvrševanja proračuna. V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo kot tudi vsa ostala javnost zgroženi nad postopki in postopki ustavnih obvodov in neprimernimi zakonskimi rešitvami, pri katerih vztrajajo vladajoči. Prepričani smo, da določilo o dolgoročnem financiranju Slovenske vojske ne spada v ta zakon, dokler traja presoja ustavne skladnosti sistemskega zakona. Prav zato tudi verjamemo, da bo moralo Ustavno sodišče presoditi tudi ustavno skladnost tega zakona in morda celo zadržati izvajanje ali razveljaviti katero od spornih določb. V postopku sprejemanja tega zakona smo zato poskušali z amandmaji odložiti izvajanje spornega 1. člena, s čimer bi se iz zakona umaknila ustavno sporna vsebina do odločitve Ustavnega sodišča. Vladajoča večina za to ni imela posluha. Rešitev je zavrnila in danes krivi druge, ki skušamo braniti ustavni red, pri tem pa pozablja, da je v zakon sama stlačila vsebine, ki tja ne sodijo in zaradi katerih se lahko celo zgodi referendum, ki v normalnih okoliščinah sploh ni mogoč. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo zato glasovali proti sklepu o nedopustnosti referenduma o zadnji noveli zakona o izvrševanj proračuna. Hvala.
Hvala lepa. Luka Mesec bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica.
Hvala za besedo in lep pozdrav! V demokratični družbi z demokratično vlado te razprave in te seje danes sploh ne bi smelo biti. Že drugič namreč ta vlada in ta koalicija poskuša izigrati ustavno zagotovljeno pravico do referenduma, do odločanja o tem, kako se bo v tej državi porabilo 780 milijonov evrov. Stvar je precej preprosta. Vlada to počne zaradi tega, ker ve, da 75 % ljudi zapravljanju 780 milijonov evrov denarja za oklepnike in drugo orožje nasprotuje in nima neutemeljenih razlogov za to. 780 milijonov je, čeprav vi pravite, denar bo za vse, je v resnici denar, ki bo v zdravstvo za investicije prišel v 10 letih, za dolgotrajno oskrbo bo 780 milijonov po zdajšnjih kazalcih prišlo v 27 letih, v stanovanja pa v več kot 100 letih. In vi pravite, denar bo. Ta vlada se obnaša, kot da je denarja neomejeno, ampak Fiskalni svet opozarja, da je letos v treh mesecih že porabila primanjkljaj, ki ga je predvidela v pol leta. Ko bo denarja zmanjkovalo ga bo zmanjkovalo za vse, zmanjkovalo ga bo za bolnice, zmanjkovalo ga bo za stanovanja, zmanjkovalo ga bo za dolgotrajno oskrbo, zapravljali ga pa bomo za oklepnike. Tisti, ki pravite, da država mora zagotoviti varnost, vprašajte se, kaj nas v resnici ali pa kdo nas v resnici ogroža. Mogoče poglejte skozi okno. Baje smo zaradi podnebnih sprememb v zadnjem tednu občutili največji padec temperature do sedaj. Vse je že cvetelo, imeli smo 25 stopinj, temperatura je padla na ničlo, cvetje je pošlo. Vprašajte se, kam bo to šlo v naslednjih desetih, dvajsetih, tridesetih letih in kako bomo v takem svetu živeli. Poglejte, če se sprašujete, kdo ogroža našo prihodnost, mogoče na nepremičninski trg. Medtem ko so mladi že sedaj praktično vsi izgubili službe in se vračajo k staršem, so razmere na nepremičninskem trgu takšne − in pomanjkanje stanovanj, ki jih držav ne gradi že 15 let − da se je našel nek junak, ki je dal na Bolho stanovanje, ki ima, pazite! kopalnico, spalnico, WC in kuhinjo vse v eni sobi. Cena? 340 evrov na mesec. Ali pa poglejte, če se vprašate, kaj nas ogroža, med ljudstvo in se vprašajte, zakaj takšno nezadovoljstvo in takšna razdvojenost, kot je v tej državi, v 30 letih še nismo videli. To so stvari, ki nas ogrožajo. Ampak vi ustvarjate prihodnost, ko ne bo denarja za stanovanja, ko ne bo denarja za dolgotrajno oskrbo, ko ne bo denarja za zdravstvo. Imeli bomo pa lepe nove oklepnike, ki za povrh vsega niti niso namenjeni vojskovanju v Sloveniji, ampak v Afganistanu. In to, kar počnete, je neustavno. Vlada se je toliko potrudila, da je spisala eno A4 stran obrazložitve, zakaj naj referendum o tem vprašanju ne bi bil dopusten. Vse, kar na tej A4 strani lahko preberemo, je, da je referendum nedopusten, ker ste nakupe orožja vtaknili v zakon o izvajanju proračunov Republike Slovenije. V ta zakon ste jih pa vtaknili samo zato, ker je to edini zakon, o katerem izrecno govori 90. člen ustave, da referendum o njem ni dopusten. Sekretarka z Ministrstva za finance si je vzela točno 30 sekund za to, da je obrazložila ta stvar. Tako dolga je vaša obrazložitev. Ampak če pogledate mnenje Zakonodajno-pravne službe, boste videli, da niste nikogar pretentali. Tam na osmih straneh lepo povejo, da zakon, ki ga spreminjate, ni zakon o izvajanju proračunov Republike Slovenije, ker je bil ta sprejet, ko sta se sprejemala proračuna konec lanskega leta, in se izvaja. To, kar se danes obravnava, je potaknjenec v novelo tega zakona, ki nima nobene zveze z izvajanjem proračunov. Zakonodajno-pravna služba lepo ponovi, da to, kar počnete, je v nasprotju s 1. členom Ustave, ki pravi, da je Slovenija demokratična država, 2. členom Ustave, ki pravi, da je Slovenija pravna država, s 3. členom Ustave, ki pravi, da ima v Sloveniji oblast ljudstvo, s 44. členom Ustave, ki ljudstvu daje pravico do soodločanja v javnih zadevah, in z 90. členom Ustave, ki ureja pravico do referenduma. Vsa ta ustavna načela boste pohodili, da si boste zagotovili možnost kupovati orožje na rovaš vsega ostalega v naslednjih šestih letih. Ampak ne skrbite, ne bomo končali danes. Vidimo se na Ustavnem sodišču. Ureditev, ki omogoča tako izigravanje, pa bomo spremenili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da je želja. Prožim listo za prijave na listo razpravljavcev. Prijave potekajo. Prvi ima besedo mag. Dejan Židan.
