Dobro jutro, spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 24. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: gospa Irena Tavčar, Ljudmila Novak, dr. Ljubica Jelušič od 12. ure dalje, mag. Barbara Žgajner, Aleksandra Osterman, Matevž Frangež, Samo Bevk od 14. ure dalje, dr. Vinko Gorenak, mag. Matej Tonin do 13. ure in Franc Bogovič. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O ŽIČNIŠKIH NAPRAVAH ZA PREVOZ OSEB PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 34 poslank in poslancev s prvopodpisano Alenko Pavlič. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici predlagateljev predloga zakona Alenki Pavlič.
Spoštovana podpredsednica Državnega zbora, državni sekretar, kolegice in kolegi! Zakon o žičniških napravah za prevoz oseb je bil sprejet v Državnem zboru leta 2003 in je začel veljati leta 2004. Žičniške naprave predstavljajo turistično infrastrukturo, ki ima poleg neposrednih učinkov za investitorja še pomembne posredne učinke za ljudi in razvoj določenega območja. Brez turizma bi se določena območja deloma izpraznila. To dejstvo je bilo spoznano tudi v številnih strategijah razvoja slovenskega turizma. Eden od ukrepov na področju turistične infrastrukture je tudi odpravljanje administrativnih ovir za gradnjo osnovne turistične infrastrukture, kamor sodijo žičniške naprave kot eden od elementov za uspešen razvoj turističnega območja. Zato je že prejšnje leto oziroma 2013 prišlo do spremembe veljavnega zakona. Težave pri gradnji žičniških naprav pa se pojavljajo tudi zaradi Zakona o agrarnih skupnostih in lastniškem statusu in s tem povezanimi lastniškimi upravičenji za zemljišča, ki jih imajo v lasti člani agrarnih skupnosti. Upravljanje s premoženjem v solastnini ali skupni lastnini ureja Stvarnopravni zakonik. V skladu z njim je za posle, ki presegajo redno upravljanje, kot so zlasti razpolaganje s celo stvarjo, določitev načina rabe in določitev uporabnega zemljišča, potrebno soglasje vseh solastnikov. Težave članov agrarnih skupnosti so povezane s pridobivanjem soglasij vseh solastnikov za sklepanje pravnih poslov, ki so potrebni za gospodarjenje s premoženjem. V praksi je zato v mnogih primerih gospodarjenje s premoženjem močno oteženo. Težave nastajajo zlasti na področju razpolaganja s solastnino in skupno lastnino; določanje načina rabe zemljišč, oddaje zemljišč v najem, pridobivanje gradbenih dovoljenj za gradnje, oddaja zemljišč v najem, pridobivanje gradbenih dovoljen in tako naprej. Velike težave pri tem predstavlja tudi nedosegljivost velikega števila solastnikov, ki so ali neznani, ali razseljeni po drugih državah, ali pa celo mrtvi. To povzroča, da z lastnino agrarnih skupnosti ni mogoče razpolagati. Pristojni minister za kmetijstvo se je sicer že odločil, da bo v celoti spremenil Zakon o agrarnih skupnostih in uredil tudi vprašanje razpolaganja z lastnino agrarnih skupnosti. Pri tem pa velja opozoriti na naslednja dejstva oziroma terminski načrt sprejemanja zakona. Zakon bo najbrž v Državni zbor sprejet šele jeseni ali kasneje. Zato bo za vse načrtovane investicije v žičniške naprave ta novela zakona začasna rešitev, ki bo omogočala pridobitev gradbenega dovoljenja in začetek del še pred poletjem ali pa vsaj pred začetkom nove sezone. V nasprotnem primeru je letošnje leto za kakršnakoli dela izgubljeno. Z namenom, da se presežejo omenjene težave, ki nastajajo zlasti pri pridobivanju soglasij lastnikov in skupnih lastnikov glede gospodarjenja s premoženjem agrarnih skupnosti, se s spremembami zakona jasno določa izjema pri poslu, ki presega okvir rednega upravljanja in pri katerih je mogoče poseg v lastninsko pravico zaradi svojih gospodarskih, socialnih, varstvenih značilnosti upravičiti z javnim interesom. Cilj zakona je torej ureditev pogojev za razlastitev oziroma omejitev lastninske pravice na nepremičninah, ki so potrebne za graditev žičniških naprav. Upoštevati je treba, da so zaradi javne uporabe in športno rekreativnega pomena vse žičniške naprave v javnem interesu, če je ugotovljena utemeljenost žičniške naprave in primernost lokacije. Osnovno načelo predloga zakona je optimizacija celotnega postopka za prisilno omejitev lastninske pravice za zemljišča, ki so v lasti agrarnih skupnosti. Uveljavlja se tako imenovana socialna vezanost lastnine; 67. člen Ustave Republike Slovenije namreč določa ekološko, gospodarsko in socialno funkcijo, ki jo ima lastnina za celotno družbo. Poglavitne rešitve so torej: investitor mora po Zakonu o graditvi objektov v postopku izdaje gradbenega dovoljenja izkazati pravico razpolaganja z zemljišči. Če investitor na določenih nepremičninah, ki so predmet uredbe in koncesijske pogodbe, pravice še ne izkazuje, se lahko sprožijo postopki za prisilno omejitev lastninske pravice. Namreč, agrarna skupnost ni pravna oseba in kot taka tudi ni vpisana v zemljiško knjigo, zato so v njej navedeni vsi solastniki, včasih tudi umrli. Tu se lahko pojavijo težave. Ker postopki dedovanja, vračil premoženja po Zakonu o denacionalizaciji še niso zaključeni, je treba dopolniti drugi odstavek 35. člena zakona. Vsled naštetega vas, spoštovani poslanke in poslanci, pozivam, da predstavljeni zakon podprete.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za infrastrukturo in prostor kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Samu Bevku.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! Odbor za infrastrukturo in prostor je na 16. seji, 9. aprila 2014, kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembi Zakona o žičniških napravah za prevoz oseb, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po skrajšanem postopku predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisano Alenko Pavlič. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 88. seji, 19. marca 2014, sprejel odločitev, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. V poslovniškem roku amandmajev ni bilo vloženih. V imenu predlagateljev je poslanka Alenka Pavlič pojasnila, da žičniške naprave predstavljajo turistično infrastrukturo, ki ima poleg neposrednih učinkov za investitorja še pomembne posredne učinke za ljudi in razvoj določenega območja. Eden od ukrepov v strategijah razvoja turizma je tudi odpravljanje administrativnih ovir za gradnjo osnovne turistične infrastrukture. Do zapletov prihaja še posebej v primerih, ko so lastnice parcel agrarne skupnosti. Na podlagi predlagane določbe v predlogu zakona investitorju za začetek gradnje tako ne bi bilo treba čakati na pravnomočno razlastitveno odločbo, pri čemer se rešitev opira na podobno ureditev v 475. členu Energetskega zakona. V imenu Vlade je državni sekretar na Ministrstvu za infrastrukturo in prostor mag. Bojan Babič izpostavil, da je bila na območju Bohinjske Bistrice podeljena koncesija za graditev treh krožno kabinskih žičnic. V postopku ugotavljanja lastništva se je za nekatera zemljišča pokazalo, da so v lasti agrarnih skupnosti, ki pa kot take niso vpisane v zemljiško knjigo, ker nimajo statusa pravne osebe. V zemljiški knjigi je na nekaterih parcelah vpisanih tudi več kot 100 solastnikov, od tega pa je večina že pokojnih. Posledično bi po zdaj veljavnem zakonu morali biti pred pridobitvijo gradbenega dovoljenja končani vsi dedni postopki, kar bi z vidika uresničitve projekta novega smučišča trajalo predolgo. Poudaril je, da se s problemi pridobivanja soglasij lastnikov soočajo tudi nekateri drugi investitorji v žičniške naprave, zato vlada podpira predvidene spremembe v predlogu zakona. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe Mira Palhartinger je povedala, da se glede predlagane spremembe 35. člena veljavnega zakona, katere razlog naj bi po navedbah predlagateljev bila težavnost postopkov načrtovanja in gradnje žičniških naprav na zemljiščih v lasti agrarnih skupnosti, zastavlja vprašanje vpliva predlagane odločbe na problematiko pridobivanja soglasij članov agrarnih skupnosti glede poslov, ki presegajo okvire rednega upravljanja. Izpostavila je še, da predlog za amandma odbora s strani predlagatelja predlog zakona izboljšuje z vidika jasnosti, ne pa tudi z vidika pomislekov ustavnopravne narave. Predsednik Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj Jernej Verbič je poudaril, da komisija podpira predlog zakona, saj je ureditev izkazovanja pravice graditi na podoben način urejena tudi v nekaterih drugih področnih zakonih. V razpravi je bila sicer izražena enotna podpora vsem prizadevanjem za čim hitrejšo realizacijo projekta zimsko letnega turističnega centra na območju Bohinjske Bistrice, ki je tudi povod za vložitev tega predloga zakona, vendar pa so nekateri opozorili, da bi se morali izogibati parcialnemu reševanju, ko se v državi investitor sooči s tovrstnimi težavami, in problematiko reševati sistemsko. Izpostavljeno je še bilo, da bi dodatno oviro v primeru ustavne presoje predlagane določbe predstavljalo dejstvo, če konkreten projekt, zaradi katerega bi se izvedla razlastitev nekega zemljišča, ne bi bil predviden v ustreznem prostorskem ureditvenem načrtu. V zvezi z izpostavljenimi pomisleki je bilo s strani predlagateljice in predstavnika Vlade pojasnjeno, da je investitor v dosedanjem obdobju uspel zbrati soglasja več sto lastnikov zemljišč. Največja težava v tem trenutku pa so zemljišča agrarnih skupnosti, ki jih zaradi nedosegljivosti nekaterih solastnikov nikakor ni mogoče pridobiti. Odbor je sprejel svoj amandma k 1. členu zakona. Odbor je tako v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o obeh členih predloga zakona skupaj in ju sprejel. Glede na sprejeti amandma je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je vključen sprejet amandma. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Za uvodno obrazložitev mnenja dajem besedo predstavniku Vlade. Mag. Bojan Kumer, državni sekretar na Ministrstvu za infrastrukturo in prostor, izvolite.
Spoštovani poslanke in poslanci, spoštovana predsedujoča! Pred nami je Predlog zakona o spremembi Zakona o žičniških napravah za prevoz oseb. Ministrstvo za infrastrukturo in prostor oziroma Vlada Republike Slovenije predlog zakona podpira, saj zakon v 2. členu določa, da je gradnja žičnic zaradi njihovega pomena v javnem interesu. Pomembna je z vidika razvoja turizma, rekreativnih dejavnosti, gospodarskega in splošnega družbenega razvoja. Ministrstvo je tudi že izdalo odobritveno odločbo, da je gradnja žičniških naprav med Bohinjsko Bistrico, Ravnami in Sedlom pod Malim Vrhom ter Slatnikom utemeljena. Veljavni drugi odstavek 35. člena zakona določa, da za drugo listino, ki izkazuje pravico graditi, velja odločba ali sklep o uvedbi postopka razlastitve oziroma potrdilo, da je začet postopek za pridobitev služnosti v javno korist. Predlog zakona spreminja zakon o žičniških napravah tako, da bi se poleg navedenih listin za pravico graditi štelo tudi: prvič, potrdilo, da niso dokončani denacionalizacijski postopki; drugič, potrdilo, da niso končani zapuščinski postopki. Tretjič, potrdilo, da je bila nepremičnina vrnjena po Zakonu o ponovni vzpostavitvi agrarne skupnosti. Četrtič, potrdilo, da niso dokončani postopki vračanja premoženja po Zakonu o zadrugah. Petič, zemljiškoknjižni izpisek, da je nepremičnina knjižena kot javno dobro. In nazadnje potrdilo, da je vložen predlog za razglasitev lastnika nepremičnine za mrtvega. V postopku pridobivanja služnosti v javno korist za potrebe gradnje žičnic v Bohinju se je za določena zemljišča izkazalo, da so last agrarne skupnosti, ki nima statusa pravne osebe in v zemljiški knjigi ni vpisana kot lastnica. V zemljiški knjigi je tako na določenih parcelah vpisano tudi več kot sto lastnikov, od tega večina pokojnih. Predlog spremembe drugega odstavka 35. člena omenjenega zakona po zgledu nekaterih drugih zakonov dopolnjuje listine, s katerimi se dokazuje pravica graditi. Dejstvo je, da se v območju varovalnega pasu žičniške naprave – to je ca približno 15 metrov širok prostor, namenjen gradnji, obratovanju in vzdrževanju žičniških naprav –zemljišč ne odkupuje oziroma se v lastništvo zemljišč ne posega dobesedno. Za lastnike zemljišč se za dele zemljišč, ki obsegajo varovalni pas žičnice, sklepajo pogodbe o služnosti. V primerih, ko investitorju ne uspe skleniti pogodbe o pridobitvi služnosti, kateri mora biti priloženo cenilno poročilo, upravna enota izda potrdilo, da je začet postopek za pridobitev služnosti v javno korist. Vsi nadaljnji postopki tečejo z namenom pridobitve služnosti na zemljiščih in ne razlastitve. Predmet pridobivanja soglasij za graditev so zemljišča, ki v naravi predstavljajo pašnike ali gozd, in nekatera zemljišča, ki jih žičnica zgolj preči z vrvjo. Gradnja je utemeljena glede na predvidene tehnične značilnosti žičnic, namene uporabe, način obratovanja, primernost lokacije za postavitev naprav in njihovo rabo, zmogljivost žičniških naprav, ustreznost obstoječe in predvidene turistične opremljenosti območja, poselitev območja in dostopnost, kot to določata 23. in 24. člen omenjenega predloga zakona, Vsled vsega tega predlagamo podprtje zakona, da se ga podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi bo stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov predstavil gospod Samo Bevk. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! Žičniške naprave predstavljajo turistično infrastrukturo. Ta ima poleg neposrednih učinkov za investitorja tudi posredne učinke za razvoj določenega področja. Tukaj imam v mislih predvsem turizem, brez katerega bi določena področja, ki nimajo razvitih drugih panog, povsem stagnirala. Vendar pa potrebujemo za graditev turistične infrastrukture in s tem za razvoj turizma tudi poenostavitev postopkov oziroma odpravljanje administrativnih ovir. In zato imamo pred seboj ta predlog zakona. Cilj predlaganega zakona je ureditev pogojev za razlastitev oziroma omejitev lastninske pravice na nepremičninah, ki so potrebne za graditev žičniških naprav. Osnovno načelo zakona je optimizacija celotnega postopka za prisilno omejitev lastninske pravice, predvsem za zemljišča, ki so v lasti agrarnih skupnosti. V praksi to pomeni, ker agrarna skupnost ni pravna oseba in kot taka ni vpisana v zemljiško knjigo, so v njej omenjeni vsi solastniki. Ker v večini primerov, na primer, postopki dedovanja, vračil premoženja po Zakonu o denacionalizaciji in podobno niso zaključeni, to pomeni, da z lastnino agrarne skupnosti ni mogoče upravljati, kajti za posle, ki presegajo redno upravljanje, je potrebno soglasje vseh lastnikov oziroma skupnih lastnikov. Zakon vključuje rešitev, ki je že vzpostavljena v 475. členu Energetskega zakona. Zakon o graditvi objektov določa, da upravni organ lahko izda gradbeno dovoljenje le, če investitor izkaže pravico graditi. Kot dokazilo o pravici graditi praviloma šteje izpisek iz zemljiške knjige, iz katerega izhaja, da ima investitor na določeni nepremičnini lastninsko ali kakšno drugo stvarno ali obligacijsko pravico, ki mu omogoča gradnjo in izvajanje del na takšni nepremičnini, ali notarsko overjena pogodba o takšni pravici. Lahko pa tudi drug zakon določi drugo listino, ki izkazuje pravico graditi. V primeru, ko investitorju ne uspe skleniti pogodbe z lastnikom zemljišča, je uveden razlastitveni postopek. To pomeni, da mora biti pred pridobitvijo gradbenega dovoljenja razlastitveni postopek pravnomočno končan, kar pa lahko pomeni več let dolg postopek. Na podlagi predlagane ureditve investitorju za začetek gradnje tako ne bi bilo potrebno čakati na pravnomočno razlastitveno odločbo. Takšna ureditev velja tudi za druge objekte, pri katerih je izkazana javna korist. Pri tem pa je potrebno tudi opozoriti, da se razlastitev za žičniške naprave uporabi samo za gradbene objekte. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlagano novelo Zakona o žičniških napravah za prevoz oseb podprli. Hvala lepa.
V imenu Poslanske skupine Državljanske liste bo stališče predstavila gospa Kristina Valenčič.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica, državni sekretar, kolegice in kolegi! Stanje na področju prostorskega načrtovanja in gradnje objektov pri nas je preveč togo. Postopki so dolgotrajni ter komplicirani in kot taki zavirajo gospodarski razvoj. Danes so gradnje objektov, nakup nepremičnin, njihova raba v Sloveniji dražja in bistveno manj varna kot v primerljivih evropskih državah. Večji delež krivde se skriva v slabosti zakonodaje in načinu njenega izvajanja. Kljub številnim manjšim spremembam prostorske zakonodaje, ki smo jih sprejeli v tem mandatu, so potrebne korenitejše spremembe, o katerih že potekajo strokovne razprave. Urejanje načrtovanja prostora nista samo strokovni vprašanji, ampak neposredno zadevata tudi javni interes in različne zasebne interese. Odpovedovanje lastnemu interesu v korist skupnosti, katere člani smo, je neizogibno; vendar mora biti predvidljivo, razumno in sorazmerno s koristmi, ki jih prinaša. In prav na tem področju se v praksi pojavljajo številne težave. Eno takšnih poskušamo odpraviti s predlogom tega zakona. Ključni cilj predloga je ureditev pogoja za razlastitev oziroma omejitev lastninske pravice na nepremičninah, ki so potrebne za graditev žičniških naprav. V Državljanski listi se strinjamo, da žičniške naprave ne prinašajo zgolj koristi za investitorja, ampak širšo družbeno in gospodarsko korist, zato podpiramo spremembe, ki poenostavljajo postopke pri gradnji teh objektov. Zapleteni birokratski postopki ne smejo biti ovira za nov razvoj, za nove poslovne priložnosti, kot je na primer projekt izgradnje smučišča v Bohinjski Bistrici, ki bo imel pomemben doprinos občini, lokalnemu prebivalstvu in razvoju športnega turizma. Opozarjamo pa, da mora biti razlastitev zadnji možni in hkrati najostrejši ukrep za pridobitev lastninske pravice na nepremičninah. Lastnikov interes se mora v določenih primerih umakniti javnemu interesu, vendar mora pri tem razlastitveni upravičenec storiti vse, da postopek razlastitve ne bo potreben. Zato je potrebno vložiti ves napor v to, da se pripravi ustrezna ponudba, poišče nadomestne nepremičnine oziroma se maksimalno prizadeva za sklenitev pogodbe. Splošno ureditev razlastitve in drugih omejitev lastninske pravice na nepremičninah ureja Zakon o urejanju prostora, zato v Državljanski listi pričakujemo, da bo pristojno ministrstvo pripravilo spremembo tega zakona oziroma sistemskega zakona o graditvi objektov, ki bodo sledile rešitvam oziroma poenostavitvam, ki jih prinaša današnji predlog. Največ tovrstnih težav se namreč pojavlja pri gradnji avtocest in drugih linijskih infrastrukturnih objektov. Poslanke in poslanci Državljanske liste bomo predlog novele podprli.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo stališče predstavil gospod Mihael Prevc.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani državni sekretar, spoštovani kolegice in kolegi! Danes imamo po kratkem času ponovno na mizi spremembo zakona o žičniških napravah. Verjetno bi tako na hitro marsikdo pomislil, da gre pri tem za vprašanje obratovanja žičniških naprav ali pa morda varnost uporabnikov. V resnici pa že drugič zaporedoma rešujemo vprašanje izvedbe investicije v žičniške naprave. Gre za investicijo, ki je – kot je povedala tudi predstavnica predlagatelja – izjemnega pomena za razvoj turizma; pa ne le pri konkretni in zelo pomembni investiciji v Bohinjski Bistrici; s podobnimi problemi se srečujejo tudi investitorji v žičniške naprave širom po Sloveniji. Kje je pravzaprav bistvo problema? Pravica graditi je seveda tista pravica, s katero se investitorji običajno srečujejo že v zgodnji fazi gradnje objektov. In marsikdo med njimi se srečuje s podobnimi nerešljivimi problemi. Lastniki, ki so se razkropili po svetu, umrli dediči, na stotine solastnikov, dolgi denacionalizacijski postopki, pa ne nazadnje agrarne skupnosti. In vsi s tem povezani za investitorje predstavljajo neskončno dolgo trajajoče postopke, da bi se zadeve dokončno uredile in vpisale v zemljiško knjigo. Ta marsikomu dobro poznani problem, ki je od investicije odvrnil že marsikoga, je tudi pri načrtovani gradnji žičniških naprav pokazal vse svoje zobe. Pokazal je tudi, da bi bilo marsikatero vprašanje v zvezi s pravico graditi bolj smiselno reševati s sistemskimi zakoni, ne pa da jih urejamo posamično, enkrat v Energetskem zakonu, drugič v Zakonu o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti in posebej v zakonu o žičniških napravah. Upam, da so ta, da tako rečem, izziv zaznali tudi predstavniki pristojnega ministrstva in da bodo vendarle skušali to področje na nek način poenotiti, morda v prihodnje v noveli zakona o graditvi objektov. Vsekakor se moramo zavedati, da z izjemami, ki dovoljujejo gradnjo objektov pred ureditvijo lastniških razmerij, v resnici že posegamo v ustavno varovano pravico zasebne lastnine, kar pomeni, da smo z vsemi temi izjemami na precej tankem ledu. Po drugi strani pa se tudi investitorji pri gradnji srečujejo z neštetimi takšnimi in drugačnimi ovirami in zapleti, kar jih, kot vemo, odvrača od investicij. Začarani krog. Zato bi danes še posebej izpostavil ta problem, ta izziv, ki je gotovo pred ministrom za infrastrukturo in prostor, da zagotovi ustavno varovane pravice v zvezi z zasebno lastnino; pa vendar, da skuša vse te postopke za gradnjo – po vzoru tudi sosednjih držav – poenostaviti in skrajšati. Pa ne govorim samo o pravici graditi, govorim o celotnem postopku prostorskega načrtovanja, o pridobivanju vseh vrst dovoljenj, potrebnih za gradnjo, o dokumentaciji, ki jo je potrebno predložiti v upravnem postopku. Že dlje časa govorimo o tem, da se v praksi nič ne zgodi, kvečjemu spet in spet spreminjamo posamezne členov zakonov, da rešujemo posamezne primere, kot na primer tega danes za gradnjo žičniških naprav. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke zato res pričakujemo od ministra za infrastrukturo in prostor, da se ne bo sedaj kot najpomembnejše naloge lotil samo urejanja področja črnih gradenj in njihove legalizacije, ampak da predvsem čim prej pripravi in poenostavi prostorsko zakonodajo; in tako omogoči zlasti težko pričakovane investicije v gospodarstvo, še preden nam bodo v tujino zbežali še zadnji obupani investitorji. Spremembo zakona o žičniških napravah bomo v Slovenski ljudski stranki podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo stališče predstavila gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica Državnega zbora. Spoštovani državni sekretar Ministrstva za infrastrukturo in prostor; spoštovani poslanke in poslanci! V Republiki Sloveniji je bil Zakon o žičniških napravah za prevoz oseb sprejet že leta 2003. Zakon smo spreminjali pred nedavnim iz skoraj identičnih razlogov, kot ga spreminjamo tudi tokrat. Na območju Bohinjske Bistrice, na zemljiških parcelah, za katere je pristojno ministrstvo vodilo predhodni ugotovitveni postopek glede utemeljene načrtovane gradnje in javni razpis; je bila podeljena koncesija za graditev treh krožno kabinskih žičnic. V postopku ugotavljanja lastništva se je za nekatera zemljišča pokazalo, da so v lasti agrarnih skupnosti, ki pa kot take niso vpisane v zemljiško knjigo, ker nimajo statusa pravnih oseb. V zemljiški knjigi je na nekaterih parcelah vpisanih tudi več sto solastnikov, od tega je večina že pokojnih. Posledično bi po sedaj veljavnem zakonu morali biti pred pridobitvijo gradbenega dovoljenja končani vsi dedni postopki, kar bi z vidika uresničitve projekta novega smučišča trajalo predolgo, saj se je koncesionar ob podpisu pogodbe zavezal, da bo pridobil gradbeno dovoljenje v štirih letih. S podobnimi problemi pridobivanja soglasij lastnikov zemljiških parcel za graditev žičniških naprav se soočajo tudi nekateri drugi investitorji v žičniške naprave, ter tudi mnogi drugi zasebni ali javni investitorji za druge različne investicije. Trenutno veljavni drugi odstavek 35. člena zakona določa, da za drugo listino, ki v skladu z zakonom, ki ureja graditev objektov, dokazuje pravico graditi, razpolagati z zemljiščem ali izvajati dela na žičniški napravi velja odločba ali sklep upravnega organa o uvedbi postopka za razlastitve ali potrdilo, da je začet postopek za pridobitev služnosti v javno korist. Predlog novele zakona pa to določbo spreminja tako, da bi se poleg zgoraj navedenih listin o pravici graditi štelo tudi potrdilo, da postopki po Zakonu o denacionalizaciji niso dokončani; potrdilo sodišča, da zapuščinski postopki niso dokončani; potrdilo, da je bila nepremičnina vrnjena po Zakonu o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnost ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic; potrdilo, da niso dokončani postopki vračanja premoženja po Zakonu o zadrugah; zemljiškoknjižni izpisek, da je nepremičnina vknjižena kot javno dobro; ter potrdilo, da je vložen predlog za razglasitev lastnika nepremičnine za mrtvega. Ali pa overjena pogodba o pridobljeni pravici za gradnjo na nepremičnini. V Poslanski skupini DeSUS bomo predlog zakona podprli, saj menimo, da gre za nujno spremembo, ki bo olajšala realizacijo takšnih in podobnih investicij, ki so namenjene javnemu dobru. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije bo stališče predstavila gospa Iva Dimic.
