Kolegice in kolegi! Prosim, če se umirite. Spoštovane kolegice in kolegi, poslanke in poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 16. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci in poslanke. Franc Kangler, Roman Jakič, Marko Diaci, Franc Čebulj, Franc Pukšič, Jurij Malovrh za začetek seje, Alojz Peterle, Danica Simšič bo odsotna med 11.00 in 12.00 in Feri Horvat. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani! Lepo prosim, da vstavite kartice, pregledate vaše glasovalne narave in bomo preverili sklepčnost. Prosim, če s tipko "kvorum" ugotovimo sklepčnost! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Zbor je sklepčen in lahko nadaljujemo z delom. Na današnjo sejo so vabljeni predstavniki vlade Republike Slovenije, tudi njih lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 16. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo prekinjene 3. točke dnevnega reda, to je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o lokalni samoupravi. Nato bomo prišli na prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o političnih strankah, potem pa po dnevnem redu 6.a, 6. in naprej. Lepo vas pozdravljam! Prehajamo k tretji obravnavi 3. TOČKE DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O LOKALNI SAMOUPRAVI. Včeraj smo odločali o 11. členu in amandmaju k 11. členu. Prehajamo k 12. členu zakona. Vložen je en amandma poslanske skupine LDS, Združene liste, ljudske stranke in DeSUS-a. Ali želi kdo besedo? Še od včeraj so za razpravo ostali prijavljeni kolega Ivan Kebrič, gospod Sušnik in zdaj se je javil še gospod Anderlič, pa državna sekretarka, gospa Prašnikar.
Hvala za besedo. Ker je to nadaljevanje včeraj prekinjene razprave, zadnji kolega razpravljavec je bil Vili Trofenik in je nakazal določene probleme. Že včeraj sem želel replicirati, ampak ni toliko replika kot mnenje. Menim, da nam je jasno, da marsikaj ni jasno. Zato prosim predstavnika sekretariata za zakonodajo, da nam obrazloži, ali je sedaj vse skladno ali ni skladno, da ne bomo prišli do konca, pa bo sekretariat menil, to ni v redu, pa bomo začeli od kraja. Menim, da je osnovno vprašanje, ki ga je kolega Vili Trofenik postavil, kakšna je razlika med pravicami tistih reprezentativnih predstavnikov do ostalih. Kot jaz razumem, se je vlada dolžna pogovarjati z reprezentanti, z ostalimi pa se lahko pogovarja ali pa ne. Če to zadevo sedaj razčistimo, potem upam, da nam bo jasno brez nejasnosti. Hvala lepa.
Hvala, kolega Kebrič. Besedo dajem gospodu Sušniku.
Hvala lepa. Rad bi podprl ta amandma, ker mislim, da je dikcija tega amandmaja, ki zavezuje državni zbor kot zakonodajalca, da pri sprejemanju zadev, ki se tičejo lokalnih skupnosti, ne izključi posamezne lokalne skupnosti. Mislim, da je to treba navesti. V primeru, da se nek zakon neposredno tiče neke lokalne skupnosti, lahko v tem primeru prevlada interes združenja, če bi lokalne skupnosti posamezne občine izločili iz sodelovanja v zakonodajnem postopku. Zato bomo mi ta amandma podprli.
Hvala, gospod Sušnik. Besedo dajem gospodu Anderliču. Izvolite.
Ta amandma je nastal včeraj po posvetu z vlado in sekretariatom. Moje osebno mnenje je, da je prvi del amandmaja tako ali tako tisto, kar je urejeno v poslovniku državnega zbora in se izvaja že sedaj. Drugi del pa sodi v notranjo ureditev vlade. Mnenje včeraj je bilo, da bi bilo to koristno, da bi bile stvari bolj pregledne. Sprašujem sekretariat in vlado, da ne bi nadaljevali s to diskusijo, kaj pomeni, če teh dveh amandmajev ne sprejmemo, ali je potem zakon v neskladju sam s sabo oziroma je neusklajen, ali je mogoče in potrebno spremeniti amandma, ki bi bil v tem smislu bolj jasen in pregleden. Namen je bil izključno ta, da se te stvari uredijo na način, kot je to potrebno, da bi lahko osnovni namen dosegli, da so lokalne skupnosti, združenja in pa seveda posamezne lokalne skupnosti obveščene in imajo možnost sodelovati ob povabilu tudi na telesih državnega zbora in dase vlada v tistem delu, ko se nanaša to na njo, pač mora ukvarjati s temi vprašanji na način, da pridobi mnenje lokalnih skupnosti, preden te rešitve predlaga, sprejema, ali jih predlaga državnemu zboru, ali pa jih sama sprejema. Zato sprašujem, ali bi trpela vsebina zakona, če bi tega amandmaja ne sprejeli oziroma če je potrebno stvari popraviti in kako?
Hvala, gospod Anderlič. Zdaj bi dal besedo gospe Prašnikar, da pojasni ta vprašanja. Hvala.
Hvala. Najprej bom odgovorila na to, če se ta amandma v bistvu v prvem in drugem odstavku ne sprejme, potem velja že sprejeti amandma gospe Zupanove. Jaz bi pa vseeno obrazložila, kaj je pravzaprav v uvodu oziroma kaj je v osnovnem besedilu vlada predlagala in kako naj bi sedaj sploh skozi vse tri člene na nek način izgledalo to sodelovanje med združenji in, lahko bi rekli, državnimi organi v ožjem smislu. 94. člen, v primeru, da obstoječe stanje, prvi odstavek 94. člena še vedno ostane v veljavi, kar pomeni, da sodelovanje državnega zbora oziroma zaveza državnemu zboru ostane, da mora pridobiti mnenje vseh lokalnih skupnosti pred sprejemom zakona, to je sedaj v 94. členu v prvem odstavku in ta ostane v veljavi. Sedaj se seveda pogovarjamo o drugem in tretjem odstavku. Vlada je predlagala v osnovnem tekstu odstavek, da se pred dokončnim preoblikovanjem predlogov zakonov, da se v predhodnem postopku zagotovi ustrezno sodelovanje reprezentativnih združenj. To je bil naš vladni predlog. Vlada je ta predlog v osnovnem besedilu pripravila oziroma predlagala zaradi tega, ker smo izhajali iz Evropske listine o lokalni samoupravi, ki poziva državne organe oziroma lokalne oblasti, naj pravočasno imajo možnost na primeren način že pri načrtovanju zakonodaje povedati svojemnenje. V praksi torej občine nas opozarjajo na to, da se največkrat zgodi, da lahko združenja, bom zdaj govorila kar na splošno o vseh združenjih, dobijo besedo šele v državnem zboru takrat, ko je v bistvu sedaj edina obveznost za sodelovanje z združenji Združenja velikokrat v predhodnem postopku enostavno ne sodelujejo. V primeru, da smo pozvani kot urad za lokalno samoupravo, da sodelujemo z združenji, da jih pozovemo, seveda organiziramo primerne sestanke, sedaj se to dogaja tudi, lahko bi rekla, na nek način včasih naknadno, ko že gre skozi vlado in potem dodatno uveljavimo nekatere amandmaje glede na predloge združenj. Ampak ta predhodni postopek ni usklajen. Zaveza je po evropski listini o lokalni samoupravi, da se to uredi. Zato je vlada to predlagala. Sedaj pa seveda z vloženimi amandmaji nikakor ne pridemo po našem mnenju v nasprotje, kajti ta prvi odstavek govori o dodatnem vabljenju združenj oziroma v tem primeru reprezentativnih združenj na seje delovnih teles državnega zbora. Torej je to v bistvu neka naknadna obveza. Prav tako pa naslednji odstavek govori o tem predhodnem postopku. To je pravzaprav neko naknadno sodelovanje z združenji, ali z reprezentativnimi ali ne, menimo, da tu ni nasprotja, ker tako ali tako tudi v 11. členu še v petem odstavku piše, da združenja lahko predstavljajo - to kar je gospod Trofenik včeraj govoril - svoje občine, svoje članice pred državnimi organi. To ostaja, tega v bistvu nihče ne omejuje. Zato menimo, da ti členi ne prihajajo v nasprotje.
Hvala, gospa državna sekretarka. Besedo dajem gospe Bitenc Pengov. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. V zvezi z vprašanjem, ki je bilo naslovljeno tudi na sekretariat, ima sekretariat podobno stališče, kot ga je ravnokar obrazložila vlada. Mi nekih posebnih nasprotij med temi amandmaji in ostalo ureditvijo pravzaprav ne vidimo. Menimo, da gre tu za reprezentativna združenja, za opredeljevanje nekih posebnih obveznosti, ki so ne samo načeloma opredeljene, ampak vsplošnem kontekstu ureditve sodelovanja združenj z državnimi organi, specifične obveznosti, torej vabljenje na seje delovnih teles državnega zbora za reprezentativna združenja - prvotno besedilo iz druge obravnave ni zamejeno na reprezentativna združenja in pač dodatek, kar se tiče notranje vladne procedure z mnenjem ministra. Tako da mislimo, da so to dodatno natančnejše obveznosti vis a vis reprezentativnih združenj, pri čemer drugih združenj ne mečemo iz igre, ampak so obveznosti opredeljene bolj ohlapno in manj natančno za ostala združenja. Hvala lepa.
Hvala vam za pojasnilo. Želi še kdo besedo? Po vrsti, gospod Trofenik, nato kolega Kebrič.
Hvala. V obliki replike bi želel, čeprav bom zdaj kot laik ugovarjal stroki, povedati naslednje. Mislim, da gre za nesporazum, hote ali nehote. Moj včerajšnji prispevek ali oponiranje rešitvi je bilo v tem smislu, da v 11. členu v petem odstavku uveljavljamo združenja občin, katerih namen bi naj bil, da sodelujejo pri sprejemanju zakonov ali drugih predpisov. S tem amandmajem pa to pravico dajemo ekskluzivno samo reprezentativnim združenjem, reprezentativnost je pa v načelu sporna, ker je evropska listina ne pozna. Prosim, ne voziti takega slaloma. Najprej dajemo možnost, in prvenstveni namen združenj bi naj bil, da naj bi se združevala, da bi uveljavljala svoje interese, potem jim pa v naslednjem členu ožimo ta manevrski prostor oziroma to prenašamo samo na nekoga, kar je v osnovi sporno. Trikrat sem vprašal in trikrat nisem dobil odgovora, direktnega, da evropska listina ne pozna reprezentativnih združenj. Če smo že uvedli reprezentativnost na čudni način, potem bodimo dosledni in pustimo odprt manevrski prostor. Zakaj bi se pa naj potem združevali ali bila druga združenja, če vis-a-vis države ne bodo mogla uveljavljati svojih interesov? Gre za zavestni poskus napraviti neki tampon med množico lokalnih skupnosti in državnimi organi, ki bo prevajal po svoje, kot posrednik interese tako in drugače. Kot drugo, niti predlog v osnovi niti amandma pa ne rešuje sedanjega temeljnega problema med državo in lokalnimi skupnostmi na področju podzakonskih aktov. Ministri in vlada pišejo po lastni presoji podzakonske akte, ki imajo direktne posledice, finančne in druge. Otroškovarstvo, pravilniki o financiranju. V postopku nekje po vladi se valja ideja o ukinitvi komunalnih taks in nekaterih, nič se ne vpraša občin. Posledice ne bodo samo na proračun, posledica bo višek delovne sile, z vsemi posledicami, ki so v tistih občinah, in podobne, da jih ne naštevam. Zato prvič, niti amandma niti osnovni predlog ne rešujeta temeljnega problema. Ta amandma pa oži v enem členu prej uveljavljen namen združevanja na neko reprezentativnost, ki je naša specifika, ki je evropska listina ne pozna. V tem smislu so šle moje pripombe in odgovori, ki so bili, niso šli na postavljena vprašanja, ampak mimo. Hvala.
Hvala, gospod Trofenik. Repliko na vašo razpravo ima gospod Lavrinc.
Hvala lepa za besedo. Glejte, gospod Trofenik. Najprej, če vzameva ta sedaj veljavni 94. člen, ki se spreminja. "Državni zbor mora pred sprejemom zakonov in drugih predpisov, ki so v skladu z ustavo" in tako naprej "pridobiti njihovo mnenje". To je prvo. To mi naredimo tako, da predsednik državnega zbora, kot mi obravnavamo, tako kot imate tu po vsej tej zakonodaji, povabi vse lokalne skupnosti, da dajo svoje mnenje. S tem amandmajem, ki ga imamo zdaj tukaj pred seboj, se pravi s prvim delom tega amandmaja, pa mi dodajamo dodatno pravico. To pa je, da ti prav sodelujejo na samih sejah delovnih teles, ki obravnavajo to. To se pravi, to je dodatna pravica, ki je več. Smo jo pa omejili, ker dejansko niti ni prostorskih pogojev, omejili smo jo z reprezentativnimi predstavniki. Teh pa ne bo toliko. Ne vem, katero varianto smo vzeli, ampak največ štirje so lahko. To je dodatna pravica. Tisto, kar je pa pravzaprav najbolj žulilo sedaj, je pa zajeto, vsaj jaz tako berem, v drugem delčku amandmaja, kjer pravi takole: "Pred dokončnim oblikovanjem predlogov zakonov, ki jih predlaga vlada", to je eno, "in drugih predpisov, ki zadevajo pristojnosti, delovanje, financiranje občin" in tako naprej. To je na primer tudi tisto, ko se minister za šolstvo in še naprej odloči, da bo zdaj pa, denimo, potrebna za deset otrok ena negovalka ali pa za pet otrok. Skratka, ko neke standarde spreminja - to jaz tako berem - tudi za tisto morajo, takrat pa vse lokalne skupnosti, morajo dati to mnenje. Da je pa nekdo tisti, ki je kot angel varuh v vladi, ko se ti predpisi sprejemajo, je pa seveda dodano še to, da mora minister, pristojen za lokalno samoupravo - domnevam, da tega ne bo sam, ampak bo to delal urad za lokalno samoupravo, da bo za te stvari skrbel - pa povedati, ali so res bili vsi vprašani oziroma ali so bili vprašani ali ne. Tako sem jaz to prebral in zato se mi ne zdi slabo.
Hvala, gospod Lavrinc. Imate repliko, gospod Trofenik? Izvolite besedo. Je tudi replika? Potem se pa opravičujem, gospod Vili Trofenik, nisem vedel, da ima gospa Cveta Oražem repliko [[morate to pokazati drugič]] . Prosim.
Hvala lepa za besedo. Se opravičujem, ampak sem samo dvignila roko in sem smatrala, da se ve, da je to replika na vaše izvajanje, gospod Trofenik. Vem, da vseskozi sprašujete, kaj in kako je z reprezentativnostjo, ampak tudi jaz sem nekaj vprašala in tudi jaz sem nekaj povedala - da v Evropi ne poznam primera države, v kateri je več združenj. V Evropi je v vseh državah, kot je meni znano, izključno eno združenje občin, ki zastopa potem ta interes lokalnih skupnosti do države. Seveda mi imamo v tem primeru specifično situacijo, zato se mi zdi smiselno, da delamo sito, kajti zdaj pa - in to je bistvo moje replike - prvi odstavek 11. člena govori, da dve ali več občin lahko ustanovijo združenje. Imamo pa 192 občin. Če bi se po dve združevali samo, bi lahko to pomenilo teoretično, da na seje odborov državnega zbora vabimo 96 predstavnikov, po dve in dve občini, združeni v nekih združenjih. To lahko pomeni, bom rekla po moji oceni, eno veliko anarhijo. In prav je, da je to sito, da je reprezentativnost, da pa reprezentativni predstavniki lahko dobijo in morajo dobiti večjo vlogo, saj pravzaprav neprestano poslušamo tarnanja in pritožbe občin, da jih država ne vključuje v postopke, da z njimi premalo komunicira. Zato jaz to potezo vlade pozdravljam, da je začela o tem razmišljati. Tipičen primer, ki pa ga je navedel kolega Lavrinc prav s tega področja, je pa, da se je vlada dogovarjala na predšolski vzgoji, tako za kriterije, standarde, merila in tako naprej. Vse finančne posledice so se tikale občin, ki jih ni nihče nič vprašal, in na koncu so vsi računi izstavljeni občinam. V teh primerih mora nekdo - in ko se zdaj vodijo pogajanja na ministrstvu za šolstvo v zvezi s to temo, sodelujeta že v tem trenutku v teh intenzivnih pogajanjih obe združenji. Mislim, da je to prav, da se pa seveda s 96 ali 40 ali 20, ker teh združenj bo lahko, po moji oceni, nastalo več, če še dolgo ne bo pokrajin v tej nesrečni državi; potem bo to morda celo zanimiva zgodba. Mislim pa, da je prav in jaz pozdravljam drugi odstavek, ker pomeni eno dodatno možnost občinam za komunikacijo z državo, ki jo tako prekleto pogrešajo in stalno tarnajo nad tem.
Hvala, gospa Oražem. Razumel sem, da ima gospod Vili Trofenik repliko na repliko Lavrinca. Imate besedo.
Hvala. Ne. Repliko imam tako kolegu Lavrincu kot kolegici Oražmovi, obema. Pa bom oba vprašal oziroma najprej bom povedal, da ne bo nesporazuma, kar se reprezentativnosti tiče, če bi hoteli imeti, če ne bi šli v neko kompromisarstvo, o katerem sem včeraj govoril, bi morala ostata stara rešitev. To, kar zdaj uzakonjamo, uzakonjamo samo delitev, ki bo škodila lokalni samoupravi, in če nič drugega, da smo si na jasnem. Ker ste pa šli nepremišljeno, oprostite izrazu, v neko smer, kar bo praksa pokazala, da bomo plačali vsi skupaj na področju samouprave velik davek. Vendar vas sprašujem. Kakšen je smisel petega odstavka 11. člena, ki se glasi "Združenje predstavlja interese svojih članic pred državnimi organi, kadar ti oblikujejo ali sprejemajo zakone ali druge predpise, s katerimi se določajo naloge, pravice, obveznosti in odgovornosti občin ali se s predpisi kako drugače posega v njihovo korist"? Še enkrat sprašujem, kakšen je smisel tega odstavka v zakonu, če v naslednjem to priznamo samo reprezentativnim združenjem? To se pravi, da imamo pravico do združevanja brez smisla. Potem bi bilo logično, da predlagate črtanje tega odstavka, potem bom pa jaz utihnil. Drugič, niti ta odstavek, niti amandma, niti osnovni ne varuje lokalnih skupnosti pred samovoljo vlade ali resorjem na podzakonskih. To je bistvo problema. Niti ni prišel predlagatelj, niti tisti, ki ste vložili amandmaje. Ne, ker ste obremenjeni s status quo z dvema združenjema in zdaj kako jih uvajate, en tampon, enega prevajalca med množico lokalnih skupnosti in njihovimi interesi in državo. Hvala. Ne bom se več trudil.
Hvala, gospod Trofenik. Gospod Rokavec, ali je bila replika? Potem imate vi besedo.
Hvala za besedo. Poglejte, zadeva ni tako enostavna. Jaz sem prepričan, če bomo iz zakona črtali določitev reprezentativnosti, da dobijo določena združenja, potem bo teh združenj še več. In se bodo pač dve ali več občin oblikovale v združenje. Glede na problematiko lokalne samouprave in probleme občin in kvalitetno zastopanje občin, sem prepričan, da je bistveno bolje, da ohranimo reprezentativnost, da damo možnost, da se dejansko občine povežejo in da dejansko tudi nastopijo s svojimi problemi dovolj močne pred državnimi organi. Če bomo črtali besedo "reprezentativno", potem bomo naredili paleto združenj. Z vidika države je verjetno to celo smiselno - država bo rekla, v redu, vi se med seboj združujte, ker ne boste povezani, boste bistveno manj učinkoviti. Zato mislim, da bi bilo nesmiselno, da bi črtali reprezentativnost, določitev reprezentativnosti združenj občin. Že tako in tako smo določili zelo visok prag za pridobitev reprezentativnosti. Po drugi strani pa ni res, da je v Evropi povsod samo eno združenje; sosednja Avstrija ima dve združenji. In ni res, da bi dejansko lahko, če je samo eno združenje, tisto združenje bilo najbolj kvaliteten garant za dobro lokalno samoupravo. Predvsem je zelo pomembna koordinacija državnih organov in potem navzdol do lokalnih skupnosti. Hvala lepa.
Hvala, gospod Rokavec. Še replika, gospod Lavrinc.
Saj bom potem poskušal molčati. Glejte, jaz to razumem drugače, gospod Trofenik. To, kar je tu napisano, "združenje predstavlja interese" in tako naprej, vse te pravice so možnost sodelovanja, ampak to je pisno sodelovanje. To, kar sem prej govoril, kar je po moje za prebrati v tem prvem delu amandmaja, gre pa za dodatno pravico. Tu nihče ne oporeka, da bodo združenja, kakršnakoli že bodo, reprezentativna ali nereprezentativna, združenje je lahko tudi samo dveh občin, sodelovala v postopku, ko se bo nek predpis sprejemal, tako kot nek zakon sprejemal, ampak to seveda pisno. Ni pa nikjer zaveze, da jih vabimo na sejo, denimo, odbora za notranjo politiko, upam, da enkrat odbora za lokalno samoupravo, in da tam sedijo in tam imajo pravico, v skladu z našim poslovnikom, diskutirati. Te pravice pa ne bodo imeli, drugi, reprezentativni, pa. Tako tudi, bom rekel, na nek način malo stimuliraš, da se vsaj - saj, kje pa piše, da ne more biti v dveh združenjih - recimo, Kamnik je zdaj v nekem združenju, lahko, in če ne bo reprezentativno, bo šel še v drugo združenje; za tiste stvari, o katerih se bodo pogovarjali v državnem zboru, in bo hotel uveljavljati te stvari, bo pa tam zraven. Torej, če mene vprašate, kar se tiče vodenja sej in teh stvari, bi raje videl, da to vse skupaj ven vržemo. Mi tako ali tako - praksa je taka že od prej, to ni nič na novo uvedeno - prihajajo sem in se jim da pravica, že s tem, ko jih povabiš na sejo, kot zainteresirani javnosti, da tudi predstavljajo svoja mnenja. Tu gre samo za to, da smo zdaj to dali še v zakon. V drugem delu - smo se pa zdajle potiho malo pogovarjali - je pa treba tam dati še to zavezo za ministre. En kup zakonov je, ki ministrom dajejo pooblastila. Tam pa lahko potem, bom rekel, na hinavski način tudi kaj takega pripeljejo, česar pa nihče ne bo videl, in se na nek način potem občine dodatno obremeni. Če se tam tisti delček še malo popravi - in kot sem videl, je že nekaj napisanega - bo po moje kar dobro.
Hvala, gospod Lavrinc. Imamo še dve razpravi prijavljeni, gospod Tone Anderlič in kolega Kebrič. Kolega Kebrič se odpoveduje, hvala lepa. Besedo ima Tone Anderlič.
Mislim, da lahko zaključimo diskusijo okrog reprezentativnosti na način, kot je bilo tudi že povedano, da spremenimo ta drugi del tako, da preprosto zagotovimo ustrezno sodelovanje združenj občin. Kako, kaj, bo pa primer pokazal, kako se bodo oni organizirali, obvestilo bodo morali dobiti. Tako bi to pomenilo, da bi spremenili amandma, da se 12. člen spremeni tako, da se glasi, in sicer "Vlada in pristojni ministri morajo pred sprejetjem predlogov zakonov oziroma preden jih predložijo državnemu zboru v sprejem in pred sprejetjem drugih predpisov iz svoje pristojnosti, ki zadevajo pristojnosti delovanja in financiranja občin, zagotoviti ustrezno sodelovanje združenj občinam". Odpravimo te probleme. Mi bomo to tudi napisali. Če bi to bilo v redu in bi nekaj minut rabili, da to dobite, ker verjetno ne zaupate in je prav, da zaupate na prebrano, da boste tudi sami videli. Ampak se mi zdi, da in reprezentativnost in mešanje poslovnikov in drugih stvari z zakonsko materijo s tem odpravimo. Naložimo pa tisto, kar je bistveno, da morajo tako vlada kot ministri za vse stvari, ki se nanašajo na pristojnosti, delovanje in pa seveda predvsem financiranje, kar je najpomembnejši in največkrat omenjen problem, da se prej usklajuje oziroma preverja z neposredno prizadetim. Potrebujemo 5 oziroma 10 minut. Ali to naredimo na ta način ali pa prekinete točko, pa čeprav to ni popularno.
Kolega Anderlič, koliko časa rabite, da je to napisano, da vsaj preberemo? Večina besedila se ne bo spremenila, če prav razumem. Medtem ima repliko še gospod Kelemina. Dajem vam besedo.
Hvala lepa. Jaz bi imel eno vprašanje na to, kar je gospa Zalokarjeva povedala. Ona je rekla, da imamo lahko 192 združenj po tem zakonu zdaj. Jaz mislim, da to ni res, da jih je maksimalno lahko teoretično samo 3. Ali nismo sprejeli nekega amandmaja k 11. členu, kjer piše, da najmanj ena četrtina prebivalcev Republike Slovenije? Ja, reprezentativno. To se pravi, tri reprezentativna združenja bi lahko največ imeli. Če pa mislite vi ostala združenja, ko pišete še dve, ampak mislim, da gre tukaj za ta reprezentativna združenja, več kot tri ne morejo biti. Saj tako je bilo po teoretičnem izračunu. Ali želite pojasniti, gospa državna sekretarka?
Ne. V bistvu sem želela samo povedati, da tukaj govorimo o združenjih, ki pa jih bo seveda, ker kriteriji niso, jih je lahko oziroma ne vemo, kolikor jih bo. Ampak ker ni kriterijev za to, koliko občin se lahko združuje, je lahko teh združenj kar veliko število. Reprezentativne dobijo po določenih kriterijih status, medtem ko pa za združenje ni nobenih omejitev. To skozi poudarjamo, da se ne omejuje združevanje občin.
Hvala lepa. Zdaj malo potrpljenja, da se dogovorimo, ali bomo ta popravljeni amandma dobili v pisni obliki. Ali se strinjate, da gospod Anderlič prebere še enkrat ta popravljeni amandma, ki ga je prej obrazložil? Vidim, da se vsi ne strinjajo. Lepo prosim, če se umirimo. Rešimo stvar. Kolega Kebrič ima proceduralno.
Da ne bo nesporazumov, jaz prosim, da dobim ta amandma na mizo, ker še zdaj ga popravljajo. Kaj bomo ven dobili, nobeden se ne bo spoznal.
Hvala, kolega Kebrič. Prosim kolegice in kolegi, prekinjam ponovno to 3. točko dnevnega reda, da pripravimo ta amandma. Že včeraj smo govorili o tem. In gremo na 5. točko dnevnega reda, kjer smo včeraj ostali. Še proceduralno, kolega Sok.
Ne vem, gospod predsednik, nihče ni predlagal, da se seja prekine. Jaz predlagam, da ta amandma, ki so ga napisali, daste na glasovanje. Pač glasujemo, bomo imeli takšen zakon, kot ga je ta vladajoča koalicija sposobna spraviti skupaj in gremo potem na naslednjo točko. Saj nihče ni predlagal prekinitve. Tudi niso napovedali, da bodo kakšen drug amandma vložili. To, kar oni sedaj med sejo ustvarjajo in nekaj pišejo, pa seveda verjetno ni merodajno za celoten parlament. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ampak pred tem je bilo proceduralno, da dobimo to pisno na mizo. In prav je, da dobimo na mizo. Začasno torej prekinemo to 3. točko dnevnega reda. Gremo na 5. točko dnevnega reda, kolegi bodo pa pripravili amandma. Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo s 5. točko dnevnega reda - predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o političnih strankah. Včeraj smo to točko prekinili in jo nadaljujemo pri 3. členu s pregledom amandmajev z dne 23.5.2002. K 3. členu imamo vložena dva amandmaja. 3. člen in dva amandmaja dajem v razpravo. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo o 3. členu. Prehajamo na glasovanje, najprej o amandmaju pod točko 1 poslanske skupine socialdemokratov. Glasujemo, prosim. Premalo ste pozorni. Lepo prosim, če se umirite, kolegi. Prekinimo z ločeno razpravo po skupinah in ponovno glasujmo. Glasujemo drugič. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 18, proti 25. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Na glasovanje dajem amandma pod točko 2 k 3. členu. Glasujemo, prosim. Prej sem vprašal, če želi kdo razpravljati, pa se ni nihče javil. Glasovali smo pod točko 1, zdaj lahko samo še enkrat glasujemo pod točko 2. Obrazložitev glasu pa da. Kolega Trofenik, imate besedo. Glasujemo drugič. Glasujemo. Navzočih je 46, za je glasovalo 38, 4 proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 3. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, 10 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je 3. člen sprejet. V razpravo in odločanje dajem 4. člen in amandma k 4. členu, ki ga je predlagal odbor za notranjo politiko. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, 8 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. S tem je člen spremenjen in moramo o členu ponovno glasovati. Dajem v razpravo 2. člen, h kateremu ni bil vložen amandma. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujmo o 2. členu! Glasujmo! Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, 6 proti. Za je glasovalo 46.) [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je 2. člen sprejet. V razpravo dajem 5. člen. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujmo o 5. členu. Glasujmo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, 3 proti. Za je glasovalo 42.) [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je 5. člen sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati o naslovu? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in dajem na glasovanje naslov zakona. Glasujmo! Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, 1 proti. Za je glasovalo 43.) [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili sprejeti amandmaji v drugi obravnavi. Ali želijo kvalificirani predlagatelji vložiti amandma v tretji obravnavi? Ne vidim predloga. Pred tem sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti? Gospod Barovič, imate besedo.
Hvala, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice, kolegi, predstavniki vlade! Že včeraj je moj poslanski kolega Slovenske nacionalne stranke gospod Sašo Peče povedal nekaj ocen in misli glede na člene, ki smo jih danes sprejeli, glede na povečanje sredstev, glede na večjo porabo v času, ko govorimo o rebalansu našega proračuna. Ali je to upravičeno, ali je upravičeno povečanje sredstev in prejemanje sredstev na osnovi zakona, o katerem govorimo, političnim strankam? To je eno vprašanje. Ta trenutek, ko govorimo o rebalansu proračuna, o primanjkljajih, ki nastajajo v državi, pa še enkrat poudarjam stališče Slovenske nacionalne stranke, v tem trenutku vsekakor takšno sprejemanje za nas ni primerno. Zato naj povem tudi v svojem imenu in v imenu kolegov in kolegic slovenske nacionalne stranke, da ne bomo podprli predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o političnih strankah. Hvala.
Hvala, gospod Barovič. Še želi kdo besedo? Še kolega Peče se je javil. Kolega Peče, imate besedo.
Hvala za besedo. V imenu poslanske skupine pred odločanjem prosimo za 10 minut pavze.
Še želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo, pred odločanjem pa odrejam 10 minut pavze. Sejo bomo nadaljevali ob 11.03.
Kolegice in kolegi! Deset minut je mimo, pa še nekaj zraven, nadaljujemo s točko. Gospod Peče je zahteval deset minut odmora. Želite besedo, gospod Peče, pred končnim odločanjem? Gospod Peče, želite besedo? Prosim, kolegice in kolegi, da se umirite.
Dovolite, da izkoristim možnost, pa bi prosil, če mi daste besedo ob obrazložitvi glasu, da ne bom po nepotrebnem zavlačeval. Hvala.
Hvala lepa. Pred odločanjem bi še vprašal glede usklajenosti zakona. Besedo dajem gospe Bitenc. [[Ni potrebe.]] Torej bomo šli na odločanje. Pred tem želita obrazložiti glas gospod Peče in gospod Zmago Jelinčič Plemeniti, pa še gospod Barovič. Prosim, po vrsti, Peče, Jelinčič, Barovič, Trofenik.
Hvala za opozorilo in hvala za vašo ugotovitev, da je potrebno, da se državni zbor včasih tudi umiri in prisluhne posameznim poslancem. Poglejte, tako kot smo v imenu poslanske skupine ob uvodu obravnavane tematike, torej zakona o političnih strankah, povedali, da se nam zdi skrajno neresno s strani vlade Republike Slovenije, s strani pogajalcev vladajočih strank v okviru Republike Slovenije, da istočasno, ko prihaja do državnega primanjkljaja v taki in taki višini, istočasno, ko prihaja do popravka razmerja med prihodki in odhodki v okviru proračuna Republike Slovenije, da istočasno, ko se vsi makroekonomski inštituti v naši državi gibljejo navzdol, in istočasno, ko imamo najvišjo inflacijo v okviru vseh pridružitvenih kandidatk za vstop v Evropsko unijo, ta parlament sreča s predlogom po povišanju denarnih sredstev za delovanje političnih strank. Kakorkoli se mogoče komu zdi ogromen oziroma preohlapen pojem financiranja političnih strank, toda ravno ta zakon, ravno zakon o političnih strankah v svojem vsebinskem delu dopušča možnost in narekuje gibanje in delovanje območnim odborom v tisti smeri, kot jo - zdaj pa bom citiral: "S spremembo zakona se lokalnim skupnostim omogoči, da za financiranje političnih strank namenijo več sredstev, skladno s svojimi proračunskimi zmožnostmi." Kdo pa določa prioritete in naloge razvoja lokalnih skupnosti, pa vemo - to so pa politiki v okviru občinskih svetov, sami sebi določajo. In če jim mi v zakonu dopuščamo povečanje sredstev za delovanje političnih strank, za katere je potrebno poudariti, da ne smejo imeti več glavnih žiro računov, ampak lahko imajo samo še podračune, da se izkazujejo nadalje v letnih poročilih v enotnih strankarskih evidencah, vemo, da ta sredstva niso namenjena odborom oziroma posameznim mestnim ali občinskim odborom. Smiselno bi bilo in pa pametno ter pošteno od vseh poslancev državnega zbora, da bi danes zahtevali, da se dikcija spremeni, da je za spremembo zakona o lokalnih skupnostih omogočijo sredstva za financiranje komunalnih akcij, omogočijo sredstva za financiranje programov zaposlovanja, omogočijo sredstva za financiranje programov odpiranja novih delovnih mest, za financiranje, za sredstva za tiste programe, ki spodbujajo neko konkurenčnost, tržnost v posameznih lokalnih skupnostih, ki omogočajo decentraliziran razvoj, ne pa tako kot poskušavlada Republike Slovenije in pa tisti, ki ste diktirali to željo vladi Republike Slovenije, izključno stranke, ki prihajate iz vladajoče strukture v tej naši državi, da se financirate skozi zadnja vrata. Dovolite še mojo lastno oceno, čeprav je že nekajkrat bilo rečeno, da se kritičnih sodb naj bi poslanci izogibali. Sram naj bo poslanca, ki bo podprl ta zakon v tej situaciji. Sram naj bo tistega, ki bo v tem trenutku, v tej državi, v tem stanju omogočal to, da se povečalo financiranje izključno in pa le političnim strankam. Sram naj bo. Zakona ne bom podprl. Hvala.