Hvala, gospod predsednik, za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, lep večerni pozdrav. Spoštovana državna sekretarka, pozdravljam tudi vas. Danes moramo spregovoriti odkrito. Ob tej uri, če pogledate na ekran, ura je 21.48, napadate Ustavno sodišče. Napadate odločitev Ustavnega sodišča, ki v tem trenutku odloča o zadevi, ki jo je zadržalo do svoje odločitve. Če preberete osem strani obrazložitve Zakonodajno-pravne službe, upam, da vsi tisti, ki ste govorili o spoštovanju ustave, postanete rdeči v obraz in pogledate v tla. Na osmih straneh vam Zakonodajno-pravna služba tega parlamenta dokazuje, da je podtaknjenec v zakon o izvrševanju proračuna neustavno dejanje. In ker vi to veste, ker smo vam prebirali, čeprav ste tudi sami verjetno prebrali to mnenje Zakonodajno-pravne službe, v resnici govorimo o napadu na Ustavno sodišče. V tem primeru diplomatske besede morajo biti odveč. Ko bomo danes glasovali o dopustnosti ali nedopustnosti referenduma, v resnici ne bomo glasovali o ZIPRS. Glasovali bomo o načrtni nakani, da degradirate slovensko Ustavno sodišče. Ne vem, ali je to potrebno narisati, napisati ali zapeti. To se enostavno ne sme. Pa še enkrat poudarjam, osem strani dolgo mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki vam dokazuje, da počnete neustavne stvari, ni namenjeno košu za smeti. Namenjeno je nam, poslankam in poslancem, da nam je v pomoč pri odločanju. Jaz se povsem strinjam s tistimi, ki ste že danes napovedali, da bo zadeva pospešeno romala na Ustavno sodišče. Težava v tem parlamentu je pa v tem, da ob tem, da ste opozorjeni in da je velika verjetnost, kako bo Ustavno sodišče ponovno odločilo, vam ne bo niti nerodno. Sam bom glasoval proti temu, da se danes zvečer, ko je ura 21.50, kasneje bo še več, ko bomo glasovali, Ustavno sodišče v slovenskem parlamentu degradira. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Matej Tašner Vatovec.
Hvala, predsednik. To ni samo napad na Ustavno sodišče. Ustavno sodišče, kot smo že danes slišali, presoja v bistvu po vsebini podoben zakon, zakon o investicijah v obdobju 2022−2026, ki je predvidel 780 milijonov porabe za nove orožarske afere. 780 milijonov za orožje. Pet mesecev potem, ko je v Državni zbor prišel ta zakon, je vlada poslala sklep o nedopustnosti. Ko je bilo zelo jasno, da velika večina državljank in državljanov temu zakonu nasprotuje, ker ocenjuje, da so to napačne družbene prioritete. Koronakriza je pokazala šibkost številnih sistemov v tej državi. Pokazala je šibkost našega zdravstva, pokazala je šibkost na področju dolgotrajne oskrbe, šibkost na področju stanovanjske politike in tako naprej. Takrat so se tudi pokazale družbene prioritete te vlade. Pokazale so se maja, ko je bilo konec prvega vala epidemije, s preletom lovskih bombnikov Nato pakta in s tem, da se je takoj pripravil načrt za 780-milijonsko porabo za orožje. Takrat so se pokazale družbene prioritete te vlade. Ne zdravstvo, ne dolgotrajna oskrba, ne mladi, ne stanovanja, ampak orožje, sredstva za ubijanje. Takrat je 30 tisoč ljudi zbralo podpise za pobudo za referendum v manj kot enem tednu. 30 tisoč. Stvar je še vedno na Ustavnem sodišču. In kaj naredi vlada? Svojo družbeno prioriteto skuša seveda izsiliti na nek drugačen način in napiše novelo ZIPRS, novelo ZIPRS, ki nima nobene zveze z bistvom tega, za kaj se uporablja zakon o izvrševanju proračunov. Zaradi tega smo danes poslušali manj kot 30 sekund dolgo obrazložitev vlade, zaradi tega beremo manj kot eno stran dolgo obrazložitev vlade k temu sklepu o nedopustnosti. Zato ker nimate argumentov. Ker teh argumentov ne more biti. In to je tisto, kar je zapisala Zakonodajno-pravna služba. In bom prebral in citiral, ker danes v vseh stališčih smo poslušali samo neke prazne fraze o tem, kako je to tehničen zakon, za katerega ustava prepoveduje referendum. Kaj napiše Zakonodajno-pravna služba? »Treba je opozoriti, da Državni zbor s sprejetim predlogom sklepa ostane v okviru Ustave in ZRLI le, če bi bil ZIPRS zakon, ki se sprejema z izvrševanjem proračuna in bi omogočal njegovo izvrševanje.« In potem razloži: »Veljavni proračun za leto 2021 se je že začel izvrševati s sprejetjem ZIPRS za leti 2021 in 2022.« In potem nadaljuje: »ZIPRS sicer formalno predstavlja novelo Zakona o izvrševanju proračunov, vendar pri tem ni mogoče spregledati, da ni potreben za izvrševanje veljavnega proračuna.« Tako da, dragi vsi, ki boste danes o tem zakonu glasovali. Če glasujete za prepoved referenduma, glasujete v nasprotju z Ustavo, glasujete v nasprotju z opozorili Zakonodajno-pravne službe in glasujete preprosto zato, da se družbene prioritete te države v tem trenutku, ko številni trpijo za posledicami koronakrize, gostinci, mali podjetniki, navadni delavci in ostale državljanke in državljani, boste vi, če podprete ta sklep, glasovali za to, da se raje v naslednjih letih namesto v okrevanje, v razvoj investira 780 milijonov evrov v orožje. In to je ves stav danes. To je vse, o čemer glasujemo. In če to naredite, boste seveda glasovali v nasprotju z ustavo, v nasprotju z zakonom. In na to vas danes opozarja Zakonodajno-pravna služba. Če tega dokumenta danes niste videli ali pa ga niste želeli videti, predlagam, da si vzamete pavzo pred glasovanjem, ga preberete, osem strani, ki tehtno in temeljito razloži, zakaj bi sprejetje takšnega sklepa bilo v nasprotju z ustavo in zakaj je že sama obrazložitev, ki jo je vlada podala, neprimerna. In to je tudi glasovanje v bistvu proti ljudem. Še enkrat, proti vsaj 40 tisoč ljudem, ki so dvakrat izrazili izrazito nasprotovanje temu, da bi se v teh časih, v času gospodarske, zdravstvene in socialne krize takšne količine denarja metalo v popolnoma nepotrebne stvari v tem trenutku. Jaz bom seveda glasoval proti temu sklepu, ker ni samo protiustaven, je tudi neokusen in nespoštljiv do vseh državljank in državljanov.
