Колеги, прошу заходити в зал, підготуватись до реєстрації для участі у вечірньому засіданні. Швидше розпочнемо, більше законів приймемо. Будь ласка, прошу запросити депутатів в зал. Шановні колеги, прошу приготуватись до реєстрації. І прошу зареєструватись для участі у вечірньому засіданні, будь ласка. [[16:05:20]] 357 – за, це просто перемога. А кажуть, депутати не ходять. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. До обіду надійшла заява від двох фракцій на перерву. Я вже говорив, що не встигли до обіду дати можливість виступити. Дві фракції готові замінити перерву виступом, 3 хвилини. І я запрошую до виступу Ірину Сисоєнко Будь ласка.
Шановні колеги, сьогодні зранку, мабуть, вперше в Україні, що під стіни уряду вийшли на акцію протесту медичні працівники з усієї України. Мабуть, вперше саме медики, ця категорія медичних працівників, яка ніколи не переходить на акцію, яка ніколи не робить нічого, щоб залишити свої робочі місця, залишити, покинути операційні кабінети і йти вимагати щось від держави. Але саме сьогодні люди вимушені прийти під стіни уряду і боротись, боротись за заробітну плату. Проблема відсутності коштів на оплату праці медичних працівників так і існує по всіх областях України. Тож сьогодні під стіни уряду вийшли медичні працівники екстреної медичної допомоги, медичні працівники районних, міських лікарень Київської області, міста Житомира і інших міст України. Про проблему відсутності коштів в медичній субвенції саме на оплату праці медичних працівників я наголошувала з цієї парламентської трибуни ще в лютому місяці. Тоді, коли уряд на початку прийняття і змінах до Державного бюджету України, коли була збільшена мінімальна заробітна плата до 3200, це саме стало бідою для медичних працівників. Чому так сталось? Тому що збільшивши мінімальну заробітну плату до 3200, не підвищили медичні тарифні розряди. Тож перший медичний тарифний розряд так і зберігся на рівні 1600 гривень. Це призвело до того, що майже однакову заробітну плату сьогодні одержує лікар невідкладних станів, санітарка, прибиральниця, медична сестра і сторож. І так звана зрівнялівка сьогодні доводить до того, що медичні працівники звільняються з державних комунальних лікарень і йдуть працювати або не за фахом, або вимушені іти працювати в приватні медичні заклади. Деякі медичні працівники взагалі їдуть за кордон. Я знаю багатьох медичних сестер, які звільнилися з реанімаційних відділень, дитячих відділень і йдуть мити підлогу в комерційні банківські структури лише тому, що там заробітна плата майже в два рази більше. І я вважаю, що це є просто ганьбою для нашої держави. Говорячи про те, що уряд цієї держави дбає про громадян держави, в той же час створюються всі умови, що, коли пацієнт буде приходити до медичного закладу, звертатись до лікарні, там просто не буде належної кількості кваліфікованих лікарів, там просто не буде медичних сестер, які зможуть допомагати. То ж що ми робимо? Тому саме сьогодні я хочу звернутися в черговий раз до Прем’єр-міністра України, передати.
Будь ласка, 30 секунд.
передати звернення 5 тисяч підписів медичних працівників з усієї України, передати Резолюцію сьогоднішньої медичної акції і наголосити на необхідності внесення змін в державний бюджет України збільшити фонд оплати праці, медичну субвенцію на 3 мільярди гривень, а також збільшити медичні тарифні розряди. Ми маємо розуміти, що пацієнта лікує не чиновник, не депутат, тільки медик.
Іра, будь ласка, завершіть, 30 секунд. Будь ласка.
Тільки медик може надати медичну допомогу людям, які звертаються в лікарні. То ж нашою задачею є створити належні умови для праці саме медичним працівникам. І в форматі медичної реформи саме медики мають стати партнерами і союзниками всіх тих змін, які формує уряд з приводу змін в охороні здоров’я.
Дякую дуже вам. Колеги, отже переходимо до роботи. Хочу вас проінформувати: зараз буде Закон 4541 в другому читанні. Він є недовгий, він короткий, а потім блок питань екологічної політики. І я дуже прошу запрошувати депутатів у зал, закон зараз буде недовгий, всього кілька поправок, і я закликаю до ефективної і результативної роботи. Отже, ми переходимо до розгляду проекту Закону (4541) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо зменшення бар’єрів для залучення іноземних інвестицій (№ 4541). Це друге читання, воно йде по законом передбаченій процедурі. І я запрошую до доповіді заступника голови Комітету з питань промислової політики та підприємництва Кіраля Сергія Івановича. Будь ласка.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Верховна Рада України восьмого скликання 4 жовтня 16-го року прийняла за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо зменшення бар’єрів для залучення іноземних інвестицій та внесення змін в правила працевлаштування та тимчасового проживання іноземців, поданий народними депутата України Кіралем, Семенухою, Добродомовим, Войціцькою, Сисоєнко, Маркевичем, Сотник, Пинзеником Віктором Михайловичем та пані Юринець. Метою законопроекту є приведення процедур видачі дозволів на застосування праці іноземців та посвідок на тимчасове проживання в Україні до українського законодавства, а також до міжнародних вимог і до здорового глузду. Простими словами цей закон про український бізнес, про українські підприємства і сотні тисяч українців, які працюють чи можуть працювати на підприємствах в Україні, особливо, сфера нових індустрій, ІТ, досліджень тощо. Цей закон про захист цих робочих місць. Цей закон про імпорт не робочої сили, а нових сучасних технологій та нової культури виробництва. Ми фактично обмежуємо трудову міграцію цим законом спеціалістами найвищого ґатунку. Цей закон про гідність, про наше справедливе ставлення до людей, які інвестують свої кошти в Україну та українців, допомагають волонтерством, а також яскравим прикладом був Майдан, згадаємо нашу міністриню пані Супрун, дають роботу і приносять з собою нові знання і технології. Досить терпіти цей пострадянський підхід поліцейської держави, яка хотіла все контролювати і все обмежувати. В часи гібридної війни з Росією ми маємо, окрім всього, розірвати дипломатичні відносини, запроваджувати візовий режим, обмежувати доступ громадян та підприємств країни-агресора на український ринок. Але ми маємо також пам’ятати про союзників, про громадян Європейського Союзу, Сполучені Штати та решта вільного світу, які підтримують нас і самі потерпають сьогодні від різного типу загроз. І, я сподіваюся, ви також приєднаєтесь до мене і ми всі разом з Головою Верховної Ради висловимо співчуття громадянам Великобританії, народу Великобританії в особі посольства Великобританії в Україні за цей страшний теракт, який відбувся вчора в місті Манчестер, де загинуло 22 осіб від рук терориста. Отож, цей Закон про зняття регуляторних бар’єрів, менше контактів з чиновниками, а також більше грошей до бюджету через збільшення адмінпослуг за видачу документів, менше корупції, бо всі процедури, в тому числі оформлення, внесення змін, відкликання, скасування тощо.
Будь ласка, 30 секунд.
виписані, власне, в самому тілі закону. І там же ж є вичерпний перелік документів, який встановлюється законом, який мають право вимагати чиновники від заявників. І це дуже важливо в умовах слабких інституцій, які є наскрізь корумповані і забюрократизовані. Тому, шановні колеги, я прошу весь зал підтримати авторів, експертів, міжнародні організації, які сьогодні працюють в Україні.
Дякую вам. Я прошу авторів поправок приготуватись до обговорення, я буду називати відхилені поправки. 6-а, народний депутат Семенуха. Наполягає. Будь ласка.
Шановний пане Голово, я виступлю одразу, з вашого дозволу, по двом правкам, і якщо є ваша згода, я займу дві хвилини і висловлю головні тези. Дякую.
Добре. Будь ласка, 2 хвилини, включіть мікрофон.
Шановні колеги! Я хочу, своїм виступом наголосити на важливості даної законодавчої ініціативи, яка сприяє зменшенню проблем для залучених іноземних інвестицій і в цілому, поступово, хай покроково, але тим не менш покращує інвестиційний клімат нашої держави. Зокрема, хотів привернути увагу на наступних аспектах. Перше. Істотно лібералізується процедура отримання дозволу на працевлаштування та посвідки на тимчасове проживання для іноземного інвестора, якщо такий є власником або бенефіціарам компанії, зареєстрованої в Україні, за умови, якщо його частка в статутному капіталі української компанії становить не менше 100 тисяч євро. Більше того, продовження строку дії посвідки для такого іноземця здійснюватиметься за умови підтвердження сплати його компанією податку на прибуток у не менш як 50 мінімальних заробітних плат за рік. Нам вважається, що ця норма зніме моменти для зловживання такими посвідками. Друге. Вводиться поняття особливих категорій іноземних працівників, для яких строк дії дозволу на працевлаштування збільшується з одного до трьох років. Наразі дозвіл на працевлаштування видається на один рік. Трирічна дія дозволу поширюється лише на високооплачуваних працівників із зарплатою понад 50 мінімальних заробітних плат, що становить близько 160 тисяч гривень, випускників топ-університетів, творчих працівників та IT- професіоналів найвищого ґатунку. Третє. Вдвічі скорочується перелік документів, які сьогодні необхідні для подання, для отримання такої посвідки. І наступне. Скасовується обов’язок роботодавців подавати для отримання дозволу на працевлаштування довідки з відкритих джерел інформаційних систем. Наприклад, з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб, підприємців. Адже відповідні дані інспектор і так може отримати самостійно. Тому, шановні колеги, закликаємо вас підтримати важливий законопроект, який крок за кроком буде покращувати інвестиційний клімат в Україні і буде сприяти збільшенню по залученню іноземних інвестицій в нашу державу. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні? Ні. Добре. 9 поправка, Левченко. Наполягає, будь ласка.
Левченко, "Свобода", 223-й округ, місто Київ. Законопроектом пропонується полегшити процедуру отримання дозволу на працевлаштування для всіх категорій іноземців. Насправді такий підхід абсолютно не логічний, не обґрунтований в сьогоднішніх реаліях в Україні, коли у нас фактично не де-юре, а де-факто величезне безробіття і коли не логічно створювати додаткову конкуренцію для українців на ринку праці сьогодні в нашій державі. Логічно було б, щоб це стосувалося виключно справді тих людей, які можуть додати українському суспільству та українській економіці, а саме іноземних високооплачуваних професіоналів, саме в тих індустріях або в тих посадах, де, на жаль, поки що в Україні є мало схожих фахівців. Це було б логічно, але не абсолютно повністю для будь-якої роботи, для будь-якої посади. Тому якраз моя поправка і стосується того, щоб саме в цьому контексті було полегшення, а не для всього ринку праці. Дякую.
Ви будете коментувати? Будь ласка.