Hvala, gospod Peče. Ampak prosim, da ne žalite druge, ki bodo glasovali za ta zakon. Besedo ima gospod Jelinčič, obrazložitev glasu.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Popolnoma podpiram vse, kar je povedal poslanski kolega v Slovenski nacionalni stranki, gospod Sašo Peče. S tem zakonom si hočejo velike politične stranke na terenu dobiti dodatne finance za politične funkcionarje. Gre za ponavljanje bivšega socialističnega sistema in režima, po katerem si nekateri politični gospodje delajo bazo v svojih domačih krajih in bodo nekakšni kralji na Betajnovi, če to ni žalitev, upam, da to ni žalitev. Hvala. Nekakšni kralji na Betajnovi, kibodo kraljevali in odločali o usodi svojih podrejenih sodržavljanov v svojih krajevnih skupnostih. Mislim, da gre za zelo perfiden in za zvit način dobivanja finančnih sredstev za privatne interese. Pojdite malo po Sloveniji in oglejte si, kako nekateri gospodje bogatijo na račun političnih strank, ker so člani določenih političnih strank. Kaj takega se celo v bivši Jugoslaviji ni dogajalo v tako veliki meri, kot se dogaja danes v Sloveniji. Po drugi strani pa ni denarja za skorajda nič, kar bi bilo dobroza državljanke in državljane. Ministrstvo za gospodarstvo je izdalo razpis za razvoj nerazvitih regij z najvišjo stopnjo brezposelnosti. A veste, koliko denarja so namenili za ta razpis, za vso državo Slovenijo, za celo leto? 200 milijonov tolarjev ali, po domače povedano, 4 Drnovškove mercedese. 4 Drnovškove mercedese za vso Slovenijo. In tukajle hočete pa še dodatna finančna sredstva dajati političnim funkcionarjem, političnim strankam, ki jih bodo trošili, se ve, kako. Zagotovo ne v dobro svojih sodržavljanov. Ja, res je. Res je, gospod Beuermann, jaz že vem. Zato pa to tudi povem. Razlika med menoj in med ostalimi je ta, da jaz tako kot ostali kolegi iz Slovenske nacionalne stranke to povemo, da slišimo ljudje. Res, da vam uspeva v veliki meri kontrolirati medije in da se teh stvari v veliki meri ne objavlja, vendar magnetogrami obstajajo in magnetograme bo morda čez čas kdo vendarle bral. In na koncu, tega zakona ne bom podprl. Ne bom.
Hvala, gospod Jelinčič. Dajem besedo za obrazložitev glasu še gospodu Baroviču.
Hvala lepa. Kot sem že povedal, ampak ne v obrazložitvi, temveč v tretjem branju zakona ne bom podprl. Razlog še enkrat ponavljam. Ni primeren trenutek v tem času stanja državnih financ govoriti o tej sistemski zakonodaji, ki je kompleksna, o takšnih rečeh, o povečevanju sredstev političnim strankam. Še en razlog je, spoštovane kolegice in kolegi, zaradi katerega ne bom podprl niti tega, niti druge zakone sistemske zakonodaje. Prvič, deset dni traja seja državnega zbora. Naredili smo niti ne 10% vsega, kar nas čaka. Zakaj? Ker se s to sistemsko zakonodajo ukvarjamo, ker je nedorečena. Po skrajšanem postopku, na matičnem odboru za notranjo politiko, ki naj bi imel pomembno vlogo po poslovniku, ki ste ga vi, spoštovane kolegice in kolegi, vi, izglasovali. Matična delovna telesa imajo pomembno vlogo. Debata naj bo tam. Sklepi naj bodo tam, ne pa v državnem zboru. Kaj se dogaja, čeprav še ne velja? To je sama debata. Sama debata, sami govori.Na matičnem delovnem telesu nismo naredili ničesar. In tukaj gospod Lavrinc, kot predsednik, lahko potrdi. Niti ni sklepčnosti. Lahko pregledamo, kdo je in kje je. Sekretariat za pravosodje in zakonodajo tega državnega zbora opravlja delo, ki bi ga morala opravljati zakonodajna delovna telesa vlade. To sem jim povedal. Ni pošteno in ni prav, da na tretjih obravnavah popravljamo zakone in dela naš sekretariat delo, ki bi ga morala opraviti vlada. Ni pošteno in ni prav do državnega zbora, pa do sekretariata ob obilici točk, ki jih imamo, potem pa slišimo, da ne bomo sprejemali evropske zakonodaje. Še nekaj. Prav je, jaz razumem, pred nami so lokalne volitve. Vse je prav. Ampak da je tukaj mnogoboj v tem parlamentu med posameznimi župani glede posameznih točk v tej zakonodaji o državni upravi in o lokalni upravi in tako naprej. To ni prav. Lokalni dvoboji naj bodo takrat, ko bodo lokalne volitve, na pa v tem državnem zboru. Prepričan sem, da vse, kar smo do zdaj obravnavali, skačemo iz točke na točko, sam žene vem, o čem govorimo. Končamo točko 3, gremo na točko 5, gremo na točko 4, končamo točko 5, ne končamo točke 5, gremo na točko 3. Nihče več ne ve, kaj delamo v tem parlamentu. Ni pošteno in ni prav, ni prav do vseh nas. Dajmo se enkrat, spoštovane kolegice in kolegi, uskladiti. Naj bodo zakoni pripravljeni tako, kot je treba, če so že po skrajšanem postopku, in jih bomo sprejeli ali pa ne. Tudi iz tega razloga. To je bila obrazložitev mojega glasu. Ne bom glasoval niti za tega, niti za ostale sistemske zakone, ki se obravnavajo na tak način in po takem postopku. Hvala.
Hvala vam. Besedo ima kolega Vili Trofenik, obrazložitev glasu.
Hvala za besedo. Glasoval bom proti izključno zaradi spremembe, ki je bila uzakonjena oziroma bo uzakonjena na področju financiranja političnih strank z občinskih proračunov. Obrazložitev glasu izkoriščam tudi za protest, ker je bil kršen poslovnik v drugem branju, ko mi je bila onemogočena vsaj obrazložitev glasu pri glasovanju. Ne takrat, ko ste obrazlagali svojo obrazložitev, ampak kasneje. To mimogrede. Jaz se bojim, da v tem domu ne vemo, o čem smo sklepali. Zato bom kot argument, da bom glasoval proti sprejetju zakona, povedal izračun. Dosedanja rešitev 30 tolarjev na glas, prejet na lokalnih volitvah za občinski svet, je bila leta 2000 sprejeta in je abnormalno nizka. Vendar ni usklajena z drugim parametrom, ni bila takrat, ne zdaj, 0,2 procenta od primerne porabe, ker to pa omogoča ta parameter dvanajstkratno povečanje.To se pravi, če bi se odločili za mesečno 30 tolarjev, če bi bilo to vedno v okviru in ob upoštevanju volilne udeležbe, kot je bila na zadnjih lokalnih volitvah samo 58%, bi še vedno lahko dvanajstkrat povečali. Zdaj pa nismo povečali za dvanajstkrat, zdaj smo pa povečali za več kot za tridesetkrat. V globalu za trikrat na glas pri pričakovani udeležbi med 60 in 70% pa bo prišlo, ne 30 tolarjev, kot je trenutno, ampak okoli 1000 tolarjev. Take odločitve seveda ni možno podpreti. Podobno, kot sem že govorilo tej temi, ponavljam, kje so zdaj tisti dušebrižniki, ko jih je motilo 271 milijonov, ali pa kot je bilo danes že povedano, vsa budžetska postavka za spodbujanje tujih investicij, da bi pridobili nova delovna mesta, je res 200 milijonov, ali novi global za financiranje političnih strank znaša več kot 50% proračunu namenjenih sredstev za spodbujanje regionalne razvoja. Zato seveda bom glasoval proti.
Hvala, gospod Trofenik. Besedo ima gospod Terčon.
Jaz moram povedati, da bom podprl zakon, ker razumem, da bo predvsem pri financiranju strank na lokalni ravni prinesel transparentnost in zaustavil stremljenje strank na lokalnem nivoju, da se poskušajo financirati na pollegalen, če ne celo na nelegalen način in "bajpasirati" ureditev, ki dejansko ne omogoča pokrivanje niti osnovnih stroškov od materialnih stroškov, najemnin in tako naprej. Jaz sicer razumem, da so nekateri tukaj na lokalnem nivoju manj strankarski, kot so v državnem zboru. Razumem, da nekatere stranke na lokalnem nivoju nimajo razvite, razvejane svoje mreže in jih to toliko ne zanima. In razumem, da izkoriščajo to priložnost tudi za prodajanje demagogije, ker je pač to priložnost, da se to lahko tudi počne. Bi pa rekel, da so nekatere stranke vparlamentu že imele prakso, da je bilo izvoljeno relativno veliko število njihovih poslancev, pa je samo nekaj poslancev, ki so v tej stranki do konca ostali, pobrali denar iz financiranja, seveda na državnem nivoju. Zakon bom podprl.
Hvala, kolega Terčon. Besedo za obrazložitev glasu dajem še gospe Sonji Areh, nato pa še kolegu Anderliču.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani! Financiranje političnih strank, kot je predlagano v tem zakonu, je za Slovensko nacionalno stranko popolnoma nesprejemljivo. Poglejte, ni denarja za vodovode, ni denarja za ceste. Prihajam z območja, kjer bo kmalu nekaj krajev odrezanih od povezav z glavnimi cestami. In še in še bi lahko naštevala. In popolnoma podpiram svoje kolege in tudi sama ne bom podprla tega zakona. Hvala lepa.
Hvala vam. Besedo dajem še Tonetu Anderliču, ki pa se ji odpoveduje. S tem smo izčrpali obrazložitve glasu in gremo na odločanje. Glasovali bomo o zakonu v celoti. Glasujemo, prosim. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 9. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 5. točko dnevnega reda. In da bomo vedeli, o čem nadaljujemo, nadaljujemo S PREKINJENO 3. TOČKO DNEVNEGA REDA. Ostali smo pri 12. členu in amandmaju k 12. členu. Prejeli smo novo besedilo amandmaja k 12. členu z dne 30.5.2002. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. V odločanje dajem amandma k 12. členu. Obrazložitev glasu, kolega Rokavec.
Hvala za besedo. Jaz tega amandmaja ne bom podprl, in to predvsem iz razloga, ker mislim, da bo ta amandma pospešil nastajanje obilice združenj, pomenil pa bo dejansko neučinkovito nastopanje občin do državnih organov, seveda država pa bo imela lažje delo. Hvala lepa.
Hvala vam. Kolega Partljič.
Svoj glas bom obrazložil tudi zato, ker na to ni možna replika, ker bi mi lahko hitro kdo rekel - pa se opravičujem -, da sem se zbudil šele pri obrazložitvah glasu, glede na svoje težave, ki jih imam včasih pri začetku popoldanskih sej.
Kolega Partljič, ampak res nismo pri obrazložitvi glasu.
Ne, nismo pri obrazložitvi glasu [[...]]
Ne, smo pri amandmaju k 12. členu.
Bom pa govoril torej [[...]]Se opravičujem!
Se opravičujem, pred nadaljevanjem o amandmaju k 12. členu, tako.
Ja, ja seveda. Ta člen bo sedaj podprl. Prej sem ves čas nekako mislil slediti svojemu poslanskemu kolegu pri včerajšnji diskusiji, da morda to ni potrebno. Podprl ga bom tudi zato, ker na nek način kaže, kako je včasih vendarle tudi v tem postopku daljša diskusija smiselna, ker se mi zdi, da smo zdaj dobili amandma, ki je v nekem smislu smiseln, v drugem pa bi mislil, da bi to tako ali tako moralo potekati samo po sebi, če bi imeli normalen politični dialog med centri in med decentralizacijo. Zdi se mi jasno, da ne more priti do zakona z nekega področja, kjer se ne bi prej posvetovali s prizadetimi. Torej, v tem primeru s predstavniki občin. Mislim, da bi sicer, če bi to prenesli res v državni zbor, prišlo do tega, kar je včeraj govoril Školč, in da bi bilo po svoje nesmiselno. Si niti ne znam predstavljati, kako bi sedanji poslanci, župani, na odboru polemizirali s svojimi predstavniki. Zato se mi zdi zdaj to smiselno, čeprav se mi zdi logično, da bi teklo tudi brez tega. Podprl bom, kakor je zapisan, četudi je povsem jasno, da je 1. člen, prvi odstavek predolg in da bi bilo več kot dovolj: "Vlada mora pred sprejetjem predlogov in drugih predpisov zagotoviti ustrezno sodelovanje združenj občin." Zdaj imamo tam trikrat sprejetje - ampak, naj bo. Sprejemam tudi drugi odstavek, ki mu pa res ne bi manjkala - ker je tako enostavno, pri prvem mogoče niti sam vsega ne vidim - bi vsaj tam pred "kadar", spadala vejica in morda je lahko redakcijsko kar vpišemo. Hvala.
Hvala, Tone Partljič. Lahko gremo na glasovanje o amandmaju k 12. členu z dne 30.5., bomo glasovali. Glasujemo, prosim. Navzočih nas je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, 1 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Zdaj v pojasnitev vprašujem, ali je s tem amandma z dne 29.5. k 12. členu umaknjen. Potrditev: da in o njem ne rabimo glasovati. Prehajamo na razpravo in odločanje o - ja amandma je spremenjen in je tudi bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 13. členu in amandmaju k 13. členu. Želi kdo besedo? Gospod Tanko.
Hvala za besedo. Samo krajše pojasnilo. Dejstvo je, da so plače na lokalnem nivoju v velikem nesorazmerju - ne samo do županskih plač, ampak je tudi medsebojno razmerje tudi porušeno. Zato predlagamo, da se plače v javnih zavodih določijo na pravzaprav edino stalno oziroma kvalitetno določeno postavko oziroma plačno izhodišče; to pa je na predstojnika oziroma občinske uprave oziroma na direktorja občinske uprave. In mislim, da bi se morale plače direktorjev javnih zavodov, katerih ustanovitelji so lokalne skupnosti, vezati na plačo, ki jo ima tajnik. Vse druge stvari, vse druge povezave so na nek način neprimerne in vnašajo v zavode, celo v enako velike zavode na različnih področjih, tudi različne nivoje plač, kar je, bi rekel, popolnoma nesprejemljivo za javni sektor. Hvala.
Hvala vam. Še kdo želi besedo? Gospa državna sekretarka.
Tukaj bi samo pojasnila, da je pravzaprav ta povezanost plače na plačo tajnika na nek način nesprejemljiva. V obrazložitvi je tudi [[...]]Se opravičujem, tega nimam. Skratka, ne gre predvsem pri majhnih občinah, kjer bi lahko nastal ta problem zaradi nizke plače župana. Lahko povem, da v teh občinah, pravzaprav teh javnih podjetjih, za katere se to uvaja, tako rekoč ni oziroma so največ soustanovitelji. Kadar pa so soustanovitelji takrat, v bistvu tako ali tako že po zakonu velja najvišji količnik plače župana vseh soustanoviteljev. Grepa tukaj samo za tiste plače, ki seveda ne padejo pod zakon o sistemu plač v javnem sektorju. Recimo, nekatera javna podjetja v občinah in, recimo, stanovanjski sklad. Tako za ta podjetja menimo, da je nujno, da so vezana na plačo župana. Hvala.
Hvala vam. Ker nihče več ne želi razpravljati [[...]]Gospod Tanko še.
Jaz mislim, da ni primerno, da se te stvari vežejo na plače županov, ker so županske plače v veliko več rastrih, kot so plače tajnikov oziroma direktorjev občinskih uprav. Direktor občinske uprave z visoko izobrazbo v neki občini, ki ima ustanovljeno javno podjetje, je 6 oziroma 6,4 s temi dodatki, morda celo 10, medtem ko plača župana pa je lahko od 5 do 9. Gre enostavno za nesorazmerje. To se pravi, dav tem primeru pride do razlike plač v javnih podjetjih za 100%. Medtem ko je plača tajnika oziroma direktorja občinske uprave bistveno bolj znivelirana. Se pravi, je 6,4 ali 6, če nima pogojev - pač druga stvar. Osnovna plača je pa določena mnogo bolj stabilno, mnogo bolj določno, kot plače županov.
Hvala, kolega Tanko. Ne vidim več prijavljenih k razpravi, zato prehajamo na glasovanje o amandmaju k 13. členu. Glasujmo, prosim! Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 19, proti 35. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma k 13. členu ni sprejet. Prehajam k 14. členu in amandmaju k 14. členu, s katerim se predlaga novi 101.a člen. Želi kdo besedo? Gospod Tanko.
Hvala lepa, ponovno. Včeraj je bilo kar nekaj zelo dobrih razprav, ki so obravnavale probleme romskih skupnosti. Iz razprav je bilo tudi popolnoma jasno, da v predlogu niso zajete vse skupnosti, kjer so naseljeni Romi, in je veliko oziroma nekaj skupnosti oziroma občin tudi kjer obstajajo ravno tako problemi z neurejenimi romskimi naselji in tudi z željami občin, da se ti romski problemi uredijo in da se Rome na nek način spravi v normalno življenje. Zato predlagamo, da se da občinam, kjer obstajajo, kjer so romske skupnosti, pa ne spadajo med tistih 20 občin, da se ravno tako določijo dopolnilna sredstva kot za osnovno skupino občin, pač po kvoti, glede na število, ki je evidentirano, in s tem bi se nekako sprožil proces zagotavljanja in izvajanja pravic. Mislim, da samo zagotavljanje političnih pravic ni zadostno, kajti Rome, če želijo svoje pravice zagotavljati, pa tudi še kakšne druge, je treba tudi primerno usposobiti, izobraziti in jim tudi omogočiti, da se normalno vključijo v življenje. Zato prosim, da ta amandma podprete in omogočite vsem tistim, ki imajo to ambicijo, da romski skupnosti pomagajo, da to tudi izvedejo. Hvala.
Hvala za vašo razpravo. Želi še kdo razpravljati? Gospa Bitenc.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Želela bi samo opozoriti, da je ta amandma vložen tako, da bo odpravil prej sprejeto besedilo, ker v celoti spreminja besedilo člena, kakor je bil sprejet v drugi obravnavi. Glede na nekatere navedbe gospoda Tanka bi bilo mogoče prav, da se preveri, ali je to dejansko njihov namen, ali pa je namen vstavljanja novega drugega odstavka na že obstoječe besedilo, kjer so navedene občine, ki imajo dolžnost vzpostavljanja sedeža za romsko skupnost.
Hvala. Nihče ne želi več razpravljati, zato bomo šli na odločanje o 14. členu in amandmaju k 14. členu. Glasujemo. Navzočih je 55, 14 za, 39 proti. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo o 16. členu in amandmaju k temu členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na glasovanje o 16. členu in amandmaju k temu členu. Glasujemo. 54 navzočih poslank in poslancev, za je glasovalo 12, 37 proti. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S tem smo končali z glasovanjem o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika, sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost zakona. Ni. Ker ni, lahko prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Besedo želi gospod Barovič. Imate besedo. Obrazložitev glasu.
Hvala. Želel sem obrazložiti glas. Že v sami razpravi je bilo veliko nedorečenega in veliko pripomb, takšnih in drugačnih vsebin, na osnovi 14. člena, ki določeni skupini ljudi daje privilegij in določene pravice, poleg tega je ta zakon nedorečen tudi, če ta pravica naj bi obstajal na osnovi 65. člena ustave, kot smo slišali, nedorečen je bil status občin. Skratka, zdi se mi, da takšno pavšalno sprejemanje zakonov nikakor ne gre, tudi pri tej točki. Mnogi med vami ste imeli pripombe, da so občine v 14. členu naštete tako ali drugače. Upam, da boste svojo odločitev in svojo nasprotovanje izkazali tudi pri glasovanju ob tem predlogu zakona. Sam bom kot član Slovenske nacionalne stranke ravno zaradi 14. člena, za katerega še vedno ocenjujem, da je diskriminatoren proti vsem državljanom Republike Slovenije, glasoval "proti". Hvala.
Hvala vam. Nihče več ne želi obrazložitve glasu, zato bomo šli na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujemo, prosim. Navzočih 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 9. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je zakon v celoti sprejet. K tej točki dnevnega reda oziroma tem zakonu so bili predlagani trije sklepi. Predlogi sklepov. Imate jih v besedilu. In dajem v razpravo prvi sklep poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Želi kdo besedo? Gospa državna sekretarka, imate besedo.
Hvala. Želela bi samo opozoriti na to, kar je že minister včeraj omenil v razpravi, da je vlada ob obravnavi tega vprašanja v bistvu bila na nek način nasprotna temu sklepu. Vprašanja, ali je treba področje, torej pravic, Romov urejati v posebnem, torej krovnem, vseobsegajočem zakonu, ampak da je bila razprava v to smer, da je mogoče, da je že sedaj v področnih zakonih veliko tega urejenega in da se bo tudi dodatna vprašanja lahko urejalo s področno zakonodajo, ne pa z - da ni potrebe po enem krovnem zakonu. Zato menim, da je v bistvu ta sklep nesmiseln oziroma za nas nesprejemljiv. Hvala.
Hvala za vašo obrazložitev. Še želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Predlog sklepa dajem na glasovanje. Glasujemo, prosim. Gre za predlog poslanske skupine Socialdemokratske stranke, o katerem smo razpravljali. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 12, proti 34. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da predlog sklepa ni sprejet. V razpravo dajem drugi predlog sklepa, ki ga je vložila poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Želi kdo o njem razpravljati? Gospod Lavrinc, imate besedo.
Bom zelo kratek. Sklep bi podprl, če bi ne šlo samo za majčken popravek zakona o financiranju občin, če bi preprosto pisalo, tako kot si pravzaprav vsi želimo ob vseh diskusijah glede lokalne samouprave, naj vlada že enkrat pripravi zakon o financiranju občin, potem bi pa podprl. Tako pa, ker gre tu samo za ta del, pa mislim, da ni vredno.
Hvala, gospod Lavrinc. Gospod Podobnik, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Poslanska skupina sprejema predlog kolega Lavrinca s to dopolnitvijo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Lahko gremo na glasovanje? Gospod Avšič.
Hvala za besedo. Ta sklep bom podprl, zaradi tega, da bo to tretji od teh, ki jih jaz poznam in ki jih je državni zbor sprejemal v zadnjih letih, da se to končno zgodi - ne samo za Rome, ampak za vse občanke in občanke, ki živijo v lokalnih skupnostih; eden je bil v prejšnjem mandatu, enega smo sprejeli ob tem, ko smo razpravljali, kdaj bomo ustanavljali nove občine, in še tega - in tega bom podprl, ker trije bodo pa morda kaj pomagali. Hvala lepa.
Hvala vam. Ker je poslanska skupina malo spremenila besedilo, ga bom še enkrat prebral: "Državni zbor Republike Slovenije poziva vlado Republike Slovenije, naj že enkrat pripravi zakon" - je tako? Tako je bilo rečeno, lepo prosim, "zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o financiranju občin, v katerem naj se uredi problematika financiranja občin z vidika ugotavljanja posebnega položaja in posebnih pravic romske skupnosti." Je tak namen vašega besedila? Ali ostajate pri prvotnem? Dajmo, prosim [[...]]
Prej sem, seveda, sprejel ta nekoliko hudomušen izziv kolega Lavrinca. Menim pa, da je treba, da sprejmemo sklep, ki je tak, da je v čast državnemu zboru. Ta "že enkrat" ni bil mišljen v tem smislu, da je neposredno zapisano v zakonu. Kolega Lavrinc je razpravljal v smislu, da je treba pripraviti celovito spremembo zakona o financiranju občin, v okviru katerega se uredijo tudi vprašanja, o katerih govori naš sklep. In tak sklep, sem prepričan, da bo dobil večino državnega zbora.
To se pravi, da lahko damo na glasovanje prvotno besedilo predloga sklepa? Glasujemo o navedenem predlogu. Glasujemo, prosim. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 11. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. V razpravo dajem še tretji predlog dodatnega sklepa k predlogu zakona o dopolnitvi zakona o lokalni samoupravi, ki sta ga vložila kolega Janko Veber in Andrej Fabjan. Želi kdo o tem predlogu dodatnega sklepa razpravljati? Geza Džuban izvolite, imate besedo.
Samo postavljam proceduralno vprašanje. Ali nismo ravnokar tega izglasovali v tistem prejšnjem sklepu? Zakon o financiranju občin, kjer se prouči tudi vprašanje financiranja romske skupnosti v občini. Če zdaj dvakrat sklenemo isto zgodbo, jaz sem sicer za, zdi se mi pa nesmiselno. Hvala.
Ali še kdo želi besedo? Gospod Veber.
Hvala za besedo. Zagotovo zakon o financiranju občin mora urejati to področje. Vemo, da spremembe zakona tako hitro ne bo, ker je vloženih ogromno zakonov za spremembo zakona o financiranju občin. Dejstvo je pa, da bo v letu 2003 treba pristopiti intenzivnejše k reševanju romske problematike in v ta namen je verjetno prav, da vlada prouči možnost, da poskuša zagotoviti dodatna sredstva že v proračunu za leto 2003. Ta novi zakon o financiranju občin pa preden bo sprejet, bo zagotovo tudi leto 2003 že naokoli.
Hvala, gospod Veber. Nihče več ne želi razpravljati, zato dajem predlog tega dodatnega sklepa na glasovanje. Glasujmo, prosim! Navzočih nas je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, proti 7. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je tudi ta dodatni sklep sprejet. S tem smo sprejeli dva dodatna sklepa k predlogu zakona. Zaključujem 3. točko dnevnega reda. Vendar smo nekaj že tudi danes opravili. Prehajamo na 6.A TOČKO DNEVNEGA REDA - Obravnava točk I/1, I/4 in I/12, točke I/14 v delu, ki se nanaša na predlog za ustanovitev občine Kostanjevica na Krki, točka I/24 v delu, ki se nanaša na predlog za ustanovitev občine Planina, ter točke II/1, IV/1, IV/2 V/1 in V/2 sklepa Državnega zbora Republike Slovenije št. 005-01/95-4/30 z dne 26.2.2002 (Uradni list RS, št. 18/02) na podlagi odločbe Ustavnega sodišča Republike Slovenije št. U-I-103/02-68 - EPA 540-III . Gradivo je pripravil Odbor za notranjo politiko Državnega zbora Republike Slovenije. Želi poročevalec odbora besedo? Gospod Lavrinc, imate besedo.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za besedo. Kolega Rudi Moge me je okaral, da mu ne privoščim svojega lepega izgleda in zato sem rekel, bom pa enkrat naredil spremembo in prišel sem. Sicer pa v izogib prepogostim izletom za ta govorniški oder, seveda, to opravim iz klopi. Najprej bi rad povedal - torej, že omenjena odločba, kot veste, je naložila državnemu zboru, odločba ustavnega sodišča je naložila državnemu zboru, da ponovno pretehta in prouči nekatere predloge za ustanovitev občin iz različnih razlogov. Sam mislim, da je nepotrebno navajati, kaj je pri kateremu predlogu bilo. Iz poročila, ki ga imate pred seboj, je najprej razvidno to. Torej, bom rekel, naloga izvira, da se v imenu tako članov odbora kot - po mojem - v imenu vseh poslank in poslancev državnega zbora zahvalim strokovni službi našega odbora, ki se je mučila z različnimi listinami, papirji in tako naprej, da je lahko pripravila to poročilo. Drugo, kar bi rad rekel, da je treba reči tudi to, da nam je tokrat urad za lokalno samoupravo priskočil na pomoč in brez kakršnihkoli ugovorov nudil strokovno pomoč, ki je seveda v tem državnem zboru nimamo zadosti. Treba je povedati, da to področje pri odboru pokriva le ena sama sodelavka. Zato mislim, da je največ dela pri tem bilo opravljeno prav na teh dveh segmentih, na teh dveh področjih. Glede samega poročila, kot je razvidno, bi bilo treba povedati naslednje. Torej, ko smo dobili to odločbo in naročilo - na nek način - ustavnega sodišča, da ponovno pretehtamo nekatere svoje odločitve, nam je, kot sem omenil, urad za lokalno samoupravo pripravil pregled po posameznih točkah od točke do točke in utemeljil razloge oziroma podrobneje utemeljil razloge, ki so bili sicer navedeni že, ko se je državni zbor o tem prvič odločal. Reči je treba, da je bila diskusija na odboru peljana tudi tako da smo šli od točke do točke in jo posebej pretehtali. Kot je razvidno iz sklepa, ki ga odbor predlaga državnemu zboru in ga imate na 16. strani, in pa tudi sklepa, ki ga predlaga na 18. strani, je odbor ocenil, da v nobenem od teh primerov ne gre za razloge, ki bi narekovali drugačno odločitev, kot je bila sprejeta že ob prvi obravnavi teh vprašanj na državnem zboru. Seveda pa bo sedaj, tudi če bi prišlo do ponovnega preizkusa tega našega sklepa na ustavnem sodišču, ustavno sodišče veliko lažje presojalo ali smo storili vse ali ne, kajti za vsak primer posebej je bilo v diskusijah povedano tisto vse, kar je bilo "za", in seveda vse tisto, kar je bilo "proti", in na koncu seveda sprejeta odločitev z glasovanjem. Torej, na oba sklepa sem opozoril in glasovali bomo o teh dveh sklepih. Na 18. strani imate že predlog sklepa, ki ga sprejme na koncu državni zbor. Mislim, da bi bilo to pravzaprav vse, kar je nujno povedati ob tej točki. Hvala lepa.
