40. Návrh poslanců Soni Markové, Stanislava Grospiče, Stanislava Mackovíka, Miroslava Opálky a Josefa Šenfelda na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 393/ - druhé čtení Požádám paní poslankyni Soňu Markovou a paní poslankyni Pavlínu Nytrovou, to je za navrhovatele a zpravodajku. Žádám paní kolegyni Markovou, aby se ujala svého úvodního slova ve druhém čtení. Prosím, paní kolegyně, máte slovo.
Děkuji za slovo, vážený pane místopředsedo. Vážené dámy, vážení pánové, opět máme před sebou návrh Komunistické strany Čech a Moravy, návrh zákona, kterým se mění zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce. Je to tedy návrh zákona na zrušení tzv. karenční lhůty, tedy aby se zaměstnancům vrátily první tři dny náhrady mzdy v době nemoci. To si dlouhodobě přejí všichni zaměstnanci a i rozumná část zaměstnavatelů. Přiznám se, že nerozumím nevstřícnému stanovisku vlády, která se tak trochu ohání tu nutnou shodou v tripartitě, tu vlastním, samozřejmě lepším návrhem. Tato situace ale trvá již třetí rok. Ani aktuální prosazování tzv. sick days, tedy možnost zůstat doma po určitý počet dnů v roce, většinou jsou to tři až pět dnů, bez újmy na platu nebo nutnosti brát si dovolenou, není podle našeho názoru řešením. Tento institut, který je doposud pouze dobrovolný, může být maximálně doplňkem zrušení karenční lhůty. Komunistická strana Čech a Moravy podala před více než rokem 26. ledna 2015 vládě pomocnou ruku a předložila do Poslanecké sněmovny návrh na zrušení karenční doby. Při opozičním okénku návrh prošel prvním čtením a odolal návrhům na zamítnutí ze strany kolegů z ODS a TOP 09. Při projednávání ve výboru pro sociální politiku v říjnu 2015 pro něj sice nehlasovali ani zástupci a zástupkyně hnutí ANO, ale garanční výbor přijetí této novely zákona doporučil. Byl přijat komplexní pozměňovací návrh, který reagoval na všechny relevantní výtky a v tuto chvíli je legislativně naprosto správně. Nyní tedy máme další opoziční okénko, v tom únorovém se tak nějak na naše opoziční návrhy nedostalo, a Komunistická strana Čech a Moravy opět usiluje o to, aby tento náš návrh zákona úspěšně prošel i druhým a třetím čtením tak, aby karenční doba, která je takovým reliktem zavedeným neblahým úsporným balíčkem vlády Mirka Topolánka, tedy od 1. ledna 2008, kdy byl přijat zákon o stabilizaci veřejných rozpočtů, byla zrušena. Připomínám, že v roce 2004, kdy byla karenční doba poprvé zavedena, se vyplácelo 69 % redukované náhrady mzdy. Dnes jsme na 60 %, zaměstnavatelé tak získali 9 % a ještě k tomu tři dny bez náhrady mzdy. Není tedy ani důvod k dalšímu snižování odvodů, jak je v některých návrzích navrhováno. Komunistická strana Čech a Moravy je přesvědčena o tom, že tento návrh zákona je krok správným směrem a pomůže především zaměstnancům s nižšími příjmy, a přiznejme si, že těch je bohužel u nás většina, sociálně slabým, především matkám, ale i otcům samoživitelům. Do budoucna dojde podle našeho názoru i k velmi významným úsporám veřejných finančních prostředků ze zdravotního pojištění, protože lidé nebudou moci přecházet nemoci a roznášet je po svých pracovištích a zabrání se tím také následné dražší léčbě závažných komplikací spojených s přecházením nemocí. Podle nedávného průzkumu tři čtvrtiny dotázaných Čechů chodí do práce, i když jsou nemocní, protože si nemohou dovolit výpadek příjmů. Dalších 10 % se z nemoci pořádně nevyléčí, protože se bojí o místo. 