Hvala lepa. Besedo ima Željko Cigler.
Hvala lepa. Kolegice, kolegi, glasoval bom proti sklepu, ki bo danes dan na glasovanje, ker referendum je treba omogočiti ljudem. Zakaj? Zaradi tega ker poleg opozoril, ki jih je dala Zakonodajno-pravna služba, da je zadeva proti ustavnosti, je tudi opozorila, da je orožarski člen v ZIPRS 2021−2022 tak, ki ne ustreza kriterijem, ki jih za zakone za izvrševanje proračunov določa zakon o javnih financah, in da ne gre tukaj za zakon o izvrševanju proračunov, če bo tako oblikovan, za katerega referendum ne bi bil dopusten. Dalje. V 90. členu Ustave nikakor ne piše, da lahko vlada v zakon o izvrševanju proračuna vnaša, kar ji v nekem trenutku paše, da se na tak način izogne referendumu. Moram pa povedati, da je bil zakon o izvrševanju proračuna sprejet takrat, ko je bil sprejet proračun, in ta zakon velja. Vlada Državni zbor s to novelo ZIPRS posiljuje, da bo dobila eno formalno kritje za nakup orožja. V prihodnjem letu in v naslednjih obdobjih se bodo praktično podpisale pogodbe, ko se bodo lahko zneski v neomejenih višinah, celo več kot 780 milijonov evrov, uporabljali za nakupe orožja, in to še v drugih mandatih, ne samo v času te vlade. Nakup orožja bo onemogočil praktično nujno potrebne investicije v zdravstvo, v domove za ostarele, v najemna stanovanja, v šole, vrtce, v znanost, zato da bomo mlade ljudi lahko obdržali in zagotovili neko perspektivo v državi. Zato je novela ZIPRS škodljiva tako za ljudi kot tudi za razvoj države, in to za tiste stvari, na katere so prisegali in se jim zaklinjali ministri in tudi predsednik vlade, ko so v državnem zboru dobili mandat. In da sem konkreten pri enem področju, to je pri državnem sofinanciranju vrtcev in šol. Razpis je Ministrstvo za šolstvo Simone Kustec izpeljalo. Ampak glejte, 160 vlog so poslale lokalne skupnosti. Od tega 67 vlog za investicije v vrtce in 93 za investicije v osnovne šole. Ampak, glej ga zlomka! Denarja ni Za vrtce je od 67 vlog samo 18 vlog takih, ki bodo lahko dobile denar za soinvestiranje po občinah. Pri osnovnih šolah pa od 93 vlog je denarja samo za 30 dograditev šol. Glejte, kolegice in kolegi, ta vlada denarja za šole in vrtce nima, ima ga orožje. A se s tem strinjate? Z današnjim glasovanjem boste potem pokazali, za kakšno Slovenijo vam gre in kakšne so politične prioritete sedanje vlade, če ne da denarja za otroke, za mlade, za ostarele, za zdravstvo, kjer zdaj nujno rabimo investicije. Odgovor na to moje vprašanje, ki sem si ga postavil retorično, postavka 0,70/203 proračuna Republike Slovenije, infrastruktura za opremljanje Slovenske vojske. Na tem podprogramu je Generalštab Slovenske vojske v letu 2015 imel za realizirati na voljo 3,7 milijona evrov za nakupe orožja, v letu 2022 pa jih ima 132 milijonov in pol. 3500- krat se je povečalo, za toliko procentov so se povečale investicije za vojsko. Naj zaključim. Kdor bo danes glasoval za predlog, ki ga je dala aktualna vlada, da je referendumsko odločanje o noveli ZIPRS, v katerem se zagotavlja denar za orožje nedopustno, se mora zavedati, da mu za takšen glas niso dali mandata niti legitimitete volivke in volivci v Sloveniji. Zakaj tako govorim? Javnomnenjske ankete, ki so bile izpeljane, so pokazale, da dve tretjini ljudi nasprotuje nakupu orožja v sedanjem trenutku, ko so potrebe na drugih področjih, še posebej v zdravstvu, domovih za ostarele in tako naprej, bistveno večje. In nenazadnje, poglejte, ko smo začeli zbirati podpise za to, da se razpiše referendum o orožarskem zakonu, je v nekaj dneh podpisalo 30 tisoč državljank in državljanov oziroma ko smo začeli zbirati v Levici podpise, da je treba razpisati referendum o tej noveli zakona o izvrševanju proračuna, je bilo v nekaj dneh 10 tisoč podpisov. In o tem govorim. O tem premislite, ko boste glasovali o današnjem predlogu, da se prepove ljudem izvajanje pravice iz 90. člena Ustave o referendumu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Rudi Medved.
Hvala za besedo, predsednik. Zakaj sploh mora Državni zbor sprejemati sklep o nedopustnosti referenduma o spremembah zakona o izvrševanju proračunov, ko pa ustava v 90. členu takšno nedopustnost zelo jasno opredeljuje. Seveda pa so tukaj zbrani podpisi za referendum. Če bi bil ta zakon čist, teh podpisov niti ne bi bilo. Ker pa je sam zakon en sam slepilni manever, slabo kamufliran sicer, da je namen zelo lahko prepoznati, pa so tukaj podpisi za referendum. Obrambni minister ve, da visi izvajanje zakona o investicijah v vojsko, saj ga je Ustavno sodišče zadržalo, dokler ne odloči, ali je referendum morda vendarle dopusten. Obstaja torej zelo resna možnost, da bo zakon tudi dokončno padel. Zato pa je tukaj priročna obvoznica mimo Ustavnega sodišča. Čeprav je sporno že to, da je zakon o investcijah še vedno tako rekoč v postopku, še ni veljaven, pa naj bi zdaj služil kot podlaga tem spremembam zakona o izvrševanju proračunov, spremembam, ki pa so prav tako sporne zaradi prevzemanja obveznosti daleč prek obdobja, za katero veljata proračuna. In seveda je vprašanje, ali je zakonito, ko postopek enega zakona še teče, sprejemati zakon skoraj z enako vsebino. Prvi še ne velja, pa naj bo podlaga drugemu. Ja, se sliši zavozlano, ampak takle imate, vlada, takle imate, koalicija. Ker gre za obrambo, pravi obrambni minister. Seveda gre za obrambo, ampak za obrambo v tem primeru pravnega reda in demokracije v Sloveniji. Ker referendum kot močno orodje državljanov je ta oblast pravzaprav že dobesedno iztrebila. Ni ga več za nobeno stvar. Tudi v sedanjih protikoronskih paketih je cel kup stvari, ki kličejo po referendumu. Ihta na vsak način izsiliti zakon o nabavi orožja, čeprav bi lahko opremljanje vojske teklo na podlagi tekočih proračunov, ta ihta je tolikšna, da se bo vlada skupaj s koalicijo zavozlala v tej godlji. Ta slepilni manever je pa sploh tako prozoren, da bi se lahko tudi ta zakon o izvrševanju proračunov zaradi protiustavne pa tudi nezakonite vsebine znašel na referendumu. Kot se lahko na referendumu znajde na koncu zakon o investicijah v slovensko vojsko. In seveda lahko zdaj že vnaprej pričakujemo napade tako na Ustavno sodišče – preventivno, napade na opozicijo, na vse tiste državljane, ki mislimo drugače od trenutne vladajoče politike. Mislimo, da je kupovanje orožja v časih, ki nas čakajo, neumestno, če ne rečem celo, perverzno. In ker obrambni minister prihaja še z idejo o obveznem služenju vojaškega roka, si kaj lahko nakoplje še tretji referendum. Preveč za enega ministra, pa je lahko še tako ambiciozen. Edini primeren je po mojem en sam referendum, to pa so čim prejšnje volitve. Dotlej jaz sklepov o nedopustnosti referendumov ne bom podpiral, pa naj govorijo o čemerkoli.