Hvala poročevalcu, predsedniku odbora za notranjo politiko. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? [[Tudi ne.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Pisno se je prijavil kolega Janez Podobnik, v imenu poslanske skupine SLS. Imate besedo.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Kot uvod k stališčem poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bi citiral zadnjo misel iz pritrdilnega ločenega mnenja ustavnega sodnika dr. Fišerja, ki pravi: "Igra je v celoti na začetku. Postopek v še odprtih primerih bo treba izpeljati proceduralno in vsebinsko korektno, sprejeti pravilno odločitev in jo ustrezno obrazložiti, kakršnakoli že bo." Ustavno sodišče je v svoji odločitvi in v svojem izreku v točki 4 zapisalo: "Državni zbor je dolžan najkasneje v roku 30 dni od dneva vročitve te odločbe ponovno obravnavati v prejšnji točki navedene predloge in oceniti, ali izpolnjujejo z ustavo in zakonom določene pogoje za ustanovitev občin." Ustavno sodišče je brez dvoma imelo jasen namen, zakaj je zapisalo ta rok, kajti gre tudi za časovno občutljivo vprašanje. 18. je sprejelo odločitev, 24. aprila smo jo prejeli v državni zbor, učinkuje torej 25. aprila, za pet dni smo presegli izrecni rok, ki nam ga je ustavno sodišče naložilo. Odbor je opravil veliko delo pravočasno in to nam ni v čast, da smo ta izrecni rok zamudili. Ponovno je treba poudariti, da državni zbor skupaj z vlado ni izpolnil še ene naloge, ki nam jo je ustavno sodišče naložilo leta 1998. Leta 1998 je ustavno sodišče ugotovilo, da je veljavni zakon, ki določa postopke za ustanovitev občin, v dveh členih v nasprotju z ustavo in rešuje prav vprašanje postopka za ustanovitev občin. Gre za vprašanje možnosti sodnega varstva, torej prav v postopku, ki ga vodimo danes in smo ga vodili na prejšnji seji. In tu je pravna praznina. To je zelo nekorektno do tistih, ki bi imeli pravico, da bi se lahko na naš postopek - da bi uveljavljali sodno varstvo. Odločba ustavnega sodišča je s strokovnega vidika zelo zanimiv dokument, ki bo po našem mnenju pomembno vplival na nekatere procese v oblikovanju in nadaljnji usmeritvi teritorialnih, vsebinskih in drugih pogojev, ki določajo delovanje lokalne samouprave v Republiki Sloveniji. V gradivu oziroma poročilu matičnega delovnega telesa je tudi zapisana misel, ki sem jo sam izrekel na eni od sej, kajti delovno telo se je kar trikrat moralo s tem vprašanjem soočati, kajti šlo je za zelo zapleteno vprašanje, da je odločba ustavnega sodišča zanimiva tudi zato, ker z nekaterimi rešitvami in odločitvami polemizira - z nekaterimi odločitvami ustavnega sodišča v prejšnjem mandatu. Jaz bi to mnenje še zaostril in bi trdil, da je nekatera stališča negiralo. To je predvsem izziv za stroko. Pravno stroko Sedanja ustavna ustavnega sodišča je nekatere odločbe ustavnega sodišča oziroma njihove poudarke spremenila - velik izziv za slovensko ustavno stroko! - pri nekaterih vprašanjih odpira nove rešitve, v kar nekaterih pa sledi odločitvam prejšnje sestave ustavnega sodišča. Ključna ugotovitev odločbe ustavnega sodišča je ta, da zakonodajalec ni predstavil prepričljive in razumljive oziroma razumne razloge, ko je zavračal posamezne primere za ustanovitev referendumskih območij. Izraz je torej: prepričljiv in razumen. Na tem mestu je treba povedati, da je ustavno sodišče, po našem mnenju, se lotilo svoje naloge zelo odgovorno in je storilo to, kar je v prejšnji rundi državni zbor naredil preveč pomanjkljivo. Vse elaborate, vse utemeljitve za vsa referendumska območja je zelo detajlno proučilo. Spustilo se je torej v vsebino. Iz obrazložitve je razvidno, da je to naredilo zelo, zelo celovito in je bilo zelo pozorno na nekatere nianse, ki so brez dvoma zelo pomembne. S tem pa je seveda ustavno sodišče odgovorno tudi prestopilu Rubikon, ki ga ima, in je absolutno stopilo, je samo stopilo, tudi v območje vsebinskih odločitev. Ustavno sodišče to pristojnost po našem mnenju ima. Ampak stopilo je direktno v prostor državnega zbora, ki je po zakonu pristojen, da se oteh zadevah odloča. Na tem mestu je treba ugotoviti še nekaj. Ko smo pozorno proučili tiste posamezne primere, predloge za referendumska območja, kjer ustavno sodišče ni ugotovilo, da bi državni zbor kršil ustavo in da je pač ali pravilno in prepričljivo zavrnil razlog za referendumsko območje, da če primerjamo nekatere primere, kjer pa pravi, da temu ni bilo tako, ni logične izpeljave. Ustavno sodišče se je tukaj ujelo v lastno zanko in je ono na nek način odločalo arbitrarno. Tu je sprejelo zelo, zelo veliko odgovornost. Tem predstavnikom, legitimnim predstavnikom ali krajevnih skupnosti ali drugih okolij, ki so zahtevali referendumsko območje, pa je seveda s svojo odločitvijo onemogočilo, da bi državni zbor na tem mestu še enkrat odločil. Predvsem greza občutljivo vprašanje vrednotenja izjem. Ustavno sodišče je stopilo v prostor in vrednotilo, kaj pomeni izjema obmejnosti. Po našem mnenju je to naredilo pomanjkljivo. In ni sledilo namenu zakonodajalca. Intenca zakonodajalca, ko je namenjal v 13.a členu razloge izjemnosti in ko omenjal obmejnost, so bili po našem mnenju - ne nazadnje smo bili tudi nekateri člani poslanske skupine sooblikovalci tega zakona - torej namen zakonodajalca je bil drugačen, kot ga interpretira ustavno sodišče. Isto velja za regionalno oziroma za geografski razlog kot izjemo. Vprašanje je tudi interpretacija ustavnega sodišča, kdaj je zadovoljivo utemeljena izjemnost iz zgodovinskih razlogov. Ustavno sodišče je zelo pozorno proučilo elaborate in tudi nekatere strokovne študije,ki so jih posamezni predlagatelji priložili. Res pa je, da je ustavno sodišče ugotovilo, da je en sam razlog sam po sebi izjemnosti: ali morda obmejnost, ali geografski razlogi, ali gospodarski, ali zgodovinski - sami po sebi niso zadosten razlog, ampak jih je treba dodatno temeljito utemeljiti. Po našem mnenju smo danes torej pred nalogo, da ugotovimo najprej, ali posamezno območje ima pogoje iz 13. člena zakona. Tukaj je treba povedati, da je ustavno sodišče zelo nazorno ponovno sledilo odločbam prejšnje sestave ustavnega sodišča in je pravzaprav z zelo dobrimi argumenti utemeljilo nekatere relativne pogoje iz 13. člena; to pa je zdravstveni dom, to so knjižnice in to so komunalni pogoji oziroma komunalna infrastruktura. Tukaj je ustavno sodišče na nek način dobro nadgradilo stališče prejšnje sestave in prejšnjih sestav ustavnega sodišča. Ko pa je ustavno sodišče prešlo na najbolj pomembno vprašanje, to pa so utemeljitev razlogov iz 13.a člena, ki pravi, da če ima občina manj oziroma [[...]] [[Nerazumljivo.]] območje manj kot 5.000, da pa je treba te razloge, da mora predlagatelj opredeliti njihovo izjemnost, zaradi katere bi bilo upravičeno odstopiti od pogoja števila prebivalcev, tako kot so obmejnost, geografska pogojenost, zgodovinskost in le-te same po sebi ne opravičujejo uporabe izjeme. Na to se je tudi odbor ob pomoči vlade - ne vlade, službe za lokalno samoupravo - naslonil, ko zavrača vsa območja, ki so nam s strani ustavnega sodišča naložena, da jih ponovno proučimo. Ampak iz teh okoliščin mora utemeljeno slediti zaključek o posebnostih takega območja v kulturnem, geografskem in socialnem pogledu, kar se izraža tudi v značilnosti zgodovinskega razvoja območja. Ko smo pozorno proučili elaborate, odločbo ustavnega sodišča, ugotavljamo, da je kar nekaj primerov referendumskih območij, ki v celoti sledijo odločbi ustavnega sodišča. Če bi bili danes poslanci in poslanke konsekventni, moramo samo ugotoviti, da je na nekaterih območjih treba ugotoviti, da se razpiše referendum. To je po našem trdnem prepričanju naloga državnega zbora. V razpravi se bomo potem v nekaterih primerih oglasili in bomo poskušali dodatno argumentirati. Sprašujemo pa se, kako bomo to storili, ker bomo pač odločali kot politični organ - in pravi tako, ker preprosto izjeme, o katerih sem govoril, o teh izjemah in vrednotenjih le-teh preprosto ne obstaja noben ne politični, ne strokovni konsenz v državi Sloveniji. Ne politični, ne strokovni konsenz! Danes smo poslanke in poslanci pred odgovorno nalogo, da kot politiki od primera do primera ovrednotimo te izjeme in odločimo, ali so take narave, da bi se nekatera predlagana referendumska območja, o katerih govori ustavno sodišče, da imajo torej pogoje, da se na njih razpiše referendum za ustanovitev občine. Hvala lepa.
Hvala za podano mnenje poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Želi še katera poslanska skupina podati svoje mnenje? Pisnih prijav namreč nimam. Poslanska skupina Nove Slovenije, gospa Majda Zupan, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Kar nekaj časa smo porabili že za to tematiko, vendar mislim, da ga bomo morali nameniti še nekaj. Potem ko ste se, spoštovane kolegice in kolegi iz vladajoče koalicije, dogovorili, da boste spremenili dosedanjo prakso v zvezi z ustanavljanjem novih občin in določitvijo njihovih območij ter za spremembo statusa že obstoječih občin in da ne boste dopuščali, da bi se ena sama izmuznila, ste to svojo odločitev tudi odločno udejanjili, saj je državni zbor vseh 48 predlogov za ustanovitevnovih občin zavrnil, razen bodoče občine Šmartno pri Litiji, za katero se je ugotovilo, da šteje več kot 5.000 prebivalcev, vendar je še v tem primeru prišlo do napake. Ob tem pa ni vredno omenjati nekaj primerov izločitve določenih naselij iz ene občine in pripojitve k drugi, ki jim je pač to uspelo. Neverjetno je, da niti eden izmed 48 prispelih predlogov za ustanovitev novih občin ne bi ustrezal pogojem, ki jih določa zakon o lokalni samoupravi. Svojo odgovornost ste skrili za odločitvijo, da boste vse zavrnili, in še to s pomočjo mnenja in predlogov vlade. Takšna odločitev vsekakor ni v čast parlamentarnemu odločanju, vendar pa kaže na vaš odnos, kaže vašo prepričanost in polnost vas samih. Kaže na to, da ste se bali samih sebe in da si niste zaupali med seboj. Od vseh 192 občin, ustanovljenih v letih 1994 in 1998, je kar 91 takšnih, ki imajo manj kot 5.000 prebivalcev. Ni vrag, da v tretji rundi ustanavljanja občin ne bi bilo nobene ustrezne. Na to smo poslanci Koalicije Slovenija ves čas opozarjali, in zgodilo se je tisto, kar se je moralo zgoditi. Na sklep državnega zbora se je na ustavno sodišče pritožilo 42 predlagateljev za nove občine, krajevna skupnost Martjanci za izločitev iz občine Moravske Toplice in priključitev mestni občini Murska Sobota ter občini Jesenice in Radovljica. Ustavno sodišče si je vzelo čas in podrobno pregledalo vso dokumentacijo, skupaj z magnetogramom seje državnega zbora. S takšnim delom pa se državni zbor ne more pohvaliti. V odgovoru ustavnemu sodišču ste celo navedli,da državni zbor ne razpolaga z ustrezno službo, ki bi lahko obdelala vsa dejstva na podlagi obravnavanih predlogov in dejansko pripravila strokovne podlage. Državni zbor, točneje, odbor za notranjo politiko je predloge le sprejemal in komaj mu je uspelo vpetem poskusu pripraviti spodoben seznam. Vse ostalo so opravili na vladi, na uradu za lokalno samoupravo. Praviloma bi pričakovali, da bo vlada dala le mnenje, kar določa tudi zakon o ustanavljanju občin, vse ostalo pa bi morali postoriti v državnem zboru, saj tako se je dogajalo tudi prejšnja leta. Tudi vlada je kaj slabo opravila svoje delo. Njihov izdelek je bil poln ponavljajočih se stavkov, brez originalnosti in obrazložitev, kot jih pričakujemo pri takšnih odločitvah, kratek, na pol strani za vsak predlog, čeprav se je večina predlagateljev potrudila in predložila cele elaborate. Vlada oziroma urad za lokalno samoupravo si ni vzel časa, da bi obiskal ta področja in preveril ter dopolnil morebitne nejasnosti na kraju samem. Obrazložitev bi morala biti vsekakor širša in argumentirana, na kar opozarja v svoji odločbi tudi ustavno sodišče. Matično delovno telo je sprejelo odločitev kar v paketu, državna sekretarka na plenarni seji pa je skrbela za pravovernost in ozko zagovarjala sprejete odločitve. Ustavno sodišče navaja, da je vladno razumevanje pogojev za ustanovitev občine zoženo. Pri tem mislimo zlasti za kriterije v zvezi z zdravstvenimi domovi, knjižnice, komunale. Opozocijski poslanci smo na to opozarjali, že na začetku mandata pa predlagali, da se ustanovi v državnem zboru posebna komisija za lokalno samoupravo, saj smo predvidevali, da jo čaka veliko dela, ki ga ni moč kvalitetno opraviti v okviru odbora za notranjo politiko. Ker se ni zgodilo nič in ker je bila sprejeta odločitev za zavrnitev vseh predlogov, smo poslanci Koalicije Slovenija podpirali odločitev, da se na vseh območjih razpišejo referendumi in da se občani odločijo, kako želijo uresničevati pravico do lokalne samouprave. Posebno vprašanje je vsekakor tudi uporaba kriterija števila prebivalcev. To je po mnenju ustavnega sodišča sicer pomemben element, vendar je treba ta kriterij upoštevati v okviru celote pogojev za ustanovitev občine. In sicer, to so zgodovinski, geografski, obmejni, narodnosti ali gospodarski in pa seveda vprašanje, ali bo občina sposobna opravljati svojo funkcijo kljub manjšemu številu prebivalcev. Ustavno sodišče je pri presoji glede ustanovitve občin predloge razdelilo na tri skupine. V prvo skupino je uvrstila sedem predlogov za ustanovitev občin, ki ne izpolnjuje pogojev iz 13. člena zakona o lokalni samoupravi. Pri ostalih predlogih je ustavno sodišče presojalo o 13.a členu ali o predlogih za ustanovitev občin na območju z manj kot 5.000 prebivalci. Navedeni razlogi, ki bi utemeljevali ustanovitev - držijo navedeni razlogi, ki bi utemeljevali ustanovitev občine. Pri 26 predlogih je ugotovilo, da predlagatelji niso dovolj obrazložili obstoja posebnih razlogov. V tretjo skupino pa je ustavno sodišče razvrstilo 12 predlogov, od tega 9 za ustanovitev občin, 1 za izločitev krajevne skupnosti iz ene občine in prenos v drugo občino in pa dveh sprememb glede statusa. V tem primeru je ustavno sodišče tudi razveljavilo sklep državnega zbora. Za vse te predloge ustavno sodišče ugotavlja, da izpolnjujejo pogoje iz 13. člena in posebne razloge iz 13.a člena zakona o lokalni samoupravi, pri čemer pa državni zbor ni navedel prepričljivih razlogov za zavrnitev. Vlada, prav tako pa tudi poslanci vladajoče koalicije, tudi po sprejetju odločbe ustavnega sodišča ponavljate, da nobeden izmed 12 predlogov, ki jih je ustavno sodišče posebej izpostavilo, ne izpolnjuje pogojev za pozitivno rešitev. Na dodatna vprašanja, ki smo jih naslovili na odboru na državno sekretarko, in sicer, kakšni bi morali biti razlogi, ki bi dopuščali izjemo, nismo dobili pravega odgovora. Tudi na primer pri vprašanju v zvezi s predlogom za ustanovitev občine Višnja Gora, kjer je v samem predlogu navedeno dejstvo, da je že od leta 1461 Višnja Gora pridobila prvo lokalno oblast in tudi po presoji ustavnega sodišča, ki se mu zdi zgodovinski razlog dovolj dober za izjemo, nismo dobili pravega odgovora. Na vprašanje državni sekretarki, kakšen pa mora biti sicer zgodovinski razlog, da bi bila možna izjema. Ne vemo, kaj bi to bilo. Sicer pa velja podobno tudi za ostale predloge, za katere bo vlada in poslanci, kot so že do zdaj, znali utemeljiti, da tudi v teh predlogih ni zadostnega razloga za ustanovitev občine. Dejstvo je, da je ustavno sodišče dalo državnemu zboru zaušnico, zaradi katere pa ne bo nihče zardel, kaj šele, da bi se zamislil nad delom in zahteval odgovornost. V stilu: kaj nam pa morejo, boste zavračali rešitve, za katere ste se na začetku odločili in ne boste želeli prisluhniti tudi nasprotnim argumentom, temveč raje postavljali lastne kriterije. V naši poslanski skupini bomo podprli vseh 12 predlogov, za katere je ustavno sodišče razveljavilo sprejete sklepe, ker menimo, da ustrezajo pogojem za ustanovitev občin oziroma za spremembo statusa oziroma za izločitev iz sedanje občine v drugo občino. Hvala lepa.
To je bilo mnenje poslanske skupine Nove Slovenije. Hvala, gospa Majda Zupan. In sledi mnenje poslanske skupine Stranke mladih Slovenije. Predstavil ga bom kolega Igor Štemberger. Imate besedo.
Hvala za besedo. Stranka mladih Slovenije podpira nastajanje lokalne samouprave, ker širi demokratičnost in omogoča neposredno udeležbo državljanov v lokalni skupnosti. Žal je bil celoten sistem lokalne samouprave postavljen hitro ter je pustil veliko nedorečenega, pa tudi reforma lokalne samouprave ni bila izvedena v celoti. Hkrati smo bili v preteklosti priča precejšnji arbitrarnosti tako s strani vlade in s strani državnega zbora. Za reformo lokalne samouprave Slovenije lahko ocenjujemo, da se je preveč ukvarjala s teritorialno drobitvijo in premalo s funkcionalnim vidikom. Ocenjevala je decentralizacijo pristojnosti, zagotovitev finančne avtonomije občin in regionalizacijo Slovenije. Zlasti glede oblikovanja novih občin in glede njihovih pristojnosti je reforma šla iz ene skrajnosti v drugo. Poprejšnjo mrežo velikih in z državnimi zadevami preobremenjenih komun nadomesti veliko število premajhnih občin, oskubljenih vsakršne pomembnejše pristojnosti. Takšna reforma ni mogla privesti do vzpostavitve lokalne samouprave, ki bi bila kompatibilna z ureditvami v razvitih zahodnoevropskih državah in skladna z izročili evropske lokalne samouprave, zapisanih v evropski listini lokalne samouprave. Sedaj pa smo priča drugi skrajnosti, določenim področjem ne pustimo ustanoviti občine, kljub izpolnjevanju vseh pogojev. V Stranki mladih Slovenije smo jasno povedali, da je paketno odločanje neprimerno in neodgovorno ter da je potrebno ločeno odločanje o vsaki občini posebej glede na njene kulturne, geografske in zgodovinske značilnosti. Dokaz za to je današnje ponovno odločanje. Načeti bi želeli tudi prizadevanja za mestne občine. Ustava v 141. členu, zakon o lokalnih skupnostih pa podrobneje v 22. členu določata, kakšne so naloge in kaj sme delati mestna občina. Poleg lokalnih zadev javnega pomena, kar je naloga vsake občine, mestna občina na podlagi in v skladu z zakoni, ki urejajo posamezna področja, kot svoje naloge opravlja še določene naloge iz državne pristojnosti, ki se nanašajo na razvoj mest. V tem okviru mestna občina zlasti ureja javni primestni promet, ureja obratovalni čas gostinskih lokalov na svojem območju, izvaja naloge na področju posegov v prostor in graditvi objektov, naloge na področju geodetske službe, zagotavlja javno mrežo srednjih in višjih šol, zagotavlja javno zdravstveno službo na sekundarni ravni in podobno. To so naloge, ki jih nekatere občine že, ali pa jih lahko takoj urejajo. Seveda gre tudi za finančna sredstva, vendar je vseeno, ali gredo z nivoja države ali pa so od tam namensko prenesena na mestne občine. Status mestne občine ima danes 11 občin. Brez škode za razvoj mest in lokalne samouprave bi pa lahko dobilo še vsaj 11, pa to ne bi ogrozilo politike opredeljevanja pokrajin. Lokalna samouprava se je doslej zaradi centralizacije države, neustreznega odnosa vlade Republike Slovenije do tega vprašanja, nekaterih preteklih nedoslednostih in zaradi nedodelanih političnih rešitev razvijanja občin širila predvsem horizontalno v število občin, ne pa tudi vertikalno, mesto, mestna občina in pokrajina. Žal pa dosedanja praksa dokazuje, da se je birokracija hitreje širila v centru kot na obrobju in na državnem nivoju hitreje kot na lokalnem in da se denar za potrebe ljudi tudi na lokalnem nivoju lahko hitro, smiselno in vestno obrne, ne le v državi. Z mestno občino je možno o javnih zadevah odločati hitreje, z več pristojnostih in z ustrezno več denarja. Vsekakor v Stranki mladih Slovenije tudi menimo, da je treba končati z interpretacijo zakonov na podlagi trenutnih ozkih političnih interesov. Hvala.
Hvala za mnenje Stranke mladih. Besedo dajem Francu Sušniku, da predstavi mnenje poslanske skupine Socialdemokratov.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. V poslanski skupini Socialdemokratske stranke nismo spremenili stališča do postopka ustanavljanja novih občin. Trdno smo prepričani, da je treba na vseh območjih, kjer je bila izražena volja ljudi, razpisati referendume in ugotoviti, kakšna je dejanska volja ljudi, da si uredijo svoje lokalno življenje, po svoji volji in po svoji podobi. To je tudi temeljno načelo evropske listine o lokalni samoupravi, ki jo je tudi naša država ratificirala, in kar imamo zapisano v ustavi. Veseli smo, da je ustavno sodišče pritrdilo našim pomislekom, ki smo jih izrazili pri prvem odločanju, in kar v 12 primerih potrdilo pravilnost naših navedb, ko smo izražali pomisleke glede predlaganih sklepov vladne službe, ki so kar tako vehementno in počez zavrli vse utemeljitve izjemnosti v smislu 13.a člena zakona o lokalni samoupravi. Takrat smo opozorili, da manjkajo vsi oziroma da ni nikakršnih kriterijev, ki bi utemeljevali izjemnost v smislu že citiranega 13. člena. Opozorili smo, da je ta državni zbor v dveh postopkih upošteval to izjemnost in ustanovil kar 92 občin, ki ne izpolnjujejo števila prebivalcev po 13. členu, da pa se je kar naenkrat spremenila ta praksa, ne da bi določili kriterije, ne da bi spremenili zakon o lokalni samoupravi. Poglejte, preprosto nemogoče je pritrditi navedbam in potrditi predloge sklepov, ki jih je pripravilo delovno telo v posameznih primerih, ko kljub temu, da je ustavno sodišče opozorilo, da že v prvem postopku nismo zadosti obrazložili izjemnosti oziroma neizpolnjevanja izjemnosti, zdaj v posameznih primerih, ko je popolnoma jasno, daje predlog za ustanovitev občine še kako utemeljen oziroma da je postopek treba izvesti do konca, razpisati referendume, testirati voljo ljudi še kako potrebno, da jih vse tako na počez in vehementno zavrnemo. Nismo znali prisluhniti predlogu oziroma nismo znali videti predlogov za nadaljevanje postopka v primeru občine Planina, ko pa se iz tega dela občine Šentjur v ostali del občine Šentjur ne da priti drugače kot skozi drugo občino. Najmanj kar je, bi morali razmisliti v tem primeru, kaj smo imeli oziroma kaj je imel državni zbor v mislih, ko je ustanovil občino Dobje. Kot pijanec plota se držimo določila 5.000 prebivalcev kljub navedbam predlagateljev občine Otočec, Šmarješke Toplice in njihovim trditvam, da to področje zajema več kot 5.000 prebivalcev. Formalni smo in se obešamo na tistih 45 prebivalcev, ki manjkajo, da bi zadostili 13. členu zakona o lokalni samoupravi. Še bi lahko navajali te primere in tudi v primeru občine Renče Vogrsko smo prepričani, da obstajajo vsi utemeljeni razlogi za to, da se postopek nadaljuje. Na kratko naj povzamem. Mi bomo nasprotovali vsem predlogom sklepa odbora za notranjo politiko in še enkrat izrazili svojo jasno izraženo voljo, da se v vseh primerih, v katerih še lahko odločamo, nadaljuje postopek in razpiše referendum. Hvala lepa.
Hvala za mnenje poslanske skupine socialdemokratov. Ali želi še katera poslanska skupina predstaviti svoje mnenje? Združena lista, gospod Miran Potrč, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Sprejeta zakonodaja o lokalni samoupravi je skozi konkretne odločitve, ki jih sprejemamo v zvezi z ustanovitvijo občin, in tudi skozi mnoge odločitve ustavnega sodišča pokazala, da smo mnoga vprašanja v tej zakonodaji ali pa način njenega razumevanja pustili toliko odprta, da je praksa v zadnjih letih pustila veliko, veliko vprašanj, slabe volje, rekel bi, velikih razlik pri pristopih pa tudi pri praktičnih rešitvah. To ni dobro zaradi tega, ker je brez razvite lokalne samouprave težkogovoriti o moderno organizirani državi in družbi, ker brez dvoma razvita lokalna samouprava bogati kvaliteto življenja in demokratično odločanje. Gotovo pa je, vsaj po prepričanju v združeni listi socialnih demokratov, potrebno, da je ta razvita lokalna samouprava organizirana in udejanjena na način, v katerem se pravice in obveznosti med seboj usklajujejo in dopolnjujejo, ne pa da je eno od drugega kdaj pa kdaj tudi neodvisno in se pričakujejo na eni strani predvsem pravice, na drugi strani pa nalagajo samo obveznosti. Še enkrat na kratko ponavljam, ne bom o tem veliko govoril, da pri sami reformi lokalne samouprave posebej srečne roke nismo imeli. Razlog za to je tudi v dejstvu, vsaj po mojem poznavanju, da smo k reformi pristopali tudi v izhodišču različno, da smo nekateri takrat zelo poudarjali, da bi reforma morala istočasno biti izpeljana tako v funkcionalnem smislu, tako v sistemu financiranja, ne pa samo v organizacijskem smislu. Dejansko pa smo jo začeli in izpeljali najprej z ustanavljanjem novihobčin, kasneje pa temu bolj ali manj uspešno vse ostalo poskušali prilagajati. Kar zadeva konkretna vprašanja, ki jih imamo danes na dnevnem redu, bi morda tudi zaradi različnega razumevanja med poslanskimi skupinami samega pristopa k nalogam, ki jih imamo, želel povedati nekaj pogledov, ki jih imamo na naše naloge in na način dosedanjega dela v združeni listi socialnih demokratov. Menim, da ocene o dosedanjem neprimernem odnosu državnega zbora in matičnega delovnega telesa pri obravnavi teh vprašanj niso utemeljene ali pa vsaj v veliki meri niso utemeljene. Utemeljene so lahko samo v tistih konkretnih enajstih oziroma dvanajstih primerih, v katerih je ustavno sodišče našo odločitev razveljavilo in zahtevalo naše ponovno odločanje. V ostalih primerih je bilo delo in odločanje po mnenju ustavnega sodišča korektno. Zato ni res, da se nismo odločali na podlagi konkretnih podatkov, ki smo jih imeli, in ni res, da se nismo odločali individualno, vsak od nas, seveda pa glede na kriterije, ki si jih je oblikoval Drugo. Točno je, da državni zbor ni v celoti sledil dosedanjim odločbam ustavnega sodišča glede prilagoditve zakona. Vendar je hkrati res, da je ob konkretnem odločanju o zahtevah za ustanovitev novih občin v tem sklopu vprašanj problem pravice do pritožbe rešil v konkretnem postopku. Ali je to rešil najbolje, je vprašanje, vendar rešil ga je, in če ga ne bi rešil, potem mi danes teh konkretnih primerov tudi ne bi obravnavali. Rešil ga je na način, da je dal možnost prizadetim, da se na ustavno sodišče pritožijo; to so storili, ker so bili prepričani v svoj prav, in mnogim je ustavno sodišče prav potrdilo, mnogim pa ga tudi ni potrdilo. Zato mislim, da je prav, da v nadaljevanju, ko bomo dopolnjevali zakonodajo s področja lokalne samouprave, tudi vprašanje pritožbenega postopka, glede odločitev sprejmemo in zakonodajo dopolnilo, da pa ta moment to ni bila ovira za samo korektnost izvedbe postopka. Ker je odločb veliko in ker je vsak na nek način nastopil v razpravi v matičnem delovnem telesu, bo morda tudi danes k komentiranju teh odločb, naj nekaj teh pogledov povem tudi v imenu združene liste socialnih demokratov. Prvič, naše prepričanje je, da je ustavno sodišče zahtevalo odločanje o razveljavljenih primerih in da v tem primeru imamo obveznost ponovnega, še skrbnejšega ali pa res skrbnega odločanja in tehtanja vseh argumentov, v ostalih primerih, ne samo da te dolžnosti nimamo, ampak tudi te možnosti nimamo. Zato tudi verjamem, da bo postopek na ta način voden in da se bo o konkretnih vprašanjih razpravljalo in odločalo. Drugo. Odločitev ustavnega sodišča je po našem prepričanju nesporno dala prav tistim, ki smo opozarjali, da je državni zbor dolžan in pristojen, se pravi tudi pristojen samo razpisati referendum tam, kjer ugotovi, da so izpolnjeni z zakonom predpisani pogoji. Kjer ugotovi, da z zakonom predpisanih pogojev ni, referenduma ne sme razpisati, ker bi sicer bil protisloven v svoji odločitvi oziroma bi kršil zakon. To je pomembno poudariti, ker smo mnogi poslanke in poslanci izhajali iz druge logike, da že sama zahteva določene skupine državljank in državljanov ali občine ali krajevne skupnosti in podobno terja od državnega zbora, da referendum razpiše, kasneje ko bo referendum razpisan in na podlagi rezultatov referenduma pa šele odloča, alinaj se občina ustanovi ali ne. Ustavno sodišče je to izrecno reklo drugače. Mislim, da je tudi tako razumljivo in prav.Reklo je izrecno tudi, da morajo biti upoštevani kriteriji celovito. Tako tisti temeljni kriteriji o sposobnosti določene teritorialne skupnosti, da opravlja pristojnosti in naloge v skladu z interesi državljank in državljanov v tej občini, tako tiste o številu prebivalcev in tako tudi tiste dopolnilne, ki lahko število prebivalcev korigirajo, ker so dovolj tehtni, zgodovinski, razvojni, geografski in podobni, ki lahko izjeme določijo. Mislim, da je to pomembna ugotovitev, ki nam bo tudi tokrat in danes lajšala delo. Mislim, da je ustavno sodišče dovolj jasno reklo, da je sicer slabo, da je državni zbor pri prejšnjem odločanju bil v svojih odločitvah nedosleden, da kriterijev ni povsod spoštoval in da bi bilo mogoče po mnogih dosedanjih občinah ugotoviti, da so ustanovljene tudi brez zadostnega tehtanja teh celovitosti, ki jo terjaje. Da pa "napačne" ali odločitve, ki niso v zadostni meri upoštevale kriterijev v preteklosti, ne opravičujejo državni zbor, da sme ali pa da mora tako ravnati tudi tokrat. Obratno. Tokrat bi naj končno, takšno je izrecno stališče ustavnega sodišča, kriterije upošteval v celoti, jih skrbno pretehtal, dobil za oceno da so ali niso izpolnili dovolj tehtne in razumne razloge in ravnal zakonito in na ta način odločitve upošteval. Mislim, da bi bilo potrebno, da se tega pri našem odločanju tudi držimo. Zaradi tega - to je zadnje, kar bom rekel - je mogoče po mojem, spet izrecno skozi branje odločbe ustavnega sodišča; razumeti, da v primerih, ki so navedeni, državni zbor mora ponovno oceniti, ali so celoviti kriteriji, tako kot jih zakon določa, izpolnjeni ali ne. Ustavno sodišče ni reklo, da so izpolnjeni. In če bo kdo tako tolmačil, po mojem tolmači drugače, kot je reklo ustavno sodišče. Je pa izrecno reklo, da naša odločitev ni zasnovana na dovolj tehtnih argumentih in da jo moramo zato ponovno preveriti ali najti argumente, da potrdimo upravičenost, ali pa najti argumente, da zavrnemo. Drugače v tem konkretnem primeru glede na postopek, ki ga imamo, sprejmemo na znanje, da se bo postopek pritožbe lahko ponavljal in da bomo lahko tudi ponovno dobili nazaj, da rečem, namesto 11, 12, pa mogoče 5 ali pa 6 ali pa 1 in bomo morali o tem odločati. Zato mislim, da je naša odgovornost, da to skrbno oceno tokrat storimo. Kar zadeva Združeno listo socialnih demokratov, bo poskušala pri tem v vsakem konkretnem primeru tudi sodelovati. Hvala lepa.
Hvala, kolega Miran Potrč za podano mnenje Združene liste socialnih demokratov. Drugih prijav poslanskih skupin nimam, zato dajem besedo poslankam in poslancem. Pisno so se prijavili k razpravi kolegi Jurij Malovrh, Janez Podobnik in Ivan Božič. Med tem proceduralno kolega Podobnik.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Imam proceduralno vprašanje, kako bomo vodili postopek. Zdi se mi zelo pomembno, da se sedaj dogovorimo. Če pogledate - predsednika odbora ni tukaj - če pogledate predlog sklepa, predlog sklepa je sestavljen iz točke A, B, C in Č. Menim, da bi bilo smotrno, da bi postopek vodili tako, da bomo za vseh 12 primerov opravili razpravo in glasovanje. Sem pa razumel gospoda Lavrinca, da bomo glasovali skupaj s točko A, se pravi, da bo razprava skupaj opravljena za Gorje, Bizeljsko, Dobovo, Višnjo goro, Kostanjevico na Krki in Planino, kar se mi zdi nepravilen pristop. Prosil bi podpredsednika, če skupaj ugotovimo, da bomo v smislu korektnega postopka in tudi na nek način opozorila ustavnega sodišča, da je postopek pomemben, torej da bo omogočeno, da bomo o vseh 12 primerih razpravljali in nato ob zaključku razprave glasovali. Upam, da sem pravilno razumel postopek.
Hvala za vprašanje, kolega Podobnik. Scenarij imamo predviden tako: opraviti skupno razpravo o predlogu sklepov, ki so na 18. strani gradiva, ki ga imamo, glasovanje bo pa o posameznih točkah posebej, in seveda je možna še pri posamezni točki tudi obrazložitev glasu. Prosim, še enkrat kolega Podobnik.
Gospod podpredsednik, tako ne bo šlo. Vrsta vprašanj bo za posamezen primer in potem se bomo čez štiri ure vrnili nazaj na glasovanje. Menim, da bi se morali odločiti, da bi o vsakem primeru odprli razpravo in ob zaključku razprave glasovali. Če se s tem ne strinjate, bi prosil, da se do tega vprašanja opredelimo z glasovanjem. Če pravilno razumem, bomo razpravljali o vseh teh občinah skupaj; pod točko A jih je 5, pod točko B je en primer, pod točko C so 3, pod točko Č prav tako dva, trije, ki pa so zelo nepovezani med seboj in se mi zdi to nepravilen pristop in bo v nasprotju z dobrim delom državnega zbora. Predlagam torej, da bi o vsakem primeru ločeno razpravljali, ob zaključku razprave pa glasovali.
Če sem pravilno razumel, predlagate, da opravimo splošno razpravo, nato pa razpravo o posamezni točki in odločanje. Kolega Sušnik.