Дякую, шановний колего, за поправку. Я хотів би наголосити ще раз, що цей законопроект дійсно стосується виключного переліку чотирьох категорій високооплачуваних IT-випускників вузів, топ-10 найкращих вузів світу, а також представників креативних професій, які власне йдуть по спрощеній процедурі. Яка ситуація є на сьогодні? Це сьогодні ми не робимо різниці. Тобто сьогодні роботодавець навіть іноземному працівнику, який отримує мінімальну заробітну плату, має право на отримання дозволу. Ми ж встановлюємо диференціацію, ми встановлюємо запобіжники: мінімальних п’ять зарплат для працівників благодійних організацій і мінімальних десять зарплат для всіх інших найманих працівників. Тому ці запобіжники тут є. Ми говоримо сьогодні про Україну, в якій працює, працевлаштовано всього-на-всього 9 тисяч, задумайтесь, 9 тисяч іноземних працівників, порівняно з 22,5 мільйонами людей працездатного віку в Україні. Тобто це ті люди натомість, які створять додану вартість і нові робочі місця, які нам потрібно зберегти.
Ви наполягаєте на голосуванні, пан Юрій? Так. Я ставлю на голосування поправку номер 9 народного депутата Левченка, комітет її відхилив. Хто підтримує дану поправку, прошу голосувати. [[16:19:45]] За-47 Рішення не прийнято. Наступна: 12-а, Левченко. Чи наполягає? Наполягає. 12-а, будь ласка.
Левченко, "Свобода", 223-й округ, місто Київ. Я хотів би все ж таки відреагувати на те, що було сказано. Це відверта, я не знаю, як це сказати правильно, маніпуляція чи недомовка, як правильно характеризувати слова. Моя попередня поправка, я цитую, цитую норму законопроекту, яку я намагався забрати з нього. Для кого, власне кажучи, пропонувалося надавати відповідні полегшення. "Відряджені іноземні працівники - іноземці та особи без громадянства, направлені закордонним роботодавцем в Україну для виконання певного обсягу робіт (послуг) на підставі договорів (контрактів), укладених між українським та іноземним суб’єктами господарювання". Немає тут слів "по творчій професії", немає тут слів "про ІТ-професіоналів". Так, ці слова є далі в законопроектів, але це не тільки. В чому і маніпуляція, що це законодавство стосується не тільки ІТ-професіоналів і не тільки творчих професій, а стосується значно ширшого кола осіб. І навіть, коли ми говоримо про ІТ-професіоналів і про творчі професії недостатньо це звужено для того, щоб це стосувалося саме виключно тих осіб, яких в Україні немає, аналогів яких немає в України. Тому, перепрошую, я вважаю, що в такому вигляді не можна голосувати за цей законопроект. Прошу підтримати мою поправку. Дякую.
Будь ласка.
Дякую, ще раз, шановний колего, за ваш коментар. Хотів би ще раз наголосити, що, дійсно, в Україні існує на сьогодні нормативна база, яка регулює видачу дозволу на працю, а також посвідок на тимчасове проживання. Вона є сьогодні. Все, що робить цей законопроект, значну частину цієї бази ми переносимо на рівень закону. Ми не можемо повиключати так, як пропонує шановний колега, ці норми, тому що ми тоді розбалансуємо існуючу навіть систему. А про ту диференціацію для всіх працівників, інших найманих працівників, про яку я говорив, ми дійсно запроваджуємо додаткові – додаткові – певні запобіжники, встановлюючи, підвищуючи рівень мінімальної зарплати, на яку роботодавець для тих працівників, на які роботодавець буде мати право оформлювати дозволи. А це чотири категорії, про які я говорив, це ті, які будуть мати просто кращі умови. Це ті категорії працівників іноземних, в яких зацікавлена має бути сьогодні Україна, тому що вони приносять нові робочі місця, нові технології, нові знання. Це розвиток нашої економіки.
Наполягають на голосуванні? Я ставлю на голосування поправку 12 народного депутата Левченка. Комітет її відхилив. Хто підтримує дану поправку, прошу голосувати, будь ласка. [[16:22:34]] За-39 Рішення не прийнято. Наступна, 13-а, Левченко. Наполягає. Будь ласка.
Я хотів би зараз, будь ласка, 14-у поправка. Насправді, 13-а і 14-а аналогічного змісту. Я ще раз звертаю увагу на. чи доповідач не зовсім законопроект вивчив чи що, я не знаю навіть, як на це реагувати. Тому що законопроект стосується спрощення. крім інвестиційної частини, коли ми говоримо про ринок праці, законопроект стосується полегшення процедури отримання дозволів. Полегшення! Полегшення по відношенню до діючої системи. І от коли говорять, що це стосується тільки чотирьох напрямків, я ще раз цитую підпункт 6 пункт 4 розділу І, наприклад, законопроекту, де пропонується, власне кажучи, ще одна категорія, щодо якої буде спрощена система. Іноземні наймані працівники, іноземець або особа без громадянства, який працює за трудовим договором українського роботодавця. Це – загальна, загальна норма, це не конкретна, про яку ви зараз говорите. Тому я прошу все ж таки такі речі виключати і прошу підтримати свою поправку. Дякую.
Будь ласка, пане Сергій.
Я пропоную таких поправок, я б хотів звернути увагу залу, у шановного колеги є багато. Вони фактично. Мета цих поправок фактично виключити ті норми, які роблять основу цього закону. Цей закон, який має дійсно створити гідні справедливі умови для тих людей, які сьогодні працюють в Україні. Тому я пропоную головуючому ставити ці, за вимогою автора, поправки на підтвердження і рухатися далі більш динамічно. Дякую.
Дякую. Отже, ви наполягаєте на голосуванні, так, пане Юрій? Я ставлю на голосування поправку 14 народного депутата Левченка. Комітет її відхилив. Хто її підтримує – прошу проголосувати, будь ласка. [[16:24:45]] За-39 Рішення не прийнято. 17-а, Левченко. Наполягає. так?
Пане головуючий, я пропоную, щоби. прошу дати мені дві хвилини, я назву всі поправки, тому що вони, справді, одного змісту, одного питання. Я бачу, що немає підтримки в залі. Я назву всі ці поправки, будь ласка, дайте хвилину на пояснення і поставимо всіх разом голосування, якщо з вашого дозволу.
Плюс додайте одну хвилину, щоб разом було 2 хвилини.
Так.
І прошу назвати всі поправки.
Значить, мова іде про поправку 17, 20-у, 23-ю, 27-у, 34-у, 37-у, 41-шу, 45-у, 54-у, 57-у, 60-а, 64-а, 68-а, 69-а, 71-а, 74-а і 76-а. Значить, всі ці мої поправки стосуються того питання, що я категорично не погоджуюся з пропозицію авторів цього законопроекту – лібералізувати систему дозволів для іноземних працівників повністю по всьому ринку праці. Тому що я ще раз наголошую про те, що тут доповідають, де-факто в законопроекті прописана лібералізація для всього ринку праці. Так, справді, мають бути полегшення отримання дозволів для найбільш високооплачуваних працівників, аналогів яких немає в Україні або дуже мало. Так, це логічно. І саме за таким принципом працюють найбільш розвинуті країни Західної Європи, Сполучені Штати Америки, Канада також, крім Західної Європи. Це логічний принцип. Таким чином ми заохочуємо найкращих фахівців зі всього світу до нас поїхати, по цьому не ускладнюючи життя нашим громадянам, які живуть в умовах величезного безробіття, тому що у нас безробіття фактично є величезне сьогодні. Попри такі переможні реляції уряду і статистичних установ фактично безробіття величезне. Так от, не можна в таких умовах створювати навіть гіпотетичні умови для напливу низькооплачуваної, низькокваліфікованої іноземної сили робочої, яка буде витісняти українців з ринків праці. Тому прошу, будь ласка, підтримати ці мої поправки. У разі не підтримки цих поправок прошу, будь ласка, свідомих народних депутатів не голосувати за цей законопроект в такому вигляді. Дякую.
Дякую. Отже, колеги, зараз я поставлю на голосування всі поправки, перераховані Юрієм Левченком, а потім вже перейдем до голосування за сам закон. Тобто через 4-5 хвилин буде прийняття рішення. я прошу розрахувати свій час, і бути в залі на робочому місці. Зараз я переходжу до поправок. 17-а поправка Левченка. Хто підтримує дану поправку, комітет її відхилив, прошу проголосувати. Голосуємо. [[16:27:56]] За-56 Рішення не прийнято. 20-а. Народний депутат Левченко. Комітет її відхилив. Хто її підтримує, прошу проголосувати. [[16:28:17]] За-56 Рішення не прийнято. 23-я. Іллєнко, Головко, Осуховський і Левченко. Комітет її відхилив. Хто підтримує, прошу проголосувати. [[16:28:40]] За-51 Рішення не прийнято. 27-а, Левченко. Комітет відхилив. Хто підтримує, я прошу голосувати. [[16:29:00]] За-49 Рішення не прийнято. 34-а, Левченко. Комітет відхилив. Хто її підтримує, я прошу проголосувати. [[16:29:27]] За-52 Рішення не прийнято. 37-а народного депутата Левченка. Комітет відхилив. Хто її підтримує, прошу проголосувати, будь ласка. [[16:29:53]] За-54 Рішення не прийнято. Але динаміка позитивна, було 51. 41-а, народний депутат Левченко. Комітет відхилив. Хто її підтримує, я прошу голосувати. [[16:30:17]] За-51 Рішення не прийнято. 45-а, Левченко. Комітет відхилив. Хто підтримує, я прошу проголосувати. [[16:30:37]] За-43 Рішення не прийнято. 54-а, Левченко. Комітет відхилив. Хто підтримує, я прошу проголосувати. [[16:30:57]] За-41 Рішення не прийнято. 57-а, Левченко. Комітет відхилив. Хто підтримує, я прошу проголосувати. [[16:31:18]] За-38 Рішення не прийнято. 60-а, Левченко. Комітет відхилив. Хто підтримує, прошу проголосувати. [[16:31:38]] За-40 Рішення не прийнято. 64-а. Комітет відхилив. Хто підтримує, прошу проголосувати. [[16:31:58]] За-42 Рішення не прийнято. 68-а, Левченко. Комітет відхилив. Хто підтримує, я прошу проголосувати. [[16:32:17]] За-34 Рішення не прийнято. 69-а. Комітет відхилив. Хто підтримує, я прошу проголосувати. Я прошу запрошувати в зал секретаріат Верховної Ради і фракції, запрошувати в зал. [[16:32:40]] За-38 Рішення не прийнято. 71-а. Комітет відхилив. Прошу проголосувати, хто підтримує. Прошу включити голосування по 71-й. [[16:33:05]] За-37 Рішення не прийнято. 74-а. Комітет відхилив. Прошу проголосувати, хто підтримує. [[16:33:26]] За-39 Рішення не прийнято. І заключна поправка Левченка, 76-а. Комітет її відхилив. Хто підтримує, прошу проголосувати. Голосуємо. [[16:33:49]] За-42 Рішення не прийнято. І заключні дві поправки Віктора Пинзеника, після того – голосування. Прошу всіх заходити в зал. Включіть мікрофон Віктору Пинзенику, будь ласка.
