Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Prvu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini. Pre nego što pređemo na rad, molim vas da se zajedno podsetimo da su se u periodu između prethodne i ove sednice dogodili tragični događaji: - u saobraćajnoj nesreći život je izgubila naša koleginica, narodni poslanik Maja Maršićević-Tasić, šef Kabineta ministra inostranih poslova i član Predsedništva Građanskog saveza Srbije; - posle teške bolesti preminuo je naš kolega, narodni poslanik Kosta Nikolić, član Demokratske stranke Srbije; - u događajima na jugu Srbije albanski teroristi ubili su tri pripadnika Vojske Jugoslavije: Vukajla Lazarevića, vodnika prve klase, Dejana Pavlovića, vojnika po ugovoru i Mileta Dženadia, civilno lice na službi u Vojsci Jugoslavije, kao i jednog pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije, Stanka Miladinovića. Posle toga, podsetićemo se, nesrećnim slučajem u okolini Preševa stradala su dva vojnika - Bojan Živanović iz Inđije i Žarko Ostojić iz Kosjerića. Pozivam vas da minutom ćutanja odamo poštu preminulim narodnim poslanicima i pripadnicima Vojske Jugoslavije i Ministarstva unutrašnjih poslova. Neka im je večna slava i hvala! Slava im! Obaveštavam vas da prema službenoj evidenciji današnjoj sednici prisustvuju 133 narodna poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum, potreban za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas o odsutnosti narodnih poslanika. Odobrio sam odsustvo sledećim narodnim poslanicima: Draganu Šutanovcu, Marku Đurišiću, Srđi Popoviću, Draganu Pavloviću, Vladanu Jovičiću, Slavoljubu Matiću, Radomiru Naumovu, Muji Mukoviću, Nebojši Lekoviću, Leili Ruždić-Trifunović, Dušanu Cvetkoviću, Borislavu Novakoviću, Predragu Stojanoviću, Mirku Rosiću, Vlastimiru Budimiroviću, Draganu Milentijeviću. Poslednja četiri narodna poslanika prijavila su odsustvo delimično, do 15 časova. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik, potpredsednici, ministri, sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Pre nego što pređemo na usvajanje zapisnika sa prethodnih sednica, hteo bih da vas podsetim da je po Poslovniku predviđeno da Skupština radi do 19,30 sati. Planiramo pauzu oko 14 časova i nastavak rada sutra u 10 časova (glasovi - praznik je).
Poštovani gospodine predsedavajući, dame i gospodo poslanici, izuzetno je dobar običaj, koji se danas uvodi, da jasno znamo do kada radimo. Dobro je što na početku sednice znamo da radimo do 19,30 i što konačno znamo da će pauza biti u 14 časova, jer sve poslaničke grupe treba da obave odgovarajuće konsultacije i koordinacije. Međutim, sutrašnji dan je dan državnosti Republike Srbije i bar mi narodni poslanici u Narodnoj skupštini Republike Srbije sigurno bi trebalo da taj praznik poštujemo. Nema problema da se radi, ali predlažem da se ipak ispoštuje sa ove strane sutrašnji dan kao praznik Republike Srbije.
Naravno da svi narodni poslanici poštuju važeće zakone i praznike, sve dok se ti zakoni i praznici ne izmene u skladu sa Ustavom i zakonom. Ali, takođe svi dobro znamo da se na dane državnih praznika može raditi i to stvara samo određene finansijske obaveze, dodatne eventualne naknade za zaposlene. Ako sam vas dobro shvatio, ipak da se o tome izjasnimo da li ćemo sutra, na dan važećeg državnog praznika, raditi. Molim da i to utvrdimo glasanjem. Molim vas da se o tome iizjasnite, da glasamo o tome da li ćemo sutra zasedati (poslanici su pristupili glasanju). Za 127, protiv 26, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 14 narodnih poslanika, ukupno je 167 prisutno. Konstatujem da smo doneli odluku da ćemo sutra raditi i da će sednica biti nastavljena sa početkom sutra u 10 časova. Prelazimo na usvajanje zapisnika sa prethodnih sednica. Dostavljen vam je zapisnik sa sednice Trećeg vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini, održane 12, 13. i 14. februara 2001. godine. Da li ima primedbi na zapisnik? (Nema.) Pošto nema primedbi na zapisnik, prelazimo na odlučivanje o zapisniku u celini. Stavljam na glasanje zapisnik sednice Trećeg vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini, održane 12, 13. i 14 februara 2001. godine. Za 154, protiv niko, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 16, ukupno je prisutno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno i bez primedbi usvojila zapisnik sednice Trećeg vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije održane 12, 13. i 14. februara 2001. godine. Dostavljen vam je zapisnik sednice Četvrtog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini, održane 15. februara 2001. godine. Da li ima primedbi na zapisnik? (Nema.) Pošto nema, stavljam na glasanje zapisnik sednice Četvrtog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini, održane 15. februara 2001. godine. Imamo kvorum. Konstatujem da je za glasalo 137, protiv niko, uzdržanih nema, nije glasalo 11. Ukupno je prisutno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila zapisnik sednice Četvrtog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini, održane 15. februara 2001. godine, bez primedbi. Dostavljen vam je zapisnik sednice Petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini, održane 27. i 28. februara 2001. godine. Da li ima primedbi na zapisnik? (Nema.) Pošto nema primedbi na zapisnik, prelazimo na odlučivanje o zapisniku u celini. Stavljam na glasanje zapisnik sednice Petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini, održane 27. i 28. februara 2001. godine. Imamo kvorum. Konstatujem da je za glasalo 158, protiv niko, uzdržanih nema, nije glasalo 8. Ukupno je prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila zapisnik sednice Petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini, održane 27. i 28. februara 2001. godine, bez primedbi. Ovim smo usvojili zapisnike sa prethodnih sednica. Obaveštavam vas o prestanku mandata narodnih poslanika. Primili ste pismo predsednika Poslaničke grupe Demokratske opozicije Srbije Čedomira Jovanovića, kojim obaveštava Narodnu skupštinu da su poslanici Maja Maršićević-Tasić i Kosta Nikolić, izabrani sa izborne liste Demokratska opozicija Srbije, preminuli i da Narodna skupština treba da konstatuje prestanak njihovih mandata. Takođe, primili ste izveštaj Administrativnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije povodom razmatranja ovog obaveštenja, sa predlogom da Narodna skupština, na osnovu člana 88. stav 1. tačka 8. i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje prestanak mandata narodnih poslanika Maje Maršićević-Tasić i Koste Nikolića. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 8. i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština, na predlog Administrativnog odbora, konstatuje da je prestao mandat, pre isteka vremena na koje su izabrani, narodnim poslanicima Maji Maršićević-Tasić i Kosti Nikoliću, izabranim sa izborne liste Demokratska opozicija Srbije - dr Vojislav Koštunica, danom smrti. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika izvršićese popunjavanje upražnjenih poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Primili ste ostavku Aleksandre Sajkov na funkciju narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i izveštaj Administrativnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije povodom razmatranja ove ostavke, sa predlogom da Narodna skupština, na osnovu člana 88. stav 1. tačka 2. i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje prestanak mandata narodnog poslanika Aleksandre Sajkov, danom podnošenja ostavke. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 2. i stav 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština, na predlog Administrativnog odbora, konstatuje da je prestao mandat, pre isteka vremena na koje je izabrana, narodnom poslaniku Aleksandri Sajkov, izabranoj sa izborne liste Demokratska opozicija Srbije - dr Vojislav Koštunica, danom podnošenja ostavke. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Dame i gospodo narodni poslanici, prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Pre prelaska na utvrđivanje dnevnog reda sednice, podsećam vas da je Vlada Republike Srbije, 15. marta 2001. godine, podnela Narodnoj skupštini 24 predloga zakona koji su dostavljeni narodnim poslanicima. Vlada je, pismom od 20. marta 2001. godine, koje vam je takođe dostavljeno, predložila da predsednik Narodne skupštine što pre sazove sednicu Narodne skupštine na kojoj bi se razmotrio jedan broj tih predloga zakona po hitnom postupku. Uvažavajući razloge sadržane u pismu Vlade, sazvao sam Prvu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno odredbama Poslovnika, potrebno je da odlučimo o predlozima za donošenje akata po hitnom postupku i o predlozima za izmene i dopune predloženog dnevnog reda sednice. Prelazimo na donošenje odluka po hitnom postupku. 1. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2001. godinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. marta 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2001. godinu. Konstatujem da je za glasalo 165, protiv niko, uzdržanih nema, nije glasalo 11. Ukupno je prisutno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno prihvatila ovaj predlog. 2. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o akcizama, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. marta 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o akcizama. Konstatujem da je za glasalo 173, protiv niko, uzdržanih nema, nije glasalo 7. Ukupno je prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. 3. Vlada Republike Srbije preložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o porezu na promet, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. marta 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o porezu na promet. Za 167, niko protiv, niko uzdržan, 12 nije glasalo, ukupno je prisutno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. 4. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2001. godini, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. marta 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2001. godini. Za 167, niko protiv, niko uzdržan, 13 nije glasalo, ukupno je prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. 5. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. marta 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima. Za 170, niko protiv, niko uzdržan, 12 nije glasalo, ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. 6. Vlada Republike Srbije predložila je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o obimu sredstava i učešću opština i gradova u porezu na promet u 2001. godini, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. marta 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o obimu sredstava i učešću opština i gradova u porezu na promet u 2001. godini. Za 161, protiv jedan, niko uzdržan, 22 nije glasalo, ukupno su prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. 7. Narodni poslanik Lazar Marjanski predložio je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podneo Narodnoj skupštini 12. februara 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Lazara Marjanskog da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Za 57, protiv 120, četiri uzdržana, 18 nije glasalo, ukupno je prisustvovalo 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. 8. Narodni poslanik Milan Marković predložio je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prekršajima, koji je podneo Narodnoj skupštini 21. februara 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Milana Markovića da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prekršajima. Za 15,protiv 128, 30 uzdržanih, 22 nije glasalo, ukupno prisustvovalo 195 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. 9. Administrativni odbor je predložio da se po hitnom postupku razmotri Predlog odluke o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 23. marta 2001. godine. Stavljam na glasanje predlog Administrativnog odbora da se po hitnom postupku razmotri Predlog odluke o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Za 175, niko protiv, niko uzdržan, 19 nije glasalo, ukupno su prisutna 194 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Prelazimo na odlučivanje o predlozima za proširenje dnevnog reda. Primili ste Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova Odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je Narodnoj skupštini podneo gospodin Branislav Ivković, predsednik Poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije, 21. februara 2001. godine. Tim povodom podsećam vas da je članom 143. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije predviđeno da Narodna skupština odlučuje o razrešenju i izboru novog člana odbora na prvoj narednoj sednici posle dostavljanja predloga poslaničke grupe. Pošto navedeni predlog odluke nije sadržan u Predlogu dnevnog reda ove sednice, potrebno je da se, poštujući odredbu Poslovnika, dnevni red sednice dopuni ovom tačkom. Zato stavljam na glasanje moj predlog da se dnevni red sednice dopuni Predlogom odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koju je podneo gospodin Branislav Ivković, predsednik Poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije. Za 159, protiv 9, uzdržanih 7, nije glasalo 19, ukupno su prisutna 194 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Imamo i neke predloge za objedinjavanje dnevnog reda. Narodni poslanik Zoran Mićović, na osnovu čl. 84. i 133. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona koje je podnela Vlada Republike Srbije, i to: Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2001. godinu, Predlogu zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2001. godini, Predlogu zakona o akcizama, Predlogu zakona o porezu na promet, Predlogu zakona o javnim prihodima i javnim rashodima i Predlogu zakona o obimu sredstava i učešću opština i gradova u porezu na promet u 2001. godini. Da li narodni poslanik Zoran Mićović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Zorana Mićovića da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona koje je podnela Vlada Republike Srbije, i to: Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2001. godinu, Predlogu zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2001. godini, Predlogu zakona o akcizama, Predlogu zakona o porezu na promet, Predlogu zakona o javnim prihodima i javnim rashodima i Predlogu zakona o obimu sredstava i učešću opština i gradova u porezu na promet u 2001. godini. Za 120, protiv 55, uzdržan jedan, nije glasalo 17, ukupno su prisutna 193 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Imamo i predlog za promenu redosleda pojedinih tačaka dnevnog reda. Narodni poslanik Zoran Mićović predložio je da se Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2001. godini, koji je podnela Vlada Republike Srbije, razmotri kao druga tačka dnevnog reda, nakon razmatranja Predloga zakona o budžetu Republike Srbije za 2001. godinu, zbog njihove međusobne povezanosti. Da li narodni poslanik Zoran Mićović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Zorana Mićovića da se Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2001. godini, koji je podnela Vlada Republike Srbije, razmotri kao druga tačka dnevnog reda, nakon razmatranja Predloga zakona o budžetu Republike Srbije za 2001. godinu. Za 142, protiv 21, uzdržanih sedam, nisu glasala 23, a ukupno su prisutna 193 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Kako nemamo više predloga, a vi znate Poslovnik i znate rokove za predlaganje... (Božidar Vučurović, sa mesta: Poslanička pitanja) Mislio sam da je u vezi dnevnog reda. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine predsedniče, ne mislim da ste namerno to ispustili, ali mislim da bi trebalo u dnevni red po starom skupštinskom običaju uvrstiti tačku - Poslanička pitanja, koja se po pravilu raspravljaju, odnosno podnose na kraju rasprave po svim tačkama dnevnog reda. To je do sada uvek bilo, ne vidim zašto ne bismo i sada to uvrstili u dnevni red. Mislim na poslanička pitanja.
Dobro, u dnevnom redu za sada nemamo, ali imaćemo prilike za postavljanje poslaničkih pitanja. U dnevnom redu nemamo to upisano kao tačku dnevnog reda. Mislim da smo se u vezi sa tim složili i dogovorili, na kraju sednice. Molim vas da pređemo na utvrđivanje dnevnog reda sednice u celini. Saglasno odredbama Poslovnika Narodne skupštine, sve tačke prihvaćene po hitnom postupku, kao i po osnovu predloga za izmene i dopune dnevnog reda, uvršćuju se u dnevni red sednice po redosledu njihovog predlaganja, odnosno prihvatanja. O predlozima akata prihvaćenih kao nove tačke dnevnog reda, nadležni odbori, odnosno Vlada Republike Srbije, ukoliko to već nisu učinili, podneće svoje izveštaje, odnosno mišljenja u toku trajanja sednice. Pošto smo se izjasnili o svim predlozima za izmene i dopune predloženog dnevnog reda, a da bi bilo jasnije, da ja to još jednom pročitam. Dakle, mi smo zapravo odlučili i onda stavljamo u celini izjašnjavanje da tačke glase ovako: D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2001. godinu, 2. Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta za 2001. godinu, 3. Predlog zakona o akcizama, 4. Predlog zakona o porezu na promet, 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima, 6. Predlog zakona o obimu sredstava i učešću opština i gradova u porezu na promet u 2001. godini, 7. Predlog odluke o narodnim poslanicima na stalnom radu Narodne skupštine Republike Srbije, 8. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova Odbora Narodne skupštine Republike Srbije, 9. Poslanička pitanja. Molim narodne poslanike da se izjasne o dnevnom redu sednice u celini. Konstatujem da je za glasalo 182, protiv nije bilo, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 17, a ukupno je prisutno 199 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godine u celini. Molim Službu Narodne skupštine da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda sednice i uruči ga narodnim poslanicima. Izvolite.
Poštovani predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, članovi Vlade, pred nama je obiman dnevni red, ali obaveza je da ovaj posao završimo u naredna tri dana, kako bi lokalna samouprava u skladu sa budžetom i pravima koja će iz njega proisteći, mogla usvojiti svoje budžete za opštine i gradove. Imajući to u vidu, a u skladu sa članom 88. Poslovnika koji smo usvojili na prethodnoj sednici, predlažem da se ograniči diskusija na pet minuta.
Poštovani gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, prirodna je i razumljiva želja Vlade koja predlaže budžet i zakone i skupštinske većine da se što manje stvori prilika za oponiranje predloženim stavovima. To jeste prirodna želja sa njihovog stanovišta, ali nije sa stanovišta građana Srbije. Ovo što ste uradili razumemo. Objedinili ste raspravu za sve tačke u načelu ovog dnevnog reda. To se može razumeti, ali sada za budžet, za agrarni budžet, za zakon o porezu na promet, za zakon o javnim prihodima i rashodima predvideti samo pet minuta poslanicima da kažu, onda možemo svi komotno da idemo iz ove sale. Mi se ovde nalazimo da bi zajedničkim radom sagledali materijal koji je predložila Vlada Republike Srbije. Već je rad u odborima dao pozitivne rezultate, već je Vlada Republike Srbije odlučila da odloži porez na usluge u komunalnim preduzećima, već su građani Srbije dobili, zahvaljujući radu poslanika u Skupštini, priliku da im se manje 20% opterete izdaci za komunalne usluge od 1. aprila. Znači, građani Srbije su profitirali. Mi se ovde nalazimo da bi zajedničkim radom, ulažući amandmane ne da se nadmudrujemo ko je pametniji, već da učinimo da budžet, agrarni budžet, zakon o porezu na promet, zakon o javnim prihodima i rashodima valjaju i valjda je svakom ovde interes da bude bolje u ovoj državi. Nije u pitanju jedan zakonski projekat. U pitanju je 6 krucijalnih zakonskih projekata, koji daju izvanrednu moć koja do sada nije bila, da jedan ministar upravlja sa 21 milijardom bez ikakvog zakonskog osnova. Predlažemo da ostavite 10 minuta.
Počinjemo da radimo na način koji zaista nije dobar. Ja sam, uvažavajući vašu funkciju predsednika Poslaničke grupe vama dao reč, ali o ovakvim pitanjima i ovakvim predlozima se ne vodi rasprava. Sada se gospodin Nikolić javlja za reč. O tim stvarima se ne vodi rasprava. Molim Vas da uvažavate sebe, mene i ovu skupštinu i da se, bez obzira na kvalitet predloga, o tome izjasnimo glasanjem, ali molim vas o ovim predlozima se ne otvara rasprava. Molim vas da uvažite činjenicu da idemo na nešto što nije dobro.
Dame i gospodo narodni poslanici, predlog da mi ovde za tri dana donesemo ovoliko sistemskih zakona zato što Vlada nije ranije dostavila predlog budžeta Skupštini je u najmanju ruku ciničan i ne mogu da prihvatim ograničenje rasprave. Danas zaista nekoliko krupnih grešaka činite, a javnost je već počela da diskutuje o vašim greškama. Ja sam oćutao rad za vreme državnog praznika, jer bi ispalo da poslanici neće da rade za praznik, a eto računam da možda i vi taj praznik nećete poštovati, a radićemo sutra. Mislio sam hoću li da izađem kada smo prekršili srpske pravoslavne običaje, pa ljudima koji su preminuli pre isteka 40 dana ovde ukinuli praktično to što su bili naše kolege, naši prijatelji i odmah čim smo saznali da su preminuli, odmah da ih razdužujemo od mandata. Javnost je uzburkana vašim predlozima zakona. Bolje bi bilo da omogućite jedno racionalno vreme za diskusiju nego da počnu sukobi za ovom govornicom. Ako mislite da za pet minuta može da se obrazloži šest zakona od kojih je jedan budžet, grdno se varate. Ako mislite da poslanik može da vas posluša posle pet minuta i da izađe samo zato što ste se vi tako dogovorili i to se grdno varate. Mnogi od vas su bili opozicioni poslanici i znaju kako se to radi, a radite sve ono što je radila vlast koju napadate, u mnogim slučajevima s pravom. Gospodine predsedniče, član 88. stav 1. predviđa 10 minuta i neke izuzetke. Nemojte da budžet bude izuzetak. Mislim da nema važnijeg zakona. Možda i ima važnijih zakona u toku godine, ali recimo da je ovo najvažniji, pa nemojte da na tom zakonu ograničavamo vreme. Ako ne ograničavamo vreme mi ćemo poštovati Poslovnik, a ako ograničite vreme onda to nije Poslovnik, to je vaša volja, a mi vašu volju ne smemo da poštujemo, mi smo opozicija.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministri, suviše su ozbiljni ovi zakoni o kojima ćemo danas razgovarati, a ne samo danas, nego i narednih dana. Ovo su zakoni koji su najvažniji u ovoj godini i koji se direktno tiču životnog standarda građana Srbije. Zato vas molim i apelujem na poslanike DOS-a da razmisle o tome da ne budu samo glasačka mašina i nemi posmatrači. Ovo su veoma važne tačke i ukoliko budemo imali samo pet minuta za 6 sistemskih zakona, od kojih je jedan budžet, šta ćemo onda da pričamo i kako ćemo onda govoriti. Kako će recimo predstavnici lokalne samouprave, kojih ovde ima dosta, govoriti u roku od tih 5 minuta. S obzirom da su zakoni jako važni, životno važni za sve građane Srbije, predlažem da se držimo Poslovnika i da imamo 10 minuta za raspravu o ovim zakonima. Hvala.
Molim vas da se izjasnimo o predlogu da se ograniči diskusija na 5 minuta. Za 103, protiv 63, uzdržanih 18, nije glasalo 13, ukupno 197. Konstatujem da je predlog prihvaćen. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: – ZAJEDNIČKI NAČELNI PRETRES O PREDLOGU ZAKONA O BUDžETU I GRUPI PRATEĆIH ZAKONA Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona za koje je to narodni poslanik Zoran Mićović predložio, otvaram zajednički načelni pretres o: 1. Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2001. godinu, 2. Predlogu zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2001. godini, 3. Predlogu zakona o akcizama, 4. Predlogu zakona o porezu na promet, 5. Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima, 6. Predlogu zakona o obimu sredstava i učešću opština i gradova u porezu na promet u 2001. godini. Da li predstavnici predlagača žele reč? Reč ima predsednik Vlade Republike Srbije, gospodin Zoran Đinđić.