Proceduralno vprašanje. V imenu poslanske skupine se strinjam s pomisleki in navedbami gospoda Podobnika. Mnenja smo, da je treba o vseh dvanajstih primerih odločati separatno, o vsakem primeru posebej, in razpravljati o vseh dvanajstih primerih. Zato je predlog sklepa, ki ga je predložil odbor za notranjo politiko, ki to deli na posamezna področja, A B, C in Č, v taki obliki, milo rečeno, nesprejemljiv.
Mislim, da smo se razumeli, ali pa se nismo dovolj razumeli prej: splošna razprava poslanskih skupin in še nekaj prijavljenih poslancev, nato gremo k točkam in razpravljamo o posamezni točki in se odločamo o posamezni točki. Prosim? Ja, o predlogu k tisti točki. Mislim, da bomo imeli dovolj možnosti za razpravo. Ali kdo temu načinu nasprotuje? Še enkrat kolega Podobnik, prosim.
Gospod podpredsednik, raje prva zamera kot zadnja [[...]]
Ne bo zamera. Najdimo skupno rešitev.
Da. Glejte, sprašujem, ko bomo opravili splošno razpravo - pričakoval sem, da bomo šli zdaj na primer Gorje in da bomo razpravljali o Gorju, ne pa ponovno odprli neko splošno razpravo. Sprašujem vas, ali to pomeni, da bomo, ko bomo zaključili, kot ste rekli, splošno razpravo, potem skupaj razpravljali o Gorjem, Bizeljskem, Dobovi, Višji Gori, Kostanjevici na Krki, Planini, razpravo zaključili in nato glasovali o teh posameznih pet primerih. To se mi zdi napačna pot. Predlagam, da o vsakem primeru ločeno razpravljamo in ob zaključku razprave glasujemo.
Ta predlog sprejemam, če mu nihče ne nasprotuje in bomo potem tako vodili razpravo. Torej, gremo naprej po razpravi. Dajem predlog na glasovanje. Glasujmo! Premalo nas je. Kolega Anderlič, ali imate proceduralni predlog? [[Ne.]] Dajem predlog, ki ga je podal kolega Podobnik še enkrat na glasovanje. Glasujmo! Tudi drugo glasovanje ni uspelo. Odrejam 10 minut, kot je po poslovniku. Ker pa je ura 12.45, bomo nadaljevali ob 14.30 s to prekinjeno točko dnevnega reda.
Spoštovani, spoštovane! Nadaljujemo s popoldanskim delom zasedanja. Obveščam vas, da je dodatno opravičen za nadaljevanje 16. seje 30.5.2002 Ciril Pucko, za pričetek popoldanskega dela seje. Ugotavljali bomo navzočnost v dvorani. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 53, državni zbor je sklepčen in lahko odloča. V dopoldanskem delu zasedanja smo se ustavili ob proceduralnem predlogu gospoda Podobnika, in sicer ob predlogu, da bi ne sledili predlogu matičnega delovnega telesa, pač pa da bi razpravljali in glasovali o vsakem predlogu za ustanovitev občine posebej. To je proceduralni predlog. Nesporno je matično delovno telo predlagalo, da bi glasovali o vsaki točki posebej, torej o vsakem predlogu posebej, opravili pa bi razpravo o vsakem predlogu v okviru splošne razprave. Gospod Podobnik predlaga, da opravimo tudi razpravo o vsakem predlogu posebej pred odločanjem. O tem proceduralnem predlogu bomo odločali že tretjič, ker v dopoldanskem delu o tem proceduralnem predlogu nismo uspeli opraviti veljavnega glasovanja. Razlika je samo ta, da bodo razprave o posameznih predlogih pred vsakim odločanjem; za odločanje pa je tako nesporno matično delovno telo predlagalo, da se opravi za vsak predlog posebej. O proceduralnem predlogu glasujemo. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 36, proti 15. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo torej na razpravo in seveda posledično na glasovanje o predlaganem sklepu odbora za notranjo politiko. Še prej sem dolžna zaključiti splošno razpravo, ker so se trije prijavljeni k razpravi glede na [[...]]Želite razpravljati še v okviru splošne razprave? Gospod Sok, izvolite. Gospod Sok, glede na to, da smo se odločili, da bomo o vsakem predlogu razpravljali posebej, so se trije, ki so se v okviru splošne razprave prijavili k razpravi, odpovedali le-tej, ker bodo to svojo pravico izrabili ob vsakem predlogu občine, kjer bi želeli svoje argumente predstaviti posebej. Če želite splošno razpravo, gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Ne glede na to, kar je bilo povedano s strani vodij poslanskih skupin v dopoldanskem delu razprave, bi želel povedati, da kakorkoli poskušamo obrazložiti bodisi glasovanje v državnem zboru bodisi odločbo ustavnega sodišča, nedvomno ostaja jasno, in dejstvo je, da je državni zbor s svojim glasovanjem in s svojimi odločitvami v tej državi dejansko ustvaril dvojne državljane. Vsem in vsakomur je jasno, da se od leta 1998 pa do danes zakonodaja na področju lokalne samouprave v ničemer ni spremenila. Mi pa smo v tem državnem zboru pri tem glasovanju dejansko uveljavljali kriterije, ki jih pa prej niso v nobenem državnem zboru upoštevali. V Sloveniji je nastalo preko 90 občin, ki imajo manj kot 5.000 prebivalcev. Torej ta nujnost, ki jo je državni zbor tokrat uzakonil, se seveda med ljudmi, ki pričakujejo, da bi imeli pravico po ustavi dobiti svojo občino, kaže v velikem nezadovoljstvu. Poleg tega nezadovoljstva pa seveda lahko govorimo tudi o tem, da je v letih 56, 57 in pa 58 bila marsikomu v Jugoslaviji, takratni Sloveniji na silo vzeta pravica do samostojne občine. Šlo je torej za neko obliko nasilne vladavine. Če danes primerjamo, da v bistvu državni zbor in pa vlada nista pripravljena popraviti te krivice, potem se mi seveda zdi, da ravnamo povsem enako, kot so ravnali oblastniki takrat. Kar se tiče - sem počakal, da se poslanci malo umirijo - kar se tiče odločbe ustavnega sodišča, ki je v nekaterih primerih ugotovilo, da je državni zbor neutemeljeno razloge zavrnil, v drugih pa ne, pa se seveda kot poslanec sprašujem o verodostojnosti takšne ustavne odločbe. Prepričan sem, da je med ostalimi predlogi, o katerih pa ustavno sodišče ni smatralo, da so bili neutemeljeno zavrnjeni, še nekaj takšnih, ki bi se lahko znašli v odločbi ustavnega sodišča in bi državni zbor [[...]]
Lepo prosim za mir v dvorani! Hvala lepa.
[[...]]in bi državni zbor moral o njih še enkrat odločati. Nedvomno je takšen predlog za občino Središče ob Dravi. Lahko vam povem, da je bila to zadnja občina v Sloveniji, ki je izgubila status samostojne občine. Vse do konca se je upirala, potem pa je leta 1958 morala pač priznati takratno politično aroganco in tudi danes doživlja enako politično aroganco. Torej ljudem ni dala možnosti, da bi lahko tisto, kar so nekoč imeli, pridobili nazaj. Če ustavno sodišče pri nekih omenja neke kriterije izjemnosti, kot so obmejnost, zgodovinska dejstva, gospodarski razvoj in podobno, potem vsaj za ta predlog veljajo povsem enaki razlogi. Vendar jih v odločbi ustavnega sodišča pravzaprav ni navedeno. Jaz sem prepričan, da je s tem s strani tega državnega zbora, ki je tako odločal, narejena velika krivica vsem tistim, ki jim ta možnost ni bila dana. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker v okviru splošne razprave ne želi nihče več razpravljati, le to zaključujem. Prehajamo v skladu s sprejetim proceduralnim predlogom na razpravo in glasovanje o predlaganem sklepu odbora za notranjo politiko. Kot je bilo že povedano, se predlog sklepa nahaja v poročilu odbora z datumom 20.5.2002 na strani 18. V skladu s sprejetim proceduralnim predlogom dajem še enkrat opozorilo, da bomo razpravljali in glasovali o vsaki točki sklepa oziroma predloga posebej in nato o predlogu sklepa v celoti. Prehajamo torej na razpravo in odločanje v okviru sklepa A, in sicer dajem najprej v razpravo in odločanje točko I/1 občine Bled, predlog za ustanovitev občine Gorje, matično delovno telo v okviru sklepa predlaga, da predlog za ustanovitev občine Gorje ne izpolnjuje pogojev, določenih z ustavo in z zakonom, kakor sledi iz besedila sklepa. Točko I/1 predlog za ustanovitev občine Gorje dajem v razpravo. Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi. Jaz se bom danes še nekajkrat oglasil. Vedno bom razpravljal o gradivu, ki je na dnevnem redu. To se pravi o predlogu sklepa, o poročilu delovnega telesa, o odločbi ustavnega sodišča in o priloženih elaboratih za posamezni primer. Torej vedno bo razprava vsebinska. Gre za vprašanje, predlog za ustanovitev občine Gorje kot je v I/1. Zelo pomembno je, da bo državni zbor, ko bo odločal, svojo odločitev prepričljivo utemeljil, obrazložil. Zato to pomeni, da je sestavni del sklepa, zdaj smo pri rimski A, v točki A/I, tudi njegova obrazložitev. Kolegice in kolegi, to je v gradivu, ne v poročilu, ampak tam, kjer je predlog sklepa, na strani 5. Jaz sem zelo pozorno prebral predlog obrazložitve. Moje mnenje je, na podlagi proučitve odločbe ustavnega sodišča in elaborata, da v celoti ne sledi resničnim dejstvom. Tukaj pa se postavi še eno vprašanje, kdo je moj sogovornik. Ni vlada. Vlada v tem postopku ne sodeluje. Moj sogovornik je v tem primeru pravzaprav odbor. Odbor je tisti, ki naj bi na moje pomisleke odgovarjal. Rad bi tudi povedal, da po podatkih, ki jih imam, vlada ni obravnavala odločbe ustavnega sodišča kot celoto. Naši ministri, Slovenske ljudske stranke, niso imeli možnosti, da bi izrazili stališča do odločbe ustavnega sodišča. Rešpektiram pa stališče vladne službe oziroma urada za lokalno samoupravo. Je tako? Torej ne gre za stališče vlade - večkrat piše, vlada ne, to ni bila vlada. Vlada ni odločala, ni sprejela nobenega sklepa o odločbi ustavnega sodišča. Prva stvar, ki se mi zdi, da ne sledi resnici, je dejstvo, da piše, da je predlagatelj za občino Gorje utemeljil samo z dejstvom, da gre za zaokroženo lokalno skupnost. To se pravi, da je utemeljeval samo geografski razlog kot izjemo člena 13.a in gospodarskega. V elaboratu je zelo dobro utemeljen zgodovinski razlog; če imate elaborat, si poglejte zelo dobro utemeljitev zgodovinskih razlogov. Če želimo slediti resnici, moramo dopolniti, da je predlagatelj tudi zgodovinski razlog zapisal, in zakon v 13.a členu pravi, da je lahko zgodovinskirazlog tudi utemeljen razlog za izjemo. Če bi proučili vsebino elaborata, bi lahko ugotovili, da so tudi dobri elementi, da je tudi zgodovinski razlog dodaten argument, da se upoštevajo določbe 13.a člena. To moramo popraviti v obrazložitvi, ker ni res. Preprosto ne piše, tudi iz zgodovinskega razloga. V točki 4 te obrazložitve je omenjeno zdravstveno varstvo, knjižnica, oskrba s pitno vodo, investicije v kanalizacijsko omrežje in komunalne javne službe. Nato se zaključuje s: "Svoje naloge bi nova občina torej nujno morala zagotavljati skupaj z dosedanjo občino Bled in občino Radovljica." Tako je, in odločba ustavnega sodišča izrecno navaja, da je to v skladu z zakonom. Prav za primer Gorij, po mojem mnenju, odločba ustavnega sodišča pod točko 24 navaja, da je to sprejemljiv razlog. To je torej dodaten razlog, da glasujemo za, ne pa proti. Tretjič. V zadnjem odstavku je zapisano: "V elaboratu za ustanovitev občine Gorje se pod točko 3.4.10 - gostinstvo, turizem, posebej poudarja možnost za razvoj turizma. Gre za drobitev razvojnih potencialov na majhnem prostoru." Ali lahko vprašam, kdo je dobil idejo, da to pomeni drobitev? Poglejmo elaborat in argumente, ki govorijo o gostinstvu in turizmu. To ni drobitev, ampak so to nove razvojne možnosti. In ravno turizem bi bil za to občino nova razvojna možnost. Stavek "gre za drobitev razvojnih potencialov na majhnem prostoru" ne sledi vsebini elaborata. Rad bi vas vprašal, kaj ste mislili s tem stavkom, da "gre za drobitev razvojnih potencialov na majhnem prostoru". Tu imam pa zelo podrobno preštudirano določbo, torej v elaboratu, ki govori o tem področju. Ne gre za drobitev, ampak za novo razvojno možnost, dodaten argument, da je gospodarski vidik lahko izjema. In nato utemeljitev zaključuje: "Ustavno sodišče v odločbi izrecno navaja, da mora predlagatelj izjemnost za odstopanje od zakonskih kriterijev tehtno obrazložiti." Besede "tehtno" nisem videl v nobeni dikciji ustavnega sodišča, ampak jo vsebinsko razumem, torej z argumenti. "Iz ponovno proučenega elaborata predlagateljev ni mogoče ugotoviti utemeljitve izjemnosti, zaradi katere bi bilo mogoče upravičeno odstopiti od pogoja števila prebivalcev." Ta zaključna misel ne drži. Iz ponovno preučenega elaborata predlagateljev lahko utemeljimo izjemnost, zaradi katere lahko upravičeno odstopamo od pogoja števila prebivalcev. Zgodovinski razlog, geografski razlog in gospodarski razlog. Preden se bomo odločali, moramo dobiti na ta vprašanja odgovore, sicer bomo odločali na pamet. V naših obrazložitvah ne morejo biti dikcije, ki niso resnične. Prosil bi za odgovor na ta vprašanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Rupar, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. To, kar je govoril predhodnik, absolutno drži. Pred sabo imamo primer vzorno pripravljenega elaborata za ustanovitev občine in ocenjujem, da je elaborat tako kvaliteten, da mu državni zbor lahko sledi. Ne le pri tej odločitvi, tudi pri naslednjih odločitvah se bomo večkrat srečali s pojmom, ki je v 13. členu zakona o lokalni samoupravi zajet. To je eden od pogojev, da imajo kraji zdravstveni dom. Osebno menim, da je to ena največjih napak, ki jih je zakon absorbiral. Predvsem zato, ker ne vem, kaj je bilo takrat, ko so ali smo sprejemali to odločitev, v glavah poslancev, da je pravzaprav v vsaki vasi kot potencialno možni občini pogoj zgraditi zdravstveni dom. Država se ta trenutek z zdravstvom ukvarja kot z najbolj akutnim problemom. Mi pa v pogojih za ustanovitev občine naprej določamo, da morajo občine imeti zdravstvene domove. Osebno se mi zdi to tako konfliktno in tako protislovno, da bi bilo potrebno v nadaljnjih odločanjih pri teh občinah to zahtevo enostavno prezreti. Občina Gorje, ker jo nekoliko bolje poznam oziroma to zahtevo po občini, naj povem, da z Bledom nima nič skupnega, razen cesto, ki povezuje oba kraja. Nikakor ne moremo govoriti o turizmu. Ko so se na Bledu šli turizem z raznimi šejki, z raznimi naftarji, plinarjami in drugimi, zelo pomembnimi, bom rekel, razvojno naravnanimi osebami, so se v Gorjah ubadali z industrijo, s posekom lesa, s popolnoma drugačno tematiko, kakor pa turizem, kakršnega koli so se že ob tistih sendvičih na Bledu šli. Zato je zahteva po ustanovitvi občine po eni strani upravičena, zelo upravičena. To bi dalo kraju poseben elan, po moji oceni tudi zelo uspešen elan. Zato se mi zdi zahteva smiselna, da jo podpremo. Toliko zaenkrat. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Vnučec, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Jaz sem že omenil v prvi razpravi, ko je bilo vprašanje o občini Gorje, da občina Gorje je to že bila do leta 1952, ko je bila reforma in ko so se potem ustanovile velike občine, kot jih vsi poznamo. Mislim, da tukaj argumenti vlade ne zdržijo in ne sledijoodločbi ustavnega sodišča, ki je jasno navedlo, da pač določene zadeve, ki so dosegljive prebivalcem nove občine Gorje v bližnjih krajih, ne morejo biti izločitveni kriteriji. Ravno tako tudi število prebivalcev izhaja najbrž iz leta 1991. Pravkar je bilonovo štetje in po tem novem štetju, po 11 letih je sigurno, da občina izpolnjuje ta kriterij. Mislim, da drugih takih kriterijev, ki jih ne bi izpolnjevali, ni. Po drugi strani, če se pa mogoče malo "pohecamo". Mislim, da edino midva s kolegom Vučkom najbolj poznava razmere na Bledu in v Gorjah in mislim, da ni takega primera, kjer bi bil tak konsenz, tako v bivši občini Bled, kot v Gorjah, da Gorje postanejo občina. Mogoče celo obratno, da je celo na Bledu še večja podpora novi občini Gorje. Zato mislim da tukaj moramo upoštevati voljo vseh prebivalcev zdajšnje občine in da ni razlogov, da ne bi Gorje bilo svoja občina. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Seveda smo to odločbo brali tako, kot je vsak želel oziroma brali smo predvsem tisto, kar je v kontekstu tistega, kar bi razpravljavec rad povedal. Zato bom jaz tudi s 15. strani odločbe prebral tole, kar so zapisali ustavni sodniki: "Nezadovoljstva z delom obstoječe občine, zgolj predvidevanja, da se bo predlagano območje v okviru nove občine hitreje gospodarsko razvijalo, ali demografske ogroženosti ni mogoče šteti za zadosten gospodarski razlog." Torej, če smo pošteni, potem smo na odboru dobili celotno gradivo, kot pomoč [[...]]
Gospod Lavrinc, samo trenutek. Spoštovane kolegice in kolegi!
Saj jih bom sam umiril, če ne bodo nehali, ker so blizu.
Po poslovniku ima vsak poslanec pravico razpravljati v miru. Moja dolžnost je, da le-tega zagotovim. Zato lepo prosim, izključimo mobilne naprave in če se pogovarjate res tako, da ne motite govorcev v dvorani. Hvala lepa. Gospod Lavrinc, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Še enkrat se bom vrnil tja, kjer sem pravzaprav začel. Gradivo, ki smo ga mi dobili od vladne službe oziroma od urada za lokalno samoupravo, nam je bilo v pomoč. To je prvo. Zato ne moremo govoriti o nekem uradnem predstavniku in tako naprej in je v tem delu zadeva zgrešena. To je bila pomoč za to, da ne bi vsak se trudil zdaj in luščil iz elaborata tisto, kar je, smo to dobili kot pomoč in na podlagi tega ali pa, bom rekel, ob soočenju tako elaborata kot tega, kar so izluščilitile, prihajali do zaključkov. Dejstvo je, da se na odboru ni vodila razprava o tistih stvareh, za katere smo mislili, da so korektno pripravljene; da je bila največkrat razprava samo takrat, ko je nekdo oporekal mnenju, ki smo ga imeli kot pomoč pri odločanju. Zato izpade potem to, kot da razlogov, bom rekel, proti ustanovitvi ni bilo utemeljenih, razlogi za utemeljitev pa so utemeljeni, ker se je seveda nekdo dvignil in je plediral za takšno rešitev, da se, denimo, ko govorimo o predlogu za ustanovitev občine Gorje, da se občina ustanovi. Treba je povedati, da je bilo tudi na odboru glede konkretnega primera povedano, da je to, kar je zdaj, neka gospodarska celota; da imamo v državi različne občine, navsezadnje imamo celo neke neustavne; da te obsegajo - poglejte, na primer, občino Kamnik, če jo dam za primer, obsega mesto z njegovo okolico in cel kup hribov tam okrog. Ampak pri nas je razlika v tem, da je treba vsakič, ko grem v razpravo v državni zbor in se pogovarjamo o teh zadevah, moram obljubiti Tuhinjcem, da ne bodo svoja občina, ker nimajo interesa in tudi mislijo, da je taka občina, kot je zdaj, dobra in boljša, kot bi bila, če bi imeli sami svojo. Pa imajo, recimo, 4.000, skoraj 5.000 prebivalcev. Tako je tu morda res malo premalo poudarjeno to, kaj je bilo tisto, kar nas je vodilo pri našem odločanju. Dejstvo pa je, gospe in gospodje, da če se prebere tisto, kar je bilo v elaboratih posebej predstavljeno, če se prebere tisto, kar smo imeli kot pomoč pri odločanju, potem je logičen zaključek zatiste, ki smo se pač tako odločili, kot smo se, da smo pripravili takšen predlog sklepa. Poleg tega je treba povedati, da ustavno sodišče ni reklo, da sedaj vsaka stvar - torej, da je treba ustvariti mozaik, celotno sliko, ne samo bezati zdaj izjemnost, ne vem, na enem področju, ne pa drugem; to je vse skupaj v neki korelaciji. Odločitev na odboru, večinska odločitev je bila, da občina Gorje ne izpolnjuje oziroma ne utemeljuje dovolj izjemnosti, zaradi katere bi jo pripustili, da tako rečem oziroma ti predlagatelji, zaradi katerega bi jo pripustili k temu, da postanejo sami svoja občina. Toliko sem bil dolžan povedati tudi zaradi tega, ker sem danes celo neko kritiko na račun dela odbora slišal, da včasih sprejemamo čudne sklepe in da ni mogoče povezati odločitve odbora in tistega, kar se je tam pravzaprav razpravljalo. Povedal je pa to kolega Barovič, ki ga ta trenutek ni tukaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Podobnik, izvolite, replika.
Hvala lepa. Zdaj je občina Gorje pač prva. Zdaj trasiramo način naše komunikacije pri tem vprašanju. Kolega Lavrinc je tukaj na nek način v neprijetnem položaju. Jaz se strinjam. Je v neprijetnem položaju, ker mora kot predstavnik odbora odgovarjati na vprašanja, ki pa so legitimna vprašanja. Jaz se strinjam, kolega Lavrinc, in tu je odločba ustavnega sodišča jasna. Nezadovoljstvo s funkcioniranjem sedanje občine ne more biti ključni argument, da ti predlagaš ustanovitev nove občine. In se strinjam, da je treba imeti celotno sliko. Pri občini Gorje lahko ugotovimo, da glede na odločbo ustavnega sodišča in še posebej točko 24, ki govori o zdravstvenem domu, zdravstveni dejavnosti, so izpolnjeni pogoji iz 13. člena. Torej gremo na 13.a člen. Imamo občino, ki vsebuje 2 tisoč 900 prebivalcev. Naša naloga je, da pozorno proučimo možne izjeme. Na treh področjih so lahko, zgodovinski, geografski in gospodarski. Prva napaka, ki se vam je zgodila, jaz ne trdim, da hote, pozabili ste našteti in v obrazložitvi napisati zgodovinske razloge, ki so močan argument. Lahko vam jih preberem. Ni samo argument, kot ga navaja tukaj kolega Vnučec, da je bila občina do leta 1945, ampak prvi stavek. Območje Gorje je svojo prvo občino ustanovilo še v okviru avstroogrske monarhije v letih 1849, 1850. Po obsegu je bila takrat 101. večjih občin. In nato zelo pozorno, detajljno opisuje zgodovinske razloge delovanja takratne občine. To je argument, da proučimo zgodovinski argument kot možno izjemo. To je prvo. Drugo vprašanje. To je vprašanje gospodarskih argumentov. To je stvar ocene. Toda kolega Lavrinc, argument, da gre za drobitev razvojnih potencialov na majhnem prostoru, je nelogičen argument in je nepošten. Tega v elaboratu ni. To ni res. V obrazložitvi ne smemo pisati stvari, ki ne držijo.Strinjam pa se, da pri vprašanju geografskega argumenta so pa stvari zelo odprte. In tukaj se moramo pač prepričati. Vsekakor sta pa dva argumenta, pri katerih tehtamo: zgodovinski razlog in gospodarski. Jaz ocenjujem, da imata tako težo, da lahko z mirno vestjo odobrimo referendumsko območje Gorje. Problem je v tem, da moram dobiti utemeljen odgovor. Če ne bom dobil odgovora, bo nenavadno. Ne more se nam zgoditi, da bomo postavljali vprašanja, ki so v postopku pomembna, na njih pa ne bomo dobili odgovora in kar glasovali. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, izvolite.
Ja, kolega Podobnik, jaz bom majčkeno nesramen, ampak bom spomnil na sejo našega odbora. Ko ste predlagali, zato da se sami prepričate, ko ste prišli na sejo odbora, pavzo, sem jo tudi odobril, prav zato, da se lahko prepričate. Ko smo sejo nadaljevali, vas ni bilo. Ne govorim zdaj točno o tej točki. Ampak vas sploh ni bilo, da bi pojasnili zakaj je bila pavza potrebna, zakaj je bila koristna in tako naprej. Vemo pa pri kateri točki smo takrat bili. To je prvo. Drugo. To je zdaj stvar vaše ocene, ali je drobljenje teh gospodarskih potencialov lahko razvojni impulz ali pa je lahko razvojna cokla. Jaz bom rekel, da kompatibilnost tiste krajine, produkta, ki ga tisti kraji naredijo, je po mojem kvečjemu, če govorimo o gospodarskem razvoju lahko impulz. Razen, če se vse stvari atomizirajo in drug drugemu prodajamo. Naredimo velik promet, v tem primeru je pa to lahko tudi en razvojni impulz. Jaz sam, bom rekel, sem poklonil vero, da je treba tako, kot je zapisalo ustavno sodišče, v celoti gledati, ne samo vzeti en delček in se pogovarjati o izjemnosti tam, ampak v celoti gledati. Torej, ali ta izjemnost, ki jo nekdo ponuja, "prevaga" vse ostale razloge oziroma vse ostale pogoje za ustanovitev občine. To je bil moj motiv, da sem se odločil tako, kot sem se odločil.
Hvala lepa. Replika, gospod Podobnik. Izvolite.
Hvala za besedo. Jaz nisem član vašega odbora, ki je zelo obremenjen. Ko sem enkrat nadomeščal kolega, sem jaz predlagal, da smo imeli, mislim, da eno uro in pol pavze. Ko sem prišel na nadaljevanje, smo bili nesklepčni. Žal v naslednjem tednu sem bil kot vodja skupine prijateljstva z Rusijo na obisku v Moskvi in se nisem mogel udeležiti seje vašega odbora. To zame ni argument, da pobijate moja vprašanja, da nisem bil na seji odbora kot nečlan odbora. Ste pa v drugem delu replike vstopili v vsebinski dialog, kaj pomeni gospodarski razlog kot izjema. Če bi prebrali razdelek 3.4.10 Gostinstvo, turizem, bi ravno tu ugotovili, da je tu argument za plus, ne za minus. Namreč, to je razprava, ki jo moramo opraviti tukaj najverjetneje, ne vem, kje drugje. Tukaj točno piše, katere možnosti so vse na območju turizma, ki sedaj na tem območju ne funkcionirajo. Njihov argument je, da bo samostojna občina pomenila impulz za razvoj turizma, in to je utemeljeno. Zato menim, da je ta ocena, ki je napisana v obrazložitvi, da gre za drobitev razvojnih potencialov na majhnem prostoru, neresnična in je v nasprotju z elaboratom. Zato nima mesta v obrazložitvi, ker ne drži. Predvsem pa prosim, da se dopolni in se napiše, da predlagatelj poleg geografskih in gospodarskih izrecno omenja tudi zgodovinske argumente kot izjemo, in prične s tem in ima dobre argumente za to.
Hvala lepa. Replika, gospod Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Rad bi eno stvar na splošno rekel, dve pa konkretno, tudi kot drugačno mnenje ali pa polemiko s kolegom Podobnikom. Na splošno je tole: kar mene zadeva, kjer se ne oglašam, pomeni, da z argumenti, ki jih je oblikoval odbor v svojem poročilu, soglašam. To poudarjam iz tega razloga, ker se bo lahko razvila diskusija, da državni zbor ni razpravljal o argumentih. Državni zbor bo, kar mene zadeva, razpravljal in vrednotil argumente, tudi če posebej ne bodo navedeni, ker so navedeni in ker smo o njih razpravljali v matičnem delovnem telesu. Me pa ne moti, da lahko kdo misli kaj drugega in seveda potem o tem razpravljamo. Kar pa zadeva drugo, tu pa je nekaj polemike s kolegom Podobnikom. Rad bi rekel dvoje. Mi smo dolžni oblikovati stališča do vseh elementov, ki so pomembni za oblikovanje občine, vrednostno sodbo, kolega Podobnik, imamo pa lahko različno. In, recimo, ti osebno misliš, da je veliko razlogov za to, da se upošteva kriterij gospodarske samostojnosti, jaz lahko rečem, da je argument, da na malem teritoriju, ne glede na to, da gre nekje bolj za stacionarni turizem, nekje drugjelahko bolj za kmečki turizem, nekje za planinski turizem, da je kljub temu bolje to komplementarno skupaj obravnavati, kot pa deliti. In tu imava različno vrednostno sodbo, oba sva se pa do problema opredelila. Zato dajmo razumeti, da bomo lahko tudi glede kakšnih vprašanj imeli različne vsebinske poglede in se bomo potem odločali, da pa ni treba, da vsak vse, bi rekel, tu povemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem ob točki I/1 - predlog za ustanovitev občine Gorje. Prehajamo na glasovanje v okviru sklepa A, in sicer, najprej dajem na glasovanje točko I/1 - predlog za ustanovitev občine Gorje, seveda v okviru besedila, kot ga predlaga matično delovno telo, to je ugotovitve, da niso izpolnjeni z zakonom in ustavo določeni pogoji. Imamo dva predloga za obrazložitev glasu, najprej gospod Podobnik, potem gospod Vnučec. Gospod Lavrinc, tudi vi ste želeli? Se opravičujem, gospod Podobnik, izvolite, obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Ne bom podprl predloga matičnega delovnega telesa, da predlog za ustanovitev občine Gorje ne izpolnjuje, kot je zapisano v sklepu - samo trenutek - no, da ne izpolnjuje, da "iz ponovno proučenega elaborata ni mogoče ugotoviti utemeljitve izjemnosti, zaradi katere bi bilo mogoče upravičeno odstopiti od pogoja števila prebivalcev. Jaz te ugotovitve in tega sklepa odbora za notranjo politiko ne bom podprl. Ne bom ga podprl iz več razlogov. Prvi razlog je ta, ker je odbor prezrl zakonsko določbo 13.a člena, da je možna izjema tudi zgodovinski razlog in je sploh ni napisal v obrazložitev. To je zame pomembna procesna napaka.
Lepo prosim za mir v dvorani. Hvala lepa.
To je prvi razlog in argument. In tudi ugotavljam, da na to svoje opozorilo sploh nisem dobil merodajnega odgovora. Drugič, ne bom podprl zato, ker ocenjujem, da je odbor za notranjo politiko in pravosodje napačno interpretiral določbo in argumente predlagateljev v elaboratu, ko govorijo o področju gostinstva in turizma. To področje je pa pomembno zaradi drugega argumenta kot izjeme, to je pa gospodarski argument. Argument, da gre za drobitev razvojnih potencialov na majhnem prostoru in tako naprej, je v nasprotju z argumenti predlagateljev. To sta dva argumenta, na podlagi katerih sam ne bom podprl te odločitve. Menim, da bi imel državni zbor drugo možnost, da bi ugotovil, da so tako zgodovinski kot gospodarski razlogi kot izjeme take narave, da bi lahko izglasoval referendumsko območje Gorje. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu. O čem glasujemo, bom še enkrat podala pojasnilo po obrazložitvah glasu. Kar nekaj glasov je že tu bilo glede vprašanja, kako in o čem odločamo. Preden bomo prešli, bom še enkrat pojasnila. Obrazložitev glasu, gospod Vnučec, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Mislim, da smo zdaj v eni čudni situaciji, da tisti, ki smo za, moramo glasovati proti, tisti, ki so pa proti, morajo pa glasovati za. Jaz razumem proceduralni sklep, ki smo ga izglasovali od gospoda Podobnika, da bomo v vsakem primeru v pozitivni smeri. In če v pozitivni smeri razmišljamo, potem bi bilo prav, da glasujemo v pozitivni smeri na ta način, da glasujemo, da smo za ali proti občini. Ne pa, da obratno zdaj glasujemo. In o tem je zmeda. Mislim, da sklepi odbora zdaj niso relevantni, ampak bi morali drugače glasovati. Če ne bo drugih predlogov, bomo v imenu poslanske skupine predlagali odmor, da se predlagajo nasprotni sklepi.
Hvala lepa. Dovolite, nekaj pozornosti. Splošno razpravo smo zaključili, smo v fazi obrazložitve glasu. Dovolite, da še enkrat pojasnim. Matično delovno telo na strani 18 svojega poročila predlaga, da državni zbor ugotovi, da z ustavo in zakonom določenih pogojev za ustanovitev občin oziroma za spremembo njihovih območij ne izpolnjujejo naslednji predlogi in potem gremo po vrsti. Zdaj smo opravili razpravo o predlogu I/1, to je o predlogu občine Bled o predlogu za ustanovitev občine Gorje. Kdor podpira predlog matičnega delovnega telesa, torej ugotovitev, da ne izpolnjuje pogojev, glasuje za. Kdor ne podpira predloga matičnega delovnega telesa, glasuje proti. Upam, da je jasno. Tako bomo ravnali. Enakkoncept bo veljal ob vsaki razpravi ob odločanju po vsakem posebnem predlogu občine. Matično delovno telo za vse predlaga državnemu zboru, da ugotovi, da niso izpolnjeni pogoji. Gospod Potrč, obrazložitev glasu. Izvolite.