Spoštovana predsedujoča, kolegice in kolegi poslanci. Krščanski demokrati se zavedamo pomembnosti izgradnje turistične infrastrukture, še zlasti na področjih, kjer je njena izgradnja ključnega pomena za razvoj turističnega potenciala v zakonodaji. Žal naša zakonodaja investitorjem, ki želijo vlagati v gradnjo žičniških naprav za prevoz oseb ali drugo infrastrukturo, velikokrat postavlja administrativne ovire, ki so posledica upravljanja s premoženjem v solastnini ali skupni lastnini. Najpogosteje gre za primere, ko so lastniki parcel agrarne skupnosti, v kateri člani v skladu s Stvarnopravnim zakonikom soglasno odločajo o zadevah, ki presegajo redno upravljanje. Ker Zakon o graditvi objektov izrecno odloča, da investitor pridobi gradbeno dovoljenje šele, ko izkaže pravico graditi, to dejansko pomeni dolgotrajnost postopkov, saj so lastniki zemljišč velikokrat nedosegljivi, razseljeni ali celo neznani. V Novi Sloveniji zato menimo, da novela zakona o žičniških napravah za prevoz oseb s tem, ko dodatno določa vrste potrdil pristojnih organov, s katerimi bodo investitorji dokazovali pravico graditi, vsaj delno odpravlja postopkovne ovire za začetek gradnje te infrastrukture. Ob tem se seveda zavedamo, da to pomeni izvedbo posega pred dokončno ureditvijo lastniških razmerij, torej pred pravnomočnostjo odločitve o razlastitvi oziroma pred pridobitvijo služnosti v javno korist. Največkrat se namreč na območju varovalnega pasu žičniških naprav ne posega v lastninsko pravico lastnikov zemljišč, ampak se za zemljišča, ki ležijo v temu območju, sklepajo pogodbe o služnosti. Res je, da Predlog zakona o spremembi Zakona o žičniških napravah prinaša zgolj parcialne rešitve za investitorje in ne pomeni sistemskega reševanja problematike izkazovanja pravice graditi. Dejstvo namreč je, da pri gradnji vseh linijskih infrastrukturnih objektov, ki so v javnem interesu in potekajo preko velikega števila zemljišč, prihaja do enakih administrativnih zapletov. Predvsem občine se pogosto srečujejo s takšnimi dolgotrajnimi postopki, zato smo Krščanski demokrati prepričani, da je to področje gradenj nujno potrebno sistemsko urediti. Glede na navedeno se bomo v Poslanski skupini Nove Slovenije pri glasovanju o Predlogu zakona o spremembi Zakona o žičniških napravah za prevoz oseb vzdržali. Pričakujemo, da bo Vlada Republike Slovenije v najkrajšem možnem času pripravila predlog sprememb zakona, ki ureja položaj agrarnih skupnosti, ter sistemsko pristopila k urejanju krovne zakonodaje na področju urejanja prostora.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije bo stališče predstavila gospa Alenka Pavlič.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Pozitivne Slovenije je identično stališču predlagateljice, če ponovim poglavitne rešitve. Investitor mora po Zakonu o graditvi objektov v postopku izdaje gradbenega dovoljenja izkazati pravico razpolaganja z zemljišči. Če investitor na določenih nepremičninah, ki so predmet uredbe in koncesijske pogodbe pravice graditi še ne izkazuje, se na podlagi zakona lahko sprožijo postopki za prisilno omejitev lastninske pravice. Problem pa včasih lahko predstavljajo zemljišča, ki so v lasti agrarnih skupnosti. Namreč, agrarna skupnost ni pravna oseba in kot taka tudi ni vpisana v zemljiško knjigo, zato so v njej navedeni vsi solastniki, včasih tudi umrli. Tu se lahko pojavijo težave. Ker postopki dedovanja, vračil premoženja po Zakonu o denacionalizaciji še niso zaključeni, je treba dopolniti drugi odstavek 35. člena zakona z rešitvijo, ki je podobna tisti, ki je že vzpostavljena v nedavno sprejetem Energetskem zakonu oziroma v njegovem 475. členu, ki določa pogoje za gradnjo javne infrastrukture. Poslanska skupina Pozitivne Slovenije bo predstavljeni zakon podprla.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo stališče predstavila gospa Alenka Jeraj.
Lep pozdrav vsem! Rešitev, ki je predlagana, je po naši oceni delna rešitev v področnem zakonu, tako kot imamo podobne rešitve v Energetskem in interventnem zakonu ter nekaterih drugih zakonih. Veljavni drugi odstavek 35. člena Zakona o žičniških napravah za prevoz oseb določa, da z drugo listino, ki izkazuje pravico graditi, velja odločba ali sklep o uvedbi postopka razglasitve oziroma potrdilo, da je začet postopek za pridobitev služnosti v javno korist. Predlog zakona spreminja zakon o žičniških napravah tako, da bi se poleg zgoraj navedenih listin za pravico graditi štelo tudi potrdilo, da niso dokončani postopki po Zakonu o denacionalizaciji; potrdilo sodišča, da niso dokončani zapuščinski postopki; potrdilo, da je bila nepremičnina vrnjena po Zakonu o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti; potrdilo, da niso dokončani postopki vračanja premoženja po Zakonu o zadrugah; zemljiškoknjižni izpisek, da je nepremičnina knjižena kot javno dobro; potrdilo, da je vložen predlog za razglasitev lastnika nepremičnine za mrtvega; ali overjena pogodba o pridobljeni pravici za izgradnjo na nepremičnini. V postopku ugotavljanja lastništva za potrebe gradnje žičnic v Bohinju se je za določena zemljišča izkazalo, da so last agrarne skupnosti, ki nima statusa pravne osebe in v zemljiški knjigi ni vpisana kot lastnica. V zemljiški knjigi je tako na določenih parcelah vpisanih tudi več kot 100 lastnikov, od katerih je večina že umrlih. Predlog spremembe drugega odstavka 35. člena po zgledu Energetskega zakona dopolnjuje listine, s katerimi se lahko dokazuje pravico graditi. Predlagana ureditev omogoča bistveno olajšano izkazovanje pravice graditi z naborom listin, ki se pomembno širijo tudi na nekatere nedokončane postopke. S tem se omogoča dejansko izvedbo posega, še preden bi bila razčiščena tudi vsa vprašanja lastništva in zaključeni postopki omejitve lastninske pravice. Tako urejanje bi bilo treba ponovno pretehtati, saj omogoča, da lahko investitor vloži zahtevo za izdajo gradbenega dovoljenja še pred pridobitvijo pravice graditi po pravilih, ki jih določa Zakon o graditvi objektov. Dopušča izvedbo posega, preden se lastniška razmerja uredijo, preden nastopi pravnomočnost odločbe o razlastitvi in preden se pridobi služnost v javno korist. S tem je lastnikom bistveno omejeno ali celo onemogočeno sodelovanje, vprašljiv je pomen teh postopkov, pa tudi učinkovitost pravnega varstva. Pred sabo imamo že drugo dopolnitev tega zakona, ki rešuje posamezen primer za gradnjo te žičnice – in že takrat je bilo veliko pomislekov glede izjeme. Zdaj imamo na mizi izjemo, ki rešuje problematiko agrarne skupnosti v tej zgodbi. Ves čas opozarjamo, da s takimi parcialnimi rešitvami lahko investitorju povzročimo škodo, če pride do zapleta in pravnega postopka v nadaljevanju. Parcialno reševanje posameznega primera pa lahko sproži pritisk na zakonodaji organ glede spremembe zakonodaje tudi v drugih konkretnih primerih umeščanja v prostor posamezne investicije. V Poslanski skupini SDS spremembi zakona ne bomo nasprotovali.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje opravili v ponedeljek, 28. aprila 2014, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREPREČEVANJU OMEJEVANJA KONKURENCE PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Gospod minister Metod Dragonja, izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovani poslanke, poslanci ter ostali vabljeni. Pred vami je predlog novele Zakona o preprečevanju omejevanje konkurence, ki ga je predlagateljica Vlada Republike Slovenije določila na 100. seji, dne 13. 3. 2014. Odbor za gospodarstvo je sprejel predlog zakona z vloženimi amandmaji na 13. seji, 9. 4. 2014. Cilj predloga zakona je odpraviti protiustavnost 28. člena Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence, ki jo je ugotovilo Ustavno sodišče Republike Slovenije. Po obstoječi ureditvi Javna agencija Republike Slovenije za varstvo konkurence izda sklep o preiskavi, s katerim se odredi pregled poslovnih prostorov, kar pa je po odločitvi Ustavnega sodišča protiustavno, ker gre za prekomerni poseg v prostorsko in komunikacijsko zasebnost pravnih oseb, ki prav tako kot fizične osebe uživajo človeške pravice. Iz odločbe Ustavnega sodišča izhaja, da je potrebna odredba pristojnega sodišča za podroben pregled poslovnih prostorov podjetja, ki niso prosto dostopni javnosti, ter elektronskih naprav. Po predlogu novele zakona lahko agencija opravlja preiskavo o podjetju na podlagi soglasja preiskovanega podjetja ali pisne uredbe sodišča. Sodišče izda odredbo za preiskavo na predlog agencije, če obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da je stranka kršila določbe konkurenčne zakonodaje in je verjetno, da se bodo s preiskavo odkrili dokazi, ki so pomembni za postopek. Odredbo za preiskavo izda sodnik posameznik pri Okrožnem sodišču v Ljubljani. Pristojnost Okrožnega sodišča je določena v skladu z Zakonom o sodiščih. Namen koncentracije krajevne pristojnosti v Ljubljani je doseči večjo specializacijo sodnikov na področju konkurenčnega prava, ki je potrebna, ker je področje konkurenčnega prava specifično in ker gre za tematiko, s katero se sodniki redkeje srečujejo. Predlagateljica meni, da zaradi nove pristojnosti Okrožnega sodišča v Ljubljani le-to ne bo bistveno dodatno obremenjeno, saj se pričakuje, da bo na leto vloženih do pet predlogov za izdajo odredbe, kar pripad zadev na Okrožno sodišče ne bo bistveno povečalo. Agencija je v letu 2013 izvedla preiskave v štirih postopkih, skupaj pri desetih strankah postopka. Spomniti velja tudi, da krajevno pristojnost sodišča v Ljubljani za preiskave pri tretjih osebah določa že trenutno veljavni Zakon o preprečevanju omejevanja konkurence. V izključni pristojnosti sodišč v Ljubljani pa so tudi vsi postopki sodnega varstva zoper odločbe Agencije za varstvo konkurence. Zaradi povečanja samostojnosti in neodvisnosti agencije se predlaga prenos pooblastila za odločanje o izločitvi pooblaščenih uradnih oseb, ki vodijo posamične zadeve, z Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo na svet agencije. Določamo pa tudi pravno podlago za določitev višin sejnin in povračilo stroškov za člane senata in prekrškovnega senata, ki jo obstoječa ureditev sedaj ne pokriva. Na podlagi te obrazložitve predlagam, da se novela zakona, ki je bila vložena, obravnava skupaj z amandmaji in sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici odbora, gospe Alenki Pavlič.
Hvala lepa. Minister s sodelavci, pozdravljeni! Odbor za gospodarstvo je na 13. seji, 9. 4. 2014, kot matično delovno telo obravnaval omenjeni predlog zakona. Kolegij predsednika je na 88. seji, 19. 3. 2014 sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence, Državnega sveta ter Zakonodajno-pravne službe. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z Ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika. Služba je opozorila na nekatere nejasno opredeljene rešitve ter podala konkretne pripombe k 2., 3. in 7. členu predloga zakona. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlog zakona podpira; in mnenje Sodnega sveta, v katerem je bil izražen pomislek glede določitve izključne pristojnosti sodišča. Amandmaje k predlogu zakona so vložile Poslanske skupine PS, SD, DL in DeSUS k 2., 3., 6., 7. in 13. členu predloga zakona. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je opozorila na nejasno obrazložitev predlagatelja glede tehtanja med varstvom pravice zasebnosti pravnih oseb na eni ter javnim interesom in učinkovitim vodenjem postopkov na drugi strani. Dodatna vprašanja se zastavljajo pri spoštovanju pravic uporabnikov elektronskih naprav, ki jim je po ustavnih določbah zagotovljena zasebnost, ter pri hrambi in zasegu omenjenih naprav. Članice in člani odbora o posameznih členih predloga zakona niso razpravljali. Odbor je sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije k 2., 3., 6., 7. in 13. členu predloga zakona. Nato je odbor glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del poročila odbora.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi bo stališče Poslanske skupine Državljanske liste predstavil gospod Marko Pavlišič.
Hvala za besedo, spoštovana predsedujoča. Spoštovani gospod minister s sodelavcema, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Bistvena sprememba, ki jo prinaša novela Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence, se nanaša na odpravo protiustavnosti 28. člena trenutno veljavnega zakona. Ustavno sodišče je namreč ugotovilo, da je poseganje v prostorsko in komunikacijsko zasebnost pravnih oseb dopustno le, če ga odredi sodišče. Ker verjamem, da ste kolegice in kolegi odločitev Ustavnega sodišča prebrali in se z njim celovito seznanili, vas na tej točki z njim ne bi obremenjeval. Že iz programa Državljanske liste izhaja, da je naš cilj zagotoviti zaupanja vredno pravno državo, zato bomo predlog zakona podprli. Poudaril pa bi rad, da se v Državljanski listi zavedamo neizkoriščenega potenciala na področju konkurenčnosti. Slovenija je v zadnjih nekaj letih izgubila kar nekaj mest na svetovnih lestvicah konkurenčnosti in je zdaj na primer na svetovni lestvici konkurenčnosti na 52. mestu od 60. Na lestvici World Economic Forum pa je na 62. mestu od 148. Slabe uvrstitve na zemljevidu konkurenčnosti odražajo po mnenju strokovnjakov stagnacijo oziroma čepenje pri miru. V priporočilih, kaj naj Slovenija spremeni, da bi se stanje izboljšalo, se navaja konsolidacijo javnih financ, spodbude za rast in zaposlovanje, strukturne reforme, prestrukturiranje javnega sektorja ter sanacijo bank, problematiko neučinkovitosti državne birokracije, neprožen trg dela, znižanje davkov in davčne regulacije, odpravo korupcije, politične nestabilnosti, nezadovoljive zmožnosti novinarja in neustrezno sestavo delovne sile. Vse to, spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, so prepreke slovenske konkurenčnosti. Konkurenca znotraj države je osnova za konkurenčnost napram ostalim državam, s katerimi hočeš nočeš v tem globalnem svetu tekmujemo. Zavedati se moramo, da ti problemi niso odsev vlade Alenke Bratušek, tudi niso odsev vlade Janeza Janše, ampak so skupek politike zadnjih 20 let – politike, ki očitno po teh kazalcih kljub dobrim namenom ni imela najboljše vizije, jasnih ciljev in dobrih rešitev. Ker smo s koncem lanskega leta in pričetkom letošnjega že sprejeli nekaj rešitev v smeri konsolidacije javnih financ in osvežitve bančnega sistema, v poročilih za letošnje leto ne pričakujemo nadaljnje negativne tendence na tem področju. A zavedati se moramo, da nas večje reforme na področju zaposlovanja, zdravstva, odprave korupcije, deregulacije in debirokratizacije še čakajo in da bi bilo modro, da bi se že danes namesto o tem, kakšno službo si je zrihtal bivši funkcionar, dogovorili, kako zrihtati delo 100 tisoč brezposelnim. Namesto o tem, kaj bi kdo dosegel na Antarktiki in kaj bi kdo dobil na Finskem, bi se lahko dogovarjali o tem, ko bi dosegli strukturne reforme in kako bi dobili investitorje v nova delovna mesta. Namesto o datumu referenduma bi bilo modro govoriti o datumu uvedbe kapice na socialne prispevke, ki bi omogočila solidarnost in pravičnost. Namesto ustanavljanja državne špekulantske družbe za preprodaje bi kakšno agencijo, komisijo ali urad lahko tudi ukinili. To je le del predlogov Državljanske liste za dvig konkurenčnosti v naši državi, kar bi moral biti glavni namen tega zakona – Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence, ki ga bomo, kot sem že omenil na začetku, v Poslanski skupini Državljanske liste podprli.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo stališče predstavil gospod Janez Ribič.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica Državnega zbora, spoštovani gospod minister, poslanke in poslanci! Stališče Slovenske ljudske stranke k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence je sledeče. Kot so povedali že moji predhodniki, je razlog za spremembo Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence v prvi vrsti odprava protiustavnosti 28. člena sedaj veljavnega zakona s ciljem, da se zagotovi ureditev, ki bo spoštovala varstvo prostorske in komunikacijske zasebnosti pravnih oseb. Ključna ugotovitev Ustavnega sodišča je bila, da je poseganje v prostorsko in komunikacijsko zasebnost pravnih oseb dopustno le, če ga odredi sodišče. Kot vemo, je Ustavno sodišče maja lani objavilo odločbo, s katero je naložilo Državnemu zboru, da mora neustavni prvi stavek prvega odstavka 28. člena tega zakona odpraviti v roku enega leta po objavi odločbe. Iz navedene odločbe Ustavnega sodišča jasno izhaja, da je za podroben pregled poslovnih prostorov podjetja, ki niso prosto dostopni javnosti, ter elektronskih naprav potrebna vnaprejšnja odredba pristojnega sodišča. Predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence vključujejo vse potrebne dopolnitve, tako da po novem Javna agencija Republike Slovenije za varstvo konkurence brez privolitve podjetja ali obrazložene pisne odredbe pristojnega sodišča ne bo mogla več opravljati preiskave v podjetju, proti kateremu vodi postopek. Z amandmaji koalicije so dopolnjene oziroma spremenjene tudi določbe, na katere je upravičeno opozorila Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Med drugim se bo preiskava na podlagi odredbe sodišča smela izvajati le ob navzočnosti dveh polnoletnih prič, prav tako pa je za uvedbo preiskave potreben ne le sum, temveč utemeljen sum kršitve določbe 6. in 9. člena tega zakona oziroma 101. ali 102. člena Pogodbe o delovanju Evropske unije. Med sumom in utemeljenim sumom pa, kot vsi vemo, je seveda bistvena razlika. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke seveda podpiramo odpravo neustavne določbe Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence. Bi pa ob tem vseeno imeli eno pripombo. Ustavno sodišče je, kot rečeno, na neustavnost opozorilo pred skoraj letom dni. Problematičen je bil praktično samo en člen, nekaj jih je bilo potrebno samo bolj kot ne lepotno popraviti. Menimo, da to res ni bil kakšen posebno zahteven projekt, ki bi terjal dolgo pripravo. Zato bi pričakovali, še posebej za naprej, da bi ministrstva oziroma Vlada Republike Slovenije vendarle skušala tekoče, recimo vsaj v treh ali štirih mesecih, odpraviti takšne neustavne določbe in da ne bi čakali s temi popravki čisto do izteka roka, ki ga postavi Ustavno sodišče. S tem bi tudi izrazili še posebno spoštovanje do najvišje sodne institucije v naši državi, do Ustavnega sodišča, in še posebej do našega najvišjega pravnega akta – do Ustave Republike Slovenije. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo stališče predstavil gospod Ivan Hršak, izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoča, spoštovani minister s sodelavcema, spoštovani zbor! V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije smo zavzeli stališče, da bomo novelo Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence podprli. Odločbe Ustavnega sodišča je potrebno vedno in obvezno spoštovati, četudi nam včasih končna odločitev in argumentacija nista ravno povšeči. Tudi Zakon o preprečevanju omejevanja konkurence je bil podvržen ustavni presoji in jasna odločitev ustavnih sodnikov je – neustavnost določila, ki se nanaša na pristojnost Javne agencije za varstvo konkurence, da sama odloči o opravi preiskave poslovnih prostorov in pregledu poslovne dokumentacije. Torej, da je zgolj agencija tisti organ, ki lahko kot edini izdaja odločbe glede posega v prostorsko in komunikacijsko zasebnost pravnih oseb. Tovrstna pristojnost agencije pa predstavlja prehudo invazivnost v ustavno pravico do zasebnosti. V naši poslanski skupini se strinjamo z obrazložitvijo ustavne odločbe, da je zasebnost tako pravnih kot fizičnih oseb tista ustavna pravica, v katero je mogoče poseči zgolj in samo iz utemeljenega razloga, na podlagi vnaprejšnje odločitve – to je odredbe sodišča – in ne kakšnega drugega organa, kot je v tem primeru Javna agencija za varstvo konkurence. Le sodišče je lahko tisti organ, ki izda tovrstno odločitev o preiskavi poslovnih prostorov in elektronskih naprav podjetja, ki niso prosto dostopni javnosti. Seveda, sámo preiskavo v mejah posegov iz sodne odredbe pa opravi strokovno osebje agencije. Predlog zakona v tem delu popolnoma sledi ustavni odločbi in sanira sedanje protiustavno stanje. Zato pričakujemo, da bo deležen podpore s strani obeh političnih polov, tako koalicije kot opozicije. S strani Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo zagotovo dobil potrebno potrditev. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Gospod Jožef Horvat bo prestavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana podpredsednica, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, spoštovani gospod minister s sodelavci. V Novi Sloveniji se zavedamo, da je področje preprečevanja omejevanja konkurence izjemno pomembno, predvsem z vidika varstva ustavno varovanih dobrin. Ravno zato je odprava protiustavnosti 28. člena veljavnega Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence in zagotovitev spoštovanja varstva prostorske in komunikacijske zasebnosti pravnih oseb nujna. Prav tako je pomembna tudi zagotovitev neodvisnosti in samostojnosti Agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence. Novela Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence, ki za podroben pregled poslovnih prostorov podjetja, ki niso prosto dostopni javnosti, ter elektronskih naprav določa vnaprejšnjo odredbo pristojnega sodišča, zagotavlja jamstvo pred samovoljnim poseganjem države v delovanje posameznih subjektov. Ker se posegi v prostorsko in komunikacijsko zasebnost podjetij izvajajo s preiskavo, ki pomeni invaziven poseg v ustavno varovano zasebnost pravne osebe, je prav, da odredbo za preiskavo izda pristojno sodišče; in ne agencija sama, ki izvaja preiskovalne pristojnosti. Poleg tega novela pri izvedbi preiskave na novo določa obvezno prisotnost dveh polnoletnih prič; poleg obstoja utemeljenih razlogov za sum, da je storjena kršitev, pa mora biti podana tudi verjetnost, da se na elektronski napravi nahajajo tudi podatki, pomembni za postopek. Ker Agencija Republike Slovenije za varstvo konkurence deluje kot samostojni in neodvisni subjekt, je prav, da se z novelo zakona prenaša pooblastilo za izločanje pooblaščenih uradnih oseb z ministrstva na svet agencije. Krščanski demokrati podpiramo tudi uveljavitev pravne podlage za določitev višine sejnin in povračila stroškov za člane senata in prekrškovnega senata. Ob vseh razlogih, ki jim narekujejo upravičen sprejem prelagane novele Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence, pa v Poslanski skupini Nove Slovenije izpostavljamo dilemo, ki jo je v svojem mnenju podal Sodni svet in o kateri se predlagatelj pravzaprav ni opredelil. Gre za pomislek o izključni pristojnosti Okrožnega sodišča v Ljubljani, določeni v četrtem odstavku 28. člena zakona oziroma v 6. členu predloga novele zakona. Ta namreč določa, da je edino omenjeno sodišče oziroma njen sodnik posameznik pristojen izdati odredbo o preiskavi, kar pa lahko zaradi že siceršnje preobremenjenosti sodišča v praksi pomeni oviro. Glede na navedeno, Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanski demokrati predlaganim spremembah in dopolnitvam Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence ne bomo nasprotovali.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Pozitivne Slovenije bo predstavila gospa Alenka Pavlič.
Hvala lepa. Spoštovani! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence je Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo vložilo v zakonodajni postopek po skrajšanem postopku. Ministrstvo v oceni stanja in razlogih za sprejetje zakona navaja odpravo z določbo Ustavnega sodišča ugotovljene protiustavnosti 28. člena Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence. Ta člen daje agenciji za varstvo konkurence pristojnost, da lahko na podlagi sklepa o preiskavi, tudi proti volji osebe, opravi podroben pregled javnih in nejavnih poslovnih prostorov podjetja. Agencija lahko pregleduje omare, škatle, preišče vsebino računalnikov in telefonov. Ustavno sodišče je z odločbo, ki je bila objavljena v Uradnem listu maja 2013, ugotovilo, da je prvi odstavek 28. člena Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence protiustaven. Ugotovilo je, da je odstavek, ki daje agenciji pristojnost, da posega v prostorsko in komunikacijsko zasebnost pravnih oseb, protiustaven. Tak poseg je dopusten le, če ga odredi sodišče. Vnaprejšnja sodna dovolitev posega je jamstvo pred samovoljnim poseganjem države v delovanje posameznih subjektov, četudi so pravne osebe. Enoletni rok, ki ga je Ustavno sodišče določilo za odpravo omenjene neustavnosti, še vedno teče in bo potekel maja 2014. Zato tudi novela, ki jo danes obravnavamo. Glavna rešitev novele je tako odprava opisane protiustavnosti, pa tudi predlog prenosa pooblastil za izločanje pooblaščenih uradnih oseb na svet agencije. Tak prenos pooblastil bi dodatno prispeval k povečanju samostojnosti in neodvisnosti agencije, saj trenutno o izločitvah odloča pristojni minister. Novela tudi predlaga smiselno uporabo določil uredbe, ki ureja sejnine in povračilo stroškov v javnih agencijah in se uporablja za člane sveta, tudi za člane senata in prekrškovnega senata. Zaradi prenosa pristojnosti v postopku sodnega varstva iz Vrhovnega sodišča Republike Slovenije na Upravno sodišče Republike Slovenije z Zakonom o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodiščih predlaga črtanje določbe 61. člena zakona. Ta določba govori o tem, da pritožba o zadevah sodnega varstva ni dovoljena, kar pa je lahko sporno z vidika varstva ustavnih pravic. Zaradi vsega opisanega bo Poslanska skupina Pozitivne Slovenije Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence podprla. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo stališče predstavil gospod Franc Breznik.
Spoštovana podpredsednica, spoštovani minister s sodelavcema, lep pozdrav, spoštovani kolegice in kolegi! Vlada predlog zakona vlaga zato, da bi odpravila protiustavnost prvega odstavka 28.b člena Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence. Torej, neko neskladje, ki ga je ugotovilo Ustavno sodišče Republike Slovenije v odločbi z dne 11. aprila 2013, v kateri je tudi določilo rok za odpravo protiustavnosti, in sicer v enem letu objave odločbe v Uradnem listu Republike Slovenije. Ustavno sodišče je zakonsko določbo, da sklep o preiskavi v podjetju, proti kateremu se vodi postopek, izda Agencija za varstvo konkurence, presojalo z vidika varstva zasebnosti pravnih oseb. Glede pravnih oseb je Ustavno sodišče ugotovilo, da so pomembne za uveljavljene nekaterih človekovih pravic fizičnih oseb. Zato je potrebno tudi ustrezno ustavno varstvo pravnih oseb. Nekatere človekove pravice je tako potrebno priznati tudi pravnim osebam, pri čemer pa je varstvo teh pravic odvisno najprej od tega, ali se posamezne pravice glede na svojo vsebino in naravo lahko nanje nanašajo. Pravno varstvo teh pravic pa se lahko razlikuje od varstva človekovih pravic fizičnih oseb v tem, da se pravnim osebam zagotavlja manjša stopnja varstva pravic. Tudi pravne osebe uživajo neko notranje polje, ki je v razumni meri varovano in zaščiteno pred zunanjimi vdori. V tem smislu tudi pravne osebe uživajo ustavno pravico do zasebnosti, ki pa je prilagojena njihovi pravni naravi. Posegi v to ožje polje so po svoji naravi povezani z veliko intenzivnostjo posega, ki se kaže v takšnih pooblastilih državnih organov, da ustrezajo pojmu preiskavi iz drugega odstavka 36. člena Ustave. Pravne osebe pa so upravičene tudi do varstva komunikacijske zasebnosti, ki jo varuje prvi odstavek 37. člena Ustave; in poseg, v katerem je možen vpogled le na podlagi odločbe sodišča. Ker zaradi širokih intenzivnih pooblastil agencije preiskava v okviru Zakona o omejevanju konkurence pomeni invaziven poseg v pravico podjetij, proti katerim se vodi postopek, se posega v njihovo najožje polje pravice do prostorske in komunikacijske zasebnosti in mora za omejevanje preiskave veljati ustavna zahteva po vnaprejšnji sodni odločbi. Predlog zakona v 6. členu predvideva spremembo 28. člena, in sicer tako, da bi se preiskava lahko začela na podlagi privolitve podjetja oziroma obrazložene pisne odredbe za preiskavo, ki jo izda sodnik posameznik pri Okrožnem sodišču v Ljubljani. Sodišče izda odredbo, če obstajajo razlogi za sum, da je podjetje omejevalo konkurenco v skladu z zakonom oziroma Pogodbo o delovanju EU. Predlog v tretjem odstavku novega 28. člena določa, da sodišče izda odredbo, če obstajajo razlogi za sum, da je podjetje kršilo določbe zakona, in obstaja verjetnost, da se bodo s preiskavo našli dokazi, ki so pomembni za postopek. Menimo, da bi v primeru pregleda elektronskih naprav morala agencija izkazati verjetnost, da se na elektronskih napravah, opredeljenih v zahtevi agencije, nahajajo podatki, pomembni za izvedbo postopka, in sicer za vsako napravo. V Slovenski demokratski stranki menimo, da je zakon primeren, na primeren način rešuje protiustavnost prvega odstavka 28. člena Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence, zato napovedujemo podporo temu zakonu. Najlepša hvala.