Шановні колеги, хочу висловити свою позицію по двох правках, вони враховані, 82 і 83, а в зв’язку з цим прошу дати мені 2 хвилини.
Будь ласка, 2 хвилини.
Я прошу привернути увагу колег до двох моментів. Момент перший. Якщо ви заснували власну більш-менш серйозну компанію і інвестували в Україні, очевидно, що управляти компанією ви довірити людині, який довіряєте. Коли мова іде про іноземного інвестора, важко очікувати, що таку довіру може отримати громадянин України. Мені важко сподіватись, що іноземний банк, який відкрив свою філію в Україні, призначить українського банкіра керувати цим банком, незважаючи на те, що у нас відповідні категорії людей є. Момент другий. Закон не встановлює право іноземців працювати в Україні, таке право є і сьогодні, проблема ж не в цьому. Але якщо іноземець вніс інвестицію, він кожного року, і працює тут, він кожного року повинен отримати дозвіл на роботу в Україні. Закон передбачає, що ми цей дозвіл будемо давати на 3 роки. Для того, щоб не допустити роботу в Україні малокваліфікованих працівників, закон встановлює мінімальні вимоги по заробітній платі, тобто це не допускає приплив сюди некваліфікованої робочої сили. Я не скажу, що цей закон робить прорив в інвестиційному кліматі, але в тому полі, на якому багато існує мін, це маленький крок до створення сприятливого інвестиційного клімату. І я прошу колег підтримати цей закон.
Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. Займаємо робочі місця. Одна хвилина, заключне слово Кіраль Сергій Іванович. І прошу всіх заходити в зал і займати робочі місця. Будь ласка, Сергій Іванович.
Я хотів би подякувати в першу чергу і співавторам і, дійсно, широкому експертному середовищу, яке долучилося до підготовки цього законопроекту. Жодному з вас, жодному з колег депутатів, хто сьогодні підтримає і проголосує цей законопроект, не буде соромно. Вам подякують у ваших округах, у ваших регіонах представники тих компаній і підприємств, асоціацій, які сьогодні вже понад 10 років чекають на такого типу законопроект. Не йдеться про лібералізацію, ми не скасовуємо дозволи, ми не скасовуємо тимчасові посвідки, ми приводимо у відповідність до загальноприйнятих правил здорового глузду, гідності і справедливості, нормального ставлення до тих представників іноземного бізнесу, які є тут, незалежно в тих важких умовах війни, корупції і інших проблем, з якими стикаємося, працюють тут, створюють робочі місця, а не виводять їх якраз, навпаки, за межі України. Тому закликаю всіх підтримати цей законопроект в другому читанні і в цілому з техніко-юридичним доопрацюванням. Дякую.
Дякую вам. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо зменшення бар’єрів для залучення іноземних інвестицій (щодо скасування реєстрації іноземних інвестицій та внесення змін в правила працевлаштування та тимчасового проживання іноземців) (номер 4541) в другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками. Прошу голосувати, прошу підтримати. Закон є об’єднуючий, важливо лишень, щоб ми дисципліновано, уважно проголосували. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Голосуємо. Підтримуємо. [[16:37:55]] За-239 Закон прийнятий. І, нарешті, ми переходимо до блоку тематичного дня питань екологічної політики. В залі присутній міністр з питань екології Остап Семерак, щоб взяти участь в нашій дискусії. І я оголошую до розгляду перший законопроект, який був поданий, це є Закон України "Про оцінку впливу на довкілля" з пропозиціями Президента (2009а). І запрошую до доповіді секретаря Комітету з питань екологічної політики Єднака Остапа Володимировича. Будь ласка, пане Остап.
Доброго дня, шановні колеги, шановні народні депутати! Продовжуючи таку позитивну ауру в нашому залі, попередній виступаючий говорив, що 10 років чекав бізнес на дерегуляцію і іноземний бізнес в тому числі. Аналогічно по законопроекту про оцінку впливу на довкілля більше 10 років екологічна громадськість бореться за прийняття нової проєвропейської системи оцінки ризиків на життя та здоров’я людей та на довкілля. Власне, Закон про оцінку впливу на довкілля уже 2 роки лише в цьому скликанні парламенту, нами розглядається. Хочу нагадати, що наш парламент, дане скликання, уже прийняли в цілому даний закон, але Президент України мав зауваження до нього і, власне, в доопрацюванні закону з зауваженнями Президента взяли участь як народні депутати, члени нашого комітету, так і члени інших комітетів, народні депутати. Взяли участь профільне міністерство, Адміністрація Президента, Міністерство аграрної політики, юстиції, фінансів, інфраструктури, регіонального розвитку та будівництва, Міністерство оборони, Державна служба України з надзвичайних ситуацій, регуляторна служба, Національна атомна енергогенеруюча компанія і так далі. І за підтримкою, власне, законопроекту, зокрема, виступили і "Укргазвидобування", і представники громадськості, і бізнес-асоціацій. Подано 44 пропозиції народних депутатів, зокрема, на виконання пропозицій Президента України і 41 пропозицію, поправку, наш комітет врахував і 3 пропозиції, поправки народних депутатів, були відхилені. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради завізувало законопроект зауваженнями. На думку комітету та Міністерства екології і природних ресурсів України, доопрацьований закон повністю враховує пропозиції Президента і, власне, така ж позиція є і Адміністрації Президента, і може бути прийнятий в цілому як закон. Комітет Верховної Ради України пропонує доопрацьований законопроект про оцінку впливу на довкілля відповідно до постанови Верховної Ради України від 7 лютого 2017 року прийняти в цілому як закон з техніко-юридичними доопрацюваннями. Шановні колеги, 7 лютого дане скликання Верховної Ради, ми тут в залі засідань відправили даний законопроект на доопрацювання. Були витримані всі процедури, народні депутати мали можливість подати свої поправки, громадськість активно слідкувала за цим проектом. Посол України в Європейському Союзі Хьюг Мінгареллі надіслав і на спікера Верховної Ради, і на комітети, і нам, народним депутатам, рекомендації та пропозиції прийняти даний закон, зокрема, те, що він відповідає євродирективам і, власне, він спрямований на виконання європейських директив, згідно наших зобов’язань по договору про європейську асоціацію. Тому прошу вашої підтримки, прошу прийняти як закон в цілому. Дякую.
Дякую. Отже, колеги, відхилено всього три поправки, тому обговорення буде коротке, не виходьте, колеги. Я прошу зайти в зал, приготуватися до голосування, всього три поправки, зараз я їх назву. Відхилена була 24 поправка народного депутата Бакуменка. Чи наполягає він на виступі? Ні. Наступна була відхилена 33 поправка народного депутата Єднака. Чи наполягає? Ні. І остання, яка була відхилена, 44 поправка Бакуменка. Не наполягає на виступі. Таким чином, шановні колеги, ми завершили обговорення і я прошу заходити в зал, приготуватися до прийняття рішення. Поки народні депутати заходять в зал, одну хвилину надаю слово для виступу Остапу Семераку і прошу всіх запрошувати в зал. Будь ласка, пане Остап.
Шановні народні депутати, шановний Голово Верховної Ради! Насправді підготовка цього законопроекту до голосування є хорошим прикладом співпраці, як всіх фракцій українського парламенту, комітету та уряду і міністерств. Насправді прийняття цього законопроекту дасть можливість нам втілити прогресивну, оновлену, збалансовану європейську модель оцінки впливу на довкілля та виконати європейські директиви, які ми взяли на себе відповідальність виконати. Хотів би також наголосити, що в разі не голосування цього законопроекту, Європейське енергетичне співтовариство вже почало в грудні минулого року не виконання наших зобов’язань і ми можемо отримати санкції вже у червні цього року. Тому просив би консолідуватися, всі поправки враховані, всі зауваження, які були оприлюднені всіма зацікавленими сторонами, обговорені, і законопроект готовий до голосування в цілому. Тому, Андрій Володимирович, прошу Верховну Раду підтримати цей спільний продукт.
Більше оптимізму, я думаю, ми приймемо зараз. Виключаємо, що не буде голосів. Будь ласка, колеги, я прошу зайняти робочі місця. Переходимо до голосування. Прошу приготуватись до прийняття рішення. І я ставлю на голосування Закон України "Про оцінку впливу на довкілля" (номер 2009а-депутатський) в цілому, колеги. Важливий закон для європейської інтеграції, довго він готувався і повністю узгоджений, і я прошу підтримати його в цілому 2009а в цілому з техніко-юридичними правками. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[16:44:51]] За-232 Закон прийнятий, рішення прийнято. Колеги, переходимо до наступного блоку питань екологічної політики, це будуть три закони в першому читанні. І розпочинаємо з першого з них – це проект Закону про стратегічну екологічну оцінку (номер 6106). І я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка. [[16:45:31]] За-153 Рішення прийнято. Запрошую до доповіді голову підкомітету Комітету з питань екологічної політики Рибака Івана Петровича, будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи розглянув даний законопроект на своєму засіданні та пропонує його до прийняття в нашому засіданні за основу в першому читанні. Законопроект розроблено з метою адаптації законодавства України до законодавства Європейського Союзу в частині встановлення у сфері застосування та порядку здійснення стратегічно-екологічної оцінки відповідно до підходу, закріпленого у директиві Європейського парламенту та Ради Європейського Союзу. Дія цього закону поширюється на документи державного планування, які будуть мати вплив на довкілля та здоров’я населення. Не поширюється на документи. Дія даного законопроекту. закону не буде поширюватися на документи державного планування, які стосуються національної безпеки та надзвичайних ситуацій, бюджети, бюджетні програми та фінансові плани, а також програми економічного та соціального розвитку Автономної Республіки Крим, областей, районів та міст на короткостроковий період. Шановні колеги, вашій увазі пропонується достатньо серйозний законопроект. Він вже розглядався у стінах цього парламенту під час засідань парламенту восьмого скликання. Він був схвально підтриманий більшістю народних депутатів, але він був заветований Президентом України. Під час подолання вето нами з вами ми не зібрали 300 необхідних голосів, і, відповідно, законопроект був не прийнятий. Після чого цей законопроект вже у погодженому текстуванні був поданий, знову зареєстрований у стінах парламенту. Пропонуємо підтримати цей законопроект за основу, а при обговоренні ті пропозиції, які ми готові будемо внести у разі позитивного прийняття його у першому читанні за основу, затвердити його в цілому, прийняти його в цілому. Дякую.