Gospa podpredsednica, jaz soglašam z vami. Da ne bi bilo nesporazuma, bi svetoval, če lahko, da bi vsakokrat, ko bomo glasovali, prebrali in da bi rekla: "Predlagam, da glasujemo o sklepu, da predlog za ustanovitev občine Gorje ne izpolnjuje z ustavo in z zakonom določenih pogojev. O tem predlogu glasujmo!" Da bi bilo pri vsakem to jasno. Če pa se zdi to komu preveč, ker vidim, da nekateri zavijate oči, pa se bojim, da bodo kasneje nesporazumi. Hvala.
Hvala. Saj tisti, ki ste bili pozorni, najmanj parkrat sem to že navajala. Ampak res, da bi bile stvari jasne, bom ravnala tako. Ker nihče več ne želi obrazložiti svojega glasu, prehajamo na glasovanje o predlogu matičnega delovnega telesa državnemu zboru, da ugotovimo, da ne izpolnjuje z ustavo in zakonov določenih pogojev predlog za ustanovitev občine Gorje. O tem glasujmo! Glasujmo! Navzočih nas je 69. Za je glasovalo 39, proti 29. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je predlog matičnega delovnega telesa sprejet. Zdaj prehajamo na razpravo in odločanje o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, da ugotovimo, da z zakonom in ustavo določenih pogojev ne izpolnjuje predlog za ustanovitev občine Bizeljsko, ki je naveden pod I/4. O tem predlogu odpiram razpravo in tudi potem bomo odločali o tem predlogu matičnega delovnega telesa. O Dobovi bomo razpravo in odločanje opravili potem. Odpiram razpravo o tem predlogu matičnega delovnega telesa. Želi kdo razpravljati? Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Samo na kratko o tem predlogu. To, kar je bilo prej poudarjeno, da so vsi sklepi napisani v negativni obliki, to je simptomatično. Vsi sklepi, vsa usmeritev, vsa energija, vsi argumenti v tekstih so usmerjeni v to, da se poiščejo razlogi, dareferendumska območja ne izpolnjujejo pogojev. To je prvič na ta način. Do sedaj smo iskali pozitivno možnost, tokrat je pa vse negativno zapisano. Zato tudi imamo te paradokse, to dvojno zanko, da tisti, ki je proti, mora glasovati za in podobno. Občina oziroma referendumsko območje Bizeljsko. Na tem mestu je potrebno spomniti na nenavadnost, da smo pred dvema mesecema in pol, ko smo se prvič odločali, doživeli to, da je enkrat državni zbor ugotovil, da so zakonski pogoji za ustanovitev občine Bizeljsko in ključni element je bil obmejnost. Čez nekaj ur pa se je ta legitimna in legalna odločitev državnega zbora in njegove večine spremenila v negativno in ni razpisa referendumskega območja. To ni bilo v čast državnemu zboru. Bizeljsko ima 1874 prebivalcev. V odločbi ustavnega sodišča tudi piše, da se je tukaj vladi najverjetneje nehote prikradla zmota, ko je omenila, da ni zdravstvenega varstva na tem območju. Kasneje se je ugotovilo, da je na področju tega referendumskega območja zdravstvena postaja in tako naprej. Moram priznati, da se mi zdi nenavadno, da bomo v obrazložitev kot argument tudi zapisali, da je elaborat skromen in da obsega samo 4 strani. Kolegice in kolegi! Dolžina elaborata ni noben kriterij, ampak argumenti. Lepo vas prosim! Ne se smešiti in umaknite ta nenavaden stavek, ki ste ga zapisali. To ni ustavna kategorija. Dolžina elaborata ni ustavna kategorija. Lepo prosim, da se to umakne iz te obrazložitve. In ne nazadnje, če ste pozorno prebrali, ključno pri Bizeljskem je argument obmejnosti. Jaz sem že v imenu poslanske skupine povedal, da je ustavno sodišče poskušalo interpretirati, kaj je obmejnost. Po našem mnenju je ustavno sodišče zelo ozko interpretiralo argument obmejnosti in ni sledilo intenci zakonodajalca. Ko je govorilo o obmejnosti, to je točka 27, pravi takole: "Ki so zaradi naravnih - gore ali umetnih ovir - državna meja, praktično odrezane od drugih območij občin, v katerih se sedaj nahajajo." Intenca zakonodajalca ni bila to. Tukaj sem prepričan, da tudi argument vlade v prejšnji rundi, ko je rekla, da je 2/3 občin obmejnih, da to sploh ne more biti argument. Ni res. Naša danost je naša velikost. Meja nas določa. Kriterij obmejnosti je, da imajo teritoriji ob meji posebne pogoje za življenje. V tem 4 strani dolgem elaboratu in dopolnitvi le-tega je tudi zapisano, na kakšen način krajevna skupnost Bizeljsko, ki je zaokrožena naravna celota, če ste šli gledat zemljevid, je zaokrožena naravna celota, sodeluje s sosednjimi občinami na Hrvaškem. To je dodatni argument za kriterij obmejnosti. Praviloma imajo občine v obmejnem pasu težavo z infrastrukturo in z razvojem in je lahko ustanovitev občine dodatna stimulacija za razvoj. To je bila intencija zakonodajalca, ko je omenjal kriterij obmejnosti. V nacionalnem interesu je, če zakonodajalec tako odloči, da upošteva tako razlago kriterija obmejnosti, ne pa zgolj razlago, ko pravi, da državna meja postane umetna ovira in s tem se del občine praktično odreže od drugih območij občin, v katerih se zdaj nahajajo. Če bi veljala vsa interpretacija, potem mislim, da ne bi bilo nobene slovenske občine, morda Osilnica, ki bi izpoljnevala ta kriterij. Ocenjujem, da je potrebno, da popravimo obrazložitev in napačne stavke umaknemo iz obrazložitve, ker bodo lahko postali sestavni del novih postopkov na ustavnem sodišču ali na kakšnem drugem organu. Iz spoštovanja do dela državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Gospod Podobnik, prav nevoščljiv sem vam. Zdajle sva v vlogi - vi branite onega gor, jaz branim pa tistega tam spodaj in sem v bistvu v vlogi hudičevega zagovornika. Kako luštno je rož'ce sadit takrat, ko človek nekaj lahko tudi populistično, povsem legitimno, ne bom nič rekel, za nekaj pledira. Glejte, zakaj je sploh zakonodajalec zapisal 5.000 prebivalcev - ne zato, ker se nam je tam tehtnica nekam prevesila, ampak zaradi tega, ker smo ocenili, da le tako velika skupnost, po želji seveda večja, izjemoma pa manjša, lahko opravlja naloge, ki jih zakon o lokalni samoupravi zapisuje v 21. členu. Zato smo se odločili, ker nekje je pa pač treba mejo postaviti za tisto. In ne držimo se kot pijanec plota, nikoli, pri nobenih stvareh se nismo držali kot pijanec plota, samo te številke. To je prvo. Drugo, glede tega, kaj je treba izluščiti kot izjemnost. Tu bi rekel, imava midva precej različne poglede. Jaz mislim, da se ne morete obesiti samo na eno točko, tako kot ste, recimo, poskušali tudi že ob prejšnji točki, samo na ta delček - tu gre za obmejnost. Ja, seveda gre za obmejnost, ampak povejte mi, kaj bo slabše delovalo, torej kaj bo slabše vplivalo ali pa boljše, kaj bo vplivalo. Denimo, če ustanovimo občino Bizeljsko, kaj bodo več imeli od te obmejnosti. Nič več ne bodo imeli in nič manjne bodo imeli. In zakaj je zapisano, da je tu samo štiri strani elaborata - zato, ker je to pač nekdo tam povedal. Ko se piše poročilo, se ne sme izmišljevati, da smo se, ne vem, pol ure ali pa tri ure tepli tam in borili za svoja mnenja. Ne, to je bilo omenjeno in to stoji notri. Ne moremo zapisati zdaj, torej lahko bi, če bi želeli, da so te obrazložitve bolj bogate, bi bilo lahko to preprosto prepisano, seveda gradivo bi bilo potem še bolj obsežno, prepisano vse, kar smo imeli na voljo takrat, ko smo seodločali. Tu sem res v neki nehvaležni vlogi, še posebej zato, ker so tam moji prijatelji na Bizeljskem, pa še prijatelji mojih prijateljev, in je to hudič. Ampak dejansko, gospod Podobnik, govorimo o delčku naše lepe Slovenije, ki po mnenju, in tudi po tistem, ko smo prebrali obrazložitve in poslušali take in drugačne, ne izpolnjuje pogojev, da bi zaživel neko življenje lokalne skupnosti. In mu tudi ta obmejnost ne pomaga pri tem, da bi ga obravnavali kot izjemoma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Podobnik. Izvolite.
Hvala lepa. Kratka replika kolegu Lavrincu. Ne gre za prijateljstvo, ampak gre za nalogo zakonodajnega telesa, ki mora opraviti svojo nalogo v skladu z zakonom in odločbo ustavnega sodišča. Drugič, kriterij 5 tisoč, kot pravi odločba ustavnega sodišča in tukaj v celoti sledi odločbam prejšnjih sklicev ustavnega sodišča, ni absoluten kriterij. Zato imamo 13. b člen oziroma a. člen, kjer gremo na izjeme. Zakaj sem omenil dolžino elaborata? Zato, ker se je to zapisalo v tisti obrazložitvi, na koncu katere piše, da zato odbor predlaga državnemu zboru, da predlog za ustanovitev občine Bizeljsko ne izpolnjuje z ustavo in zakonom določenih pogojev za ustanovitev občine. Argumentacija, dolžina elaborata ne sme pisati notri. To je sestavni del obrazložitve. Ustavno sodišče je reklo, da je potrebno prepričljivo argumentirati neko odločitev. Samo še vprašanje glede obmejnosti oziroma izjem. Če si boste pogledali odločbo ustavnega sodišča, to je številka 38, eno najdaljših,ki se dotika občin Bizeljsko in Dobova. Ustavno sodišče pravi, ko ocenjuje gradivo predlagatelja, nič ne govori, da je samo 4 strani ali da je kratek elaborat. A veste kaj pravi? Med njimi izstopa predvsem obmejni razlog ki je v obeh predlogih podrobneje obrazložen. To pravi ustavno sodišče. Ne pa, da je nepopolno obrazloženo oziroma je samo na 4-ih straneh. Prav tako pravi ustavno sodišče. V primeru ustanovitve občine Bizeljsko posebej izstopa še geografski razlog, dislociranost od centra sedanje občine in specifičnost gospodarskega razvoja, vinogradništvo in z njim povezan turizem. To pravi odločba ustavnega sodišča. Na to mi odgovorite.
Hvala lepa. Lavrinc, izvolite.
Se bom potrudil ja. Se bom potrudil. Se opravičujem, predsedujoča. Glede moje opombe, glede prijateljev, sem menil samo v tistem delu, ker sva zdaj v vlogah, nekdo, ki zagovarja, in drugi, ki je proti temu. In sem povedal, da je seveda moja vloga precej težja. Najprej, poglejte, zdaj ste se obesili, recimo, primer če dam, specifičnost gospodarskega razvoja, potem pa imamo v oklepaju, vinogradništvo in z njim povezan turizem. Povejte mi, kje v tistih krajih tam ni vinogradništva in ni turizma. Torej, zdaj moram jaz to za sveto vzeti, ker so tukaj ustavni sodniki zapisali v obrazložitvi, zakaj recimo to izpostavljajo, kaj je treba posebej povedati. Ne, jaz tega ne vzamem za sveto, me tudi nihče v to ne sili, navsezadnje je ustavno sodišče negativni zakonodajalec, tako smo vedno pojmovali, zato menim, da je to, kar je tukaj zapisano, dovolj. Izmišljevati si, pa služba, ki je pripravila tisto, kar je zapis, to morate vendar pogledati, to je poročilo o tem, kaj se je tam dogajalo, uvodoma je pa napisano, da je bilo pripravljeno za vsakega poslanca pravzaprav gradivo, ki ga je pripravil vladni urad za lokalno samoupravo in da bi je bilo to dovolj za odločitev. In pustimo 4 strani.
Hvala lepa. Dve repliki. Najprej gospod Sok, potem gospod Podobnik. Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Jaz osebno mislim, da je povsem iracionalno tukaj razpravljati o kakršnihkoli argumentih za ustanovitev občine, ker bodo z istimi besedami, ki smo jih tu že večkrat slišali, vsi ti argumenti tudi zavrnjeni. Če pogledam ta izpis glasovanja o prvem predlogu za občino Gorje, tukaj je jasno, da so poslanci LDS-a, Združene liste in pa DeSusa glasovali proti ustanovitvi občine. Sam gledam pač na ta problem iz političnegazornega kota. To so pravzaprav stranke, ki so naslednice tiste zveličavne partije, ki je te občine ukinila in torej ne bodo priznali in nikakor ne želijo, da bi jim ponovno vrnili to pravico, ki so jo nekoč imeli. Torej, zadeva je čisto politične narave, ne pa seveda neke strokovne, zgodovinske, obmejne ali pa nekih drugih kriterijev. Tako jaz ne vidim smisla, da o teh zadevah tako na široko razpravljamo, kajti tukaj so pravzaprav že vsi prepričani, kako bodo glasovali in je vsaka razprava povsem nelogična. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika gospod Podobnik, izvolite.
Hvala lepa. Jaz kot poslanec ne pristanem na to, da bi pristal na tezo, da so vsi prepričani, kako bodo glasovali. Ne pristajam na to tezo. Poslanci se moramo boriti z argumenti. Mene spominja ta razprava na neko primero, ki ni najboljša, je pa lahko silno pomenjljiva. Ko glasujemo o novem mandatu poslanca, kdo bi imel korajžo, ki ima vse pogoje, da je poslanec, da bi glasoval proti. Če nimate argumentov za to, da zavrnete izjeme, ki jih ustavno sodišče prek zakonodaje predlaga, da jih resno obravnava, potem morate glasovati za ali pa se vzdržati glasovanja. To je korektnost poslanske odločitve. Kolega Lavrinc, točno, ne gre za to, da en argument vzameš za svetega, ravno to pravi ustavno sodišče, da je treba gledati kot celoto. Vam bom argumentiral občino Bizeljsko. Poglejte točko 27. Predlagatelj mora utemeljiti njihovo izjemnost, zaradi katere bi bilo upravičeno odstopiti od pogoja števila prebivalcev. Obmejnost, geografska pogojenost, zgodovinskost same po sebi ne opravičujejo uporabe izjeme. Iz teh okoliščin mora utemeljeno priti zaključek o posebnosti takega območja v kulturnem, geografskem in socialnem pogledu, kar izraža tudi značilnosti zgodovinskega razvoja območja. Na podlagi odločbe ustavnega sodišča, ko omenja obmejni razlog, geografski razlog in gospodarski razvoj lahko utemeljeno ocenjujemo, da to pomeni za to referendumsko območje, da to vpliva na njihovo posebnost tako v kulturnem, geografskem in socialnem pogledu. So neka celota, ki dihajo kot občina. Kot celota teh izjem nam daje argumente, da podpremo to. Dali ste mi argument, da nasprotujem vaši razlagi, da bi se obesil samo na en argument. Kot celota, tu so trije, nam dajejo razloge, da glasujemo za, za referendumsko območje Bizeljsko. Hvala.
Hvala lepa. Replika gospod Lavrinc. Izvolite.
Bom zelo kratek, ne se bati, kolegice in kolegi. Poglejte. Ni se mogoče izogniti, gospod Podobnik, na nek način tudi arbitrarnosti, vsak po svojih zmožnostih. Tukaj imamo, recimo, predstavljene neke zadeve. In jaz jih zdaj tehtam. Ali so ti razlogi, ki mi jih ponujajo, takšni, da bom naredili izjemo. Bom subjektiven. Moje vedenje, moje znanje o tem, kar je tukaj predlaganega, moje vedenje o tistem, kar so nam pripravili na uradu za lokalno samoupravo, me prepričuje o nasprotnem in bom arbitraren. Ampak na koncu se je pač treba odločiti in to se odloča tako, da se glasuje. Žal. In nima to z nobeno partijo zveze, pa tudi s Titom ne, tako da potolažim še Soka.
Hvala lepa. Gospod Cukjati, izvolite.
V nekaterih stvareh mi ta razprava oziroma argumentiranje gospoda Lavrinca ni všeč. Namreč arbitrarnost je že res, imamo pravico do nje, ampak ustavno sodišče nam je prav to očitalo, da smo neargumentirano arbitrirali. Predlagana argumentacija, zakaj ponovno zavrniti Bizeljsko, se mi zdi malo smešna. Ponovno bi omenil, čeprav gospod Lavrinc morda ne želi, te štiri strani bi ponovno omenil. Namreč, to zagotovo ne more biti razlog. Če bi bil razlog, potem sprašujem vlado, predstavnika vlade ali pa odbor, predsednika odbora, ali je bil predlagatelj pozvan, da dopolni svojo vlogo, kajti nikjer ne piše, da mora imeti vloga obrazložitev, daljšo od štirih strani. Jaz bi vprašal, kdaj je bil predlagatelj za Bizeljsko pozvan, da dopolni to vlogo. Če je ni dopolnil, potem se bomo pogovarjali drugače. Če pa ni bil pozvan, potem pa verjetno to ne more biti razlog.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, izvolite.
Hvala lepa. Jaz sem rekel, da zato [[...]]Poglejte, te štiri strani so tu omenjene v poročilu. In piše, dajte prebrati, piše, da je predstavnica, saj to je narobe napisano, ker ni bila v vlogi predstavnice vlade, ampak je pojasnjevala gradivo, ki ga je urad pripravil, da ima celotni elaborat le štiri strani. Tako je pač rekla. Zato se je to zapisalo. Zato sem prosil, da se na to ne obesite. Poglejte mi smo imeli tudi primer, ko je bil elaborat, debel, res debel. Elaborat je stal, mislim, da so takrat, rekli 300.000 ali 600.000 tolarjev, da ga je delal bivši minister za lokalno samoupravo, pa smo se enako odločili. Kljub bogatemu elaboratu je bil sklep ali zaključek in odločitev je bila popolnoma identična. Tako tukaj to ne vpliva na to. Lepo vas prosim! Zato sem rekel, da se zdaj ne obesiti na te štiri strani. Nihče, sem prepričan, ko se je odločal, če je malo resno o teh stvareh bral in študiral, sepoglabljal ali pa poskušal na nek način zadostiti zahtevam iz ustavne odločbe, se ni obesil na to, da je elaborat dolg samo štiri strani. Navsezadnje imamo lahko disertacije, ki so ne vem koliko dolge, pa so bolj malo vredne. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. V primeru občine Bizeljsko bi se oglasil na neki načelni ravni, čeprav se strinjam s kolegom Sokom, da je razprava in celotno odločanje popolnoma podvrženo političnemu razsojanju oziroma politični odločitvi teh strank, ki sedijo tu, pač teh vladnih strank, ki so sprejele trden sklep, da v Sloveniji morajo ostati območja, ki bodo večno nerazvita, ki ne smejo imeti instrumentov, da bi lahko hitreje odločala o svoji usodi. In eden takih primerov je seveda občina Bizeljsko. Mi vemo in imamo številne primere, da so primerjalne občine v preteklih štirih, osmih letih naredile ogromen korak iz nerazvitosti, da so izboljšale svojo infrastrukturo, da so svojim prebivalcem nekako omogočile neke primerjalne možnosti razvoja; da se v te občine seli obrt, industrija in tako naprej, kajti ljudje so začutili, da lahko sami vplivajo na delček svoje usode. In teh številnih poučnih, izredno uspešnih primerov je po Sloveniji mnogo. In to popolnoma primerjalnih občin z Bizeljskim, ki niso obmejne občine. Vendar občina Bizeljsko, Bizeljsko samo po sebi kot pojem je v Sloveniji pojem nerazvitosti. V enakem položaju so iz tega segmenta občina Planina pri Sevnici, z istega območja Kozjanskega. Z istega območja, območja nerazvitosti, sta še dve občini, ki ju je žal ustavno sodišče prezrlo in ju po mojem mnenju na nek čuden način izpustilo - občina Poljčane, predlagana občina Poljčane, in predlagana občina Makole, obe z roba Haloz, Kozjanskega, zapuščeneDravinjske doline. Ne more me nihče prepričati, da predlagana občina Poljčane ne izpolnjuje vseh kriterijev, če je pa bila v času nekdanje oblasti okraj, okraj je bil po vojni dolga leta. In zdaj predstavniki istih strank, nasledniki istih strank, trdite,da te občine nimajo pogojev, da bi bile občine. Takrat ste jih pa povišali v okraje, seveda so imele neko posebno funkcijo - občina Poljčane je bila po represiji in zaporih zloglasen okraj v tistih časih. A vendar, če je neke stvari izpolnjevala, jih morate priznati tudi danes. Vendar jemljete v isti kontekst vse občine, Bizeljsko, Planina pri Sevnici, Poljčane in Makole. Očitno na tej strani želite, da v Sloveniji ostanejo območja in rezervati, od koder boste lahko vedno črpali poceni delovno silo, pokorno in ponižno, delovno, od koder boste lahko dobili ponižne gospodinjske pomočnice, ki zaradi nerazvitosti domačega kraja ne bodo imele možnosti, da bi kljub svojim sposobnostim prišle na neko primerjalno delovno mesto. Protestiram proti tem kriterijem. Čudi me tudi, da je ustavno sodišče tokrat kljub predhodnim odločbam ustavnega sodišča, da morajo imeti vsi enake primerjalne pravice, ovrglo to možnost za številne občine, tudi za te občine in Poljčane, recimo Poljčane, razlog, da bi ostanek občine, v kateri je 30 tisoč prebivalcev, ostala premajhna, absolutno ne drži. In po drugi strani, gospodje, slovenska javnost bo spoznala dvoličnost, dvojno moralo na teh primerih. In to je vaša politična škoda. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovani kolegi poslanci, gospod Jerovšek, velikokrat v svoji razpravi seveda gre iz obsegov dovoljenih razprav. Trije ste dvignili roko za repliko. Lepo prosim, da v delu, kjer so bile navedbe, ki ne pripomorejo k naši argumentirani razpravi, k argumentom za odločitev ob predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, da se vendarle vzdržite tovrstnih replik. Kdo prosim vztraja pri repliki, ki bi imela vsebinski smisel in bi pripomogla v odločanju? Najlepša hvala. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo ob točki I/4. Razprava bo posebej o Dobovi, zdaj samo o Bizeljskem. Prehajamo torej na glasovanje o predlogu matičnega delovnega telesa, ki predlaga sklep, da državni zbor ugotavlja, da z ustavo in zakonom določenih pogojev za ustanovitev občine oziroma za spremembo njihovih območij ne izpolnjuje predlog za ustanovitev občine Bizeljsko. O tem predlogu matičnega delovnega telesa bomo glasovali. Glasujemo. Navzočih nas je 70. Za je glasovalo 39, proti 28. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa dobil podporo. Prehajamo na razpravo in odločanje o predlogu sklepa z isto vsebino, da se res ne ponavljam preveč, ker smo v fazi razprave, o predlogu za ustanovitev občine Dobova, ki se ravno tako nahaja v drugem delu pod I/4. Odpiram razpravo. Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala lepa. Ko sem proučil vse elaborate in tudi gradivo ustavnega sodišča, ocenjujem, da je primer Dobove eden od tistih, ki izpolnjuje resnično vse pogoje, da ustanovimo referendumsko območje Dobova. Dobova ima 2876 prebivalcev, ustavno sodišče torej samo ugotavlja, da zaradi relativnosti števila 5.000 gremo v iskanje utemeljenih razlogov za izjemo. Kot ustavno sodišče ugotavlja tudi predlagatelj, bo preostali del sedanje občine Brežice izpolnjeval vse pogoje, da bo še naprej lahko funkcioniral kot občina. V utemeljitvi sklepa so ponovno formulacije, ki ne sodijo v te formulacije in so žaljive do predlagateljev. Piše "štiri leta star elaborat, s katerim predlagatelj utemeljuje razloge za ustanovitev občine ocenjujemo kot nezadostno argumentiran". Pred seboj imam elaborat. Elaborat je naredila strokovna skupina, v kateri je sodelovalo, mislim, da osem predstavnikov. Elaborat je eden najboljših elaboratov, ki smo jih dobili v državni zbor. Literatura in viri, 20 knjig oziroma 20 virov. Pa ne samo to. Predlagatelji zelo korektno zapišejo, ker se bistveno niso spremenili pogoji, navedeni v elaboratu, ki ga je naša krajevna skupnost izdelala v letu 1997, novega elaborata nismo izdelali. Prosimo vas, da zato upoštevate navedbe iz prej omenjenega in priloženega elaborata. Korektno stališče predlagateljev in milo rečeno, nekorektno stališče nas, da zapišemo štiri leta star elaborat. To je pejorativno, to je mišljeno negativno. Absolutno nekorektno do predlagatelja. Absolutno nekorektno do predlagatelja. Zelo pomemben element občine in ustavnega koncepta je zavest o pripadnosti občin. O tem govori odločba ustavnega sodišča zelo jasno in nadgrajuje prejšnje odločbe ustavnega sodišča. V elaboratu in dodatnih tekstih je jasno razvidno, da je bil pred nekaj leti na območju referendumskega območja Dobova izpeljan posvetovalni referendum, ki se ga je udeležilo 62% krajanov in 74% je bilo za ustanovitev nove občine. To je eden najboljših dodatnih argumentov, da tukaj glasujemo za oziroma da nasprotujemo pomanjkljivim in neresničnim obrazložitvam odbora v sklepu. V mnenju odbora piše, da je zgodovinskost slabo utemeljena. Nekje sem tudi prebral, mislim, da v poročilu, da so predlagatelji tudi navedli, mislim, da je bilo stališče predstavnika vlade, tudi neko posebno knjigo, ki govori o zgodovini Dobove. To je dodaten argument in ne kontra argument. Ugotavljam, da je elaborat prepričljiv, da ima Dobova brez dvoma močne argumente glede obmejnosti, to tudi ustavno sodišče ugotavlja, da ima dobre argumente glede zgodovinskosti in tudi glede gospodarskega razvoja. Področje gospodarskega razvoja je v tem elaboratu prikazano na več kot 10 straneh zelo, zelo kvalitetno. Kolegice in kolegi! Zakaj boste glasovali proti, ko imate argumente, da podpremo to referendumsko območje? Bomo krivični do krajanov v Dobovi, krivični bomo do njih.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več [[...]]Hvala lepa. Spoštovani kolegi in kolegice [[...]]
Hvala lepa. Ne bi se rad sprenevedal. Hvala za besedo, ampak izredno nelagodno se počutim pri tej točki tudi zato, ker pada zdajle neke vrste krivda, za ta odgovor direktno na matično delovno telo. Vendar matično delovno telo je uporabilo substanco, ki so jo naredili državni uradniki. In se resno sprašujem, kakšna je vrednost teh naših državnih uradnikov, če vse to drži, kar lahko danes sledim kot povprečen državljan. Enostavno ne morem razumeti, kakšna je ta državna uprava. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Cukjati, izvolite.
Ker gre že za drugo občino, ki gradi oziroma je gradila svoje upe za samostojno občino na obmejnem položaju, obmejni situaciji, bi vprašal predlagatelja tega odklonilnega stališča, kdaj, v kakšnem primeru pa bi lahko neka občina uresničila tisto predvideno, v zakonu predvideno izjemo, da lahko postane neka krajevna skupnost samostojna občina, tudi če ima manj kot 5.000 prebivalcev, če gre za takšne in takšne interese. Želel bi vedeti,v kakšnem primeru bi bilo to možno, kajti zakon to predvideva. In če taki primeri so, če so predvideni, bi želel neko primerjavo za Dobovo, kaj pa Dobova od teh pogojev ne izpolnjuje.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo o točki I/4, in sicer o predlogu za ustanovitev občine Dobova, zaključujem. Prešli bomo torej na odločanje o predlogu matičnega delovnega telesa državnemu zboru, da ugotovi, da predlog za ustanovitev občine Dobova ne izpolnjuje z ustavo in zakonom določenih pogojev za ustanovitev občine. O tem predlogu matičnega delovnega telesa državnemu zboru bomo glasovali. Glasujemo. Navzočih nas je 69, za je glasovalo 41, proti 27. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa matičnega delovnega telesa za točko I/4, predlog za ustanovitev občine Dobova, sprejet. Prehajamo na razpravo o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa za ugotovitev, da ne izpolnjuje z ustavo in zakonom določenih pogojev predlog za ustanovitev občine Višnja Gora, naveden pod I/12. O tem odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? Gospod Podobnik, izvolite.
Razpravljal bi rad o predlogu, da se iz območja Ivančna Gorica ustanovi referendumsko območje Višnja Gora. Rad bi vas opozoril na prvo razliko v teh primerih. Pri Gorjah, pri Bizeljskem in pri Dobovi so bila soglasja občinskih svetov. So bila soglasja. In to bi moral biti dodaten argument, da bi podprli. Sedaj je prvi primer pri Višnji Gori, občinski svet tej pobudi nasprotuje. Ta podatek ni nepomemben. Treba pa se je seveda zavedati, da je občina Ivančna Gorica nova občina po reformi lokalne samouprave in je najverjetneje bilo nekoliko težje prepričati občinski svet, da pač da soglasje, da se postopek nadaljuje. V skladu z zakonom je potem postopek naprej peljala krajevna skupnost. Ponovno je potrebno ugotoviti, da gre za občino, ki ne izpolnjuje pogojev 5.000 prebivalcev, zato je potrebno, da se pač v skladu z odločbo ustavnega sodišča prepričljivo ocenijo dodatni oziroma drugi razlogi za ustanovitev občin. V obrazložitvi negativnega mnenja državnega zbora je zapisano, da je elaboratu za ustanovitev občine Višnja Gora predložen tudi zbornik V Višnjo Goro, ki je bil izdan ob 520 obletnici pridobitve mestnih pravic. Mimogrede, če bi pozorno pregledali elaborat, bi ugotovili, da zelo dobro utemeljuje zgodovinske razloge. Priznam pa, da me je ponovno zmotil stavek, ki napačno interpretira stališče predlagatelja za občino. Tako pravi: "V uvodu je izredno poudarjeno zadovoljstvoob ustanovitvi občine Ivančna Gorice ter uspešno delovanje občine tudi v Višnji Gori, utemeljeno s konkretnimi podatki o investicijah v kraju." To je tipično pristransko in navijaško stališče. To je pristransko. Jaz ocenjujem nasprotno, da so bili predlagatelji za novo občino tako korektni, da so ob svojem elaboratu priložili tudi zbornik V Višnjo Goro, kjer v uvodniku res piše, da je tudi Višnja Gora dobro sodelovala z Ivančno Gorico v nekaj zadnjih letih. Ampak kljub temu pa imajo v skladu z zakonom pobudo in pravico, da se odločijo o novi občini. V gradivu je tudi zapisano, da predsednik sveta krajevne skupnosti želi dobro sodelovanje, če bo nova občina ustanovljena, z Ivančno Gorico. To je ponovno pristranski in navijaški argument. To me pač prepričuje v to, da je v tem primeru državni zbor, na predlog pomoči vladnih služb, iskal samo razloge proti, striktno samo razloge proti. Odločal se je pristransko, daleč najbolj v primeru Dobove sedaj, ampak pristranski argumenti, če ima vlada politično stališče, ker je v njej koalicija. Mimogrede, Slovenska ljudska stranka se nikoli ni strinjala s stališči vlade, da je treba na nek političen način zaustaviti proces drobitve občin. To je politično stališče, ki nam je tuje v našem programu, ker je žaljivo za ljudi. Državni zbor pa ne sem biti žaljiv in pristranski in ne sme take dikcije zapisati v svoj dokument. To je za mene dodaten argument, da ne bom podprl stališča matičnega delovnega telesa, da Višnja Gora ne izpolnjuje pogojev za ustanovitev občin.
Hvala lepa, gospod Podobnik. Besedo ima gospod Sušnik.