Hvala lepa. Še kdo? Ja. Prosim, da se prijavite. Besedo ima Andrej Rajh.
Spoštovani vsi prisotni! Jaz bi predvsem želel, da se vsi zavedamo in spoštujemo temeljna načela prava, da se kogentnih norm ne tolmači dispozitivno. Mi smo v eni situaciji, ko Vlada krši ustavne postulate prava, pravne države in ko z vnašanjem v tehnične zakone določenih sprememb, ki tja ne sodijo, izvaja obvod in degradira težo Ustavnega sodišča. To je preprosto nespoštljivo in nedopustno. O zadevah, o katerih sodišče presoja zaradi tega, ker so sporne, si vlada izmišlja postopke, kako to presojo izigrati. Sklep oziroma predlog zakona bo omogočal sklepanje pogodb, ki bodo imele dolgosežne posledice, tudi večletne. Če bo Ustavno sodišče na primer v roku pol leta presodilo, da je zakon neustrezen, bodo v tem času izvršena nepopravljiva pravna dejstva in za slovenski proračun, skladno z ugotovitvami, tudi nepopravljiva škoda. Če želimo spoštovati načela pravne države, je treba zakone spoštovati in predvsem kogentnih norm ne tolmačiti dispozitivno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Boštjan Koražija.
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za besedo. Državljanke in državljani si ne zaslužijo takšne vlade, ki jim ne zaupa, in takšne oblasti, ki jim ne zaupa. Naši državljanke in naši državljani so ne samo vredni zaupanja, ampak so naše upanje. Ko se pogovarjamo oziroma ko razpravljamo o zadevah, ko gre za osnove demokracije, za ustavno demokracijo, je dejansko nedopustno, da se moramo o teh stvareh na tak način v tem državnem zboru ne samo pogovarjati, ampak prepirati. Namesto da bi bili branik oziroma da bi vi bili branik, ker ves čas govorite, da delate za ljudi, zakaj se jih potem bojite, zakaj jim ne dovolite, zakaj jim ne zaupate, če ste za ljudi oziroma če delate za ljudi. Poglejte, v zadnjih štirinajstih dneh smo imeli kar precej tudi v javnosti sporočil, klicev na pomoč gostincev, medicinskih sester, kmetov, ki jih dostikrat jemljete kot talce v teh vaših razpravah oziroma tudi v teh vaših udejanjanjih, ki jih opravljate tukaj v Državnem zboru. Vsi vas opozarjajo na eno in isto zadevo, dajte nam pomagati, ker rabijo pomoč, v času, ko imamo opravka z nevidnim sovražnikom, kar ta virus je, ampak vi pri ljudeh trenutno zbujate zelo neprijetne občutje. Dostikrat v vas vidijo vidnega sovražnika in tudi vidnega sovražnika demokracije. Glasoval bom proti temu sklepu, o katerem se danes razpravlja. In tudi vseh 90 poslancev, če bi bili vsi tukaj, bi moralo glasovati proti. Če res govorimo, da delamo za ljudi, potem jim damo pravico oziroma smo jim tudi dolžni dati pravico, da o tem odločajo sami oziroma da jim zaupamo. Ta vlada in ta oblast ne zaupa državljankam in državljanom Republike Slovenije. In to je sramota. Če mislite tako naprej delati, bo zaupanje še večje in tudi te javne ankete, ki jih lahko prebirate, so pokazale, da je zaupanje ne samo veliko, ampak ogromno. Vsak, ki bo danes pritisnil na tipko za, je dejansko glasoval proti ljudem. Premislite še enkrat, imate možnost. Saj ni treba zdaj zavijati z očmi, ker gospe tam preko z desne zavijajo z očmi. Ne vem, zakaj bi zavijali z očmi, ko govorimo o demokraciji in ko govorimo o ljudeh, o naših državljankah in državljanih. Prosim, premislite še enkrat in se odločite prav. Se pravi, če se boste odločili, tako kot zmeraj pravite in trdite, za ljudi, boste glasovali proti temu sklepu. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Tina Heferle.