Dame i gospodo narodni poslanici, budžet i poreska politika svakako same po sebi predstavljaju vrlo važan deo, bez obzira da li se posmatraju pojedinačno ili u vezi sa kompleksom zakona koji su ovde predloženi, ali još više od toga oni su deo ukupne politike koja se u zemlji vodi i potrebno je sa stanovišta predlagača, tj. Vlade objasniti, obrazložiti i prateće aktivnosti koje su predviđene, a i razloge, sistemske razloge kojima se rukovodila ovakva budžetska i poreska politika. Ja bih u pet tačaka najpre naveo osnovne elementekoji su potrebni, čije razumevanje je potrebno da bi se ovaj i ovakav budžet i poreski paket razumeli, a onda ću reći nekoliko rečenica o prigovorima koji su u međuvremenu upućeni i uopšte o dometu poreske i budžetske politike u uslovima u kojima se naša zemlja nalazi i o tome koja realistična očekivanja uopšte treba upućivati na ovaj instrument veoma važan u svakoj ekonomiji, ali veoma ograničenog dejstva u onoj ekonomiji koja funkcioniše na ograničenom nivou. Dakle, prvi princip kojim smo se rukovodili i koji je bio dat ekspertima iz Ministarstva za finansije i njihovimkolegama, prilikom izrade budžeta, bio je princip štednje, reorganizacije i restruktuisanja javnog sektora, a to znači državne uprave i javnih preduzeća. Mi želimo da u hodu, znači tokom sprovođenja ovog budžeta, pokušamo da ostvarimo maksimalno ono što smo prilikom formiranja ove vlade najavili, a to je reforma javnog sektora, javnih službi i javnih preduzeća. Mi to želimo, u ovom trenutku nije tako lako utvrditi tu granicu gde neće mnogo, ili previše, da zaboli redukcija troškova, pre svega personalnih troškova, broja zaposlenih, u jednoj veoma predimenzioniranoj državnoj službi, državnom aparatu, ali mi želimo da čitav taj postupak bude praćen uvođenjem standarda usluga, uvođenjem jedne stroge dnevne kontrole troškova, uvođenjem jedne vrlo stroge kontrole budžetske potrošnje. Za tu kontrolu će biti potreban čitav niz institucija koje nisu ranije postojale, institucija za kontrolu budžeta, i od strane nekih parlamentarnih organa,koji tek treba da budu stvoreni, i od strane nekihnezavisnih ekspertskih, stručnih organa i komisija,koje treba da budu unete u naše zakone. U svakom slučaju, potrebno je uneti svetlo u način trošenja novca od strane državnog aparata, opravdanost tog trošenja i videti koje sve to usluge građani dobijaju od strane takvog državnog aparata koji plaćaju,da li su te usluge po svom kvalitetu, po svojoj količini i po svojoj ceni odgovarajuće i adekvatne. To je jedan postupak koji je neminovan za modernizaciju naše države, bez njega bi ovaj budžet bio jedna vrlo statična stavka i zapravo bi samo prenosio jedno nasleđeno stanje. Mi se nadamo da ćemo moći na kraju ove godine da podnesemo izveštaj o uštedama koje su postignute, o racionalizaciji koja je postignuta, o podizanju efikasnosti tih javnih službi. Nažalost,verovatno se uovom smislu koštanja to neće izraziti na ovu godinu, ali će se izraziti u sledećem budžetu, ako uspemo da za najmanje 20% redukujemo broj zaposlenih u državnim službama i da uspostavimo aparat koji će sa mnogo manje novca davati mnogo više usluga i servisa. Onda će sledeće godine takav aparat u budžetu, kao stavka, biti drugačije prikazan. Takođe, javna preduzeća, postoje protesti, postoji nezadovoljstvo što su i javna preduzeća tretirana praktično u skladu sa zakonom, kao nešto čime Vlada raspolaže, što su zamrznute plate u javnim preduzećima, tamo gde one iznose 20% i više od 20% od republičkog proseka, ali to je takođe neophodno da bismo napravili analizu - šta se događa u tim javnim preduzećima, na koji način ona posluju sa onim što im je povereno, jer mnoga od tih javnih preduzeća zapravo imaju monopol, na osnovu toga što naplaćuju određene usluge. Oni imaju određene privilegije, ali pitanje njihove ukupne profitabilnosti je vrlo problematično, jer neka od njih prave ogromne gubitke, koji se onda prevaljuju na račun države, znači, opet na račun građana i poreskih obveznika. Mi nameravamo da u toku narednih mesecili dva napravimo jednu vrlo preciznu analizu poslovanja tih javnih preduzeća, i ona javna preduzeća u kojima se posluje profitabilno,zahvaljujući dobrom menadžmentu, zahvaljujući dobrim uslugama, tu neće biti problema da budu nagrađeni oni ljudi koji doprinose tom profitabilnom poslovanju. Ali takođe je neophodno videti ko je zapravo zaslužan za to eventualno dobro poslovanje i da se odvoje oni delovi u javnim preduzećima, koji su administrativni, koji treba da dele sudbinu svih drugih i sličnih poslova i službenika u državi, a ne da budu privilegovani samom činjenicom da su se našli u jednom preduzeću koje, zahvaljujući raspolaganju državnim sredstvima,državnim resursima, ostvaruje neke prihode. Znači,štednja, restruktuiranje, racionalizacija i postavljanje standarda kvaliteta u javnim službama i javnim preduzećima - to je prvi element koji smo postavili kao uslov za formiranje ovakvog budžeta. Drugi element je pitanje priliva u budžet i sive ekonomije. To je jedno bolno mesto. Mi se nadamo da će nakon ove budžetske godine tu biti mnogoviše jasnoće, nego do sada. Naša odlučna namera je, a nadam se da ćemo tu imati uspeha, da sve ono što je do sada išlo izvan budžeta kao siva ekonomija i organizovani kriminal, pre svega u domenu tržišta naftom i naftnim derivatima, cigaretama, alkoholom, kafom i drugim akciznim robama, postepeno, a nadamo se brzo, postane jedan redovan priliv našeg budžeta. Mi nismo računali u budžetskom prihodu maksimalan iznos onoga što očekujemo, pokušali smo da budemo realistični, ali ako uspemo u tom suzbijanju,ne bih rekao sive , nego crne ekonomije - jer tu se radi o organizovanom kriminalu, tu se ne radi o ljudima koji na ulici prodaju po kantu benzina ili boks cigareta, tu se radi ošleperima, tu se radi o milionima i stotinama miliona maraka - ako uspemo da suzbijemo taj organizovani kriminal, mnogo će svetlije izgledati ova budžetska slika tokom ovog vremena. Ali, kao realisti, mi smo želeli da se ipak ograničimo na neku realističku procenu - koliko će biti priliva iz tih izvora. Mi možemo odmah da kažemo da očekujemo više, ali pustimo da nas život bar jednom prijatno iznenadi. Treća tačka je uvođenje platnih razreda u ovaj deo budžetskih korisnika. Mi smo u razgovorima sa korisnicima budžeta ustanovili da su dve stvari koje ih muče - jednastvar su niske plate, a druga stvar je nepravda. Oko niskih plata ne možemo da im pomognemo, a oko nepravde možemo. Nepravda se ogledala u tome što je kod nekog budžetskog korisnika, recimo, zaposleni sa najnižom školskom spremom dobijao veću platu nego kod nekog drugog budžetskog korisnikazaposleni sa najvišom školskom spremom, tako da su negde čistačica ili konobar imali veću platu nego na nekom drugom mestu doktor nauka ili nastavnik u školi. Mi smo odlučili da tu nelogičnost zasečemo. Neki su se pobunili, smatrali su da je to povratak na neka stara vremena. Ja ne vodim računa o tome da li je neko rešenje staro ili novo, pod uslovom da počiva na nekim argumentima i da funkcioniše. Mislim da je u ovom trenutku neophodno uvesti platne razrede, a to znači da se za sličan rad, u sličnim uslovima, ako se radi o budžetu i ako se plaća iz budžeta, plaća otprilike sličan iznos, jer samo tako možete ljudima da objasnite da treba da se strpe i da treba da prihvatetaj zaista minimalan iznos koji je moguće platiti iz ovog budžeta. To će iziskivati i dodatne analize i detaljna istraživanja kod raznih budžetskih korisnika. Uzmimo na primer policiju, uzmimo na primer elektroprivredu. U policiji imamo nekoliko desetina hiljada zaposlenih ljudi, koji su svi potpadali pod određene kriterijume,koji su bili opravdani. Znači, oni su dobijali više, zato što su izloženi većem riziku, ali ako pogledate koliki je broj ljudi koji su svrstani u tu kategoriju onih koji su zapravo izloženi riziku, onda ćete videti da nisu svi, da otprilike jedna trećina ljudi koji se vode kao ljudi koji rade izuzetno rizičan posao, zapravo sede za šalterima, da sede u kancelarijama, da ispunjavaju određene formulare,a da se tretiraju kao pripadnici jedne budžetske grupe koju treba podržati i koja jeimalaprivilegije u prethodnom periodu. Mi moramo u okviru tog budžetskog korisnika da napravimo detaljnu analizu i da oni koji su sa uniformom na ulici, koji izlažu svoj život riziku, da oni budu podržani, da stanemo iza njih, a oni koji sede za šalterima, da budu plaćeni isto onoliko koliko su plaćeniljudikoji sede za šalterima na nekom drugom mestu, u kategoriji nekog drugog budžetskog korisnika. Isti je slučaj kritičan sa energetskim sektorom,gde u tom rudarskom kompleksu, ljudi kojiidu na jamu ili u jamu, predstavljaju jedan deo tog segmenta koji treba štititi, ali jako mnogo ima administracije u čitavom tom delu i mislim da ne bi bilo u redu ako bismo to uzeli u celini i ako bismo rekli da mi štitimo rudare, podržavamo rudare, jer oni imaju jako težak posao - da, ali su rudari oni koji idu u rudnike ili kopaju ugalj, a nisu rudari oni koji u kompleksu rudnika ispunjavaju formulare ili rade u kancelarijama, tako da mi očekujemo da i sami budžetski korisnicito malo pogledaju. Svima onima, kojima je budžet jako važan, kad se radi o vremenu u kome treba da govore, zamolio bih da im bude važan i u vremenu kada neko drugi govori. Dakle, molio bih budžetske korisnike da zajedno sa eventualnim nezadovoljstvom, koje upućuju prema budžetu, budu spremni da se okrenu malo prema sebi, da naprave detaljnu analizu unutar svojih preduzeća i da pokušaju da unutar zadate sume, koja je maksimalno moguća na osnovu prihoda, da naprave malo bolju preraspodelu i da oni, koji najviše doprinose, najviše rade, koji su u najtežim uslovima, dobiju najviše. Da ta lažna solidarnost ne preovlađuje u smislu mi smo sada svi rudari, mada nas ima hiljadu, a možda još hiljadu nekih administrativnih radnika, nego da i ti administrativni radnici kažu, u redu je, rudari koji idu u kopove treba da dobiju više i što se tiče toplog obroka, plata i drugih prava. Za to smo svi mi ovde. Ali, to takođe podrazumeva jedan proces i ovi platni razredi nisu samo jedna formula da se siromaštvo pravedno raspodeli, nego su takođe jedan pokušaj da se u same delatnosti, koje su finansirane iz budžeta, unese nešto više reda i nešto više pravde. Četvrta tačka su prioriteti. Svaki budžet, naravno, time šta podržava i kako podržava pokazuje o kojoj se vrsti politike radi u toj zemlji. Mi smo se opredelili za tri prioriteta, prvi je školstvo i prosveta, drugi je zdravstvo i treći je edukacija radne snage, pre svega onih koji nisu zaposleni, koji su na biroima rada i onih, koji su tzv. tehnološki višak. Izvršena je preraspodela iz nekih stavki na ove stavke. Videćete, kada budete posmatrali strukturu budžeta i uporedili ga sa prethodnim budžetima, koliko je učešće školstva i zdravstva, a i da se prvi putpojavljuje i fond za finansiranje dokvalifikovanja, da je izvršena ta preraspodela. Mislimo da je to opredeljenje da se ulaže u budućnost u jako teškim okolnostima, kada zapravo uopšte nemamo para da investiramo, ali ovim simboličnim prioritetima pokazujemo da želimo da ulažemo u budućnost i da je budućnost u edukaciji, u tome da naša deca dobiju bolje školovanje, da naši pacijenti dobiju bolju uslugu i da pokušamo da ove ljude, koji nisu svojom krivicom ostali bez posla, izvan radnog procesa, da se vrate u radni proces. Novina je u tome što su u začetku definisanineki fondovi unutar budžeta, neki iznosi u ove tri oblasti, za koje očekujemo da budu samo inicijalni. Ako naša zemlja ispuni te uslove, mi želimo da uzmemo i kredite kao Vlada i za modernizaciju prosvete, zdravstva i za mnogo veća ulaganja u prekvalifikaciju radne snage. Takođe mislimo da sa nekih drugih strana možda možemo da prikupimo u te fondove nešto novca. Pre svega mislimo od donacija Svetske banke. Ali, ovo je jedno opredeljenje. Od razvoja događaja zavisi da li će to opredeljenje da krene punim gasom ili će ostati na ovome. U svakom slučaju, ako govorimo o prioritetima ove vlade, onda su to prosveta, zdravstvo i nezaposleni ljudi, u čije dokvalifikovanje Vlada mora da uloži kao u jedan nacionalni program. Peta stvar je savezna vlada i savezni budžet. Kada definišemo ovaj budžet na ovaj način, a ministar za finansije će da kaže nešto o njegovom bruto principu, o njegovoj transparentnosti, o unošenju svega što je prihod i evidentiranju svega što je rashod iz njega, što je jedna posebna filozofija modernog budžeta, ali ja o tim detaljima ne želim da govorim, ali, ako definišemo budžet na ovaj način, to znači budžet štednje, to znači budžet svih mogućih priliva i ukidanja privilegija, to znači budžet platnih razreda, to znači budžet prioriteta. Onda se postavlja pitanje - a šta sa onim drugim delom srpskog budžeta, a to je savezni budžet. Jer, taj budžet se puni od prihoda i zarada istih građana, koji plaćaju ovaj srpski budžet. Dakle, mi od savezne vlade očekujemo da primeni isti ovaj princip i da smanji osnovu za primanja u saveznoj državi i saveznoj administraciji, da smanji izdatke za saveznu administraciju i da podvrgne budžetske izdatke za vojsku i saveznu administraciju istoj onoj strogoj kontroli kojoj mi želimo da podvrgnemo trošenje ovog budžeta. Mi očekujemo, u ime građana Srbije da svaki dinar koji se uzima bude evidentiran, da njegovo trošenje bude obrazloženo i da se tačno zna gde odlazi svaki dinar koji je uzet od građana Srbije i koji je prošao kroz budžet. Ovo je budžet preraspodele, ovo nije budžet vođenja neke ekonomske politike, na žalost, jer se još uvek radi samo o tome da se postojeće siromaštvo malo pravednije raspodeli. Mi očekujemo da u tome učestvuju svi oni koji žive u ovoj zemlji i koji rade u institucijama ove zemlje. A mi smatramo da savezna vlada i savezni organi, takođe kao i Vlada Srbije i njeni organi, treba da dele sudbinu građana ove zemlje. To su pet osnovnih principa, na kojima je zasnovan ovaj budžet. Mi smatramo da to nije neka velika mudrost. Trebalo je dosta hrabrosti da se neke privilegije zaseku i da se onima, kojima već godinama njihova prava nisu zadovoljavana u smislu socijalnih prinadležnosti, da se ta prava daju. Tome je trebalo neke političke hrabrosti, ali nije bilo potrebno neke velike mudrosti. Trebalo je naprosto priznati realnost i odreći se iluzija i odlaganja plaćanja troškova i pomeranja dugova stalno na drugu i drugu godinu. Trebalo je reći - dajte da vidimo čime ova zemlja raspolaže, šta mora da se plati, odakle može da se uzme i da tu napravimo neku ravnotežu. Dve primedbe su stigle u međuvremenu, bitne. Prva je primedba da ovaj budžet nije radikalan, kako smo mi tvrdili da jeste, da u njemu nema baš mnogo štednje i da je on realno i nominalno sličan kao što su bili raniji budžeti. Neki ljudi, pre svega ekonomisti, očekivali su da on bude mnogo restriktivniji i da on u svom apsolutnom iznosu bude mnogo manji, jer navodno time bi i javna potrošnja bila mnogo manja. Ja imam dva argumenta kao odgovor. Prviargument je da u ovaj budžet prvi put ulazi nešto što nikada ranije u ovih 50 godina nije ulazilo u budžet i zbog toga on izgleda malo veći, nego što bi izgledao da je rađen na stari način. Ministar za finansije će objasniti šta je sve ranije bilo izvor budžeta i šta sve sada ulazi u budžet i čini se kao da je on veći. S druge strane, sigurno da smo i u apsolutnom smislu neke plate povećali. Ako pogledate plate koje su bile pre dve - tri godine - 40, 50, 70, 80 maraka, one će sada biti 150, 160 maraka. Cene su takođe povećane. To nije jedna fikcija, pa da kažemo - što veće cene, veće plate, znači na istom smo. Ne, u realnom iznosu su povećane plate i cene zbog toga što proizvođači treba da dobiju realan iznos, devizno izračunato, za svoje proizvode, ne da bude pljačkanje. Ne da seljaci budu 10 godina rezervoar iz koga će jedna nesposobna vlast, ta nesposobna vlast, koja je prebacivala cenu socijalnog mira na one slojeve stanovništva koji nisu bili organizovani i nisu mogli da se bune, pre svega na selo, na penzionere. Dakle, proizvođači treba da dobiju realnu ekonomsku cenu za svoj proizvod. Ne mogu svi, ne mogu u elektroprivredi, ne mogu proizvođači osnovnih životnih namirnica. Tu mora biti još intervencija, ali nije cilj da ova zemlja živi u izluziji do kraja veka i da se stalno nekim navodno niskim cenama pravi neka socijalna politika, pri čemu nam nestaje i poljoprivreda i industrija i socijalni sistemi, sve propada, a narodu je sve jeftino. Zdravstvo je jeftino samo kada ste zdravi, a kada ste bolesni, nemate ga. Lekovi su jeftini zato što ih nema. Bolje bi bilo da ih ima, pa da ih dobijete po realnoj ceni, jer biste se nekako snašli, a ako ih nema, onda ne možete ni da se snađete. Dakle, naš pristup je istina. Mi smo rekli narodu,kada smo postavili ovu vladu: nećemo lagati i nećemo krasti. Za razliku od ovih prethodnih, nećemo vam prodavati šarene laže, reći ćemo vam šta je stanje privrede, šta je stanje društva i koliko može iz te privrede realno da se uzme, da bi se platilo školstvo, zdravstvo i policija. One, koji misle da treba saseći budžetske izdatke, podsećamda su ta deca, koja idu u škole, naša deca, da su ti ljudi, koji idu u bolnice, naši sugrađani i mi sami, da policija čuva nas. Onaj, koji bi hteo tu da izvrši radikalni rez, mislim da jednom rukom uzima sam od sebe. Moramo neki nivo nekog sistema održati, bez obzira što nam ekonomija nije na nivou tog sistema. Mislim da je bolje da se svi kao stanovništvo malo napregnemo i da platimo maloviše, a da nam školstvo bude malo bolje, da nam zdravstvo bude malo bolje, makar da je to tri puta bolje nego što je ekonomija i nego što bi ekonomija omogućila. Ali, mislim da ne bi bilo dobro ako bi te društvene sisteme spustili na nivo ekonomije i ako bi onda školstvo radilo sa 25% kapaciteta kao što nam radi privreda, ako bi zdravstvo, policija radili sa 25% kapaciteta. To je prosto realnost. Mi bismo kao Vlada voleli da to nije tako, ali to je stanje koje smo zatekli. Neki ljudi su prolazili ispred Skupštine i najavljuju da će da demonstriraju. Ja imam ljudsko razumevanje za njih, ali ekspertski nemam preterano razumevanje za njih. Voleo bih da se opredele. Znači, isti ljudi protestuju kao nastavnici i članovi Sindikata prosvetnih radnika zato što plate iz budžeta nisu veće i isti ljudi protestuju zato što su porezi suviše visoki. Iz tih poreza se plaćaju te plate. Ti ljudi moraju da se opredele da li žele manje plate u budžetskim aktivnostima, pa time i manje poreze, ili žele veće plate, ali time veće poreze. Ne može isti sindikat da organizuje u Nišu štrajk zato što će poskupeti struja i u Obrenovcu štrajk zato što plata radnika u elektroprivredi neće porasti još više. Kada se ti sindikati opredele šta su prioriteti, spremni smo da razgovaramo sa njima 24 sata dnevno, da vidimo kako ovu tešku situaciju zajednički da prevaziđemo. Ali moramo kao društvo da se pomirimo sa tim da može da se troši samo ono što se zaradi. Ako imamo određena očekivanja u pogledu društvenog sektora, a to su zdravstvo, školstvo, policija, funkcionisanje države, to mora odnekuda da se plati. Prihvatamo sve prigovore i primedbe u dva smisla. Ako neko kaže da postoje neki koji su privilegovani i koji ne plaćaju, mi bismo voleli da znamo ko su oni. Znači, da im naplatimo. Drugo je da može od nekoga da se uzme da bi se nekom drugom dalo, da vidimo ko ima previše u budžetu, pa da damo drugome. Ali, prigovori koji idu samo na to da je nekome malo, uvažavamo ljudski, ali ne možemo da ih prihvatimo u ovom budžetu. Ako neko traži da bude nešto više na njegovoj strani, mora da kaže kome treba da bude manje. Ne možemo da pravimo jednačinu gde se leva i desna strana ne poklapaju. Ja bih vas zamolio da u tom smislu idu i vaši prigovori, vaši amandmani. Ovaj budžet nije Sveto pismo. On može da se menja u hodu, može da se menja danas, ali može da se menja u skladu sa nekim principom, a to je princip spojenih sudova. Znači, ne mogu prihodi i rashodi da budu razdvojeni. Moramo da ih usaglasimo. Ako treba da spuštamo poreze, onda da vidimo koliko će to koštati nastavnike, lekare, policiju, koliko će to koštati ovaj deo budžetske potrošnje. Mi smo imali u toku pravljenja ovog budžeta puno diskusija. Imali smo diskusije sa međunarodnim i domaćim ekspertima. Oni su tražili razne stvari. Mi smo se opredelili za neku sredinu. Nismo prihvatili sve sugestije MMF-a, jer su one bile vrlo oštre u pogledu budžetskih restrikcija. Mi ne mislimo da ovoj zemlji treba šok terapija. Mi mislimo da je ova zemlja već u šoku. Međunarodni eksperti su tražili mnogo više štednje i mnogo više restrikcija. Takođe, nismo mogli da prihvatimo zahteve svih, ni budžetskih ni drugih, korisnika koji su tražili veća oslobađanja i veće plate, jer za to nema prostora. Smatramo da ćemo ovom poreskom politikom i ovim budžetom biti u stanju da vodimo neku socijalnu politiku, za razliku od dosadašnjeg perioda gde je ta politika generalno vođena kroz neku politiku cena, i da ćemo moći vrlo ciljano da podržimo neke grupe stanovništva. Mi smo, praveći projekciju budžeta, za svaku odluku, i oko poreza i oko raznih drugih mera, uvek pitali kako će to delovati na jednu prosečnu četvoročlanu porodicu u Srbiji, i kako će na koju grupu porodica delovati, one sa najmanjim i one sa najvećim prihodima. Danas u Srbiji ima oko 2,5 miliona porodica. Od toga 330.000 živi ispod socijalno podnošljivog nivoa. Oko 315.000 porodica je vrlo imućno. Ostali su negde između. Kad kažem vrlo imućno, to je 24.000 dinara mesečno i više. Kad kažem ispod granice, to znači znatno ispod granice za potrošačku korpu. Naš cilj je da pokušamo da jednim fondom podržimo one najugroženije i da podrška ide direktno porodicama koje su ugrožene, kroz dečje dodatke i kroz razna druga socijalna davanja, a da ne idemo sa jednom socijalnom podrškom kroz generalne cene, generalne poreze i kroz razna oslobađanja od poreza. To pruža mogućnosti velikih zloupotreba. Pokušaćemo na kraju ove godine da iz tog paketa socijalno ugroženih izvučemo bar 100.000 porodica i da u narednu godinu prenesemo manje socijalno opterećenje i za budžet i za naše društvo. Naš cilj je bio i on ostaje, na početku godine smo ga izrekli, da na kraju godine svaka četvoročlana porodica može da plati potrošačku korpu. Trenutno, naša računica je da bi nam trebalo, uz ovaj budžet, uz ove prihode i rashode, još milijardu maraka da bi svaka porodica mogla na kraju godine da ima punu potrošačku korpu. To ne znači da budžet treba to da plati, to znači da treba kroz društveni proizvod, kroz privredne aktivnosti, da se stvori tih milijardu maraka. Jedan deo toga će biti kroz preraspodele, kroz jedno oporezivanje koje će pogoditi najbogatije, to su: oporezivanje jahti, oporezivanje oružja, brodova na raznim rekama, koji služe kao restorani, kroz oporezivanje luksuznih automobila, luksuznih kuća. Na taj način ćemo pokušati da ostvarimo jedan deo socijalne pravde, jer mislimo da, naročito u teškim ekonomskim situacijama, socijalna pravda predstavlja jednu od najvećih obaveza svake vlade. Konačno, želim da kažem nešto što ne može da se očekuje ni od jednog budžeta, ni od jedne poreske politike. Nažalost, ni od jednog budžeta, ni od jedne poreske politike ne može da se očekuje povećanje životnog standarda. Povećanje životnog standarda može da se očekuje od privrede. Ako privreda radi, ako su plate realne, onda iz tih plata mogu da se kupuju određene stvari, onda oni koji proizvode te određene stvari dobijaju novac, onda oni ulažu taj novac, i onda je to neka aktivnost. Budžet i poreski zakoni su samo korektori ili određeni mehanizmi da se taj razvoj uređuje i usmerava. Oni ne stvaraju višak vrednosti. U našoj zemlji taj višak vrednosti i oporavak ekonomije zavisi od globalnih događaja. Jedan od njih je naše definitivno vraćanje u međunarodne finansijske organizacije, pre svega, u Svetsku banku. Zatim, reprogramiranje naših zatečenih dugova, koji su oko 25 milijardi maraka. Mi se nadamo da ćemo jedan deo toga moći da otpišemo, a drugi deo da reprogramiramo. Time mi postajemo zemlja koja ponovo može da uzima kredite. Time naša preduzeća i naše banke ponovo mogu da uzimaju kredite, što znači investicije, nova tehnologija, ulaganje u privredu. Mi smo blizu da, ako ne bude nekih neočekivanih ili očekivanih ali neželjenih šokova, blizu smo da ovaj put okončamo. U aprilu bi trebalo da bude reprogramirano naše dugovanje, ako MMF i Svetska banka prihvate naš status. U maju ili junu bi trebalo da bude donatorska konferencija, koja bi definitivno značila da smo mi zemlja prihvaćena u međunarodnom finansijskom svetu. Onda bi to bila ona inekcija našoj privredi bez koje nema povećanja životnog standarda. Do tada, mi moramo da onim što imamo, pametno raspolažemo, da to kontrolišemo i da imamo pred narodom, javno, obrazloženje za svaki dinar koji nekome dajemo. Mislim da je ovaj budžet takav. On je, nažalost, mnogo manji nego što bi trebalo ljudima koji iz njega primaju plate, a mnogo veći nego što oni koji ga plaćaju pristaju. Ali, to je naše realno stanje. Mislim da onog trenutka kada priznamo realno stanje i kada počnemo da ga rešavamo, postajemo politički zreo narod. Donošenjem ovog budžeta mislim da pokazujemo da smo i u tom domenu, u domenu ekonomije, napravili one promene koje smo pre dva, tri ili šest meseci napravili u domenu politike. Predlažem da usvojite ovaj budžet, sa određenim izmenama ili onim što Skupština bude usvojila, ali u principu, kao jednu filozofiju jedne nove demokratske politike u Srbiji da ga prihvatite, jer on predstavlja jedan korak, ali ne veliki, ali koji je ipak, posle dugog niza godina, korak u dobrom smeru. Hvala vam. [[Aplauz.]]