Hvala lepa tudi vam. Še Poslanska skupina Socialnih demokratov. Stališče bo predstavil gospod Branko Smodiš.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani vsi prisotni, dober dan! Predlog zakona odpravlja protiustavnost 28. člena Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence, ki jo je ugotovilo Ustavno sodišče Republike Slovenije. S preiskovalnimi pooblastili agencije se namreč posega v ustavno varovani prostorski in komunikacijski krog zasebnosti pravnih oseb. Zato mora odredbo za preiskavo v skladu z Ustavo predhodno odobriti sodišče. Ustavno sodišče je namreč naložilo Državnemu zboru, da mora navedeno protiustavnost odpraviti v roku enega leta po objavi odločbe v Uradnem listu Republike Slovenije. To je do 6. maja 2014. Glede na izhodišča odločbe Ustavnega sodišča mora zakonska ureditev spoštovati prostorsko in komunikacijsko zasebnost pravnih oseb ter hkrati zagotoviti varstvo pomembnih ustavno varovanih dobrin, ki imajo svoj temelj v ustavnih določbah, in sicer zlasti v tistih, ki prepovedujejo opravljanje gospodarske dejavnosti v nasprotju z javno koristjo, prepovedujejo dejanja nelojalne konkurence in dejanja, ki v nasprotju z zakonom omejujejo ter zahtevajo zagotavljanje učinkovitosti 101. in 102. člena Pogodbe o delovanju Evropske unije. Iz odločbe Ustavnega sodišča izhaja, da je prejšnja odredba pristojnega sodišča potrebna za podroben pregled poslovnih prostorov podjetja, ki niso prosto dostopni javnosti, ter elektronskih naprav. Zakonodajalec lahko pri zakonski ureditvi odredbe sodišča za preiskavo določi nekatere nižje standarde varstva ustavnih pravic pravne osebe do zasebnosti. Po posvetovanju z agencijo, na katere delo se nanaša 28. člen Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence, se predlagatelj odloči, da predlaga ureditev, po kateri je treba za izvedbo preiskave vselej pridobiti odredbo za preiskavo od pristojnega sodišča; in ne samo za podroben pregled poslovnih prostorov podjetja, ki niso prosto dostopni javnosti, ter elektronskih naprav. Na ta način se popravlja zakon v skladu z določbo Ustavnega sodišča. Poleg omenjene rešitve pa se s spremembo zakona prenaša še pooblastila za izločanje pooblaščenih uradnih oseb, ki vodijo posamične zadeve, na svet agencije. Trenutno o izločitvah pooblaščenih uradnih oseb, ki vodijo posamičen postopek, odloča minister, ki vodi ministrstvo, v katerega delovno področje spada upravna zadeva, na podlagi Zakona o splošnem upravnem postopku. To je v skladu z zagotavljanjem samostojnosti in neodvisnosti Agencije za varstvo konkurence. Socialni demokrati menimo, da je predlagana rešitev smiselna, vendar pa samo povečanje delovnih obveznosti še ne bo povečalo učinkovitosti Agencije za varstvo konkurence. Socialni demokrati se zavedamo, da je agencija glede na svoje pristojnosti oziroma delovne obveznosti kadrovsko podhranjena, kar je bila težava že v času, ko je bil to še Urad za varstvo konkurence. Zaradi navedenega menimo, da bi morala vlada v sodelovanju z agencijo to problematiko natančno proučiti in predlagati kadrovski načrt, ki bo upošteval optimalno število zaposlenih v Agenciji za varstvo konkurence. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili v ponedeljek, 28. aprila, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI IN DOPOLNITVI ZAKONA O UGOTAVLJANJU KATASTRSKEGA DOHODKA V PRVI OBRAVNAVI Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 26 poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom. V zvezi s tem predlogom zakona je skupina 26 poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom zahtevala, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku predlagateljev predloga zakona gospodu Zvonku Lahu. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, kolegice in kolegi, spoštovana državna sekretarka! Slovenska demokratska stranka se je odločila, da vloži novelo Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka na osnovi tega, ker je ta vlada očitno želela kmetijstvo obremeniti tako z davkom na nepremičnine, ki ga je na srečo Ustavno sodišče zavrnilo, in s povečanim katastrskim dohodkom obremeniti lastnike kmetijskih zemljišč z večjo dohodnino. Z novelo Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, ki je bil sprejet v lanskem letu in je stopil v veljavo junija 2013, se je med drugim določilo, da Gurs vsako leto na podlagi kalkulacij, ki veljajo na dan 15. aprila tekočega leta, ob upoštevanju spremembe povprečnih pridelkov, odkupnih cen pridelkov, nabavnih cen, materialnih stroškov in tujih storitev ter nabavnih vrednosti osnovnih sredstev za zadnja tri leta pred letom, v katerem se dohodek ugotavlja, pripravi v soglasju z ministrstvom, pristojnim za kmetijstvo, in ministrstvom, pristojnim za finance, predlog lestvic katastrskega dohodka in predlog pavšalne ocene dohodka na panj za naslednje leto. Določilo se je tudi, da Geodetska uprava Republike Slovenije zagotavlja vpogled v trenutne podatke o višini katastrskega dohodka za kmetijska in gozdna zemljišča, najkasneje do 20. septembra tekočega leta pa Gurs zagotovi tudi vpogled v podatke o katastrskem dohodku, izračunanem po lestvicah katastrskega dohodka za naslednje leto. S to določbo naj bi se kmetom omogočilo, da se vnaprej seznanijo s svojo bodočo davčno obveznostjo in se odločijo, na kakšen način bodo ugotavljali dohodke svoje osnovne kmetijske in osnovne gozdarske dejavnosti v naslednjem letu – ali na podlagi pavšalne ocene dohodka, torej katastrskega dohodka; ali na podlagi vodenja knjigovodstva in ugotavljanja dohodka z upoštevanjem dejanskih prihodkov in normiranih odhodkov; ali dejanskih prihodkov in dejanskih odhodkov. To se pravi, da bi Gurs moral za leto vnaprej dati podatke, da se kmetje odločijo. Kalkulacije, ki so bile izdelane za leto 2014, pa so kazale, da bo tega katastrskega dohodka bistveno več, kot je bil izračunan v letu 2013 na osnovi zakona, ki je bil sprejet v lanskem letu. Se pravi, da so bili nekateri kmetje zavedeni, glede na to, da je tudi Vlada predlagala podobno, kot so definicije našega zakona. Ker pa je Slovenska demokratska stranka mislila, da Vlada do 20. junija tega leta ne bo sprejela, oziroma Državni zbor sprejel zakona, bi lahko te kalkulacije ostale kot osnova za izračun v letu 2014 in bi bile več kot še enkrat višje, kot je bil izračun katastrskega dohodka za leto 2013. Novela Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, ki je bila sprejeta v letu 2013, je bila potrebna tudi zato v lanskem letu, ker je nov izračun katastrskega dohodka, ki se je v letu 2013 prvič izvedel na podlagi Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka iz leta 2011 in leta 2012, ta zakon pa je slonel na premalo preverjenih kalkulacijah ter nekaterih neprimernih in celo nepravilnih podatkih. Zato je bila v noveli zakona iz leta 2013 sprejeta rešitev, s katero se bodo novi izračuni katastrskega dohodka začeli uporabljati šele po letu izdelave novih lestvic katastrskega dohodka v 2014, v letu 2013 pa se za vsa zemljišča, za katera je novo izračunani katastrski dohodek višji od starega za več kot 10 %, upošteva stari katastrski dohodek. Vendar pa do novih izračunov še ni prišlo. Zato naša stranka predlaga, da se tudi za leti 2014 in 2015 na enak način in v enaki višini kot za leto 2013 izračuna katastrski dohodek. S tem predlogom zakona tudi skrajšujemo obdobje, v katerem mora Gurs preveriti skladnost kalkulacije na ravni tehnologij in produktivnosti kmetijske in gozdarske dejavnosti v Republiki Sloveniji s pet let na tri leta. Nas veseli, da je vlada podobnega mnenja, in upam, da bomo v nadaljevanju sprejemanja tega zakona le-tega še izboljšali in v korist kmetov tudi sprejeli.
Hvala lepa. Za uvodno obrazložitev mnenja dajem besedo predstavnici Vlade mag. Mateji Vraničar, državni sekretarki na Ministrstvu za finance, izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovani gospodje poslanci in gospe poslanke. Katastrski dohodek je posebna kategorija pavšalnega načina določanja dohodka osnovne kmetijske in gozdarske dejavnosti, ki se ne uporablja le za davčne namene, pač pa kot univerzalna ocena dohodka kmetijske dejavnosti, za katero v skladu s predpisi ni potrebno voditi knjigovodskih evidenc. Tudi za namene določanja drugih obveznosti, kot so na primer socialni prispevki, in uveljavljanje pravic, kot so na primer socialni transferji, vezani na dohodek. Zato se pri ocenjevanju pavšalnega dohodka zasleduje cilj, da je ta ocena čim realnejša, torej čim bližja realnim dohodkom kmetije. Katastrski dohodek, kot smo ga poznali do leta 2013, ko se je novi sistem ugotavljanja KD dejansko uveljavil, je veljal od leta 1988 in je slonel na zastarelih podatkih in kalkulacijah, ki se niso preverjale v času, ampak so se zneski med leti le valorizirali. Skozi leta so se zato porušila razmerja med kulturami, skupna ocena katastrskega dohodka pa je pomembno zaostala za realno ravnjo dohodka. Zato se je v letih od 2004 do 2006 v okviru projekta, v katerem so poleg strokovnjakov sodelovala tudi vsa resorna ministrstva, pa tudi predstavniki interesnih kmetijskih organizacij, razvila nova metodologija in se uveljavila kot usklajena metodologija z novim zakonom o ugotavljanju katarskega dohodka. Ko pa se je nov katastrski dohodek po novi metodologiji v letu 2013 izračunal, so izračuni nakazali, da bi se moral katastrski dohodek za nekatere vrste predelave, predvsem trajne kulture, kot so sadovnjaki in vinogradi, precej povečati. Na drugi strani pa so izračuni predvsem za slabše produktivna zemljišča izkazali negativni dohodek. Vendar je bila nova metodologija kljub predhodni uskladitvi deležna nekaterih kritik, predvsem nestrinjanja s hitrim prehodom na nove izračune. Da bi se omilil prehod na novo metodologijo, se je leta 2013 uveljavila prehodna rešitev, o kateri je bilo že danes govora in tega ne bi ponavljala. Hkrati je bila na predlog Vlade že jeseni 2013 iz vrst strokovnjakov in predstavnikov vseh vpletenih resorjev ustanovljena delovna skupina za preveritev primernosti nove metodologije ugotavljanja katastrskega dohodka. Delovna skupina je v prvem vmesnem poročilu ugotovila, da je veljavni način izračuna katastrskega dohodka iz metodološkega vidika na splošno sicer ustrezen, da pa je lahko problematična kakovost nekaterih vhodnih podatkov. Ocenila je tudi, da obstoječega modela ni mogoče izboljšati v smeri poenostavitev, le z manjšimi dopolnitvami in spremembami, zato je predlagala, da se za ceno večje poenostavitve in pavšalnosti ocene razvije dopolnjen model, ki bi omogočal bolj stabilen izračun katastrskega dohodka in bi bil odvisen od manjšega števila spremenljivk. Na podlagi teh ugotovitev je Vlada sprejela sklep, s katerim je naložila Ministrstvu za finance, da pripravi novelo Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka in podaljša prehodno obdobje, kot ga v drugem odstavku 9. člena ureja Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o ugotavljanju katarskega dohodka, sprejet lani. Predlog novele, ki jo je predložila skupina poslancev, zasleduje isti namen. Zato mu vlada ne nasprotuje. Meni pa, da bi bilo primerneje v prehodnem obdobju postopek določanja katastrskega dohodka še bolj poenostaviti, zato prehodno obdobje podaljšati do leta 2016 in tako omogočiti dovolj časa za razvoj nove metode ter urediti postopek določanja katastrskega dohodka za novo nastale parcele in za parcele, katerim se je spremenila dejanska raba. V ta namen napovedujemo v nadaljnjem postopku vložitev amandmaja. Spoštovani! Glede na vse povedano, predlagamo, da Državni zbor predlog zakona potrdi kot primeren za nadaljnjo obravnavo. Hkrati pa prosimo, da v skladu s poslovniškimi možnosti preučite možnost, da bi se druga obravnava predloga zakona opravila že na majski seji Državnega zbora, da bi bila lahko pravočasno potrjena za letošnje odmere. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi bo stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke predstavil gospod Janez Ribič.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica Državnega zbora. Spoštovana državna sekretarka, poslanke in poslanci! Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke do Predloga zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka je sledeče. Naj že kar na začetku povem, da v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo predlagane spremembe Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, ki jih predlagajo nekateri opozicijski kolegi. Naj spomnim, da smo bili v naši poslanski skupini lanskega maja prvi, ki smo opozorili na sporno metodologijo, na podlagi katere so nastali novi izračuni katastrskega dohodka, ki pomeni osnovo za obdavčitev kmetijske in gozdarske dejavnosti. Nekatere vrednosti, ocenjene po novi metodologiji, so se namreč povečevale tudi za več kot 10-kratnik stare vrednosti, kar bi pomenilo izrazito povečanje davčne obveznosti za lastnike kmetijskih zemljišč in gozdov. Zato smo zahtevali nujno sejo odborov za kmetijstvo in finance, na kateri je bilo sprejetih pet vsebinskih sklepov, med katerimi je bil tudi ta, ki je za leto 2013 odločal, da višina katastrskega dohodka ne sme presegati 10 % vrednosti iz leta 2012. Poleg tega je bilo tako v razpravi na navedeni seji kot v pogovorih v strokovni javnosti jasno izraženo, da so v metodologiji izrazite nedoslednosti, ki nikakor ne morejo predstavljati podlage za korektno oceno potencialne vrednosti kmetijskih zemljišč in gozdov, na podlagi katere bi sledila poštena obdavčitev. Ne nazadnje se je to izkazalo že v razlikah v predvidenem povečanju katastrskega dohodka, ki je po prvotnih izračunih predvideval kar 311 milijonov evrov po nekajkratnih ponovitvah izračunov; na podlagi iste metodologije pa so se te vrednoti bistveno znižale za leto 2014 – na približno 113 milijonov evrov, kar je skorajda dvakratnik višine katastrskega dohodka v letu 2012, ko je katastrski dohodek znašal okoli 63 milijonov evrov. To je torej jasen pokazatelj, da je metodologija izračunavanja katastrskega dohodka izrazito pomanjkljiva, saj omogoča ob istih vhodnih podatkih velike razlike pri končnih izračunih. To v svojem mnenju ugotavlja tudi vlada, ki predlaganemu zakonu v osnovi ne nasprotuje. Zaradi vseh nedoslednosti je bila lanskega junija sprejeta novela Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, ki je poleg 10 % kapice pri katastrskem dohodku za leto 2013, v primerjavi z letom 2012, odpravila tudi nekatere metodološke pomanjkljivosti v gozdarstvu, ker se je izračun katastrskega dohodka poleg bonitete zemljišča vezal tudi na rastiščni koeficient; zakon pa je uveljavil tudi postopek ugotavljanja katastrskega dohodka za leto naprej. To pomeni, da morajo biti novi izračuni objavljeni do 30. junija tekočega leta, kot ocena dohodka pa se upoštevajo v naslednjem letu. Kot je že bilo povedano v imenu predlagatelja, se s predlagano novelo Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka torej podaljšuje prehodna rešitev uveljavljanja z zadnjo novelo tega zakona, torej 10 % kapica pri višini katastrskega dohodka, še na leti 2014 in 2015. Poleg tega se skrajšuje tudi obdobje preverjanja skladnosti kalkulacij z ravnjo tehnologij in produktivnosti kmetijske in gozdarske dejavnosti s petih na tri leta. Poslanke in poslanci Slovenske ljudske stranke predlagane spremembe podpiramo, obenem pa opozarjamo na nujnost celovite obravnave dohodkov iz naslova opravljanja kmetijske in gozdarske dejavnosti. Že večkrat smo namreč opozorili na izjemno povečanje obremenitve kmetijstva v letu 2014 v obliki vštevanja polne višine kmetijskih subvencij v davčno osnovo, povišanje katastrskega dohodka ter obveznega knjigovodstva za vse, ki opravljajo kmetijsko dejavnost in njihov letni prihodek presega 7 tisoč 500 evrov. Poleg tega je kmetijstvo ogrozil še nepremičninski davek, ki pa ga je, kot vemo, Ustavno sodišče k sreči razveljavilo. Vsi našteti parcialni davčni ukrepi torej kličejo k temu, da je kmetijstvo potrebno celovite davčne prenove, ki bi šla v smeri ureditve, kot jo na primer poznajo v sosednji Avstriji. Kot rečeno, v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke novelo Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka podpiramo in ocenjujemo, da je primerna za nadaljnjo obravnavo. Od vlade pa pričakujemo, da bo v naslednjih letih pripravila takšno ureditev katastrskega dohodka, ki bo šla v smeri celovite reforme obdavčitve kmetijstva z namenom izboljšanja konkurenčnosti te panoge in tudi ustvarjanja večjih priložnosti za to izjemno pomembno gospodarsko panogo. Hvala za pozornost.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo stališče predstavila gospa Marija Plevčak.
Prisrčen pozdrav vsem prisotnim in hvala za besedo. Način ugotavljanja katastrskega dohodka je v domeni vsake države članice Evropske unije in sistem na evropski ravni ni poenoten. V naši državi smo se odločili za nov sistem izračunavanja katastrskega dohodka nekaj let nazaj, in sicer na osnovi izdelanih kalkulacij ter določitvi katastrskega dohodka za posamezne vrste dejanske rabe zemljišč, z uradno objavo lestvic katastrskega dohodka in ocene dohodka za panj. Stari način je bil nedvomno neprimeren, nerealen in povsem neustrezen. Tako naj bi se nova metodologija prvič izvedla v letu 2013. Ker pa se je očitalo, da je za njegovo uvedbo predvideno premalo časa, da sloni na premalo preverjenih kalkulacijah, na neprimernih in celo na nepravilnih podatkih, se je v lanskem letu pristopilo k noveliranju tega zakona s podaljšanjem prehodnega obdobja ter vključitvijo potrebnih varovalk. Danes imamo pred seboj novelo, ki ponuja izenačitev katastrskega dohodka in pavšalne ocene dohodka na panj za letos in za prihodnje leto na podlagi podatkov oziroma izračunov iz leta 2013, in sicer iz razlogov – tako trdi predlagatelj, vlada pa te očitke zavrača –, ker Gurs ni zagotovil kmetom vpogleda v podatke o katastrskem dohodku za leto 2014 ter ker izračuni slonijo na nepravilnih in neprimernih podatkih. Četudi gre za predlog, vložen s strani opozicije, poslanci Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev z vsebino soglašamo. Menimo, da je potrebno pristopiti k popravkom ugotavljanja katastrskega dohodka, s čimer soglaša tudi vlada, saj so izračuni na podlagi nove tehnologije lahko problematični in s tem neprimerni, nepravični. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev se zavedamo, da izračun višine katastrskega dohodka vpliva na davčno bremenitev kmetij in s tem na socialno stanje naših kmetov, ki se ukvarjajo s pridelavo in proizvodnjo hrane. Zato je potrebno zagotoviti trden in stimulativen sistem; prioritetno pa, da bo enak, pošten in pravičen do vseh. Le s tem kmetom izkažemo priznanje za njihovo trdo delo. Ob tem pa ne moremo mimo opazke, da so med njimi tudi takšni, ki sistem tako imenovane posebne obravnave kmetov izkoriščajo, pa naj se to nanaša na subvencije, nepovratna sredstva ali druge ugodnosti. Zato je tudi na tem področju potreben konstanten in dosleden nadzor. Pa naj se vrnem na predlagano novelo. Dejstvo je, da se tudi Vlada zaveda potrebnosti določitve daljšega prehodnega obdobja in opozicijskemu predlogu ne nasprotuje. Posebna delovna skupina na Vladi je ugotovila, da je veljavni način izračuna na splošno ustrezen, da pa je metodologija izjemno kompleksna in nepregledna, zato so predlagali podaljšanje prehodnega obdobja. Je pa res, da Vlada še ni utegnila pripraviti potrebnega zakona. Drži, opozicija je prehitela Vlado, ampak to nas poslance v Demokratični stranki upokojencev ne moti. Vsebina je za nas sprejemljiva, zato bomo podprli sklep, da je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo. Ob predpostavki, da bo predlog zakona v tej fazi deležen podpore, pa v nadaljevanju njegovega obravnavanja pričakujemo poglobljeno razpravo ter čim širše soglasje sprejetih odločitev. Naj bo ta zakon zgled, da smo sposobni strniti vrste in pozabiti na strankarsko pripadnost.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Na področju kmetijske politike si je sedanja vlada postavila nekaj prioritet. In ena izmed vsaj deklariranih prioritet je tudi skrb za ekonomski položaj kmeta. Na ekonomski položaj kmetov ima država bistven vpliv s predpisovanjem davkov in prispevkov. Na tem področju pa sedanja vlada s svojimi ukrepi deluje prav v nasprotni smeri in kmete prekomerno obremenjuje. Naj omenim samo davek na nepremičnine, ki je sicer sedaj padel na Ustavnem sodišču, pa sprememba katastrskih klasifikacij zemljišč, ugotavljanje osnov za odmero katastrskega dohodka, zviševanje trošarin na goriva, ukinitev vračila trošarin na biogoriva in podobno. Prav področje katastrskega dohodka, ki je osnova za obdavčenje kmetov, je z novim Zakonom o ugotavljanju katastrskega dohodka iz leta 2011 bistveno in korenito spremenilo doslej uveljavljeni sistem pavšalne obdavčitve osnovne kmetijske in osnovne gozdarske dejavnosti. Namesto katastrskih razredov so se uvedli bonitetni razredi, namesto katastrskih kultur se upošteva dejanska raba zemljišč, namesto katastrskih okrajev so uvedena proizvodna območja, ki so statistične regije. Sistem izračunov je izjemno zapleten, saj morajo biti upoštevane količine pridelkov in cene ter tehnološki normativi pridelave. Ta sistem izračunov temelji na statističnih podatkih, ki pa ob izključno tehnicističnem pristopu in brez ustreznih korekcij lahko privede do absurdnih izračunov katastrskega dohodka. Prav take rezultate je pokazala lanskoletna javna razgrnitev lestvice katastrskega dohodka na novih osnovah in je bil izračun katastrskega dohodka nekajkratnik dosedanjega katastrskega dohodka. Táko bistveno povečanje katastrskega dohodka bi bistveno povečalo davčna bremena kmetij in tudi bistveno zmanjšalo pravice kmetov do socialnih transferjev. Za odmero katastrskega dohodka za leto 2013 je bila zato sprejeta rešitev, da se je z novelo Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka omejila višina katastrskega dohodka na nivo dotedanje višine tega dohodka oziroma je bilo povečanje omejeno na največ 10 %. V lanskem letu poleti je Vlada sprejela dve uredbi, ki se nanašata na katastrski dohodek, in sicer Uredbo o določitvi kalkulacij za ugotavljanje katastrskega dohodka in pavšalne ocene dohodka na panj ter Uredbo o določitvi lestvic katastrskega dohodka in pavšalne ocene dohodka na panj za leto 2014. Vlada je ob sprejemu obeh uredb naložila Ministrstvu za finance obveznost priprave novele Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, ki bo omejila dvig višine katastrskega dohodka v naslednjih letih za največ 10 % letno. Takšnega predloga zakona, ki bi ga v parlamentarno proceduro vložila Vlada, ni. Sprašujemo se, kaj je temu vzrok? Novela Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka je absolutno potrebna, saj so kmetije spet izpostavljene negotovosti glede višine katastrskega dohodka za naslednja leta, v izogib ponovitvi situacije iz lanskega leta. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije bomo predlagan Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka podprli, saj je višino katastrskega dohodka treba zakonsko omejiti za čas, dokler ne bodo izdelani novi izračuni, na novih zakonskih osnovah, ki pa bodo realni in tudi pravični. Zakonska omejitev višine katastrskega dohodka za leti 2014 in 2015 na nivo, kot je bila določena višina katastrskega dohodka za leto 2013, je potrebna in smiselna in jo torej krščanski demokrati podpiramo.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Pozitivne Slovenije bo predstavil gospod Branko Ficko, izvolite.