Hvala lepa za besedo. Mene je iskreno sram, da sedim v tem državnem zboru ravno v sklicu, ko se na veliko teptajo demokratični standardi in kategorije v tej državi. Govorimo o tožilstvu, o ustavnem sodišču, o referendumski pobudi. Bolj retorično kot ne vas lahko, spoštovana koalicija, vprašam, a ste si sploh prebrali mnenje Zakonodajno-pravne službe na teh osmih straneh. Ste ga razumeli? Ker če bi ga, potem bi moralo biti tudi vas sram najprej za uvodno obrazložitev državne sekretarke, ki je v nekaj sekundah obrazložila utemeljenost sklepa o prepovedi referenduma, potem pa po mojem mnenju bi vas moralo biti še sram ali pa bi vsaj z zelo tresočo roko in pa z eno slabo vestjo danes sploh razmišljali o tem, da boste pritisnili na tipko za, da se ponovno prepove referendum. Zakonodajno-pravna služba zelo lepo in razumljivo pojasni, da je v bistvu za presojo, ali je tak sklep danes upravičen ali ne, treba pogledati bistvo oziroma vsebino novele ZIPRS. In pravi, da za predlog sklepa ne zadošča le izpolnitev nekih formalnih kriterijev, torej da gre za novelo zakona, ki ureja izvrševanje državnega proračuna, kar izhaja samo iz naslova zakona, ampak mora biti zakon po vsebini tak, ki bi upravičeval izključitev referendumske pobude. In še naprej, ni nepomembno, da ta novela ZIPRS s proračunom ne tvori neločljive celote, ki bi šele omogočala njegovo izvrševanje, zatorej ni takšne narave, glede katere bi vi lahko na podlagi 90. člena Ustave odločevali o referendumski pobudi državljanov. Ne gre za tako vsebino. In vi to zlorabljate. Zakonodajno-pravna služba zapiše, da od 6. do 10. člena v noveli tega ZIPRS vsebina sploh ni sprememba ali dopolnitev ZIPRS, ampak gre za neke splošne določbe, ki odstopajo od določb drugih zakonov in predpisov ter o posameznih določbah Zakona o davčnem postopku, Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju in tako naprej. Torej ta novela ni takšne vsebine, glede katere bi se vi sploh drznili lahko prepovedati referendumsko pobudo državljanom. In še več, vi ste v to novelo podtaknili enako vsebino, glede katere je Ustavno sodišče odločilo, da je zadržalo izvrševanje takšne vsebine zakona, ker je presodilo, da lahko nastanejo nepopravljive škodljive posledice za državo in njene državljane. Vi si to drznite stlačiti v ta zakon pod pretvezo, če bomo pa dali v ZIPRS, glede katerega naj ne bi bil mogoč referendum, ker gre vendarle za izvrševanje proračuna, bo pa vse okej. Ne. Še večjo napako ste naredili in še bolj zlorabljate oziroma uzurpirate oblast v tej državi. ZPS je glede tega podala stališče, da v času presoje ustavnosti Zakona o investicijah v Slovensko vojsko, ko je njegovo izvrševanje zadržano, ni ustavno dopustno sprejeti enake ureditve v noveli ZIPRS, ker bi bilo to v nasprotju s 1., 2., 3., 44. in 90. členom Ustave. Bolj jasno kot tako, vam ne morejo povedati, da bi razumeli, če želite razumeti. Tudi danes, še enkrat, gre za to, da zlorabljate položaj, v katerem ste, zlorabljate svojo moč oziroma pozicijo v vladi, da državljanom zapirate usta, da uničujete standarde, ki veljajo v naši državi, uničujete demokratične vrednote, ki smo jih prigarali preko naših prednikov. Mene je resnično sram, spoštovani kolegi iz koalicije, da boste tam sedeli in pritisnili tipko za.
Hvala lepa. Besedo ima Primož Siter.
Hvala lepa. Dober večer kolegice in kolegi! Pozdravljeni! Neizpodbitno dejstvo je, danes smo slišali že nekajkrat in tako zelo prozorno je, da vlada pač izigrava pravico do referenduma. Tisti zadnji ventil, ki ga imamo državljanke in državljani, ko ugotovimo, da politika ne opravlja svojega dela, da v prvi fazi ne dela za blaginjo in dobrobit ljudi. Ta glavni ventil se sedaj vlada Janeza Janše oziroma ji bom začel govoriti oblast Janeza Janše, tega se oblast Janeza Janše zaveda. Zaveda se, da ne dela v dobro in za blaginjo ljudi in zaveda se, da ljudje vedo, da ne dela za njihovo blaginjo. Strateške rešitve ne vidi v tem, da začne delati za blaginjo ljudi, da se posveti vzpostavitvi močnega šolskega, zdravstvenega in drugih državnih podsistemov, ampak na način, da utiša voljo prebivalk in prebivalcev, volivk in volivcev. S selotejpom čez usta, po istem vzorcu kot smo to v zadnjih mesecih oziroma v zadnjem letu videli bodisi na fronti z mediji, z državnimi uradniki, ki niso piskali v pravi rog, z nevladniki, s kulturniki, pri poskusih obračunavanja z opozicijio, bodisi v civilni družbi bodisi na parlamentarnem parketu. In to ne enkrat. Podobno zgodbo smo imeli tukaj pred nekaj meseci z enim drugim zakonom, copy paste situacija. Že ko smo prvič zbrali v nekaj dneh 30 tisoč podpisov, tako za informacijo vam povem, tistih potrebnih 2 tisoč 500 se je nabralo samo v Ljubljani v nekaj urah, že takrat ko smo zbrali teh 30 tisoč podpisov, ko so svoje signale prižigali Ustavno sodišče, ko so zadržali izvajanje zakona, kot je opozorila ZPS že takrat, imamo sedaj tukaj nov poskus. Nov brezsramni copy paste ustavnospornega poskusa, ki ne dala nič, razen tiša voljo ljudi. Selotejp čez usta ljudi, ljudi, za katere bi vlada v prvi fazi morala delati, delati za njihovo blaginjo. Novo izigravanje ljudi, sedaj zopet v nekaj dneh 10 tisoč ljudi, ki vidi skozi to prozorno sceno, ampak vlada oziroma oblast Janeza Janše nič ne de. In sedaj, kolegice in kolegi, mi nimamo v bistvu pred seboj nekega, da rečem, političnega vprašanja, ne, eni smo za, eni smo proti in potem bomo imeli tukaj malo razpravo in bo na koncu večina izglasovala, kako se bo v državi realizirala neka politična ideja. Ne. Mi tukaj govorimo o bistveno širšem sistemu družbenih prioritet. Mi v tem ranljivem času govorimo o tem, kakšno družbo želimo razvijati iz pogorišča te epidemije −ali hočemo razviti družbo, ki bo solidarna, ki bo vključujoča, ki bo inteligentna, izobražena, zdrava, ki bo v stiku z naravnimi viri in tehnološko razvita, ali bo na drugi strani barbarska? Ker v končni fazi kupovanje orožja − kaj pa je? Ubijanje. Jaz sem dostikrat kritičen do te vlade in njene povezave s cerkvijo in rečem, da nas peljejo v srednji vek, ampak, kolegice in kolegi, ta korak, ki ga imamo danes na mizi, je skok v prazgodovino. »Uga, uga!« S kamnom po glavi. Oziroma s puško v čelo. Že v normalnih okoliščinah je, da rečem, ustavno sporen ta korak, ki ga imamo na mizi, kaj šele v teh okoliščinah, v katerih smo, ko moramo državo in družbo postaviti na nove temelje. Po takem ukrepu ni nobene in nikakršne potrebe v tem trenutku. Slovenija ni varnostno ogrožena, vse ocene strokovne javnosti in pristojnih organov potrjujejo to trditev. Govorimo o nekem civilizacijskem padcu. Ni nuje. Edina nuja, ki je tukaj prozorno jasna, je nuja po sklepanju orožarskih poslov, ki pa so v Sloveniji in po svetu tradicionalno prežeti s korupcijo, prežeti z visokimi deleži tistih, ki biznise zrihtajo, v našem primeru bržkone minister za obrambo. Edina nuja, ki je tukaj, kolegice in kolegi, je očitno na strani vlade Janeza Janše [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Besedo ima Violeta Tomić.