42 % si bere v případě nemoci dovolenou, a to víme, že není správné, protože dovolená je určená k jiným účelům než k léčbě nemocí. Ve 12 zemích Evropské unie není zavedena žádná karenční lhůta. V 11 zemích Evropské unie je obdobně jako u nás, ale v následných dnech je náhrada vyšší než u nás, tedy těch 60 %. V podstatě nikdo dnes není schopen jasně říci, jaké je procento těch, kteří institut nemocenské zneužívají, jak se o tom stále hovoří, ale je jasné, že v konečném důsledku nemocenskou vždy vypisuje lékař, který je odborníkem. Já umím pochopit celkem odmítavé stanovisko kolegů z TOP 09 a ODS. Umím tak trochu pochopit i odmítavé stanovisko kolegů z ANO a KDU-ČSL. Ale přiznám se, že se mi dost těžce chápe lavírování kolegů a kolegyň ze strany sociální demokracie v případě karenční lhůty, a docela mě mrzí i slabá podpora našeho návrhu ze strany odborové organizace. Přes to přese všechno si vás dovoluji, vážené kolegyně a milí kolegové, poprosit o podporu našeho návrhu zákona ve druhém čtení. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji zástupkyni navrhovatelů paní poslankyni Soně Markové. Konstatuji, že návrh jsme v prvém čtení přikázali k projednání výboru pro sociální politiku jako výboru garančnímu. Usnesení výboru vám bylo doručeno jako sněmovní tisk 393/2. A nyní žádám zpravodajku výboru pro sociální politiku paní poslankyni Pavlínu Nytrovou, aby nás informovala o jednání výboru a případné pozměňovací návrhy odůvodnila. Prosím, paní zpravodajko, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Vážení členové vlády... [[Ve vládní lavici sedí pouze ministr Němeček]] Vlastně vážený člene vlády, kolegyně, kolegové, dovolte mi, abych se zhostila funkce zpravodaje. Ve výboru pro sociální politiku byla tato problematika velmi podrobně diskutována. Nyní bych vás seznámila s usnesením výboru pro sociální politiku z 31. schůze konané dne 4. října k návrhu poslanců Soni Markové, Stanislava Grospiče, Stanislava Mackovíka, Miroslava Opálky a Josefa Šenfelda na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 393. Výbor pro sociální politiku doporučuje Poslanecké sněmovně, aby vyslovila souhlas s návrhem na vydání zákona, který jsem výše uváděla, ve znění přijatého komplexního pozměňovacího návrhu, který je vložen do systému a je součástí usnesení. Myslím si, že tento pozměňovací návrh nemusím blíže zdůvodňovat a vysvětlovat, protože jednou z předkladatelek byl tento návrh zevrubně a široce vysvětlen.
Děkuji paní zpravodajce a otevírám rozpravu, do které mám v obecné rozpravě přihlášeného pana poslance Ivana Pilného. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně a kolegové, jak už jsem tady nedávno uvedl, česká ekonomika výrazně postupuje dopředu a dosahuje čísel, která jsou výrazně dobrá i pro Evropskou unii, zastáváme jedno z předních míst. Už při projednávání zákona, který do soukromých firem stále chce zavést třetinu zaměstnanců do dozorčích rad, jsem říkal, že je potřeba do této tendence hodit vidle. Tenhle pokus není nic jiného než další vidle, které tam směřují. Dopad na podnikatele je vyjádřen také ve stanoviscích. Nevím, kteří rozumní zaměstnavatelé se přikloní k tomuto návrhu, protože výrazně negativní stanoviska jsou od Hospodářské komory, Asociace středních a malých firem, stejně tak jako od Svazu průmyslu a dopravy. Je jasné, že to, co se vlastně v průběhu zákona o karenční době stalo, že se výrazně snížilo zneužívání nemocenské a nevyvolalo to žádné epidemie. V důvodové zprávě, která je k tomuto zákonu, se říká, že vlastně podnikatelé budou mít velký benefit, protože se