Da li predstavnici predlagača, Božidar Đelić, ministar finansija i ekonomije i prof. dr Dragan Veselinov, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, žele reč? Izvolite.
Poštovani gospodine predsedniče, poštovani potpredsednici, poštovani narodni poslanici, poštovane kolege ministri, dame i gospodo, izuzetna mi je čast danas da u ime Vlade - i u ovim teškim vremenima kada ginu naši vojnici i policajci na jugu Srbije, kada se nalazimo u veoma teškoj ekonomskoj situaciji, koja je delo veoma neispravne ekonomske politike i loše politike, sveopšte, i položaja u kojem smo se našli u međunarodnom okruženju - predložim ceo paket mera. Ovo nije samo budžet, ovo je i jedan paket reformi celih javnih finansija naše zemlje. Niti je ovo zadnji korak, ali ovo je jedan prvi i značajan korak u tom pravcu, niti je ovo sveto pismo kao budžet, ali mislim i želeo bih da to obrazložim, da je to jedan isto veoma važan pomak prema daljem vođenju ove zemlje i vođenju naših javnih finansija. Pre nego što pređemo na ove tekstove i detalje, hteo bih da vam izložim generalnu filozofiju ovog paketa mera. Znači, ne samo ovih sedam predloga koji su predloženi po hitnom postupku, već i za one koji će doći u raspravu i to će sigurno biti na sledećoj sednici Narodne skupštine. Pre svega, hteo bih da se zahvalim od srca svima onima koji su radili u veoma teškim okolnostima, u kratkim rokovima, teških i ograničenih sredstava, a pre svega službama koje su dale sve od sebe da za tek nekoliko nedelja, radeći danonoćno, stvarno za male pare, za mali novac, ali sa velikim entuzijazmom, da se krene u ovakvu reformu, a za koju mislim da je visokog kvaliteta. Nije to samo rad državne uprave, hteo bih isto tako da se zahvalim i svima onima, ima ih nekoliko stotina i nekoliko hiljada koji su učestvovali u pretresu na ovim tekstovima, pre usvajanja sa strane Vlade i predlaganja danas Narodnoj skupštini za usvajanje. To su razne ciljne grupe koje smo sreli, od privrednika, u društvenim, privatnim preduzećima, a naravno pozvali smo i sve poslaničke grupe da dođu na jedan stručni razgovor sa nama. Skoro su se sve odazvale na to. Ja im se zahvaljujem. Mislim da to treba da bude jedan novi način rasprave i diskusije u našem javnom životu. Sreli smo i penzionere, poljoprivrednike, trgovce, mnoge ciljne grupe i one su dale, kao i lokalna samouprava i Autonomna pokrajina Vojvodina, dali su mnoge veoma dobre i interesantne sugestije. Mi smo mnoge i usvojili. Naravno, posle 15. marta, kada je Vlada usvojila ove predloge, imali smo šansu da dobijemo, neko je već o tome i pričao, korisne sugestije i u Skupštini, pa i u javnosti. To je dobra stvar, jer krenula je i javna rasprava i mnogi su i mogli i eksperti i običan narod može da se izjasni, da kaže šta misli o predloženim merama. Znači, to mi se kao praksa čini dobro, želeo bih da istrajemo na tome. Na kraju, uradismo sve od sebe da ovo bude najbolja stvar za ovu našu zemlju, ali praksa će pokazati šta ovo vredi i tu sujete ne sme biti, a mi ćemo biti oni prvi koji ćemo dovesti neke rebalanse i neke korekture na ove tekstove i na ovaj budžet, ako se to ne pokaže primereno u praksi. S druge strane, naravno, moramo računati i to nam građani kažu veoma jasno i glasno, da je izuzetno važno da imamo mnogo veću stabilnost u našim poreskim odredbama i zakonima, jer bez te sigurnosti istabilnosti veoma je teško živeti. Zbog toga, ne bi trebalo da to previše i prečesto menjamo, ali naravno, ako praksa pokaže da nešto nije ispravno, to ćemo mi prvi predložiti, da korekturom to ispravimo. Pre nego što pređem na malo kraće izlaganje oko celog ovog paketa, hteo bih da kažem da je ključni cilj svega ovoga, koji je veoma jednostavan, a to je da najzad naša zemlja Srbija počne da liči više na jednu normalnu, centralno-evropsku, balkansku zemlju. Model apsolutno nije Švajcarska, model nije Francuska, to nije primereno za naše prilike, a rekao bih na žalost neprilike u datom momentu. Nema valjanog razloga da izgubimo 2001. godinu, da napravimo one reforme koje će biti bar značajan korak, prvi u približavanju uređenja javnih finansija, na primeru jedne Bugarske, jedne Rumunije, jedne Hrvatske, jedne Makedonije, jer oni već 10 godina sprovode neke reforme. A mi, 10 godina kaskamo za njima. Ovaj prvi korak, koji nije zadnji korak, omogućiće nam da skratimo to zakašnjenje sa nekih 10 godina na 2 - 3 godine. Znači, nismo ni sada stigli do nivoa tog okruženja, ali napravili smo prvi korak koji će nam omogućiti jednostavno još godinu-dve, da se vratimo bar na njihov nivo i da onda krenemo dalje. Znači, to je onaj ključni cilj svega ovoga, da se uvede red u ovu zemlju i da ona počne da liči na jednu normalnu centralno-evropsku i balkansku zemlju, koja će biti u stanju da svojim građanima da pravu sliku javnih finansija, da ih kontroliše i da budemo privlačni, da ličimo na neku normalnu zemlju, koja će biti privlačna i za investicije, pre svega domaće, a i za inostrane. Šta to znači imati jedan malo normalniji sistem javnih finansija u našim okolnostima, ovakvim kakve jesu? Prvo, budžet koji danas imate pred vama je u stvari prvi put, čini mi se, u dugom nizu godina, pa čini mi se i prvi put u istoriji javnih finansija Republike Srbije posle Drugog svetskog rata, gde smo se trudili i mislim da smo uspeli da stoprocentno iskažemo sve. Znači, ovog puta i u prihodnoj i na rashodnoj strani imate sve ili skoro sve. To znači da smo ukinuli mnoge takse, što znači da sve one takse, dažbine koje su bile uvedene naknadno ili u podzakonskim aktima ili smo ih ukinuli, ili smo ih nazvali njihovim pravim imenom, tj. porez ili akciza ili porez na promet. Samim tim, imamo mnogo jednostavniji i mnogo normalniji poreski sistem na prihodnoj strani. Druga stvar koja je urađena, a to je da nećete sa takvim sistemom dolaziti više u situaciju da neki ministar ili pak neki starešina u nekom ministarstvu može svojevoljno da uvede velike promene u poreskom sistemu, a da vi kao narodni poslanici to ne znate, da građani ne znaju da je neko oslobođen nekih dažbina, da drugi privrednici ne znaju da ima privilegovanih firmi, preduzeća, društvenih ili privatnih, kojima se porez odlaže ili kojima se porez jednostavno oprašta. Samim tim što je ovog puta sve pred vama, a vi znate šta je sve, samim tim mnogo će biti veća kontrola od vas, a samim tim i naroda pred onim šta radi ova vlada. Samim tim biće mnogo lakše utvrditi šta se dešava u državnoj kasi. Mislim da ovaj način kazivanja je onaj pravi način. On je način istine, jer prikazuje da je naša situacija taman takva kakva jeste, a to znači da nije sjajna, ali ona omogućava svima da vide ko je na čemu, na šta se troši i odakle se taj novac ubire. Čini mi se da je to mnogo pošteniji način da se vodi jedna država, nego da obećavamo razne stvari i da posle toga pokušavamo da to izvršimo na neke podzakonske ili neke druge načine, koji ne bi bili primereni jednoj demokratskoj i uređenoj zemlji. Znači, to je ona prva stvar. Naravno, kada iskažete sve i kada prvi put iskažete našoj javnosti i vama narodnim poslanicima sve, i te tekstove koje ste danas dobili, to je naš poreski sistem. Ima i nekih drugih stvari, naravno, ali to su one ključne stvari koje imate pred vama. U tom slučaju, moram priznati, možda je to trebalo prikazati i na drugi način, izgledalo je da su neki novi nameti uvedeni, da ima nekih novih poreza. Ne. To apsolutno nije istina. Jedan jedini novi porez nismo uveli. Jedino što smo uradili, to je da se ukinu neke takse i, da napomenem, ukinuli smo pre svega dnevnice solidarnosti, a to je jedan veliki zahvat bio na našoj populaciji. Ukinuli smo isto, a to je sa strane naravno prelazne vlade bilo, ukinuta je taksa na električno brojilo i biće zamenjena pretplatom za neko vreme, ukinuta je sa strane Savezne vlade taksa na izlazak iz zemlje, kao i taksa od 3% za Beograd i za železnicu i sve je to sada iskazano u budžetu i kroz normalne poreske instrumente, kao što je porez na promet ili akcize. Znači, mnogo toga je i ukinuto, a većina toga je jednostavno transformisana i iskazana je pred vama sada, na pravom nivou, tj. na zakonskom nivou šta se radi i šta je to. Kada pogledate za naše obične građane i to možemo videti, što se tiče raznih poreza na imovinu, ovog puta, bilo da su to mobilni telefoni, da su to stanovi, vozila, pokazaćemo kroz dalju diskusiju da je jedina korekcija koja je bila, a to je kao i iz prethodnih godina korektiva za cene, da tu nema za obične građane ničeg novog. Ono što je novo tu, to je progresivnost. Progresivnost u zahvatanju prema ekonomskoj snazi. Istina je da smo ovog puta uveli progresivnost, da oni koji imaju kola sa mnogo jačom kubikažom, oni koji imaju mnogo veće stanove ili vile, ili pak oni koji mnogo više troše i preko 500 na pospejd mobilnim telefonima, oni će nešto više platiti. Znači, to je ona ključna stvar koja je urađena u ovom pristupu. Želim reći, ako pogledate na agregatu - u stvari zbog velikih, a moje kolege ministri i sami znaju o tome koliko su bile teške diskusije sa njima, a mi smo se trudili svuda gde je to bilo moguće, da smanjimo potrošnju - kada pogledate u agregatu i kada uporedite ono što je zahvaćeno prošle godine i što će biti zahvaćeno ove godine, vidite da tu nema nikakvog povećanja, a dakako ima i smanjenja. S time, hteo bih sada da pređem za sledećih nekoliko minuta na izlaganje oko tog celog paketa. U tajceli paket bih hteo da razložim četiri ključne tačke. Prva stvar je da govorim o onome što smo nasledili. To su javne finansije koje su izuzetno slabe, nekontrolisane i nepravične. To je prva i ključna tačka o kojoj bih hteo da pričam. Druga ključna tačka je da razlažem zbog čega se iz takvog sistema izlazi sa jednom celishodnom i sveobuhvatnom reformom da vidite i da vam obrazložim kakva je ta reforma javnih finansija i koja je njena filozofija, i šta je ona uradila. Tu ću malo pomnije pogledati i ove tekstove poreza na promet, poreza na akcize, i one druge, o lokalnoj samoupravi, da bih razložio šta su njihovi ciljevi. Treća tačka o kojoj bih hteo da pričam, to je o budžetu za 2001. godinu. Da kažem da je to budžet štednje i pravde i da on obezbeđuje, uz objektivna, velika ograničenja - tu nema velikog pomaka, niti ima sredstava da nešto stvarno veliko uradimo za ovu zemlju kroz javne finansije, da ne bi više nametnuli privredi i građanima - mi smo ipak uspeli da preusmerimo i da pokažemo prave prioritete, a oni, kao što je premijer već rekao, to su prosveta, zdravstvo, prekvalifikovanje radne snage i socijalna zaštita ugroženih slojeva našeg društva na pravi način. Znači, ciljajući one kojima je pomoć stvarno potrebna, a ne kroz neku lažnu neekonomsku cenu braniti sve i samim tim da nemaju novac da bi se branili baš oni kojima je potrebna pomoć. Četvrta stvar, i na tome neću insistirati, pošto su to već sledeći koraci, naravno koraci za našu zemlju i oni su pre svega - finansiranje kapitalnih projekata, jer ove godine i sledeće nećemo moći mnogo toga iz domaćih izvora, i zato sve ono što je premijer izlagao, a to su sledeći kontakti sa međunarodnom zajednicom i oni su veoma važni i naravno moramo raditi na reformi poreske administracije. Ta poreska administracija mora biti profesionalna, nestranačka, ali strogo, i veoma je važno da naši građani shvate da ovakav poreski sistem je onaj pravi za nas, to je onaj u ravnoteži, ali da se porezi moraju plaćati. U našoj zemlji, kao i u svim zemljama, utaja poreza mora ponovo postati jedna od najtežih grešaka koju može neki građanin ili neki privredni subjekat da uradi. Znači, to je ona stvar prema kojoj idemo i tu ćete videti da ima strogih kazni i da ćemo ove godine, ne samo u sivoj ekonomiji, nego i u celoj ekonomiji, uvesti mnogo veći red u tom domenu. Dozvolite sada da pređem na svaku od te četiri tačke. Što se tiče prve tačke, ono što smo nasledili, a to ćemo videti na sledećoj sednici kada budemo dostavili završni račun i bogami, jedan veoma obiman izveštaj o ovoj budžetskoj kontroli koju smo pokrenuli 6. februara i koja daje veoma interesantne rezultate. Prva stvar koju bih hteo da kažem, to je da već godinama živimo u jednoj iluziji i javne finansije apsolutno ne pokazuju pravu sliku i nepriliku naše zemlje. Deficiti su bili prekriveni već godinama, ali oni su rasli i na razne načine, oni su bili prikrivani. Ovog puta, mi želimo da kažemo šta je istina i da prikažemo u budžetu i javnim finansijama šta nam je potrebno. Druga stvar je da je poreska disciplina bila veoma niska, da smo imali mnogo nenamenskih, namenskih poreza i taksi koje smanjuju disciplinu i transparentnost, a da ne govorim o specijalnim režimima i privilegijama za neke, a ne za druge. Najzad, ta kontrola je već do sada pokazala da je bilo strašno mnogo nenamenskog trošenja, pa i protivzakonitih radnji u našoj javnoj administraciji. Što se tiče deficita, ako pogledate ono što je parlament, što je Skupština usvajala prošlih godina, može se reći da je to računovodstveno bilo tačno, ali to je prikrivalo stvarnu situaciju naše zemlje. Ako pogledate 2000. godinu, vidite da su iskazani deficiti bili veoma mali, ali tu vidite da mnoga zakonska prava nisu bila poštovana. Oktobra 2000. godine, prema zakonskoj regulativi, čak se dve godine kasnilo za dečije dodatke, čak 26 meseci se kasnilo za materijalno obezbeđenje porodica. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Vreme, vreme, ko predsedava sada?)
Gospodine ministre, molim vas da privedete kraju zato što je vreme ograničeno, a 15 minuta je prošlo.
Koliko, 15 minuta? Dobro, dozvolite mi da završim za pet minuta. (Poslanici Srpske radikalne stranke, sa mesta dobacuju: Vreme, vreme.) Znači, polazimo sa jedne situacije veoma nekontrolisanih javnih finansija koje nisu iskazivale istinu i dobićete na sledećoj sednici veoma kobne izveštaje o tome kako se iz te državne kase trošilo i to veoma .... (Poslanici Srpske radikalne stranke, sa mesta dobacuju: Vreme, vreme.) Završiću sada za pet minuta.
Molim vas, da saslušamo gospodina ministra.
Dobro. Tu ćete videti da se više od milijardu dinara trošilo nenamenski, da imamo protivzakonite radnje koje su rađene u ovoj zemlji, da su neki prelazili preko privatnih računa, da su se u zdravstvu stvorile strašne, gnusne i rekao bih - odvratne stvari, o tome šta se radilo sa onim novcem koji je bio predviđen za decu i za one koji su bolesni. Te stvari ćemo i te kako pomno pratiti i krivično pratiti. Što se tiče poreske reforme, poreska reforma, kao što sam naznačio, jednostavno uvodi red u ovu zemlju, ukidamo te specijalne račune. Mogu vam reći da je tu svaka specijalna taksa pokazala da svaki put kada uvedete nešto specijalno, bilo da je to železnica, bio to Kolubarski okrug, tek onda vidite šta se tu dešava i da taj novac ne dođe pre svega onima kome je namenjen i da se ne potroši na ono zašta je bio namenjen. Zbog toga smo mi sa tom praksom raščistili i toga više nema. Ako tražite neku specijalnu taksu više je nećete videti. Jedina stvar koja je ostala, to je 3% za vojsku, a na to se dodaju onih 17% za porez na promet i ja se stvarno nadam, kroz rebalans budžeta i reformu vojske mi ćemo moći već sledeće godine da smanjimo taj porez na promet na 17%. Što se tiče one ključne stvari o kojima smo pričali, što se tiče poreskih reformi, prva stvar koju bih hteo da naznačnim, to je da one ključne stvari koje su urađene, a to je što se tiče poreza na promet, ta jedinstvena stopa koja je uvedena je jednostavno ono što su sve normalne zemlje i to u našem okruženju uradile poslednjih šest godina. Bliže tom efektu o kome se pričalo, biće mnogo manje nego što je govoreno, prema minimalnoj potrošačkoj korpi koju smo mi računali i to će biti nekih 4%. Sada kada smo odložili primenu tog poreza do početka 2002. godine, mi imamo dovoljno u budžetu i kroz dečije dodatke i kroz jednokratnu socijalnu pomoć, dovoljno novca da ublažimo efekat na te najsiromašnije, za koje je važno da uspeju da prebrode ovaj momenat u aprilu i maju. Druga stvar, a veoma je važno shvatiti da taj jedinstveni porez nije samo jedna ekonomska mera, nije to samo način da se poreski zakoni tiču samo poreza.... (Tomislav Nikolić, sa mesta: Vreme.), a ne socijale i razvoja i drugih načina. Oni nisu primereni instrumenti za to. Međutim, mi smo i ovom diskusijom do sada napravili neke pomake, ne samo u komunalijama, nego bih hteo da kažem i da naznačim, da što se tiče poljoprivrede, i to je jedna velika poruka koju imamo sada za njih i to će gospodin Veselinov o tome više pričati, da ovog puta naši seljaci kroz ovu poresku reformu ..... (Vojislav Šešelj, sa mesta: Koliko ćeš još dugo da govoriš, koliko si do sada govorio, a na koliko imaš pravo?) U poljoprivredi imamo veliki pomak i to je jedna snažna poruka koju imamo za naše seljake, to je da je ono što je bilo pre oporezovano sa 9%, a u stvari je bio repromaterijal, ovog puta je oslobođeno. (Vojislav Šešelj, sa mesta: Koliko će ovaj da govori? Već govori 25 minuta, ne može da govori više od 15 minuta.)
Molim da ne dobacujete sa mesta. Niko nema pravo sem predsednika, odnosno predsedavajućeg da utvrđuje kršenje Poslovnika, molim vas da ne dobacujete sa mesta i ako imate primedbi na Poslovnik dignite ruku i dobićete reč. (Vojislav Šešelj, sa mesta: Da nećeš da me izbaciš možda?) Da li se javljate za reč? (Vojislav Šešelj, sa mesta: Ne može da govori duže od 15 minuta.) Molim vas da ne dobacujete, izvolite gospodine Đeliću. (Vojislav Šešelj, sa mesta: E, neće biti ograničenja onda.) Molim narodne poslanike da ne dobacuju sa mesta, a takođe molim predstavnika Vlade da uzme u obzir da je vreme ograničeno. (Vojislav Šešelj, sa mesta: Da vidim kako ćeš nas da ograničiš.) Molim vas da ubrzate.
Znači, što se tiče seljaka, ne samo da su đubrivo i sredstva za zaštitu biljaka, koja su pre bila oporezivana, sada oslobođena, nego mi smo to proširili na seme za reprodukciju, sadni materijal i kompletne krmne smeše za ishranu stoke. Mislim da samim tim imamo jaku poruku za seljake i omogućićemo ne samo da oni obnove stočni fond, nego ponovo krećemo u akumulaciju u tom sektoru. To je jedna veoma važna stvar, jer i sami znamo da je taj sektor veoma važan za oporavak naše zemlje. Što se tiče prelaska na bruto plate, hteo bih da kažem da to nije samo jedan ekonomski, nego jedan veoma moralan socijalan čin, jer imamo desetine hiljada ljudi koji godinama primaju samo tople obroke i misle da je to plata, međutim oni ne ostvaruju njihova elementarna socijalna prava na penziju, na zdravstvo i samim tim prelaskom na bruto plate mi ćemo uraditi jednu veliku pravdu s tim i nećemo imati tempiranu socijalnu bombu da dođe desetine hiljade ljudi do penzija i da ne dobiju ono što očekuju, nego mnogo manje. Samim tim kada pređemo nate bruto plate, i to je jedna veoma važna poruka koju imamo za privredu, kada se izravna taj džombasti teren gde neki daju manje ili više tih neutvrđenih sredstava i kada dođemo do jedne jedinstvene osnovice za plate mi idemo veoma brzo na rasterećivanje privrede i to je jedna druga ključna stvar koju bih danas hteo da naznačim, a to je da na prvoj bruto plati ne samo da ćemo smanjiti opterećenje, nego tu nema prevare. Kada proširite osnovicu za plate naravno da stope moraju da se smanje da ljudi ne bi plaćali više i tu nema nikakve čarke ili varke. Pokazaćemo računicu i samim tim to bi trebalo da se smanji sa 105% na nekih 78%, koliko je opterećenje na platama. Međutim, u istom času, i to je jedna jaka poruka koju imamo za privredu, mi ćemo još smanjiti za 10% od toga, znači silazimo ispod 70%, na 69,8% opterećenja na plate i to je ono što privreda očekuje u ovom momentu. Ona je očekivala možda i više, ali ovo je ono što odgovorno možemo uraditi, a da ne napravimo veću rupu u budžetu da ne možemo da isplatimo plate prosvetarima i drugima, niti da možemo da isplatimo penzije. To je jedna jaka poruka. Samim tim mi imamo sada manje opterećenje i imaćemo već sa majskim platama, koje će biti isplaćene u junu, manje opterećenje nego bilo koja zemlja u okruženju. To je ono što je važno u ovom momentu da se privreda pokrene. Hteo bih samo da zaključim i kažem da je ovo mera, poreska politika i budžet ne mogu sve, ali mislim da sa ovim paketom mera omogućićemo da imamo jednu uravnoteženu situaciju, pošteno iskazanu, na koju treba da nadograđujemo još mnoge mere, a to je pre svega privreda, privlačenje novog i svežeg kapitala da bi ovo krenulo. Jedino tako ćemo uspeti da finansiramo ovaj budžetski deficit, koji je prvi put pošteno iskazan u 22 milijarde dinara. On podrazumeva privatizaciju i on podrazumeva privlačenje kapitala, domaćeg i stranog, da bi on mogao da se finansira. Hteo bih tu da zaključim. Ona bitka koja je pred nama je bitka za suzbijanje sive ekonomije, to je bitka za pravdu, za ovo što imamo, a premalo je, to je bitka za još veću štednju kojom možemo i dalje nešto uraditi u ovoj godini, kako bi se iskazalo sledeće godine. Na kraju, to će biti bitka na mnogo zdravijoj osnovici da se privuku dodatna sredstva i da se sve uradi da se podstakne proizvodnja na pravim rentabilnim poslovima i da našoj zemlji već na jesen i sledeće godine krene na bolje. Hvala vam puno. [[Aplauz.]]