Hvala lepa. Kot v primeru občine Bizeljsko in Dobova nismo dobili odgovora, kako obmejni bi morale biti ti dve predlagani novi občini, da bi izpolnili kriterij obmejnosti, postavlja se vprašanje, ali je to dolžina km meje, ali je to kaj drugega. Namreč, na to vprašanje služba za lokalno samoupravo oziroma nihče ni dal odgovora, kaj je kriterij obmejnosti oziroma kako se meri kriterij obmejnosti. To je glavni očitek ki ga je tudi ustavno sodišče potrdilo. Ne pričakujem, da bom v primeru Višnje Gore in v primeru Kostanjevice na Krki dobil odgovor, kaj je tukaj tako tehtnega, zgodovinskega, da bi lahko opravičili nastanek občine oziroma nadaljevanje postopka, upoštevajoč 13.a člen zakona o lokalni samoupravi. Ne pričakujem tega odgovora, ker vem, da ste po nareku nekoga morali napisati takšne utemeljitve, ki so čisto v nasprotju s spoznanji, ker ne morem verjeti, da bi v štirih letih vsa znanost, ki se s tem ukvarja, tako korenito spremenila svoja vedenja. Ne bi bil rad danes v vaši koži, ko morate biti tiho, ko ne smete zagovarjati svojih stališč. Po drugi strani me pa veseli, da so te utemeljitve tako nepopolne, da so te utemeljitve neizpolnjevanja pogojev tako površne, ker daje vsem predlagateljem upanje, da bo ustavno sodišče po ponovni presoji le našlo razlog za razpis kakšnega referenduma. V to sem prepričan. Farsa, ki smo ji priča, je pač po volji tistih, ki nasprotujejo reformi lokalne samouprave, ki se bojijo, da bi še kakšen tolar odtekel iz te Ljubljane na podeželje. To mislim, da je najbolj bistven in najbolj tehten razlog za to, da ste se v tem mandatu in v tem postopku tako trdno odločili in preprečili vsako nastajanje novih občin. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Sušnik. Mislim, da kriterij obmejnosti v primeru predloga za ustanovitev občine Višnja Gora ni tisti, na katerega bi moral kdorkoli odgovarjati, ker ni bil zatrjevan samo kriterij zgodovinske identitete. Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu matičnega delovnega telesa, ki predlaga državnemu zboru, da ugotovi, da z ustavo in zakonom določenih pogojev za ustanovitev občine ne izpolnjuje predlog za ustanovitev občine Dobova. Se opravičujem, Višnja Gora pod I/12. O tem glasujemo. Glasujemo. Navzočih nas je 70. Za je glasovalo 43, proti 26. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je predlog matičnega delovnega telesa oziroma sklep dobil podporo. Prehajamo na razpravo o predlogu matičnega delovnega telesa, da državni zbor ugotovi, da predlog za ustanovitev občine Kostanjevica na Krki pod I/14 ne izpolnjuje z ustavo in zakonom določenih pogojev za ustanovitev občine. O tem predlogu odpiram razpravo. Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala lepa. Razpravljati želim o utemeljitvi sklepa, da občina Kostanjevica na Krki ne izpolnjuje zakonskih pogojev za referendumsko območje. Ta utemeljitev je zasnovana na zmotnih dejstvih. Ugotavljam tudi, da tudi v tem primeru občinski svet nasprotuje tej odločitvi. To je iz korektnosti potrebno povedati. To območje ima 2702 prebivalca. Izpolnjuje vse pogoje po 13. členu. To ugotavlja tudi ustavno sodišče. Potem pa se v utemeljitvi prikrade argumentacija, ki je v direktnem nasprotju z dikcijo, ki je zapisana v odločbi ustavnega sodišča. Pravi, v tem konkretnem primeru zgodovinski razlogi ne morejo biti argument, saj so pristojnosti občin danes bistveno drugačne od pristojnosti občin v obdobju, na katerega se predlagatelj sklicuje. Ustavno sodišče pa zelo jasno pove, da podelitev statusa mesta ne daje prebivalcem nobenih pravic na področju lokalne samouprave in s podelitvijo statusa mesta območje predlagane občine ni pridobilo nobenih pristojnosti, ki bi jih imelo kot občina. Jaz menim, da ima seveda prav to referendumsko območje zelo močne zgodovinske, ene najmočnejših zgodovinskih argumentov. Tisti, ki ste zgodovinarji in kulturniki, boste priznali, kakšen pomen je imelo to področje v zgodovini. Če ta nima, povejte katero ima. No, in potem pa se zgodi še druga nekorektnost. Razlog geografske zaokroženosti območja, ki ga predlagatelji v elaboratu navajajo kot razlog za ustanovitev občine, v skladu z odločbo ustavnega sodišča sam po sebi ni zadosten razlog. Ja, sam po sebi, če v prejšnjem stavku popolnoma neupravičeno odkloni zgodovinski razlog, potem pa govori za argument, ki je zelo močan. Gre za geografsko zaokroženost, in to je močan argument za to referendumsko območje, praviš, da sam po sebi ni zadostni razlog. Najprej enega nekorektno zavrneš, potem pa za naslednjega trdiš, da sam po sebi ni razlog. Temu se reče hecanje in sprenevedanje do predlagateljev. Utemeljitev tega sklepa je napačna in zasluži, da je ne podpremo.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu matičnega delovnega telesa državnemu zboru, da le-ta ugotovi, da z ustavo in zakonom določenih pogojev ne izpolnjuje predlog za ustanovitev občine Kostanjevica na Krki, ki je naveden pod I/14. O tem odločamo. Glasujemo. Navzočih nas je 66, za je glasovalo 40, proti 25. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o predlogu matičnega delovnega telesa državnemu zboru, da ugotovi, da z ustavo in zakonom določenih pogojev za ustanovitev občine ne izpolnjuje predlog za ustanovitev občine Planina, naveden pod I/24. O tem odpiram razpravo. Gospod Malovrh, izvolite.
Spoštovana podpredsednica, spoštovane poslanke in poslanci, predstavniki službe za lokalno samoupravo! Ko govorimo o Planini pri Sevnici, bi se moral kot župan vprašati, kaj mi je, da podpiram razdelitev občine. Pa vendar, ko je odbor o tem razpravljal, zagotovo ni vzel v pregled vseh zadev, ki se nanašajo na to krajevno skupnost, na to nesrečno Planino. Res je, da je edini kriterij, ki ga ne izpolnjuje, 5.000 prebivalcev. Vendar se je Planina kot zadnja priključila občini Šentjur, in to šele leta 1954, in to na silo, z dekretom. Pred štirimi leti so imeli referendum in se odločili za samostojno občino, vendar takrat državni zbor ni podprl. Podprl pa je krajevno skupnost Dobje, sedaj samostojno občino Dobje, ki pa je precej manjša. Potem so sprožili v lanskem letu in v letošnjem letu tudi pobudo za ustanovitev svoje občine [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Gospod Malovrh, samo trenutek. Spoštovane kolegice in kolegi, lepo prosim za mir v dvorani. Hvala lepa. Gospod Malovrh, izvolite.
To pobudo je obravnaval tudi občinski svet in sprejel njihovo obrazložitev in jo tudi podprl. Prav tako je po pritožbi to podprlo tudi ustavno sodišče. Zdaj pa naj spregovorim nekaj besed, zakaj pa krajevna skupnosti Planina pri Sevnici izpolnjuje pogoje. Kot sem rekel, eno so zgodovinski pogoji. Drugo, kar je, je referendum, že izveden referendum pred štirimi leti. Tretje, kar je, na Planini pri Sevnici je šola, vrtec in knjižnica v šoli. Planina pri Sevnici ima zdravstveni dom z dvema zdravnikoma, zobozdravnikom in tudi lekarno. Na Planini je ekspozitura banke; na Planini je pošta, gasilski dom. Planina je tudi višinska. Na drugi strani ima komunalno zaokroženost, kajti ima samostojen vodovod in samostojno čistilno napravo. Potem ima prostore za samostojno občino v prostorih nekdanje občine, kjer sedaj kraljuje krajevna skupnost. Ima močno kulturno in športno življenje. Ima zdravo mladinsko gibanje. In tisto, kar je najvažnejše, z ustanovitvijo občine Dobje krajevna skupnost Planina nima več dostopa do matične občine po državni ali regionalni cesti, ampak samo po lokalni cesti, s tem da se približa povsem občini Kozje. Ne nazadnje moram reči, čeprav za nekoga to mogoče ne bo imelo svoje teže, ima tudi svojo dekanijo in dve župniji. Ko govorimo o 5.000 prebivalcev, bi še enkrat spomnil, kar so že nekateri predgovorniki. Preko 90 občin je, ki imajo manj prebivalcev kot 5.000 in kar naenkrat bomo rekli pri Planini, ta pa ne more biti, kljub temu da izpolnjuje v celoti vse kriterije in še več kot jih predpisuje zakon. Kot sem že rekel, 5.000 jih pa marsikdo nima, ali pa blizu polovica občin. Še nekaj je, kar bi rad povedal. Kar nekaj kolegov iz parlamenta je že bilo na Planini in jim dajalo upanja, da pa le to bo svoja občina. Vsaj tiste kolege prosim, da podprejo. Žal tukaj ni kolege Diacija, ki je ravno tako rekel zadnjič na občinskem svetu občine Šentjur, da bo podprl. Upam, da bodo to zadevo oziroma ta predlog podprli njegovi poslanski kolegi iz Stranke mladih. Prosim v imenu krajanov krajevne skupnosti Planine, da podprejo ta njihov predlog. Kot sem že rekel, sem v čudni vlogi župana, ki si nekako prizadeva, da bi se odcepili, pa vendar na drugi strani pa navijam tudi za njih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o predlogu matičnega delovnega telesa, da državni zbor ugotovi, da z ustavo in zakonom določenih pogojev ne izpolnjuje predlog za ustanovitev občine Planina. O tem predlogu glasujmo. Glasujmo! Navzočih nas je 63. Za je glasovalo 35, proti 25. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Zdaj prehajamo na obravnavo in odločanje o predlogih sklepov pod točko b. Matično delovno telo predlaga, da državni zbor ugotovi, da z ustavo in zakonov določenih pogojev za izločitev dela območja občine in njegovo priključitev k sosednji občini ne izpolnjuje naslednji predlog. Pod II/1, gre za predlog za izločitev naselja Martjanci iz občine Moravske Toplice in njegovo priključitev k mestni občini Murska Sobota. O tem predlogu odpiram razpravo in potem bomo odločali o tem predlogu. Gospa Pozsonec, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Jaz bi opozorila na mnenje ustavnega sodišča, da v obrazložitvi odločbe vlada ne more utemeljevati svojega mnenja na ugotovitvi, da občina Moravske Toplice ne bi več izpolnjevala pogojev v primeru izločitve krajevne skupnosti Martjanci in ustanovitve Bogojine, pa to zdaj ni problem. Z izločitvijo Martjancev bi občina Murska Sobota ali Moravske Toplice še vedno izpolnjevala pogoje za občino. Naselje Martjanci je v vseh pogledih povezano z Mursko Soboto, otroci hodijo v osnovno šolo v Mursko Soboto, srednješolci tudi in, recimo, že ta moment se mi zdi zelo, zelo močanargument. Šolski okoliš je Murska Sobota, in povezani so z občino Moravske Toplice. Večina delavcev je zaposlenih v Murski Soboti. Povezuje jih tudi komunalna infrastruktura. Ustavno sodišče ocenjuje, da iz zakonodajnega gradiva ni mogoče izluščiti prepričljivega razloga za zavrnitev tega predloga; niti sama tega ne morem izluščiti. Menim, da se krajevni skupnosti Martjanci res godi krivica. V teku teh sej je državni zbor dovolil štirim krajevnim skupnostim, da so uresničile svojo željo, da so odšle iz stare občine v novo. Ne vem, zakaj so Martjanci ujetnik, dobesedno ujetnik, ujetnik državnega zbora, in to ni utemeljeno, torej niti kulturno niti infrastrukturno, niti gospodarsko ni mogoče utemeljiti. To, da je ena ambulantica v Martjancih, to je zelo bednaobrazložitev. Moravske Toplice imajo ne vem koliko ustanov, zdravniških ustanov, in verjetno bodo imeli kmalu tudi ambulanto, drugače pa ambulanta ostaja v Martjancih, kamor bi lahko še nadalje hodili na preglede. Moravske Toplice bi imele 5.990 prebivalcev, torej tudi to ni problem. Menim, da niti političnega vzroka nimamo za to, da jim ne dovolimo oditi, niti gospodarskega ne, ker ne stane nič; če ustanovimo novo občino, potem to nekaj stane, ampak to ne stane nič. Menim, da nimamo moralne pravice imeti jih za ujetnike. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Džuban, izvolite.
Hvala lepa. Sam nasprotujem tej rešitvi. V razno raznih lokalnih časopisih so že ocenili, da je nespodobno od poslanca v državnem zboru, da nasprotuje izločitvi naselja Matjanci iz občine Moravske Toplice. Mi danes razpisujemo referendum in se ne odločamo o ustanovitvi občine. Vmes se manipulira z ljudmi, kot da mi že o tem odločamo in ne vemo kaj vse bi lahko bilo, če bi bilo. Zadnjič semrazložil temu cenjenemu državnemu zboru, da je občina Moravske Toplice sestavljena iz enega ravninskega dela in iz Goričkega. In kot vsaka občina - tukaj ste župani in veste, kako to gre - se je lotila urejanja najprej ravninskih naselij. Eno od teh je tudi Martjanci, o katerih danes govorimo. Sedaj, ko so nekatere zadeve - nikoli ne bodo vse v teh ravninskih naseljih rešene: kanalizacija, cestna infrastruktura, razsvetljava, športni centri, zdravstvena oskrba in tako dalje - seveda bi v ta naselja bilo potrebno vlagati manj in bi se vlagalo v naselja Goričkega, ki pa imajo problemov ničkoliko in nikoli ne bodo rešeni. Na enem srečanju, občnem zboru, kjer sva bila s kolegom Sokom, je bilo med drugim rečeno: "Briga nas, če na Goričkem nimajo vode." Mene "hudo briga" in me skrbi, da na Goričkem nimajo vode, in v drugem delu moravske občine so tudi naselja, ki še nimajo vode. In za ceno, da bi sedaj občina, tudi na račun tega naselja pa vseh drugih v ravninskem delu, ki so na višjem nivoju urejena, začela urejati stvari. Vi veste, da je polovica Prekmurja brez vode. Takrat, ko ste vi dobili 120 litrov, jih je bilo tam 12. Seveda, razbijamo neke občine taka, da bi tisti deli z razvojnimi problemi ostali sami. Mislim, da to ni dobro. Takšnih rešitev, da nas pa to zdaj ne briga več, kaj bo tam zgoraj, nikoli ne bom podpiral. Poskušajmo špekulirati drugače. Kot pravi gospod Podobnik, z argumenti. Jaz spoštujem obrazložitev gospe Pozsonceve. Nikoli nisem rekel, da to ni spodobno, tudi te strani predstavljanja. Če gredo Matjanci ven, ostane občina brez zdravstvene postaje. In Moravske Toplice, ki imajo izjemen turističen razvoj, bodo sigurno organizirale svojo. Vprašanje, če bi Murska Sobota obdržala zdravstveno postajo samo za eno naselje, ki se pač priključuje. Na isti način je vprašanje krajevnega urada, ker bo občina Moravske Toplice za svoje potrebe morala zadevo po svoje organizirati. Sploh ne bo težko, ker je prostorov, kolikor hočeš. Tretja zgodba, ki je zelo pomembna. V Murski Soboti blazno nastopa brezposelnost. Problem Mure vsi poznamo in se išče vsako delovno mesto na periferiji. Moravske Toplice vlagajo v razvoj letno nekaj milijonov evrov in seveda tudi sproščajo delovna mesta. Nekaj deset se jih vsako leto zaposluje. Župani, ki ste tukaj, verjetno dobro veste, da od vas vaši občani zahtevajo, da se v gospodarskih družbah ali katerihkoli podjetjih zaposluje najprej občana znotraj občine. In to se bo, seveda, potem tudi zahtevalo od občine Moravske Toplice, da bo najprej skrbela za svoje občane znotraj razvoja turizma, ki se pač odvija v zdravilišču Moravske Toplice. Lahko bi naštevali naprej. Če se to res zgodi, frekvenca ljudi v naselju Martjanci pade in vsa tista trgovska, gostinska ponudba, ki tam je - verjetno utrpi določeno škodo. Poskušam vam predstaviti argumente z druge strani. O tem, kar midva danes govoriva, se bo na veliko pisalo v naslednjih dneh; ampak kljub vsemu je treba videti drugo plat in seveda občani, vaščani naselja Martjanci, verjetno ko bi se odločali na referendumu, ki je verjetno tam negotov, tudi tehtali to, o čemer jaz govorim in tako pretehtajte, prosim, tudi vi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospa Pozsončeva, izvolite.
Hvala lepa. Meni se zdi, da gospod Džuban, zdaj ste pa ostali bosi. Ker nekaj utemeljiti, da nam ena krajevna skupnost mora ostati zaradi vodovoda v tisti skupnosti, v kateri ne želi, je to preveč. Samo toliko bi povedala, da strankarska obljuba v mojih očeh velja samo toliko časa, dokler lahko glasujem tako, da lahko pogledam v ogledalo tudi drugi dan.
Hvala lepa. Replika, gospod Džuban, izvolite.
Gospe Pozsončevi odgovor toliko, da sem jaz samo vodooskrbo vzel kot primer problemov na Goričkem in seveda sedaj, ko bi več sredstev zbirali za tisti del, tudi na račun teh naselij, ki so v ravnini urejena; teh problemov je več: to so ceste, to vaški domovi, to so tudi delovna mesta, če hočete. In se mi zdi, da ta rešitev ni dobra. In zaradi tega mislim, da nisem bos. Hvala.
Hvala lepa. Ker ni več priglašenih k razpravi, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje, in sicer o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa pod B. In sicer, da ugotovimo, da z ustavo in zakonom določenih pogojev za izločitev dela območja občine in njegovo priključitev k sosednji občini ne izpolnjuje predlog za izločitev naselja Martjanci iz občine Moravske Toplice in njegovo priključitev k mestni občini Murska Sobota. O tem predlogu glasujemo. Glasujemo. Navzočih nas je 66. Za je glasovalo 46, proti 19. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o predlogu matičnega delovnega telesa, ki se nahaja pod C, in sicer, predlog sklepa, da državni zbor ugotavlja, da z ustavo in zakonom določenih pogojev za spremembo statusa občine ne izpolnjuje naslednji predlog, ki je bil vložen k 2. členu zakona o ustanovitvi občin ter o določitvi njihovih območij, ki določa območje občine. In sicer, pod IV/1 občina Jesenice. To je predlog za spremembo statusa občine Jesenice v mestno občino Jesenice. Torej, da ne izpolnjuje pogojev. Ta predlog dajem v razpravo. Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala lepa. Na kratko bi rad razpravljal o argumentih, da ima sedanja občina Jesenice utemeljene argumente, da se lahko odloča o tem, da pridobi status mestne občine. Treba je opozoriti, drugič na tem mestu, da je ustavno sodišče v svojem sklepu zapisalo tudi to: "Državni zbor ni posebej razpravljal o izpolnjevanju zakonskih pogojev, ne takrat, koje sprejel odločitev, da so pogoji izpolnjeni, ne naslednji dan, ko je sprejel odločitev, da niso izpolnjeni. Odločanje državnega zbora, ki ne temelji na razlogih, je arbitrarno. Še posebej to velja v konkretnem primeru." Ključno vprašanje v primeru Jesenic so torej kvantitativni podatki. O tem govori tako ustavno sodišče, o tem govori tudi stališče predstavnikov vlade na seji delovnega telesa in o tem ne nazadnje govori tudi elaborat in dopolnjen elaborat. Najprej osnovni okvirji. Jesenice, skupaj z občino, predstavljajo geografsko, gospodarsko in kulturno središče področja, ki bi mu smeli reči zgornja Gorenjska. To potrjuje železniška infrastruktura, povezava s Primorsko, Ljubljano, Avstrijo, zelo razvita je kulturna dejavnost, gledališče, športna dejavnost, predvsem pa gospodarska dejavnost. Jesenice so dejansko bile in so še vedno gospodarsko središče zgornje Gorenjske. Sedaj pa gremo na ključni argument, to pa so kvantitativni podatki. V odločbi ustavnega sodišča in nato tudi razpravi je bilo zapisano, da Jesenice niso strnjeno naselje in da ne izpolnjujejo pogoja 20.000 prebivalcev. Iz priloge, ki smo jo dobili poslanci v tem času med odločbo ustavnega sodišča, pa je jasno razvidno, da predstavljajo strnjeno mestno področje naslednja naselja: Hrušica, Jesenice, slovenski Javornik, Koroška Bela, Podkočna, Lipce, Kočna, Blejska Dobrava in število prebivalcev v tem strnjenem naselju, ki ima vse infrastrukturne in druge urbanistične elemente strnjenega naselja - 20.815 prebivalcev. Ta argument je torej.Jesenice imajo več kot 20.000 prebivalcev. Nastopi drugi problem, drugi pogoj. To pa je število delovnih mest. Zakon govori o 15.000 delovnih mestih. Ptuj ima približno 24.000 prebivalcev in ima 11.600 delovnih mest približno 48%. Koper ima 48.000 prebivalcev in približno 18.000 delovnih mest, to je 37%. Ptuj oziroma Nova Gorica ima 36.500 prebivalcev in 15.900 delovnih mest, to je 43%. Podatke smo v teh dneh pač elaborirali in so aktualni. Za Jesenice bi veljalo, da imajo 21.600 prebivalcev in bi s 7.400delovnih mest imelo približno 34% delovnih mest. Če pa upoštevamo dejstvo - in ustavno sodišče je v drugih delih svoje obrazložitve zapisalo, da je pomembno, kako nekdo v prihodnje načrtuje svoj razvoj -, je treba povedati, da je v srednjeročnih planih občine Jesenice predvidena poslovna cona, izgradnjo le-te omogoča tako pomoč države, kot tudi Evropske unije, kjer bo še 1.500 novih delovnih mest. Ta projekt je že v fazi realizacije. Skupaj s temi delovnimi mesti bi torej občina Jesenice kot nova mestna občina imela 41% delovnih mest. S tem sem poskušal utemeljiti, da ob kvantitativnem podatku, da strnjeno mestno področje ima več kot 20.000 prebivalcev. in da bi le-to območje skupaj z delovnimi mesti v obrtni poslovni coni imelo 41% delovnih mest, so to dodatni razlogi, da lahko podpremo odločitev, da Jesenice postanejo mestna občina. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Avšič, izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Kolegice in kolegi!
Lepo prosim za mir v dvorani! Hvala lepa.
To je drugi skop vprašanj, ki jih danes obravnavamo in mislim, da celo zahtevnejši in pomembnejši za razmislek, kajti vsako odločanje v smeri ustanavljanja novih mestnih občin bo povzročilo v Sloveniji, seveda, plaz - ki je podoben plazu pred štirimi leti, pa tudi v letošnjem letu - ambicij za ustanavljanje občin se po vrsti, ne glede na to, ali so pogoji ali niso pogoji. Tak plaz bomo doživeli na področju mestnih občin. Kolega, gospod Trofenik, se bo prav gotovo spomnil, pa verjetno še kdo od vas, da sem pred štirimi leti vložil v prvi obravnavi, ko smo razpravljali o možnih referendumskih območjih amandma za celo vrsto mestnih občin, ki imajo kar veliko pogojev v skladu z zakonom. Nekaterim manjkajo prebivalci, nekaterim delovna mesta, nekateri nimajo bolnišnice, nekateri jo imajo in podobno. In ko gremo takole gledati po Sloveniji, seveda, najdemo poleg Jesenic, Krško, Kamnik, Idrijo, Škofjo Loko, Izolo, Piran, Trbovlje, Brežice, Ormož, Ljutomer, Lendavo in še kaj in še kaj. Vsi ti bi najdli celo vrsto kriterijev za to, da bi bili mestna občina. Vsi ti imajo ali pa imamo, in smo jih vedno imeli, ambicije, da bi postali mestna občina. Seveda smo že pred štirimi leti ugotovili, da to ne more iti tako, in tisti moj amandma je bil takrat zavrnjen, upravičeno, kajti tudi takrat nisem povzel natančno vseh mest, ki bi lahko bila. Sem pa prepričan, da bi bilo treba zakon o lokalni samoupravi v tem delu spremeniti in dopolniti. Današnja razprava bi morala spomniti na to, da smo v preteklosti tudi naredili nekatere izjeme, in ustavno sodišče nas pravilno opozarja na to, da če smo že kdaj v preteklosti karkoli naredili, ni nujno, da to ponovimo, je pa nujno, da bi zakon v tem delu dopolnili. Prvič, nelogično je, da bi morali razpisovati referendum za neko območje, kjer je občina že ustanovljena - to je bilo logično leta 1992, verjetno, oziroma leta 1994. Danes bi moralo biti to statusno vprašanje in v zakonu bi morali biti opredeljeni pogoji za podelitev statusa - ne mesta, ampak mestne občine. In tako obljubo smo pred štirimi leti tudi dobili, vendar se ni nič zgodilo. Vse, kar se je na tem področju zgodilo, je, da je državni zbor sprejel sklep, s katerim je v skladu z zakonom ugotovil, katera mesta v Sloveniji imajo status mest; teh je, mislim, da 52, od tega dve nista občini, vse ostalo so občine. Med občinami v Sloveniji, ki pa bi lahko bile mesta, je kar veliko naselij, ki tega statusa nimajo, na primer Trebnje in, ne vem, še bi lahko našteval, vendar se nihče ni za to potrudil, da bi tudi ta mesta, ki so v preteklosti dosegla nek gospodarski in tudi sociološki razvoj, tak status pridobila. Skratka, predlagam kolegicam in kolegom, da ta dva predloga zavrnemo oziroma da glasujemo za sklep, ki ga predlaga matično delovno telo, pa vendar da se hkrati s tem zavemo, da bi bilo to področje treba urediti in da bi bilo treba, verjetno, najti še nek nivo občin v Sloveniji - tega, ki ni pokrit - to so občine, kjer so, recimo, sedeži nekdanjihobčin, kjer so sedeži upravnih enot ali drugih regijskih enot, in navadne občine. Morda bi potem tudi lažje razpravljali še o ustanavljanju nekaterih manjših občin, ki bi bile nekako povezane in vezane na ta mestna središča, na te mestne občine, ki so to v resnici že, vendar tega statusa nimajo. Torej, še enkrat, moja razprava je namenjena predvsem razmisleku o tem, da bi bilo to področje treba redefinirati in ga na novo urediti z zakonsko novelo, da pa do takrat ne naredimo nobenega prejudica in seveda se tako opredelimo tudi do teh dveh predlogov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Če se bomo odločali na podlagi poročila in podatkov, ki jih imamo v gradivu odbora, potem se bojim, da bomo imeli v tem gradivu dva netočna podatka, in na njiju bi rad opozoril. Prvič: piše, kar zadeva občino Jesenice, da ima mesto Jesenice 13 tisoč 634 prebivalcev. Moram reči, da vsem nam, ne samo meni, je gospod župan Boris Bregant poslal 20. maja dopis, iz katerega je razvidno, da je po urbanistični zasnovi, ki jo je sprejela tudi vlada, potrdila vlada in ki je objavljena v uradnem listu, da mestna naselja občine Jesenice obsegajo: Blejsko Dobravo, Hrušico, Jesenice, Kočno, Lipce, Podkočno, Koroško Belo in slovenski Javornik, ki imajo skupaj 20 tisoč 815 prebivalcev. Zato menim, da v tem primeru gre za izrazito netočen podatek in na njegovi podlagi ne bi smeli sprejemati odločitev, razen če je napačna zasnova mesta, pri čemer se z grafičnim prikazom prikazuje, da gre za strnjeno in povezano več naselij in to imamo tudi in smo dobili v pregledu. Ker če bomo na podlagi netočnih podatkov odločali, ne bo dobro. In drugi takšen netočen podatek je, da naselja, ki jih navajajo Jeseničani kot skupna, pravi: ne tvorijo sklenjenega urbanega področja. Želel bi povedati oziroma sem že povedal, da iz grafičnega prikaza je razvidno drugače in da je predvsem drugače razvidno tudi iz urbanistične zasnove, potrjene na vladi in objavljene v uradnem listu. To dvoje kot dejstvo. In predlagam, da ta dva dejstva na upoštevamo pri odločanju. Če jih bomo upoštevali, bomo - po mojem - ravnali napak in sprejeli odločitev na podlagah, ki bodo lahko sporne tudi v kasnejši presoji. Drugo, kar je pa samo informacija, ker se zavedam, da to drugo, o čemer bom govoril, nima ključnega elementa za odločanje, ker bi morale tudi Jesenice in kasneje Radovljica izpolnjevati vse pogoje. Je pa dejstvo, da po mojem pregledu od 11 mestnih občin, ki jih imamo, ena ne izpolnjuje pogoja števila prebivalcev še danes, ena pa ta pogoje komaj izpolnjuje, bomo videli, kaj bo dal ta zadnji popis, glede na 7 oziroma 9 prebivalcev, se lahko zgodi, da bo tudi 15 ali minus 15, ampak skratka je na meji. In drugo, da 3 ne izpolnjujejo pogoja števila zaposlenih, medtem tudi ena ravno za nekaj ta pogoje presega, kar je zopet glede na fluktuacijo mogoče, da se iz dneva v dan spremeni. Povem še enkrat, to niso argumenti, ki bi govorili, da moramo drugače odločiti. So pa informacija, ki kaže, da z ustanavljanjem in delovanjem mestnih občin imamo nekaj vprašanj, da se bomo slej ko prej s tem vprašanjem soočili. In to je tudi stvar, na katero je kolega Avšič opozoril, on z drugačnim sklepom, župan občine Jesenice pa z drugačnim. Pač menim, da sedanja organiziranost ni ustrezna in da bi se morali slej ko prej za neko gradacijo v okviru lokalne samouprave opredeliti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden dam besedo gospodu Ruparju, se je za repliko oziroma pojasnilo glede izvajanja o podatkih javila k besedi gospa Prašnikar. Izvolite.
Hvala za besedo. Ker je bilo rečeno, da so v gradivu navedeni netočni podatki, menim, da je treba, da se obrazloži, kako je pravzaprav do teh podatkov prišlo oziroma kaj ti podatki pomenijo. Namreč, nobenih dvomov ni o tem, da v tem primeru niso izpolnjeni pogoji v skladu z zakonom, tudi ne glede na to pač, kakšna je urbanistična zasnova v tem mestu oziroma v tej občini. Namreč, v zakonu je navedeno, da je mesto večje urbano naselje, ki se pač po velikosti razlikuje od drugih naselij. V obrazložitvi vlade, ko je bil pripravljen ta člen, je bilo navedeno, da so za mesto pomembne naslednje značilnosti: neprekinjena pozidanost, visoka gostota prebivalcev, nadpovprečna rast prebivalstva, nadpovprečno nizek delež kmečkega prebivalstva in povišan delež dnevnih migrantov. To je bilo v obrazložitvi navedeno in to je tudi nekajkrat že v svojih odločbah ustavno sodišče tudi omenilo, da je ta obrazložitev, kaj je mesto, pomembna. Naprej, zakon govori o tem, da se na območju mesta, torej mesto je urbano naselje - v ednini napisano - in v naslednjem členu je navedeno, da se na območju mesta zaradi enotnega prostorskega urbanističnega urejanja ustanovi mestna občina. V tem primeru, ne glede na to, kot pravim, da je sicer sprejeta taka urbanistična osnova, govorimo o mestu, torej o tem enem naselju, ki ima takšno število prebivalcev. Zaradi tega pravzaprav prihaja do dvomov, kaj se navaja, ker pač v podatkih občine Jesenice je naveden podatek za širše območje, torej za tisto, ki je v urbanistični zasnovi, ne pa za tisti del, ki je danes opredeljen kot mesto. Hvala.
Hvala. Gospod Rupar, izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča. Torej, govoriti o urbanistični zasnovi Jesenic je nesmisel, oprostite. Kdor Jesenice pozna, ve, da so med reko Savo in med gorami, in to ne more biti krog, kot je ta državni zbor, ampak je lahko samo podolgovato, ozko naselje. Torej ne govorite o nekih [[...]]To je brez zveze. Je urbanizem, ki je sestavljen na podlagi naravnih, danih pogojev. Končano. Bi pa rad povedal nekaj drugega. V tem sklopu odločamo o občinah, ki bi želele postati mestne občine. Zakaj so se na vsem lepem pojavili vsaj trije predlogi z Gorenjske za preoblikovanje, sam bom imenoval to, v višji rang. Preprosto: zaradi računice, še enkrat povem, zaradi financ, ker se to zelo izplača. Ta državni zbor - o tem sem enkrat že govoril - je naredil veliko napako, pa tudi vlada, ker ni dala spremembe predloga zakona o financiranju občin v obravnavo državnemu zboru. Ker tega nismo naredili, ker tega denarja nismo preoblikovali ali naredili nekaj bolj pametnega, kot je, seveda vsi župani, ne glede na stranko, iščejo najboljše možnosti za pridobivanje čim večjega števila denarja, seveda zdaj na podlagi tega, da nas prosijo za preoblikovanje občin, ali ustanovitev novih ali pa v večjo občino. Sam podpiram vse; vsakemu županu vsa čast, pa naj bo to Združene liste ali, ne vem, Nove Slovenije, karkoli, da so si omislili to zadevo. Bom preprosto še ponazoril s številkami. Poglejte, Ljubljana pri 50 milijardah proračuna in 250.000 prebivalci - zelo na okroglo, ampak plus minus nekaj procentov - prejme 200.000 tolarjev na prebivalca - tolikšen je proračun, deljeno s prebivalcem, pride 200.000 tolarjev. Korak naprej, mestna občina Kranj, 7 milijard in pol proračuna pri 50.000 prebivalcih, 150.000 tolarjev, torej je že na prebivalca 50.000 manj. Grem h kolegu v Zagorje, kolega v Zagorju prejme 100.000 tolarjev na prebivalca. V Tržiču prejmemopa 74.000 tolarjev, se pravi, trikrat manj kot v Ljubljani prebivalec, ki po moji oceni potrebuje ravno toliko dobrega kot prebivalec v Zagorju, Tržiču, Kranju. Ta razlika se je pojavila v zelo neumnem, oprostite, zakonu o financiranju občin; če tega ne bi bilo, se danes o tem sploh ne bi pogovarjali, tako se pa moramo. In ta državni zbor ima to nalogo, da podpre prizadevanja občanov, županov in vseh teh občin, da si na tak način pridobijo več denarja, razen seveda, če spet ni bojazni, ali bi slučajno zamajali državni proračun ali ne. Vendar to v tem primeru ni pomembno, je irelevantno. In bi tudi sam prosil, v imenu vseh, podprite in dajte možnost vsaj peščici teh občin, da potrebe svojih občanov zadovoljijo na tak način z veliko večjo lahkoto kot sedaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dve repliki, najprej gospod Potrč, potem gospod Lavrinc. Izvolite, gospod Potrč.