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Navezala se bom na razpravo svojega kolega Siterja, ki je rekel, da trenutna vlada, ta skrajno desna vlada, je zelo močno navezana na Cerkev. In vas sprašujem: ali ni papež božji namestnik na Zemlji? Ali naj ne bi bil nezmotljiv? In kako vas ni sram poteptati celo navodila najvišjih predstavnikov Cerkve, ko vam odsvetujejo v času epidemije nabavo morilskega orožja. Kajti orožje ni nič konstruktivnega, je uboj, je umor in ni varno za nikogar. Cel svet je v epidemiji, vlada Janeza Janše pa je v vojni. Pa vas sprašujem, spoštovana koalicija, s kom pa smo v vojni. Kdo nam grozi? S kom se bomo tepli? Za koga rabimo 780 milijonov orožja? Razen seveda za orožarske lobije. Kadarkoli se pojavi Janez Janša, imamo novo orožarsko afero. Komaj smo pozabili patrije, ki vemo, da niso niti delovale in so nas stale še in še, zdaj imamo 780 milijonov načrtovanih spet za morilska orožja. Nikoli niso prinesla življenja. Če bi rekli: »780 milijonov imate viška, pa dajmo v univerzalni temeljni dohodek, pa dajmo v večje plače, pa dajmo v višje pokojnine, pa v zelena delovna mesta, pa v zagon gospodarstva zdaj po epidemiji, pa dajmo v bolnice, pa v domove za starejše. Dajmo!« Vi bi skočili v zrak in bi rekli :« O, ne, kje bomo pa vzeli?« To smo slišali zelo velikokrat. Skratka, oblast je slast. Besedo oblast nekateri vaši poslanci SDS tako sladko uporabljajo v vsakem drugem stavku. Oblast, mi imamo oblast, prej ste imeli vi oblast. In ta oblast vam daje pravico, da poteptate dve tretjini državljanov Slovenije in njihovo voljo, da poteptate Ustavno sodišče, da poteptate Zakonodajno-pravno službo. Kakšna dvojna morala! Namesto miru izbirate vojno, namesto življenja izbirate smrt, namesto gradnje izbirate destrukcijo in rušenje, namesto interesa državljanov in državljank Slovenije izbirate interese lobijev in namesto miru in petja ptic in lepe zdrave narave izbirate pokanje, onesnaževanje, destrukcijo. Svet, ki nam ga gradite, ni prijazen svet in, veste, v takem svetu se bojimo živeti. Dokaz za vašo aroganco in nesramnost je to, da niste sposobni niti poslušati argumentov, kadar vam niso všeč. Kričite, se pogovarjate, zmerjate, smejete se. Ampak, veste, ne delate prav. Kot sem že v prejšnji razpravi povedala, pride sodba tudi za vas. Takšna ali drugačna. Hvala.
Hvala lepa. Matjaž, še je želja po razpravi. Prijave potekajo. Prosim, da se zdaj vsi prijavite, ki še mislite razpravljati. Besedo ima Maša Kociper.
Hvala za besedo, predsednik. Jaz ob koncu te današnje razprave in tega dolgega dneva v bistvu ne bom razpravljala o tem, zakaj se koalicija odloča, da se ji zdi potrebno dati toliko denarja, 790 milijonov, za orožje. Lahko, da je zame to sporno, jaz bi dala to za karkoli drugega, ampak to je pač pravica te koalicije, ki je kot svojo politično prioriteto izbrala orožje. In očitno je to, da se ta prioriteta izpelje in izvrši, tako zelo pomembno, da je pripravljena poteptati vsa demokratična načela, načela pravne države in tako naprej. In ta drugi del je to, kar mene skrbi. Ne to, da boste toliko denarja dali za orožje, namesto za vse kar drugega, ampak zato me skrbi, da je vam to toliko pomembno, ne vem, ali je enemu od ministrov toliko pomembno ali je ne vem kakšna huda sila, kaj nam res grozi, pa ne vemo, da je treba na silo in preko vseh pravil to speljati. Sprašujem se, kaj preostane v eni demokratični državi takrat, ko začnejo državni organi kršiti pravila. Kaj ostane na voljo neki opoziciji potem, ko se dere in kriči in opozarja, pa jo nekdo preglasuje in s tem krši pravila, neke demokratične standarde, neke uveljavljene zakonske norme ali neke uzance Ustavnega sodišča? Kaj lahko še naredimo takrat? Kaj naredimo v primeru, ko zakon točno določa, da minister odstopi tako, da poda svojo odstopno izjavo, konkretni minister je rekel, da nepreklicno odstopa, kaj lahko naredimo v demokratični državi takrat, ko se predsednik vlade, ker to ne piše ne v poslovniku, ne v nobenem zakonu, odloči, da kuverte ne odpre. Kolega miga z rokami in pravi, jokate. Jokamo lahko. Kaj lahko naredimo, ko desetkrat opozorimo, da neka investicija v vojsko ne more biti izključena iz referendumskega odločanja, kajti sredstva za delovanje vojske so zagotovljena s proračunom? Naša vojska ne bo propadla, če te investicije ne bo. In ker gre za tako pomembno vprašanje, bi o tem morali imeti priložnost − bi se odločili ali pa ne, očitno bi se, − odločati državljani. Vi pa z nekimi pravnimi manevri ljudem to pravico onemogočate. SDS, polna usta so vas bila ves čas politične opozicije, kako je treba prisluhniti ljudem, kako je treba dati možnost ljudem. Bili ste glavni, ko je bilo treba organizirati referendume. Znali ste zbrati ljudi za referendume. Zdaj pa to osnovno pravico ljudem osporavate. Celo Ustavno sodišče je dalo vedeti s svojim dosedanjim ravnanjem, da je to sporno. Zadržalo je ta zakon. In menim, jaz sem skoraj prepričana, pri pravnikih sicer res nikoli ne veš, moje pravno mnenje je, da bodo odločili proti vam, vi pa greste spet v izogib zakonu in v nek ZIPRS, ko smo danes ure in ure poslušali, čemu je namenjen in sem prepričana, da veste čemu je namenjen, zopet vtaknete nekaj, kar ste že prej probali, pa ni šlo skozi. Resnično me skrbi, kaj v demokratični državi lahko nekdo naredi, če povemo, da je to narobe, prvič, Zakonodajno-pravna služba na to opozori, poslanci opozicije damo argumente, tem argumentom potem na podlagi pobude prisluhne še Ustavno sodišče, zadrži izvajanje zakona, vi pa spet skozi zadnja vrata v popolnoma neprimeren zakon z isto foro. In spet Zakonodajno-pravna služba jasno napiše, proti katerim členom Ustave je to in zakaj je to v nasprotju z Ustavo in zakaj je to zelo verjetno protiustavno. Protiustavnost seveda ugotavlja Ustavno sodišče. Ampak tukaj je dalo že jasni namig, da to ni v redu. In to je ta zloraba oblasti, o kateri smo danes tukaj govorili, da veš, da delaš v nasprotju z zakonom, v nasprotju s poslovnikom, v nasprotju z ustavo, ampak rečeš, kaj mi pa morajo, saj imamo večino. Vlada predlaga in večina tukaj brez premisleka, brez da bi prisluhnila argumentom, stisne gumb. In odločitev je izglasovana. Kaj lahko [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Besedo ima Nataša Sukič.