Dame i gospodo narodni poslanici, učinjena je povreda Poslovnika u članu 88. i, pošto je sve bilo transparentno i pred vama i pred televizijskim gledaocima, moram da upozorim vladajuću većinu u ovoj skupštini da mi nismo hajduci kada mi ovde koristimo govornicu, a vi ste demokrate kada je vi koristite da obrazlažete svoje stavove. Gospodine predsedniče, dozvolili ste da predstavnik Vlade govori duže 10 minuta od vremena koje mu je na raspolaganju po Poslovniku zato što ste nama poslanicima smanjili na 5 minuta. On je imao mogućnosti po Poslovniku da zatraži da govori duže. Pošto niko od vas ne poznaje Poslovnik, on tu mogućnost nije iskoristio. Onda je izvršio povredu Poslovnika. Tražim da o tome glasate zato što će to opredeliti nas. Ako može ministar da govori duže, pa tek onda poslanici mogu da govore duže, jer je ovde ministar došao zbog nas, a ne mi zbog njega. Što se nas tiče, mi nikada ne bi ušli u ovu salu da slušamo ministra Đelića. Mi smo članovi opozicije i mi hoćemo da slušamo ono što mi govorimo. Ne mislite valjda da smo došli ovde da slušamo vas? Dakle, gospodine predsedniče, da bi bilo jasno poslanicima koji se ne razumeju u ovo, tražim da glasamo o povredi Poslovnika koju je načinio ministar Đelić, govorio je duže, a vi ste mu to omogućili, posredno ste i vi prekršili Poslovnik. Ima kvoruma, a naravno vaša odluka odrediće posle naše ponašanje.
Nema nikakve potrebe da se o tome izjašnjavamo glasanjem i jednostavno vi ste u pravu. Ograničeno je vreme izlaganja narodnih poslanika i time se ograničava i vreme predstavnika predlagača i svima, izuzev predsedniku Vlade. Propušteno je da predlagač Vlade traži dopuštenje Skupštine da govori u dužem vremenu. Zbog toga je ovde nešto drugačiji slučaj, pa se može sa više razumevanja posmatrati to prekoračenje, jer je ostavljena mogućnost da se o tome Skupština izjasni, da dopusti duža izlaganja. Možda je moguće nešto fleksibilnije moje opominjanje o prekoračenju vremena. Inače, potpuno ste u pravu da je vreme ograničeno i za predstavnike predlagača, i to se odnosi i na gospodina Veselinova, koji će naredni govoriti, pa mislim da nema potrebe da to stavljamo na glasanje, jer sam ovim prihvatio povredu Poslovnika. Naravno, ukoliko ne bude iskoristio pravo po članu 89. Poslovnika i predložio da Skupština utvrdi da će govoriti duže i koliko će to duže biti. On tu priliku ima.
Član 89. Poslovnika kaže da predlagač, odnosno ovlašćeni predstavnik predlagača može zatražiti da mu Narodna skupština odobri da govori duže na početku svog izlaganja. On se nadao da će biti elementarne kulture da se sasluša, da radikali saslušaju šta su sa ovom zemljom učinili, ali oni to ne mogu očigledno. Razumem što vi samo sebe želite da slušate, jer niko drugi ne želi da vas sluša. To je strašno, ali s tim što mora navesti koliko vremena traži, čovek je tražio još pet minuta i taj se predlog daje na glasanje. Što je izvršen propust pa nije dato na glasanje, to zaista nije njegov problem. Prema tome, Poslovnik nije prekršen i mislim da je krajnje neukusno prekidati čoveka u tako važnom izlaganju, ma koliko nekome ne odgovaralo, pa i radikalima.
Molim vas najpre da ne vodimo raspravu dva puta po istom pitanju, a o ovome smo se već izjasnili i molim narodne poslanike da ne preuzimaju moju obavezu, a to je tumačenje Poslovnika, i da ne dobacuju ta svoja tumačenja sa mesta. Ima reč predstavnik predlagača, gospodin Veselinov.
Dame i gospodo narodni poslanici, molim Skupštinu da mi odobri, po osnovu člana 89. Poslovnika o radu, dodatnih pet minuta, ukoliko bi to bilo neophodno, da bih obrazložio ovako važno pitanje, što držim da jeste, sredstva o agrarnom budžetu, ili za agrarni budžet, dakle, dodatnih pet minuta.
O ovome će odlučiti Skupština. Gospodine Šešelj, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovde je objedinjena rasprava o svih šest zakona. Pošto je objedinjena rasprava o svih šest zakona i svi narodni poslanici mogu da samo jednom govore o svih šest, onda je sasvim normalno da i onaj ko sa tim zakonima izlazi pred Narodnu skupštinu može jednom da govori i da može biti izražen samo kroz jednu osobu, a ne da se duplira, triplira i dalje umnožava. Ako vi nastavite to umnožavanje i kršenje Poslovnika, onda do večeras mogu samo vaši ministri da se ređaju. Podsećam predsednika Narodne skupštine da je na današnji dan pre 60 godina izvršen državni udar od strane grupe generala, koji su bili agenti engleske obaveštajne službe. Nemojte, posle 60 godina, da se obnavlja državni udar, naravno u nekom minijaturnom obliku, i više nisu u pitanju generali, nego niži oficiri i podoficiri NATO pakta. Vi danas za šest najvažnijih zakona određujete da se vodi jedinstvena rasprava, tiranijom parlamentarne većine, pa još ograničavate na pet minuta. Čemu uopšte rasprava? Vama savest nije čista, vi se bojite rasprave o ovim vašim zakonskim projektima. Evo, Đinđić se najviše boji,ja njemu poznajem po očima kad je uplašen. Ti si danas uplašen došao. Naravno,svesni ste kako su katastrofalnivaši zakoni i želite da izbegnete bilo kakvu kritičku reč onjima.
Ovde nemamo šta da se izjašnjavamo, jer nije istaknuta primedba na bilo koji član Poslovnika. (Poslanik Vojislav Šešelj, sa mesta: To je član 88.) Vi ste završili izlaganje, tako da možemo da nastavimo sa radom. Ima reč narodni poslanik Čedomir Jovanović:
Koliko god predstavnicima opozicije smetalo, na ovoj izglasanoj skupštini, gospodine Šešelj, vi ste možda dobili sopstvenu verifikaciju za profesuru na Pravnom fakultetu, ali pročitajte pažljivo član 88, u kome se kaže da ostalim članovima Vlade predsednik Narodne skupštine daje reč kada je zatraže. Gospodin Veselinov je zatražio reč, zamolio je Skupštinu da mu se produži pet minuta izlaganje. Skupština o tome može da se izjasni. (Poslanik Vojislav Šešelj, sa mesta: Uvredio me je.)
Nije vas uvredio, nije pogrešno protumačio. (Poslanik Vojislav Šešelj, sa mesta: Pa kako nije? Pomenuo je profesuru, tu sam osetljiv. Pomenuo je prezime i profesuru.) Gospodine Šešelj, on jeste pomenuo vaše prezime, ali to samo po sebi nije uvreda. Ako se osećate uvređenim po prezimenu i profesuri, izvolite.
Nisam rekao da sam povređen zbog pominjanja imena ili, što Đinđić dobacuje, uvređen. Pominjanje Đinđićevog imena može biti uvreda, a moje ime može samo na ponos da se pominje. Evo, i Lečić se slaže, on to najbolje poznaje. Dame i gospodo, ono čime bivladajuća većina trebalo da se stidi, ona danas istura u prvi plan, iako to nisam imao nameru danas da potenciram. Ja sam dobio sudski postupak povodom izbacivanja sa Pravnog fakulteta, a vi još niste razrešili vašeg ministra prosvete, Gašu Kneževića, koji je ukinuo prethodni akt, pripremni akt. To je nešto kaokad bi Ustavni sud ukinuo nacrt zakona, e, to je uradio vaš ministar. Ali, taj vaš ministar Gašo Knežević govori kakva ste vi vlada. Zašto ne dozvolite, evo, gospodine Đinđiću, molim da se vi izjasnite o tom pitanju - zašto ne dozvolite da Narodna skupština raspravlja o vaših šest zakona. Vi ste svesni da poslanik za pet minuta o šest zakona ne može ništa da kaže, to je minut u proseku po zakonu. Šta tu može da se kaže - da se kaže ime zakonai nadležni ministar da se pomene, i usput da mu se nešto doda i gotovo. Šta tu još može da se govori o tome? Sami ste sebe doveli u takvu situaciju, a onda kršite sopstvenu odluku. Izlazi onda ministar finansija,i umesto 15 govori 25 minuta. Pa onda,izlazi Veselinov (Jesi li ti još ministar, Veselinove?), pa će se ređati svi ministri. Pazite, ministri različitih resora su učestvovali u spremanju ovih zakona. Da su to samo zakoni iz jednog resora, npr. budžet, porezi i finansiranje lokalne samouprave, pa hajde,da objedinimo raspravu, ali tu je i agrarni budžet, tu ima još ponešto, tu su razni resori zastupljeni. Vi nas ograničavate da raspravljamo, a ovde puštate ministrima da govoreneograničeno i da ono čime su već zamajavali javnost danima, jer samo se oni vide na svim televizijama, jer su sada sve televizije DOS-ovske, vi sprečavate drugačije mišljenje da se čuje, vi sprečavate da sa ove govornice nekootvori oči javnosti - kako opasne poreze danas izglasavate i kako opasanbudžet donosite.
Možemo preći na donošenje odluke na predlog gospodina Veselinova, da mu se odobri produženje. (Poslanik Tomislav Nikolić traži reč povodom Poslovnika.) Izvolite, gospodine Tomislave Nikoliću.
Gospodin Veselinov nema pravo da traži da mu se omogući da duže govori. Predlagač je gospodin Đelić. On ima pravo da traži da mu se omogući da govori duže i da to obrazloži, zašto govori duže. Gospodin Veselinov, kao ministar, ima pravo isključivo dva puta duže da govori od poslanika. On nema pravo da traži prekoračenje. A i gospodin Đelić, kao častan čovek, nije tražio prekoračenje. I on je razmislio u glavi - a što ja da budem više privilegovan od poslanika, što ja da imam duže vreme, a 250 ljudi nema pravo na duže vreme? Ako je time bio motivisan ministar Đelić, svaka mu čast. Značaj,ako poslanici ne mogu da govore duže, neće ni ministri, to je pravi odnos u Skupštini. Ovde nema privilegovanih i nema onih koji su diskriminisani, i samo tako možemo da prihvatimo rad u Skupštini. Poslanik nema pravo da traži produženje vremena za diskusiju, a ministar da ima pravo da traži, pa to samo može u Vladi. U Vladi se dogovarajte, tražite jedan drugome koliko god hoćete vremena na raspolaganje. Ovo je naša skupština, Narodna skupština, u kojoj sede narodni poslanici , došli ste da nas zamolite da vam izglasamo neke zakone, pa ćete još da nam ograničite vreme za raspravu, a vinas da podavite svojim raspravama. Pa gde to ima, gospodo ministri i gospodo poslanici iz većine? Ne može niko, osim predlagača, a za objedinjenu raspravu jedan je predlagač, valjda ministar finansija i ekonomije, i niko drugi nema prava da traži da mu se produži vreme. I naravno, predsednik Vlade ima pravo neograničeno da govori.
Mi ovde nismo imali navedeni član ....
Evo, ja ću da navedem. Povredili ste član 88. i 89. Vi ste rekli na početku ove sednice da je rasprava objedinjena. Rasprava se objedinjuje kada su na dnevnom redu tačke koje su po svojoj suštini slične, istorodne, kada se u načelu može raspravljati o tim tačkama dnevnog reda kroz jednu diskusiju. To znači da je onda takođe jedinstveno i obrazloženje za ceo taj kompleks tačaka dnevnog reda. Ne može se posebno obrazlagati tačka po tačka. Može, ali u okviru jedne diskusije. A onda, kada je u okviru jedne diskusije obrazlaganje svih tačaka dnevnog reda, ta diskusija može trajati onoliko koliko je Poslovnik predvideo. To znači da u slučaju kada vi predlažete objedinjavanje rasprave o nekoliko tačaka, onda predlagač mora odrediti jednog predstavnika predlagača, koji će u ime, u ovom slučaju Vlade, obrazložiti svih šest tačaka odjednom. To je bio ministar Đelić. On je prekoračio svoju minutažu, vi ste priznali svoju grešku i o tome više ne raspravljamo. Naravno, ministri imaju pravo da se javljaju za reč, ali ne u svojstvu predlagača, odnosno ovlašćenog predstavnika predlagača, nego u svojstvu učesnika u diskusiji. Ministar poljoprivrede može da govori za ovom govornicom, ali kao učesnik u diskusiji i da po članu 88. i 89. dobije reč preko reda i da govori dva puta duže nego što je predviđeno za izlaganje poslanika. U ovom slučaju 10 minuta. Ne može ministar da se pojavi kao novi predstavnik predlagača, jer je to onda kršenje prethodne odluke o objedinjenoj raspravi. Čime ćete onda nas naterati da poštujemo odluku o objedinjenoj raspravi? Ne možete, jer ako vi sami prekršite odluku koju je donela Skupština, nemojte očekivati da će za nas ta odluka biti obavezujuća. Ministar Veselinov može da govori 10 minuta, jer mu Poslovnik dozvoljava da govori preko reda dva puta duže nego što je predviđeno za izlaganje poslanika. (Vojislav Šešelj sa mesta: I da iznese svoje mišljenje, a ne ispred predlagača.)
Gospodine Dragišiću, u članu 89. stoji: predlagač, odnosno ovlašćeni predstavnik predlagača akata na početku svog izlaganja može zatražiti da mu Narodna skupština odobri duže vreme izlaganja, s tim što mora navesti koliko vremensko produženje traži i da obrazloži zašto to čini. O ovom predlogu Narodna skupština odlučuje bez pretresa. Tu se slažemo, tako da to piše. Prema tome, bez obzira da li je rasprava objedinjena ili nije, za predstavnika Vlade u Narodnoj skupštini Republike Srbije u materijalu koji ste dobili po tački dnevnog reda - Predlog zakona o korišćenju sredstava Agrarnog budžeta u 2001. godini - određen je prof. dr Dragan Veselinov, ministar za poljoprivredu. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Te tačke nema.) Prema tome, te tačke nema, ali tog akta ima. Mi ovde ne govorimo o tački, govorimo o aktu. Rasprava o ovom pitanju bi bila vrlo interesantna i dragocena, kada bi građani Srbije živeli kao što žive građani Švedske ili Francuske i kada bi predstavnici Srpske radikalne stranke učestvovali u pisanju promena i izmena Poslovnika, kao što nisu želeli da učestvuju. Ali, na sednici u kojoj je sve jasno i vama i svima ostalima, jer piše u Poslovniku, voditi raspravu ove vrste u današnjoj situaciji u Srbiji stvarno je ravno bezobrazluku. (Tomislav Nikolić: Tražim repliku, a gospodin Dragišić reklamira povredu Poslovnika). Gospodine Dragišiću, ne možete reklamirati novu povredu, zato što ste nestrpljivi u opstrukciji, jer se nismo izjasnili do kraja o vašem prethodnom predlogu. Možemo prvo odlučiti o prethodnom. Dakle, vi sada možete biti nezadovoljni mojim odgovorom, pa tražiti da se ponovo izjasni Skupština, a zatim tražiti ponovo o nekoj drugoj tački Poslovnika....
Vi ste to uradili pre izjašnjavanja Skupštine, povreda je u tome.
To ćete moći da kažete kada završimo. Da li tražite da se Skupština izjasni o povredi Poslovnika.
Da odgovorim na vaše pitanje. Naravno, tražim da se Skupština izjasni na ukazivanje da je povređen Poslovnik i ne slažem se sa vašim obrazloženjem. Ono je tačno samo u slučaju kada se o svakoj tački dnevnog reda posebno raspravlja, tačka po tačka. Vi ste objedinili dnevni red, raspravu i ovih šest tačaka pretvorili ste u jednu tačku dnevnog reda, jer se radi o temi koja je ista, jedinstvena. Radi se o paketu tzv. budžetskih zakona. Mi razumemo, tačka dnevnog reda je budžetski zakon, paket zakona, jedan predstavnik predlagača. Možete to da okrenete kako god hoćete, ali to opet ne znači da ste u pravu.
Prema ovom, smatram da tražite da se o ovom pitanju Skupština izjasni i ja ću to učiniti. (Tomislav Nikolić traži repliku zbog izlaganja predsednika i uvrede poslaničke grupe.) Ajde da dam reč vama, mada po Poslovniku ja određujem da li ste uvređeni ili niste.
Ja ne određujem da li sam uvređen, nego ste vi izrekli uvredu. To se naravno odbija od mene, ali moram da kažem šta ste vi rekli. Vi ste rekli da smo mi ovde bezobrazni i da nismo učestvovali u izmeni Poslovnika. A ja onda moram da kažem da ste vi nemoralan i nečastan čovek, jer sam ja 18 amandmana dao na ovaj poslovnik na poslednjoj sednici, koja je bila hitna, da bi odmah budžet mogao da se donosi, radili smo do dva noću kao vampiri, pa smo čekali mesec dana sledeću sednicu na kojoj se usvaja budžet. Gospodine predsedniče, nemojte da koristite to što sedite iza tuđih leđa ni za šta, a pogotovo posebno nemojte da koristite za to da vređate poslanike. Ja za vas nisam bezobrazan čovek, ja sam ovde poslanik Narodne skupštine Republike Srbije i o tome morate da vodite računa. Vaše upadice o tome kako vi sa nekim ljudima ne želite ni da komunicirate mogu da budu smešne, ali razmislite malo o tome, još uvek ste predsednik Narodne skupštine. I to nešto znači. Ako pojedini ministri ovde ne znaju da su ministri, mislim da vi kao predsednik Narodne skupštine ipak znate da ste predsednik Narodne skupštine.
Stavljam na glasanje predlog gospodina Dragišića da je prekršen član 89. Poslovnika o radu Narodne skupštine Republike Srbije. Za 36, protiv 117, uzdržani su bili 22, nije glasalo 23, ukupno 198. Konstatujem da predlog nije usvojen. Ima reč gospodin Dragišić, povreda Poslovnika.
Povredili ste član 28. koji govori o nadležnostima predsednika Narodne skupštine. Tu se taksativno nabraja: vrši poslove predviđene Ustavom, predsedava sednicama Skupštine, stara se o primeni Poslovnika, stara se o blagovremenom i usklađenom radu radnih tela i vrši i druge poslove predviđene zakonom i ovim poslovnikom. A nigde ne piše da predsednik Narodne skupštine sme da komentariše rad poslaničkih grupa u ovoj skupštini niti da im deli lekcije. Ja ću vas, gospodine predsedniče, podsetiti da je pre vas ovde sedeo gospodin Dragan Tomić. On je počeo isto tako kao i vi. Prvo je krenuo fino, kulturno, svima se lepo obraćao. Na kraju je počeo da pokazuje svoje pravo lice, isto tako je komentarisao rad opozicionih stranaka, s tim što su tada opozicione stranke bile i vaša stranka, i stranka gospodine Đinđića, i SPO i neke druge stranke. Na kraju je pokazao svoje pravo lice. Kada je na sebe prihvatio borbu sa opozicionim strankama kao jedini zastupnik vladajuće koalicije tada između Nove demokratije i SPS, onda se pokazalo njegovo pravo lice. Vi ste lepo pokušali da se prikažete kao fini, staložen čovek, demokratskih manira, lepih navika, jednako tretirate sve poslaničke grupe, ali malo po malo vi pokazujete svoj pravi karakter i kao političara, ali i vaše vladajuće koalicije. Podsetiću vas da su ovakve rasprave vodili predstavnici vaše poslaničke grupe, tada je tu bio gospodin Batić i Vojislav Koštunica, koji je sada predsednik, Zoran Đinđić kao predsednik jedne opozicione poslaničke grupe. I oni su se bunili protiv skraćivanja diskusije, protiv objedinjavanja rasprave, protiv privilegija koje su imali ministri, predstavnici Vlade u Skupštini. Sve je to ova skupština već čula. Tek da vas podsetim da smo mi, posebno poslanici SRS-a, to već prošli. Mene su iz ove skupštinske sale izbacivali pet puta, baš taj Dragan Tomić. Nadam se da sa vama neću imati slična iskustva, da ste vi iz tih iskustava SPS-a, kao vladajuća većina u ovoj skupštini, nešto naučili. Kako ste počeli, očigledno niste. Nemojte više vi nekim patetičnim govorima, nekim zaklanjanjem iza interesa građana, govoriti o tome kako treba poslanici ovde da se ponašaju. Svaka poslanička grupa ponaša se onako kako ona želi.
Vreme.
Poslanici SRS-a ponašaju se onako kako žele i kako smatraju da je najispravnije u ovom trenutku. Vi nemojte da brinete o tome kako se mi ponašamo. To je isključivo naša stvar. Vi se ponašajte onako kako vam vaša funkcija nalaže, a vama vaša funkcija nalaže da ćutite, da dajete reč i da tumačite povredu Poslovnika, kada poslanici o tome govore. Što se tiče vaših pridika, zakažite konferenciju za štampu, pa onda govorite kako god hoćete.
Povreda Poslovnika - član 99.
Gde žurite, nismo ovo završili. Oduzimate pravo svom poslaniku da se izjasnim o njegovom predlogu.
Ja sve imam pravo, kao šef poslaničke grupe.
Nemate pravo da oduzimate pravo nijednom narodnom poslaniku, pa ni svom. To nije korektno. Član 28. - "stara se o primeni Poslovnika Narodne skupštine". Dakle, u okviru ove obaveze, ovlašćen sam da dajem obaveštenja potrebna za rad Narodne skupštine. U skladu sa ovim obavezama, istakao sam da ova rasprava, kojom se zloupotrebljava skupštinska govornica, jedino je u funkciji ometanja rada Narodne skupštine i donošenja važnih zakonskih projekata. Dao sam tu ocenu moleći narodne poslanike da svoju pažnju usmere na predložene zakonske projekte, a da se više ne poigravamo pravom upisanim u Poslovnik, da to pravo ne zloupotrebljavamo, da vodimo jednosatnu raspravu o odredbama Poslovnika. Da li ste zadovoljni odgovorom?
Nisam.
Stavljam na glasanje predlog gospodina Dragišića da je došlo do povrede Poslovnika, sa moje strane, u vezi sa članom 28. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije. Za 27, protiv 122, uzdržanih 18, nije glasalo 27. Ukupno 194. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Gospodin Šešelj, kršenje Poslovnika.