Samo eno pojasnilo tudi vam, ker vsa z gospo državno sekretarko diskusijo o tem vodila že na matičnem delovnem telesu. Sklicujeva se na različne člene in odstavke zakona in trdim, da imava vsak svoj prav. Prebral vam bom tistega, na katerega se jaz sklicujem. To je drugi odstavek 16. člena: "Mestna občina je gosto strnjeno naselje," poudarjam, "ali več naselij," ne samo eno, tudi "ali več naselij, povezanih v enoten prostorski organizem in mestno okolico." Se pravi, tudi več naselij in mestno okolico. Zato odgovarjati, da gre samo za eno naselje, je pač drugače, kot piše v tem drugem odstavku 16. člena. Hvala.
Hvala lepa. Replika, gospod Lavrinc. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Repliciral bi kolegu Ruparju. Najprej bi rekel, da se 100-odstotno strinjam z večinskim delom njegove razprave, samo s tistim, kar nas je pa nagovarjal - torej z njegovim pozivom, naj pač omogočimo to županom in seveda prebivalcem posameznih občin, tudi z odločitvijo seveda, ki bi bila v nasprotju z zakonom -, s tistim delom pa ne. Namreč, spomnil bi na eno zelo zanimivo in - po mojem - prvič od ustavnega sodišča zapisano misel: ni mogoče od oblastnega organa zahtevati, naj zaradi načela enakosti, enakega obravnavanja krši ustavo ali zakon oziroma povedano drugače, zahtevati, naj odloča nezakonito tudi v bodočih primerih, če je pred tem že tako ravnal. In mi smo tako ravnali, ne samo pri teh mestnih občinah, še kje drugje. Zato imamo tudi glede neke mestne občine še neko nezakonito oziroma protiustavno stanje. To je eno. Drugo bi pa rekel, da ko se boste odločali o tem, kako ravnati, vam pa svetujem, poglejte si ali pa prikličite si v spomin razpravo gospoda Vilija Trofenika. Kaj pomeni, torej mestna občina oziroma kaj naj bi mestna občina sploh bila? To je bila razprava na odboru. Je luškana. Dobro bi bilo, če bilo majhno več od tega notri, ampak tako ali tako se bo dalo iz magnetograma videti, v katero smer je merila. Merila je pa v smer, torej odločitve, ki jo je potem sprejel odbor za notranjo politiko.
Hvala lepa. Replika, gospod Švagan, izvolite.
Hvala, podpredsednica. Replika kolegu Ruparju. Lahko rečem, da njegova razprava je bila izredno demagoška oziroma zlorabil je najin kolegialni pogovor. Oba veva, da glavarina znaša v letu 2002 okoli 76 tolarjev. To se pravi, da je vsak občan oziroma občanka enakovredna. Sedaj bo to odvisno od zakona o financiranju občin, ki ga je sprejel ta parlament. Rekel bi pa samo Ljudski stranki, samo to, ko podpira ustanovitev mestne občine in ko govori o pošteni stranki, bi njihov predlog podprl, če bi seveda enakovredno predstavili tudi ostale občine, ki izpolnjujejo isto pogoje kot Jesenice. In naj ne zlorabljajo samo en predlog, ampak naj kot poštenjaki predstavijo, kompletno, predlog v slovenskem prostoru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo - se opravičujem, gospod Trofenik, replika. Izvolite.
Replika gre kolegu Ruparju, ker je na nek način napačno navajal podatke. In bi ga prosil, če bi jih sam popravil, zlasti kar se tiče njegove občine, ker očitno je nekaj narobe, da bi v Tržiču izključno imeli manj, kot je glavarina z zakonom določena. Ko pa gre za primerjavo s Kranjem, je pa treba povedati, da je mestna občina Kranj med mestnimi občinami "največji revež" - pod narekovajem -, ker se primerna poraba z dohodnino najmanj pokriva. In malo pa iz tega, kar je pa on navajal, je pa podatek, je pozitiven, da pa ima relativno dosti lastnih prihodkov iznad tega. Podobno je govoriti pri Ljubljani. O 200.000 govoriti pri Ljubljani ni primerjave z zavajanjem. Treba je primerjati primerno porabo in dohodnino. In da ima Ljubljana 50 milijard proračuna, če je to res - ne vem. Vem pa, da je dohodnine približno 23 milijard dohodka in da je tista razlika na račun lastnih prihodkov, ki jih imajo, iz različnih stvari. Tako enostransko se ne da katerihkoli podatkov na dejanski porabi v katerikoli občini predstavljati.
Hvala lepa. Dovoljujem repliko o financiranju občin še gospodu Ruparju, ker je seveda začel to razpravo. Potem bi res prosila, da razprav o višini občinskih proračunov ni več. Izvolite.
Hvala lepa. Da ne bo nejasnosti, jaz nisem govoril o primerni porabi. Govoril sem o proračunih, ki jih občine imajo: s primerno porabo plus s svojimi pridobljenimi sredstvi in sem to delil s številom prebivalcem. In sem prišel pri 50 milijardah deljeno z [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]], jaz upam, da ste me razumeli. Ravno tako sem uporabil isti termin pri Zagorju, isti termin pri mestni občini Kranj in tudi pri Tržiču. In tudi pri Tržiču. Oprostite! Ne moremo govoriti o enakopravnem položaju, če je neka občina v socialni, v gospodarski krizi, mnogo večji, kot je Ljubljana. Ne moremo povedati in ne moremo reči, da so tam enakopravni prebivalci in da je proračun na število prebivalcev na enega tam popolnoma enak kot v drugi občini. Ne gre. Ljubljana pač iz naslova sklada stavbnih zemljišč pobira na prebivalca mnogo mnogokrat več kot pa Zagorje, Jesenice, Tržič, ker to lahko stori, ker ima dobro gospodarstvo, ker so naložbe v tej občine. Oprostite, v periferiji jih pa ni. Govoril sem samo o tem, da smo na podlagi tega zakona o financiranju občin v neenakopravnem položaju in da je morda niša pri financiranju občin ravno poteza teh občin, ki sedaj želijo postati mestne občine. Tu pa je niša. Ta niša se pa mora, torej moramo jim dati možnost, da jo izkoristimo. Če je bil pa kdo slučajno prizadet, pa morda samo zato, ker sem bil nejasen. Nisem pa želel zavajati, nikakor ne. Še enkrat povem, jaz sem celotne proračune delil s številom prebivalcem in sem dobil te številke, ki so pa povsem verodostojne in čisto upravičeno povedane. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Trofenik. Izvoteli.
Kolega Rupar! Uporabil si povedek ali termin "dobi", namesto tega bi pa moral uporabiti "dobi in ustvari". To je velika razlika. Če deliš celotna proračunska sredstva na glavo in govoriš, da dobi, potem je napačen zaključek, kot da nekdo nekomu nekaj podari. V resnici pa gre - ravno tu, si s sabo prišel v nasprotje, ko si razlagal, gre pa za nekaj drugega: del dobi ali skoz dohodnino ali skozi finančno izravnavo, del pa ustvari. Ustvari pa pač vsak v pozitivnem smislu tisto, kar mora v danih razmerah. Tu ni nobene krivice. Če bi pa zaključil malo zlobno, pa bi zaključeval, da pa v vaši občini ne ustvarite nič oziroma da imate celo negativen rezultat, ker imate na glavo manj, kot je primerna poraba.
Hvala lepa. Mislim, da so pojasnila v smeri bila korektna in pojasnjena, sem že napovedala, da je to zadnja replika na temo, ki ne služi k prispevku, da se lahko argumentirano odločamo o predlogu za spremembo statusa občine Jesenice. Če želi kdo razpravljati še o tem? Ne, potem zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu matičnega delovnega telesa, da državni zbor sprejme sklep in ugotovi, da predlog za spremembo statusa občine Jesenice v mestno občino Jesenice ne izpolnjuje z ustavo in zakonom določenih pogojev za spremembo statusa. O tem odločamo. Glasujemo. Navzočih nas je 70. Za je glasovalo 41, proti 27. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je sklep matičnega delovnega telesa dobil podporo. Prehajamo na razpravo o isti vsebini sklepa za predlog za spremembo statusa občine Radovljica v mestno občino Radovljico. O tem odpiram razpravo. Gospod Vnučec, izvolite.
Hvala za besedo. Bom kratek, ker je bila razpravo pod točko, kjer smo obravnavali Jesenice, zelo podobna.
Lepo prosim za mir v dvorani. Gospod Vnučec samo trenutek. Spoštovane kolegice in kolegi! Lepo prosim, da govorcem zagotovimo mir v dvorani! Hvala lepa. Izvolite.
Hvala za besedo. Kljub temu bi nekaj pojasnil, in sicer mislim, da zgornja Gorenjska zasluži, da ima tudi mestno občino in da bi moral državni zbor določila 16. in 16.a člena [[...]] [[Nemir v dvorani.]] [[...]]tolmačiti širše, tako kot je to že storil in je tudi kolega Potrč navedel nekaj primerov, kjer seje to naredilo. In tudi naš predstavnik poslanske skupine, ko je v imenu poslanske skupine imel uvodni govor, je povedal: res je, takih občin, kot je Radovljica oziroma Jesenice, jih je najmanj še 10. In bi si vse zaslužile status mestne občine, ker že sedaj opravljajo te funkcije, nimajo pa ustreznega statusa. In če bi tudi sledili mnenju ustavnega sodišča in bi smiselno uporabljali določena stališča, ki jih je opredelilo do nekaterih odločitev pri nekaterih občina, bi lahko videli, da tudi Radovljica v tem kontekstu izpolnjuje, ne glede na stališča vlade, določene pogoje, saj je status, saj kriterij števila prebivalcev izhaja iz leta 1991, prav tako urbana razdrobljenost, kar je tudi kolega Potrč že povedal, je relativna, saj če so komunikacije ustrezne, ne moremo govoriti o urbani razdeljenosti. Število delovnih mest pa je v nasprotju s kriterijem prebivalstva, saj je ta kriterij nemogoče izpolniti ob kriteriju, ki ga omenjamo na začetku; se pravi, prebivalstveni kriterij, in gre za zelo specialen kriterij, ki je diskriminatoren, izločitven kriterij v tem primeru. Da ne govorim tudi o zgodovinskih razlogih, saj je občina Radovljica že leta 1514 pridobila mestni pečat. Tako da - če smo tu iskreni - lahko vidimo, da Radovljica izpolnjuje vsebinske pogoje. Res je, formalnih ne, ampak vsebinske pa. Izpolnjuje tudi določene pogoje oziroma naloge v širšem obsegu: je upravno središče svojega gravitacijskega območja, je sedež sodnega okraja, če hočete, je tudi sedež največje dekanije v Sloveniji, narodno svetišče, in ima romarski center Slovenije; prav tako ima tudi bolnico, sicer bolj specifično. Vendar če upoštevamo kriterij ustavnega sodišča, tudi te storitve niso toliko oddaljene, da ne bi bile dostopne prebivalcem mestne občine Radovljica. Isto velja za visokošolski študij, ki je oddaljen samo 5 kilometrov, in pa specialistični študij. Je sedež kulturnih ustanov, in da ne bi našteval še drugih zadev. Apeliram na državni zbor, da podpre prizadevanje občine za mestno občino Radovljica in izpolni prazni prostor, ki je trenutno v tem zgornjem gorenjskem koncu. Mislim, da je napačna predpostavka, da so le mestne občine lahko prihodnji sedeži pokrajin, kar je tendenca v tem trenutku. Menimo, da je to zakonski prejudic, zato tudi apeliramo na poslance, da podprejo predlog oziroma v tem primeru morajo glasovati "proti", ker je tak sklep, da glasujemo proti sklepu odbora, da Radovljica ne izpolnjuje vsebinskih pogojev za mestno občino, glede na to, da smo v tem državnem zboru že sprejeli sklep, nekaj mesecev nazaj, da Radovljica izpolnjuje zakonske pogoje. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Rupar, izvolite.
No, upam, da me to pot ne boste tako zbegali, da bi zopet narobe glasoval, tako kot sem prej pri Jesenicah. Zato se uradno Jeseničanom opravičujem in vsem tistim tudi, ki ste bili prej proti sklepu. Sicer bi vas rad prosil za ponovno glasovanje, da ne bi slučajno kdo tega izkoristil v negativne namene, ampak vem, da rezultata bistveno ne bi spremenil, zatorej naj tako bo. Zopet in ponovno pa tudi apel za mestno občino Radovljica. Če je prej motil urbanizem, to pot urbanizem ne sme motiti, ker Radovljica pa je tisto, kar si je nekdo zamislil v svoji glavi, da je to lepa okrogla zadeva, tako kot Kranj - gospod Kacin. Ne glede na to; torej, vsi argumenti, ki so bili povedani, zakaj mestna občina Radovljica, absolutno držijo. Vsi seveda tudi računamo, da bo v prihajajoči zakonodaji, ki bo urejevala regije, to del središča neke zgornjesavske ali gorenjske regije. Kranj bo, seveda dobil status mestne občine oziroma središča regije morda v drugih oblikah, kot pa si zamišlja. Zato, torej govoril bom v svojem imenu, bom podprl ta predlog, in sicer tako, da bom glasoval "proti". Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, da državni zbor ugotavlja, da z ustavo in zakonom določenih pogojev za spremembo statusa občine ne izpolnjuje predlog za spremembo statusa občine Radovljica v mestno občino Radovljica. O tem predlogu glasujmo. Glasujmo! Navzočih nas je 65. Za je glasovalo 34, proti 27. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Prehajamo še na razpravo in odločanje o točki Č, to je predlogu matičnega delovnega telesa državnemu zboru, ki naj ugotovi, da z ustavo in zakonom določenih pogojev za ustanovitev občin oziroma za spremembo njihovih območij ne izpolnjujeta dva predloga. Najprej gremo na enega: predlog, ki je vložen k 3. členu zakona o ustanovitvi občin ter o določitvi njihovih območij, ki določa območja mestnih občin. In sicer dajem v razpravo najprej predlog V/1 mestne občine Nova Gorica, in sicer predlog za ustanovitev občine Renče - Vogrsko. Tu imamo tri prijavljene k razpravi. Najprej gospod Božič, potem gospod Brejc in gospod Mamić. Gospod Božič, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Torej po štirih letih se ponovno oglašam pri ustanavljanju novih občin. Pred štirimi leti smo imeli malo drugačno situacijo, kljub temu da je začetek izpred štirih let in danes pravzaprav enak. Dr. Vrišer je ob začetku ustanavljanja občin v Sloveniji zapisal, da bi jih morali ustanoviti 249. Prva runda je bila 147, nato 45 in od predlogov in pobud, ki so bili letos - 36 predlogov, 23 pobud - vladna služba ni podprla niti enega. Malo čudno. Tu v dvorani smo to dosegli. Tu v dvorani smo dosegli za Šmartno pri Litiji. Tako pravzaprav nekaj dobrega ni v tej deželi, če smo se naenkrat vsi zarotili proti lokalni samoupravi. Drugo, kar bi rad rekel. Na tistem delu, kjer je 1947 leta prišlo k Jugoslaviji oziroma smo sedaj sestavni del Slovenije, nismo bili najbolj navdušeni za ustanavljanje novih občin. Spomnite se razdelitev občine Koper. Pred štirimi leti smo komajda spravili skozi občino Šempter-Vrtojba in danes je samo en predlog še, Renče-Vogrsko. Od 32 procentov površine Slovenije je samo en predlog. Ali se vam ne zdi malo čudno? In kljub temu tudi ta nima nobene podpore. Ko sem prebral obrazložitev na strani 37, ki pravi: "Ustavno sodišče v odločbi izrecno navaja, da mora predlagatelj izjemnost za odstopanje od zakonitih kriterijev tehtno obrazložiti. Razlogi morajo biti izjemnega pomena, niso dovolj le okoliščine iz 13.a člena. Iz ponovno proučenega elaborata, ki so ga pripravili predlagatelji, ni mogoče ugotoviti zadostnih razlogov, na podlagi katerih lahko utemeljimo izjemnost, zaradi katere bi bilo mogoče upravičeno odstopiti od pogojev števila prebivalcev, čeprav gre v navedenem primeru za manjše odstopanje kot v drugih primerih." Mislim, da je odstopaj oziroma dokazov pa le veliko. Občina Renče je obstojala 146 let. Od 1814 do 1960. leta, ko je bila zaradi višjih ciljev vključena v veliko komuno Nova Gorica. Preživela je centralizem cesarsko-kraljeve Avstrogrske, fašistične Italije, cone B, Jugoslavije, del Jugoslavije, mi pa ji odrekamo vsakršno pravico, da bi imeli samostojno občino. Drugo, kar bi zelo rad poudaril, piše na strani 13, obrazložitev, ki smo jih dobili. "Odpira se vprašanje, ali je gospodarski razvoj resnično tako izjemen, da bi ga lahko v primerjavi z drugimi predlogi utemeljili za izjemen. Iz elaborata ni mogoče ugotoviti zadostnih razlogov, na podlagi katerih bi lahko utemeljili navedene izjemnosti, zaradi katerih bi bilo mogoče upravičeno odstopiti od pogoja števila prebivalcev." 4 tisoč 100 prebivalcev ima ta predlagana nova občina. A vendar v tej predlagani novi občini je 98-procentna zaposlenost. Katera občina v Sloveniji se lahko še s tem pohvali? Zelo malo. Najbrž na prste ene roke bi jih našteli. Pa vendar odklanjamo in pravimo, da "morajo biti posebne izjeme." Slovar slovenskega jezika pravi tako: "izjema", kot prvo, "kar se ne ujema, ni v skladu s splošnim in navadnim." Lepo, torej kdor je priden, ne more biti v družbi, ampak mora biti izjema, moraš biti slab, potem si lahko dober. Mislim, da bi moralo pisati, da je pravilo, da kdor bo samo zadosten, je lahko občina. In občina Renče-Vogrsko to je. In zakaj to odklanjamo? Meni je to res, moram reči, ena velikih ugank. Kaj je pri tem narobe? Pravilo je takrat, da če si dober, imej nekaj. Če si slab, pa najbrž vsega ne rabiš. Zato pri nas, v poslanski skupini podpiramo, da se ne sprejme sklep matičnega delovnega telesa, kajti če je kdo, potem je ta občina najbolj potrebna, da dobi svoj status. Govoriti o celem morju drugih stvari je zelo, tako, za lase privlečeno. Ampak stvari, ki so evidentne, jih nočemo videti. Poleg tega obstaja tudi sklep sveta mestne občine Nova Gorica, da se strinja z ustanovitvijo občine Renče-Vogrsko. Kako to, da nobene teh stvari ne moremo sprejeti, da so dobre? Proti volji ljudi, proti volji mestne občine, proti vsemu smo "proti". Včasih ima človek pomisel, da smo se zarotili in da v tem mandatu ne bomo imeli, novih občin. Lahko, da jih bomo še imeli veste. Še jih bomo imeli, nas tu ne bo. Mi pa bomo podprli predlog ustanovitve občine, ki sem jo sedaj navajal. Mislim, da zasluži, da imajo svojo občino. Renče-Vogrsko je zaslužna za to. Če se je na tistem področju organiziralo delo in da ljudje dobro živijo - zakaj smo proti temu? Novi način življenja prihaja k nam. Ljudje želijo drugače delati, drugače živeti. Pozabimo na to, kaj je bilo pred tridesetimi, dvajsetimi leti. Danes se je začelo oziroma začelo se je že pred letom in pol novo tisočletje, neko novo življenje. Mi pa hočemo še vse po starem. Tudi velike komune so propadle in še bodo propadle. Razvile se bodo pa neke nove občine, mogoče tudi te, ki smo jih mi še ustanavljali, pa mislili, da niso bogve kaj pomembne. Ampak vendar, tudi te občine živijo in to dobro.
Hvala lepa. Gospod Brejc, izvolite.
Hvala lepa. V celoti podpiram to, kar je povedal gospod Božič in seveda ga ne bom ponavljal. Bi pa nekaj dodal k temu. Elaborat, ki so ga pripravili, je verjetno eden najbolj celovitih, kar jih je bilo pripravljenih za razpravo v državnem zboru. Iz teh gradiv je mogoče razbrati dovolj trdnih argumentov o tej izjemnosti, ki jo sami poudarjajo, glede na to, da nimajo 5.000 ampak 4.100 prebivalcev. Torej, vlada se v tem primeru in, bojim se, tudi gospe in gospodje iz Liberalne demokracije in Združene liste in DeSUS-a, pač, zelo birokratsko obnašajo. Ni 5.000 in konec. Mislim, da bi kljub vsemu da je več kot očitno, da je vlada rekla "nikomur ne bomo dali te možnosti", vredno razmisliti, ali s tem slepim uboganjem vaše vlade vendarle ne povzročate krivice ljudem, ki tam živijo. Ne nazadnje, tudi poslanec državnega zbora s tega območja, gospod Pahor, je dobil gradivo kot vsi mi ostali, in ne nazadnje, vaš župan iz Liberalne demokracije je med tistimi, ki je soglašal, da ti kraji postanejo občina, Renče-Vogrsko. Se pravi, lokalni faktorji, politični, če smem tako reči - vaši, to je vaša volilna baza, ne naša -, so dali soglasje, so rekli: dajmo tem ljudemmožnost, da sami odločijo o stvari in razvijajo. In zdaj vaš poslanec, poslanec Združene liste, niti besede ne reče v tem državnem zboru za svoje ljudi tam, ki so ga volili. Saj niso mene volili tam! Liberalna demokracija, ki ima tam župana, ne podpira, ne podpira ljudi, ki so tega župana izvolili! Ker verjame, da so ti ljudje tako - ne vem, ali mislite, da so tako za luno, ali kaj? Ampak tu so zdaj postavili zelo jasno in pregledno vse skupaj. Poglejte, gospod Božič je omenjal gospodarske razloge. Med njimi je en pomemben podatek: 700 milijonov tolarjev bodo imeli proračuna. To je pomemben znesek, ki jim zagotavlja, da normalno funkcionirajo. Nadalje, recimo - teh podatkov je cel kup, samo imam občutek, da niste imeli interesa, da bi to prebrali - mestna občina Nova Gorica s tem delom pravzaprav manj ustreza, da je mestna občina, je bolj podobna Kopru, ker ima preveč, poleg tega, ruralnega dela. Potem med temi geografskimi pojmi se mi zdi, da je vredno poudariti argument - namreč, v odgovoru vlade se govori o tem, o neki povezanosti z Novo Gorico. Poglejte na karto, pa boste videli, da te povezanosti že zdaj ni, kajti med občino Nova Gorica in Vogrškim-Renčami je še ena občina vmes in morajo oni takole okoli ovinka iti, da pridejo v Novo Gorico. To se pravi, je popolnoma jasno, da je to za lase privlečeno. Zakaj pa je za lase privlečeno? Seveda zato, ker je komanda bila s strani vlade: ne damo nikomur statusa nove občine. In tu je zdaj dokaz, da vas nič ne zanima. Ne zanima vas to, kar mi govorimo, ne zanima vsa volja ljudi tam; niti tistih, ki ste bili tam oziroma ki so bili tam izvoljeni. Kar je, seveda, še en dokaz več k temu, kar stalno govorim: ignoranca te oblasti do ljudi je neskončna, in se vidi tudi zdaj na tej lokalni ravni. Potem bi omenil, recimo, tudi eno pomembno, z evropskega vidika pomembno dejstvo. Občina v nastajanju, Renče-Vogrsko, ima možnost sodelovanja v evropskih projektih iz programa Interrega. In tu imajo projekt v vrednosti 600.000 evrov, ki je v idejni zasnovi že pripravljen, je pa v fazi mirovanja - in to zakaj? - ker mestna občina ni pripravljena plačati tistih začetnih 10.000 evrov, ker pač, jasno, to ni mesto, to je periferija za mestno občino Nova Gorica. Se pravi, skozi to, da mi danes rečemo: "Ja, pa naj bo to občina", bi omogočili koriščenje fondov za eno - dobro je, vendarle manjšo občino v Sloveniji. Ampak prosim, gre za 600 tisoč evrov. Potem recimo, saj tega je, kolikor hočete. Ker oni so res to dobro pripravili in sem se na lastne oči tudi prepričal, da je zdaj to res tako. Ker me je stvar začela zanimati. Naj še tole rečem na koncu. Poglejte, približno polovica prebivalcev sedanje občine Nova Gorica nima svojih predstavnikov v mestnem svetu. Mestna občina Nova Gorica tega stanja ne popravi. Noče ga popraviti, si mislim. Ker ne oblikuje večjega števila volilnih enot. Če bi oblikovali večje število volilnih enot, potem bi imeli ti ljudje v Renčah in Vogrskem vsaj možnost imeti svojega svetnika v mestnem svetu. Pa niti tega ni! Mislim! Jaz vas res prosim, vem da - saj sem povedal, kakšna je situacija, in mi iz vsakega glasovanja vidimo, za kaj gre. Ampak dajmo vendar pomisliti! Samo 100 prebivalcev manjka, mogoče jih manjka zdaj že kaj manj. Mogoče jih je nekaj še "v delu", kot se reče, ne vem. Ampak lepo vas prosim, dajmo tem ljudem možnost do lokalne samouprave. Pomagajmo jim, da se bodo razvili, ker imajo očitno vse potenciale za izjemen razvoj. Če bomo rekli spet na komando vlade oziroma vi boste to rekli, bo to spet en dokaz in arogance vlade do ljudi in mislim, da se preprosto tako ravnanje, tudi v parlamentu, ne spodobi. Treba je pokazati, da ima parlament tudi svoj pogled na stvar in da poslanci vladne koalicije vendar imajo tudi svoje mnenje o stvareh. Torej, prosim za podporo in da ko bomo glasovali, glasujemo za to, da se ta občina ustanovi; to se pravi, glasujemo "proti". Hvala.
Hvala lepa. In še ena neomejena razprava, gospod Mamić, izvolite.
Hvala lepa. Seveda moje "izlaganje" bo bistveno krajše, ker sta predgovornika povedala vse, kar sem sam mislil povedati, ker nisem vedel, da bomo trije razpravljali o tej zadevi. Mogoče neke stvari bi še dodal, gospod Brejc je v glavnem tisto, kar mene tudi najbolj zanima, je povedal. Ampak, recimo, samo s tem, da občina ima 98 procentov zaposlenih, to je že en dokaz, da so ljudje pridni, da delajo, da imajo potencial, da imajo vse pogoje za naprej se razvijati. Bi rad poudaril zdaj še en element tukaj. In to je, s tem, da se ustanovi ta občina, bo pripomoglo slovenski demografiji, ker vemo, kakšna je. In občina se bo sigurno razvijala v tej smeri, ker že zdaj ima 230 podjetnikov, uspešnih podjetnikov, imajo prispevka skoraj 4 milijone na zaposlenega, ne vem, ali je to še kje v Sloveniji. Imajo tudi na vsakega prebivalca milijon 700 tisoč in tako naprej. Se pravi, imajo vse pogoje, da bi res tudi s tem, da se bodo razvijali, da bodo pomagali s tem državi, ker bo država imela tudi neko korist od njih, torej da bodo imeli več davka. Torej, sam odnos do mestne občine Nova Gorica je za razliko od Kopra, kar je gospod Juri zadnjič povedal, mestni občini Nova Gorica ni v interesu - ne vem zakaj sicer -, ampak ji ni v interesu, da se razvija. In potem, ker ljudje nimajo motiva, ne morejo toliko dati od sebe, kolikor bi lahko dali. Tako pa, če bodo imeli svojo občino, potem bodo sigurno naredili dosti več, kakor zdaj delajo. Če te občine ali tega predloga ne podpremo, potem ne vem, kaj je še možno, da bi še kakšno stvar podprli v tem državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Podobnik mogoče? Razprava. Najprej se je javil k besedi gospod Brenčič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Malo prej smo se srečevali z argumenti ali morda tolmačenjem zakona, ki opredeljuje pogoje ali gabarite za mestno občino, ko smo razpravljali o Jesenicah. Če se poglobimo v obstoječe stanje mestne občine Nova Gorica in urbano celoto Jesenic, potem je povsem jasno, kdo ima tukaj, v pravem pomenu pravi odnos iz zakona ven, da je mestna občina. Zato ne vidim nikakršne slabosti, da se mestno občino Gorico postavi v skladu z zakonom v pravo dimenzijo mestne občine, pa tudi če samo nastane zdaj še ta nova občina tam, prej ko slej bi seveda sodilo k temu tudi to, da gretudi Grgar Čepovan gor iz teh hribov v drugačno substanco, kot je to mestna občina. Pa pustimo to. Dejstvo je, da ima ta občina zakonsko gledano, brez da kaj posebej mežikamo, takojšnjo substanco, da jo potrdimo skozi elaborat in skozi tisti mali manjkajoči del do 5.000. Nič hudega, bo mestna občina Nova Gorica nekoliko zmanjšala svojo birokracijo, ker je še ni, glede na to, da je že nastala Vrtojba-Šempeter. Mestna občina Nova Gorica je tudi s tem soočena in zato je tudi dala suport, da se en del njenega zdajšnjega ozemlja podvoji. Zato v vsakem primeru bom glasoval proti predloženemu zakonu, pa tudi če je samo iz tega paketa ta občina dobila zeleno luč. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala lepa. Primer Renče-Vogrsko je tisti primer, ki bo pravzaprav do konca razgalil zagato, v kateri se bo znašel državni zbor, če ne bo omogočil, da oblikujemo referendumsko območje. Na zaključku mnenja piše: "Ustavno sodišče v odločbi izrecno navaja, da mora predlagatelj izjemnost za odstopanje od zakonskih kriterijev tehtno obrazložiti." Na podlagi elaborata, ki je po mojem mnenju najboljši elaborat od vseh predlogov za občine, je predlagatelj tehtno razložil izjemnost za odstopanje od zakonskih kriterijev v primeru obmejnosti, gospodarskega razvoja, zgodovinskosti in geografskih argumentov. Tehtno jih je obrazložil. Seveda, problem je v tem, da ni več možno v državnem zboru vzpostaviti dialoga. Kdo naj odgovarja na ta vprašanja? Kolega Lavrinc je obnemogel. Na argumente, ki so zapisani v elaboratu, ni kontra odgovorov, ker so odlični argumenti. Saj vem, saj kolega Lavrinc samo pooseblja, ampak če mi nimamo sogovornika, to je naš problem, ne pa problem teh ljudi, ki upravičeno pričakujejo, da jim državnizbor v skladu z zakonom in odločbo ustavnega sodišča omogoči, da bodo glasovali o občini Renče-Vogrsko. Kolegice in kolegi, Renče-Vogrsko v celoti izpolnjuje ustavni koncept občine. Ljudje na tem teritoriju živijo že sedaj kot občina, so jo sprejeli za svojo. In seveda je žalitev, direktno je žalitev mnenje, ki je bilo nekje zapisano, da nova občina Renče-Vogrsko ne bi mogla trajno zagotavljati zadovoljevanja interesov svojih občanov. To je tako krivično, tako neresnično, tako žaljivo, tako nestrokovno,da mi ne smemo tega sprejeti. Mi se bomo blamirali, kolegice in kolegi. Čas je, da se ustavimo, da preprosto potegnemo za zavoro in v tem primeru ne podpremo krivičnega in ne na argumentih utemeljenega mnenja odbora za notranjo politiko. Občina Renče-Vogrsko izpolnjuje vse kriterije, ki jih zahteva zakon in še posebej na podlagi zadnje odločbe ustavnega sodišča. Pričakujem, da če ne bo odgovorov, kateri razlogi niso bili dobro utemeljeni, kot so obmejnost, zgodovinskost, geografskost in gospodarski razlogi, da preprosto podpremo. Tako ravnamo pravično, sicer bomo krivični v elementarni drži poslancev državnega zbora.
Hvala lepa. Najprej sprašujem - ima kdo repliko? Gospod Školč, replika, potem razprava gospod Sušnik.
Hvala lepa. Seveda bi se strinjal z gospodom Podobnikom - ki mu bom v enem delu repliciral, v drugem pa gospodu Brejcu -, da je del tega odločanja v tej rundi sprejemanja odločitev o občinah krivičen. Krivičen je pa v tem smislu, ker se v preteklih odločitvah ni dosledno upoštevalo kriterijev. In imamo veliko število občin, ki so bile ustanovljene, ne da bi izpolnjevale kriterije, recimo, v tej meri ali pa v nekem procentu, kot jih, recimo, v tem trenutku bi lahko Renče-Vogrsko, samo v tem. Tu navezujem svojo repliko na skrb gospoda Brejca, da kaj se bo zgodilo z LDS vis-á-vis župana, ki bi pa to rad omogočil. LDS je v neki zadregi, seveda se strinjam, ker mora po eni strani zagovarjati striktno ta načela, ki gredo tudi - recimo - proti svojim županom ali, pa svetnikom, ali pa - ne nazadnje - volivcem, ki jih je verjetno nekaj tudi na območju te eventualne občine Renče-Vogrsko. Vendar odlika ali pa obveznost neke politike je, da se kriteriji, ne glede na trenutno korist, upošteva za vse. Spet se vračam nazaj. Žal se upošteva sedaj samo v tej rundi, v prejšnjih pa ne, čeravno bi lahko, da si ne očitamo, kako je kdo glasoval nazaj. K besedi sem se javil zaradi tega, kar govori gospod Podobnik, ki pa noče upoštevati nekih teh kriterijev, ki jih govori obmejnost in tako naprej, pa pozicija teh občin vis-a-vis tega, kar se bo pravzaprav zgodilo na meji. Moja presoja je, da če gledamo te stvari, ki se bodo zgodile z razprtjem meje, da je bila verjetno napaka, ker so se zgodile neke manjše občine tam dol in tudi Šempeter - Vrtojba vis-ŕ-vis, ker bo na eni strani mocna občina Gorica in na drugi strani bomo mi imeli neke te male občine. Jaz vam govorim v tem smislu, seveda, kot lokalpatriot, kot - recimo - človek, ki živi na meji, ki se na eni strani veseli tega padca meje, na drugi strani pa ima - bom rekel - takorekoč v krvi to izkušnjo, skrbi, kaj se bo zgodilo, če ne bomo znali parirati temu, kar bo na drugi strani. In s tega vidika se mi zdi, bom rekel: niz odločitev, ki so bile sprejete vis-a-vis tega področja, je pogubnih, enostavno pogubnih, ker bodo zmanjšale moč in občin in institucij in vsega, kar lahko parira kot neka meja slovenstva kot kulture, ne kot države. In te druge zgodbe, povezane z demografijo in tako naprej, so pa enostavno smešne. Ljudje se za več ne odločajo zato, ker imajo občino ali pa je nimajo oziroma ker imajo občino ali pa nimajo. Jaz še ne poznam primera, ko bi nekdo zaradi tega se za to odločil. In s tega vidika je treba o teh rečeh, pa tudi kasneje o regijah, razmišljati v kontekstu, kaj to pomeni vis-ŕ-vis enega zemljevida, ki se bo izrisla od Ljubljane pa do Benetk. In pustimo, bom rekel, vnemar te male racune strank in strančic in dajmo enkrat držati ta kriterij 5.000 ljudi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika gospod Brejc. Izvolite.