zamezí vzniku epidemií, a že to bude mít masivní vliv na případný úbytek produktivity, který by byl spojen s těmito epidemiemi. Žádné takové epidemie se v České republice nekonaly. Dál bych chtěl říct, protože tady máme 2 mil. živnostenských oprávnění a 600 tis. živnostníků, z nichž většina si vůbec nemocenskou neplatí, protože si to prostě nemohou dovolit, musí pracovat. Stejně tak jako to zaměstnanci [[zaměstnavatelé?]] vyžadují od svých pracovníků. Já se tady nebudu pokoušet přesvědčit předkladatele tohoto návrhu, aby ho stáhli nebo modifikovali. V návrhu například není vůbec vyčíslen dopad na státní rozpočet. Také tam není nic řečeno o tom, že se nám opět naplní čekárny lékařů. Už jsme je naplnili tím, že jsme zrušili regulační poplatky. Teď přidáme ještě ty, kteří budou chtít využívat nemocenskou. Ale rád bych apeloval na zbytek sněmovny, která má zdravý rozum, aby se připojila k návrhu, který hodlám podat v podrobné rozpravě, a to je návrh na zamítnutí tohoto zákona. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Ivanu Pilnému a nyní pan poslanec Jaroslav Zavadil v obecné rozpravě. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji vám, pane předsedající. Vážené kolegyně, vážení kolegové [[obrací se na vládní lavice]] - vláda tu není, takže nic. To už jsem řekl. Já také budu apelovat na zdravý rozum, a byť si vážím svého předřečníka kolegy Pilného, tak mám trošičku jiný názor na celou tu záležitost. Tady nebyla řečena jedna věc. Když jsme před rokem 2004 zřizovali tenhle institut, tak se snížilo... [[Odmlka se pro stálý šum v sále.]] Můžu hovořit dál? Tak se snížilo pojistné z 3,3 % na 2,3 %. Prosím, tohle snížení znamenalo, že do kapes zaměstnavatelů, podnikatelů a celé téhle sféry šlo zhruba 14 mld. korun. To jsou čísla naprosto nezpochybnitelná, ověřená a můžete si je ověřit. Přitom náklady, které byly spojené s tím, že se vyplácela zaměstnavatelská "odměna" za nemocenskou, tak v nákladových položkách, byť to není úplně přesně spočítané, a já už jsem požádal Ministerstvo práce, aby to ještě propočítalo, se mluvilo o čísle kolem 5 mld. korun. Kolem 5 mld. korun to stálo zaměstnavatele. Rozdíl mezi 14 a 5 miliardami, to si umí každý spočítat, je zhruba 9 mld., které tehdy přešly, a teď nechci říct do kapes, to by bylo laciné, ale prostě na tom ta zaměstnavatelská ekipa vydělala. Teď se nechci zabývat historií, co bylo, jak to bylo s Ústavním soudem, to všichni víme, nebudu to tady rozebírat, ale tohleto, tahleta čísla jsou pravdivá a je potřeba se nad nimi zamyslet. Nemocenská, jestli se zneužívá, nezneužívá. V určité době, v roce 2004, 2005, jsme zjistili, že to byly tři kategorie skupin, které zneužívaly nemocenskou! Začnu od těch zaměstnanců. Ano, to byla jedna skupina. Lékaři byli druhá skupina. A třetí skupina byli zaměstnavatelé. Je pravda, že v té době, hlavně v době 2008, 2009, když byla krize, tak, a teď nechci použít slovo nutili, ale doporučovali svým zaměstnancům "běžte na nemocenskou" atd., atd., protože je možné tohoto institutu využít. Takže byly tři skupiny. Nebyli to jenom zaměstnanci. Buďme k sobě féroví! Následně, když šla ekonomika nahoru, tak už tohle skutečně nenastalo v těch firmách, protože zaměstnavatelé potřebovali lidi a už jim nedoporučovali, aby šli na nemocenskou. A to, že se ty nemoci přecházejí - a teď se vůbec nechci bavit... [[Odmlka pro hluk v sále.]] Pane předsedající, já vás požádám...
Já vám rozumím, pane poslanče, ale myslím, že už se sněmovna zklidnila, můžete pokračovat.