Predsedujoča, generalna sekretarka, ministrstvo, vsem skupaj lep pozdrav! Zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka se je začel uporabljati že leta 2011 in je bila uveljavitev prestavljena na 30. junij 2013, se pravi že v obdobju treh vlad, ne samo sedanje. Prejšnja metodologija ugotavljanja katastrskega dohodka je slonela na podatkih zemljiškega katastra, ki odraža dejansko rabo na zemljišču, in katarskega razreda, ki nakazuje proizvodno zmogljivost zemljišča. Nova metodologija pa namesto podatka o katastrskem razredu zajema podatke o boniteti zemljišča. Novela zakona iz leta 2013 je uvedla rešitev, s katero se bodo novi izračuni začeli uporabljati šele leta 2014, medtem ko je za leto 2013 veljalo, da se za vsa zemljišča, za katera je novo izračunan katastrski dohodek višji od starega za več kot 10 %, upošteva stari. Novi izračuni bi za prihodnje leto morali biti javno dostopni preko aplikacije Gursa, najpozneje do 20. septembra tekočega leta, torej najpozneje do 20. septembra 2013, pa do tega ni prišlo. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija menimo, da je predvidljivost višine prispevka, ki ga kmet mora plačati iz naslova katastrskega dohodka, pomembna, saj se tudi na tej podlagi kmet lahko odloča o načinu ugotavljanja dohodkov svoje osnovne dejavnosti. Torej tudi možnost odločitve med pavšalno oceno dohodka ali pa na podlagi vodenja knjigovodstva ter ugotavljanja katastrskega dohodka na podlagi dejanskih prihodkov in odhodkov. Menimo tudi, da je za uskladitev in popravek metodologije potrebno zagotoviti neko časovno obdobje, v tem času pa bi se katastrski dohodek obračunaval v višini kot leta 2013. Se pa sprašujemo, kaj so odgovorni za pripravo metodologije delali vse do zdaj? Torej vse od leta 2011, ko se je zakon začel uporabljati oziroma je bila uveljavitev prestavljena na 30. junij 2013, z novelacijo prestavljena zopet na 2014 ter danes še vedno nimamo pravega modela. Predvsem bi moral biti enostaven in pregleden. Problematična je tudi kakovost vhodnih podatkov, da se nam ne ponovi zgodba vrednotenja nepremičnin. Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka bomo zaradi vsega povedanega v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije v prvi obravnavi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Gospod Robert Hrovat pa bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo. Spoštovani! Če predlog sprememb Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, ki smo ga pripravili v Slovenski demokratski stranki, ne bo sprejet – ampak zdaj kaže, da bo –, bi to pomenilo, da bodo morali kmetje v letu 2014 plačati okrog 113 milijonov evrov katastrskega dohodka, namesto slabih 50, kolikor je bilo katastrskega dohodka plačanega v letu 2013. Dvakratno povečanje KD bi bil velik udarec za slovenskega kmeta. Kaj želimo s predlogom zakona? V Slovenski demokratski stranki želimo določiti pravične in sorazmerne davčne obremenitve za slovenskega kmeta in s tem zagotovitev njegovega obstoja in delovanja tudi v prihodnje. Poglavitna rešitev je ureditev prehodne rešitve za določitev KD za leti 2014 in 2015 na način, da bo ta enak, kot je bil KD za leto 2013. Skrajšujemo tudi obdobje, v katerem mora Gurs preveriti skladnost kalkulacij z ravnijo produktivnosti kmetijske in gozdarske dejavnosti v Republiki Sloveniji iz pet na tri leta. Zakaj v Slovenski demokratski stranki menimo, da je novela zakona nujno potrebna? Leta 2013 je bil sprejet zakon, ki določa, da Gurs vsako leto na podlagi kalkulacij, ki veljajo na dan 15. aprila tekočega leta, ob upoštevanju odkupnih cen pridelkov, nabavnih cen, materialnih stroškov ter nabavnih vrednosti osnovnih sredstev za zadnja tri leta pred letom, v katerem se dohodek ugotavlja, pripravi predlog lestvic KD in predlog pavšalne ocene dohodka na panj za naslednje leto. Vpogled pa je zagotovljen v podatke o višini KD za kmetijska in gozdna zemljišča. Najkasneje do 20. septembra tekočega leta pa mora Gurs zagotoviti tudi vpogled v podatke o katastrskem dohodku, izračunanem po lestvicah KD za naslednje leto. Torej naj bi imel kmet možnost, da se vnaprej seznani s svojo bodočo davčno obveznostjo in se odloči, na kakšen način bo ugotavljal dohodke svoje osnovne kmetijske in osnovne gozdarske dejavnosti v naslednjem letu. Odloči se na podlagi pavšalne ocene dohodka ali pa na podlagi vodenja knjigovodstva. A do danes Gurs še ni zagotovil vpogleda v podatke o KD, čeprav bi bil to dolžan narediti do 20. septembra lanskega leta. Zaradi tega dejstva je trenutno povzročena nepopravljiva škoda, saj kmetje niso dobili podatkov, na podlagi katerih bi se lahko odločili za način ugotavljanja KD. Ravno način je tisti, ki ima največji vpliv na izračun obdavčitve in seveda posledično na socialni položaj kmeta. Kljub sredstvom za izvedbo ukrepov kmetijske politike, ki sicer blažijo težave kmetijskih gospodarstev, je delež stroškov v strukturi prihodka vse večji. Dohodek slovenskih kmetov še nadalje pada in slabša se njihov socialni položaj. Zagotovo na to vpliva splošna gospodarska kriza, ki se odraža v padcu cen kmetijskih pridelkov. Kmetijstvo je zagotovo manj donosna gospodarska panoga oziroma dejavnost, zato so javne podpore seveda nujne. Pa tudi slabša konkurenčnost slovenskega kmetijstva, ki je posledica neugodne starostne in izobrazbene strukture ter razdrobljene posestne strukture. Če dodam še neustrezna razmerja v reproverigi in premalo javne zavesti o potrebnosti slovenskega kmeta in pomena doma pridelane hrane, je potem seveda vse jasno. Država bi morala narediti precej več za izboljšanje položaja v kmetijstvu. V Slovenski demokratski stranki pogrešamo ustrezne ukrepe kmetijske politike; govorim seveda o viziji razvoja, o ustrezni zakonodaji in poenostavitvi predpisov. Vsega tega ni, zato se ekonomsko-socialni položaj kmeta iz leta v leto slabša. Zaustaviti je treba grozeče praznjenje podeželja, tega se najbrž zavedamo vsi. Ukrepe kmetijske politike pričakujemo od Ministrstva za kmetijstvo in okolje. Danes dodajamo le kamenček v mozaik nujnih ukrepov. Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka zasleduje načelo sorazmernosti preko prilagajanja novih izračunov realnim višinam dohodkov. Veseli nas, da je tudi Ministrstvo za finance v našem predlogu zakona prepoznalo dobre rešitve in da ne bo prišlo do zavrnitve le zato, ker smo predlagatelji poslanke in poslanci Slovenske demokratske stranke. Če bi nam sledili večkrat, bi bilo tudi okrevanje Slovenije bistveno hitrejše. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bo stališče predstavil gospod Mirko Brulc.
Spoštovani, lepo pozdravljeni! Predlagatelj zakona želi določiti pravične in sorazmerne davčne obremenitve za slovenskega kmeta in s tem zagotoviti njegov obstoj in delovanje tudi v prihodnje. Predlagana je rešitev, s katero se višina katastrskega dohodka v letih 2014 in 2015 omejuje na višino katastrskega dohodka, kot je bil odmerjen v letu 2013, in se zasleduje načelo sorazmernosti preko prilagajanja novih izračunov realnim višinam dohodkov. V Poslanski skupini Socialnih demokratov predlagani namen podpiramo. – Slišiš?! – Res je, da določene predpostavke temeljijo na napačnem ugotavljanju dejstev. Treba je poudariti, da se je za leto 2013 katastrski dohodek določil tako, da se je za vrste dejanske rabe, kjer so izračuni za leto 2014 kazali na potrebo po povišanju katastrskega dohodka, ta povišal. V primeru, ko je bilo to povišanje večje od 10 % glede na leto 2012, se je povišal le za 10 %. Ker pa so izračuni za leto 2014 kazali na znižanje katastrskega dohodka glede na leto 2012, se je katastrski dohodek znižal na izračunani znesek, ki je lahko tudi negativen. Nova metodologija ugotavljanja katastrskega dohodka je namreč uveljavila tudi možnost ugotavljanja negativnega dohodka, se pravi izgube. Vsekakor je treba poudariti, da je napačna tudi navedba predlagatelja, da novi izračuni pomenijo, da bi morali kmetje za leto 2014 plačati okoli 300 milijonov evrov katastrskega dohodka. Poudariti je treba, da katastrski dohodek in pavšalna ocena dohodka ne predstavljata končne davčne obveznosti, ampak pavšalno oceno dohodka, ki se upošteva kot del davčne osnove. Davčna obveznost se zavezancem šele izračuna ob upoštevanju dohodninske lestvice in skupnega zneska obdavčljivega dohodka, pripisanega posameznemu zavezancu. Poleg tega, da izračuni pavšalnega dohodka iz kmetijske dejavnosti na podlagi lestvic za leto 2014 nikakor ne kažejo na 300 milijonov, ampak na okoli 113,7 milijona evrov skupnega pavšalno ocenjenega dohodka, od katerega pripada dejavnosti fizičnih oseb, le okoli 93 milijonov evrov. Torej je pavšalno ocenjen dohodek za leto 2014 bistveno nižji od tistega, ki ga navaja predlagatelj. Drži pa navedba predlagatelja, da je prehodna ureditev za leto 2013 skupni pavšalno ocenjeni dohodek še pomembno znižala za okoli 47 milijonov evrov, kar je celo za četrtino manj od pavšalnega dohodka v letu 2012, ko je ta znašal skupaj okoli 63,7 milijonov evrov. V Socialni demokraciji bomo zakon podprli v prvi obravnavi, ker so izračuni katastrskega dohodka na podlagi nove metodologije problematični. To bo potrebno spremeniti, za kar bo potrebno daljše prehodno obdobje. Z ureditvijo podaljšanja prehodnega obdobja se celotne postopke določanja katastrskega dohodka poenostavi, in sicer tako, da se zneski katastrskega dohodka enostavno zamrznejo na stanje na dan 30. junij 2013, s čimer v prehodnem obdobju ni več potrebno izvajati novih letnih izračunov katastrskega dohodka. Obenem pa je treba urediti možnost, da se tudi v prehodnem obdobju vsem parcelam z enako vrsto dejavnosti rabe pripiše primerljiv katastrski dohodek, zaradi česar je treba v prehodnem obdobju tudi urediti možnost določanja katastrskega dohodka za novo nastale parcele in za parcele, katerim se je spremenila dejanska raba. Tako bo lahko zakon v prvi obravnavi potrjen in ustrezno popravljen, v drugi obravnavi na matičnem delovnem telesu pa tudi ustrezno urejen. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Državljanske liste bo predstavil gospod Marko Pavlišič.
Hvala za besedo. Spoštovana gospa državna sekretarka s sodelavko, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Vlada Republike Slovenije je že 30. 8. 2013 Ministrstvu za kmetijstvo in okolje, Ministrstvu za finance in Geodetski upravi Republike Slovenije naložila, da ustanovijo strokovno delovno skupino, ki bo preverila natančnost izračunov katastrskega dohodka in ponovno pregledala metodologijo in uporabljene podatke ter pripravila potrebne spremembe Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka. Informativni izračuni za obračun po novi metodologiji bi za letošnje leto morali biti dostopni najpozneje do 20. septembra 2013. Ker do teh informativnih izračunov še ni prišlo, predlog zakona, ki ga imamo danes v obravnavi, predvideva, da se višina katastrskega dohodka obračuna enako, v enaki višini, kot je bilo to storjeno lani. Našla se je zasilna, začasna rešitev, ki bo omogočila izhod v sili. V Državljanski listi se moramo vprašati, ali morda ti izhodi v sili in začasne rešitve ne postajajo pri temi katastrskega dohodka stalnica. Saj veste, začasne rešitve so tiste, ki trajajo najdlje. V Državljanski listi na takšno delovanje ne moremo pristajati. Postavlja pa se nam tudi vprašanje, komu je v interesu, da se na tem področju ne zgodi premik. Vse bolj se nam dozdeva, da obstajajo v slovenski družbi močni lobiji, ki imajo dobre povezave v politiki in državnih organih. Isti problem srečujemo v zdravstvu, vlogi sindikatov in še kje. Potrebujemo pravično reformo sistema katastrskega dohodka. Ocenjeni donosi v tabelicah, ki so spremljale zadnjo spremembo, so milo rečeno čudni. Zakaj na področju katastrskega dohodka ne pride do sprememb, kdo si je izpogajal najnižjo stopnjo pri padlem zakonu o obdavčenju nepremičnin, zakaj je praktično nemogoče uvesti trošarino na vino in na katerem resorju se poizkuša z ad hoc ustanavljanjem nekih novih državnih podjetij – pa se v zadnjih dneh tudi jasno kaže. V Državljanski listi pričakujemo od vseh ministrov, v tem primeru pa predvsem od ministra za kmetijstvo dr. Dejana Židana, da bo vestno opravil svoje delo in dosledno izvajal zakonodajo – vsaj zakonodajo, ki jo je sam predlagal. Če so potrebne spremembe v smeri večje pravičnosti, naj jih predlaga. Minister naj zasleduje interes vseh državljanov in ne interes ozkih lokalnih ali kakšnih drugih interesnih skupin, pa naj si bodo te leve, desne ali severovzhodne. Raje kot da se ministri ukvarjajo s pisanjem vedno novih, vsakič bolj zapletenih zakonov in s ustanavljanjem podjetij, naj poskrbijo, da bodo obstoječi zakoni dosledno izvajani, ostalo pa prepustijo gospodarstvu in državljanom. V Poslanski skupini Državljanske liste bomo predlogu omogočili, da ga v nadaljnji zakonodajni poti še izboljšamo.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na splošno razpravo poslank in poslancev. Kot prva ima besedo mag. Katarina Hočevar.
Hvala za besedo. Spoštovana državna sekretarka in vsi drugi prisotni, prav lep pozdrav! Predlog zakona oziroma novela praktično sledi sklepu Vlade iz dne 3. 4. letošnjega leta. Uvodoma lahko ugotovim, da si je prvopodpisani gospod Tanko nekako sposodil, bom rekla, vladno idejo, ampak vladni sklepi seveda niso intelektualno zaščiteni kot intelektualna lastnina, zato ni problem. Jaz bom predlog te novele podprla. Vseeno pa glede tega, da se predlaga, da bi Gurs ne vsakih pet let preveril skladnost kalkulacij, ampak vsake tri leta, opozarjam oziroma pričakujem odgovor pristojnih institucij, ali morebiti pri tem predlogu ne bo šlo za finančne posledice, saj se mi zdi, da bi bili s tem višji administrativni stroški in tudi dodatna obremenitev Gursa ali še katere druge institucije. Tukaj pričakujem eno pojasnilo oziroma odziv strokovnih služb. Drugače pa je predlog, da se nove kalkulacije oziroma nova uvedba te metodologije zamrzne, praktično logična. Jaz sama ta zakon razumem kot roman, ki ima zaenkrat štiri poglavja oziroma četrto nadaljevanje nadaljevanke, epiloga pa ni na vidiku. In zato je mogoče prav, ker smo le v letu 2014, da malo to kronologijo ponovimo. Ta zakon je bil sprejet leta 2011 in po novi metodologiji bi se moral začeti obravnavati oziroma izračunavati katastrski dohodek leta 2012. Takrat smo pod takratno Janševo vlado zadeve spet prestavili za eno leto, ker smo ugotovili, da pristojne institucije niso naredile praktično nič. Potem je prišlo leto 2013 in smo na mizi imeli novo metodologijo izračuna in smo ugotovili, da ta zadeva ni dobro narejena. Bilo je tudi veliko polemik tako strokovne kot politične javnosti, imeli smo izredne seje pristojnega odbora in smo, kaj pa drugega, ustanovili delovno skupino. In ta delovna skupina je sedaj v letu 2014 ugotovila, da je mogoče s to metodologijo res kaj narobe. Vlada oziroma tudi opozicija sta se odločili, da bo mogoče treba spet zadeve za kakšno leto ali dve prestaviti. Jaz na tem mestu opozarjam na eno operativno nesposobnost ali naših državnih institucij ali pa tudi politike. Mislim, da je Zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka tudi lepo ogledalo reformnih nesposobnosti naše države. Če nam kakšna rešitev, ki je mogoče tudi za kakšen del javnosti neprijetna; ali če si je treba naliti čistega vina, jo radi prestavljamo; ali pa predlogi, ki pridejo v zakonodajni postopek, je končni izdelek – preveliki kompromisi in preveč izjem. To nam je ne nazadnje v enem delu povedalo tudi Ustavno sodišče v primeru nepremičninskega davka. In sedaj vam bom povedala anekdoto v zvezi s tem. Poglejte, ko je prišla ven lestvica katastrskega dohodka, smo mi ustanovili delovno skupino. Iz poročila Vlade lahko sedaj tudi vidimo, da je ugotovila, da je lahko problematična kakovost nekaterih vhodnih podatkov, da je mogoče izračun na splošno ustrezen, ampak da je model prezahteven, prezakompliciran in da je mogoče čas, da se sedaj razmisli tudi o kakšnem drugem modelu. Jaz sem takrat, ko je lanskega poletja ta lestvica prišla ven, hotela na praktičnem primeru preizkusiti, ali je zadeva poštena ali ni. Na kavo sem povabila svojega soseda, zasavskega hribovskega kmeta, ki ima srednjo ali malo večjo kmetijo, pa sem rekla, če mi lahko prinese svoje podatke, pa bova skupaj naredila izračun, koliko je plačeval prej, pa koliko bo po novem. Ja, res, plačeval bi po novem modelu kar nekaj več. Ampak zanimivo je bilo to, da je ta moj sosed, ki nima magisterija ali kakšnih inženirskih znanj, tako kot jih imajo strokovnjaki v raznih delovnih skupinah, zadevo samo na hitro preletel in mi je rekel naslednje: "Draga Katarina, povej v Ljubljani, da na zasavskih hribih ne moreš pridelati več kot na prekmurskih, pa tudi, če se piše Židan". Hotela sem samo povedati, da bi bilo potrebno malo več zdrave kmečke pameti ali hitrejših, malo bolj pogumnih korakov v naših državnih institucijah, v okviru delovnih skupin in tudi v politiki, pa ne bi uveljavitev katastrskega dohodka praktično prelagali v peto, šesto leto. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Naslednji razpravljavec bo gospod Ljubo [[…]]Postopkovno? Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Jaz razumem, da vi vodite sejo, vendar kljub temu bi najbrž morali intervenirati pri takšnih navedbah, da sem si kot prvopodpisani sposodil vladno idejo. Nič si nismo sposodili v temu primeru, ampak smo naredili logičen korak, ker do 20. septembra lanskega leta, torej že pred pol leta bi morali dobiti na mizo Gursove podatke. In ni druge izbire – ker vladna koalicija ne stori nič, tudi tisti, ki najbolj logično razmišljajo –, da smo storili ta korak, kot smo ga storili, da smo vložili zakon, s katerim prelagamo in podaljšujemo rok za vpeljavo nove obdavčitve po KD. Če kritizerji tega predloga ne veste, da bi v primeru, da se to ne stori, obdavčitev poskočila za približno šestkrat, potem je nekaj hudo narobe. In mislim, da je nedostojno, da kdorkoli, ki bo razpravljal pri tej točki dnevnega reda, kogarkoli česarkoli obdolži. Vladnega predloga ni, nismo sestavni del koalicijskih pogajanj, predlagali smo zakonsko rešitev, ki je očitno sprejemljiva. In ne dovolim, da si kdorkoli dovoli takšne diskreditacije zakonskih predlogov, ki smo jih vložili. To je podobno, kot se je zgodilo takrat, ko smo vložili Zakon o kmetijskih zemljiščih, ko smo opravljali kvorum glede komasacije. Takrat je tudi bila cela vrsta nekih obtožb. In jaz bi prosil, da se kolegica, ki je pred menoj razpravljala in rekla te za moje pojme žaljive besede, tudi ustrezno upraviči. Hvala lepa.
Glede vašega postopkovnega predloga mislim, da je treba vendarle ugotoviti, da imate kot predlagatelj še čas in lahko vedno tudi odreagirate na trditve koga iz vrst poslank in poslancev. Kot predsedujoči pa tudi zelo težko ocenjujem, ali si je nekdo nekaj sposodil, ali si ni. Vem pa, da o zgodovini sprememb tega zakona smo se v Državnem zboru že velikokrat pogovarjali, tako na iniciativo poslancev kot na iniciativo Vlade. Če sem prav razumel, želi zdaj besedo predlagatelj? Gospod Zvonko Lah.
Hvala za besedo. Jaz bi kolegico tudi popravil, nima pravih informacij, kar se tiče ideje tega zakona. Ko smo obravnavali na Odboru za kmetijstvo in okolje poročilo kmetijstva za leto 2012, je državna sekretarka omenila, kar je bilo napisano tudi notri, da je predviden katastrski dohodek za leto 2014 okrog 120 milijonov. Takrat sem sam povprašal, kako 120 milijonov, ker bi bil glede na zakon, če ne bi bilo v 2013 te spremembe zakona, izračunan katastrski dohodek na osnovi kalkulacij iz osnovnega zakona okrog 300 milijonov. Smo v Slovenski demokratski stranki izračunali, tako kot kolegica pri sosedu, tudi mi, za povprečno kmetijo 12 hektarjev in neko povprečno delavsko plačo lastnika take kmetije, da je po starem izračunu KD moral doplačati dohodnine okrog 600 evrov. Po novih kalkulacijah, ki jih je prinašal ta zakon, pa bi ta kmet moral doplačati 2 tisoč 300 evrov. To se pravi, da bi moral kar dve do tri plače dati na koncu leta dohodnine, plačati dohodnino, ker ima toliko zemlje. Seveda nobena kmetija ne da toliko čistega dohodka. In zato sem takrat povprašal tudi državno sekretarko, da mora priti tudi za 2014 podoben zakon ven kot za 2013, ker drugače bo lahko katastrofa za kmete v 2015, ko se bo dohodnina izračunavala. In dobil sem odgovor: "Ja, kaj pa, če tega zakona ne bo?" Med tem časom so bile kalkulacijske osnove res spremenjene, ampak te kalkulacijske osnove še vedno, ker imamo napisano, so 113,7 milijonov, kar je bistveno več, kar je bilo zaračunano po starem, kjer je bilo 63 milijonov, ali pa 47,8 milijonov v letu 2013. Zakaj toliko manj v 2013? Zato, ker se je izračun katastrskega dohodka za tiste kulture, ki je bil povečan, lahko povečal samo za 10 %. Se pravi, če bi bilo za vse povečanje 10 %, bi bilo na 63 milijonov 10 % več, je prišlo pa 47,8 milijonov. Zakaj? Ker je bil katastrski dohodek znižan za njive. Toliko manj plačujejo tisti kmetije, ki imajo več njivskih površin, nastal je v Prekmurju tudi nek problem glede zavarovanja kmetov, ker jim je padel toliko KD, ki je tudi neka osnova za to. Zato je bilo samo 47,8 milijonov. In takrat sem in v stranki razmišljal o tem, da je treba nekaj narediti, ker v primeru, da se nič ne naredi, bo KD v naslednjem letu zelo bremenil vse lastnike kmetijskih zemljišč. In enostavno smo potem predlagali to, da se pač podaljša še za leto 2014 in 2015, ker do takrat je pač potrebno te osnove bistveno spremeniti. Prvi izračun je kazal 300 milijonov; naslednji izračun, ki ga je Komisija naredila, je pokazal minus 60 milijonov, kar je po mojem glede na to, da imamo dve tretjini kmetijskih zemljišč z omejenimi dejavniki kmetovanja, tudi najbolj pravičen. Ker ta seveda nikomur ni ustrezal, je potem novi izračun bil narejen, ki je pokazal okrog 150 milijonov. In verjetno je tale izračun bil tisti četrti, ki je bil potem uraden, ki kaže 113 milijonov, ki je še vedno bistveno več, kot je bilo izračunanega v letu 2013. Jaz se strinjam z državno sekretarko in pozdravljamo, da se enostavno zamrzne za 2014 in 2015, da se ne ukvarjamo s temi izračuni. Ampak se enostavno, dokler se nova metodologija ne vzpostavi, to zamrzne in da nima administracija dela s temi izračuni. Kolegica, ni bil to razlog, da smo ukradli idejo vlade, ampak naša skrb, da se ne bo nič naredilo in da bo to zelo prizadelo kmete v letu 2015.
Hvala. Mag. Katarina Hočevar ima repliko, izvolite.
Hvala za besedo. Poglejte, zelo sem pazila, da sem uporabila besedo "sposodili" in ne "ukradli", pa me je gospod Lah prehitel. To se pravi, tako bi najbrž vi uporabili ta tęrmin, če bi bilo obratno, da bi bila vladna stran, pa bi to naredila opozicija. Ampak jaz sem želela samo povedati, da je tudi Vlada na ta problem mislila oziroma je z njim seznanjena. S sklepom Vlade z dne 3. 4. letošnjega leta je Vlada Ministrstvu za finance naložila pripravo novele zakona na način, da se ta zakon oziroma prehodno obdobje podaljša. In če ne bi opozicija prišla s tem predlogom, bi pač Ministrstvo za finance – se je te naloge najbrž že lotilo, če ima vladni sklep, da mora to nalogo opraviti. In sem želela samo povedati, da ni važno, kdo vloži; važne so rešitve. Zato bom predlog novele ne glede na to, da prihaja s strani opozicije, seveda podprla. Upam, da ga bomo v tem zakonodajnem postopku še kaj dopolnili, oklestili, ali pa še kakšno boljšo rešitev našli; se pa vsi zavedamo, da mora biti sprejet do 30. 6. 2014, pa ne glede na to, kdo ga predlaga. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo pa dajem gospodu Ljubu Žnidarju, pripravi pa se mag. Ivan Vogrin. Izvolite, gospod Žnidar.