В мене записано від комітету "за основу". Так не "в цілому", "за основу" – так же ж? Ну, пропозицію треба. Добре! Отже, прошу провести запис: два – за, два – проти. Будь ласка. Іван Крулько, будь ласка. Передає Рябчину.
Рябчин Олексій, фракція "Батьківщина", Донеччина. Я вітаю всіх з прийняттям минулого законопроекту, це, дійсно, європейська реформа в екології. Я сподіваюсь, що цей законопроект також набере голосів. Однак ми витрачаємо час парламенту на те, що могло було вже працювати на захист наших людей ще минулого року. Тому що ці два законопроекти були заветовані Адміністрацією Президента під впливом дуже впливових агарних. дуже впливового аграрного лобі, за що минулого року навіть екологи присудили їм таку премію "Свинство року" за те, що підклали таку свиню українському народові. Чому українському народові? І що вирішують ці законопроекти? Ці законопроекти допомагають вирішити питання, які пов’язані із забрудненням довкілля. І ви подивіться, які потужні ці агарні лобісти, які не тільки можуть заветувати прямо в кабінеті Президента ці законопроекти, а, наприклад, ми як ціла фракція боремося проти. проти продажу землі і нам заблокували суди стосовно референдуму з цього. Так ось подивіться, будь ласка, що пишуть жителі села Білики полтавської області, село Сівка-Войнилівська Івано-Франківської області, село Велика Стратівка Вінницької області, наші батьківщинівці зі Шполи з Черкащини пишуть: "Власники тваринних ферм ігнорують думку місцевого населення, не дотримуються технології вирощування тварин та економлять на всіх можливих заходах мінімізації викидів в навколишнє середовище та попередження негативного впливу на довкілля. Гній та гноївка забруднюють джерела питної води, поля і городи, їдкі випари спричиняють у місцевих мешканців проблеми дихальних шляхів, алергічні реакції та низку супровідних захворювань. Ні контролюючі органи державної влади, ні органи місцевого самоврядування не хочу впливати на цих бізнесменів, тому люди залишаються сам на сам зі своїми проблемами". Ось саме ці такі європейські закони, які захищають саме доброчестивих інвесторів і спрямовані на те, щоб збалансувати інтереси громади з інтересами великих бізнесів, які не бажають вкладатися в екологію, які не бажають робити правильний бізнес, які засмічують повітря, які роблять скотомогильники і з цього страждають люди і довкілля. Тому прошу проголосувати і підтримати цей законопроект в першому читанні і потім у другому. "Батьківщина" буде голосувати.
Будь ласка, Антон Геращенко від "Народного фронту".
Антон Геращенко, ваш виступ в ці секунди відбувається. Не натискав. Добре, наступний – Кишкар Павло.
Дякую, колеги. Всі в цьому залі розуміють, наскільки є важливим забезпечення економічного розвитку без завдання шкоди навколишньому середовищу. Прийняття цього законопроекту сприятиме підвищенню якості життя людей, а також це має значні переваги для покращання системи охорони здоров’я та створення зеленої економіки. Прийняття цього закону сприятиме залученню громади та усіх зацікавлених осіб до стратегічної екологічної оцінки. З початку розробки програм населення має розуміти наслідки, які матимуть ті чи інші економічні проекти на екологію даного регіону. Вважаю, що цей закон сприятиме поліпшенню життя населення, якщо такі норми цього закону, звичайно, будуть реалізовані. І якщо ми в подальшому хочемо запроваджувати певні системи розвитку відновлення Донбасу і деокупованого Криму, звичайно, такий закон буде сприяти цьому розвитку. Дякую.
Дякую. Колеги, зараз буде заключний виступ. Тому я прошу усіх заходити в зал приготуватися до прийняття рішення. зараз Данченко Олександр Іванович.
Прошу передати слово Маркевичу.
Впровадження стратегічної екологічної оцінки дозволятиме оцінити документ державного планування з точки зору його впливу на довкілля, в тому числі здоров’я населення та забезпечення сталості екосистеми відповідно до вимог Директиви ЄС, впровадження якої передбачено Угодою про асоціацію. Тому, шановні колеги, прийняття цього законопроекту є важливим для України як країни, яка поважає свої міжнародні зобов’язання. Дякую.
Дякую. Отже, колеги, обговорення завершене. Дати від "фронту" ще Павло Дзюблик? Будь ласка, одна хвилина. Це заключний виступ. І переходимо до прийняттярішення. Будь ласка, Павло Дзюблик.
Шановні колеги, я прошу підтримати цей законопроект. "Народний фронт" буде голосувати за підтримку цього законопроекту. Хотів би звернутися до вас усіх з тим, що настав час не боротися із наслідками засмічення, забруднення навколишнього середовища, а попереджати це забруднення. І саме це дозволить зробити цей законопроект. Дякую.
Дякую. Переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування. Прошу заходити в зал, колеги, я бачу, що не всі в залі. Будь ласка, ставлю на голосування проект Закону про стратегічну екологічну оцінку (№6106) за основу. Прошу проголосувати, прошу підтримати за основу. Голосуємо, колеги. [[16:54:37]] За-231 Рішення прийнято. Була пропозиція в цілому. Ні, заперечення. Добре, тоді скорочена процедура до другого читання. Я прошу підтримати про скорочення строку подання пропозицій, поправок до другого читання. Хто підтримує, прошу проголосувати. Прошу підтримати, колеги, голосуємо. Скорочена процедура до другого читання. [[16:55:11]] За-185 Рішення не прийнято. Отже, проект Закону 6106 прийнятий в першому читанні. Переходимо до наступного закону блоку екологічної політики. Це проект Закону про внесення змін до статті 4 Закону України "Про поводження з радіоактивними відходами" щодо удосконалення механізму фінансування поводження з радіоактивними відходами (№6435). І я прошу підтримати пропозицію розгляду за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. [[16:55:55]] За-174 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді міністра екології Семерака Остапа Михайловича. Будь ласка, пане Остап.
Дякую, Андрію Володимировичу. Дякую, шановні народні депутати, за вашу підтримку попередніх двох законів. І просив би зараз звернути вашу увагу на один з двох законів, які підготовлені урядом, для відновлення механізму фінансування поводження з радіоактивними відходами. Насправді законопроект, який я зараз доповідаю, внесення змін до 4 статті Закону України "Поводження з радіоактивними відходами" очевидно повинен розглядатися разом з законопроектом про внесення змін до Бюджетного кодексу, який лише завтра буде розглядатися на бюджетному комітеті, і очевидно правильно було би їх голосувати разом. Тим не менше, я хотів би сказати, що цих два законопроекти підготовлені на виконання Указу Президента про додаткові заходи щодо перетворення об’єкта "Укриття" на екологічно безпечну систему та відродження території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, та, можливо, рекомендації парламентських слухань на тему "30 років після Чорнобиля: уроки та перспективи", які Верховна Рада України схвалила 13 квітня минулого року. Кабінет Міністрів України розробив та вніс на розгляд Верховної Ради, як я вже сказав, два законопроекти про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відновлення формування Державного фонду поводження з радіоактивними відходами, а саме відновлення механізму управління цим Державним фондом поводження з радіоактивними відходами відповідно до кращих зразків міжнародної практики. За браком часу хотів би сказати, що цей механізм працював до 2010 року, але він був в 10-му році змінений. І в зв’язку з тим державна цільова програма поводження з радіоактивними відходами, яка схвалена законом України, на цей період виконана лише на 10 відсотків.
Будь ласка, 30 секунд дайте завершити.
Хотів би також поінформувати вас народні депутати, що з серпня 2018 року Україна згідно своїх міжнародних зобов’язань повинна буде забирати на зберігання на території України оскловані радіоактивні відходи з Російської Федерації. На жаль, в зв’язку з тим, що накопичувальний характер Фонду поводження з радіоактивними відходами не працював і 10 відсотків лише профінансована програма, станом на сьогодні є вкрай висока необхідність фінансування цих робіт і.
Дякую, шановний колего. Будь ласка, я запрошую слово для співдоповіді голові підкомітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Івана Рибака. Прошу.
Шановна пані головуюча, шановні колеги! Метою прийняття законопроекту є відновлення накопичувального статусу Державного фонду поводження з радіоактивними відходами для розбудови необхідної інфраструктури та підтримки безпеки існуючих об’єктів для поводження з радіоактивними відходами на сучасному рівні. У 2009 році такий фонд уже був створений – Фонд поводження з радіоактивними відходами. Він наповнювався за рахунок надходжень до спеціального фонду державного бюджету віз збору для за забруднення навколишнього природного середовища, що справлявся за утворення радіоактивних відходів та тимчасове зберігання радіоактивних відходів їх виробниками. У 2010 році з прийняттям Податкового кодексу України збір за забруднення навколишнього природного середовища було перейменовано в екологічний податок та були внесені зміни до статті 4 Закону України "Про поводження з радіоактивними відходами". А також на початку 2015 року були внесені зміни до Бюджетного кодексу України, в статтю 29, внаслідок чого доходи Державного бюджету України від сплати екологічного податку, за рахунок яких наповнювався фонд, були перенесені із спеціального до загального фонду Держбюджету, що в свою чергу призвело до втрати фондом накопичувального характеру та механізму цільового використання його коштів. Як зазначено в фінансово-економічному обґрунтуванні до цього законопроекту, за умови існування Державного фонду поводження з радіоактивними відходами планується до 2019 року поступово перейти на стовідсоткове фінансування діяльності по поводженню з радіоактивними відходами з коштів фонду. Прийняття цього законопроекту сприятиме підвищенню рівня безпеки існуючих та майбутніх поколінь від шкідливого впливу іонізуючого випромінювання радіоактивних відходів. Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Верховній Раді пропонує прийняти проект Закону про внесення змін до статті 4 Закону України "Про поводження з радіоактивними відходами" щодо удосконалення механізму фінансування поводження з радіоактивними відходами за основу та в цілому як закон. Дякую.
Дякую, шановний колего. Я звертаюсь зараз до народних депутатів України, прохання записатися на обговорення законопроекту від фракцій. Депутати, які зараз будуть виступати, вони будуть представляти позицію фракцій. Будь ласка. Будь ласка, Сергій Кіраль від. Сергій Кіраль від "Самопомочі". Будь ласка.
Маркевичу слово передати.
Маркевичу, будь ласка.
Розробниками стверджується, що зарахування екологічного податку до загального фонду погіршує ситуацію з Державним фондом поводження з радіоактивними відходами. І це потребує спеціального фонду. Однак, чинним Бюджетним кодексом, пункт 7 стаття 13 передбачається, що кошти можуть використовуватись з загального фонду бюджету до спеціального. Тобто механізм для фінансування капітальних видатків Державного фонду поводження з радіоактивними відходами існує. Повинен тільки робити свою справу Кабмін, а не шукати як ні. Крім цього, до законопроекту доцільно було б надати накладну інформацію щодо результатів діяльності в тому числі ефективності функціонування попереднього фонду, що також. на що також вказує ГНЕУ. Тож, на нашу думку, приймати цей законопроект недоцільно. Треба розробляти нову загальнодержавну економічну. екологічну програму та виконувати її. Дякую.