Dobře. A teď se vůbec nechci bavit o tom, jestli přecházení chorob je z těch důvodů, že platy jsou takové, jaké jsou, a že řada lidí radši nemocenskou přejde a vezme si dovolenou atd. To bych velmi obtížně obhajoval. Ale prostě tenhle instrument, resp. tenhle fenomén tady je. Takže já se domnívám, že je potřeba mít opravdu zdravý rozum i ve vztahu na ta čísla, o kterých jsem mluvil. A to, že zaměstnavatelé, Hospodářská komora, že jsou proti tomu, aby se karenční doba zrušila, to snad tady nikoho nemůže překvapit. Tomu já se nedivím. Kdybych já byl na této straně zaměstnavatelské, tak budu dělat to samé. Ale měl bych si aspoň férově přiznat, co jsem na tomhle získal. A devět miliard je neoddiskutovatelných. To je všechno. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Zavadilovi. A nyní s faktickou poznámkou ještě pan poslanec Pilný. A potom řádnou. Ano. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Jenom bych připomněl základní ekonomická pravidla. Zaměstnanost a veškeré benefity, které vyplývají pro zaměstnance, jsou na základě fungující ekonomiky. Ta vytváří udržitelnou zaměstnanost, a ne obráceně. To, že ekonomika funguje, je samozřejmě zásluhou možná jistého úsilí vlády. Jistě je to i zásluhou všeobecného pohybu ekonomiky směrem vzhůru, ale je to především zásluha podnikatelů. Podnikatelé, kteří tady, jak bylo zmíněno, mají benefit řádově několik miliard, protože byla zavedena karenční doba, tak jenom bych chtěl říct, že tito podnikatelé vytvářejí to, co státní rozpočet rozděluje, a umožňují tedy především levé straně spektra, aby dávala velmi neuvážené volební sliby a ty peníze spotřebovávala takovým způsobem, že samozřejmě je to na hraně nebo za hranou populismu. Děkuji.
Děkuji. To byla faktická poznámka pana poslance Pilného. Nyní faktická poznámka pana poslance Opálky. Řádně přihlášený je pan poslanec Vilímec. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Chtěl bych reagovat na pana předsedu hospodářského výboru. Ano, to je pravda. To, co se vytvoří v prvním a druhém odvětví, to je základ, co se přerozděluje i ve třetím odvětví a s čím může počítat státní rozpočet. Ale zaměstnavatel bez zdravých zaměstnanců by toho moc nevyprodukoval. Rozumím tomu, když někdo hájí svůj zisk a nerad se toho zisku aspoň z části vzdává, ale není tak dávno, co platili zaměstnavatelé ne dva, ale tři týdny nemocenské. Já bych to dal na měsíc, protože do toho měsíce by se vyřešily aspoň ty krátkodobé. My jsme to vrátili zpátky na dva, ale při těch třech měsících nikdo nezkrachoval. A jestli ekonomika funguje na tomto principu, tak se potom ptám, jak je možné, že to funguje v Německu, kde platí zaměstnavatel rok 90 %, ne 60 %, a v případě uzavření kolektivních smluv 100 % náhrady ušlého výdělku. To je vše.
Děkuji panu poslanci Opálkovi. A nyní pan poslanec Vilímec, řádně přihlášený do obecné rozpravy. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, vážené kolegyně a kolegové, já jsem vystupoval již v prvním čtení k tomuto návrhu zákona. A také jsem dával návrh na zamítnutí. Teď mě předešel pan poslanec Pilný, takže mohu pouze se připojit pak k tomuto návrhu na zamítnutí v podrobné rozpravě. Tady se používají určitá data. Ono se vždycky většinou vzpomíná to, co se tomu řečníkovi hodí. A to, co se nehodí, tak se většinou neuvádí. Ta karenční doba byla vlastně definitivně zavedena, nebudu se vracet do historie s těmi ústavními soudy, byla definitivně zavedena od 1. ledna 2009. A v této souvislosti je třeba ještě zmínit, že od 1. ledna 2009 došlo zároveň také ke snížení sazeb nemocenského pojištění. Je pravda, že zaměstnavatelé platili o jedno procento méně. Ale také se zrušila povinnost pro zaměstnance, ti platili 1,1 procenta, takže od 1. ledna 2009 přímo zaměstnanci neplatí nemocenské. Od 1. ledna 2009 neplatí nemocenské pojištění. Takže je potřeba to