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! Cilj zakona o katastrskem dohodku, ki ga je predlagala Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, ima izjemen finančni učinek. Ta učinek se vidi v razliki obremenitve kmetijskega zemljišča, obremenitve slovenskih kmetij in obremenitve kmetijskega gospodarstva kot panoge v tej dejavnosti. Razlika je med predvideno obremenitvijo 113,7 milijonov in 48 milijoni, kakor naj bi bila po tem predlaganem zakonu. Osnova je, da se v tem zakonu predlaga, da se višina katastrskega dohodka za leti 2014 in 2015 omejuje na višino katastrskega dohodka, kot je bila odmerjena v letu 2013. Dejansko je s tem zakonom v bistvu načelo sorazmernosti med prihodki, kolikor jih je moč ustvariti na določenem zemljišču, in za kakšno višino je sorazmerno smiselno obdavčiti ta dohodek. To je zelo pomembno. Pomembno je, ali lahko na osnovi obdavčitve kmet v prihodnosti preživi, ima za to pogoje, je sorazmerno tem prihodkom, ki jih lahko ustvari na tem kmetijskem zemljišču, tudi sorazmerno obdavčen. To je bistvo zakona o KD. Ampak glede na prejšnje razprave bi jaz rekel, da so dejanja tista, ki štejejo, ne pa besede. Vemo, kakšni so bili roki, kateri roki so bili, da bi že Gurs moral dati podatke do 20. septembra preteklega leta, pa temu ni bilo tako. Ta naš predlog je konkreten, ki mora priti po hitrem postopku v veljavo. Seveda bo tudi Vlada tem potrebam v tem segmentu sledila, tako da verjamem, da na osnovi dobrega, strokovnega in sorazmernega obremenjevanja slovenskega kmetijstva bo razumela tudi vlada. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo bi lahko dobil mag. Ivan Vogrin, vendar ga ta hip ni v dvorani. Naslednji bi lahko dobil besedo gospod Matevž Frangež, ga ravno tako ni v dvorani. Potem mag. Jana Jenko. [[Je ni.]] Gospod Jožef Horvat, izvolite, imate besedo. Pripravi pa se gospod Marko Pavlišič.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovana gospa državna sekretarka! Kot smo napovedali v našem stališču Poslanske skupine Nove Slovenije, bomo seveda mi to novelo zakona podprli. Nov sistem izračuna katastrskega dohodka je sicer znan že od februarja 2011, ko je bil sprejet nov zakon o določitvi katastrskega dohodka. Ampak večkrat pravim, da mene zanimajo zadeve, kako deluje; zanima me, kako zakon deluje, prav tako tudi tiste, ki so zavezanci za katastrski dohodek. Dokler ni eksaktnih računov, dokler kmetje niso dobili in ne dobijo eksaktnih izračunov katastrskega dohodka, do takrat pravzaprav ne vedo, kaj je novi zakon prinesel. Takrat smo recimo, se spomnim, delali primerjavo za katastrski dohodek, konkretno v Prekmurju – v Lendavskih goricah ali pa če hočete v Prekmurskih goricah – in ugotavljali, da se je z novim zakonom iz februarja 2011 katastrski dohodek za vinograde povečal za faktor 5, to je 500 procentov. Seveda, ko je ta informacija prišla do kmetov, so se kmetje odločili in začeli sekati vinograde. Ne govorim na pamet, lahko pogledate, konkretno v Lendavske gorice. Včasih – ne vem, če še vedno – največji kompleks strnjenih vinogradov v Sloveniji je štel okoli 620 hektarjev, danes moramo reči minus okoli 150 hektarjev. Res je, želim biti pošten, ne samo zaradi novega zakona iz februarja 2011, ampak tudi tukaj se lahko najdejo razlogi. Pred nami je in predvsem pred vlado je naloga, da bo najbrž potrebno, če želimo resnično delati na prehranski samooskrbi, kar minister Židan velikokrat rad ponavlja, potem moramo takšno okolje gotovo tudi vzpostaviti v tej državi. In okolje je tudi davčno okolje. In najbrž bomo morali razmisliti, ali je v bodoče, glede na to, da kar podaljšujemo obstoječi katastrski dohodek, da bomo morali v prihodnje razmisliti, kaj dejansko narediti z izračunom katastrskega dohodka, s takšno metodologijo, ki bo stimulativna. Mi se danes v Sloveniji soočamo tudi s tem, da si mlade generacije enostavno ne upajo prevzeti kmetije. Jaz ne vem, zakaj je tako zanimivo kmetovati v Švici, v Avstriji, pri nas pa seveda ob spremembah, ki vplivajo na kmetijsko okolje, na kmetijsko proizvodnjo – in te spremembe imajo res visoko frekvenco, saj še mi poslanci pravzaprav ne moremo slediti, koliko je zakonskih sprememb, ki tangirajo kmete oziroma kmetijsko proizvodnjo. In ko se te spremembe tako hitro dogajajo, se seveda ustvari – in to je res – se ustvari neko nestabilno okolje, ko se mlade generacije težko odločajo, ali prevzeti kmetijo in dejansko nadaljevati pravzaprav po strategiji kmetijstva, ki jo je nekoč, že davnega leta zapisal prvi minister za kmetijstvo v svobodni Sloveniji dr. Jože Osterc. Mislim, da je še danes, za današnji čas ta njegova strategija razvoja kmetijstva aktualna. Sam sem si to knjižico našel v knjižnici Državnega zbora in naredil fotokopije in je v moji lastni knjižnici zelo dragoceni dokument, ker pač podpiram njegovo stališče – to so družinske kmetije. Mislim, da pri nas v Sloveniji glede na zgodovino, glede na povojno obdobje vemo, kakšen odnos je bil do kmetijstva. Mislim, da imajo prav družinske kmetije neko perspektivo in da bi na tem morali graditi in da bi moral tudi zakonodajalec ustvarjati atraktivno okolje za kmetijsko proizvodnjo, za proizvodnjo hrane. Kmetijska dejavnost po mojem gledanju, po mojem razmišljanju ni zgolj neka gospodarska dejavnost, je nekaj več. Kmetijstvo dejansko skrbi tudi za našo, bi rekel, kulturno krajino. In mislim, da bi morali biti do tega pozorni, če govorimo, da imamo lepo, zeleno, urejeno naravo v naši državi. Najbrž ta ne nastane kar sama od sebe, da je naravo potrebno vzdrževati, negovati. Tukaj imajo prav slovenski kmetje izjemno pomembno poslanstvo in jih je na nek način treba, ne bom rekel nagraditi, ampak stimulirati. Na področju katastrskega dohodka – in s tem zaključujem svoje razmišljanje – bo potrebno narediti še dokaj zahtevno domačo nalogo, sicer se bomo soočali vedno samo s tem, da bomo uveljavitev zakona, ki določa katastrski dohodek, iz februarja 2011 zgolj samo prestavljali. To, da ga prestavljamo, pa pravzaprav pomeni, da so rešitve slabe. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Marko Pavlišič, pripravi pa se gospod Jakob Presečnik. Izvolite, gospod Pavlišič. Predlagatelj, želite pred gospodom Pavlišičem besedo? Gospod Zvonko Lah, kot predlagatelj, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Jaz sem šel gor po moja poslanska vprašanja, pa bi nekaj še dodal na tisto sposojanje. Namreč, 27. 1. sem postavil naslednje ustno poslansko vprašanje ministru Čuferju: "Zanima me, kako se bo obračunaval katastrski dohodek v letu 2014?" 27. 1. In v odgovoru, da ne bom bral kompletno, kaj mi je odgovarjal, je bil zadnji odgovor gospoda ministra, ko sem ga opozoril, da mora do 20. junija letošnjega leta biti sprejet zakon za obračun za letošnje leto, je gospod minister odgovoril: "Jaz bi se zahvalil za opozorilo, bomo preverili, če so naše številke točne." Kdo si je od koga sposodil? Jaz sem opozoril ministra, da je potrebno to storiti, in minister se je zahvalil za opozorilo. Nato je 3. 4. Vlada sprejela sklep, da se nekaj naredi na tem, da ta stvar ne ostane. Sicer pa, nismo si izposodili, ker če si sposodiš, moraš tudi vrniti. Če pa ukradeš, pa nič ne vračaš. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marko Pavlišič.
Hvala za besedo in hvala, gospod Lah, da ste to omenili. Tudi gospod minister se vam je že zahvalil za to, tako da mislim, da ste dobro opravili svoje delo. In strinjam se tudi z razglabljanjem, ali je šlo za izposojo, ali je šlo za krajo. Odvisno je pač od tega, ali misli gospod Tanko to vrniti nazaj, ali pa ne. Ampak to se vidva zmenita kar med seboj v poslanski skupini. Naj ponovim to kronologijo, ki jo je kolegica Katarina že omenila. Leta 2011 smo sprejeli zakon, leta 2012 bi se moral začeti izvajati, pa se ni. Leta 2013 je prišlo do nove metodologije, leta 2014 pa smo ugotovili, da je nekaj narobe. In zdaj logično vprašanje, ki si ga tukaj zastavljajo slovenski državljani, je, koliko vlad potrebujemo, da ne naredimo nič. Odgovor na tem primeru jasno kaže, da vsaj tri vlade. Tu je treba nekaj narediti in upam, da bomo v kratkem naredili nekaj naprej, ker tako dolgo več ne bo šlo. Kot sem že večkrat omenil v debatah, ki smo jih imeli glede davčne zakonodaje, bom še enkrat poudaril. Cilj vsake davčne zakonodaje bi moral biti, da ljudje plačujejo davke z veseljem. To bi moral biti naš cilj. In ljudje bodo plačevali davke z veseljem takrat, ko bo davčna obremenitev poštena in ko bodo prepričani, da je tako zbran denar pošteno in učinkovito porabljen. Tako enostavno je to. V tem primeru očitno temu ni tako, zato je treba to spreminjati. Se pa tu pojavlja vprašanje, na katerega bi želel dobiti odgovor od predstavnikov ministrstva. Namreč, kolikor vem, se dohodek iz kmetijstva lahko plačuje na dva načina; bodisi kot katastrski dohodek, obdavčitev katastrskega dohodka pavšalno po nekih lestvicah, ki so bile danes tudi že omenjene; bodisi na osnovi računovodskih izkazov, če se kmetovalec tako odloči. Pa me tu zanima, ali obstaja kakšna analiza in kakšna ocena, koliko je odstopanj pri teh, ki se odločijo za to, da bodo tako kmetovali kot računovodili in na osnovi tega potem plačevali davek, koliko bi le-ti plačevali, če se ne bi odločili za računovodenje, če bi se odločili samo za kmetovanje in bi plačevali na osnovi katastrskega dohodka in po teh lestvicah. Ker to nam potem nekako jasno kaže na to, ali gre za pošten sistem, ali gre za približno primerno oziroma enako obdavčitev bodisi na en način bodisi na drug način. To je moje vprašanje. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Jakob Presečnik, pripravi naj se gospa Alenka Jeraj.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Gospa državna sekretarka s sodelavko, kolegice in kolegi! Ja, ta zakon o katastrskem dohodku ima že kar dolgo brado, kot ugotavljamo, spremenjen je bil leta 2011, nato popravljen, ker se je pač ugotovilo, da se ga ne da spraviti v življenje. V lanskem letu smo, mislim, da spomladi, v spomladanskih mesecih, v naši poslanski skupini smo zahtevali nujno sejo Odbora za kmetijstvo in Odbora za finance, kjer smo takrat pripravili tisti sklep, ki je bil potem uveljavljen – o največ 10 % zvišanju KD v primeru, če je to zvišanje večje; v nasprotnem primeru tisto, ki je po neki metodologiji, kar je bilo takrat izračunano. Seveda bi pričakoval, dokler ni neke preverjene metodologije, da bo šel ta postopek naprej. Zato pozdravljam ta zakon. Upam, da tudi če tega ne bi bilo, bi vlada verjetno prišla s podobno rešitvijo. Jaz vedno mislim na dobro, še nikoli, odkar sem v tej hiši, nisem kritiziral za nazaj in iskal razlogov za nazaj, ampak zadevo je treba vedno reševati. Tudi predvčerajšnjim smo dolgo sejali na temo kohezije pri komunalnih vodih, pri vodovodih in tako naprej v različnih občinah, kjer so bile tudi želje, da bi ugotavljali, kdaj nazaj so bile kakšne napake storjene pri občinah, pri vladah in tako naprej. Želja in cilj odbora, katerega nujno sejo smo zahtevali, sta bila, da najdemo rešitev za naprej. Mislim, da je to prava metoda. Glede tega KD, okrog kmetijstva, to je dejstvo, se je v zadnjem obdobju nad njega spravilo kar nekaj oblakov. Od tega predvidenega davka na nepremičnine, katerega usodo poznamo, pa tega KD, ki je najbolj udaril lansko pomlad, se mi zdi, zdaj že malo mešam te letnice, ampak lansko pomlad, kot je prej že bilo rečeno, ko so bili kar 10-kratniki povečave v metodologiji, ki očitno ni prava. Grožnja po bistveno večjih prispevkih za zdravstveno zavarovanje, podražitev – so mi zadnjič razlagali –zavarovanja za dopolnilne dejavnosti na kmetijah; torej vse te zadeve spravljajo v negotovost mnoge kmete oziroma tiste, ki se ukvarjajo s kmetijsko dejavnostjo. In kar je prej kolega Horvat lepo rekel, spravljajo v dvom predvsem bodoče mlade prevzemnike kmetije; ali se sploh splača, ali se ne splača. Ko prebiram tudi mnenje Vlade – smo ga v teh dneh tudi dobili –, se mi zdi, da bomo tudi z delovnimi skupinami, ki so bile prej že parkrat malo omenjene in pokritizirane, se mi zdi, da bi se morali dejansko nasloniti na nek način obdavčevanj in vsega v širšem pomenu besede, na nekatere rešitve v nekaterih državah, kot je na primer Avstrija. Mi smo na tej seji odbora poskušali prikazati tudi rešitve na nekem avstrijskem modelu. Jaz mislim, da imajo te države, ki so podobne našim, zadeve sorazmerno dobro rešene. Jaz ne rečem, da se da kar prekopirati, ker so različni dejavniki, ki tudi vplivajo na celo zadevo, ampak mnoge rešitve se pa dajo prilagoditi našim. V tem primeru gre seveda za to, ali se jemlje neka pavšalna ocena tudi pri obdavčevanju – nek pavšal. Jaz zagovarjam tudi v polanski skupini, pa tudi en zakon smo v zvezi s tem vložili za podjetnike, da se v čim večji meri obdavčitev izvede pavšalno. Na ta način je bistveno manjša obremenitev z raznoraznimi drugimi stroški, kot so stroški vodenja knjigovodstva konkretno v tem primeru. Ali gre tudi na kmetije za pavšal, za odločitev ali za vodenje knjigovodstva, to morajo lastniki kmetij oziroma kmetijskih zemljišč pravočasno vedeti. Smo pa pri tej problematiki v težavah predvsem zaradi izredno velikega problema vhodnih podatkov. Podobno kot se je pokazalo v Zakonu o davku na nepremičnine, ker so zagotovo največji problem vhodni podatki in tudi neurejeni podatki, ki jih imamo kot lastniki nepremičnin. Tudi kot lastniki zagotovo nosimo del krivde za to, da ti vhodni podatki niso mnogokrat pravi. Ampak v tem primeru so zagotovo vhodni podatki tisti, zaradi katerih je model dobesedno pregorel oziroma ni bil več uporaben. Zaradi tega je glavna naloga vseh inštitucij države, da se najprej te zadeve uredijo, in zaradi tega pozdravljam to, da se enako, kot smo naredili v lanskem letu, da to podaljšamo naprej. Mislim, da Vlada – na hitro sem prebral – predlaga celo še za eno leto več podaljšanje. O tem bo več govora zagotovo v drugi obravnavi. Zato bom, kot smo napovedali v mnenju poslanske skupine, tudi jaz predlog tega zakona v prvi obravnavi podprl. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima predstavnica Vlade mag. Mateja Vraničar.
Hvala lepa za besedo. Par odzivov oziroma odgovorov na vprašanja, ki so bila zastavljena do zdaj. Najprej, kar se tiče samega vladnega postopka. Glede na dogajanje v lanskem letu, sem že v svojem uvodnem nastopu opozorila oziroma povedala, da je Vlada ustanovila posebno strokovno delovno skupino, ki naj bi predlagala, kako ukrepati naprej. Ministrstvo za finance je kot pristojen koordinator za Zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka to poročilo prejelo v začetku marca in na podlagi tega poročila je bilo šele mogoče dogovoriti oziroma skleniti smeri, v katere bi predlog zakona spreminjali. Vmes smo opravili tudi še pogovor z zainteresirano javnostjo. Zaradi tega je bil predlog zakona praktično pripravljen istočasno, ko smo dobili predlog sklica te seje Državnega zbora z uvrščenim poslanskim zakonom nanj, in se nato odločili, da predlog zakona umaknemo iz nadaljnje procedure in da se priključimo temu zakonodajnemu postopku; tudi zaradi tega, ker se zavedamo, da mora biti zakonodajno zadeva urejena do 30. 6., če želimo doseči nameravane učinke. Kar se tiče samega katastrskega dohodka, še enkrat poudarjam, da je potrebno natančno ločiti med načinom ugotavljanja katastrskega dohodka in obdavčitvijo osnovne kmetijske ter osnovne gozdarske dejavnosti. Ugotavljanje katastrskega dohodka pomeni način ugotavljanja dohodka ali pa potencialnega dohodka, ki je po eni strani lahko osnova za izračun davkov, prispevkov; hkrati pa tudi osnova za pridobitev različnih pravic, kot so na primer socialni transferji. Podatki kažejo, da je bilo v letu 2012 v Sloveniji 84 % vseh kmečkih gospodinjstev, ki so dosegli katastrski dohodek pod 200 evrov in za to sploh niso plačali nobenih dajatev na ta katastrski dohodek. Ta delež je enak tudi za leto 2013 in tudi za naprej ne pričakujemo neke bistvene spremembe. Če je način ugotavljanja katastrskega dohodka določen kot način neke pavšalne ureditve, je upoštevano pri tem: potencialni prihodek, ki ga je z določeno kulturo na določenem območju mogoče doseči, in povprečni stroški, ki so potrebni za to, da se na tej zemlji nekaj pridela, oziroma v gozdu, da se dobi določen prihodek. Drugi metodi ugotavljanja davčne osnove, od katere se odmerja dohodnina, sta poleg katastrskega dohodka še dve. Ena je, da se dejansko ugotavljajo dejanski prihodki, odhodki pa so ocenjeni pavšalno, in sicer zaradi posebnosti so bili ves čas priznani višji pavšalni odhodki pri kmetijstvu kot pri drugih dejavnostih. Od lanskega leta temu ni več tako, kot rečeno, 70 % prihodkov se prizna kot stroške oziroma kot davčno priznane odhodke. Tretji način ugotavljanja pa je polno vodenje knjigovodstva, se pravi ugotavljanje dejanskih prihodkov in tudi ugotavljanje dejanskih stroškov. Ker je obvezno knjigovodenje določeno šele z letošnjim letom, primerjave, za kakršne je zaprosil poslanec Pavlišič, v temu trenutku ni mogoče dati. V preteklosti so se sicer posamezne kmetije že odločale za vodenje knjig; predvsem tiste kmetije, ki so se odločale tudi za to, da so se prostovoljno prijavile v sistem davka na dodano vrednost in na ta način uveljavljale tako na eni strani odbitek vstopnega DDV kot tudi večje stroške kakšnih investicij, ki so jih na svojem območju oziroma na svojem zemljišču želele opraviti. Zaradi tega so se za knjigovodenje odločali predvsem tisti kmetje, ki so videli v tem korist napram ugotavljanju davčne osnove s katastrskih dohodkom. Rada pa bi ob tej razpravi in poudarjanju pomena katastrskega dohodka kot pavšalne ocene dohodka opozorila tudi na sodbo Ustavnega sodišča, ki je bila sprejeta v povezavi s pripisovanjem subvencij, kmetijskih subvencij katastrskemu dohodku za določanje davčne osnove, kjer je Ustavno sodišče ugotovilo, da pavšalno pripisovanje subvencij ni primerna metoda, če imamo na razpolago podatke o dejanskih prihodkih, ki jih posamezen zavezanec doseže. Zaradi tega je treba biti tudi previden, ko govorimo o ugotavljanju davčne osnove s pavšaliranjem s pomočjo katastrskega dohodka, in je treba zelo natančno premisliti, kje je treba postaviti mejo. Še par besed o sami metodologiji. Metodologija je bila razvita v letih 2008, 2009, 2010. Ne znotraj Ministrstva za kmetijstvo in Ministrstva za finance, ampak v sodelovanju oziroma pod vodstvom Biotehniške fakultete in ob sodelovanju celotne zainteresirane javnosti. In metodologija, ki je bila pripravljena za zakon, ki je bil uveljavljen v letu 2011 in naj bi začel veljati potem v letu 2012 in kasneje v letu 2013, je bila na tej ravni usklajena. Vendar pa glede na to, kar sem omenila že uvodoma, ker je stara metodologija tako zastarela in je pomenila velika odstopanja od realnega stanja, bo vsak poseg v metodologijo – kakršenkoli že bo, tudi v prihodnje, če se bo karkoli na metodologiji spreminjalo – pomenil povečanje ocenjenega potencialnega tržnega dohodka za posamezna zemljišča in zmanjšanje za druga zemljišča. Vendar s tem se moramo soočiti, če želimo anomalije, ki jih je vseboval stari sistem, odpraviti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlagatelj gospod Zvonko Lah, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ker se je ta komisija sestala že, mislim da, šestkrat, sedemkrat in ni še kakšnih rezultatov, bi jaz še povedal stališče naše stranke glede metodologije. Če pogledamo primere v Nemčiji in Avstriji; v Nemčiji metodologije niso spreminjali že od leta 1964 in je ta metodologija na podlagi ocenjenega povprečnega možnega donosa zemljišč. Zato se v naši stranki tudi zavzemamo, da se izračuna povprečen možen donos posameznih zemljišč, ne pa, da je katastrski dohodek odvisen od posameznih kultur. Ker če se menjajo kulture, se potem menja tudi donos in so potrebni izračuni. V Avstriji je tudi osnova proizvodna sposobnost zemljišč; za davek na nepremičnino pa je osnova vrednost kmetijskega gospodarstva. Ta enotna vrednost kmetijskega gospodarstva pa se izračuna na osnovi proizvodne sposobnosti zemljišč. Tudi tukaj je proizvodna sposobnost zemljišč. Mislim, da je to najbolj pravilno, in predlagamo, da se v tej smeri tudi uredi pri nas, da ne bo treba toliko administrativnih zadev in birokracije na tem področju. Vsaj pri nas ugotavljamo, da je ta KD, ki je bil izračunan za prejšnje leto – 47,8 milijonov, tako majhen vpliv na izračun dohodnine, da je vprašanje, če ne porabimo več stroškov, da vse to skupaj obračunamo, kolikor pa se potem na ta račun pobere dohodnine; koliko rabimo strokovnjakov in dela s temi izračuni. Zato bi bilo prav, da se vzame neko proizvodno sposobnost zemljišč, ker to se pa ne menja. Imamo bonitetne razrede, to se določi in potem je to neka stalnica. Če pa se dohodek zaradi novih tehnologij in novega načina kmetovanja bistveno poveča, se pa to samo korigira vsakih toliko let. Tako smo znani pri nas, da še bolj zakompliciramo, kot je potrebno, da smo bolj papeški do papeža. Zakaj se ne bi zgledovali po sosednjih državah, nam primerljivih, kar se tiče kmetijstva; oziroma smo mi še dosti na slabšem. Od teh dveh tretjin kmetijskih zemljišč, ki nikakor ne morejo biti konkurenčne tujim državam, ker so omejeni dejavniki kmetovanja in je realen KD prej negativen kot pozitiven, se mi ukvarjamo z nekimi izračuni, ki toliko in toliko stanejo. Od tiste ene tretjine, kjer pa naj bi bil, po mojem, KD pozitiven in od tega naj bi lastniki nek davek oziroma dohodnino plačevali, pa je spet vprašanje, koliko dŕ, če smo čisto realni. In potem se sprašujemo, zakaj imamo tako samooskrbo, zakaj se kmetijska zemljišča zaraščajo, zakaj število kmetij pada. Na naših kmetijskih zemljiščih ni možno v nedogled povečevati kmetije, ker enostavno kmetijska zemljišča in način kmetovanja ne omogoča. V tujini so lahko na ravnini ali ponekod pri nas na Gorenjskem, v Prekmurju kmetije velike več 100 hektarjev. Na večini površine Slovenije pa to ni možno. Temu primerno imamo tudi samooskrbo. Jaz sem večkrat vprašal kmetijskega ministra in tiste, ki se ukvarjajo s kmetijsko politiko, kaj in kdaj bomo storili, da bomo obrnili trend zaraščanja kmetijskih zemljišč, in kakšne ukrepe bomo sprejeli. Poskusi, ki so bili do sedaj, davek na nepremičnine, na kmetijska zemljišča, na kmetijske objekte in še toliko povečan KD – posledica tega bo samo še večje opuščanje kmetijskih zemljišč. Pokojni Franc Zagožen je prišel na odbor, že zelo bolan, in povedal, da je sinu predal kmetijo, ki mu jo sedaj hoče vrniti, ker ni nobenih dohodkov na kmetiji. Čeprav je katastrski dohodek stvar Ministrstva za finance, je tesno povezan z Ministrstvom za kmetijstvo. Ko sem hotel postaviti vprašanje kalkulacij, poslansko vprašanje ministru Židanu, mi je odgovoril, da to ni njihovo področje, da se moram obrniti na Ministrstvo za finance. Še v letu 2006 je ministrica za kmetijstvo sprejela te kalkulacije, Ministrstvo za kmetijstvo je sprejelo. Verjetno ne bo te kalkulacije sprejemalo Ministrstvo za obrambo ali šolstvo. In to mora biti na skrbi Ministrstva za kmetijstvo. Mi oziroma Vlada pa hoče sedaj čim več pobrati od ubogih kmetov na račun kmetijskih zemljišč, saj bodo že nekako preživeli. Bodo pa kakšno vrsto več krompirja posadili. Ne gre to v nedogled. Jaz sem postavil tudi vprašanje, ki se že pojavlja, kaj če ob smrti nekega lastnika kmetijskega zemljišča, ki je preveč obremenjeno z davki in ne bo dalo toliko dohodka, ne bo nihče podpisal, da prevzame to na zapuščinski. Čigavo bo potem to lastništvo? Imamo v Beli krajini občino, ki je največji kmet, ker je po zapuščinski dobilo nazaj kmetijsko zemljišče na račun plačevanja oskrbnine v domu starejših. Tudi sam sem kot župan bil večkrat na zapuščinskih razpravah, kjer ima občina prednostno pravico do tega premoženja. Saj je najlažje to narediti. Če ti zemljišče nič ne da, ne da dohodka, imaš z njim več stroškov kot pa dobička, lepo daš občini in greš v dom. Na koncu naj občina dobi to zemljišče in naj gospodari z njim. Imamo veliko teh zemljišč. Nima smisla preveč obremenjevati kmetijska zemljišča, bi morali peljati neko drugo politiko. In tudi nima smisla spet preveč se obremenjevati, kako bomo tiste evre zaračunali in porabili ne vem koliko denarja. Zato me veseli, da vlada podpira naš zakon, da ga še na nek način hoče poenostaviti za ta leta. Vendar opozarjam, da tudi ta metodologija naj bo poenostavljena in naj se pogleda čez mejo, kjer imajo dobro to urejeno že dolga desetletja. Praktično izhajamo iz istega bazena, zato upam, da bodo ti amandmaji v drugem branju že čim prej, v naslednjem mesecu in da se ta zakon pravočasno sprejme. Moram pa povedati, da se je določena škoda povzročila nekim kmetom, ker če so si po teh kalkulacijskih lestvicah izračunali KD, je marsikomu teh 113 milijonov, mislim ta osnova, ki toliko znese, pokazala katastrski dohodek več kot 7 tisoč 500 evrov. In je bil primoran iti v knjigovodstvo po zakonu. Sedaj, s tem zakonom pa mu bo katastrski dohodek bistveno nižji, pod to mejo in ne bi bilo potrebno. Se pravi, če bi bilo to sprejeto, ker v lanskem letu smo se pogovarjali, ko je bil ta zakon sprejet, da je potrebno sprejeti do 20. septembra še zakon za leto 2014, na odboru takrat, ko se je sprejemalo za 2013; in to ni bilo storjeno do 20. septembra, zato so kmetje imeli neprave podatke za letošnje leto. Vendar je ta škoda bistveno manjša, kot če do tega sprejetja sploh ne bi prišlo. Ker to bi bilo pa veliko breme potem v letu 2015. Naše mnenje je tudi, da bi ta komisija in Vlada morala v letošnjem letu oziroma do naslednjega leta do meseca septembra sprejeti zakon po novi metodologiji, tako da bi lahko že 2016 veljala nova metodologija, da imate dosti časa. Časa je še do 20. septembra naslednjega leta za obračun za izračun KD za leto 2016. Tako da po našem mnenju ni potrebno, če pa mislite, da je to tako komplicirano, da rabite še več kot eno leto ali leto in pol, da se to sprejme, potem naj bo; še vedno bolje, kot pa da ni nič sprejetega. Toliko.
Hvala. Besedo ima gospa Alenka Jeraj, pripravi pa se gospod Jože Tanko.