Gospodine predsedniče, vaše kršenje Poslovnika je toliko očigledno da unapred kažem da mi nikakvo glasanje nije potrebno. Samo ću citirati član 99: "Narodni poslanici dužni su da poštuju dostojanstvo Narodne skupštine. Narodni poslanici dužni su da se jedni drugima obraćaju sa uvažavanjem. Nije dozvoljeno korišćenje uvredljivih izraza, kao ni iznošenje činjenica i ocena koje se odnose na privatni život drugih lica." Vi ste ovde našu borbu za zaštitu parlamentarnih poslaničkih prava, koja se sistematski ugrožavaju, nazvali bezobrazlukom. Znate, u parlamentarnoj praksi civilizovanog sveta neograničeno poslanici govore i zastupaju svoje mišljenje u narodnoj skupštini. Izuzetno se rasprava ograničava po određenim tačkama, po određenim pitanjima, u određenoj situaciji. Mi smo na svakoj sednici izloženi ograničavanju trajanja rasprave i svođenju na minimalnih pet minuta. Mi se borimo protiv toga, a vi našu borbu za poslanička prava nazivate bezobrazlukom. Za razliku od vas, gospodine predsedniče, čim sam malo pre ušao u ovu dvoranu, pošto sam imao nameru da pominjem posle i Dejana Popovića, prišao sam mu i pitao ga - Dejane, da li si ti zamenik ministra ili pomoćnik ministra, pošto jedne novine kažu zamenik, druge pomoćnik, da ne bih pogrešio sa govornice? Znam da je Dejanu Popoviću bila životna želja da postane zamenik ministra, da ga slučajno ne povredim i kažem - pomoćnik ministra. On je ostvario svoju životnu želju i sada ga ne treba povrediti u tom dostojanstvu. Za razliku od mene, koji sam tako prefinjen i osetljiv i delikatan u odnosu prema ljudima, vi ovde, ni pet ni šest, kažete da je to ravno bezobrazluku.
Stavljam na glasanje predlog gospodina Dragana Veselinova da mu se produži vreme izlaganja, kao predstavnika akta Vlade Republike Srbije. Za 120, protiv 44, uzdržanih nema, nije glasalo 29. Ukupno 193. Konstatujem da će gospodin Veselinov, kao predstavnik predlagača, imati pravo da obrazlaže predlog u dužini od 20 minuta.
Gospođe i gospodo narodni poslanici, verovatno se teško u svetu može naći ministar poljoprivrede koji je uvek zadovoljan svotom koju dobija za podsticaj, za razvoj i za zaštitu poljoprivrede. Želim da kažem, verovatno deleći mišljenje mnogih, da su sredstva mogla biti veća. Ona su u ovom trenutku onakva kako dozvoljavaju fiskalne mogućnosti naše privrede i naših građana. Ovaj agrarni budžet koji je pred vama u realnom iznosu, ne samo u nominalnom, veći je od prošlogodišnjeg za 25%. Dakako da bi ambicije i želje bile veće i da bi bilo dobro kada bi se mogle i druge aktivnosti, drugi ciljevi da finansiraju iz sredstava Agrarnog budžeta. Sama ova činjenica da se u osiromašenoj privredi posvećuje gotovo najveća pažnja poljoprivredi, shvatajući nju kao osnovicu ili kao garanciju privrednog razvoja i garanciju mnogih kredita i sredstava kojih će biti i koja se ulažu u poljoprivredu, onda je jasno da ona, zajedno se energetikom, verovatno sa saobraćajem i nekim drugim oblastima, čini okosnicu ili kičmu našeg privrednog razvoja. Otuda nije čudno što je Vlada ovoliko pažnje posvetila obrazovanju Agrarnog budžeta. Agrarni budžet ove godine nasleđuje u mnogo čemu izuzetno tešku poljoprivrednu situaciju. Ne samo zbog suša prošle godine, već zbog izuzetno loše agrarne politike i pljačke. Prošle godine prinos kukuruza bio je 50% manji nego 1989. godine. Prinos pšenice je bio oko 40% manji, šećerna repa je pala za 5 puta u odnosu na nivo od 1989. godine. Agrarna mehanizacija nam je prosečno stara od 17 do 25 godina, zavisno od sredstva koje se posmatra. Otuda poljoprivreda mora da zasluži veliku pažnju. Mi smo proteklih godina imali agrarnu politiku koja je destimulisala razvoj. Na prvom mestu, imali smo monopole u zemlji, koji su dobijali ekskluzivna prava da po namerno niskim, zaštitnim cenama koje su se raspisivale sa saveznog nivoa, praktično pljačkaju poljoprivredu i da joj otimaju supstance. Otuda i nije čudno što je gotovo godina za godinom padao obim poljoprivredne proizvodnje. Nasleđujući ovo stanje, svega smo osam nedelja u prilici da iz kancelarija koje smo zauzeli ispitamo šta je bilo pre nas i šta smo zatekli. Želim da vam kažem šta je prethodna vlast ukrala u poljoprivredi. Kada smo ispitali magacine, Direkcija za robne rezerve, odnosno skladište, tamo gde smo čuvali svoje državne rezerve, zatekli smo manjak od 158 hiljada tona pšenice, zatekli smo manjak od preko skoro četiri hiljade tona brašna, a što odgovara 61 hiljadi tona pšenice. Zatekli smo manjak ili krađu preko 62 hiljade tona kukuruza, preko tri hiljade tona šećera, preko četiri hiljade tona svinjskog mesa, preko 700 tona goveđeg mesa itd. Kada bi se celokupna krađa prevela samo u pšenicu, dobili bismo voz dugačak od Subotice do Niša, od ukradene pšenice prošle godine. Dobijamo vrednost od 3.795.000.000,00 dinara, a to iznosi 75% Agrarnog budžeta koji predlažemo za ovu godinu. To je ukrala prethodna vlast. Da smo imali tu pšenicu, kao što je sada nemamo, mogli bismo da 100 dana svakog građanina u ovoj zemlji snabdevamo sa po jednom veknom hleba od 650 grama. Da smo ovu pšenicu imali, cena hleba bi i danas u zemlji mogla biti sedam i po dinara, umesto što je deset. Da smo imali ova sredstva, gotovo tri i po godine unapred mogli bismo da imamo nižu cenu mleka za pet i po dinara. Pa da pomognemo osiromašenim građanima. To je ono što je prethodna vlast učinila. Šta mi želimo da učinimo ove godine? Prvo, moramo izmiriti obaveze koje su ostale za nama, jer se ne može više događati da dužnici pobeđuju svoje poverioce, jer imali smo generalnu pljačku u zemlji. Otuda je uslov poverenja građana, u Vladu i u ovu skupštinu da se više ne dogodi da dužnici pobeđuju poverioce, bilo kroz deviznu štednju, bilo kroz dinarsku štednju, bilo kroz međusobne odnose i dugovanja. Prikazana sredstva koja želimo da izmirimo iznose preko 194 miliona dinara, ali to nisu jedine obaveze ovog ministarstva, odnosno ove vlade. Postoje obaveze koje nam je ostavila prethodna Vlada, a između ostalog i narudžbe za pojedina lična sredstva, za ličnu potrošnju, a u to spada i preko 700 kožnih jakni, kojekakvih kožnih torbi u vrednosti od nekoliko stotina hiljada maraka, koje ovde nisu prikazane, a koje padaju na teret ove vlade. Mi želimo da pre svega pomognemo krupnom stočarstvu. Stočarstvu možemo pomoći tako što ćemo dati maksimum od sebe da pre svega to uradimo kroz premiju za mleko, da pokušamo da ga gurnemo još više napred. Mi smo utvrdili premiju za mleko od 30% u odnosu na pretpostavljenu cenu mleka od 12 dinara. Podigli smo premije za mleko već prvih dana, od kako smo došli i zauzeli kancelarije, za 350%. Mislim da smo time dali krupan doprinos primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji, odnosno stočarstvu. To je veoma važno da se naglasi. Verovali vi ili ne, ali prosečna veličina stada u Srbiji je između jedne do dve krave. Otuda je održavanje premije za mleko od kapitalne važnosti za unapređenje stočarstva. Premija za šećernu repu je takođe od izuzetnog značaja. Napomenuo sam da smo prošle godine imali za pet puta manju proizvodnju šećerne repe, odnosno od 1989., ali nije za to kriva samo suša. Za to je i te kako kriva agrarna politika prethodne vlasti, a pogotovu uvozna politika koja je dozvolila da se recimo, 1996. godine u zemlju uveze preko 150 hiljada tona šećera i da se maksimalno obeshrabri domaća proizvodnja šećerne repe, da se zatvori nekoliko šećerana, da se proizvodnja smanji na više od 16 hiljada hektara. Mi nasleđujemo u mnogo čemu tu tužnu situaciju. Otuda želimo da u proizvodnji šećerne repe zadržimo premiju od 20 para po kilogramu. Duvan je, takođe, jedna strateška kultura, kao i kultura od koje možemo očekivati izvoz. Otuda za duvan zadržavamo i projektujemo premiju od 24 dinara. Želim da naglasim, da ćemo izuzetnu pažnju posvetiti vodoprivredi. U ovom trenutku u našoj zemlji se ne navodnjava više od 1,6%. Glavninu svih sredstava, koja nam mogu stajati na raspolaganju ove godine, želimo da prebacimo na guranje primarne poljoprivredne proizvodnje. Ona će nositi lavovski deo, jer dužnost ove vlade je da pomogne poljoprivrednoj reprodukciji. Njoj će izuzetno pomoći razvijena poljoprivreda. U proteklim godinama ona je bila nebrigom zapostavljena. Na žalost, u ovom budžetu sredstva za vodoprivredu su nevelika, ali učinićemo sve da na drugi način, uz pomoć privlačenja međunarodnih sredstava, revitalizujemo postojeće sisteme i da izgradimo nova. Sa nekoliko reči na čemu ćemo insistirati takođe u budućnosti i šta smo u proteklih nekoliko nedelja učinili, a što nam služi kao putokaz. Već predloženim zakonom o porezu na promet na ovoj sednici Skupštine mi ćemo ukinuti porez na promet na đubriva, na sredstva za zaštitu bilja, na svu agrarnu mehanizaciju, na stočnu hranu,što je novost, kao i porez na promet na seme i na sadni materijal. To je krupan doprinos koji će ova vlada učiniti, pod pretpostavkom da vi u Skupštini takav potez odobrite, jer to vodi značajnom smanjenju troškova proizvodnje i naravno povećavanju kupovne moći naših građana. Mi već sada činimo napor na osnovu i naše zahvalnosti, italijanskoj Vladi, da se upravo sada u prolećnoj setvi, a predstoji nam i kukuruz, podeli 20 hiljada tona italijanskog dizela, namenjenog samo nama. To iznosi oko 40 litara po setvenoj površini ili negde do 27 litara po oraničnoj površini. Ova vlada izuzetno je olakšala situaciju sa dugovima našoj privredi. Ova vlada reprogramirala je dugove društvenoj privredi, a to negde u veličini od 4,5 milijardi dinara, što je 85% od postojećeg Agrarnog budžeta. Taj doprinos je ogroman i on silno olakšava situaciju u našim društvenim preduzećima. Mi smo startovali Azotaru u Pančevu, koja je pre toga devet meseci stajala u miru i gotovo da jojje pretio zaborav i konzervacija. Mi smo oslobodili agrarno tržište i u ovoj zemlji se više nikada neće dogoditi da Vlada raspisuje monopole na kupovinu osnovnih poljoprivrednih proizvoda. Obećali smo da ćemo učiniti sve da cena pšenice po kilogramu bude 32 pfeninga i 32 pfeninga je ona danas. Mi smo pet meseci besplatno delili brašno iz Direkcije za robne rezerve, kako bi hranili stanovništvo. Naravno, očekivali smo da to bude i pokriveno iz međunarodnih donacija. I sada činimo ono što je u mogućnosti da zaštitimo standard stanovništva, jer mlinsko-pekarskoj industriji prodajemo pšenicu iz Direkcije, iz naših zaliha po pet dinara po kilogramu. Ostaje da se uravnoteže prava na kupovinu ovakve pšenice između društvenog i privatnog sektora. Mi smo ukinuli drumarinu na registrovanje traktora i agrarne mehanizacije i time smo takođe ispunili jedno od obećanja u predizbornoj kampanji da želimo da značajno olakšamo situaciju u našoj poljoprivredi. To su nam putokazi za budućnost. Nastojaćemo da uskladimo agrarnu politiku na saveznom i republičkom nivou, jer agrarna politika na teritoriji Srbije može da bude samo jedna, a da odgovarajuće vlade na saveznom, republičkom nivou i ono što može da se uradi na pokrajinskom nivou Vojvodine, to mora da bude usklađeno i mora se voditi jedinstvena agrarna politika sa pravima drugih da u njoj učestvuju, u skladu sa svojim nadležnostima. Gospođe i gospodo narodni poslanici, pozivam vas da odobrite ovaj predloženi agrarni budžet, sredstva za njegovu raspodelu, odnosno potrošnju, a da pomognete Vladi predlozima ukoliko mislite da se na nekim tačkama on može poboljšati. Hvala vam. [[Aplauz.]]
Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne.) Da li predsednik Odbora za finansije, narodni poslanik Bogdanović, želi reč? (Ne.) Da li narodni poslanik, Borislav Pelević, koji je izdvojio mišljenje na sednici Odbora za odbranu i bezbednost, povodom razmatranja Predloga zakona o budžetu Republike Srbije za 2001. godinu, želi reč? (Da.) Izvolite, reč ima narodni poslanik, gospodin Pelević.
Poštovani gospodine predsedniče, dame i gospodo potpredsednici, gospodo ministri, dame i gospodo narodni poslanici, želim da izrazim svoje razočarenje što je većina u Skupštini izglasala da se u načelu govori samo pet minuta o čitavom paketu ovih zakona. Ja sam pozvao tom prilikom i poslanike DOS-a da ne budu samo nemi posmatrači onoga što se dešava u Skupštini, da ne budu samo glasačka mašina, već da uzmu učešća u rešavanju ovako važnih pitanja, koja zadiru direktno u životni standard naših građana. Na žalost, nisam uspeo u tome, kao ni neki moji prethodnici, ali ipak povodom toga, nisu svi poslanici DOS-a glasali za to da diskusija bude ograničena samo na pet minuta. To je ono što nas ohrabruje, jer je očigledno da su neke političke grupe u okviru DOS-a počele da misle malo drugačije od većine u DOS-u. Pre nego što kažem ono što želim da kažem o čitavom paketu zakonskih mera, na čelu sa budžetom za 2001. godinu, želim da kažem i da pozdravim gest ministra Božidara Đelića, koji je pozvao sve parlamentarne grupe da uzmu učešća u izradi ovog zakonskog projekta. Mi smo bili kod gospodina Đelića na konsultacijama u vezi toga, ali na žalost to je bilo samo u globalu, načelu, tako da smo suviše kasno dobili u detaljima predloge zakona i nismo mogli da damo prave primedbe na ove zakonske projekte. No, bez obzira, mislim da je to praksa koju treba pohvaliti i preporučujem je svim ostalim ministrima, odnosno Vladi u celini kada budu davali predloge sledećih zakona, jer je dobro da se konsultuju sve poslaničke grupe, i pozicije i opozicije, kako bi zakonski projekti bili dobri i kako bi bili u korist svih građana Srbije. Ovaj budžet je vrlo precizno urađen, vrlo dobro urađen tehnički i usklađen sa čitavim paketom zakonskih mera. Međutim, on je dobar, ali ne za Srbiju. Dobar je, recimo, za Švedsku, za Dansku, za Švajcarsku, za one države koje ovaj budžet i ove poreske namete mogu da podnesu. On nije dobar za Srbiju i jasno je da jednom mora da se počne sa poreskim reformama, ali mislim da je Vlada odabrala loš trenutak za to jer je privreda u katastrofalnom položaju, a naši građani su dovedeni do ivice siromaštva u velikoj većini. Kreatori ekonomske politike trebali su pre svega da se bace na prolećnu setvu, na razvoj privrede koja je gotovo propala, na izvoz i na sve ostalo, a ne da stave ruku u džep ionako siromašnog građanina Srbije i da izvrše atak na ionako propala, većinom propala preduzeća i propalu privredu u Srbiji . Država želi da uzme onoliko para koliko joj treba. Ne interesuje je ni privreda, ni osiromašeni građani. Ovaj budžet je pravljen po saznanju da stranih donacija neće biti, makar ih neće biti u onom obimu u kom je DOS obećala građanima u predizbornoj kampanji. Zato budžet mora da popuni već osiromašeno stanovništvo i propalu privredu, koja ne samo da nije rasterećena, već je opterećena i dodatnim porezima, kao što je na primer porez na fond zarada od 3,5%. Vlada koja predviđa da od poreza na promet prikupi 55 milijardi dinara, a od poreza na dohodak građana 25 milijardi dinara, očigledno smatra da građani još uvek imaju nekakve devizne i dinarske rezerve u slamaricama, ili u čarapama, i da mogu da to plate. Na žalost, ne mogu, a to će vam reći svaki poslovođa svake trgovine u Srbiji, jer kao što znate i kao što novine svakodnevno pišu, promet u prodavnicama je strahovito opao, jer ljudi nemaju para da kupe ono što im je neophodno za život. Od danas je cena hleba 10 dinara, odnosno od juče, ali već danas sve poslovođe tvrde da je znatno opao promet hleba, kupovina hleba. Naravno da će ljudi morati da kupe hleb, ali kako će ga kupiti, to verovatno oni samo znaju. U privrednu reformu krećemo od poreza što nije dobro. Ukida se 230 raznoraznih poreza i taksi. Uvodi se samo šest ili sedam. Tih šest ili sedam poreza oporezuju sve osim hleba, mleka i vazduha. Pošto je hleb već poskupeo od juče na 10 dinara, a mleko je već poskupelo i košta 23 dinara, onda se postavlja pitanje kako će se preživeti sa 4.087 dinara, koliko iznosi prosečna plata u Srbiji.
Vreme, molim vas.
Ja ću samo ispoštovati vreme. Zahvaljujem vam na pažnji.
Kako više nema narodnih poslanika koji su izdvojili mišljenje, takvih više nema. (Dragoljub Vojinović, sa mesta: Pitano je da li izvestioci žele reč?) Molim vas, da se razumemo, što se tiče izvestilaca narodnih odbora, pitani ste, niko se nije javio za reč. Prešli smo na narodne poslanike koji su izdvojili mišljenje. Ne možemo vraćati rad sednice unazad. Reč imaju predstavnici poslaničkih grupa. (Vojislav Šešelj, sa mesta: Da li mogu, da li ste meni dali reč? ) Da, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, nemoguće je celovito govoriti o šest predloženih, obimnih zakona, sistemskih, ključnih za ovako kratko vreme koje je predviđeno. Zato ću ja pokušati da izdvojim samo ono što je za zakone najkarakterističnije, naravno kritički, ali priznajući Vladi tamo gde ima dobar potez, da zaista postoji dobar potez. Dobro je što je ova vlada, ovog puta kroz jedinstven budžet, iskazala skoro svu javnu potrošnju. Zakon nas je na to obavezivao još pre nekoliko godina, ali svake godine je to odlagano za sledeću godinu. To je ono što je pozitivno, pa je i javna potrošnja transparentnija. Ali, ovaj budžet je nerealan, on se ne može ispuniti i unapred se predviđaju 22 milijarde budžetskog deficita. Interesantno je kako Vlada namerava da pokrije budžetski deficit. Donacijama i kreditima iz inostranstva 12 milijardi dinara. To je po sadašnjem kursu 400 miliona maraka. Ali, gospodo, gde je onih 6 milijardi maraka? Mi smo očekivali, pošto ste vi došli na vlast, da sada više nema nikakvih razloga da naša zemlja ne dobije tih 6 milijardi maraka. Njih nema i vi pred javnošću priznajete da ih neće ni biti, nego ćete možda svega 400 miliona maraka napabirčiti za čitavu ovu godinu, uslovno, pod velikim upitnikom. Zatim govorite da ćete deo budžetskog deficita u iznosu od 10 milijardi da nadoknadite procesom privatizacije. Vi znači uopšte nemate nameru ove godine ozbiljno da povedete proces privatizacije, niti imate ozbiljnih izgleda u tom pravcu, jer samo prodajom Beočinske cementare dobili bismo ovih 300 miliona maraka ili vi pare od privatizacije mislite za nešto drugo da trošite. Ovde bi dobro bilo da se predsednik Vlade po tom pitanju izjasni. Dalje, u zakonu o budžetu vi planirate 500 miliona dinara u ruke Nebojši Čoviću. Kažete za potrebe Koordinacionog tela opština Bujanovac, Medveđa i Preševo. To Koordinaciono telo nije stalni državni organ, nije po zakonu budžetski korisnik, korisnik budžetskih sredstava, nema zakonske podloge da ono koristibudžetska sredstva. Kako vi to onda tom jednom telu ad hok formiranom, koje nema zakonsku osnovu, izdvajate 500 miliona? Sve što troši vojska na tom području predviđeno je u vojnom budžetu. Sve što koristi policija predviđeno je u policijskom delu republičkog budžeta. Čemu onda Čoviću pare? Za hotelske troškove, za putne račune, za gozbe, 500 miliona dinara? Milion i trista hiljada dnevno za godinu dana Nebojši Čoviću. Kako će on te pare da potroši nije nam jasno. Što niste doveli Nebojšu Čovića da on objasni ovde kako misli milion i trista hiljada dnevno da potroši. Kako je to moguće? Šta će da kupuje? Ovde je govorio ministar poljoprivrede Dragan Veselinov da je Vlada održala obećanje i sada je pšenica 32 pfeninga. Sada je gorivo za seljake 24 dinara, a u vreme prethodne vlade pšenica je bila 52 pfeninga, ali je gorivo prvo bilo 9, pa onda 12 dinara. Bilo ga je, a to što je mnogo kradeno, krašće se i sada. Oni koji kradu ostali su. Vi DOS-ovci ste ih preuzeli i videćete koliko je muke sa posrednicima. Nemate vi druge posrednike za distribuciju goriva. To su ti isti, niste ih vi valjda likvidirali i nove doveli iz uvoza. To su isti ljudi, od načelnika okruga, preko raznih preduzeća koja se time bave. Goriva je bilo dovoljno u Vladi Srbije. Od Vlade do potrošača goriva deo tog goriva je odlazio na crno tržište. Sada imamo cenu goriva dva puta skuplju. Sve ostalo je više nego dva puta skuplje i prema tome bi cena pšenice trebala da bude 44 pfeninga da bi seljak, poljoprivredni proizvođač, bio na nivou iz avgusta ili jula prošle godine. Položaj poljoprivrednika se pokvario. Lošiji je mnogo nego što je bio i to je suština. Dalje, vi ovde u zakonu o porezu na promet - vreme je već isteklo, a ja došao tek do trećeg zakona, a isteklo vreme, e baš mi je žao. Vi pojednostavljujete poreski sistem i to je dobro. Smanjuje se broj poreza i mnogo je jednostavnije obračunavanje poreza i to je ono što je dobro, ali su vam za mnoge robe porezi previsoki i ne mogu se podneti. Mnoge robe, koje su ranije bile oslobođene plaćanja poreza, vi ste sada oporezovali. Na primer knjige. I komunisti su u vreme Tita oslobađali knjige od poreza na promet, sve knjige osim šunda i pornografije, a vi sada sve knjige oporezujete. Pustite vi vaše amandmane, nismo stigli do amandmana. Ja govorim o Vladi, a ne o poslaničkim amandmanima. Da li je to amandman Vlade ili poslanika? (Vlade.) Vlada se predomislila? Što nas niste obavestili? Gde je taj amandman? Ja ga nisam dobio. Videli naš amandman pa brže bolje Vlada se korigovala. To je pozitivno. Imate ovde još jedan raskorak. Intelektualne usluge su oslobođene, a intelektualni produkti nisu oslobođeni poreza. Valjda su važniji intelektualni produkti od intelektualnih usluga. Valjda je važnije napisati roman ili dobru pesmu nego pred publikom čitati taj roman ili recitovati tu pesmu. To je toliko neozbiljno da sam zaista zaprepašćen. Dobro je što ste oslobodili đubrivo od plaćanja poreza na promet. Ja sam rekao, gde dobro uradite ja ću vas pohvaliti, ali niste oslobodili mnoge druge stvari. Sada se porez ne plaća na hleb. Kakva korist kada je hleb već više od 10 dinara. Ne plaća se na mleko, a mleko je 24 dinara, ono najobičnije pakovanje, ali se na sve ostalo plaća porez, pa čak i na sokove, na ulje se plaća porez, na mnoge druge stvari.
Ja vas molim da privedete kraju.