Hvala lepa. Ta koalicija, to, kar počnete, je jasen dokaz, da ste dejansko izgubili stik z ljudmi. Tisti nek najbolj osnovni občutek za stvarnost, ki vas obkroža, ali pa da vam je preprosto vseeno. Da mislite, da je država, da so vse institucije te države, da je vse vaša last in da so ljudje samo navadni kmeti na šahovnici, takšni, kot ste si jo vi postavili na vašo mizo. Sicer pa, kaj pa naj pričakujemo od vlade, ki nam že leto dni vlada z dekreti, odloki, celo takimi, ki niti v Uradnem listu niso kdaj objavljeni, s podtaknjenci v pekapejih. Kaj drugega kot še en neverjeten manever, obvoznico mimo Ustavnega sodišča, zavržno dejanje v tej noveli ZIPRS, neko poceni finto, s katero bi radi izsilili sklep o nedopustnosti zakonodajnega referenduma o podtaknjencu, o tem zakonu o spremembah in dopolnitvah ZIPRS, in to na doslej neviden in precedenčen način. Na ta način bi vi radi omogočili udejanjenje tega 780-milijonskega oboroževalnega zakona, četudi je ta v originalu še zmeraj v presoji Ustavnega sodišča. S tem nezaslišanim manevrom kaj počnete? Ljudem jemljete tisto zadnje, kar jim še preostane, njihovo demokratično pravico do korektivov, do referenduma. Kaj potem, če ima po naši ustavi oblast ljudstvo, to vas pravzaprav ne zanima. Vi se tega ljudstva v resnici na smrt bojite, in to dokazujete ne samo v tem primeru, to dokazujete z represijo nad državljankami in državljani, čim odprejo usta. Še nad tistimi, ki berejo Ustavo na Trgu republike. Tudi te ljudi enostavno sankcionirate in zatirate. In seveda se bojite, da bi ljudje sami odločili o tem, kam investirati teh 780 milijonov skupnega javnega denarja. Bojite se, da bi ljudje rekli, da v teh kriznih časih orožja, sploh orožja, namenjenega za misije na tujem, ne za našo samoobrambo, ne rabimo. Da rabimo vse kaj drugega, da rabimo okrepiti naše zdravstvo, da rabimo zgraditi neprofitna stanovanja, več domov za starejše, skrbeti za starejše in tako naprej in tako naprej, skratka, da teh 780 milijonov krvavo potrebujemo za našo skupno blaginjo. Tudi za vašo, spoštovani, čeprav se tega ne zavedate. Kaj pomeni vse slabša dostopnost do instrumentov neposredne demokracije? Pomeni lahko zgolj in edino eno. To je suspenz demokracije, spoštovane in spoštovani, in to je nevarno drsenje v avtoritarnost. In vas vprašam: ali je to tisti ideal, za katerega smo si prizadevali ob osamosvajanju? Je to tista Indija Koromandija, ki ste nam jo obljubljali? S tem vašim predlogom, da bi zatrli, prepovedali referendum, ponovno dokazujete, da vam za demokracijo pravzaprav sploh ne gre. Vam je važna oblast, »milom ili silom«, kot se reče. Ni vam mar za to, kaj v resnici mislijo ljudje. Ker če bi vam bilo, bi jih kdaj tudi povprašali, dovolili, da jih povprašamo kaj. Vi pač mirno uničujete demokratične temelje te države, ki smo jih gradili nekaj desetletij, podrejate si neodvisne in kritične institucije, diskreditirate vsakogar, ki se z vami ne strinja, in sedaj ponovno cinično in surovo suspendirate voljo ljudi. Že drugič v tem istem primeru. Požvižgate se na 30 tisoč podpisov v prvem krogu, požvižgate se na 10 tisoč podpisov zdajle in gladko ste zaobšli Ustavno sodišče in sploh poteptali vse norme, ki veljajo v neki zreli demokraciji, v neki zares urejeni pravni državi. Pa se vprašajmo, koliko demokracije nam je sploh še ostalo, vprašajmo se, koliko pravne države nam je ostalo. Seveda bom glasovala proti temu abotnemu sklepu o prepovedi referendumskega izrekanja ljudstva. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Matjaž Han.