Hvala za besedo. Z novelo Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, ki je stopila v veljavo junija 2013, se je določilo, da Gurs vsako leto pripravi predlog lestvic katastrskega dohodka in predlog pavšalne ocene dohodka na panj za naslednje leto. Tako bi se kmetom vnaprej omogočilo, da se seznanijo s svojo bodočo davčno obveznostjo in se odločijo, na kakšen način bodo ugotavljali dohodke na svoje osnovne kmetijske in osnovne gozdarske dejavnosti v naslednjem letu; ali na podlagi pavšalne ocene dohodka, torej katastrskega dohodka; ali na podlagi vodenja knjigovodstva in ugotavljanja dohodka z upoštevanjem dejanskih prihodkov in normiranih odhodkov oziroma dejanskih prihodkov in dejanskih odhodkov. Ugotavljamo, da Gurs do dneva vložitve – torej do takrat, ko smo mi zakon vložili – in tudi še do danes tega ni naredil, ni zagotovil vpogleda v podatke o katastrskem dohodku. To je sicer lahko razumljivo, ker ste Geodetsko upravo obremenili z drugimi zadevami, propadlim Zakonom o davku na nepremičnine. Že tako od kmetov marsikaj zahtevate, da spremljajo spremembo zakonodaje, jih obremenjujete z novimi davki, prevoznicami. Če bi se uveljavil davek na nepremičnine, tudi z novim davkom, ki bi bil bistveno večji, kot so plačevali doslej. Istočasno pa ugotavljamo, da praktično dnevno ugašajo kmetije, da kmetje opuščajo kmetovanje, da je čedalje manj obdelane zemlje. Ob tem nič veliko ne pomaga piar kampanja ministra, ko namenja velika sredstva za reklamiranje domače hrane, domače – torej da kupujemo domačo hrano, ker je kmalu ne bo več, kmalu ne bo več pridelovalcev. Kot je bilo že omenjeno, se zmanjšuje število kmetij, zmanjšuje se število obdelovalne zemlje, nekdaj polja se zaraščajo in podobno. In če smo v lanskem letu iz tega naslova pobrali 50 milijonov evrov, pričakujete v letošnjem letu 300 milijonov evrov od kmetov, ki, kot rečeno, se že zdaj komaj prebijajo in komaj plačujejo obveznosti, ki jih imajo. Če pustimo ob tem naravne nesreče, suše, poplave, zadnjič smo imeli ravno na to temo razpravo oziroma posvet skupine Globe, kjer smo ugotovili, da se praktično vsako leto povečujejo ta tveganja, da je več suš, da je več poplav, da je podnebje čedalje manj ugodno ali pa vse bolj problematično tudi za pridelavo hrane, torej za obdelovanje zemlje in za kmete. Jaz bom seveda podprla našo novelo, ker bi na ta način vseeno to pomenilo razbremenitev. Vi seveda o razbremenitvah nočete slišati nič, pač pa samo dodatno obremenjujete; z vsako novo spremembo, z vsakim novim predpisom nekoga dodatno obremenjujete. Če ne sprejmemo novele tega zakona, bomo dodatno obremenili tudi kmete. Jasno je, da predvidevate zelo ugodne prilive v proračun iz teh naslovov, čeprav številke kažejo tudi mnogo drugače, torej manj prihodkov, kot jih napovedujete in kot nanje računate. Zato predlagam oziroma bi bilo smiselno, da se novelo zakona podpre, da se podpre naše rešitve in naše predloge. In če v resnici želite dobro našemu kmetijstvu, če želite, da še sploh bo kaj kmetij in sploh kaj kmetov, ki bodo obdelovali in skrbeli za to, da se bo naša samooskrba povišala – za enkrat se predvsem zmanjšuje –, potem bi morali tej noveli dati tudi svoj da.
Hvala. Replika, gospod Marko Pavlišič, izvolite.
Hvala za besedo. Gospa Jerajeva me ni dobro razumela, ko sem prej govoril, pa že v stališču poslanske skupine. Jasno je bilo povedano, da bo Poslanska skupina Državljanske liste vaš predlog podprla.
Hvala. Besedo ima gospod Jože Tanko, pripravi pa se gospa Iva Dimic. Izvolite, gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Značilnost našega prostora je, da se ukvarjamo s problemi zgolj parcialno. Mislim, da bi morali danes imeti na mizi strategijo na področju kmetijstva, potem krovni dokument in v tej strategiji napisane ukrepe, s katerimi bi želeli doseči določene cilje. Mi žal takega dokumenta nimamo in potem prihaja vlada s parcialnimi rešitvami in na osnovi teh parcialnih rešitev se poskuša narediti neka zgodba o tem, kako so neki ukrepi potrebni, da se določene stvari ali pa določeni cilji realizirajo. Ni se mogoče tega lotevati na tak način in mislim, da bi predvsem moral iti z današnje seje pri obravnavi tretje točke dnevnega reda apel vladi, da Ministrstvo za kmetijstvo pripravi nek pregled, kaj želi na posameznih segmentih doseči; in na osnovi tega potem predvideti korake, cilje in tudi rešitve. Mi smo se, ne da bi karkoli pomembnega storili na področju kmetijstva, zaleteli v ta segment pravzaprav dvakrat v tem kratkem času. Enkrat skozi davek na nepremičnine, kjer je vlada dodatno predvidevala obdavčitev kmetijskih zemljišč in kmetijskih nepremičnin, in drugi del s povišanjem davka na katastrski dohodek, kjer so se v določenih segmentih na splošno povečala povečanja, v določenih segmentih pa enormna povečanja obremenitev kmetijskih zemljišč oziroma posamičnih kultur. Konkretni primer zakona o katastrskem dohodku ne zadeva samo finance in proračun, ampak zadeva v enaki ali še večji meri predvsem del segment kmetijstva. Mislim, da bi tukaj poleg Ministrstva za finance moral sedeti tudi minister ali Ministrstvo za kmetijstvo. Mi na nek način moramo definirati, kaj želimo s slovensko zemljo, kaj želimo dobiti iz te slovenske zemlje. Mi moramo vedeti, kakšne kmetije želimo, mi moramo vedeti, kaj lahko država na tem področju kmetijskih politik prispeva – tudi z resursi in tudi z inštitucijami, ki jih ima. Navsezadnje, del kmetijske proizvodnje imamo lahko zajete v blagovnih rezervah in ta segment je na nekaterih področjih izredno šibek. Če mi želimo ohraniti kmetijsko zemljo, če mi želimo ohranjevati proizvodnjo ali ekonomičnost proizvoda na kmetijski zemlji, potem je treba tudi izvajati določene kmetijske operacije na tem področju. Mi nimamo ali pa imamo zelo majhno prisotnost agromelioracij, komasacij. Mi imamo zelo majhno prisotnost pomoči za tehnološko usposobitev kmetij, recimo s področja zalivanja, vodooskrbe, določene kulture pač to zahtevajo, prinašamo pa v ta kmetijski segment izredno veliko omejitev. Celo pri najbolj banalnih primerih, kot je recimo spravilo lesa, ki je bilo do zdaj praktično zelo enostavno, uvajamo nove birokratske inštrumente, birokratske ovire, ki zahtevajo od tistih, ki bodo na primer urejali gozd, čistili gozd, sekali v gozdu, dodaten dokument, ki se mu reče prevoznica, pa tudi dodatna omejitev glede količine prevoza, enkratnega prevoza iz gozda. Mislim, da takih ovir slovensko kmetijstvo ne potrebuje. Od nekoga, ki ima recimo 30 hektarjev gozda in se s tem ukvarja redno, je nemogoče in nesmiselno pričakovati, da bo vsakič, ko bo šel v gozd in ko bo prvič pripeljal les, imel v žepu prevoznico za gozdni sortiment. V primeru, ko tega dokumenta nima, je kazen od 5 tisoč do 50 tisoč evrov, pelje pa 6 kubikov, če pelje najboljše gozde sortimente, je to 600 evrov. Kazen na spodnji meji je desetkrat višja od vrednosti tistega, kar pelje. In mi s takimi banalnimi posegi v kmetijstvo delamo kmetijstvo neperspektivno, poskušamo z omejevalnimi ukrepi in z enormnimi kaznimi onesposobiti ali odstraniti vse tiste, ki bi morda še imeli željo, da bi na tem področju kmetovali. Nekaj podobnega se dogaja recimo na področju vinarstva. Dva, tri dni nazaj sem spraševal ministra v poslanskem vprašanju, ker je kazen za to, če nekdo ne prijavi pridelka mošta, enaka vrednosti letnega pridelka. To niso kazni, ki bi bile normalne, to niso kazni, ki bi bile vzgojne – to so kazni, ki uničujejo. Zato bi bilo po moje smiselno, da Vlada pripravi neko strategijo, predvidi ukrepe, predvidi rešitve, zapiše cilje in potem gremo reševati oziroma sprejemati te posamične ukrepe. Tako pa se samo nekam zaletavamo, Vlada nekaj sprejema, sprejemamo neke odložne roke, nimamo pa celovite slike in ideje, kako bi celoten kmetijski sektor, ki je čedalje manj donosen in čedalje manj perspektiven, sploh urejali. Vsi na področju kmetijstva vidimo samo nek vir za obdavčitev in nobenega vira za to, da bi država naredila karkoli na področju izboljšanja kmetijske rabe, izboljšanja kmetijske strukture, izboljšanja kmetij, uvedbo modernih tehnologij in tako naprej. Nekaj tega je, velika večina je pa v rdečem področju, se pravi, da se zadeve pravzaprav znižujejo in proizvodnja zmanjšuje, perspektivnost pa bistveno pada. Kmet je kot vir obdavčitve izredno primeren, zaradi narave njegovega osnovnega sredstva nima kam. Če ima zemljo, je to locirano in nima kam. Če ima kmetijski objekt, nima kam. Industrialec, gospodarstvenik se lahko premakne v ugodnejše poslovno okolje, preseli proizvodnjo in gre, odpre firmo drugje, v tujini in tako naprej, si pač zagotovi poslovanje preko zunanje firme. V kmetijstvu je to skoraj nemogoče. Kmetije so majhne, zemlja razpršena, komasacijski in ostali postopki so nestimulirani, ker se teh operacij v Sloveniji izpelje izredno malo, in težave na tem področju se samo povečujejo. Mislim, da bi morala v primerih, ko vlada karkoli potrebuje, iskati svoje vire drugje – pri slabem gospodarjenju z državnim premoženjem, pri boljši izterjavi tistega, kar je bilo preko državnih institucij na nek način zamrznjeno in z odložnimi roki puščeno in se potem te izterjave ni izvršilo, ker so šle vmes firme v stečaj. In še marsikaj drugega. Mnogo bolje bi bilo te rezerve poiskati v slovenskih bankah, ker, kot vidimo, se ne dogaja nič konkretnega, razen da Vlada skupaj z Banko Slovenije samo nalivata v bančni sistem dodatna sredstva. Trikrat toliko, kot je predviden donos državni blagajni iz vira katastrskega dohodka, bo popila samo Banka Celje z enkratnim vložkom, 160 milijonov evrov bo dobila ta banka zato, da ne bi propadla. Mi pa iz tega kmetijskega sektorja pričakujemo 50 milijonov evrov. Jaz mislim, da je potrebno na tem področju dejansko zahtevati od Vlade in od resornega ministra, da pripravi neko celovito sliko področja, v kateri bodo predvideni tudi ukrepi. Šele potem, ko bomo to imeli, šele potem lahko sprejema Vlada neke predloge stimulacije ali obremenitev. V teh konkretnih primerih, ki sem jih naštel, pa smo priča samo restrikcijam. Davek na nepremičnine, obremenitev kmetijskih površin – je bila pač predvidena, katastrski dohodek – predvideno je enormno povečanje. Vsa zakonodaja, ki je bila v tem letu spremenjena s področja kmetijskega sektorja, pa prinaša bistveno povečanje kazni, pa naj gre to za Zakon o vinu, naj gre to za Zakon o gozdovih, naj gre to za ne vem katerikoli, Zakon o ohranjanju narave na primer. Enormne kazni za tiste, ki bodo naredili nek bagatelni prekršek. Kazen v kmetijstvu je enaka ali višja, kot je za najhujše davčne prekrške po Zakonu o davčnem postopku. To je pač usoda slovenskega kmeta in kmetijstva. Zato predlagam, da ta naš predlog podprete, da se to prehodno obdobje podaljša in da se v tem času res pripravi nek celovit pregled ambicij in želja na področju kmetijstva. Se pravi, da tisto, kar želimo, stimuliramo, pripravimo ukrepe, jih sprejmemo, damo tudi ustrezne državne podpore in potem vidimo, kaj še ostane, če želimo to samooskrbo dvigovati na izbranih področjih, da se potem to dodatno morda še kaj obdavči. V nasprotnem primeru je to samo podlaga še za dodatno erozijo na področju kmetijstva. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo dajem predstavnici Vlade mag. Mateji Vraničar.
Hvala lepa za besedo. Še enkrat bi se rada odzvala na navedbo, da želimo s katastrskim dohodkom pobrati sektorju kmetijstva 50 milijonov evrov. Še enkrat želim opozoriti, da katastrski dohodek pomeni določitev osnove, od katere se davek obračuna. Davek pa se obračuna glede na to osnovo, ostale dohodke, ki jih doseže posamezen zavezanec za dohodnino, in z upoštevanjem oziroma odštevanjem vseh tistih olajšav in znižanj davka, kot veljajo tudi za druge davčne zavezance. Zaradi tega ni primerno govoriti o tem, da obremenjujemo sektor kmetijstva s 50 milijoni evrov, ampak ugotavljamo, da je osnova, od katere se davek dejansko obračuna, bila enaka v letu 2012 – 52 milijonom evrov, v letu 2013 pa je bila ta osnova 40 milijonov evrov. Po hitrem okvirnem izračunu lahko ugotovimo, da je bilo od tega dohodka plačanega za približno 13 milijonov evrov davka, skupaj seveda s pripisanimi subvencijami v višini 50 % dejansko prejetih subvencij. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospa Iva Dimic, pripravi pa se gospod Robert Hrovat. Izvolite, gospa Dimic.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovana državna sekretarka! Zakon o ugotavljanju katarskega dohodka imamo poslanci že od leta 2011. Mislim, da je to že kar ena lepa, dolga doba, ki nam ni ravno v ponos, ampak mogoče bolj v sramoto, da ne moremo v štirih letih te zadeve narediti in urediti. Predvsem zaradi tega, ker vse to pušča na nek način kmete in jih še dodatno izpostavlja negotovosti glede same višine katastrskega dohodka za naslednja leta. Moramo vedeti, da se jim osnova šteje tudi za izračun socialnih transferjev, ki se, žal, vsako leto nekoliko manjšajo, davki pa se povišujejo. In ravno napoved novega katastrskega dohodka je bila že leta 2012 v Državnem zboru zelo polemična in je zbudila zelo veliko skrb pri kmetih ali pri lastnikih kmetijskih zemljišč, kar pa ni dobro, da se na nek način s takimi davčnimi bremenitvami vznemirja slovensko kmetijstvo. Mislim, da bi moral biti razvoj kmetijstva za vse nas, predvsem pa za Vlado, v interesu, da se nekako opredeli, kaj pa vendar bomo delali na področju kmetijstva v državi; ali se bomo osredotočili na živinorejo, na gozdarstvo. Trenutno je v vladnih krogih zelo aktivno in zelo aktualno področje gozdarstva, ali se bomo usmerili v živinorejo, prašičerejo – vemo, da smo slabi na tem področju. Vse to visi v zraku posredno tudi zaradi katastrskega dohodka. Tukaj bi rada opozorila še na eno posebno področje, pri nadaljnji metodologiji za izračun katastrskega dohodka vas pozivam, da upoštevate tudi naravne katastrofe, kot so sneg, vetrolom in žled. Ravno žled je v preteklih mesecih, januarja in februarja naredil tako naravno katastrofo, da bo zelo verjetno težko na nek način, morda je Ministrstvo za finance, izračunati neko pravo stopnjo katastrskega dohodka. Ker se boste morali zavedati, da tisti lastniki, ki so bili prizadeti, iz tega gozda ne bodo mogli črpati dvajset do petdeset let nič. Govorim iz lastnih izkušenj, iz lastnega področja. Na Notranjskem so gozdovi dobesedno osiromašeni. Na petih hektarih gozda, je sporočil kmet, mu stojijo tri smreke in pet bukev. Zato pozivam Vlado, da pri izračunu katastrskega dohodka, ki ga bo pripravila – upam, da še preden bo treba ponovno podaljševati za leto ali dve obstoječo zakonodajo – upošteva metodologijo snegoloma, vetroloma, žleda oziroma vseh naravnih nesreč, zato da ne bo potem spet prišlo do tega, da se česa ne da narediti. In še kar se tiče, moji predhodniki, pa se ne tiče tako direktno, na področje financ, ker niste vi to sprejemali, ampak kazni gredo na področje financ. Pa se bom samo dotaknila prevoznic, ki so kar naenkrat ob naravni nesreči postale nepomembne, da so res šle na področje fizičnih lastnikov gozdov, in kot vedno opozarjam, da v poročilu, ki smo ga dobili, pa računam, da ga bomo tudi dobili, je bilo izdano zelo malo kazni. Nekako 2 tisoč evrov iz tega in par kubičnih metrov lesa je bilo zaseženo in se še menda ni prodal na javni dražbi. Da take zadeve posredno obremenjujejo kmete, je nepotrebno. Mislim, da je resnično v interesu vseh nas, da se to vzpodbuja, vendar jaz bi skoraj rekla, da je meni osebno neopravičljivo, da se čaka do skrajnih rokov, da se pripravi nova zakonodaja na področju ugotavljanja katastrskega dohodka. To, da vemo, da zadeve ne gredo, da niso v redu in da se čaka že štiri leta, da je to neodgovorno delo. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Robert Hrovat.
Hvala lepa za besedo. Danes smo veliko govorili ali veliko slišali o kronologiji, kako se je zakon pripravljal, od kdaj velja, kako so stvari tekle in tako naprej. Ampak bistveno bolj pomembna je metodologija. Tukaj so tisti, ki so odgovorni za to, torej vlada, padli na izpitu. Skupina strokovnjakov, ki jih je vlada imenovala sama, ugotavljajo, da je metodologija problematična, da bi jo bilo potrebno spremeniti. Jaz si resnično želim, da bi do teh sprememb prišlo čim prej. Tudi naš namen, da bi zdaj ta zakon, ki ga danes obravnavamo, spustili skozi za dve leti, gre v smeri, da nekoliko pospešimo dogajanja pri pripravi metodologije. Sedaj vlada pravi, da potrebuje še eno leto časa, da do te metodologije pridemo. V redu, ne bomo temu nasprotovali; dejstvo pa je, da pa bi pričakovali nekoliko več. Poglejte, obremenjevanje kmetov v zadnjih letih je nenormalno. Glede na vse dogajanje v tem mandatu oziroma v tem času, od kar sem jaz ali pa smo – Slovenska demokratska stranka v opoziciji, bi rekel tako, da slovenski kmetje imajo dejansko srečo, da imajo eno stranko, ki se bori za njih. Poglejte, bom povedal: davek na nepremičnine, ustavna presoja. To je bila ustavna presoja Slovenske demokratske stranke. Zakon je padel. Hvala bogu, da je padel, ker bi kmete dejansko prisilil oziroma spravil ob zid; in je prav, da je padel. Potem ta današnji zakon o KD, razlika bi bila kar več kot 60 milijonov, več denarja bi bilo pobranega od slovenskih kmetov, če današnjega zakona ne bi prinesli v parlament. Spomnimo se Zakona o gozdovih. Prevoznice. Mi smo spisali zakon, konkreten zakon, ki je bil najprej zavrnjen, potem v drugi, v naslednji fazi pa povzet dobesedno in sprejet v Državnem zboru, da prevoznic, tistih zloglasnih prevoznic pač v tem trenutku ni več. Obremenjevanje slovenskega kmeta se mora končati. In tukaj je res velika odgovornost na Ministrstvu za finance. Hkrati bi pa rekel, da bi morali tukaj suportirati tudi strokovnjaki z Ministrstva za kmetijstvo, ki bodo pripravili metodologije, da bi dejansko enkrat prišli do zakona in metodologije, ki bo pravično, predvsem to, pravično posegla v prihodke slovenskih kmetov. Torej, če povzamem, če danes tega predloga ne bi bilo, bi slovenski kmetje plačali več kot 60 milijonov evrov več, kot bodo plačali zdaj, če ga boste res v koaliciji tudi podprli. In jaz se zahvaljujem vsem koalicijskim strankam, ki so danes podprle predlog zakona Slovenske demokratske stranke, ker to pomeni, da je končno prišel čas, ko se ne bomo več gledali, kdo je opozicija, koalicija; ampak da bomo stopili skupaj in nekaj naredili za slovenskega kmeta. Predvsem za to gre. In res hvala vsem, ki boste naš zakon na glasovanju podprli, vladi pa priporočam, da čim prej pride z novo metodologijo, da bomo na pošten način obdavčili slovenskega kmeta. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima lahko predstavnica Vlade v tem trenutku, če želi. Ne želi. Sprašujem predlagatelja, če želi besedo? Ne želi. Ugotavljam, da ste vsi razpravljavci, ki ste želeli razpravljati, dobili besedo. Ker pa čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika zbora še kdo razpravljati. Hkrati pa tudi želim opozoriti, če bi želel v tej fazi razpravljati predlagatelj ali predstavnica vlade, da to tudi v tem trenutku pokažeta z zainteresiranostjo. Trenutno je interes s strani Horvata. Lahko določimo pet minut. Je Vlada tudi zainteresirana v tej fazi? Prav, bomo to upoštevali. Predlagam, da izrazite interes za razpravo na podlagi 71. člena Poslovnika. Pet minut ima vsak razpravljavec. Besedo ima gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik, za dano možnost. Jaz sem prav zadovoljen, da imamo to razpravo, ki se morda ne dotika toliko katastrskega dohodka in davčne zakonodaje, ampak pravzaprav na splošno kmetijstva. Prej sem govoril o Programu razvoja kmetijstva, ki mi je izredno dragoceni dokument, ki ga je avgusta 1990, se pravi pred plebiscitom, podpisal prvi minister za kmetijstvo dr. Jože Osterc. Bil je minister iz kvote takratnih Slovenskih krščanskih demokratov in po mojem prepričanju najboljši ali pa eden najboljših kmetijskih ministrov. Ta dokument je resnično izjemno dragocen in bi ga predlagal tudi sedanjemu ministru gospodu Židanu, da ga recimo povzame, nekoliko ažurira in imamo novi, zelo dober strateški dokument razvoja kmetijstva. Med osmimi cilji je Osterc na prvo mesto postavil čim višjo stopno samooskrbe s hrano. Sam se zavedam in zavedamo se poslanke in poslanci Nove Slovenije – krščanskih demokratov, da politične suverenosti ni brez zagotovljene pridelave hrane, ki je ključna strateška surovina. Takrat je bil cilj Peterletove vlade, če smem malo pogledati nazaj, agregatno gledano je bil cilj najmanj 80 % stopnja samooskrbe. S pravilnimi odločitvami so takrat, v času osamosvajanja uspeli ohraniti pridelavo na višini, ki je zagotavljala več kot 80 % stopnjo samooskrbe, in ustvariti potrebne rezerve. Nezadostna – ali pa takole bom rekel – v zadnjih 15 ali morda kaj več letih smo vsi skupaj verjeli v globalizacijo in tudi liberalizacijo trgov s hrano. Obe pa sta uničevali zlasti kmetovanje na manjših kmetijah in polkmetijah. Nezadostna podpora kmetijstvu je dodatno prispevala tudi k padcu ugleda kmetijstva in kmeta pri državljanih Republike Slovenije. Ugled kmeta, kmetijstva in domače hrane moramo, spoštovani kolegice in kolegi, ponovno dvigniti, če hočemo ob ustrezni podpori povečati pridelavo in dvigniti stopnjo samooskrbe s hrano ter učvrstiti našo suverenost. Tukaj gre za suverenost. Predsednica Vlade govori o neki drugi suverenosti oziroma o suverenosti na nek drug način. Kmetovanje, kot sem že v svoji prvotni razpravi povedal, pa seveda ni le pridelava hrane. Angleška beseda zelo veliko pove – agriculture –, pove, da je kmetovanje več kot pridelava hrane. Kmetijstvo je torej kultura obdelovanja zemlje, pridelovanja rastlinske hrane in reje živali. Vse mora potekati na primerni etični ravni, h kakršni razviti svet vse bolj teži in jo podpira. Takšen način kmetovanja je sonaraven, je trajnosten. Slovenski človek je skozi zgodovino kulturno kmetoval in s tem oblikoval kulturno krajino, na katero smo ponosni in jo občuduje ves svet. Mi pa jo želimo ohraniti. Zaradi takšnega načina kmetovanja smo ohranili vsestransko pestrost in tudi veliko biološko raznolikost, ki sta neprecenljivi vrednoti in se jih vse bolj zavedamo ter jo moramo ohraniti našim otrokom. Za Slovenijo, kolegice in kolegi, je po mojem trdnem prepričanju perspektivno le na družinskih kmetijah temelječe kmetijstvo. Tukaj je poudarek na družini in na kmetiji – družinska kmetija. Vse več je znakov, da se tudi v Evropski uniji zavedajo pomena manjših kmetij in jim bo namenjena v prihodnjih letih večja pozornost, vsaj upamo tako. To kaže, da bomo lažje popravili napake, ki smo jih naredili v zadnjih letih, če bomo seveda to hoteli. Spremenjena kmetijska politika pa ne bo uspela, če ne bomo trajno in odločno pristopili k osveščanju državljanov Slovenije o vsestranskemu pomenu kmetijstva za našo suverenost, ohranitev kulturne krajine in slovenske identitete. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospod predsednik, spoštovani kolegice in kolegi. Gospod Kavtičnik in Stepišnik sta me sicer malce okregala, da jemljem čas, da morajo iti na kongres, pa kljub temu. Kljub temu bom povedal nekaj svojih misli, mogoče malo bolj iz filozofskega stališča, ne čisto konkretno. Konkretno pa je to, da je ta zakon nujen. Dodatnih obremenitev ne kmetje, ne gospodarstvo, ne prebivalstvo ne prenese več. Mi moramo začeti sprejemati zakone, ne da bomo obremenitve ohranjali, ampak da jih bomo zmanjševali. Bi rekel, poskušajmo se filozofsko vprašati, kako to, da je sosednja Avstrija na vseh področjih res uspešna, po vseh kazalnikih, tudi na področju kmetijstva. In ko jaz govorim, da smo mi napravili severovzhodni del Slovenije nemški, mi – Slovenci; da Hitlerju leta 1941 to ni uspelo, je to dokaz. To je včerajšnja priloga Večera. Osemsto blagovnih znamk, dvesto trgovin in nas vabijo v sosednji Gradec. Maribor in okolica ima do Gradca bistveno bližje kot do Ljubljane. Mi se bomo morali soočiti z neko realnostjo in začeti delati drugače. Bom pa konkretno povedal, kaj mislim drugače, pa ne bo ta zakon tega rešil. Veliko se gibam po terenu, nedavno sem bil v kmetijsko svetovalni službi, eni od terenskih služb, kjer je šest kmetijskih svetovalcev. Kaj je bistveni namen kmetijskih svetovalcev? Ja, seveda, da hodijo po terenu, da svetujejo, da pomagajo kmetom. 90 % časa morajo biti v pisarnah, ker smo tako zbirokratizirali kmetijski sektor. Škoda denarja. Ljudje iskreno povedo, mi smo kmetijski inženirji, to ni naše delo, mi bi želeli delati s kmeti. Drugi podatek, po nekaterih podatkih – mogoče bo gospa iz Ministrstva za kmetijstvo to demantirala, potem bo povedala drugo številko – gre 70 % sredstev, namenjenih za podporo kmetijstvu, za tako imenovano kmetijsko birokracijo. Veliko veliko preveč; pa tudi, če gre 40 %, je to preveč. Naslednje, sistem kmet – odjemalec ne deluje. Mi smo napravili en čuden sistem, ko hranimo svetovne korporacije, kajti slovenski kmet – jaz jih veliko poznam – najprej pridela, proda hrano ali kmetijski pridelek eni od evropskih trgovskih verig, zasluži skoraj nič, umira na pol na obroke, bogatijo pa korporacije. Saj mi bi mogli drugi sistem izdelati, da lahko kmet neposredno proda v lokalnem okolju – šoli, vrtcu, občini, odjemalcem. Ni mogoče, to je vse nezakonito, ker smo sprejeli takšne zakone. Druga stvar, prehranska varnost. 30 procentno prehransko varnost imamo, če se ne motim; ob tem, da je veliko zemlje neobdelane. Vsak dan zaradi lakote na svetu umre 24 tisoč ljudi, zaradi lakote. V Sloveniji pa so zaradi pomanjkanje hrane ljudje že lačni. Jaz upam, da živite v Sloveniji, da hodite še kje drugje kot po lepih palačah. In veliko zemlje imamo, za katero pa velja – se ne splača, nihče ne obdeluje, se ne splača. Jaz mislim, da je veliko priložnosti, da začnemo delati drugače, da začnemo iskati rešitve, kot jih imata Švica in Avstrija, konkretno na kmetijskem področju najbolj urejeni državi. Hvala lepa.