Još mi dva zakona ostadoše, gospodine predsedniče. Vidite da mi je malo 5 minuta, a nisam imao praznog hoda i nisam ni jedan minut beskorisno potrošio. Oporezovali ste sve osim hleba, mleka, vazduha i đubriva. Ovde smo čuli ministra poljoprivrede koji lije krokodilske suze i daje prazna obećanja. Nemoguće je ministre sprovesti navodnjavanje dok se ne obezbedi dovoljna količina stajskog đubriva. Ne može se navodnjavati njiva na koju se ne baca stajsko đubrivo. To bi ministar morao da zna. Tamo gde ide samo veštačko đubrivo navodnjavanje je pogrešno, upropasti zemlju, zemlja se godinama ne može oporaviti. Postoje sastojci u zemlji koje navodnjavanje ispira i posle izvesnog vremena ako se ta zemlja ne obnavlja prirodnim stajskim đubrivom ono je beskorisno. Kako ću ja ministra da naučim kada mi ovde dajete samo 5 minuta, a ministar ništa ne zna. Ministar poljoprivrede ovoliki porastao, zna da farba kosu, ali nema pojma o poljoprivredi.
Ima reč narodni poslanik Dragan Tomić.
Javljam se u vezi sa povredom Poslovnika, povređen je član 144. Poslovnika o radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Prvo, današnja sednica Odbora za finansije nije održana. Jučerašnja nije završena i nisu završene sve tačke dnevnog reda. Rasprave na Odboru za finansije o amandmanima narodnih poslanika nije bilo i nije završena, a prozivanjem i davanjem reči predstavnicima poslaničkih klubova otvorena je rasprava o paketu zakona. Prema tome,tražim da se ova skupština izjasni o sledećim činjenicama - prvo,da se prekine zasedanje dok odbori ne završe svoj rad, da svi odbori dostave Odboru za finansije svoje izveštaje, da Odbor za finansije zaseda, da završi raspravu o svim predloženim zakonima koji se danas nalaze na dnevnom redu i da završi odlučivanje o amandmanima koje su predložili poslanicipo ovom predlogu paketa zakona. Drugo,mislim da je usvajanjem ovakvog predloga dnevnog reda učinjen niz propusta. Prvo jetrebalo voditi raspravu o završnom računu budžeta za prošlu godinu, iza toga voditi raspravu o Zakonu o javnimprihodima i javnim rashodima, koji je apsolutno nezavisan i sistemski zakon, iz osnovnog razloga štoovde, u Predlogu zakona o javnim prihodima i javnim rashodima ima novih vrsta prihoda. Mi ovde vodimo raspravu o budžetu, već smo ušli u raspravu o budžetu, a ne raspravljamo o vrstama prihoda koji će omogućiti prihodnu stranu budžeta. Uvode se novi prihodi. Možda to nekoga ne zanima, možda misli da možemo da skačemopo ovoj oblasti kako god hoćemo, ali mislim da ne možemo. Ovde su sa govornice davane poruke građanima - te,mi ćemosmanjiti poreze na dohodak itd. Sve će narod to da vidi kada bude dobio poreska rešenja. Hvala lepo.
Koliko je meni poznato, a mislim da ćemo se tu složiti, otvorena je rasprava, zajednički načelni pretres. Odbor za finansije se izjasnio u ovom delu, on se nije izjasnio o amandmanima, odnosno, ne o svim amandmanima, i on će to učiniti, ali je doneta odluka i Odbor se izjasnio o zakonima u načelu. ( Dragan Tomić, iz sale: Ne o svim zakonima.) Moramo se dogovoriti da li se Odbor za finansije izjasnio o svim zakonima u načelu. Ako jeste,mislim da niste u pravu, a ako nije,onda dajemo pauzu dok se taj posao ne završi.
Pošto sam član Odbora za finansije, do sada su održane tri sednice odbora, osim prve sednice, na kojoj smo raspravili i na kojoj je predloženo da Odbor za finansije, znači, nismo insistirali da to bude predlog narodnih poslanika (molim vas za malo pažnje, da bismo zaista ove zakone na kvalitetan način usvajali i o njima razgovarali)... Ovo govorim iz razloga što ovakvo razbijanje u 2 -3 segmenta ovog paketa zakona neće pružiti građanima Srbije celinu poreskog paketa zakona i obuhvat koji će videti u poreskim rešenjima. Mnogo toga će se dešavati po ovim poreskim zakonima. Molim vas da bar kad je u pitanju poreska oblast povedemo računa. Prvo, osnovnaje stvarda jučerašnja sednica nije završena i molio bih da vidim zapisnik sa te treće sednice, kojoj sam prisustvovao do kraja, pokome su okončane tačke dnevnog reda, to bih voleo da vidim. Možete vi da napišete šta hoćete, to nije tačno. Ja ga nisam dobio, kao član Odbora. Jutros sam došao u 9 časova na zakazanu četvrtu sednicu Odbora za finansije, koja nije održana, i to nije održana nezbog neprisustva poslanika opozicionih političkih partija,već zbog neprisustva poslanika iz koalicije DOS. Molim predsednika Odbora da potvrdiili ospori ovu činjenicu. Da li sam u pravu ili nisam? Ne može se ući u raspravu u načelu bez izveštaja Odbora za finansije. Odboruza finansije nisu dostavljeni izveštaji svih odbora,koji su vodili raspravu po ovim poreskim zakonima. Drugo,kompletan obuhvat amandmana koji je predložen na ovaj paket poreskih zakona nije bio na Odboru za finansije. Prema tome, molim vas da se rasprava prekine, da se zakaže sednica Odbora za finansije i ostalih odbora koji nisu zaključili svoj rad, da se po završetku sednice odbora izjasni i matični odbor kad su u pitanju paketi poreskih zakona, po ovim pitanjima, pa tek tada da se nastavi rad sednice, mada mislim da treba da zaseda i Zakonodavni odbor.
Ovde smo imali isticanje kršenja Poslovnika. O tome se, naravno, ne otvara rasprava. Kako ne mogu u ovom momentu da ocenim o čemu se radi, ko je u pravu ili nije u pravu, a približavamo se i tako vremenu za redovnu pauzu, predlažem da sa radom nastavimo za sat i po, odnosno kada se steknu uslovi. Nema rasprave sada, to ćemo u drugom delu sednice. Sada dajem pauzu. Odbor za finansije, koji je planirao rad u pauzi,imaće sednicu odmah, u sali na IV spratu. [[Nastavak sednice posle pauze - 15,25 časova.]] Dame i gospodo narodni poslanici, molim vas da radi utvrđivanja kvoruma postavite svoje kartice u poslaničke jedinice da vidimo da li imamo uslova da nastavimo sa radom. Dame i gospodo poslanici, kako nesumnjivo u sali imamo poslanike koji se nisu pridržavali člana 80. Poslovnika i pri ulasku u salu se nisu identifikovali ubacivanjem kartice, molim ih da to učine ili da napuste salu, jer je evidentno da imamo dovoljan broj prisutnih u sali, a da svi nisu ispoštovali svoje poslaničke obaveze. Ukoliko ne žele da daju kvorum, što je naravno njihovo pravo, onda treba da napuste salu, inače ulazimo u probleme. Konstatujem da imamo kvorum potreban za rad. Možemo da nastavimo sa sednicom. [[Žagor.]] Ne, nego oni koji su poslušali moj savet i poziv na član 80. su izvršili svoju poslaničku dužnost, za razliku od vas koji dobacujete sa mesta. Nastavljamo sa radom. Rad smo prekinuli tako da sada imamo predsednike poslaničkih grupa, da li se neko od predsednika poslaničkih grupa javlja za reč? Izvolite, gospodine Ivkoviću.
Poštovani gospodine predsedavajući, uvažene dame i gospodo poslanici, moram još jednom da ponovim član 164. Poslovnika o radu Skupštine, u kome tačno piše da pre pretresa na sednici Narodne skupštine predlog budžeta razmatraju odbori Narodne skupštine i svoje izveštaje sa obrazloženim predlozima dostavljaju Odboru za finansije. Odbor za finansije razmatra Predlog budžeta i izveštaje pojedinih odbora i o tome dostavlja izveštaj Narodnoj skupštini. Shodno tome očigledno je da mi nismo ni mogli da započnemo ovu raspravu pre nego što matični odbori dostave svoj izveštaj Odboru za finansije i pre nego što Odbor za finansije dostavi svoje izveštaje ovoj skupštini. To je jedna konstatacija. Neću tražiti da se glasa, ali da se zna da je ovo još jedan dodatak uz onu činjenicu da smo mi ponovo, po ko zna koji put, spojili raspravu. Moram da kažem da postoje samo dva zakona u sistemu zakonodavstva Republike Srbije koja se posebno tretiraju u Poslovniku. To je Zakon o prostornom planu Republike Srbije i Zakon o budžetu i koji se posebno tretiraju u postupku razmatranja i donošenja. Mi smo, u želji da uskratimo pravo narodnim poslanicima da detaljnije analiziraju predložene zakone, u suštini ne mi nego većina koja pripada DOS-u, odlučili da spojimo raspravu i ne samo što smo spojili raspravu nego smo po toj raspravi dali samo pet minuta za svih šest zakonska projekta. Toliko o jednom pristupu koji očigledno ne vodi onom osnovnom cilju nas poslanika u ovoj skupštini, a to je da zajedničkim radom, korektno, razmatrajući predloge Vlade Republike Srbije dođemo do zakonskih projekata koji će toj vladi omogućiti da kvalitetno vlada i upravlja ovom zemljom, ali i građanima Srbije dati rešenja koja će im omogućiti da u ovoj zemlji bolje žive i rade. Ovo je jedna sugestija ka vama. Sada bih krenuo u svoju diskusiju, pri čemu bih vas zamolio, gospodine predsedavajući, pošto po pravilu koje ste doneli imam tri puta po pet minuta pravo da govorim, da mi dopustite da dva puta po pet minuta iskoristim sada, a zadržim kao predsednik poslaničke grupe pravo da se eventualno u slučaju potrebe još jednom, pet minuta, javim. Hvala.
Samo izvolite.
Hvala. Dame i gospodo poslanici, želeo bih da podsetim na član 69. Ustava Republike Srbije stav 3. koji kaže - obaveza plaćanja poreza i drugih dažbina utvrđuje se prema ekonomskoj snazi obveznika. To je član Ustava Republike Srbije koji očigledno ova vlada, predlažući zakonske projekte, nije imala u razmatranju. Zašto? Zahvatanja kroz poreze su predviđena u iznosu od 55 milijardi dinara, što znači da su uvećana za skoro 30 milijardi dinara u odnosu na prošlu godinu. Po kom osnovu, kada se zna da je veliki pad standarda građana Srbije od septembra 2000. godine. Ta zahvatanja koja imaju skoro efekat veći od 30 milijardi dinara u suštini idu na najširu kategoriju stanovništva, odnosno na najsiromašnije stanovništvo. Da li reći da je porez na promet ujedno i porez na potrošnju i ujedno da njega plaća krajnji korisnik, odnosno kupac. Ovde se govorilo o brizi o deci. Da li reći da se ovde uvode novi porezi ili uvećavaju već postojeći porezi upravo npr. za dečje pelene, dečje cipele, dečju garderobu, školsku garderobu, akcize na mnoge predmete od bitnog životnog značaja za domaćinstvo. Prema tome, o socijalnoj kategoriji predloženih zakonskih projekata i zakona obudžetu govora nema. Da bi ironija bila veća, oni koji planiraju zahvatanje veće od skoro 30 milijardi u odnosu na prošlu godinu, 10% tih sredstava stavljaju u jedan poseban fond koji nazivaju fond za jednokratnu pomoć, fond koji pre svega nema unapred definisane kriterijume raspodele te jednokratne pomoći, fond koji konačno ni po zakonu nije definisan niti preciziran i fond kojim upravlja ministar finansija. Znači, da bi uzeli dodatnih 30 milijardi dinara, kažemo socijalno ugroženima - vratićemo vam tri milijarde dinara i budite sretni zbog toga što mislimo o vama. Što je najgore, budžet nije konsolidovan. Nekonsolidovan budžet indukuje inflaciju. Najgora inflacija koja u jednoj zemlji može da se dogodi je upravo inflacija budžetskog porekla. U predloženim zakonskim projektima nema uopšte solidarnosti, a izvršena je apsolutna centralizacija. S pravom se može konstatovati da budžet jedne vlade odražava, kao sintetički dokument, ukupnu socijalnu i ekonomsku politiku Vlade za tu godinu. Ako tako posmatramo dati predlog, onda se ovaj budžet ne može, ne sme i ne treba prihvatiti. Razloga za ovakvo opredeljenje ima mnogo, ali zbog ograničenog vremena pomenuću samo one najvažnije. Budžetu nije prethodilo sagledavanje ukupnog ekonomskog stanja u zemlji, posebno u privredi. Ovde je premijer, za ovom govornicom, danas izjavio da svega 25% kapaciteta ove zemlje funkcioniše. Znači, daljnji pad od septembra 2000. godine je prisutan. Ne vidi se koliko ćemo i u kojim delatnostima stvoriti društveni proizvod kojim treba platiti trošak budžeta. Nema konsolidovanog bilansa i javnog prihoda i rashoda, uključujući i fondove za socijalnu zaštitu, penzijsko i invalidsko osiguranje, zdravstvo, tržište rada i budžet Federacije. Nije sagledana ukupna raspodela društvenog proizvoda i na osnovu ukupne raspodele nisu utvrđeni rashodi za pojedine namene. Obim budžeta je najveći od svih dosadašnjih koje je država Srbija imala u svojoj istoriji. Rashodi nisu usklađeni sa prihodima, pa je neverovatno da se predlaže, mimo svih knjigovodstvenih i drugih finansijskih propisa, da je desna strana veća od leve, tj. da je izlaz veći od ulaza. Prirodno, ovakav budžet je inflatoran. Njegovo donošenje, a pogotovo izvršenje, mora imati za posledicu inflaciju. Predviđeni prihodi i za ovako deficitarni budžet, ne mogu se naplatiti. Dolazi do enormnog povećanja poreza sa nepravednim socijalnim opterećenjem, jer je povećanje najizrazitije kod onih kategorija stanovništva koje su najsiromašnije i koje su u dosadašnjoj ekonomskoj politici bile štićene. Posebno su opterećene uslužne delatnosti. Sve će to, pored obaranja standarda, uticati na smanjenje privrednih aktivnosti na domaćem tržištu. Što se tiče izlaska u svet, nikakvi preferencijali Evropske unije više ne pomažu, jer naša privreda, a posebno poljoprivreda, neće imati šta da iznese na evropsko tržište. Potpuno su neusklađeni odnosi sa Federacijom. Po saveznom zakonu, Federaciji pripada 40% poreza na promet, a po republičkom, to bi bilo 23%. Uspostavlja se neravnopravni odnos prema pokrajinama. Posebno je definisano finansiranje Vojvodine, a posebno Kosova i Metohije, za šta nema osnova u zakonima. Čak se pokrajina Kosovo i Metohija isključuje iz Srbije, jer se Kosovo i Metohija razmatra samo na jednoj jedinoj poziciji, naravno, u vlasti ministra finansija i po njegovom isključivom opredeljenju u kom pravcu sredstva treba da idu. Mi u pokrajini Kosovo i Metohija i dalje imamo nivo lokalne samouprave i imamo niz strateških i nacionalnih interesa da o tome brinemo, a zasigurno, imamo obavezu da donesemo budžet AP Kosova i Metohije, jednako isti kao i da donosimo budžet AP Vojvodine. Odnos prema opštinama, lokalnoj samoupravi, upravo je obrnut od onoga što se javno deklariše. Obezbeđuje se visoka centralizacija sredstava i sve je svedeno na volju pojedinih ministara, ponegde Vlade, a to je u suštini isto. Sa ovim budžetom već 1. aprila, kao sigurno, imamo masovna poskupljenja. Nema nikakve solidarnosti na nivou države, nema plata onima koji ostaju bez posla, a nema ni stanova solidarnosti. Oko stanova solidarnosti je zanimljiva situacija. Ukida se Fond stanova solidarnosti, ukidaju se izdvajanja za tu svrhu, iako se zna da su stotine hiljada porodica upravo tu našle šansu i imale šansu da reše svoj stambeni problem. Nasuprot tome, dopušta se opštinama da zahvataju poseban opštinski porez, ali se ne definiše namena. U tome je suština. Ukida se komunalna taksa, ukida se izdvajanje za stanove solidarnosti, daje se opštinski porez, ali se opštine ne obavezuju da izdvajaju za stanove solidarnosti i za komunalnu infrastrukturu. Razvoj ulaganja u razvojne projekte, sudeći po iznosu sredstava koja su namenjena Fondu za razvoj Republike Srbije, su bez ikakve perspektive i nade da će se bilo šta pokrenuti od onoga što danas stoji, a stoji najveći broj velikih giganata srpske privrede. Jedna mala analiza ovlašćenja za cca 19 milijardi i 100 miliona dinara, za one koji to zaboravljaju i za one koji nikada to neće zaboraviti, ova država je u obnavljanje zemlje nakon NATO agresije, otvaranje radnih mesta za 120.000 zaposlenih, izgradnju infrastrukture, domova zdravlja, stanova, bolnica, izdvojila upravo tu cifru od oko 19 milijardi dinara. Za 19 milijardi dinara, znači, za ona sredstva koja su utrošena da se zemlja u celini obnovi, elektroprivredni sistem stavi na noge i funkcioniše u najhladnijoj zimi prošlog veka, ovlašćenja za potrošnju su sledeća: daje se pravo ministru finansija da sam odlučuje o pet milijardi i 100 miliona; daje mu se pravo da odlučuje o tri milijarde za potrošnju iz socijalnog fonda za jednokratnu pomoć, pri čemu mu se uošte ne definišu unapred kriterijumi po kojima će trošiti te pare, ne definiše se precizno njihova namena, niti se u suštini tu zakonski radi; milijardu i po se daje za Fond za strukturno prilagođavanje privrede. Zašto se taj Fond za strukturno prilagođavanje privrede ne stavi u Fond za razvoj Srbije, jer je Fond za razvoj Srbije legalan organ, radi po zakonu, ima svoj upravni odbor? Predsednik upravnog odbora je predsednik Vlade, zna se sastav, zna se namena, zna se kontrola. Ne, to se stavlja ministru finansija na raspolaganje, isključivo njegovo raspolaganje, milijardu i po dinara bez kriterijuma, bez zakonskog osnova, 600 miliona se stavlja u jedan fond, ministru finansija, za prestruktuiranje banaka. Zašto se i to, pošto su banke te koje moraju da pokrenu ovu privredu, za koju je s pravom rečeno da samo 25% radi, opet ne locira u Fond za razvoj Srbije, kojem se zna namena, kojem postoji kontrola, kojem postoji upravni odbor i zna se šta radi? Ne, to se trpa u okviru 5 milijardi i 100 miliona dinara kojima kraljevski raspolaže ministar finansija, bez kriterijuma, bez zakonskog osnova i bez namene. Jedino možemo očekivati da se možda tih 600 miliona nađe u Cepter banci, kaošto je gospodin Dinkić 60% sredstava Narodne banke Jugoslavije strpao u Cepter banku. Četiri milijarde, pod firmom subvencije u privredi, gde se navodi autobuska industrija, stavljaju se na raspolaganje ministru za energetiku. Ako su subvencije u privredi u pitanju, četiri milijarde dinara imaju prostora opet da idu u Fond za razvoj Republike Srbije, gde je potpuno legalna osnova u pitanju.
Vreme.
Sedam milijardi se daje na raspolaganje ministru za saobraćaj, za ŽTP i putnu privredu, pri čemu nema kriterijuma, nema kako i zbog čega, šta ide i koliko ide u železnicu, koliko ide u putnu privredu. Na kraju, tri milijarde ide ministru građevina, za Kolubaru, iako postoji uhodan, zakonom donet u ovoj skupštini, mehanizam potrošnje i kontrole. Na kraju da kažem, predviđa se u Fond za razvoj Republike Srbije, ako se ne prihvate ovi moji predlozi, da on raspolaže sa samo 477 miliona dinara. Onda ga je bolje i ukinuti. Hvala.
Da li se još neko od predsednika poslaničkih grupa javlja za reč? Ima reč gospodin Pelević.
Dame i gospodo narodni poslanici, nije mi jasno da danas raspravljamo o sistemskim zakonima, dakle, o budžetu i o poreskim zakonima, a da pre toga nismo razmatrali i usvojili završni račun budžeta za 2000. godinu. To bi isto bilo kao da u preduzeću usvojimo plan i program razvoja za ovu godinu, a da nismo usvojili završni račun. To bi isto bilo kao kad u sportskom klubu ili u sportskom savezu usvojimo plan i program rada za ovu godinu, a da nismo usvojili izveštaj za prošlu godinu. Dakle, to su neke ekonomske anomalije, koje su mi zaista neshvatljive. U ranijem izlaganju sam rekao da se umesto 230 poreza, taksa i doprinosa, ukida, a uvodi se samo 6 ili 7, a što je u principu jako dobro i kako se danas popularno kaže transparentno, a što će reći, pregledno i jasno. Više volim srpske reči od stranih. Ti se porezi odnose na sve, a rekao sam već osim na hleb, mleko, mineralna đubriva, zelenu pijacu, vazduh. Ako znamo da je hleb jako poskupeo, da je mleko poskupelo, onda i to ulazi pod poskupljenje. Što se tiče zakona o akcizama treba reći da su tu zaista povećanja enormno visoka. Recimo, za motorni benzin i za sve vrste goriva koja koristimo za automobile, ranije je akciza bila 3,32 po jednom litru, a danas je 16 dinara po litri. Da li to znači da će za 16 dinara poskupeti gorivo, odnosno 16 minus 3,32 ili kako je to ministar rekao ranije, u jednom izlaganju na televiziji, da će tu biti razlika umanjenja. Međutim, mi iz ovog budžeta i iz poreskih zakona ne vidimo koja su tu umanjenja. Nama, kao narodnim poslanicima nazire se podatak da će umesto 3,32 po litri benzina biti 16 dinara. Ako je to tako, onda će benzin koštati najmanje 48 dinara u prodaji, a što će reći negde oko marku i 60 pfeninga. Kao što znamo, stavka goriva je uključena u cenu svih proizvoda koja se koriste u domaćinstvu i svih namirnica i svih životno potrebnih proizvoda. To znači da će to izazvati lančano poskupljenje, kroz cenu transportnih troškova. Za dizel je akciza bila 2,68, a sada je 8,70. Kakav je to udarac na sve one koji voze vozila na dizel gorivo, a posebno za naše poljoprivredne proizvođače, jasno se vidi iz ove stavke. Imali smo ulje za loženje, gde je bila akciza 2,55, a sada je 5 dinara i 40 po jednom litru, kao što znate neće biti dovoljno grejanja, a verovatno ni dovoljno struje. Pitanje je kako će se grejati ljudi koji se greju na lož ulje, a da ne govorimo o motornim uljima, gde ranije nije bilo akcize na litar, a danas je 50 dinara, odnosno kada se ovaj zakon bude usvojio, a sigurno će se usvojiti, s obzirom da DOS ima veliku većinu u ovom parlamentu. Dakle, sledi nam lančano poskupljenje. Ukoliko budemo shvatili i prihvatili ovu činjenicu, koja je već najavljena, da će struja poskupeti 100% u proseku, onda je jasno da će se i poskupljenje struje odraziti lančano na sve proizvode koji su od životnog značaja za stanovništvo Srbije. Ono što je dobro u predlogu poreskih zakona, a to je veće oporezivanje građana koji su veoma bogati. To su porezi na vile, na jahte, avione, luksuzna kola sa velikom kubikažom, kao i tome slično, ali tih bogatih je malo. Za njih neće biti poseban udarac tih nekoliko hiljada maraka godišnje poreza, neće ih previše obeshrabriti i neće ih previše opteretiti, ali za običan narod nekoliko hiljada dinara godišnje poreza na sve i svašta što koriste, svakodnevno, biće veliko opterećenje. Njih je jako mnogo i njih je sigurno oko 95 i više u procentima stanovništva ove zemlje. Vlada je oporezovala i hranu, lekove, pogrebnu opremu, struju i time će najviše biti pogođeni baš oni, koji sada žive na ivici egzistencije, radnici, seljaci, penzioneri, nastavnici, učitelji, profesori, zdravstveni radnici i svi drugi. Vlada se ogrešila i što je oporezovala pelene, dečju hranu, školski pribor, učila, a Srbija ionako boluje od bele kuge. Više ljudi umire nego što se rađa. Za 25 godina bićemo mi Srbi nacionalna manjina u svojoj sopstvenoj državi, a očigledno je ovo primer, da nova Vlada ne vodi računa o tome, ne vodi računa o razvoju srpske nacije, o deci i porodici, kao i o budućnosti kompletne srpske nacije.