Дякуємо, шановний колего. Будь ласка, зараз слово від "Блоку Петра Порошенка" Іванові Рибаку.
Шановні колеги, ну, дійсно, на сьогоднішній день не існує окремого спеціального фонду по поводженню з радіоактивними відходами. Але цим законом якраз пропонується повернути те, що була запропонована хороша ідея і вона була зреалізована в 2009 році. В фінансово-економічному обґрунтуванні цього закону чітко говориться про те, яким чином будуть використовуватись ці кошти. Ці кошти, дійсно, пропонується в законі, в проекті закону прописано, що ці кошти пропонується використовувати відповідно до положення, затвердженого Кабінетом Міністрів. Тобто це буде цільове використання коштів, і ці кошти будуть перехідними, якраз вони будуть мати статус накопичувальних. Цей фонд буде мати статус накопичувального. На відміну від тих коштів, які, на сьогоднішній день потрапляють до Загального фонду державного бюджету у вигляді екологічного податку і з настанням нового бюджетного року розчиняється в загальному фонді як залишкові кошти. Я закликаю всіх підтримати. Законопроект, дійсно, важкий. Європейські партнери, Сполучені Штати припинять фінансування тих всіх робіт, які проводяться на сьогоднішній день у зоні відчуження на території Чорнобильської атомної електростанції по добудові "СВЯП-2" і тому подібне. Нам потрібно, на сьогоднішній день, продовжувати роботи якраз по екологічно безпечному функціонуванні арки "Укриття", а ці кошти дадуть нам можливість зреалізувати ті всі проекти, які ми взяли перед світовою спільнотою, до реалізації, на себе. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Логвинський Георгій Володимирович, "Народний фронт". Матвієнков, "Опозиційний блок".
Матвиенков, 57-й округ, Мариуполь. Система финансирования, на сегодняшний день, промышленности, к сожалению, развалена, и мы это прекрасно ощущаем на себе. Банковская система работает сама по себе, промышленность работает сама по себе. Я к чему это говорю? К тому, чтобы взять сегодня кредитную линю под модернизацию экологической программы, практически невозможно. А если мы подсчитаем, сколько за последние годы было выплачено промышленными предприятиями средств в экологические фонды за сверхнормативные выбросы, мы придем к миллиардам. Так вот как эффективно использовались эти миллиарды? О чем мы сегодня говорим? Сегодня мы пытаемся как-то, будем говорить так, подшлифовать определенную существующую систему, ее нужно менять в корне. Мы неоднократно говорили об этом, на каждой сессии мы выносим законопроекты, которые говорят, давайте поменяем принципиально подход. Сегодня очень порочная ситуация, чем больше предприятие дымит, тем оно больше платит, чем больше оно платит, тем больше идет средств в централизованные источники, тем выгоднее центру, чтобы эти предприятия на местах дымили. У нас на сегодняшний день действует до 600 программ государственных, нет ни одной из них целевой, которая бы решала в комплексе проблему выбросов экологии. Давайте, в конце концов, остановимся, возьмем эти деньги и выделим под конкретные программы реконструкции источников загрязнения. Но, к сожалению, никто не хочет этого делать по одной простой причине, наверное, очень просто распоряжаться вот этими средствами, колоссальными средствами, которые сегодня аккумулируются где-то в центральных источникам. Давайте, в конце концов, или мы хотим решать проблему экологии, или мы хотим, чтобы наши люди дышали загрязненным воздухом и смотрели на источники выбросов, которые промышленники не в состоянии модернизировать или конструировать на сегодняшний день, а экологи просто на это дело смотрят сквозь пальцы, потому что подобная ситуация их вполне устраивает? Поэтому пока мы не подойдем коренным образом к изменению самой системы, я думаю, не получим мы никакого результата. Поэтому данный законопроект это промежуточный этап, мы за него голосовать не будем.
Колеги, ми переходимо до прийняття рішення, обговорення завершене. Я прошу всіх зайняти робочі місця і приготуватися до голосування, колеги. Будь ласка, заходимо в зал і прошу приготуватися до голосування. Запросіть в зал колег депутатів. Отже, прошу приготуватися. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до статті 4 Закону України "Про поводження з радіоактивними відходами" щодо вдосконалення механізму фінансування поводження з радіоактивними відходами (№ 6435) за основу, колеги. Я прошу підтримати, ми зможемо всі правки і пропозиції включити між першим і другим читанням. Комітет пропонує за основу і в цілому, але я ставлю лишень за основу для того, щоб ми могли назбирати голоси, щоб цю пропозицію ми сприйняли як компромісну, щоб не провалити закон. Я прошу підтримати, я прошу проголосувати 6435 за основу. Голосуємо, колеги, прошу підтримати, голосуємо. [[17:09:18]] За-226 Рішення прийнято. Колеги, наступний закон. Колеги, було рішення комітету в цілому, я поставлю, але, я думаю, що на це не буде голосів, але я пропозицію комітету поставлю. Отже, я ставлю на голосування пропозицію комітету 6435 в цілому. Хто підтримує, прошу проголосувати, голосуємо. Воно не пройде, я знаю, що не пройде. [[17:09:59]] За-201 Я ж казав, воно не має шансів в цілому бути проголосоване. Рішення не прийнято. Отже, наступне питання: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про особисте селянське господарство" щодо розвитку сільського зеленого туризму (2232а). Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою, будь ласка, прошу проголосувати. [[17:10:33]] За-165 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді народного депутата України Брензовича Василя Івановича. Будь ласка, Василь Іванович.
Дякую. Шановні народні депутати, під "сільським зеленим туризмом" у контексті статті 1 Закону "Про особисте селянське господарство" слід розуміти специфічний різновид господарської діяльності у формі сільської гостинності, що уявляє собою надання послуг із забезпечення відпочинку у приватних господарствах, сільській місцевості та трудових ресурсів членів особистого селянського господарства природо-рекреаційної особливості місцевості, культурної, історичної та етнографічної спадщини регіону. Це один із видів самозайнятості населення, який підвищує роль краєзнавства, усереднює елементи активної діяльності і відпочинку, створює життєве середовище, наближене до природи. Зважаючи на сучасний стан соціально-економічного розвитку сільських територій, першочергове значення має соціальний аспект цієї діяльності. Тому сільський зелений туризм розглядається як один із засобів отримання доходів сільським населенням, як компонент комплексного розвитку сільських територій, сільської інфраструктури, а також як один із чинників стратегії подолання бідності у сільській місцевості. Вищенаведене надає підстави для визнання сільського зеленого туризму суспільно цінною і корисною сферою суспільних стосунків, який заслуговує на всіляку підтримку з боку держави. Завдяки тому, що цей різновид господарської діяльності набув легалізації в Україні саме через Закон України "Про особисте селянське господарство", відповідно до положень якого вона не відноситься до підприємницької діяльності, і, звісно, на його здійснення не вимагається створення юридичної особи, сільський зелений туризм набув широкого розвитку в нашій державі. У той же час в окремих контролюючих органах виникає питання щодо уточнення тих форм, місця, обсягу здійснення цієї діяльності, в межах яких таку діяльність слід вважати частиною діяльності особистого селянського господарство, що вимагає уточнення правовою дефініцією поняття "сільського зеленого туризму". Даним законопроектом пропонується юридичне визначення поняття "сільського зеленого туризму" шляхом внесення змін до Закону України "Про особисте селянське господарство", доповнивши частину першу статті 7 підпунктом 16 такого змісту.
Будь ласка, 30 секунд.
Добровільно надавати за плату або безоплатно послуги у сфері сільського зеленого туризму, а саме послуги із розміщення на більше ніж на 10 місць харчування, а також організації дозвілля і заходів, пов’язаних із використанням майна особистого селянського господарства місцевими звичаями і традиціями гостинності. А також законопроектом пропонується шостий. абзац шостий четвертої частини статті 10 вказаного закону щодо організації в сільській місцевості фахової підготовки та перепідготовки членів особистого селянського господарства доповнити словами "у тому числі з надання послуг зеленого. сільського зеленого туризму".
Дякую вам. До співдоповіді запрошується заступник голови комітету Бакуменко Олександр Борисович.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин розглянув на своєму засіданні 8 грудня проект Закону про внесення змін до Закону України "Про особисте селянське господарство" щодо розвитку сільського зеленого туризму (реєстраційний номер 2232а) від 02.07.2015 року і рекомендував Верховній Раді України прийняти його за основу. Законопроектом пропонується внести зміни до Закону України "Про особисте селянське господарство", зокрема, членам особистого селянського господарства надається право добровільно надати за плату або безплатно послуги у сфері сільського зеленого туризму з конкретизацією видів таких послуг. Також на органи виконавчої влади та місцевого самоврядування покладається обов’язок сприяти особистим селянським господарствам в організації в сільській місцевості фахової підготовки та перепідготовки членів особистого селянського господарства у сфері сільського зеленого туризму. Прийняття законопроекту сприятиме зайнятості сільського населення, підвищенню рівня його доходів, а також призведе до розвитку туристичної інфраструктури та комплексному розвитку сільських населених пунктів. Прошу підтримати проект закону (реєстраційний номер 2232а) за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, прошу провести запис: два – за, два – проти. Скуратовський передає слово Олегу Валерійовичу Ляшку. Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, чудова ідея – сільський туризм. Але коли ви сьогодні здійсните цю туристичну поїздку кілометрів за 80, за 100 від Києва, наприклад, на мою рідну Чернігівщину, туди на північ до білоруського кордону чи до російського, то ви побачите, що краєвиди на славній Чернігівщині, як і на багатьох інших територіях нашої країни, не зовсім для примхливого і привабливого ока туристів: закинуті хати, розбиті вікна, двері в колишніх дитячих садках, школах, лікарнях, відсутність доріг, відсутність роботи для селян, відсутність соціальної сфери. Для того, щоб був туризм у наше селу, в першу чергу, там має бути робота. А для того, щоб була робота, треба не землю продавати, як це пропонує влада і оці компрадори тут агітують за продаж землі так звані оптимісти і всі інші, не хочу називати їх. Ви не оптимісти, ви ті, хто хоче забрати в України майбутнє, тому що наш оптимізм справжніх українців пов’язаний з одним, щоб в Україні українці мали роботу і зарплату. А коли ви хочете перетворити країну на бананову республіку, на сировинну колонію, щоб наші всі поїхали по закордонах кудись, а ви торгуватимете землею, торгуватимете пенсійним віком, торгуватимете інтересами країни, то я питаю: де тут національний інтерес України? Тільки один: роботу й зарплату українцям.