Hvala. Sprašujem, če želi mogoče predstavnica Vlade? Ne želi. S tem zaključujem razpravo. O predlogu sklepa, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v ponedeljek, 28. 4. 2014, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O LASTNINSKEM PREOBLIKOVANJU LOTERIJE SLOVENIJE V TRETJI OBRAVNAVI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnikuVlade gospodu Aljušu Pertinaču, državnemu sekretarju Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport.
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora. Spoštovani poslanke in poslanci! Spremembe in dopolnitve Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, ki so pred vami, gotovo niso zakonska materija, ki bi pomenila kakšno veliko revolucijo ali korenito reformo na področju, ki ga zadevajo. Ampak ne glede na to so, po mnenju Vlade kot predlagatelja sprememb in dopolnitev, nujno potrebne za sprejem. V to nas prepričujejo predvsem naslednje stvari. Prvič, nezmožnost izvajanja obstoječega zakona v praksi. Nekatere rešitve, ki sedaj veljajo in so bile ne dolgo nazaj uzakonjene, so se v praksi izkazale kot neustrezne. Naj omenim samo neprofesionalnost poslovodnega organa Fundacije. Naj omenim, da se ni izkazalo v praksi kot koristno, da administrativne naloge za Fundacijo opravljajo kar delavci na ministrstvu, pristojnem za šport. V nujnost sprejema predlaganih sprememb in dopolnitev nas ne nazadnje prepričuje poročilo Računskega sodišča in tudi mnenje Komisije za preprečevanje korupcije. V dosedanji obravnavi predlaganih sprememb so bile te po našem mnenju še dodatno izboljšane in sedaj res zagotavljajo, da z njihovim sprejemom, prvič, omogočimo izvajanje zakona v praksi in s tem nemoteno delovanje Fundacije za šport, ki je nujno potrebno za nemoteno financiranje slovenskega športa. In drugič, da pridobimo potreben čas, da v sodelovanju z drugim pristojnim resorjem in ostalimi deležniki pripravimo sistemsko spremembo zakona, ki bo vključeval tako Fundacijo za šport kot tudi Fundacijo za invalidske in humanitarne organizacije. Ne glede na vse povedano, že sedaj predlagane spremembe v veliki meri poenotijo opravila in določbe, ki zadevajo obe fundaciji, in tudi na ta način kažejo, da je interes predlagatelja res priti do zakona, ki bo v praksi izvedljiv in ki bo omogočil, kot sem že dejal, potreben čas in nastavke za sprejem celovite sistemske rešitve. Kot sami veste, je to področje, v katerega je v preteklosti politika zelo rada posegala. Mi bi radi temu naredili konec. Prvič, s tem, ko vlada, ki je trenutno na oblasti, ni zamenjala nobenega izmed članov Sveta Fundacije za šport, niti lastnih predstavnikov ne. In drugič, s predlaganimi spremembami in dopolnitvami, ki po našem mnenju in po mnenju pristojnih inštitucij, tudi centra nevladnih organizacij, v bistvenem omejujejo možnost korupcije in zlorabe položaja pri delu Fundacije. Jaz vas s tega mesta pozivam, da predlagano spremembo zakona podprete in s tem, kot sem že večkrat poudaril, omogočite sprejem celovite in sistemske rešitve v doglednem času, ki bo pomenila res korenito spremembo in pomemben korak naprej tako za delovanje Fundacije za šport kot tudi za delovanje Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Marija Plevčak bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, predsedujoči. Ob prvem branju zakona smo opravili zelo široko razpravo o vsebini tega zakona. S strani opozicije je bilo izraženo nasprotovanje predlaganim spremembam. Koalicijske poslanke in poslanci pa smo zakonu namenili pogojno podporo ob pričakovanju od predlagatelja, da v naslednjih fazah zakonodajnega postopka popravi nekaj zelo očitnih pomanjkljivosti. Tudi v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev smo imeli v zvezi s prvotno predlaganim besedilom nekaj pripomb in pomislekov. Slednji so se nanašali na zahtevo po poenotenju ureditve oziroma identičnih rešitvah glede, prvič, imenovanja direktorja Fundacije za financiranje športnih organizacij in Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij. In drugič, sprejemanja pravilnikov obeh fundacij o merilih in pogojih za uporabo sredstev. Kot sporno smo ocenili tudi določbo glede pristojnosti Olimpijskega komiteja Slovenije glede imenovanja vršilca dolžnosti direktorja Fundacije za financiranje športnih organizacij. S sprejetjem amandmajev je bilo besedilo zakona v zadostni meri ustrezno modificirano že tekom druge obravnave na seji matičnega delovnega telesa. Prav tako pa so bili z ustreznimi pojasnili predlagatelja odpravljeni naši pomisleki, ki smo jih imeli v zvezi z izborom oziroma izvolitvijo kandidatov članov za Svet Fundacije za financiranje športnih organizacij. Glede na izpolnitev naših pričakovanj v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev ne vidimo več ovir za podporo zakonu, zato ga bomo tudi ob končnem glasovanju podprli.
Hvala. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsednik, spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani gospod državni sekretar! Določbe Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije so bile spremenjene nedavno, pred samo letom in pol. V Novi Sloveniji smo takrat pozdravili dejstvo, da so v Svet Fundacije za šport svojega predstavnika lahko predlagale predvsem tiste organizacije, za katere financiranje je bila Fundacija primarno ustanovljena. To so nacionalne športne zveze, športne zveze občin, športniki, trenerji in drugi strokovni delavci v športu. Skrajni čas je bil, da se tudi na področju financiranja športa vzpostavi pregleden sistem, ki bo jasno opredelil pravice in dolžnosti sodelujočih. Slovenija vedno znova dokazuje, da smo narod športnikov tako po številu rekreativnih in tudi vrhunskih športnikov, ki na mednarodnih tekmovanjih posegajo po najvišjih mestih. Športniki so hkrati tudi sijajni ambasadorji Slovenije, naše identitete in posledično tudi našega gospodarstva, zato je prav, da v ustreznih organih soodločajo o razdelitvi finančnih sredstev, ki so njim namenjena. Predlagana novela bo zopet vzela nacionalnim športnim zvezam možnost samoodločanja o razdelitvi denarja, ki je predvsem namenjen športu, in bistven vpliv prenesla nazaj na le enega od deležnikov, na Olimpijski komite Slovenije. Po našem mnenju gre za prestižni boj za vpliv, ki pa je popolnoma zasenčil resnični problem. Ta pa je vedno manj denarja za šport na sploh. Kmalu bomo morali reči tudi kaj o financiranju športa na vseh ravneh v državi. Od vlade pričakujemo, da bo zelo hitro pripravila sistemski zakon za obe fundaciji, ki se financirata iz iger na srečo Loterije Slovenije, kot je to zahtevala Komisija za preprečevanje korupcije. Poslanci Nove Slovenije – krščanski demokrati predloga zakona ne bomo podprli.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Kavtičnik, in sicer bo predstavil stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Hvala lepa, predsednik. Lep pozdrav predstavnikom Vlade, kolegice in kolegi! V Pozitivni Sloveniji smo vseskozi v proceduri sodelovali pri pripravi tega zakona, dali svoje pripombe in smatramo, da je zakon danes takšen, da ga lahko sprejmemo. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije spada med tiste zakone, ki so v Državnemu zboru verjetno bili največkrat spremenjeni. Kakor se je zamenjala neka politika, se je spreminjal tudi ta zakon, predvsem zaradi tega, da bi lahko spreminjali sestavo sveta, in to ni dobro. Ta zakon in ta sprememba sledi priporočilom Računskega sodišča in KPK, tako kot je dejal tudi državni sekretar, ki nekako opozarjajo na to, da je ta organiziranost Fundacije za šport – ki je sedaj v ministrstvu in spada pod Ministrstvo za izobraževanje, znanost, šport in mladino – slaba. Slabša kot prejšnja, slabša kot ta, ki jo tudi ta zakon ponuja. Kajti možnost vplivanja s strani politike je toliko večja. Zato je to dobro in to smo mi tudi v koalicijsko pogodbo zapisali, to je dobra rešitev. Dobra rešitev je tudi ta, da bo Fundacijo vodil profesionalni direktor, kajti že ti isti, ki danes oporekajo temu zakonu, so pred leti govorili o tem, da je s sredstvi v višini več kot 10 milijonov zelo težko normalno razpolagati oziroma tudi opravljati na volonterski bazi. Zato je tudi to dobro. To, ali ima Olimpijski komite – Združenje športnih zvez primat pri sestavi svetov, članov sveta Fundacije, ali ne, to je stvar neke kulture in nekega razmišljanja. Mi v Pozitivni Sloveniji smatramo, da je to dobro, kajti OKS – Združenje športih zvez združuje več kot 98 % vseh organizacij, ki tako ali drugače upravljajo s športom. In to je dobro. Seveda je pomembno, in na to smo tudi opozorili, kakšna je potem izbira teh članov, ali je to transparentno, kako je transparentno, kako lahko vsi participirajo svoje predstavnike in kako se potem tudi izvolijo. In to je s tem zakonom oziroma z vsemi temi spremembami tudi ustrezno rešeno. Zato bo zakon, kot sem že dejal, deležen naše podpore, z željo, da se Zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije v nekako doglednem času izniči, kajti Loterija Slovenije je že davno olastninjena, in da pride v Državni zbor zakon, ki bo smiselno urejal delovanje obeh fundacij. Nekako je v temu zakonu tudi že poenoteno nekatero delovanje, vendar prepričani smo, tako kot sta tudi Računsko sodišče in KPK na to opozorila, da je potrebno obe fundaciji celostno reševati. Na to je pa opozoril in seveda dal zavezo tudi državni sekretar. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospa Janja Napast, in sicer bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni predstavniki ministrstva, lepo pozdravljeni poslanke in poslanci. Že na prvi in drugi obravnavi zakona na seji Državnega zbora smo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke napovedali, da sprememb Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije ne bomo podprli. Zakon prinaša spremembe v delu, ki govorijo o sestavi Sveta Fundacije za šport, direktorju Fundacije in administrativnem upravljanju Fundacije za šport; torej v tistih delih, ki smo jih v zakonu spreminjali maja 2012 z namenom, da zakon dejansko približamo športu in uporabnikom športa, da povečamo demokratičnost športa in preprečimo monopol ali kolizijo interesov znotraj Fundacije za financiranje športnih organizacij. Obstoječi zakon nikogar ne odriva. V Svetu Fundacije za šport imajo možnost sodelovati vsi. Tudi Olimpijski komite Slovenije ima danes v njem svoje predstavnike, tako da so spremembe zakona nepotrebne. Te predlagane spremembe vodijo v čisto privatizacijo športa znotraj Olimpijskega komiteja Slovenije, saj novela zakona kot predlagane spremembe prinaša novo sestavo Sveta Fundacije za šport, kjer bo kar 12 članov od 17 predlagala skupščina OKS. Torej bo imel v Svetu tri četrtine svojih – večino. Da se s tem zelo velike pristojnosti in monopol pri delitvi loterijskega denarja preko Fundacije podeljujejo Olimpijskemu komiteju Slovenije in da takšna sestava Sveta prinaša tudi možnosti za netransparentna ter koruptivna dejanja pri razdeljevanju loterijskega denarja, opozarja tudi Komisija za preprečevanje korupcije v dveh negativnih mnenjih, ki jih je podala k temu predlogu zakona, vendar to njihovo mnenje tudi v drugi obravnavi zakona ni bilo upoštevano. Še vedno smo mnenja, da samostojna funkcija direktorja in prenos administrativnih nalog nazaj na Fundacijo nista potrebna, saj se s tem ponovno finančno obremenjuje Fundacijo, ki iz naslova Loterije vsako leto prejema manj sredstev, kar je resnično zaskrbljujoče. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ponovno izražamo začudenje in razočaranje, da se dve koalicijski stranki – DeSUS in Državljanska lista, ki sta v prejšnji vladi te spremembe zagovarjali in podprli – danes postavljata v bran interesov in struktur, ki že desetletja vedrijo v finančnih strukturah, namenjeni slovenskemu športu. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo tudi za drugo obravnavo vložili amandmaje, s katerimi smo želeli ohraniti obstoječe stanje zakona, vendar pa smo bili s strani koalicije preglasovani. Kot sem že na začetku napovedala, bomo v Poslanski skupini SDS glasovali proti spremembam zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Mag. Majda Potrata bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana predstavnika Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport, poslanke in poslanci! Kdor spremlja zakonodajni postopek, povezan s spremembami in dopolnitvami Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, bi morebiti menil, da gre za korenite spremembe zakona, saj smo opravili v zvezi z njim splošno obravnavo, v drugi obravnavi smo sprejeli samo en amandma in zakon ni dobil popotnice za takojšnjo obravnavo in sprejemanje na isti seji, kjer je bila opravljena tudi druga obravnava. Zapleti, če jih tako imenujem, bolje pa bi bilo govoriti o nasprotovanjih, povezanih z obravnavano novelo, so povezani z različnimi predstavami o tem, kako in kdo naj ureja temeljna vprašanja, povezana s financiranjem Fundacije športnih organizacij. V Poslanski skupini Socialnih demokratov pa smo prepričani, da ne glede na pogostnost spreminjanja tega zakona količina denarja, do katerega je upravičena ena od dveh fundacij, ki sta zajeti v Zakonu o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, ne bo nič večja. Dejstvo je, da je izkupiček sredstev od vplačanih listkov za stave in loterijske srečke, vedno nižji in tega odliva sredstev ne moremo kako zajeziti. Kaže, da bo v prihodnje odlivanja sredstev še več. V Poslanski skupini Socialnih demokratov tiste novele zakona, v kateri je bilo pri nasprotnikih predlagane novele poprej kar dosti izrečenega, nismo podprli. Tista novela je bila še v večji meri v navzkrižju z mnenjem Zakonodajno-pravne službe in tudi Komisije za preprečevanje korupcije in je bila tudi notranje neskladna z določbami zakona, saj je urejala obe fundaciji na popolnoma različen način. Poleg tega je bilo zanimivo še to, da so se prvotni zagovorniki neprofesionalne funkcije direktorja športne fundacije kar naenkrat prelevili v zagovornike nove rešitve. Novela je pravzaprav kratka, osem členov obsega in osem členov, ki sodijo v sklop prehodnih in končnih določb. In kje se skrivajo temeljni vsebinski poudarki. Predlog vrača delovanje Fundacije za šport v okvire pred grobim intervencionizmom v delovanje tega organa, ki si ga je dovolila Janševa vlada v prejšnjem mandatu. Fundacija za šport je zaposlene prestavila na ministrstvo brez potrebnih spremnih postopkov, ki veljajo za javne uslužbence, ukinila profesionalno funkcijo direktorja, katerega poslovodsko vlogo je prevzel predsednik Sveta, predlagateljstvo za imenovanje članov pa praktično centralizirala v vladnem Strokovnem svetu za šport in iz tega izločila Olimpijski komite – Združenje športnih zvez. Nesmisli se sedaj odpravljajo. Delovanje Fundacije za šport se vrača v prejšnje stanje. Hkrati pa se upošteva tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je ob sprejemanju sprememb v letu 2012 opozorila tudi na nepojasnjenost razlikovanja z drugo podobno organizacijo, z že prej omenjeno Fundacijo za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij. Nadalje velja poudariti, da se pomembno krepi položaj krovne civilnodružbene organizacije na področju športa, to je Olimpijskega komiteja Slovenije – Združenja športnih zvez, saj se mu vrača in v primerjavi z ureditvijo izpred leta 2012 okrepi predlagateljska vloga za člane Sveta Fundacije za šport. Naj na koncu vnovič opozorim, da so vse vlade zanemarjale tudi pomen uskladitve pravnih aktov. Odlok, ki določa ustanovitev Fundacije za šport, je še vedno zastarel, saj je iz leta 1998. Tako ni usklajen z zakonom, med drugim v delu, ki določa sestavo Sveta in profesionalnost oziroma neprofesionalnost funkcije direktorja. Zapleti ob sprejemanju pravil Fundacije za šport so bili tudi uvrščeni na eno od prejšnjih sej matičnega delovnega telesa; to je bil tudi še en poskus onemogočanja sprejemanja zakona. Naj poudarim, da je bilo mnenje Centra nevladnih organizacij Slovenije v večini sprejeto in so bile pripombe upoštevane, v manjšem delu pripomb nismo upoštevali. Ni pa dobila v tej različici novele zakona uresničitve temeljna pripomba Komisije za preprečevanje korupcije, to pa je, da bi bil že čas urediti zadeve zakonsko tako, da bi nadomestili Zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije z zakonom, ki bi to urejal enotno za obe fundaciji in sledeč spremembam, ki so se v tem času zgodile. Seveda se pa zavedamo, da čisto izpraznjen pa veljavni zakon vendar ni, na kar so nas opozarjali tudi predstavniki zlasti Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlog novele podprli. Hvala.
Hvala lepa. In še gospod Mihael Prevc v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovana predstavnika ministrstva, spoštovani kolegice in kolegi! Kot sem dejal že pri prvi obravnavi predlagane novele Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, je bilo samo vprašanje časa, kdaj bo koalicija predlagala spremembe predlani sprejete ureditve na področju financiranja športnih organizacij. V okviru prejšnje koalicije, del katere je bila tudi Slovenska ljudska stranka, smo sprejeli zakon, ki je po našem mnenju vzpostavil bolj uravnotežen, transparenten in ne nazadnje bistveno bolj demokratičen način izbire članov Sveta Fundacije za financiranje športnih organizacij – fundacije, ki odloča o delitvi sredstev za tiste športne organizacije, športnike in trenerje, zaradi katerih je bila Fundacija ustanovljena. Poleg tega so se s to novelo spremenili še pogoji glede nezdružljivosti članov Sveta Fundacije, določilo se je tudi opravljanje administrativnih nalog za Fundacijo s strani Ministrstva za izobraževanje, znanost, kulturo in šport. Določilo se je tudi nepoklicno opravljanje funkcije predsednika Sveta Fundacije. Predlagana novela v grobem vrača nazaj takšno stanje, kot je bilo pred uveljavitvijo zadnje novele tega zakona, v leto 2012. Tako se ponovno vzpostavlja sistem imenovanja članov Sveta Fundacije za šport na način, po katerem bo največ članov, kar 12, neposredno predlagal Olimpijski komite Slovenije – Združenje športnih zvez. Naj spomnim, da je bila po zadnji noveli tega zakona uveljavljena ureditev, po kateri je 14 članov v imenovanje Državnemu zboru predlagal Strokovni svet Vlade Republike Slovenije za šport; ta pa je pridobil predloge članov s strani nacionalnih športnih zvez s področja individualnih, kolektivnih športov, športne rekreacije, neolimpijskih športnih panog, občinskih športnih zvez, športnikov ter športnih trenerjev oziroma strokovnjakov. Predlagani zakon sicer delno sledi podobnemu principu, kot smo ga zasledovali s prejšnjo novelo zakona, da bodo zgoraj navedeni športni deležniki lahko predlagali člane v izvolitev Olimpijskemu komiteju, vendar je po mnenju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke v takšnem načinu predlaganja preveč možnosti za manipulacije, katerih smo bili deležni pred uveljavitvijo zadnje novele obravnavanega zakona. Naj spomnim, kako se je takrat predlagalo člane v imenovanje Sveta Fundacije. Člani skupščine Olimpijskega komiteja Slovenije – Združenja športnih zvez so lahko odločali le o paketu kandidatov, ki so pred tem šli skozi sito izvršilnega odbora Olimpijskega komiteja. Nezanemarljivo tudi ni bilo dejstvo, da so imele nekatere športne zveze na skupščini Olimpijskega komiteja Slovenije sicer pravico glasovanja, vendar je bil njihov glas vreden, če se izrazim v športnem žargonu, nič točk. Tovrsten način imenovanja po mnenju poslancev Slovenske ljudske stranke ni bil ne transparenten, ne demokratičen, konec koncev pa tudi ni zagotavljal uravnotežene zastopanosti nacionalnih športnih zvez v Svetu Fundacije. Predvsem zaradi tega smo bili tudi naklonjeni sprejetju prejšnje novele, ki je dala več samostojnosti neposredno nacionalnim športnim zvezam. Po predlaganem zakonu bodo v imenovanje Državnemu zboru v Svet športne fundacije lahko predlagale še organizacije, ki niso članice Olimpijskega komiteja – Združenja športnih zvez. Reprezentativna združenja občin, Zveza športnih pedagogov in Vlada. Predlagana novela Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije sicer resda ni tako drastična, kot je bila ureditev pred lansko novelo, ko je lahko sedem članov Sveta predlagal Olimpijski komite Slovenije kar neposredno, brez upoštevanja mnenja nacionalnih ali občinskih športnih zvez. Tekom obravnave zakona so tudi bile sprejete nekatere spremembe, ki jih je predlagala Komisija za preprečevanje korupcije in naj bi povečevale stopnjo transparentnosti in preprečevale konflikt interesov članov Sveta Fundacije v primerih odločanja o dodeljevanju sredstev posamezni organizaciji. To namero v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo, kar pa ne pomeni, da s tem izrekamo podporo predlaganemu zakonu. Menimo namreč, da je veljaven način imenovanja članov Sveta Fundacije za šport ustrezen in ni potreben sprememb. Zadržani pa smo tudi do ostalih predlaganih sprememb. Predlagana ponovna vzpostavitev funkcije direktorja Fundacije za šport kot poslovodnega organa je, po našem mnenju, nepotrebna. Prav tako ne vidimo nobene potrebe po ponovnem prenosu opravljanja administrativnih nalog z Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport na Fundacijo, saj se s tem po nepotrebnem ustvarjajo novi stroški brez posebne dodane vrednosti. Da o 3 tisočakih evrov plače, kolikor jih bo prejemal direktor Fundacije, niti ne izgubljam besed. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo mnenja, da je treba dati športnikom, ki so največji ambasadorji naše države, ustrezne pogoje za njihovo delovanje ter tudi dovolj finančnih sredstev za nastopanje na svetovnem parketu, kot tudi za spodbudo mlajšim generacijam. Zato je za nas ključen predvsem način razdelitve sredstev, s katerimi razpolaga Fundacija za financiranje športnih organizacij. S takšnimi organizacijskimi mahinacijami, kot so predlagane v noveli Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, pa ponovno dajemo formo pred vsebino, kar se še nikoli ni izkazalo za pozitivno. Zato Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke predlaganega zakona ne bo podprla. Hvala.
Hvala lepa, gospod Prevc. S tem smo končali tudi s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslancev in poslank o predlogu zakona v celoti. Vrstni red razpravljavcev je malce spremenjen. Prvi bo na vrsti gospod Andrej Čuš, za njim Branko Smodiš, potem mag. Ivan Vogrin in mag. Majda Potrata.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Lep pozdrav kolegicam in kolegom, ki ste še prisotni v Državnem zboru, kot tudi državnemu sekretarju. Sam sem mnenja, da so predlagane spremembe Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije povsem nepotrebne. Sem namreč prepričan, da se je sam Zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije izpel takrat, ko se je spremenilo oziroma preoblikovalo lastništvo Loterije Slovenije. In spet smo v nekem primeru, ko z nekimi kratkoročnimi in horuk rešitvami spreminjamo neke zakone, da spreminjamo neke strukture v športu, da se postavlja načelo, se menjuje ljudi. In zaradi tega sem prepričan, da ima z delovanjem tudi precej težav Fundacija za šport, saj ne more zagotavljati konsistentnosti, ker se z menjavo vlade vedno spreminja sestava Sveta, tudi seveda imenovanje članov Sveta. Po drugi strani me tudi žalosti, ko se v veliki meri pogovarjamo o športu ali o Fundaciji za šport, vseskozi se samo pogovarjamo o večnih športnih funkcionarjih ali športnih politikih, zelo malo pa je govora o tistih, ki nam prinašajo rezultate. Sicer drži, da smo sprejeli Resolucijo o Nacionalnem programu športa s široko podporo, podprli smo jo tudi v Poslanski skupini SDS. Sami smo se tudi zavedali zamud, ki so bile pri pripravi te resolucije, ampak vseeno imam nek slab občutek. Raje bi se na ministrstvu, tudi na vladi usmerili v pripravo ukrepov, da bi se izpolnjevali cilji Resolucije o Nacionalnem programu športa, ne pa da spet skrbimo za eno peščico tako imenovanih večnih športnih funkcionarjev ali politikov. Pričakoval bi tudi, kot je bilo poudarjeno že v več stališčih poslanskih skupin, ne samo Poslanske skupine SDS, da bi se končno na sistemski ravni oblikoval tudi zakon, ki bi urejal financiranje, ki bi urejal delovanje fundacij, financiranih iz sredstev iger na srečo. O tem smo govorili praktično na vseh razpravah in obravnavah tega zakona; prepričan sem, da ne samo letos, ampak tudi že pri prejšnjih spremembah. In ne vem, ali se komu ne da, ali pa se komu drugemu spet tako mudi, da zasede stolčke in da začne deliti denar v slovenskem športu po svojih preferencah. Kot sem povedal, se s spremembami zakona ponovno privilegira položaj večnih športnih politikov, ki so v Olimpijskem komiteju Slovenije, in tako bo politika ponovno pridobila monopol pri podeljevanju finančnih sredstev Fundacije za šport od naslednjega leta naprej, saj je bil razpis za leto 2014, če se ne motim, pred nekaj dnevi, tedni zaključen. Poskus vlade za sprejem aktualnih sprememb zakona je tudi to, da se zamenja člane Sveta Fundacije. Prej jih je imenoval Olimpijski komite Slovenije, za tem pa je bila sestava spremenjena, tako da so športne organizacije na resnično demokratični način same izvolile člane Sveta. Sedaj pa je namera znova ta, da se volitve odvijajo pod okriljem Olimpijskega komiteja Slovenije. Nekako se mi zdi, že kar nekaj ljudi me je tudi kontaktiralo oziroma kar je bila razprava v javnosti, da se tudi že ve oziroma si marsikdo upa napovedati, kdo ti ljudje bodo. Gre torej za politizacijo športa, uzurpacijo vira finančnih sredstev in nadaljevanje negativne ter korupcijsko tvegane prakse, ki se je udejanjala pred prejšnjimi spremembami zakona. To potrjuje tudi mnenje Komisije za preprečevanje korupcije o tem, da sta vsaj dva posameznika delovala koruptivno, in seveda tudi negativno mnenje Računskega sodišča. Nekako se ne morem načuditi, zakaj se spet spreminja nekaj na hitro, da se ugodi določenim interesom, ker sam menim, da to ne bo prineslo nič pozitivnega, tudi nič dobrega za delovanje Fundacije za šport, kot tudi ne slovenskemu športu. Bo pa prineslo to velike koristi ali pa nekaj dobrega eni res ozki eliti, ki se na vrhu slovenskega športa nahaja že vse od osamosvojitve. Zato predlaganih sprememb ne bom podprl, tako ne jaz, prepričan sem tudi, da ne samo v Poslanski skupini SDS.