Vreme.
Hvala lepo, ja ću nastaviti u sledećem izlaganju.
Izvolite. Reč ima gospodin Čedomir Jovanović.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, sa pažnjom sam saslušao šefove opozicionih poslaničkih grupa i pre nego što uđem u analizu budžeta sa kojim smo izašli pred vas, pokušaću da izvučem neku korist iz onoga što su oni kao moji prethodnici rekli. Naime, polazim od pretpostavke da sve ono što su izrekli i uradili, je u najboljoj nameri. Međutim, osim kritike koja je dobrim delom problematična, jer u najvećoj meri i potiče od onih koji su nas i doveli posle desetogodišnje vladavine u stanje u kome se trenutno nalazimo, nismo čuli konkretne predloge za rešenje svih onih spornih problematičnih tačaka, koje se nesumnjivo nalaze u predlogu sa kojim smo izašli pred poslanike Republičke skupštine. Ako budžet jednostavno posmatramo kao sposobnost našeg društva da obezbedi određena sredstva, da se tim sredstvima zadovolje potrebe, onda ćemo videti da Vlada i DOS, koji je pokušao da u maksimalnoj meri ispoštuje takav jedan odnos, nailaze na ogromne probleme. Naime, naše potrebe su mnogo veće od sposobnosti da tim potrebama izađemo u susret. Tu se postavlja pitanje da li lagati javnost ove zemlje, da li još jedanput prevariti društvo i ponuditi budžet koji će se popuniti fantomskim zajmovima, koji će se puniti raznim porezima sa problematičnim osnovicama, budžet koji će se puniti prodajom vila na Dedinju, budžet koji će se popuniti tako što se neće isplatiti 12 penzija, 24 dodatka za decu, 26 dodataka za porodice koje je država dužna da izdržava ili 36 penzija za seljake. Mi nismo spremni na takvu vrstu prinudne laži. Na izborima smo pobedili zato što smo izašli sa jasnim političkim programom, a koji je između ostalog podrazumevao korenite reforme našeg društva. Ta reforma će biti bolna i naša obaveza kao vlasti je da u toj reformi svi podjednako učestvujemo. U toj reformi nema onih koji će biti žrtve nečijeg uspeha. Mislim da smo u tome apsolutno uspeli kroz predlog sa kojim smo izašli pred ovaj parlament. Budžet ima svoj politički karakter, budžet ima svoj ekonomski karakter i ima svoj socijalni karakter. U svim tim domenima mi smo insistirali na jednakom pravu građana ove zemlje da učestvuju u raspodeli sredstava iz budžeta, ali ni manje ni više jednakom pravu građana, odnosno obavezi da izađu maksimalno u susret budžetu i zahtevima koji budžet kod njih ispostavlja. Ovo nije budžet koji će se trošiti na oživljavanje ili održavanje Miloševićevog represivnog aparata vlasti. Ovo je budžet kojim se demontira represivna vlast. Ovo je budžet koji maksimalna sredstva usmerava na prosvetu i na zdravstvo, ali na takav način da vodi računa i o budućnosti, o 2002. godini, o 2003. godini, kroz fondove kojima će se izvršiti opravke bolnica, investicije u škole, ovo je budžet koji pre svega vodi računa o onome što se prostom reči smatra život. Kada pričamo o svim onim kritičkim tačkama koje su moji prethodnici ovde istakli, voleo bih da mi razgovaramo na jedan drugi način, na način konkretnih predloga da se određeni budžetski deficiti popune. Prosveta, zdravstvo, socijalni programi, snage bezbednosti, restruktuiranje privrede, investicije, same po sebi nisu profitabilni poslovi. Policajac na zadatku ne može ostvariti profit, lekar u zdravstvu ne može ostvariti profit na osnovu postojećeg zakona kojim se uređuje zdravstvo. Profesor u školi ne može ostvariti profit. Ako govorite o sredstvima koja se naplaćuju putem poreza na promet, to su jedini izvori realnih prihoda i mi ćemo na njima insistirati. U svim zemljama u tranziciji primenjena je osnovica jedinstvena za svaku vrstu budžetskog nameta. Mi smo na tome insistirali, 17% plus 3% za saveznu državu, 17% poreza je najniža stopa poreza u zemljama utranziciji, a to je napor koji smo učinili i to je maksimalni napor koji smo mogli učiniti u smislu olakšavanja situacije našim budžetskim potrebama. Što se tiče poljoprivrede, u poljoprivredi smo oslobodili poreza đubrivo, pesticide, oslobodili smo poreza stočnu hranu, oslobodili smo poreza poljoprivredne mašine. To ni jedna Vlada pre nas nije učinila. Svima su bila puna usta brige o seljacima, ali nisu dali 36 penzija.
Sve ste prepisali.
Možda smo nešto i prepisali, ali ćemo to primeniti. Vi nikada niste bili spremni da tako nešto primenite, osim što ste bili spremni da kroz tu formu obmanete našu javnost. Što se tiče brige o prosveti, o knjigama, Vlada je uložila amandmane gde će određeni troškovi biti finansirani kroz državne organe. Dakle, ono što je jedan od mojih prethodnika rekao, prosto nije tačno. Niko nema pravo korišćenja sredstava iz budžeta na ilegalan način, niko nema pravo raspolaganja sredstvima na način koji bi podrazumevao tajne račune, specijalne račune, fondove i to je veoma jasno u onome što smo danas predložili ovde na izglasavanje. Mislim da je Poslanička grupa DOS-a dužna i da će ona sasvim sigurno imati hrabrosti da se upusti u promene koje će kratkoročno posmatrano biti bolne promene, ali one će imati konkretan rezultat, boljitak života u zemlji u kojoj mi želimo da živimo ubuduće, koja ne bi trebalo da izgleda onako kako smo je dobili od vas u nasleđe. Što se tiče vas iz opozicije, mislim da ste imali dovoljno vremena da pokažete sve ono što se moglo uraditi i da svaku vrstu kritike koju nam danas ulažete morate nadgraditi objašnjenjem razloga zbog koga tu kritiku niste primenjivali sami na sebe. Mi smo u situaciji da nam se nalazi 400 amandmana na rasporedu. Mi smo u situaciji da do četvrtka moramo usvojiti ovaj budžet, da bi u petak organi lokalne samouprave mogli da izglasaju svoje budžete. Skupština ne može gurati opštine i gradove u kršenje zakona, a vi to svojim nerazumnim odnosom, pri jednom racionalnom predlogu kojim se ograničava diskusija na pet minuta, osporavate. Hvala. (Apalauz u sali.) (Poslanici Srpske radikalne stranke pričaju u glas.)
Treće javljanje, gospodin Ivković.
Poštovani gospodine predsedniče Vlade, izvinjavam se što vas nisam prošli put pozdravio, dame i gospodo narodni poslanici, nije lepo zvati nerazumnim postupkom podnošenje određenog broja amandmana, na žalost izgleda samo iz redova opozicionih stranaka. Samo želim da podsetim, prošlogodišnji budžet je usvojen sa 800 amandmana, nikome to nije bilo krivo, već su ljudi saslušani. Jedan jedini lek postoji za normalno punjenje budžeta, a to je povećanje proizvodnje. Na žalost, od septembra 2000. godine, do današnjeg dana, mi imamo pad proizvodnje i jako dobro znamo zašto imamo konstantan pad proizvodnje, jer su krizni štabovi oterali sposobne, stručne ljude i doveli nove koji ne znaju svoj posao da rade. Drugo, radnici su izgubili motivaciju da rade, vi ste im ukinuli Zakon o svojinskoj transformaciji i rekli im da to preduzeće više nije njihovo. Mnogi od njih su se odricali plata da bi proširili proizvodne kapacitete, da bi nabavili novu proizvodnu opremu, ulažući u preduzeća koja su doživljavali kao svoja. Vi ste im, ukidajući Zakon o svojinskoj transformaciji, ukidajući im šansu da autonomno vrše transformaciju i dožive preduzeće kao svoje, oduzeli motiv da uopšte rade. Dalje, ovde je, za ovom govornicom izrečeno nekoliko bitnih predloga. Budžet je značajno veći nego prošlogodišnji budžet i niko nije prigovorio što je veći za oblast prosvete, za oblast zdravstvene zaštite, za oblast socijalnih davanja. Gospodine Čedo Jovanoviću, ono sve što se kasni je jednako iznosu od 19,5 milijardi dinara koje su utrošene u obnovu zemlje nakon NATO agresije. Prema tome, da agresije nije ni bilo, ne bi bilo socijalnih davanja, da kasne ni penzije, ni ostalo. Što se tiče represivnog režima, samo želim da kažem, vama iz DS, nikada represivni režim SPS-a nije sastavljao saopštenja u kojima je podsećao da je predsednik SPS-a i predsednik Vlade i da nalaže da se hapse ljudi i protiv njih podnose krivične prijave. Upravo, u vašem slobodnom i demokratskom režimu, to vi radite [[Vojislav Šešelj, sa mesta: Ja imam repliku, da li imam pravo na repliku.]]
Sada ste me doveli u zabunu, ovo je bilo treće javljanje gospodine Ivkoviću, ovo je bila replika znači? (Vojislav Šešelj, sa mesta: I ja imam valjda pravo na repliku.) Prihvatam da ste me prevarili, tako da moram da dam reč i gospodinu Šešelju.
Gospodine Jovanoviću, za dve i po godine, koliko je SRS učestvovala u vlasti, dovijali smo se na razne načine da dođemo do dopunskog novca za socijalne fondove, za izmirivanje državnih obaveza, za plate zaposlenih u javnim službama. Moja je bila ideja taksa na mobilni telefon 100 dinara, svi ste me napadali iz DOS-a, neprekidno u predizbornoj kampanji, a sada uvodite porez na mobilni telefon 200 dinara mesečno. Inflacija je valjda 50% i devalvacija dinara, marka je bila 20 dinara, a sada je 30 dinara i to je 50%, a 50% je vama izgleda devalvirao moral. Lako je kroz ovaj budžet izneti spisak lepih želja, ali je problem u tome što je ovaj budžet neostvariv. Mogli smo i mi da oporezujemo sve, sunce sa neba da oporezujemo, i vazduh i vodu, i zelenu travu, ali ko će da plati te poreze? Vaš je problem što ste lepo propisali poreze koje niko neće moći da plati. Ovo malo firmi kojih je preostalo, a znamo koje su, ni one neće opstati. Ogromna većina firmi je već uveliko propala. U tome je problem. Lako je propisati ogroman porez, ali kako ga naplatiti od onoga ko jedva diše. Drugo, napadali ste nas zbog raznih uredbi. Mi smo donosili uredbe da bi pomogli poljoprivredi, antimonopolske uredbe i tako dalje. Vi sada donosite protivustavnu uredbu i svi znate da je protivustavna. Uvodite monopol na uvoz nafte i naftnih derivata, direktno protiv ustava. Šta vas briga? Izričito ustav kaže, a to je član 64. i 66, vi ste citirali taj član koliko se sećam gospodine predsedniče, i šta to znači? Gazite Ustav da biste obnovili monopol nad uvozom nafte. Sada će da uvozi naftu samo onaj kome Vlada da dozvolu. Deset godina, kada smo i vi i mi bili opozicionari, borili smo se protiv uvozno-izvoznih kontigenata i sistema dozvola, pa smo u toj ogorčenoj borbi uspeli da nateramo druge stranke da se to svede na kvote. Evidentira se do određene količine, može da uvozi ko god hoće, dok se ne uveze određena količina. Kada se kvota popuni, ne može više dalje da se ta roba uvozi, da bismo sprečili da ministar daje nekome dozvolu za uvoz i to je najveći izvor korupcije. Samo će mafijaši sada moći da uvoze i to mafijaši koji su u milostinadležnog ministra. Ustavom su zabranjeni monopoli, Ustavom je sankcionisano uvođenje bilo kakvih monopola, a vi lepo uredbu o monopolu.
Vreme.
Šta to znači? I drugo, ničim vi niste pobedili na izborima osim slabošću prethodne vlasti i vašim obećanjima o šest milijardi dolara. Gde je šest milijardi dolara, dajte tih šest milijardi dolara, pa vam porezi ne trebaju. Imate za budžet dovoljno, poreze možete da ukinite. Ako ukinete poreze, bićete večito na vlasti. Vi sada skoro udvostručavate već postojeće poreze i to je problem.
Reč ima predsednik Vlade, gospodin Zoran Đinđić.
Dame i gospodo, zamolio sam u uvodnom izlaganju, nadam se da nam je zajednički interes da vodimo jednu stručnu raspravu, a ne demagošku i zamolio sam vas za jedan princip, a to je da onaj ko kaže da je previše na jednoj strani naplaćeno, da kaže kome treba da se smanji na drugoj strani. Molim vas da, zbog poštovanja građana i zbog poštovanja parlamenta, da ipak poštujete to ako treba da se smanji priliv i porez na jednoj strani, da onda tačno kažete kome treba na drugoj strani uzeti. Nemojte u istom trenutku da kažete - malo je nastavnicima, malo je lekarima, malo je za policiju, malo je za penzije, a na drugoj strani kažete - mnogo su visoki nameti. Ili jedno ili drugo. To da se ne zamerite nikome, to je neozbiljno i to nije dostojno jednog demokratskog srpskog parlamenta. Molim vas, nadam se da je to poslednji put da moram da intervenišem, da govorimo o realnim stvarima, a ne o nominalnim stvarima. Nominalno, zaista ovaj budžet je veći nego prošle godine, ali inflacija u 2000. godini je bila 120%. To znači, ono što je bilo prošle godine, isto to danas je duplo više. To je jedna stvar. Druga stvar, prvi put je u ovom budžetu uključeno mnogo toga što ranije nije bilo u budžetu, pa izgleda da je mnogo više. Gospodin Đelić nije imao vremena, pripremio je jednu veliku prezentaciju toga kako bi izgledao lepo taj naš budžet da smo iz njega isključili sve ono što je ranije bilo isključeno. Bio bi vrlo elegantan, bio lak, pitak, mogli biste da ga izglasate za pet minuta, jer bi to bilo 50 milijardi. Međutim, to ne bi bio budžet. To bi bila prevara. Ono što je gospodin Đelić rekao i što ja želim sa odgovornošću da potvrdim, porezi nisu veći nego što su bili, samo se sada zovu porezi. Benzin će biti 38 dinara, ali će država da uzima, tačno se zna koliko će uzimati, 16 ili 18 dinara, a neće uzimati kroz ovu taksu, doprinos ovaj, taksu onu, jer tada se nije znalo ko uzima i po kojoj osnovi. To znači samo ono što se drugačije zvalo ranije. Porezi na ovo, takse na ono, doprinosi na ovo sada se zovu porezi, jer smo mi jedna demokratska zemlja i kod nas se naplaćuju porezi. Što se tiče velikih učinaka u izgradnji zemlje Direkcije za razvoj i obnovu zemlje, dođite gospodine Ivkoviću, svakoga dana dolaze ljudi kojima to nije plaćeno, hiljade firmi koje su ojađene, koje su radile besplatno, a vi ste te uveli u svoje rezultate kao vaš strašan doprinos. To je jadni narod gradio uz obećanje da će mu biti plaćeno. To se sada natovarilo ovoj vladi kao dug. Sva ta vaša obnova je na tuđi račun bila, kao što je čitava vaša vlast na tuđi račun bila [[aplauz]] Da budemo fer i da razgovaramo na jednoj zaista kolegijalnoj osnovi i da kažemo da li nastavnici, da li penzioneri, da li ljudi u zdravstvu, da li policija treba da dobiju manje. Ako treba da dobiju manje recite koliko manje, pa da glasamo o tome i onda na drugoj strani da vidimo kako da smanjimo te poreze iz kojih oni to dobijaju. Ako o tome postignemo saglasnost kao Skupština nema problema, ali nemojte sutra da mi kao Vlada primamo sindikate i da ih vi podržavate, a da na drugoj strani smanjujemo one izvore iz kojih treba tim ljudima da damo plate. Ajde tako da diskutujemo i da zaboravimo stranke, jer ovo nije stranački budžet. Ovo nije pravljeno kao nagodba između političkih stranaka. Ovo je budžet spasa nakon vaših 10 godina vlada i budžeta propasti. Učinite nešto malo, pomozite nam malo da spasemo zemlju od onoga što ste vi upropastili u proteklih 10 godina [[aplauz]]
Drago mi je što je premijer Đinđić pozvao na konstruktivnost, da zaboravimo stranke i upravo u tom pravcu Poslanička grupa Socijalističke partije Srbije i deluje u ovom parlamentu sve vreme pozivajući da jedni druge saslušamo i da amandmani koje predlaže opozicija budu sagledani u interesu poboljšanja rešenja. Samo želim da kažem da su porezi ranije bili 9 i 20%, da su sada svi oni 17% i da su mnogi proizvodi i usluge posebno, koji do sada nisu oporezovani, oprezovani. To je tačno. Međutim, ja sam konkretne predloge ovde dao i mislim da su predlozi o kojima treba razmisliti. Fond za razvoj Republike Srbije, na čijem ste vi čelu kao predsednik Vlade, ima namenski zadatak, ima Upravni odbor koncipiran, to je ministar za nauku i tehnologiju, kocipiran da vodi razvoj Srbije. Nema nama napretka bez privrednog razvoja. Zato i jesam predložio da odmerite da Fond za strukturno prilagođavanje privrede od milijardu i po, da Fond za prestruktuiranje banaka od 600 miliona, da taj ŽTP i putna privreda od 7 milijardi, da sve to pređe u Fond za razvoj Srbije. Tada ima šansi da više pozitivnih intervencija izvrši u privredi. Mislim da je to predlog koji je vrlo konstruktivan.
Gospodine predsedniče, ja sam se javljao odmah posle izlaganja gospodina Čedomira Jovanovića, šefa Poslaničke grupe DOS-a u vezi replike. Gospodin Jovanović je u svom izlaganju naveo da smo videli koliko je opozicija, koja je sada opozicija u Parlamentu, a ranije je bila vlast, učinila za ovu zemlju i da su pokazali ono što su znali i umeli. Ja bih samo zamolio za jednu ispravku. Stranka srpskog jedinstva je takođe opoziciona stranka u ovom parlamentu, a nije bila na vlasti u prethodnom periodu, pa molim gospodina Jovanovića i sve ostale poslanike da to imaju u vidu u sledećem izlaganju.
Pre nego što po drugi put dam reč gospodinu Šešelju, zamolio bih samo da se podsetimo svi zajedno da smo izmenili Poslovnik i da su odredbe vezane za repliku nešto drugačije nego što su bile u prethodnom. Zamilio bih vas da samo kratko pročitam da "ukoliko se narodni poslanik u svom izlaganju na sednici Narodne skupštine uvredljivo izrazi o narodnom poslaniku iz druge poslaničke grupe navodeći njegovo ime i prezime ili funkciju, odnosno pogrešno protumači njegovo izlaganje, narodni poslanik na koga se izlaganje odnosi ima pravo na repliku". Do sada smo odstupali od ovog pravila, ali vas molim da kod javljanja za repliku imate ovo u vidu i da svi zajedno pomognete da se ova skupština odvija u redu. Drugo javljanje gospodin Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da gospodin Pelević nije ni trebalo da se javlja, pošto je Čedomir Jovanović ovde napao samo opoziciju, a opozicija smo samo mi koji smo glasali protiv Vlade, a ne vi koji ste glasali za Vladu. Što se tiče gospodina Đinđića, gospodine Đinđiću nema potrebe da se branite od onoga za šta vas nismo ni napali. Ja sam pohvalio vaše pojednostavljenje poreskog sistema i to je u redu. Dobro je što ima malo poreza, dobro je što je pojednostavljena napalata poreza. Ne bismo mi imali ništa protiv budžeta od 120 milijardi dinara kada bi to bilo moguće napaltiti, ali poreski obveznici mogu da se zamisle kao jedno stado ovaca, a vi kao predsednik Vlade čobanin njihov. Ako ste savestan čobanin vi ćete voditi računa da hranite svoje ovce, vodićete računa kada ih šišate i kako ih šišate, pa ih nećete šišati po snegu, po ledu, nećete ih suviše često šišati, nego voditi računa da ih šišate kad je sunce jako, kada ovce to mogu da podnesu, pa vodite računa da imaju sena, da imaju vode, da imaju soli itd. Vi ste ovde uveli akcizu na so, što nikada do sada nije postojalo. Dakle, morate da vodite računa da naplatom poreza ne ubijete poreske obveznike. To je suština. Vi na ovaj način idete u pravcu njihove likvidacije. Posle ovoga više nikome neće padati na pamet da se legalno bavi biznisom. Drugo, vi ste ovde nama predstavili budžet za ovu godinu kao jedinstven budžet koji obuhvata celu javnu potrošnju. Međutim, jednim od ovih zakonskih projekata našli ste sada novi ventil stvaranja budžetske potrošnje mimo ovog budžeta. Do sada ceo budžet Autonomne pokrajine Vojvodine i Kosova bio je sadržan u budžetu Republike Srbije. Vi ste sada uveli mogućnost da Autonomna pokrajina Vojvodina pored novca koji prima iz budžeta ima mogućnosti da sama ostvari budžetske prihode, čak i propisivanjem pokrajinskih administrativnih taksi. Dakle, pored svih ovih nameta, koji postoje, vi otvarate mogućnost novih.Ali, za to nemate ni ustavno, ni zakonsko pokriće. Ne može pokrajina da propisuje takse, ni po Ustavu, ni po zakonu. Vi opet kršite Ustav. Dalje, ovde predviđate prihode od kamate na sredstva AP deponovane kod banaka. Kod kojih banaka? Zašto niste ustanovili tačno u kojim bankama će se deponovati sredstva države. Mi radikali smo se u Vladi dve i po godine borili. Nismo uspeli. Zašto vi ne pokušate, vi sada možete. Vi nemate sada sa kim da se cenkate i prepucavate. Sada ste valjda jedinstveni, vi iz DOS-a. (Glas iz sale: u Narodnoj banci.) U Narodnoj banci, a Narodna banka u Cepter banku dala. Je li to istina, ovo što smo malo pre čuli, 60% u Cepter banku - šta to znači? E, dalje, prihodi od prodaje nepokretnosti i pokretnih stvari koje koriste organi AP - koje su to nepokretnosti koje može da proda AP? Sve su to nepokretnosti Republike Srbije. AP nema svojinu, ni pokretnu, ni nepokretnu i nema šta da prodaje.Opet protivustavno postupate. Zato je trebalo o svakome od ovih zakona da vodimo posebnu raspravu. Znate, moram da govorim o budžetu, moram o agrarnom budžetu, moram o ovome, moram o onome, ne može sve da se kaže za tako kratko vreme.Opet ste ovde prekršili Ustav. Kažete - prihodi od prodaje akcijskog kapitala AP. AP nema nikakvog akcijskog kapitala, da li vi to planirate da im pripišete neki akcijski kapital? Bez promene Ustava, ni to ne možete da uradite. Vi od pokrajine i kroz ovo pokušavate da stvorite državu, a to ne možete da uradite i ne smete. Ovo je protivustavno. Ovo mora da vam padne na Ustavnom sudu, ali sada čujem, nemamo ni Ustavnog suda, čujem da je broj sudija pao ispod 50%. U državi u kojoj nema Ustavnog suda, a Ustavni sud je Ustavom propisan državni organ, eliminisan je pravni poredak. Zbog toga vi možete da uvedete uredbu o zavođenju monopola na uvoz nafte i naftnih derivata, jer nema Ustavnog suda. Ko sada da vam ukine ili poništi tu uredbu? Nema ko. Sada možete i ovaj protivustavni zakon o izmenama i dopunama Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima da donesete protivustavno, znate da je protivustavan, nema Ustavnog suda. Zašto mi, gospodine predsedniče, uopšte zasedamo, ako nema Ustavnog suda? Zašto nije popunjen broj sudija Ustavnog suda? Kako može Skupština da zaseda?Kako može Skupština da donosi zakone? Ko će da ustanovi da zakon nije u skladu sa Ustavom? Jeste li namerno to napravili? Neke sudije najurili, neke penzionisali, neke ovako, neke onako, sada nemamo Ustavnog suda. Trebali ste prvo da podnesete predlog, to valjda predsednik Republike podnosi, ko li? Imamo li predsednika Republike, nešto se ne sećam. Je li Velja Ilić tu? Imamo znači, dobro je. Da li možemo da radimo regularno? Sada nema ko da ukine uredbu o uvozu nafte i naftnih derivata, a svi pravnici se slažu da je ona protivustavna. Ako vi ovo danas izglasate, Milutinović vam potpiše ukaz, ko može ovo da dovede u pitanje - nema Ustavnog suda. Pa baš lepo, znate, donesite sada jednu uredbu da pobijete opoziciju - nema ko da je proglasi protivustavnom. Kada se konstituiše novi Ustavni sud, ne može retroaktivno da presuđuje, i gotovo, rešili ste problem. Ako taj problem rešite, rešili ste sve ostale.