Від "Партії "Відродження" Гуляєв Василь Олександрович.
С места. Василий Гуляев, группа "Партія "Відродження". Зеленый туризм – это будущее Украины, и все это на местах понимают. Если мы идем в Европу, значит, мы должны делать этот зеленый туризм и помогать на местах людям развиваться, тем предпринимателям, которые хотят это делать. Конечно же, надо сделать сначала дороги в Украине, и потом будет развиваться зеленый туризм. Группа "Партія "Відродження", конечно же, будет поддерживать этот законопроект. Спасибо.
Кишкар Павло Миколайович.
Прошу передати Кривенкові Вікторові.
Будь ласка.
Віктор Кривенко, "Народний Рух України". Шановні колеги, я пам’ятаю, коли я працював заступником гендиректора космічного агентства України, у 2009 році до нас зайшла стратегія, яка була розроблена одним з міністерств, розвитку України на 20 років. Так от в тій стратегії, починалась вона орієнтовно так. У світі 26 глобальних проблем: пандемія, тероризм. Україна може вирішити дві з цих проблем – чиста вода і продовольство. З 13 року ніякого слова не було про промисловість. З 13 року взагалі нічого індустріального не розглядалося. Для України планували залишити виключно туризм, аграрний видобуток, сировинний видобуток і транзит. І це, безумовно, треба ламати. Тоді ми змогли цю стратегію зупинити разом з тими патріотами, які тоді ще працювали. Зараз знову ми не доходимо до серйозних питань індустріального розвитку. Заблоковано створення експортно-кредитного агентства. Чому? Якщо уряд обіцяв, якщо це записано в Коаліційній угоді. Тому що нам так диктують ззовні? В Європі всього 2 країни, в яких немає експортно-кредитного агентства, – окрім України Албанія і Молдова. Бо він треба високотехнологічному бізнесу, бо він треба компаніям авіабудування, суднобудування, нашим вагонобудівникам потрібне це агентство. Не розглядається поглиблення переваг в наших спеціальних економічних зонах, переваг в індустріальних парках. Подивіться на Литву, подивіться на Польщу, на Словаччину, на Туреччину. Скільки ми будемо не повторювати успішну політику? Чому ми постійно слухаємося якихось незрозумілих консультантів, а не повторюємо те, що привело б країну до успіху? Тому ми будемо за цей закон голосувати по сільському туризму. Але я дуже прошу, щоб наш уряд почув, що так далі не можна працювати, і щоб він займався індустріалізацією України. Дякую.
Дякую. Отже, колеги, зараз буде заключний виступ. Я прошу запросити депутатів в зал. Через дві хвилини ми перейдемо до прийняття рішення. І Івченко з "Батьківщини" передає слово Рябчину.
Олексій Рябчин, "Батьківщина", Донеччина. Шановні колеги, в мене до цього закону такі двоякі почуття. З одного боку, законопроект він більш такий, носить декларативний характер і може бути лише гарним сигналом і початком подальших законодавчих змін. Для того, щоб, дійсно, цей напрям запрацював, треба розробляти комплексний законопроект про сільський зелений туризм, закріпити визначення цього явища у Законі України "Про туризм", тобто комплексно займатися цим питанням. Однак з іншого боку, з іншого боку, світовий туристичний потік саме по зеленому напрямку вже зріс більш ніж на 10 відсотків від загального туристичного потоку. Коли були вибори в об’єднані громади, вся команда "Батьківщини" працювала на цих виборах, і ми потім ділилися враженням від наших фантастичних сіл. Я особисто був у колеги Валерія Дубіля на Чернігівщині. Менська об’єднана громада, Комарівка, Козелецька об’єднання громада. Ви знаєте, дійсно, ми бачили проблеми на селах, ми бачили закриті школи, ми бачили погані дороги. Однак, з іншого боку, я бачив такий фантастичний рекреаційний потенціал. Такої кількості лелек, яких я бачив там і з якою турботою про них дбають люди, я не бачив ніде. І це, дійсно, повинно залучати туристів. Такого унікального історико-етнографічного потенціалу українських сіл нема ніде. І саме тому розвивати цей напрямок обов’язково потрібно. Яка в нас є традиційна гостинність, я думаю, не мені вам розказувати, тут багато депутатів-мажоритарників. Тому моя пропозиція. Приймати цей законопроект за основу та в цілому. Доопрацьовувати в нього нема чого. Приймаємо його. І відповідно колегам з комітету дати доручення таке, доопрацювати комплексний законопроект, який дозволить залучити інвестиції і привлекти людей, іноземців, наших українців до українських сіл для того, щоб ми розвивали цей напрямок, створювали робочі місця і розвивали наші села. Голосуємо за основу і в цілому.
Дякую. Ще Соловей одна хвилина і голосуємо. Заходимо в зал. Колеги, готуємося до голосування. Будь ласка, включіть мікрофон Соловей.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ, Гуцульщина та Покуття. Шановні колеги, я хочу зауважити, що сьогодні багато країн визначають саме туризм як один з пріоритетів для розвитку своєї економіки. Якщо ми подивимось на Україну сьогодні, чи потенціал туризму використовується на повну потужність, очевидно, що таких речей немає. Сьогодні галузь туризму займає менше 5 відсотків валового внутрішнього продукту. Звичайно, що потенціал для розвитку саме цієї галузі в Україні колосальний. Тому, що стосується даного законопроекту, однозначно його потрібно приймати за основу і в цілому. Але поряд з тим, я неодноразово про це говорю, нам потрібні серйозні комплексні програми, зокрема для розвитку інфраструктури наших Карпат, які є перлиною не тільки України, а й перлиною в цілому Західної Європи. І ми повинні в найближчий час зробити все, щоб інфраструктура, дороги, доступність цього регіону була найвищому рівні, щоб розвивати.
30 секунд, будь ласка.
щоб розвивати особливо в наших Карпатах в першу чергу сільський зелений туризм і залучати інвестиції в цю надзвичайно перспективну галузь України. Дякую.
Дякую. Отже, переходимо до прийняття рішення, колеги. Я думаю, це питання теж об’єднує всіх, це питання зеленого туризму і розвитку туризму в Україні, що передбачає бути дуже перспективним напрямком наповнення бюджету. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про особисте селянське господарство" щодо розвитку сільського зеленого туризму (2232а) за основу. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. Голосуємо. [[17:25:06]] За-231 Колеги, була пропозиція в цілому? Ні, так? Давайте, колеги, я ставлю 2232а в цілому, колеги. Прошу зайняти місця, прошу підтримати зелений туризм і розвиток туризму в Україні. Прошу проголосувати 2232а в цілому. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[17:25:46]] За-205 Рішення не прийнято. Закон 2232а прийнятий за основу. Лишень за основу. Ну, колеги. Колеги, дивіться, я зараз вам поясню. там, справді, немає, що доробляти. Це не буде робота між першим і другим читанням, це фактично є дві правки, які мають по кілька речень. Давайте ми ще раз повернемося і проголосуємо в цілому, колеги. Я не знаю, хто не голосував. Давайте ми. Зараз я подивлюся, хто не голосував. Підтримується, колеги? Давайте, колеги, повернення до в цілому і потім в цілому поставлю. Давайте змобілізуємося, автори є фактично з усіх фракцій. І це є загально об’єднуючий закон. Зараз я поставлю пропозицію повернутись до голосування в цілому, а потім ще раз в цілому, якщо буде така воля залу. Давайте підтримаємо. І я ставлю на голосування пропозицію повернутись до розгляду в цілому проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про особисте селянське господарство" (2232а). І я прошу цю пропозицію підтримати, прошу проголосувати, кожен голос має значення, уважно, голосуємо. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[17:27:17]] За-206 Ні, немає, 206, колеги, нема розуміння, тому тільки за основу прийняти цей закон. І переходимо до заключного проекту боку питань екології, це є проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони пралісів згідно Рамкової конвенції про охорону та сталий розвиток Карпат (реєстраційний номер 4480). Це друге читання, колеги, поправок небагато тому прошу не розходитись. А до слова запрошую голову підкомітету Комітету з питань екологічної політики Дзюблика Павла Володимировича. Пане Павло, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! На ваш розгляд пропонується законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів Україні щодо охорони пралісів згідно з Рамковою конвенцією про охорону та сталий розвиток Карпат (реєстраційний номер 4480). Шановні колеги, ви всі знаєте, що праліси мають важливу природоохоронну, наукову, етичну цінність для нашої держави, також праліси є місцем проживання великої кількості червонокнижних тварин і червонокнижних рослин. Про необхідність стовідсоткової повної охорони пралісів кажуть і в міжнародній Рамковій конвенції по захисту і сталому розвитку Карпат. У всеєвропейській стратегії збереження біологічної ландшафт розмаїття частина українських пралісів входить до міжнародної спадщини ЮНЕСКО. На жаль, українське природоохоронне законодавство не відповідає вимогам європейського природоохоронного законодавства у відношенні охорони пралісів. Метою прийняття закону є виконання Рамкової конвенції про охорону та сталий розвиток Карпат в частині охорони пралісів. За даними є припинення рубок лісу в пралісах, введення адміністративної відповідальності за знищення та пошкодження пралісів. Між першим і другим читанням до комітету надійшло 90 пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи, з них 12 відхилено і 78 враховано. Головне юридичне наукове управління Апарату Верховної Ради завізувало законопроект із зауваженнями. Комітет пропонує проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони пралісів, згідно з Рамковою конвенцію про охорону та сталий розвиток Карпат прийняти у другому читанні та в цілому як закон. Також просимо дати доручення комітету та Головному юридичному управлінню Апарату Верховної Ради на внесення техніко-юридичних правок. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Прошу авторів поправок приготуватися до обговорення. 9-а, Люшняк. Не наполягає. 15-а. Не наполягає. 26-а. Не наполягає. 39-а. Не наполягає. 43-я. Не наполягає. 58-а. Не наполягає. 61-а. Не наполягає. 65-а, Червакова. Не наполягає. 66-а, не наполягає. 71-а, не наполягає. 74-а, не наполягає. Колеги, хто наполягає на якій поправці, повідомте, будь ласка, шляхом підняття руки? Іван Рибак. Оля Червакова, будь ласка.
Шановні колеги! Я би хотіла до вас звернутися стосовно статті 26 Закону України "Про природно-заповідний фонд України". Тут забороняється однією з поправок, забороняється на території ПЗФ мисливство. Питання в тому, що треба заборонити там полювання, а не мисливство, бо полювання це вбивство тварин, а мисливство це галузь економіки. Тому я дуже прошу в остаточній редакції. в остаточній редакціях заборонити саме полювання. саме мисливство, а не полювання.
Будь ласка, прокоментуйте.
Навпаки полювання, а не мисливство.