vnímat, řekněme, v komplexní podobě. Myslím, že je běžnou zásadou v těch pojistných systémech, to se netýká jen nemocenského pojištění, aby si prostě drobné újmy nesl pojištěnec sám. A [[nesrozumitelné]]systémy pojišťuje pouze od škody nějakého většího nebo určitého rozsahu. Takto to bylo nastaveno. Když jsem návrh zákona pročítal, tak je v odůvodnění neuvěřitelně stručný. Tam vlastně celkem nic není. Myslím, že to neodpovídá významu té změny, pokud by byla provedena. To, co se stalo v sociálním výboru, tam byl načten komplexní pozměňovací návrh, který vlastně je úplně shodný s tím původním návrhem, pouze původní návrh neřešil otázky navazujících zákonů, takže komplexní návrh jaksi řeší teď i novely příslušných zákonů, jinak je to úplně totožné. Chtěl bych také upozornit na to, že v zásadě před rokem 2009 platilo, že za první tři dny nemoci příslušelo nemocenské ve výši 25 % vyměřovacího základu. V zásadě pokud by byl schválen tento návrh zákona v podobě, jak byl předložen, a žádné asi jiné pozměňovací návrhy se nechystají, tak by zaměstnavatelé i za ty první tři dny museli platit 60 % vyměřovacího základu po redukci. Takže to by bylo samozřejmě obrovské zatížení zaměstnavatelů. Paní navrhovatelka zde mluvila o tom, kolik nedoléčených pacientů si musí brát dovolenou. Nechci polemizovat s těmi údaji, s těmi statistikami. Mohl bych nabídnout také další statistiky. Protože jenom v těch prvních pěti letech počet ukončených případů dočasné pracovní neschopnosti v zásadě se snížil téměř o polovinu. To je také potřeba říci. Je také potřeba říci, že klesl i výrazně počet prostonaných kalendářních dnů. Teď tady nechci debatovat o tom, jestli se to zneužívalo, využívalo a podobně. V každém případě ten efekt, který byl spojen se zavedením karenční doby, je podle mého soudu nezpochybnitelný a jakákoli snaha o zrušení karenční lhůty je samozřejmě věc populární ve vztahu k zaměstnancům, ale výrazným způsobem by poškodila zaměstnance [[zaměstnavatele?]]. To myslím nikdo, nebo aspoň z těch pravicových politiků nikdo nechce, protože ti zaměstnavatelé vytvářejí samozřejmě ten produkt, který se pak rozděluje. Nebudu opakovat to, co tady zaznělo z úst i pana předsedy Pilného. Důvodová zpráva vlastně vůbec neuvádí, jaký by to mělo dopad do státního rozpočtu a podobně. To myslím, že je také vada tohoto návrhu zákona. A nepodařilo se to změnit ani v průběhu jednání na výborech. Tam v zásadě hlasovali sociální demokraté se zástupci Komunistické strany Čech a Moravy, proto neprošlo to zamítnutí a proto byl návrh v té komplexní úpravě doporučen z výboru. Ale mám takový pocit, že kdyby tam bylo trochu jiné složení, protože na pravé straně chyběli poslanci, tak že by tomu bylo přesně naopak. Za Občanskou demokratickou stranu, za pravicovou opozici, jsem jednoznačně proti tomu, aby se ta karenční lhůta rušila, a připojuji se k panu poslanci Pilnému v podrobné rozpravě k jeho návrhu na zamítnutí. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Vladislavu Vilímcovi. Nyní faktická poznámka pana poslance Miroslava Opálky. Zatím poslední v obecné rozpravě. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Děkuji, pane místopředsedo. Dvě poznámky k vystoupení pana kolegy Vilímce. Jestli je pravda, že komplexní pozměňovací návrh je stejný téměř jako ten předložený, tak když se podíváte na sněmovní tisk 393/0, tak návrh zákona je na stránku jedna. Když se podíváte potom na usnesení výboru, to je tisk 393/2, tak komplexní pozměňovací návrh má sedm stran. Takže jenom z toho obsahu už je jasné, že to nemůže být totožné. Co se týká vlivu na státní rozpočet, samozřejmě tady vyplácí zaměstnavatel, takže ten vliv je pouze u státních zaměstnanců. U státních zaměstnanců víme, jak to chodí. U ozbrojených složek mají plnění celý měsíc plné. U úředníků je tady kolizní volno až pět dnů. U poslanců, senátorů atd. - kdo z vás si vyplnil nemocenský lístek? Někteří tady chybí dlouhodobě, takže to je úplně jiná kasta, která nemusí mít nemocenské. A co se týká příjmů státního rozpočtu, tak v roce 2014 téměř 4 miliardy přebytek, v roce 2013 téměř 5 miliard přebytek, v roce 2012 přes 5,5 miliardy přebytek. Takže se vrátíme jenom k systému, který byl, a možná tedy nějaká koruna. Ale za to zdraví lidí to určitě stojí. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Opálkovi. Ptám se, jestli je ještě někdo do obecné rozpravy. Pokud tomu tak není, obecnou rozpravu končím. Ptám se, jestli je zájem o závěrečná slova po obecné rozpravě. Paní kolegyně Marková ano. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Ještě jednou děkuji za slovo. Já jenom velmi krátce. Děkuji za diskusi, která tady byla. Byla samozřejmě v rámcích, které jsou očekávány. Je jasné, že tento návrh zákona je ve prospěch zaměstnanců. Tady docházelo k tomu, že jsme si pletli zaměstnance a zaměstnavatele. Je to ve prospěch zaměstnanců. Je jasné, že to jde na úkor zaměstnavatelů, s tím, že ale ty kompenzace už v minulosti byly. Ten zisk vytvářejí skutečně ti zaměstnanci pro toho zaměstnavatele, to je snad jasné. A ten zisk, když to řeknu velmi zjednodušeně, že bez těch zdravých zaměstnanců a zaměstnankyň by ten zisk asi nebyl úplně takový. To je také jasné. A jenom panu kolegovi Pilnému prostřednictvím pana místopředsedy. Ta karenční lhůta a vůbec to zrušení karenční lhůty není žádný pouhý výmysl pouze Komunistické strany Čech a Moravy. Pokud vím, tak toto opatření bylo i v koaliční smlouvě a ve vládním programu, byť poněkud alibisticky podmíněno shodou v tripartitě, i když to bylo asi trošku záměrně, protože zaměstnavatelé jako celek rozhodně nebudou asi nikdy souhlasit s tím, aby bylo z jejich odebráno. Ale není to pouhý výmysl KSČM. Takže je jasné, že budeme muset rozhodnout ve třetím čtení hlasováním. A já vás všechny poprosím o to, abyste našemu návrhu, vy, kteří myslíte na zaměstnance a zaměstnankyně, abyste pro tento zvedli ruku a nepodpořili zamítnutí.
Děkuji. Paní zpravodajka má zájem. Prosím.
Velmi krátce. Jak tady bylo uvedeno, tak skutečně v programovém prohlášením vlády je, že vláda podporuje zrušení karenční doby, ale za podmínky, za podmínky dohody v tripartitě, dohody všech sociálních partnerů. Myslím si, že tato problematika není černobílá. Je třeba se na ni dívat z několika úhlů pohledu a svým hlasováním ve třetím čtení každý z nás dá najevo, jaké má priority a kde se staví víc na kterou stranu. Děkuji vám.
Děkuji. Paní zpravodajka mě jistě kontrolovala. Návrh na vrácení návrhu zákona garančnímu výboru k novému projednání nepadl, takže můžeme zahájit podrobnou rozpravu. První je přihlášený pan poslanec Ivan Pilný. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já samozřejmě přednáším návrh na zamítnutí tohoto zákona a je to i z důvodů, že tady bylo řečeno, že zisk vytvářejí zaměstnanci. Ptám se tedy, na co potřebujeme zaměstnavatele?
Děkuji panu poslanci Pilnému. Kdo dál do podrobné rozpravy? Pan poslanec Vilímec. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, pane místopředsedo. Vážené kolegyně a kolegové, jak jsem avizoval v obecné rozpravě, také se připojuji k panu poslanci Pilnému a dávám také návrh na zamítnutí tohoto návrhu zákona.
Děkuji. To je návrh, který se hlasuje na začátku třetího čtení. Pokud nikdo další do podrobné rozpravy, podrobnou rozpravu končím. Ptám se, jestli je zájem o závěrečná slova po podrobné rozpravě. Paní navrhovatelko? Paní zpravodajko? Není tomu tak. V tom případě končím druhé čtení tohoto návrhu zákona. Končím bod č. 40. Ještě přečtu omluvu došlou předsedovi Poslanecké sněmovny, a to paní poslankyně Květy Matušovské, která se od 18 hodin do konce jednacího dne z osobních důvodů omlouvá z dnešního jednání. Dalším bodem našeho jednání bude bod