Hvala lepa. Najprej naj rečem, da mene ta narodnostni vidik, kulturni vidik ne skrbi, kajti slovenski kulturni prostor je bistveno širši, kot so pa meje slovenske države. In je torej govoriti o tem, da bo zaradi tega, ker bomo eno občino ustanovili tam, po mojem mnenju, nepomembno. Poleg tega mi pa, prosim, povejte: kateri prebivalci se bodo čutili bolj pripadni državi Sloveniji? Tisti, ki jim bo ta država prisluhnila, ali tisti, ki jih bo ignorirala. Ta oblast te ljudi ignorira. Kar dajte to še naprej početi, pa se bodo ljudje začeli obračati k tistim, ki jih pa ne bodo. In če se bo to seveda dogajalo, potem vemo, kdo vodi v destrukcijo. Govorite o tem, da so kriteriji kriteriji in da vam ne gre za korist. Lepo vas prosim! Ničkolikokrat je bilo že v tej dvorani pokazano, da je korist v Liberalni demokraciji na prvem nekaj. In še nekaj. Gospod Školč, prosim vas, ne meni pripisovati, da mene skrbi za Liberalno demokracijo. Mene tudi malo ne skrbi za Liberalno demokracijo. Vas pa lahko. To pa ja.
Hvala lepa. Gospod Podobnik. Potem dve repliki, gospod Školč in potem gospod Partljič.
Na kratko bi rad repliciral kolegu Školču. Kolega Školč je, ko je iskal razloge in argumenatacijo tudi poslanske skupine, v kateri je, to je Liberalna demokracija Slovenije, se nekako poskušal nasloniti na argumentacijo, ki ne zdrži. Namreč, da je to posledica preteklih odločitev. Ni res. Če kje, je sedanjaodločba ustavnega sodišča naredila prelom tudi s prejšnjimi odločitvami ustavnega sodišča in je v točki rekla "črta s prejšnjimi odločitvami". Ta postopek je samostojni postopek in ni neposredno povezan s prejšnjima postopkoma. Nič, nobenih argumentov kotso bili prej. Tukaj in zdaj se odločamo. In tu je ustavno sodišče naredilo velik rez in na nek način seveda preseglo ali pa drugače interpretiralo prejšnje odločbe ustavnega sodišča. Lepo vas prosim! Ne iskati tukaj argumente, ker jih ni. Tu jih pa res ni
Hvala lepa. Gospod Školč, replika. Izvolite.
Najprej moram reči, da sem iskreno pomirjen, ker gospoda Brejca ne skrbi za našo stranko, ker sicer bi to mene zelo skrbelo. Zahvaljujem se mu, da je tu bil, bom rekel, neke vrste nesporazum z moje strani. Hkrati moram reči gospodu Podobniku, da se nismo razumeli. Jaz nisem rekel, da gre zdaj za isti postopek, ampak da menim, da je narobe, da v prejšnjih postopkih niso bili v celoti upoštevani kriteriji, tako kot jih upoštevamo zdaj. Samo to sem rekel. Upam, da to pojasnilo zadošča. Z vidika prejšnjih postopkov bi se lahko marsikdo v tem trenutku čutil prikrajšanega. To je bila poanta mojega nastopa. Smisel replike se mi pa zdi v tej razpravi, ko govorimo o tem, o teh pozicijah, ki se izrisujejo v skupni Evropi. Jaz se zelo natančno zavedam tega, da pač meja slovenskega kulturnega prostora seže čez italijansko mejo, kot mi je mogoče za razliko od marsikoga popolnoma jasno, da meja italijanske kulture seže globoko v naše ozemlje in ga tudi v vsem pozitivnem zelo natančno označuje. Si absolutno ne predstavljam ne obale, pa še česa drugega ne, brez tega pečata te kulture. Tisto, zaradi česar sem govoril, da je treba razmišljati tudi o tem, kako smo upravno organizirani, ne zaradi nekega strahu, je pač teorija števil. Mi imamo na Obali na eni strani Trst, na drugi strani Koper. In imamo veliko mesto Gorica in bomo imeli - in tudi mestno občino - in bomo imeli kmalu krajevno skupnost, kaj jaz vem, Solkan, pa Nova Gorica, pa Šempeter in tako naprej. To je tisto, kar seveda spet ni direktno povezano s temi kriteriji za ustanovitev občin, ampak če že kdo vleče na plano te kriterije obmejnosti, potem naj razmišlja tudi o tem. To je enostavno treba upoštevati, ker se rabi tudi število, da se lahko parira. In s tega vidika se mi zdi, da smo preveč lahkomiselni. Ne mislim samo na tem področju, tudi še kje drugje, ko za koristi treh pločnikov, dveh kandelabrov, pa treh prizidkov k različnim ustanovam poskušamo ustanoviti občino. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Partljič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica in kolegi. Jaz celo dopuščam, da me boste morda vmes prekinili in rekli, da ne govorim ravno o tem konkretnem primeru. Zato sem se javil pri repliki. Že ves čas pa iščem priložnost, da bi na nek način razložil, zakaj se tudi jaz opredeljujem proti tem občinam. Se zahvaljujem, se vam lahko tudi malo smilimo, ker moramo biti disciplinirani - ste vi rekli, gospod Sušnik. Tudi sem pri kakšni stvari glasoval po svoje, pa so tudi spomnite, da me je prišel Anderlič malo kregati. Pa če bi danes trdno mislil, Tone kar počakaj, če bi danes trdno mislil, da je treba kako občino podpreti, bi jo podprl kljub dogovoru ali kljub disciplini. Če bi trdno mislil. Imam pa en drug pomislek in strah in slabo izkušnjo. Sedaj se je pač pokazala tu. Videl sem nove občine, tudi v okolici Maribora, ni tu mojega kolega Kanglerja, da bi rekel Duplek, pa kakšna druga, Ruše, ki so zaživele boljše kot prej, ko so bile v Mariboru. Na marsikaterih področjih. Srečam tudi občine, kjer se to ni zgodilo. Ampak z večine, mislim, da je imelo nek rezon. Edino področje, kjer so "nasrkale" - kdo je "nasrkal" z množitvijo občin, je bila kultura. Zavodi, ki so ostajali prej, so bili prej v eni občini in smo jih financirali z vso dohodnino, se zdaj otepa navadno ena večja občina. So izjeme, so izjeme, ampak spomnite se, v eni občini pri Celju so takoj zaprli knjižnico, češ da Celje da premalo tej občini za to, da bi knjižnico imela, pa so jo potem znova odprli, tudi delno na moj protest. Torej, drobljenje občin, vam povem, ni v korist slovenski kulturni mreži. Ne popravlja se kulturnih domov, amaterske skupine nimajo kje igrati. Mi smo zgradili po nekaterih velikih centrih še prevelike kulturne domove, še prevelike. In se mi zdi tudi škoda za Sežano, ki ima ta kulturni dom, če bi se tam stvari še bolj drobile. Hočem reči, nekako se torej opredeljujem po inerciji proti tem občinam, ker mi lastna izkušnja govori, da če je mogoče komunala pridobila, infrastruktura, marsikaj, v globalu je "nasrkala" kultura. In čim bolj jo bomo drobili, tem slabše bo za neko nacionalno kulturo. Ko je bil moj kolega minister, je imel vizijo bolj decentralizirane slovenske kulture; morda je bil prepočasen, morda ga nismo servisirali tukaj, morda ni vsega naredil, tega nismo uspeli narediti, da bi imeli policentričen razvoj kulture. Zdaj je drugače, zopet združujemo, in vam povem, s slehernimi novimi malimi občinami - ni dobro za slovensko kulturo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, replika, izvolite.
Če bi bil trdno prepričan, bi pa kljub temu glasoval za kako občino.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, replika.
Na prvo izvajanje kolega Podobnika sem želel povedati nekaj. Rekel je, da bo sramotno, če ne bomo tu glasovali drugače, kot je predlog matičnega delovnega telesa. Sam mislim, da ne bo sramotno, bo kar v redu. Pretehtali smo tam takrat vse. In povedal vam bom še to, če se govori o geografski zaokroženosti te občine, se ob tem seveda pozablja na del, ki bi potem tudi zaslužil, da je svoja občina, to je Dornberk-Branik. In, bom rekel, ta napaka,da smo tam vrinili tisto občino, bi lahko bila upoštevana, če se ne bi upoštevalo, da gre za povsem samostojen postopek, gospod Podobnik, kot ste rekli, kar piše v 17. točki, kjer nam ustavno sodišče lepo pove, da nas naše napačne odločitve v preteklosti k ničemer ne zavezujejo.
Hvala lepa. Replika, gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Sicer je neobičajno, da bom jaz gospodu Tonetu Partljiču repliciral, ampak rad bi ga opozoril - morda ni lagal, pač pa zmotno določene stvari predstavil tukaj, ko je govoril o tem, da je na področju drobljenja občin največ izgubila kultura. Zdaj niti ne vem, kaj si on tu predstavlja pod kulturo. Katere so tiste dejavnosti, ali so to res visoko profesionalnikulturniki, ki so zelo dobro plačani, z visokimi plačami in tako naprej, ali kaj je tista kultura - ne vem. Skratka, hočem povedati, da sem ne dolgo tega bil v neki občini, majhni občini, ki je imela občinski praznik, tam - ni važno, katera občina - približno 2.500 prebivalcev, in so predstavili kulturni program in so mi potem tudi povedali, da imajo menda 15 društev, od tega je več kot polovico kulturnih društev, imajo različne skupine, plesne, otroške, za starejše, pevske, ženske, moške. Zdaj ne vem, na čem je ta kultura izgubila. Ti ljudje so si svojo kulturo ustvarili ravno zaradi tega, ker so enostavno čutili, da je vse to njihovo in da to rabijo tudi zato, da se predstavljajo in tekmujejo z drugimi občinami in tako naprej, imajo celo svojo godbo in tako naprej. Skratka, ne vem, na čem je zdaj ta kultura toliko izgubila, o čemer vi govorite. Ne bom rekel, da se v začetku mogoče niso hoteli rešiti nekaterih stroškov v zvezi s knjižnicami. Zakon jih k temu obvezuje - točno, kako mora biti. Kako se mora v zvezi s tem ravnati. Če je knjižnica zdaj bila tisti glavni vzrok, zaradi katerega se vam zdi, da je kultura toliko grozno trpela, potem vam lahko vzamem to tudi kot opravičilo, ampak mislim, da ni tako kritično in da so si na lokalnem nivoju marsikje - nebom rekel da nekje mogoče je res ta standard padel - ampak v večini primerov da bi na splošno jemali da je na kulturnem področju zaradi tega bil nek grozen izpad ali osiromašenje, pa mislim, da ne drži. To je moje opažanje na terenu dejanskega stanja. Se opravičujem, če sem kaj preveč povedal, ampak tak je moj pogled na to zadevo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Partljič. Izvolite.
Hvala. To je res, kar ste povedali. Včeraj sem imel slavnostni nagovor pred začetkom Linhartovega srečanja, to je pred začetkom amaterskih ljubiteljskih gledaliških skupin. Moram reči, da so kar veliko delali o pogojih, v katerih delamo. Bom pa povedal en primer, kjer boste to lahko spoznali. Na prejšnji seji mestnega sveta občine Maribor smo sprejeli sklep, da se mesto odpoveduje ustanoviteljstvu Slovenskega narodnega gledališča in ga predaja državi. Meni se zdi odlično. Veseli me, da bi tudi mi imeli en državni zavod. Takoj zatem je dvignil en kolega roko inje rekel, da poskusimo iz Maribora prenesti na državo še lutkovno gledališče, pokrajinski muzej in ne vem še kaj. Če vam na primeru drugega največjega slovenskega mesta ni dovolj, če vam rečem, da se hoče znebiti čimveč kulture in jo spraviti na državo, da ne bi imel s kulturo stroškov, mogoče to ni najbolj pravi primer. Poznam jih pa tudi še na drugih nivojih. Ko bi institucije, ki jih je treba redno plačevati in dati plače, najraje prenesli. Od tod ni čudno, da ob slovenskem kulturnem prazniku, ko sprašujemo ljudi, kaj mislijo o slovenski kulturi, da sleherni odgovarja tako. Odgovarja: "Država je mačeha kulturi. Država da premalo denarja. Države kultura ne zanima." Nihče še ni rekel: "Občina je mačeha lastni kulturi." Nihče še ni rekel: "Sami smo nekulturni, ker ne kupujemo knjig in ne podpiramo kulture, ampak v bistvu kulturo preložiti na državo." Nimamo dovolj lokalne odgovornosti za to. To hočem reči.
Hvala lepa. Replika, gospod Brejc.
Ne morem sprejeti teze, da se z razvojem lokalne samouprave slabi kulturna dejavnost. Problem je drugje. Problem je, če v Mariboru lokalne oblasti nimajo pravega občutka za kulturo, pa ga potem prenašajo na Ljubljano in tako naprej. Ampak to je druga stvar in to nimanobene veze z Renčami in Vogrskim. Prosim, če bi lahko proceduralno to upoštevali.
Hvala lepa. Gospod Rokavec, izvolite.
Namreč, gospod Partljič, to kar ste dali primer, primer Maribora, nima nobene povezave s temo, ki jo danes razpravljamo. In prvi, ki je zadolžen, da v tej državi kultura ima svoje mesto, je država. Država mora najprej postaviti pogoje, ne pa potem prevaliti temo in predvsem to, da bo Liberalna demokracija opravičila glasovanje protiobčini Renče-Vogrsko, da bo to vzrok, da kultura pada na lokalni ravni. Mislim, da tu pa je sprevrženost prve vrste. In drugo, gospod Škoč, ustavno sodišče je 8 primerov dalo v ponovno odločanje državnemu zboru. [[...]] [[Medklic iz klopi.]] [[...]]Ja, ampak kar se tiče predlogov za ustanovitev občin. In poglejte, zadeva je sledeča. Državni zbor bi moral danes tehtati predvsem o 13.a členu. In 13.a člen govori pa, da zaradi geografskih, obmejnih, narodnostni, zgodovinskih, gospodarskih razlogov sme imeti občina izjemoma tudi manj kot 5.000 prebivalcev. Danes smo jasno ugotovili tudi iz elaborata, da občina Renče-Vogrsko absolutno izpolnjuje gospodarske in tudi druge pogoje. In prav gospodarski pogoj bi moral biti pogoj številka ena, ki bi ga moral upoštevati državni zbor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lepo prosim za mir v dvorani! K razpravi se - gospod Cukjati? Ne. Gospod Sušnik se je javil k razpravi. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Poglejte, vsak čas bo preteklo eno leto, odkar smo v tem državnem zboru začeli postopek za ustanavljanje novih občin s spremembo njihovih območij. Začeli smo ta postopek, zavedujoč se, da po zakonu o lokalni samoupravi imamo 13.a člen, ki predvideva izjemnost. Po vseh razpravah, ki so potekale na matičnem delovnem telesu, pa tudi v tem državnem zboru, danes, ko odločamo o odločbah ustavnega sodišča, še nimamo jasnih kriterijev, ki bi dopuščali izjemnost. Nimamo kriterija zgodovinske izjemnosti, nimamo kriterija demografske izjemnosti, nimamo kriterija narodnostne izjemnosti, nimamo kriterija gospodarske izjemnosti, nimamo kriterija obmejne izjemnosti. Poglejte, ob izostanku vseh teh kriterijev je popolnoma nevzdržno govoriti, da se odločamo argumentirano. In če bomo zavrgli predlog za ustanovitev občine Vogrsko-Renče, ne da bi upoštevali izjemen gospodarski položaj predlaganega območja, bo popolnoma jasno, da se odločamo brez upoštevanja argumentov; še več. Upam si trditi, da se pri vsaki odločitvi, ki smo jo do sedaj sprejeli, ki jo še bomo, spopadata tukaj dva koncepta. Dva koncepta razvoja Slovenije, in sicer centralistični koncept proti konceptu skladnega regionalnega razvoja. Na žalost koncept skladnega regionalnega razvoja pri vsaki odločitvi posebej potegne "ta kratko". Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Školč, replika. Izvolite.
Veste kaj, če se ni mudilo eno leto, se bo počakalo pa še en dan. Tako da s tega vidika se mi zdi, da kljub vsemu velja kakšne stvari poslušati in se bom oglasil v tistem segmentu, ki se tiče kulture, države in Gorice, da ne bomo govorili o Mariboru.
Gospod Školč, lepo prosim, v repliki, da se resnično - opozorila kolegov poslancev, so bila na mestu -, da se osredotočite na občino Renče-Vogrsko. Lepo prosim.
Točno to nameravam in najprej povedati gospodu Rokavcu, da je relacija med državo in kulturo skozi zgodovino, Slovencev malenkost bolj zapletena, kot si on predstavlja, in da je pravzaprav kultura vzpostavljala nacijo proti državi, ne pa obratno, skozi dolga desetletja, da ne rečemo stoletja. Tu bom ostal. Kar se tiče zgodbe, ki je povezana s kulturnimi institucijami na Primorskem, in o tem, kar sem prej govoril vis-a-vis tega, kar se tam dogaja in kar se bo zgodilo, bom povedal, da ni osamljen primer to, kar se je zgodilo v Mariboru. Ideja mojega naslednika, gospoda Šeliga je bila, da postane tudi [[...]]
Gospod Školč, jaz se opravičujem. Lepo prosim.
Ni se treba opravičevati.
Teze, ki jih razvijate, niso v prid razpravi ob argumentih za občino.
So. Absolutno so, bodite toliko potrpežljivi, da vam lahko pojasnim na svoj način, pa boste videli. Se res opravičujem, vem, kako je voditi sejo, ampak obstoji načrt, da bi tudi goriško gledališče postalo državno gledališče. To je, [[...]] [[Medklic iz klopi.]] [[...]] Ker ga ne bi bilo več treba tam financirati oziroma [[...]]če hočete, drugače: ker se bo pač število ljudi, na katerega bi pripadalo, tako zmanjšalo, da ga ne bo mogoče več financirati. In to je povezava na drobljenje občine Nova Gorica. Ko govorimo naprej o kulturi, vam lahko povem vis-ŕ-vis Gorice, Renc, če hočete Šempetra, Brd in vse, kar je tam nastalo, da je v Gorici v namen tega, da bi to bilo neko središče, nastala tudi knjižnica. Bila je odprta za gledališčem. V trenutku, ko so nastale nove občine, so bili prisiljeni v goriški knjižnici odpustiti delavce, ki vodijo knjižnično dejavnost, ob tem dav teh občinah, ki so na novo nastale - to lahko delamo krivico tej, ki je še ni - niso bili pripravljeni financirati tistega deleža, ki bi pripadal. S tega vidika ta teza o tem, da morajo občine zagotavljati nek kulturni standard, velja večjega premisleka, kot se zdi v tem trenutku. In ravno na Goriškem drobljenje, bom rekel, razbija tisto, kar se je mukoma skozi desetletja zgradilo kot kulturna identiteta Goriške in, če hočete, gornjega Posočja.
Hvala lepa. Proceduralni predlog, gospod Anderlič. Izvolite.
Predlagam, da to točko dnevnega reda, glede na to, da so nam preostala še tri glasovanja, danes opravimo do konca. Hvala.
Hvala lepa. Se opravičujem. Sama si ne upam privzemati te odločitve, upoštevaje dejstvo, da seveda nisem prej, vsaj v dopoldanskem delu, uspela tega oceniti, zato odločitev, ki jo predlagate, dajem v odločitev državnemu zboru. Predlog proceduralni, da končamo 6.a točko dnevnega reda, dajem na glasovanje. Glasujmo! Navzočih nas je 62. Za je glasovalo 44, proti 15. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet, zato nadaljujemo preko 18.00 ure z delom. Replika, gospod Brejc. Izvolite.
Samo en stavek gospodu Školču. Vsa ta vprašanja kulturnega doma, knjižnice, bolnice in tako naprej, so predmet delitvene bilance in se bodo urejala takrat, ko bomo v tem državnem zboru dali krajem - v tem okviru Renče-Vogrsko - status občine in potem se bodo že med sabo zmenili. Saj so dosti pametni ljudje. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu matičnega delovnega telesa. Predlog sklepa, da državni zbor ugotavlja, da z ustavo in zakonom določenih pogojev za ustanovitev občine oziroma za spremembo njenega območja ne izpolnjuje predlog za ustanovitev občine Renče-Vogrsko pod Č oziroma V/1. O tem glasujmo. Glasujmo! Navzočih nas je 64. Za je glasovalo 34, proti 30. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa matičnega delovnega telesa sprejet. Prehajamo na razpravo o isti vsebini predloga sklepa za ustanovitev občine Straža pod V/2. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na odločanje. Predlog sklepa, ki ga predlaga matično delovno telo, je, da državni zbor ugotavlja, da z ustavo in zakonom določenih pogojev za ustanovitev občine ne izpolnjuje predlog za ustanovitev občine Straža. Glasujemo. Navzočih nas je 65, za je glasovalo 42, proti 22. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. V razpravo dajem enak predlog matičnega delovnega telesa za ustanovitev občine Otočec-Šmarješke Toplice. Odpiram razpravo. Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala lepa. Ker je zelo pomemben podatek o številu prebivalcev, bi prosil, če lahko kdo od tu prisotnih pove, ali drži podatek, ki smo ga dobili nekateri poslanci, da ima to območje več kot 5.000 prebivalcev. To referendumsko območje naj bi po zadnjih podatkih imelo več kot 5.000 prebivalcev; žal se je to ugotovilo po razpravi v prvi rundi v državnem zboru.
Gospod Rokavec, izvolite.
No, samo dopolnjujem razpravo kolega Podobnika. Namreč dejstvo je, da so te informacije res prišle in verjetno bi bilo še kako umestno, da bi državni zbor dobil popoln podatek, ali se tudi v tem primeru ni zgodilo isto kot v primeru Šmartnega pri Litiji, da so nekatera naselja enostavno izpadla zato, da niso dosegla kriterija 5.000 prebivalcev. In dokler tega podatka ne dobimo, bi državni zbor ne smel odločati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sušnik, izvolite, potem pa gospa državna sekretarka.
Hvala lepa. To, kar je bilo pred mano povedano, bi dopolnil samo še s tem, in opozoril, da je bilo to vprašanje zastavljeno že na seji delovnega telesa, na seji odbora za notranjo politiko, ko smo se pogovarjali o občini Šmarješke Toplice. Poglejte, takrat je bil sprejet tudi sklep odbora - gospod Lavrinc bo verjetno to potrdil -, da se pridobi ekzakten podatek - tega podatka jaz nisem dobil - in še kako je upravičeno, da se ta podatek pridobi pred odločanjem.
Hvala lepa. Gospa državna sekretarka nam bo postregla s podatki, ki vas zanimajo. Izvolite.
Hvala. Po zadnjem uradnem podatku, ki smo ga dodatno preverjali, ker so se pojavila ta vprašanja tudi na odboru za notranjo politiko, ima to območje 4.959 prebivalcev.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite. Lepo prosim za mir v dvorani.
Izgleda, da to območje skoraj idealno izpolnjuje pogoje, torej ni nobenih ovir, da ustanovimo referendumsko območje. Tako bi bilo prav - seveda, če ne bi imeli dopisa občine Novo mesto, če ne bi imeli dopisa treh krajevnih skupnosti, in tu se kaže vsa, bi rekel, na nek način nekorektnost pri določitvi referendumskih območij. Na vsak način "nategniti" neke pogoje, na približno natisto, kar komu odgovarja. Tretji poskus je, da se na teh območjih naredi občina. Gospod Podobnik, ker ste toliko citirali vsega tega, če bi potegnili ven papir [[...]]Si bral? Potem pa ugotovil da je bilo tako rekoč s prevaro pridobljeno soglasje v delu krajevne skupnosti Otočec, ker mestni svet Novega mesta to utemeljuje z nešteto podatki in tako naprej; in to za vas ne pomeni nič. To, da tudi v dopisu piše, da je naselje oddaljeno 30 km, ni res. Peš sem jih prehodil neštetokrat, pa po zemljevidu pojdite pogledati. Od zdaj ta zemljevid, ki je tukaj. Ta del ljudi mora hoditi čez Novo mesto v sedež Šmarjeto. Torej, to je zaokrožena geografska celotna. Nasprotno, gospodje! Nasprotno! Ustvarjanje nekih umetnih zadev. Nisem se hotel pri nobeni stvari oglašati. Tukaj pa, kar upam iti tja dol kadarkoli in ljudem to isto povedati, kar povem tukaj, pa grem vsak teden tja dol, da se ne da manipulirati in se ne sme. In tukaj notri imate zahteve za ustanovitev novih krajevnih skupnosti zato, ker v to združbo, ki jo zdaj vi hočete "nategniti" s tem, da preverite, ali je zdaj 5.000 volivcev ali ne. Ne, ni. S tem, ko boste, če boste slučajno določili referendumsko območje, se bo v trenutku nadaljevan postopek, kjer se bo ta del, ki je naravno - prek sedeža občine bodo morali iti v drugo občino, 30 km stran, kot pravite čez drugo občino. Ta mora iti stran. Mora iti stran, ker jim bo ogrožen življenjski prostor, ker jim bodo onemogočene samoupravne lokalne funkcije in njihove osnovne pravice, da imajo dostop do sedeža do uresničevanja vseh pravic. Zdravstveni dom je tukaj, pa seveda tukaj, s tem da tukaj imajo popolnega, imajo bolnico in tako naprej in jih zdaj od tam, kjer imate vso to oskrbo, vlečete nekam, kjer tega sploh nimajo. Lepo vas prosim! V mestni občini in preko mestne občine bodo hodili v Šmarjeto. Ne! Tukaj se je pokazala vsa beda tega, kar počnemo. Na tem primeru in se nisem hotel oglasiti prej. Na svojem primeru, pa ne glede na to, jaz bi glasoval "za", če bi bilo res 9.959 in še nekaj beguncev in tako naprej, kar navajajo v papirju, če seveda ne bilo [[...]]Ja, tako piše v papirjih. In če seveda ne bi poznal, da bi morali te pravice ti krajani uresničevati na tak način. Ustanavljati občine zato, da občanom onemogočiš uresničevanje njihovih osnovnih pravic, je, gospodje krivično in nepošteno. Je nepošteno in jaz, seveda, za tak predlog ne bom. Pa bom šel jutri, v soboto in v nedeljo bom šel tja dol. Pa kogarkoli bom srečal, mu bom to povedal. Ker meni to ni nerodno tako, kot "ja, pa dajmo to, ker je to blizu tam, pa tako naprej, da se ne bomo zamerili svojim". Ne, gre za kriterije, gre za stvari, ki jih je treba pošteno delati. Meni je žal, da moram na tem primeru, ki je zadnji, k sreči zadnji, da ne bi povzročil vseh drugih polemik, ampak to je tipičen primer, kako se ne sme delati. In obžalujem, da v vseh primerih najdete, izbrskate iz papirjev vse, v tem primeru pa najbolj vitalnih in tistih osnovnih stvari ne citirate, ki pa govorijo kontra argumentom in kontra temu, da iščete, če se je še kje kakšen prebivalec slučajno izgubil. Ne, ni se.
Hvala lepa. Dve repliki, najprej gospod Podobnik, potem gospod Rokavec.
Replika spoštovanemu kolegu Anderliču, ki je povsem po nepotrebnem vzkipel. Tu se ne kaže nobena beda te razprave, poskušal sem biti do vseh predlogov enak. Rad bi povedal, kolega Anderlič, da sem prebral vse to, poznam te zaplete. Poznam veliko hude krvi, ki je bila na mestnem svetu v Novem mestu. Poznam konflikte v krajevni skupnosti, poznam vse to. Moram pa reči, da sem imel v podzavesti v spominu primer neke druge občine, kjer je tudi zmanjkalo 50 ali pa 40 ljudi, in sem bil malo nezaupljiv. In ker ste se tako, bi rekel, trdno držali 5.000, sem hotel to vprašanje postaviti; zato sem postavil to vprašanje. In povsem po nepotrebnem se je sedaj pravzaprav na mene obrnil tvoj srd, spoštovani Tone, to je bilo po nepotrebnem. Poznam nekatere velike dileme, ki so odprte, glede Šmarjeških Toplic in Straže, jih poznam. Nočem pa biti soudeležen v manipulaciji, dabomo čez nekaj mesecev izvedeli, da je bilo 5.021 ljudi - zato sem to vprašanje postavil.
Hvala lepa. Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o predlogu matičnega delovnega telesa, da [[...]]Razprava?
Celo omenili ste me, da imam repliko, in prosim, če bi jo lahko izkoristil za Podobnikom.
Se opravičujem [[...]]
No, le prav, da se opravičite, ampak vseeno je dobro.
Se opravičujem.
Stvar me je presenetila ob vsem tem turbulentnem sprejemanju teh zadev, pa na zaključku. Gospod Anderlič, imate poseben status, ampak ne potrebujem vas, da mi vi poveste, da sem gospod - jaz sem gospod - pa da mi ob tem tudi ne žugate s prstom, ker mi ni treba. Res pa je, da je lepo, če ima človek vseskozi neko zmerno pot. So bili primeri, o katerih smo danes govorili, kjer so sedežne občine dale vse soglasje, tudi mestna občina Nova Gorica. Zakaj pa takrat nismo tega kot argument upoštevali? Zdaj pa ja, ker je tu občina, ki neposredno zadeva najbrž, kolega Anderlič, vas. Ampak to ni fer. Sam sem pa gospod brez vaših pretenj. Hvala.
Hvala lepa. Replika, gospod Anderlič
Mene zares ta občina ali prihodnja občina, ali kakorkoli, nič ne zadeva. Ampak ker sem verjel argumentom odbora, ki je sprejel stališča, predlog sklepov, in ker sem določene primere vendar pa le preveril in zato ker me je zmotilo, ne bi razpravljal gospod Brenčič, ne bi razpravljal, če ne bi zanemarili vseh teh stvari, jih dali stran in poskušali najti še kakšnega prebivalca, da bi se potem "zagrabili", tako kot je gospod Rokavec nastavil, da pa ne moremo danes odločati, zato ker moramo dobiti še ne vem kakšne podatke. Samo zato sem se oglasil. Drugače se tudi pri tem predlogu ne bi oglasil. Sicer pa že dobrih 35 let nisem vezan na to okolje in nimam stalnega prebivališča tam, tako da ni tam - grem pa še zmeraj vsak teden tja dol.
Hvala lepa. Zdaj lahko zaključim razpravo? Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje ob predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, da državni zbor ugotavlja, da za ustavo in zakonom določenih pogojev za ustanovitev občine ne izpolnjuje predlog za ustanovitev občine Otočec-Šmarješke Toplice. O tem predlogu matičnega delovnega telesa glasujemo. Glasujemo. Navzočih nas je 60. Za je glasovalo 40, proti 18. [[Za glasovalo 40.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. In zdaj dajem na glasovanje predlog sklepa matičnega delovnega telesa, ki se nahaja na strani 18 in 19 pregleda, poročila, na glasovanje. Sklep. Glasujemo o sklepu v celoti. Obrazložitev glasu. Izvolite, gospod Podobnik.
Na podlagi popoldanske razprave in argumentacij in nemožnost, da bi v argumentirani razpravi kolegice in kolege prepričal, da je v nekaterih primerih državni zbor ravnal v nasprotju z realnimi dejstvi, dejstvi iz elaboratov, v nekaterih primerih v nasprotju z odločbo ustavnega sodišča in to smo argumentirali v razpravi in na te naše nastope ni bilo argumentiranih odgovorov, ne moremo podpreti tega sklepa. Glasovali bomo "proti".
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Ne. Prehajamo torej na glasovanje o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa v celoti. Samo trenutek. Glasujemo. Navzočih nas je 60. Za je glasovalo 41, proti 19. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep v celoti sprejet. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade in sekretariatu se najlepše zahvaljujem za sodelovanje. Še sledeče obvestilo. Jutri ob 10. uri bomo z delom nadaljevali, in sicer z obravnavo 6. točke dnevnega reda, prešli bomo na obravnavo 7. in po vrstnem redu dalje. 6. točka je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o ustanovitvi občin ter o določitvi njihovih območij, prešli bomo na 7. točko, potem na predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o splošnem upravnem postopku, potem na 7.atočko predlog zakona o evidenci volilne pravice in paket upravnih zakonov. Najlepša hvala in lahko noč. Kot zadnjo točko bomo točko, volitve in imenovanja, kot je običaj. Hvala lepa in lahko noč.