Hvala lepa. Gospod Smodiš, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani vsi prisotni, dober dan! Ker se narava stvari od druge obravnave ni spremenila, niti ni vloženih amandmajev, bom povzel le nekaj že izrečenih misli. Naj spomnim, da so nadzorstveni mehanizmi, kot sta Računsko sodišče in Komisija za preprečevanje korupcije, v letu 2012 opozarjali na sistemska tveganja korupcije, pa brez uspeha. Predlog, ki je pred nami, vrača šport športnikom. Predlagateljstvo v Svet Fundacije zaupa največji civilnodružbeni organizaciji na področju športa, z organizacijskimi spremembami pa se vzpostavlja tudi okolje avtonomnega upravljanja s sredstvi Loterije Slovenije. Predlog zakona bom podprl, ker menim, da je treba preseči politično prevlado v instituciji, ki letno med šport porazdeli okrog 10 milijonov evrov. Predlog zakona bom podprl tudi, ker sledi načelom soupravljanja v športu in s tem tudi izkazuje zaupanje v sfero, ki nas z odmevnimi uspehi tako rekoč vsakodnevno razvaja. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Majda Potrata, za njo bodo na vrsti mag. Branko Grims, Janja Napast, Jožef Jerovšek in Alenka Jeraj. Izvolite, mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Škoda, da je gospod Čuš povedal, kar je povedal, pa odšel, tako da ne bo slišal tistega, kar bi bilo dobro, da bi slišal, če že ni prebral v predlogu zakona. Gre namreč za to, da je veliko govoril o korupcijskih tveganjih, o katerih je govorila Komisija za preprečevanje korupcije, pa tudi o nadzorstvenih poročilih bi bilo dobro kaj slišati in prebrati, kajti poročila Računskega sodišča so se nanašala ravno na tistega funkcionarja, ki ga je ustoličila vlada Ivana Janše. Kot zanimivost naj povem, da se je spreminjanja tega zakona lotila Janševa vlada kar dvakrat, in zanimivo je, kaj so govorili prvič in kaj so govorili drugič. Ko so govorili o tem, kako mora biti funkcija direktorja postavljena, je zelo zanimivo, v noveli leta 2012 je bila to neprofesionalna funkcija in so to zagovarjali; leta 2007 je pa minister Zver na veliko zatrjeval, kako mora biti na čelu Fundacije profesionalni direktor, ker mora upravljati z denarjem oziroma s sredstvi v tako velikem obsegu. Tako je bilo recimo v predlogu napisano. V zadnjem času je glede na pomen in obseg sredstev, s katerimi razpolaga Fundacija, izkazana tudi potreba po profesionalizaciji direktorjev obeh fundacij. Minister Zver je rekel: "Z novelo želimo zagotoviti trdno in učinkovito delo pri razdeljevanju sredstev in predpogoj za to je zagotovo profesionalizacija delovnega mesta direktorja fundaciji." Zakaj? "Prepričani smo, da to prinaša večjo strokovnost, operativnost pa tudi odgovornost." In tedanja poslanka Nove Slovenije Marjetka Uhan je rekla: "Zdi se nam, da je opravljanje take funkcije profesionalno edino pravilno." Lahko bi še citirali koga iz tedanje koalicije, pa bi bilo zanimivo, kako se je stališče do letošnjega leta zaobrnilo. Mislim, da je iz razprav tistih, ki zavračajo predlagano novelo, mogoče razbrati, kot da je v zvezi s športom v Sloveniji vse narobe. Kajti po eni strani pripisujejo vse zasluge posameznikom – športnikom, ampak dejstvo je, da brez dobrih trenerjev pa tudi brez podpornih mehanizmov, ki omogočajo delovanje, ne bi bilo delovanje tako usklajeno, kakor je. Jaz ne trdim, da je sredstev za financiranje športa dovolj, in priznavam, da morajo starši pa tudi drugi zasebniki v veliki meri vlagati veliko sredstev, veliko napora in tudi lastnega dela za to, da so rezultati v športu taki, kakršni so, in da se jih vsi skupaj veselimo. Ampak podcenjevati delovanje organizirane civilne športne sfere je pa tudi nedopustno. Olimpijski komite Slovenije – zveza športnih zvez je najmnožičnejša organizacija, ki združuje vse ali vsaj večino, z izjemo 3 %, športnikov v svojih vrstah. In dobro bi bilo, če bi tisti, ki imajo toliko pripomniti na to, kdo dodeljuje sredstva, prebrali člen, ki govori o sestavi Sveta. Oba, zdaj veljavni zakon in ta predlog, ki ga imamo sedaj v tretji obravnavi, imata enako število članov Sveta, to je 17. Ampak recimo, če gledate, kdo in kako imenuje, so tajne volitve na skupščini predvidene. Tajne volitve, da ne bi spet kdo o kakšnem strahu govoril. Ampak predlagajo, da morajo biti štirje predlogi članov izmed predstavnikov nacionalnih športnih zvez individualnih športnih panog. Potem dva predloga predstavnikov nacionalnih športnih zvez kolektivnih športnih panog; en predlog člana izmed predstavnikov nacionalnih športnih zvez, katerih področje delovanja je pretežno športna rekreacija; dva predloga članov izmed predstavnikov nacionalnih športnih zvez, katerih športne panoge niso na rednem programu olimpijskih iger; pa dva predloga članov izmed predstavnikov občinskih športnih zvez. Jaz zdaj ne vidim razloga za to, da bi dvomili o usposobljenosti teh članov, ki tudi prihajajo iz nacionalnih športnih zvez, pa je bilo prej govora, da so samo iz Olimpijskega komiteja. In potem še en predlog člana izmed vrhunskih športnikov. Bi pa opozorila na to, da je tu še predlog športnih organizacij, ki niso članice Olimpijskega komiteja Slovenije – Združenja športnih zvez, za tiste 3 % torej je tudi poskrbljeno. In dva člana na predlog Skupnosti občin; pa enega Zveza društev športnih pedagogov, kar se mi zdi edino potrebno in dobro poudariti, da imamo tu nekoga, ki je tako rekoč reprezentativni predstavnik ali predstavnik reprezentativnega združenja, ne kar tako nekoga, ki pride od nekod in brez kriterijev dobi mesto v Svetu. O tem, kaj bi bilo mogoče reči še o teh rečeh, ki so zvezane s priporočili Komisije za preprečevanje korupcije pa tudi centra nevladnih organizacij Slovenije. V zakonu je namreč zdaj tudi opredeljeno, kdo ne more biti član Sveta Fundacije za šport, zato da bi bil izključen konflikt interesov. In logično je tudi, da bodo šle administrativne naloge z ministrstva spet na Fundacijo za šport. Jaz zdaj tu ne vidim, kako je bilo mogoče, da so takrat rekli, da stroškov ne bo, ko so se selili zaposleni s Fundacije za šport na ministrstvo, ker so bili to isti ljudje, brez razpisa so dobili delo, mimogrede; to je pa zdaj samo vrnitev v prvotno stanje. Tisto, kar mene moti, je to, da kljub noveli ta zakon ne odpravlja nekaterih razlik med urejanjem vprašanj Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij in Fundacije za šport. To je seveda do neke mere razumljivo, ker brez razprave in soglasja zainteresiranih nevladnih organizacij, ki so zastopane v FIHO, česa takega ni mogoče kar avtomatično spreminjati. Ampak menim, da se bo to uredilo takrat, ko bodo zadeve urejene, upam, da ne v neki oddaljeni prihodnosti, v posebnem zakonu, za kar apelira tudi Komisija za preprečevanje korupcije. Ker so v zraku predhodne volitve in ker že imamo napoved desnice, kako bodo prevzeli položaje po nesposobni vladi Alenke Bratušek, sem prepričana, da se bo zakon znova spreminjal. Samo ne vem, ali bodo takrat ustoličili istega človeka, za katerega je bilo toliko pripomb Računskega sodišča; kako pa je Fundacija za šport poslovala, bomo pa na matičnem delovnem telesu kmalu imeli možnost videti, ker nas že čaka obravnava letnega poročila Fundacije za šport. Mislim, da je kritika opozicije v tem primeru pač prenapihnjena zaradi tega, ker bi se morala opozicija vprašati, kako je urejala področje športa takrat, ko je imela vzvode oblasti v svojih rokah in bi glede na zaveze morala pripraviti nacionalne dokumente, pa jih ni. Pa ne gre samo za Nacionalni program športa, gre tudi za Zakon o športu in še za kaj. Ampak morala se je ukvarjati z nekaterimi drugimi rečmi, tudi z odstavljanjem funkcionarjev in postavljanjem svojih ljudi. Ampak, saj veste, običajno je tako, da vsak drugega presoja po tistem, kakor sam v enakih položajih ravna. In zato ti očitki o tem, kako bodo znova zadeve v rokah politike, niti niso presenetljive. Zakon bom, tako kot sem ga v vseh zdajšnjih odločitvah, seveda podprla. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Janja Napast, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica, lepo pozdravljeni vsi prisotni! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije spreminja oziroma kar ignorira možnost demokratičnega načina sestave članov v Svetu Fundacije za šport. Namreč, strokovni svet je bil potem z zakonom sestavljen iz dveh polovic, prvo polovico članov je imenoval Olimpijski komite Slovenije, v drugi polovici pa so sedeže zasedali predstavniki Vlade. Torej gre za zamenjavo tisti članov Fundacije za šport, ki jih določeni ne želijo pri sodelovanju. Nesprejemljivo je tudi to, da je OKS – Združenje športnih zvez največji prejemnik sredstev, in kar nekaj nacionalnih zvez, ki ne delujejo pod OKS, bi bilo s predlogom zakona prikrajšanih. Tukaj načelnost pade, da ne omenim, da breme športu prinaša tudi že uveljavljena višja stopnja davka na dodano vrednost. Mislim, da bi bilo ministrstvo dobro pozvati, da bi bilo smiselno napraviti kakšno analizo za pripravo oziroma o pripravi Nacionalnega programa športa, ker so bile do sedaj izdelane neke pavšalne ocene, in sicer le do leta 2008, nekaj tudi do 2010. Sicer finančna sredstva za vlaganje v šport padajo, kar je nekako zaradi vse bolj izpraznjene državne blagajne tudi posledično logično, vendar opozarjam, da bi morali imeti bolj jasno strategijo ter protikrizne ukrepe tudi na področju nacionalnega in lokalnega športa. Upam, da boste razmislili o svojem nadaljnjem ravnanju. Sprememba predloga zakona pa krepi položaj večnih športnih funkcionarjev, namesto da bi se tistim, ki prinašajo rezultate – torej samim športnikom. Hvala lepa za besedo.
Hvala lepa. Gospa Alenka Jeraj, potem Jože Tanko, Franc Jurša in Vlada kot predlagatelj. Izvolite, gospa Jeraj.
Hvala lepa za besedo. Jaz novele zakona ne bom podprla. Ocenjujem, da gre, kot vedno, za hitro spreminjanje, da se prekinejo neki mandati, ki so bili podeljeni. Gospa Potrata je imela nekaj pripomb na razpravo kolega Čuša, ki je potem ni poslušal, ko mu je hotela obrazložiti. No, zdaj bi tudi jaz njej nekaj obrazložila, pa je žal ni, je odšla, je očitno ne zanima, kaj imamo tudi drugi, ki smo bili del tega, povedati. Mi smo spreminjali zakon, kar nam je očitala, ravno zato, ker smo kar naprej brali o razno raznih zadevah takratnega direktorja gospoda Juraka, ker so se pritoževali športniki, športne zveze, zveze, ki niso bile vključene v Olimpijski komite, ki so želele imeti predstavnike v Svetu Fundacije, pa te možnosti niso imele. Ravno zato, ker so bile določene zveze izvzete in niso bile zastopane in niso mogle kandidirati v Svet Fundacije, smo zakon spreminjali. Ker smo takrat ugotavljali tudi to, da so mnogi zelo uspešni, celo najboljši športniki prihajali ravno iz takšnih zvez in športov, ki jih Olimpijski komite ni prepoznal kot perspektivne ali pa zelo pomembne za slovenski šport. Kot sem rekla, smo spremljali polemike in razprave, prepire po časopisih in po medijih v zvezi z direktorjem Jurakom in tudi še s kom, mislim da tudi z gospodom Vogrincem, in tako naprej. In ta vlada se zelo rada hvali s stabilnostjo in tako naprej, vendar to kaže ravno, da želi na nekem področju povzročiti spet neke pretrese. Zadnji dve leti, odkar je sedanja sestava Fundacije, torej decembra 2012 so bili imenovani novi člani za petletni mandat. Vi jim zdaj prekinjate mandat, kljub temu da moram reči, da vsaj jaz nisem v zadnjih dveh letih opazila nobenih pripomb na njihovo delo, za razliko od časov pred tem, ko smo konstantno poslušali, ko smo konstantno sprejemali ljudi v parlamentu, ker so se pritoževali nad delom Olimpijskega komiteja in nad delom Sveta Fundacije za šport. Mene zanima, zakaj ne dovolite, da sestava Sveta, taka kot je, za naslednjih pet let, torej do leta 2017, opravi svoje delo, za katerega je bila imenovana? Kakšni so razlogi? So kakšni rezultati slabi, so kakšne korupcijske zadeve, tako kot smo jim bili priča prej? Vemo, kdo vodi Olimpijski komite, že mnogo mnogo let, da ne rečem desetletij. Vemo tudi, član oziroma predsednik katere stranke je nekoč bil. In zato me zanima, ali gre ponovno samo za politični obračun in kaj boljšega bo to pomenilo za slovenski šport? Jaz v to ne verjamem. Kot rečeno, 19. decembra 2012 se je konstituiral Svet Fundacije za petletni mandat, vi sedaj ta mandat prekinjate, obrazložitve ni nobene, kaj je bilo narobe, zakaj bi se to moralo zgoditi, pritožb ni bilo, jaz jih ne vidim in jih poslanci nismo prejeli, pa se sicer na nas redno obračajo. Kot rečeno, smo pa bili prej priča mnogim pozivom, tako protikorupcijske komisije, Računskega sodišča, ki je pregledovalo delo Fundacije, da naj že nekaj ukrenemo. In smo – spremenili smo zakon, postavili novi Svet in s tem zagotovili neke normalne pogoje dela. Predlagam, da predstavniki Vlade odgovorijo na moje vprašanje.
Hvala lepa, gospa Jeraj. Gospod Tanko ima besedo.
Hvala lepa za besedo. Spremembe, ki jih prinaša ta zakon, prav gotovo ne gredo v smer pluralizacije na področju športa, ampak v smer centralizacije. Gre pravzaprav v isto smer, kot je bila pred uveljavitvijo teh sprememb. In po mojem bi lahko ta zakon poimenovali kar Zakon po Janezu Kocijančiču, kar zadeva športno ureditev. V bistvu se na koncu zadeva personificira tako, da se vse scentralizira in koordinira pod eno osebo in v tem primeru dobi Olimpijski komite pravzaprav popoln monopol nad upravljanjem s sredstvi Fundacije, predsednik tega je seveda gospod Janez Kocijančič. Vsi tisti ostali člani Sveta Fundacije, tistih 5 od 17, so v bistvu za okras. Lahko se deli sredstva na fundacije in odloča o vseh pomembnih zadevah Pod lipico, Pri lovcu ali kjerkoli drugje. Ne rabiš niti formalno sklicati ničesar, ne rabiš iskati nobenega širšega konsenza, nobenega soglasja, ampak se vse pač uredi v nekem dokaj ozkem zaprtem krogu. To je bila rešitev, ki je bila pred tem. Predlagali smo rešitev, ki je precej drugačna, bistveno širša in je omogočila mnogim, ki so bili do zdaj pravzaprav izločeni iz odločanja na področju športa, da so tvorno vplivali in oblikovali rešitve na tem področju. Menim, da se to vračanje v neke centralizirane sfere ne more obnesti dobro. Nikjer in nikoli, v nobenem času centralizacija ni prinesla nekih dobrih rešitev, pa jih tudi najbrž na tem področju ne bo. Stvar, ki je še posebej ali pa tudi izstopala v preteklih obdobjih, je bilo tudi na nek način netransparentno delovanje in kolizija znotraj posameznih struktur, ki so participirale na delitev sredstev iz naslova loterije. Ugotovilo se je marsikaj, ko smo obravnavali ta letna poročila, tako na področju delitve sredstev, kar zadeva FIHO in FSO, na obeh področjih. Na področju FIHO se je dalo določene spremembe narediti, kar zadeva izključevanje. Žal se na področju športa tudi prej ni dalo storiti nič, ker so bili ti interesi pač izjemno močni. Menim, da bi bilo potrebno, da se vse te stvari, kjer se posega v te množične organizacije in v to strukturo – prej je ena izmed razpravljavk dejala, da gre za najbolj množično organizacijo –, da se pač dela tudi na tak način, da se poskuša te stvari zajeti od spodaj navzgor in vključiti čim širši krog ljudi v upravljanje tega sistema. Tako pa je enostavno podrejeno določeni ustrezno politično profilirani strukturi; ni drugače, kot lahko tako razmišljamo, se ne da drugače. Enostavno je očitno, da tisti, ki imajo v določenem trenutku politično moč, pač tudi te strukture prilagajajo na tak način, da se ta množični del športa podredi tudi določenim političnim interesom, kar je po mojem mnenju hudo narobe. Če želimo imeti na tem področju prave stvari in pravilno organizirane zadeve, tudi primerno financirane in vodene, potem bi bilo treba to urediti na način, kot je bilo urejeno do sedaj. To, kar pa sedaj prinaša ta zakon, pa gre diametralno nasprotno od tega. Kar zadeva podporo temu zakonu, jaz je zagotovo ne bom dal, ker se mi zdi smiselno, da se stvari koncipirajo in izvajajo na povsem drugačen način. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Pertinač, želite besedo? Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Mogoče samo nekaj poudarkov. Seveda ni nobenega razloga, da bi nasprotniki sprejema zakona očitali predlagatelju kakšne slabe namene ali uporabljali slabšalne izraze, ki jih ves čas ponavljajo v vseh treh obravnavah. Ker nismo mi tisti, se pravi Vlada kot predlagatelj, ki bi ga morali prepričati v svoj prav. Težavo imate popolnoma drugje. Jaz se ne opredeljujem do tega, ali ste v Slovenski demokratski stranki največji poznavalci športa v Sloveniji, samo težavo imate, da očitno niste v to prepričali nobene civilnodružbene organizacije, ker v vseh treh obravnavah tega predloga spremembe zakona nobena civilnodružbena organizacija ni podprla obstoječega zakona. Jaz sem že večkrat poudaril, da vlada ni zamenjala nobenega člana Sveta Fundacije. In vi morate te člane Sveta Fundacije, ki ste jih vi imenovali po vašem pluralističnem in demokratičnem postopku, prepričati, da je obstoječi zakon dober. To vam, žal, ni uspelo. Predsednica Sveta Fundacije – katere politične usmeritve jaz sicer ne poznam in me tudi ne zanima, ker je to njena privat stvar; verjamem pa, da je niste imenovali zato, ker bi bila neustrezno politično profilirana – je prepričana, da je obstoječ zakon neizvedljiv in podpira predlagane spremembe. Če imate težave z Olimpijskim komitejem Slovenije, potem morate skozi demokratične postopke v participaciji v Olimpijskem komiteju Slovenije doseči spremembe. Tu imate problem. Težko je iz Državnega zbora ali iz Vlade spreminjati civilnodružbene organizacije. Mislim, da tudi ni primerno. To ni referendum o Olimpijskem komiteju Slovenije. To tudi ni referendum o tem, ali je pluralistično, da je generalni direktor direktorata na pristojnem ministrstvu hkrati v prostem času tudi direktor Fundacije za šport, ki deli sredstva civilnodružbenim organizacijam. To so po mojem mnenju vprašanja, ki so zgrešena. Tisto, kar imamo na mizi, je, ali je obstoječ zakon izvedljiv in ali je dober. Razprava je v treh obravnavah pokazala, da ni izvedljiv, da ni dober. Glasu proti tem stališčem iz vrst športa, opravičujem se – pač izvzemši poznavalce športa v Državnem zboru, pač nismo slišali in tukaj je težava nasprotnikov sprememb zakona. Hvala.
Hvala lepa. Želite repliko? Izvolite, gospa Jeraj.
Gospod državni sekretar, v čem zakon ni izvedljiv, kar zadeva Svet Fundacije? Svet Fundacije je imenovan za pet let. Kaj ni izvedljivo? Imenovani so bili, na spletni strani so napisani, predvidevam, da so bili imenovani, če se je Svet konstituiral, in imajo mandat pet let. Kaj ni izvedljivo od tega in zakaj je treba potem spreminjati sestavo Sveta? Jaz mislim, da vsi vemo zakaj – da bo spet Fundacija gospoda Kocijančiča.
Gospod Tanko, vi tudi želite repliko? Izvolite, gospod Tanko.
Ja, seveda. Kadar prihajajo predlogi z vaše strani, vladne, ne samo vaše, se večkrat srečujemo s tem, da neka stvar ni izvedljiva, tudi Zakon o Slovenskem državnem holdingu je neizvedljiv, tudi DUTB je bil dolgo časa neizvedljiv. Ne vem, od kdaj je ugotovitev, da Svet Fundacije ni izvedljiv, če je pa koncipiran in postavljen. Imenovanja po posameznih sklopih so tekla tako, kot so bila pripravljena pravila. Vse je pri trenerjih, pri olimpijskih, pri neolimpijskih, individualnih športih steklo tako, kot so bila pravila narejena, in je Fundacija delovala. Če je to percepcija enega državnega sekretarja, njegovega zaledja in ministra, da to nekaj ne deluje, potem ne deluje na osnovi politične presoje. Fundacija je delovala, opravljala svoje funkcije, delila denar in tako naprej, tako kot je bilo pač postavljeno. In bom rekel, take pavšalne ocene, brez da bi nekdo v Državni zbor prinesel nekaj elaboratov, ker ni zadeva funkcionirala, pač je nevzdržno. Politični uradnik, minister ali državni sekretar mora Državni zbor prepričati na osnovi dokumentov, ne na osnovi parol, ki jih prinese v Državni zbor. In to, da si neka skupina ljudi, ki je pač politično olastninila nek resor, to vzame v roke in potem razlaga, kaj je neizvedljivo, je nevzdržno. Če bi hoteli na argumentiran način izpeljati spremembe v Fundaciji ali na kakšnem drugem področju, bi pač predložili kakšne podatke Državnemu zboru, da bi lahko pogledali, videli, da to dejansko ne funkcionira; saj mi smo tudi za spremembe, kadar do tega pride. Ampak takole, ko nekdo zjutraj vstane in ugotovi, da nekaj ni v redu, in ima že čez tri minute rešitev, ki vrača zadevo na prastaro stanje, potem to najbrž ni rešitev. In zelo blizu smo tisti ugotovitvi, ki sem jo povedal na začetku. Tu se gre samo za to, da se vpliv nad športno sfero in delitvijo denarja koncentrira v eni ali dveh osebah, medtem ko se vse ostale, ki so sedaj enakopravno, demokratično sodelovale pri delitvi tega denarja, eliminira. In nimamo več spektra športa na tistem delu, kar zadeva sestavo Sveta Fundacije, ampak imamo koncentracijo, ki lahko imenuje svoje člane, kot sem rekel, tamle pri Figovcu se zberejo in naredijo 12 članov Sveta Fundacije za šport od 17. Če je to nek postopek, ki omogoča nek transparenten del na tem področju in zagotavlja neko zadevo, najbrž je to problem. Predlagam, da se takih ocen, brez da karkoli dostavite Državnemu zbor, da nekaj ne deluje, vzdržite, ker zadeve ne stojijo [[…]]
Tri minute, gospod Tanko.
[[…]]in niso demantirane. Hvala lepa.
Hvala lepa. Imamo zaključek razprave, lista je izčrpana. Vendar je čas za razpravo vseeno še ostal, zato prosim vse, ki ste zainteresirani za nadaljnjo razpravo, da se prijavite [[..]] Izvolite, gospod Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Izkoriščam priložnost, malo sicer zgodaj, da vam čestitam za izvolitev evropske poslanke, ker boste zagotovo izvoljeni. Jaz bom šel malce iz trenutne obravnave, ampak govoril bom o tem zakonu. Tadej Toš je rekel naslednje: "Zakaj Slovenija ne bo nikoli Švica?" Pa si je odgovoril: "Zato, ker Slovenci ne delamo kot Švicarji." Zato ne. V petek popoldan v Državnem zboru ni več praktično poslancev, v javni upravi ni praktično več uslužbencev. To je on povedal. Nadalje – zato, ker imamo Slovenci sistemsko korupcijo, o tem vsi govorimo; ko pa jo držimo, pa nič ne naredimo. Pa niste, gospod državni sekretar, vi za to odgovorni in krivi, niste, jaz pač vas gledam, ker vi zagovarjate te rešitve. Vi ste daleč od tega, da bi bili odgovorni in krivi. Bomo poskušali dognati, kdo. Ampak poskušajmo se vprašati nekaj drugega. Kako je mogoče, da je Slovenija na tem lepem koščku zemlje tako revna, da so ljudje že lačni? Uslužbenci Državnega zbora imajo 600 evrov plače, nekateri plač ne dobivajo, vsak čas nam grozi kolaps. Če se ne bi zadolževali, tudi mi ne bi imeli več plače, tudi vi ne. Kaj se je zgodilo? Veste, kaj se je zgodilo – to je moja razlaga seveda in jaz si velikokrat postavljam to vprašanje, pa veste zakaj? Ker jaz sem bankrot že doživel. In totalni bankrot države ne bo prijeten, se bo pa zgodil "neminovno". Zakaj? Zaradi tega, ker smo mi besedo "kraja" zamenjali "se je znašel". Slovenci smo iznašli nov sinonim, novo besedo. Normalno, če je nekdo nekaj ukradel, so rekli, ukradel je. Mi pa smo rekli, se je znašel. In ta zakon je tipični primer, da se ljudje znajdejo in sistem napravijo tako, da je njim v korist. Eni skupini ljudi, namesto vsem državljanom. Veste, to je problem pri tem zakonu, pa pri onem, pa pri tistem. Mi pa se sicer zdaj obtožujemo levo, desno in si mečemo nekaj, ampak to ni problem. Problem je – sistem je treba spremeniti. Kajti v Švici so poslanci nepoklicni, v Švici ima civilna družba, ima opozicija temeljit vpliv v institucijah sistema. Mi pa tukaj delamo tako, da vsak, ki je trenutno na oblasti – ta oblast trenutno je pa ekstremna v tem –, odriva stran vse ostale; ne daj bože, da pridete zraven in da bi slučajno pogledali. Jaz sem na spletni strani dosti teh stvari objavljal, to je problem. To je problem. Pa še en drug problem imamo v Sloveniji, nihče več noče delati in vsi bi imeli službo. Mene sprašujejo ljudje, če bi jim jaz lahko zrihtal službo. Zrihtal službo!? Veste, kaj pomeni ta služba? To pomeni, da pride skozi vrata institucije ob sedmih ali ob osmih ter ob treh ali ob štirih odideš in te nikoli nihče ne vpraša, kaj si naredil, kako si naredil, za ničesar ne odgovarjaš in tako dalje. To je služba. In to smo mi gojili deset let – službe. Zato je z nami konec. In ta zakon je še eden v nizu tistega, ki bo napravil konec. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem vašim razpravljanjem zaključujem tudi razpravo o predlogu zakona v celoti. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev, zato bo zbor o predlogu zakona v skladu s časovnim potekom zbora odločal v ponedeljek, 28. 4., v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in tudi 24. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali v ponedeljek, 28. 4. 2014, ob 9. uri. Hvala lepa in nasvidenje.