Я дякую вам за ваш коментар, якщо можливо, я просив би надати слово ще Івану Рибаку, тобто ми знову ж таки продивились ще раз правки, і є деякі правки, які би ми хотіли попросити на підтвердження, тому.
Пані Олю, ви сформулюйте, і ми перед голосуванням, ми поставимо. Будь ласка, Рибак, включіть мікрофон.
Шановні колеги, тут від співавторів ми попросили би поставити декілька поправочок на підтвердження, зокрема поправочку 5, правку 8, правку 10. Також хотіли би теж попросити по тексту змінити слово "мисливство" на "полювання". Дякую.
Отже, ми перед голосуванням для стенограми я скажу "мисливство" на "полювання", а зараз прошу представника комітету прокоментувати 5-у, 8-у, 10-у правку. Яка ваша позиція?
Це стосується, знову ж таки, заборони рубок, заборони безпосередньо полювання. мисливства. Тобто ці правки треба поставити на підтвердження і прийняти по них рішення. Взагалі комітет пропонував би їх відхилити.
Дякую вам. Я ставлю на підтвердження правку номер 5. Хто підтримує дану правку, прошу проголосувати. [[17:33:42]] За-113 Рішення не прийнято. Ставлю правку 8 на підтвердження. Хто підтримує 8 правку, прошу проголосувати. [[17:34:02]] За-82 Рішення не прийнято. І остання, 10 правка. Хто підтримує дану правку, прошу проголосувати. [[17:34:20]] За-87 Рішення не прийнято. Колеги, зараз переходимо до прийняття рішення. Єдине, зараз Ольга Червакова зачитає правку, комітет з нею згоден. Просто вона для стенограми зачитає, як це має бути правильно. Я прошу зайти в зал і приготуватися до голосування. Прошу включити мікрофон Ользі Черваковій, щоб вона під стенограму зачитала текст.
Шановні колеги, стаття 26 Закону України "Про природний заповідний фонд України", її викласти в такій редакції, частина перша статті 26: "На територіях заказників забороняються суцільні прохідні, лісовідновні та поступові рубки, видалення захаращеності, а також полювання та інша діяльність, що суперечить цілям і завданням, передбаченим положенням про заказник". Саме слово, єдина зміна. Кінець цитати. Єдина зміна – це змінити "мисливство" на "полювання".
Отже, колеги, я поставлю на голосування з правкою, яку озвучила Оля Червакова під стенограму і переходимо до прийняття рішення. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони пралісів згідно з Рамковою конвенцією про охорону та сталий розвиток Карпат (№ 4480) з техніко-юридичними правками, а також поправкою, яку під стенограму оголосила народний депутат України Оля Червакова в другому читанні та в цілому, з техніко-юридичними правками. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, колеги. [[17:36:20]] За-223 Не встигли, я бачу не встигли. Будь ласка, займіть робочі місця, будьте відповідальними. Закон про праліси – стратегічно важливий закон. Як в нас говорили: бережіть ліси, вони нам ще пригодяться. Отже, колеги, я ставлю на голосування пропозицію повернутися до голосування за проект Закону 4480. Прошу проголосувати за повернення. Прошу підтримати. [[17:37:06]] За-239 І я ставлю на голосування проект Закону 4480 з правкою Ольги Червакової, з техніко-юридичними правками в другому читанні та в цілому. Прошу проголосувати Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[17:37:34]] За-245 Закон прийнятий. Рішення прийнято. Таким чином, колеги, ми завершили розгляд питань екології. Вітаю міністра, вітаю комітет за роботу ефективну і дієву. І зараз, колеги, у нас стоїть проект Постанови про Комісію у справах колишніх партизанів Великої Вітчизняної війни при Верховній Раді України. Це рудимент, який. давно вже є пропозиція його ліквідувати, і зараз ми переходимо до його розгляду, 5688. І я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Прошу підтримати. [[17:38:27]] За-176 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді народного депутата України Шухевича Юрій-Богдана Романовича. Буде пан Юрій від трибуни, так? Будь ласка, ми почекаємо. Пане Юрій, будь ласка, включіть мікрофон.
Візьміть папірець, папірець візьміть. Шановний пане Голово, шановні народні депутати! У свій час при Верховній Раді України була створена так звана партизанська комісія. Комісія була створена всупереч закону, тому що згідно з Конституцією, а також з Регламентом при Верховній Раді можуть творитися тільки комітети, і комісія у справах приватизації, а також тимчасові слідчі комісії. Але не дивлячись на це, за часи панування тут, у стінах цієї Верховної Ради ще комуністів, соціалістів така комісія була створена, що було порушенням закону. Вона і фінансувалася з бюджету Верховної Ради. І вона існує по сьогодні, існує всупереч тому, що вона не конституційна, що вона порушує Регламент. І навіть комісія у справах партизанів Великой Отечественной войны. Вона суперечить антикомунізаційному закону. Але з партизанів, то нема в тій комісії. Я не знаю, чим і ким вона опікується, але тим не менше фінансується. Тому моя постанова спрямована на це, щоби ліквідувати дану комісію і передати в відповідний, створити відповідний орган. Доручити це Кабінету Міністрів, щоби відповідний орган був створений, але Кабінетом Міністрів при центральній виконавчій владі. От же ж я прошу про це, щоби Верховна Рада.
30 секунд.
і проголосувала "за". Дякую.
Дякую, пане Юрій. До слова співдоповіді запрошується перший заступник голови Комітету з питань Регламенту Пинзеник Павло Васильович. Будь ласка, пане Павло. Пане Юрію, дуже вам дякую.
Шановні народні депутати! Шановний Голово! Комітет на своєму засіданні розглянув проект Постанови про Комісію у справах колишніх партизанів Великої Вітчизняної війни, внесений народним депутатом України Юрієм-Богданом Шухевичем (реєстраційний номер 5688). Проектом постанови пропонується, зокрема, припинити діяльність Комісії у справах колишніх партизанів Великої Вітчизняної війни 1941-1945 років при Верховній Раді України та визнати такою, що втратила чинність Постанову Верховної Ради України (від 4 лютого 1998-го року) про Комісію у справах колишніх партизанів Великої Вітчизняної війни 1941-1945 років. Також запропоновано рекомендувати Міністерству соціальної політики України створити спеціалізований підрозділ у справах колишніх партизанів у складі Держслужби у справах ветеранів війни та учасників АТО. Комісія у справах колишніх партизанів була утворена 8 червня 1948-го року при Президії Верховної Ради УРСР. А 4 лютого 1998 року Верховна Рада України прийняла рішення вважати її такою, що створена при Верховній Раді України і доручила Управлінню справами забезпечити фінансування і відповідні умови для роботи такої комісії. При цьому вказаною постановою не було зазначено ні мету, ні завдання цієї комісії. Відповідно до Конституції та законів України, що встановлюють порядок роботи Верховної Ради, у Верховній Раді утворюються комітети, тимчасові спеціальні, тимчасові слідчі комісії і не передбачено створення Верховною Радою будь-яких інших комісій на зразок цієї Комісії у справах колишніх партизанів Великої Вітчизняної війни. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти за основу і в цілому проект Постанови Верховної Ради реєстраційний номер 5688. Просимо підтримати і проголосувати. Дякуємо за увагу.
Дякую. Колеги, я хочу вам підтвердити: вона була створена всупереч закону, але зараз ідуть кошти Верховної Ради України, колеги. Коли ми говоримо про оптимізацію роботи, це рішення, яке є вивчене, провірене, воно не має жодної ідеологічного забарвлення. І я прошу всіх підтримати це рішення. Я прошу дуже коротко провести обговорення, дуже коротко. Прошу включити два – за, два – проти і перейти до прийняття рішення. Будь ласка. [[Шум у залі]] Голосуємо відразу, так? Давайте голосуємо, колеги. Я ставлю на голосування. Я прошу зайти в зал, зайняти робочі місця. Я ставлю на голосування проект Постанови про Комісію у справах колишніх партизанів Великої Вітчизняної війни 1941-1945рр. при Верховній Раді України (номер 5688) за основу і в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Будь ласка кожен голос, проголосуйте, кожен голос має значення. Підтримайте, колеги. Кожен голос має значення. Голосуємо. 5688 в цілому. Прошу підтримати. Уважно, колеги. [[17:44:43]] За-206 Колеги, це цілковито регламентне рішення. Ну, колеги. Іване, ми зараз виступимо з мотивів і закон не приймемо. Це буде результат. Оце буде результат. Колеги, ви ж голосуєте, ви ж підтримуєте. Так же, Іване? Давайте підтримаємо. Колеги, я бачу не встигли. Будь ласка, запросіть депутатів в зал. Депутати заходять. Будь ласка, прошу зайти в зал. Прошу запросити депутатів в зал. Прошу приготуватись до голосування. Будь ласка, прошу заходити в зал. Колеги, не виходити, а, навпаки, заходите, я вас дуже прошу. В тому куті, допоможіть. Я ставлю на голосування пропозицію повернутись до голосування 5688. Прошу проголосувати. Колеги, повернення до голосування. Постанова, так. Прошу проголосувати за повернення до Постанови 5688. Прошу проголосувати, кожен голос має значення, прошу підтримати. Головко! Я нічого не чую. Ми голосуємо повернення до голосування за постанову. А? Так, не треба повернення, це постанова, вона може ставитись знову. Отже, я ставлю 5688 в цілому. О, Головко на місці, голоси будуть. Голосуємо 5688 в цілому. Прошу підтримати, колеги, прошу проголосувати. Спочатку повернення прошу підтримати. Прошу підтримати, колеги, кожен голос має значення, голосуємо, прошу підтримати. [[17:46:40]] За-215 Колеги, ну це просто неуважність. Будь ласка, запросіть депутатів в зал, я почекаю. Ні, зараз, якщо почнемо обговорення, то це займе 20 хвилин. Добре. Колеги, дивіться, зараз я можу дати всім по хвилині і це займе 10 хвилин, і ми не зможемо перейти до перейменування сіл і міст. Ми просто, це тупиковий буде шлях, якщо ми перейдемо до обговорення. Бо я не можу комусь одному дати, а іншим не дати, якщо я дам комусь одному, я змушений буду дати усім фракціям парламенту. Наголошую, це вісім фракцій, це вісім виступів, це 15 хвилин. І тому, якщо ви є відповідальні народні депутати, запросіть колег в зал, переходимо до прийняття рішення. Я ще раз ставлю. Зайдіть в зал, будь ласка. Я ще раз ставлю на голосування пропозицію повернутися до проекту постанови 5688. Я прошу всіх приготуватися до голосування, зайняти робочі місця. Ви бачите, як кожен голос нам доводиться назбирувати. Готові, так? Прошу проголосувати, прошу підтримати повернення 5688. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Ну для чого, ну проголосуй, друже. Будь ласка. Ну для чого, я ж говорю публічно, проголосуй. Голосуємо, колеги, голосуємо повернення 5688, голосуємо. Прошу підтримати. [[17:48:28]] За-219 Сім голосів. Ще раз поставлю, запросіть, будь ласка, депутатів в зал. Колеги, хочу наголосити, кожного року йдуть державні кошти на комісію, яка створена незаконно, це не питання політики і не питання ідеології – це питання державних коштів і економії державних коштів. Я дуже прошу. Отже, колеги, кожен голос має вагу, будь ласка, зайдіть в зал. Отже, колеги, будь ласка, прошу приготуватись до голосування. Колеги, отже, це функціональне рішення і голова комітету регламентного давно наполягає, щоб це рішення ми провели, немає тут політики. Я прошу всіх підтримати. Колеги, я ставлю на голосування пропозицію повернутись до голосування 5688. Я прошу всіх уважно проголосувати і підтримати. Добігаємо! Будь ласка, уважно голосуємо за повернення, 5688. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. Ну, чому ходити під час прийняття рішення? Я того не розумію! [[17:50:24]] За-221 П’ять голосів! Депутати просто розходились під час. Колеги, ну, я ж з повагою до кожного. Йде голосування, на моїх очах депутати ходять по залу і не голосують. Ну, це ж теж безвідповідально, друзі! Це ж неповага до вищого законодавчого органу. Я прошу припинити політичні дискусії, зайняти робочі місця. Прошу організувати присутність на робочих місцях. Колеги, будь ласка, зайдіть в зал, запросіть депутатів у зал. Прошу приготуватися і відповідально, колеги, прошу проголосувати за повернення до 5688. Це буде соромно і ганьба, якщо ми не проголосуємо, колеги. Будь ласка, прошу проголосувати, прошу підтримати! Прошу голосувати. Прошу підтримати, колеги! Будь ласка. [[17:51:29]] За-225 Один голос. Будь ласка, зайняли робочі місця. Я ставлю на повернення 5688. Один голос. На повернення, будь ласка, 5688 на повернення. Колеги, кожен голос, будь ласка, будьте уважними, кожен голос, не ходіть по залу, кожен голос має значення. Прошу проголосувати за повернення. Андрій Володимирович, будь ласка, голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги, 5688 повернення. Прошу проголосувати. Уважно, колеги, голосуємо. [[17:52:17]] За-233 І я ставлю проект Постанови про Комісію у справах колишніх партизанів (5688) за основу і в цілому. Прошу проголосувати. Прошу підтримати, колеги, за основу і в цілому. Голосуємо, зробимо Верховну Раду ефективнішою. Будь ласка, голосуємо, колеги, прошу підтримати. [[17:52:47]] За-229 Постанова прийнята. Рішення прийнято. Колеги, я. Будь ласка, колеги, увага, на місцях! У мене є до вас величезне прохання. Ми вже багато тижнів переносимо перейменування міст і сіл. Це не декомунізація, це звичайна технологічна річ. Колеги, не розходьтесь, будь ласка. Я вас прошу підтримати. Прошу підтримати. Ми переходимо до розгляду проекту постанов. Перша – 5352. Я прошу проголосувати за розгляд за скороченою процедурою цих постанов. Всіх постанов. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Колеги, це перейменування сіл. Нас громади просять і чекають. Із-за нашої безвідповідальності ми не можемо перейменувати села і міста. Зараз проголосуємо. Хай доповість. [[17:53:40]] За-206 Будь ласка, голова підкомітету Федорук Микола Трохимович. Поясніть суть, і ми швидко проголосуємо. Будьте на місцях, колеги.
Шановні депутати, пропоную. Я просто буду називати всі рішення постанови обговорення і прийняті одноголосно комітетом. Я буду називати просто суть і зразу ставити на голосування. Пропонується перейменувати село Падалки Гожулівської сільської ради Полтавського району Полтавської області на село Біологічне.
Я ставлю. Це позиція громади, колеги. Я ставлю на голосування проект Постанови. [[Шум у залі]] Чому? Колеги, це воля громади села. 5352 за основу і в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги.
Запитання. Це не декомунізація, це пройшли просто назви по процедурі згідно з порядком, законом, які існують. Громада села, громадяни хочуть, щоб воно. весь час його називають Біологічне. [[17:54:53]] За-140
Рішення не прийнято. Наступна: 5188. Поясніть.
Пропонується Мукачеве.
Колеги, увага! Слухайте доповідача.
Місто Мукачеве пропонується перейменувати на Мукачево. Справа в тому, що документи, які видаються, в тому ж селі вже давно видаються на біологічне, то, що в минулому. Так само Мукачеве пропонується перейменувати на Мукачево. Інститут мови це також підтримує. Місто.
Колеги, всі згодні з тим? Всі згодні, можемо ставити? Голосуємо, колеги, 5188 за основу і в цілому. Колеги, прошу підтримати, прошу проголосувати. Голосуємо злагоджено. Кожен голос має значення. Голосуємо, колеги. [[17:56:05]] За-234 Рішення прийнято. Наступна: 6204.
Наступна. Пропонується село Буцин Старовижівського району Волинської області перейменувати на Буцинь (з м’яким знаком). Прохання підтримати.
Всі згодні? Отже, 6204 за основу і в цілому. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. [[17:56:42]] За-219 Колеги, ще раз. Зараз поставлю на повернення. 6204. Прошу проголосувати за повернення до 6204. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Колеги, давайте підтримаємо громаду села. [[17:57:09]] За-226 Повернулись. Ой, пройшли 6204. Наступна. Це ми проголосували в цілому, так же ж? Ні, повернення. Зараз ставлю 6204 за основу і в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Підтримаємо громади волю. Прошу підтримати. [[17:57:36]] За-227 Рішення прийнято. Наступна – 6205. Будь ласка.
Пропонується перейменувати села Чубівка Смілянського району Черкаської області на село Ленське.
Яке?
Ленське.
Ленське. Немає заперечень? Голосуємо 6205 за основу і в цілому. Прошу проголосувати. Прошу проголосувати. [[17:58:17]] За-205 Не прийнято рішення. Наступна – 6358, будь ласка.
Пропонується перейменувати села Дубка Городенківського району Івано-Франківської області на село Дубки.
Підтримується? Голосуємо, колеги, 6358 за основу і в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Будь ласка, прошу підтримати. [[17:58:58]] За-219 Не встигли. Будь ласка, колеги, я прошу повернутися в зал, я прошу приготуватись до голосування. Отже, я прошу проголосувати 6358 за основу і в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Голосуємо. Прошу підтримати. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. [[17:59:35]] За-222 Колеги, чотири голоси. Ну, ж немає заперечень, так же ж? Будь ласка, запросіть депутатів в зал. Я прошу зайти в зал і зайняти робочі місця, колеги. Громада чекає нашого рішення. Я прошу бути відповідальними. Колеги, будь ласка, будь ласка, займіть робочі місця. І я ставлю ще раз 6358 за основу і в цілому, колеги. Кожен голос має значення. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[18:00:18]] За-228 Рішення прийнято. Наступна. Колеги, тільки три лишилося, три постанови будь ласка. 6359. Будь ласка, пане Миколо.
Пропонується перейменувати село Дібрівка Брусилівського району Житомирської області на село Дубрівка.
Нема заперечень, колеги? Голос до голосу, будь ласка, голосуємо. 6359 за основу і в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Колеги, кожен голос, будь ласка, голосуємо, прошу підтримати. [[18:01:02]] За-218 А в чому питання є, колеги? Я бачу, були "проти" і "утримались". Давайте ще раз поставлю, колеги. Отже, 6359 за основу і в цілому. Не виходьте з залу, не випускайте нікого з залу. Будь ласка, за основу і в цілому 6359. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Прошу підтримати, голосуємо. Прошу підтримати, голосуємо. [[18:01:44]] За-218 Наступна: 6360. Будь ласка.
Пропонується село Великі Прицьки Кагарлицького району Київської області перейменувати на село Великі Пріцьки.
Нема заперечень? Згодні всі? Будь ласка, прошу підтримати, прошу проголосувати 6360 за основу і в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[18:02:23]] За-214 Колеги, останню я поставлю. Будь ласка, зайдіть в зал і не виходьте. Остання постанова 6296. Пане Миколо.
Шановні депутати, я по минулому, ті, що не голосують, це дуже важливо для людей, тому що в них в документах написано село, змінена одна буква і потім при спадщині виникають багато інших проблем при виготовленні документів і так далі. Це не таке просте питання, як декому здається. Тому я просив би вас відповідально до цього відноситись. А наступна постанова – це про встановлення меж міста Бережани Тернопільської області. Пропонується встановити межі Бережан 2 тисячі 104 і 37 сотих гектара. Прошу підтримати.
Ага, це вже не перейменування?
Це не перейменування.
Ні, тоді вибачте, ні, ні. Колеги, вернемося до перейменувань. Скажіть, до чого вернутися? Біологічне. Біологічне, це є. Колеги, який це номер постанови?
Постанова 5352 село Падалки на Біологічне. Це воля людей, у них в документах записано Біологічне. І в них проблеми виникають, це непросте питання.
Номер постанови? Отже, колеги, голоси в залі є. Давайте хай просто кожен проголосує. Я продовжую на 15 хвилин засідання, голоси є в залі. Запросіть, хто є в кулуарах, ми зараз приймемо ці рішення. Колеги, я ставлю 5352 за основу і в цілому, прошу підтримати, прошу проголосувати. Голосуємо, колеги, прошу підтримати. Прошу підтримати. [[18:04:42]] За-212 Є в залі і ті, що "проти", і ті, що "за". Яка ще має шанс, яку ще поставити? Сергій! Кагарлицький район, 6360. Колеги, що поставити ще?
Давайте Дубрівку на Дубровку. 6359, Дібрівка на Дубровку. Не прийняли, да.
Отже, 6359 за основу і в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати.
Житомирська область.
Житомирська область. Прошу підтримати. [[18:05:33]] За-210 Колеги, нема одностайності в залі. Я бачу, частина депутатів. Ні-ні, я ж бачу: частина утримується, частина голосує проти, причому з вашої фракції. І тому. Щоб ви орієнтувалися. Колеги, це був важкий, але дуже продуктивний день. Дякую вам. На жаль, ми не змогли до кінця пройти порядок денний, хоча був шанс. Я думаю, до перейменувань ми ще повернемося. Ну, хоча би три з них ми прийняли, і це вже є добре, це вже є успіх, я впевнений. І я всіх вітаю з таким продуктивним днем. Завтра буде, я сподіваюсь, не менш продуктивний день. Тому я вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра о 10-й годині ми продовжимо нашу роботу. І тому запрошую завтра, чекаю всіх в залі о 10-й ранку. Дякую вам. До побачення.