Hvala lepa, predsednik. Se opravičujem, ker sem se prijavil. Poglejte, jaz za razliko od mojih kolegov na levi smatram, da država Slovenija kot suverena država rabi ta varnostni steber, kamor štejemo vojsko, policijo. In seveda je treba za to nameniti denar. Jaz se absolutno s tem strinjam. Ampak zdaj ste vi pripeljali nas v situacijo, tudi tiste, ki gledamo na to državo mogoče malo drugače, ne tako v rožicah, da moramo za nekatere stvari poklicati na pomoč ljudstvo, ker enostavno mi v tem državnem zboru nismo več zmožni, pa ne zaradi SDS, zaradi drugih koalicijskih partnerjev, sredinskih strank, ki enostavno ne želijo razumeti eno stvar. Pa jaz verjamem, ker tudi jaz ne razumem tega ustavnega prava in ne vem, kaj bo Ustavno sodišče naredilo. Razumem pa, dragi moji, številke. In verjamem, da v tem Državnem zboru vsi razumemo številke. Pa bom samo nekaj številk vam nametal, pa ne za zdajle, problem bo, kaj bo jutri, pojutrišnjem, naslednje leto pa čez pet let. Še to bi rad povedal, govoriti danes, ker ne bomo dali 700 milijonov za vojsko, da ga bo ostalo potem za šole, za vrtce, za ne vem kaj, za zdravje − to je blef. Ni ga ne za vrtce, ni ga ne za šole in ni ga ne za vojsko. Vse to, kar vi delate ta moment v tej državi, je, da se zakreditirate za naslednje generacije. In to je najbolj nevarno. Mi smo v prvih treh mesecih, dragi moji, leto ima pa dvanajst mesecev, upam da vsi to vemo, smo v prvih treh mesecih naredili primanjkljaja že milijardo 300. To je polovica celega primanjkljaja, ki ste ga sprejeli v proračunu pred nekaj meseci. Polovico tega denarja ste že zapravili v prvih treh mesecih. Za 37 % več odhodkov ste imeli v prvih treh mesecih, kot smo jih imeli v lanskem letu v istem času. Imamo pa še do konca leta, veste, koliko mesecev. Se pravi, nam bo denarja zmanjkalo v prvi naslednji polovici. Ja, na tak način, da se bomo samo kreditirali, samo kreditirali pa samo kreditirali, ga bomo imeli. Ampak kaj bo drugo leto? Kaj bo, ko bo prišla naslednja vlada? Kako bomo izplačevali pokojnine? Kako bomo izplačevali plače? Ali to kdo razmišlja? Ali je samo važno, kaj bo danes in kako se bomo danes namestili. Jaz sem zaradi tega absolutno za to, da pokličemo ljudstvo na pomoč, da ustavi to norijo, to norijo zapravljanja. Ker to je nemogoče. Jaz mislim, da je to res nemogoče. Do kod bomo še šli? Do kod? In verjemite mi, tudi če bi vojsko danes vprašali, ki jih jaz neizmerno spoštujem, če bi rekli, ali se bomo ustavili malce ta moment, ta država ne bo imela tega denarja, da bi vse to poplačala, kar vi želite v teh dneh ali pa v teh tednih narediti. Da smo to naredili z ZIPRS, kar delamo zdaj, je absolutno narobe. Pravno je narobe.Ampak če se mi ne moremo dogovoriti, če ne more to povedati Zakonodajno-pravna služba, bo pač moralo Ustavno sodišče svoje povedati. Če bo povedalo tako, kot vi ne želite, boste rekli, da je Ustavno sodišče levo. Jaz bom pa spoštoval Ustavno sodišče, kar bo pač reklo. Ampak ta moment ni drugače, kot da tudi mi igramo na vse karte, kar je možno. Pa ne zato, da bi dobili politične točke, ampak zato da nekatere zadeve vendarle ustavimo, ker ne gredo v pravo smer. To je moje mnenje. Ne gredo. Jaz mislim, da tega denarja ni. Jaz mislim, da tega denarja za vse to, kar želite narediti, ni. Mi imamo še danes lockdown v nekaterih delih gospodarstva, ne vemo, kako bomo rešili gostinstvo, ne vemo, kako bomo rešili turizem. Mi bi pa sedaj zapravljali, ne zapravljali, mi bi pa sedaj denar usmerjali v vojsko. Jaz mislim, da ta moment v vojsko ni treba dati denarja, ker ga nimamo. Ker ga nimamo ne za zdravstvo, ker ga nimamo ne za šolstvo, ker ga nimamo ne za socialo. Ves denar, ki ga imamo, je dolžniški denar. Tukaj bi pričakoval bistveno več besede od državne sekretarke. Jaz bom proti sklepu, da referendum ni primeren. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima še Luka Mesec.
Hvala za besedo. Lep pozdrav še enkrat! Jaz bi tudi želel ponoviti zelo podobno poanto kot moj predhodnik. V svojem stališču, ki sem ga predstavil kot stališče poslanske skupine, sem povedal, da je 780 milijonov evrov, ki jih nameravate zapraviti za orožje, vsota, ki ga zdravstvo v investicijskem smislu ne bo videlo v desetih letih, dolgotrajna oskrba v sedemindvajsetih, stanovanjska politika pa več kot stotih, če ostanemo pri trenutnih trendih. Ampak trenutni trendi so, da vi pravite, da denar je in se obnašate, kot da je denarja neomejeno. Fiskalni svet je nedavno izdal poročilo, kjer je pokazal, da ste v treh mesecih zapravili toliko denarja, da ste realizirali že pol predvidenega letošnjega primanjkljaja. Če bo šlo tako naprej, boste letošnji primanjkljaj konec leta podvojili. Hkrati pa boste – kaj naredili? Po tem zakonu si boste dali pravico, da onkraj tega proračuna, onkraj mandata te vlade podpišete za 780 milijonov evrov pogodb za nakupe orožja. Kdo jih bo odplačeval? Naslednja vlada, vlada za njo pa tako naprej. Do leta 2027 bomo odplačevali vaše dolgove in vaše orožarske posle. Vmes pa ne bo denarja za nič, ker bo treba varčevati. Ker bo v Evropi malo drugačna klima, Nemčija si bo malo premislila pa bo rekla, da se morajo spet aktivirati fiskalna pravila. Ne pozabite, fiskalno pravilo še zmeraj imamo v Sloveniji, samo vi ste trenutno pač v neki peni, da je suspendirano, in bo treba povsod drugod rezati. Odplačevali pa bomo vaše nakupe orožja, ki ne bodo samo 780 milijonov evrov. Tisto transportno letalo, ki ga sedajle kupuje Ministrstvo za obrambo, je v treh mesecih skočilo s 50 predvidenih na 72 milijonov evrov. Na koncu bo to milijarda. Na koncu bo to, o čemer se danes pogovarjamo, dobesedno novi TEŠ6. Tako bomo gledali čez šest let na to zadevo. Ne bo pa denarja za nobeno drugo stvar. Evropa od nas pričakuje, da se začnemo prilagajati na podnebnem spremembe. Kje bomo vzeli denar? Mladi, sem vam prej povedal, so v situaciji, kjer jim dobesedno neki frajerji hočejo zaračunati 340 evrov za stanovanje, kjer je v eni sobi kopalnica, WC, kuhinja in postelja. Starejši pravite, razpisali smo, ne vem koliko, 2 tisoč novih mest v domovih za starejše. Ja, zaradi tega ker vam približno toliko rok ne more več ploskati. Tukaj smo. In ne se hecati, da boste sedaj vi ljudstvu prepovedali, da odloča o tem, ali bomo dali 780 milijonov za orožje ali ne. Slabšega trenutka za tako potezo si dobesedno ne bi mogli izbrati. Zato bom glasoval proti temu, da se ta referendum prepove, ker nas ne ogroža nobena vojaška nevarnost. Ogroža nas milijon drugih stvari. To, kar danes delate, pa ogroža demokracijo.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Prisotnih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 31. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem 70. izredno sejo zbora.