Gospodin Pelević ima reč, drugo javljanje gospodina Pelevića.
Predsedniče, imam utisak da me niste razumeli kada sam izložio predhodnu repliku. S obzirom da član 96. Poslovnika, stav 2. kaže: " ukoliko se uvredljivi izrazi odnose na poslaničku grupu, ili političku stranku koja se nalazi u parlamentu, predsednik, odnosno predstavnik poslaničke grupe ima pravo na repliku". Za mene je upoređivanje sa prethodnom vlašću uvredljiv izraz, prema tome, ja sam zbog toga reagovao. Meni je jasno, dame i gospodo narodni poslanici, da gospodin Šešelj želi da prikaže sebe i svoju stranku kao jedinu opozicionu stranku u parlamentu. Jedino pritom zaboravlja da je dve i po godine bio potpredsednik Republičke vlade i isto toliko potpredsednik Savezne vlade. Prema tome, SSJ ne želi da se upoređuje sa SRS. O tome koliko koja opozicona stranka vredi, o tome će dati reč građani na nekim narednim izborima. Zamolio bih gospodina Šešelja da ne pominje više SSJ, neka se bavi svojom strankom, svojim problemima, a stranka SSJ će u ovom parlamentu, i uopšte, u javnim nastupima, nastupati sa pozicija dobronamerne opozicije, vrlo konstruktivne, ali i vrlo žestoke. Mi jesmo podržali Vladu gospodina Đinđića, dali smo joj šansu, kao poslanička grupa SSJ, ali mi nećemo da podržimo ovaj budžet, jer smatramo da nije dobar za građane Srbije. Ali isto tako ćemo podržati svaki zakonski projekat, dolazio on od Radikalne stranke, SPS-a, ili DOS-a, ukoliko je on dobar za građane Srbije. Po tome se mi, gospodine Šešelj, razlikujemo od vas i od SRS. Hvala lepo. (Poslanik Šešelj traži reč.)
Nema odgovora na repliku. Ovo je replika na vaše izlaganje. (Poslanik Šešelj, iz sale: Nije tačno.) Nemojte da pravimo cirkus od parlamenta, nema odgovora na repliku. Dakle, ovo je bila replika na vaše izlaganje. (Poslanik Šešelj iz sale: Radi se o Poslovniku.) O Poslovniku, izvolite gospodine Šešelj.
Ovo je moje javljanje po članu 96. Poslovnika. Pošto je prethodni diskutant pomenuo moje ime, u sasvim novom kontekstu od onoga koji je bio predmet polemike, imam pravo da odgovorim.
Gospodine Šešelj, nemojte da omalovažavate Skupštinu.
Nije ovo nikakvo omalovažavanje, budite korektni, budite bar jednom korektni i pustite me da kažem dve rečenice koje imam. Ja sam ponosan što sam bio dve i po godine u Vladi, ali mi je žao što nije SRS sama formirala Vladu i što nisam bio bar 25 godina u Vladi, i nije moj cilj da budem večita opozicija, nego što pre da ponovo budem na vlasti, na čelu svoje stranke, naravno, bez koalicionih partnera. Gospodine Peleviću, ne znam čega ste vi profesor? Bilo bi dobro da kažete. Ja sam profesor političkog sistema na Pravnom fakultetu, sudski dokazano, je li tako? Je li tako gospodine Đinđiću? Gospodine ministre pravde, je li tako?
Gospodine Šešelj, vi ste se javili radi prigovora na Poslovnik i zaista vređate poslanike, vređate sve poslanike svojim ponašanjem, omalovažavanjem Skupštine, sve poslanike vređate.
Prvo, kao profesor političkog sistema, bar znam šta je razlika između vlasti i opozicije. Vlast je svako onaj ko ko glasa za Vladu, a opozicija je svako onaj ko glasa protiv Vlade. To je u svim udžbenicima širom sveta, u teoriji, to je više od 200 godina potpuno raščišćeno. E sada, da vidimo čega je profesor gospodin Pelević, pa da nam objasni, možda ima neke dodatne teorijske argumente, možda će oboriti ove moje.
Gospodo poslanici, gospodin Šešelj je zloupotrebio govornicu. (Glasovi iz sale: Ali, vi ste mu to dozvolili.) Jesam mu dozvolio, ali šta predlažete, da se tučemo ovde u Skupštini? Nemojte molim vas. Za reč se javlja poslanik Dragan Jočić (povreda Poslovnika).
Razumem predsednika Skupštine, on je u pravu, on želi da se ova diskusija prekine. Međutim, uopšte neću pričati o nekim drugim stvarima, ja vas molim - ima jedan član 99. koji kaže da su narodni poslanici dužni da poštuju dostojanstvo Narodne skupštine. I više od toga. Oni su dužni da poštuju ... da li može gospodine Šešelju da se kaže, ja sam pravnik isto kao i vi i pozivam se na jedan ozbiljan član, znači dužni smo da poštujemo dostojanstvo Narodne skupštine. To znači dužni smo da poštujemo narod. Nije dobro, verujte mi, da kažete da su Srbi ovce. Nije dobro da kažete da su Srbi stado i nije dobro da kažete da im treba čobanin (glasovi - da li je on pijan?). A, nisam ni drogiran. Nisam ni drogiran! Nije dobro, bez obzira na vaše dobacivanje, nije dobro da se kaže za nešto što je u stvarno teškoj situaciji, kao što smo mi u Srbiji, da se kaže da je to stado kome treba neko ko će ga šišati. Ovo je vrlo ozbiljan skup.... [[komentar iz sale se ne čuje]] Da li Vojislav Šešelj treba da bude ...? Dobro čobanine, hvala.
(Vojislav Šešelj traži reč) Ovo je bio prigovor ... (Vojislav Šešelj, sa mesta - pomenuo me je u vrlo negativnom kontekstu, pogrešno interpretirajući moje reči).
Prvo, nije ni malo uvredljivo biti čobanin i nisam uvredio Zorana Đinđića što sam ga uporedio sa čobaninom, jer ja jedva čekam da njega oborim sa ove funkcije, da dođem na njegovo mesto, pa da ja budem novi čobanin. Drugo, nisam srpski narod uporedio sa ovcama nego poreske obveznike. Vi koji ne čitate knjige, pogotovu knjige iz ekonomije, vi ne znate da je to jedan uobičajen terminološki izraz kada se objašnjava onima koji pojma nemaju ni o čemu kao vidosovci, šta je ispravna poreska politika. Kad vodite ispravnu poresku politiku onda vodite računa da vaši porezi budu podnošljivi onome ko ih plaća, a ne da ga odmah ubiju. Kao što čobanin mora da vodi računa o svom stadu ovaca da bi od njih živeo 20, 30, 50 godina, da bi stado uvek bilo na okupu, da bi se s vremena na vreme šišalo, da bi se ovce muzle i jaganjci prodavali itd. vašom poreskom politikom vi zapravo ubijate to stado poreskih obveznika, ostajete bez supstance i za sledeću godinu više ne moramo ni da donosimo budžet, jer neće imati ko da se oporezuje. A, molim vas, gospodine predsedniče, posle javljanja gospodina Jočića, ja na tome insistiram, pošto ste već razne restriktivne mere uveli u ovaj poslovnik, da zavedete i obavezno duvanje u balon prilikom ulaska u ovu skupštinu, da vidimo da pijani ljudi ne mogu da izlaze za ovu govornicu jer ne znaju šta govore.
Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine predsedniče, žao mi je što niste dopustili da odgovorim na izjavu mog prethodnika s obzirom da je bila uvredljiva, a njemu ste to dozvolili. Ali, ne želim da se poredim sa njim i ispod svakog mog dostojanstva je i moje časti da odgovaram na ovako niske i prljave napade. Ako mi dozvolite, nastavio bih sa izlaganjem u vezi sa zakonskim projektima koji su danas na dnevnom redu. Tekst zakona kojim se uređuju radno-socijalna i ekonomska prava zaposlenih je donet bez ikakve konsultacije sa Savezom sindikata Srbije, što znači da Vladu nije zanimalo mišljenje radničke organizacije.Takođe, ni Ujedinjeni granski sindikati "Nezavisnost" nisu imali konsultacije u vezi sa ovim zakonskim projektima, a tiču se njih konkretno. Pitam se kakva je to demokratija koja ne uvažava interese radnika i njihovih radničkih organizacija. Oni su već najavili proteste i oni se već održavaju u Beogradu i Nišu. Nisam zagovornik tih protesta i nadam se da ih neće biti i da će se oni umiriti, ali mislim da nije bilo u redu da se oni ne konsultuju kao što se desilo i prilikom ukidanja Ministarstva za sport, Ministarstva za ekologiju i Ministarstva za Srbe van Srbije. Mislim da su i u tom slučaju morali da se konsultuju sportski savezi, sportske organizacije, Jugoslovenski olimpijski komitet i sve ostale sportske organizacije, kao i stručnjaci za zaštitu životne sredine. Što se tiče poljoprivrede ukinuti su neki porezi i to je dobro, ali nije ukinut porez na seme, koje kao repromaterijal seljaci koriste i kupuju u prodavnici. Obrazloženje Ministarstva za finansije je da je takva praksa i u Evropi. To je tačno. Ali, .... [[komentar iz sale se ne čuje]] na seme.Molim vas, toga nema. Ako to nije neki amandman koji nama još nije došao. (Vladan Batić s mesta objašnjava da je to rešeno amandmanom.) Amandmanom? Mi nismo to dobili. Ako je to stiglo, onda pozdravljam i to je u redu. Ali, te amandmane nismo dobili. (Vladan Batić potvrđuje da je Vlada podnela takav amandman.) Onda je to u redu. Mnogo je nameta koji su opteretili seljaka pa su zato njegovi proizvodi skupi na pijaci. Seme je veoma skupo. Đubrivo takođe. Gorivo je veoma skupo. Radna snaga je skupa. Prošle godine je bila velika suša i sve to rezultuje da polovina prosečne plate, koja po Zavodu za statistiku iznosi 4.087 dinara, polovina te plate treba da se potroši za voće i povrće na pijaci. Zelena salata košta 10 dinara, kupus od 10 do 15 dinara, krompir od 15 do 20 dinara, kilogram šargarepe je 20 do 25 dinara zavisno od pijace na kojoj se kupuje. Poljoprivrednu proizvodnju ugrožava nedostatak mineralnih đubriva, što će umanjiti prinose pšenice i drugih žitarica. Već sada je jasno da ćemo do sledeće berbe morati da uvezemo 200 hiljada tona kukuruza za potrebe stočarstva. Predsednik Vlade je u svom izlaganju naveo da bi bilo dobro da jednostavno kažemo od čega treba oduzeti i čemu treba dodati. Ne slažem se sa tim s obzirom da se vodi rasprava u načelu. To bi bio predmet rasprave u pojedinostima, kada dođu na red amandmani. Ali, ukoliko se insistira možemo o tome govoriti i u ovoj raspravi u načelu. Stranka srpskog jedinstva predlaže da se od budžeta koji je namenjen predsedniku Republike i njegovoj kancelariji, zatim Narodnoj skupštini Srbije i Vladi Republike Srbije oduzme određeni deo novca i da se taj novac dodeli u druge svrhe. Mi se pitamo čemu 28 miliona i 300 hiljada dinara za kabinet predsednika Republike Srbije. Svi znamo da se predsednik Republike Srbije nije ni jednom oglasio povodom najaktuelnijih događaja u Srbiji, a posebno povodom krize na jugu Srbije. Čemu dati za taj kabinet 28 miliona i 300 hiljada dinara? To znači da ćemo mi cele ove godine finansirati kabinet predsednika Republike Srbije, a on jednostavno ne obavlja svoj posao. Sasvim je izvesno da će on do kraja ove godine biti predsednik Republike i čemu uložiti tolike pare za njegov kabinet kada taj kabinet, očigledno, nije u funkciji, ukoliko nije neka trgovina DOS-a sa predsednikom Republike. Isto tako, smatramo da Narodna skupština Republike Srbije ne treba da dobije 180 miliona dinara, već svega 100 miliona dinara. Isto tako smatramo da Vlada Republike Srbije ne treba da dobije 75.400.000 nego 55.400.000 dinara. Smatramo takođe da su budžetske rezerve u ovom budžetu veoma velike, jer ako imamo u vidu da je ukupan budžet 129 milijardi, čemu 37 milijardi za budžetske tekuće rezerve. Razumem da svaki budžet mora da ima budžetske rezerve, ali smatram da su u ovoj situaciji one jako velike i zato smo predložili da 5 milijardi od toga izdvojimo i da se tu finansira poljoprivreda, odnosno prolećna setva kako bismo mogli da preživimo do kraja godine. S obzirom da je predviđeno vreme isteklo, zahvaljujem vam se.
Ako se za reč ne javlja više niko od predsednika poslaničkih grupa, prvi od prijavljenih narodnih poslanika je dr Jovan Deretić. Izvolite
Uvaženi gospodine predsedniče, poštovane kolege poslanici, poštovana gospodo ministri, slušajući izlaganja predsednika Vlade i njegovih ministara - šta će učiniti u Srbiji njihova politika, njihova budžetska i poreska politika - izgleda kao da će biti da cvetaju ruže. Tome bih dodao jedno amin, koje su oni zaboravili, jer to nije izlaganje u vezi sa našom realnošću, nego molba gospodu Bogu da im ispuni njihove puste želje. Naša realnost je nešto sasvim drugo. Politika ovog budžeta i poreska politika je proizvod jednog shvatanja da će Srbija moći da se pridruži razvijenijim zemljama, ako u Srbiji cene i poreska stopa budu iste kao u razvijenim zemljama. Ako bi ovaj budžet i ovaj porez bili predloženi za Švajcarsku ili Dansku, rekao bih - odlično, nema zamreki. Ali, stanje u Srbiji je nešto drugačije. Ceo budžet se puni iz džepova naroda, puni se porezom. Ovaj narod, kao što vi znate, živi ne samo na liniji bede, nego ispod te linije. Ništa ova vlada nije predvidela kako će ovaj narod da izađeiz te bede, nego ga opterećuje sa svim mogućim taksama i porezima. Gospodo poslanici, hoću da kažem da mi, opozicija, nemamo mogućnosti da promenimo bilo šta, jer glasačka mašina DOS-a će izglasati bilo šta što stigne iz 18 kuhinja njihovog lagera. Ali, hoću da kažem narodu i vama da je ovo namet na vilajet. Šta za onaj predviđeni deficit od 22 milijarde dinara, koji misle da popune iz privatizacije? Zakon za privatizaciju su obustavili. Iz donacija kojih nema, i što je najgore, iz kredita. Znači, iz dugova. Znači, svaki kredit je dug. To će se pojaviti ponovo kao nove takse, novi porezi, novi harač na ovaj bedni narod. Podnositi amandmane na ovaj budžet, trebalo bi na svaki član, ali to bi nas odvelo mnogo daleko i u diskusiji i u vremenu, a sve je to uzaludno. Hoću da kažem da ova vlada ne vodi računa o realnim ekonomskim mogućnostima ove zemlje. Evo samo jednog primera, budžet se puni porezima na autorska prava, patente i tehnička unapređenja - 381 milion dinara. U svim zemljama nastoji se da se oslobode, što više mogu poreza na autorska prava, patente i na tehnička usavršavanja. Nama je potrebno, više nego išta, tehničkog usavršavanja u našoj privredi. Znači, da i za njih treba da plaćamo porez. Porez na prihode od kapitala - 279 miliona dinara. Očito da naša Vlada ne predviđa ozdravljenje naše privrede ni normalno funkcionisanje naše privrede, pa se od patenata i od autorskih prava treba da ubere više poreza nego od poreza na kapital. Smatram da ovaj budžet i svih šest predloga zakona treba odbiti. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Zoran M. Nikolić, a posle njega narodni poslanik Miroljub Veljković.
Poštovane kolege poslanici, poštovani predsedniče i predsedništvo, ovo je zajednički pretres sistemskih zakona koji se tiču Predloga budžeta za 2001. godinu. Javio sam se u načelnoj i zajedničkoj raspravi iz prostog razloga što o sledećoj tački dnevnog reda, koja jeste predmet mog interesovanja, a to je Agrarni budžet, verovatno neću biti u prilici da govorim. Ovde sam poslanik ispred DOS-a i svakako da pripadam, hvala Bogu, ovoj većinskoj grupi poslanika koja je svesna da su neophodne reforme u svim segmentima našeg društva, naročito u sferi javnih prihoda. Na osnovu toga želim i hoću da dam podršku ovoj vladi i ovom predlogu budžeta za 2001. godinu, u načelu. Međutim, naravno da i u okviru ovog budžeta ima zamerki i ima predloga koji, bar kad dolaze iz DOS-a, jesu dobronamerni i jesu konstruktivni. Predmet mog interesovanja jeste Agrarni budžet. Pretpostavljam da već znate, mi smo na moju inicijativu i na inicijativu drugih poslanika, uspeli da na Odboru za poljoprivredu proguramo amandman da su sredstva, koja su predviđena za poljoprivredu i za Ministarstvo poljoprivrede, nedovoljna i da ih je potrebno povećati. Ja ovde ne želim da kažem, svestan sam da stavku prihoda povećavamo, ali ne želim da kažem odakle treba oduzeti, a ovde pridodati. To je posao Vlade. Mi samo konstatujemo činjenicu da su sredstva za poljoprivredu, odnosno za Agrarni budžet nedovoljna. O tome smo detaljno i dugo razgovarali. Tu su dati ozbiljni argumenti. Zaista smo u ubeđenju da su ta sredstva nedovoljna. Ovo što su prethodne vlade radile proteklih 10 godina jeste konstantno kresanje budžeta i konstantno uzimanje novca od poljoprivrede i od poljoprivrednika. Taj trend je zaista bio trend u proteklih 10 godina. Nažalost, nismo uspeli da taj negativan trend preokrenemo, da ga bar zaustavimo. Dakle, sredstva su na toj liniji trenda proteklih 10 godina i kada smo ih razmatrali i kada smo o njima raspravljali stavku po stavku, zapravo smo došli do zaključka da su ta sredstva nedovoljna. Na Odboru za poljoprivredu smo uz jedan uzdržan glas doneli odluku da je potrebno sredstva koja su namenjena poljoprivredi, a to su sredstva u iznosu od 5 milijardi i 100 miliona, da je potrebno povećati za 800 miliona. To je neko povećanje od 16%. Bili su i postojali su i drugi predlozi. Zaista smo se trudili, poput Vlade, da budemo i štedljivi i pravični. Mislim da smo zadovoljili taj princip, taj minimum i štedljivosti, ali i pravičnosti. Mi smo u obavezi da uložimo u poljoprivredu. Nisam ekonomista, ali neka mi neko kaže sa ekonomskog stanovišta, zar poljoprivreda upravo nije oblast u koju treba ulagati, zar ona, ma koliko opustošena i ma koliko se od nje uzimalo, zapravo ima najbolju šansu da se u što kraćem vremenskom periodu revitalizuje. To je naše mišljenje i zbog toga smo se i odlučili da podnesemo amandman, kao Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je to druga tačka dnevnog reda i da će taj amandman obrazlagati ovlašćeni predstavnik Odbora za poljoprivredu, ja sam se odlučio da se u ovom načelnom pretresu javim za reč. Imam razumevanja za Vladu i znam da su sredstva skromna. Apsolutno se slažem sa svim onim što je rekao ministar Đelić. Znamo nasleđeno stanje i znamo sa kojim se sredstvima raspolaže. Znamo da postoji i budžetski deficit. Ono što je naš predlog Vladi i resornom ministru za poljoprivredu je da se iz tog budžetskog deficita pokušaju pronaći sredstva i ako treba da se taj budžetski deficit poveća u korist poljoprivrede za tih 800 miliona. To bi bilo povećanje od negde 3%. Želim da kažem i Vladi i resornom ministru da je to zaista bila većinska odluka, jedinstvena odluka Odbora za poljoprivredu. To svakako morate imati u vidu u budućem radu. Dakle, mi želimo da pre svega obezbedimo sredstva i da poljoproviredu učinimo efikasnom, a to očekujemo i od resornog ministra i od Vlade. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Miroljub Veljković, a posle njega narodni poslanik Božidar Vučurović.
Gospodin Đinđić nas je napustio, a baš sam hteo pre svega da se njemu zahvalim što nas je udostojio i obratio nam se i to dva puta danas, kako je on rekao, da bi razumeli poreski paket koji je danas pred nama. Razumeli smo ga vrlo dobro. Zahvaljujem se i gospodinu Đeliću, a ni on nije ovde sada, kako je isto tako on rekao, da je u ime privrede, stanovništva i penzionera, a što je u javnoj raspravi konsultovao, pre donošenja ovog paketa poreskih zakona i projekcije budžeta za 2001. godinu. Toliku je podršku gospodin Đelić dobio od ovih kategorija koje je nabrojao da maltene svi najavljuju izlazak na ulice i štrajkove. Prvo ovaj sindikat danas "Solidarnost", a vidimo i sindikat penzionera je najavio štrajkove, oglasila se Privredna komora, a o stanovništvu i da vam ne pričam, kako je reagovala na ovaj paket poreskih zakona i projekciju budžeta. Poštovani narodni poslanici, sasvim je očito da je Vlada pri kreiranju budžeta za 2001. godinu pošla od potreba budžetskih korisnika, a ne od realne situacije u privrede i stanovništva. Projekcija budžeta je hipotetična, zasnovana na ničim opravdanom optimizmu. Analizom ovog dokumenta, koji je svakako najvažniji ekonomski i politički dokument koji donosi državna administracija za tekuću fiskalnu godinu, možemo zaključiti sledeće. Pod jedan, ova projekcija budžeta za 2001. godinu polazi od nekoliko pogrešnih hipoteza i to, da će se ubrzati privredni rast, da će se plate drastično povećati i da kod stanovništva još ima para po slamaricama i da će ova vlada lagano, kroz poreze istresti te slamarice. Sve tri hipoteze su pogrešne. Na žalost, industrijska proizvodnja od 5. oktobra prošle godine drastično pada, a taj pad će se nastaviti. Sam gospodin Đinđić reče da nam privreda radi sa 25% kapaciteta. Zatim, plate će usled privredne depresije realno padati, a stotine hiljada ljudi ostaće bez ikakvih prednadležnosti usled otpuštanja sa posla koje najavljujete. Najzad, i gospodin Đinđić, i gospodin Đelić i ova vlada treba da znaju da narod više nema para u slamaricama. Narod je go kao pištolj. To svi vi znate. Pod dva, očito je da Vlada nema nameru da smanjuje državnu potrošnju, odnosno da im ne pada na pamet da ispune predizborna obećanja i izvrše obziljniji rez na rashodnoj strani budžeta. Čujte cifre, republički i lokalni budžeti oko 130 milijardi dinara, savezni budžet oko 44 milijardi dinara, budžeti fondova oko 120 milijardi, znači negde oko 10 milijardi maraka. Pa da desetostruko povećate sve poreze, vi ovaj budžetski priliv ne možete da ostvarite, sem, naglašavam, ako ne planirate štampanje para i hiperinflaciju kakvu smo imali 1993. godine. Čega sve nema na rashodnoj strani budžeta. Šteta što je otišao gospodin Đinđić, da mu kažem gde su rezereve. Pobrojaću samo par bisera. Pozicija 29, vrsta rashoda, koordinaciono telo Savezne vlade u Vladi Republike Srbije za opštine Bujanovac, Preševo, Medveđa, iznos 500 miliona dinara. Moram da žurim, zbog vremena. Pa, zar Nebojši Čoviću da se dodele tolike pare poreskih obveznika i građana ove zemlje? Svi znamo da je to telo potpuno beskorisno sa stanovišta državnog interesa, odnosno da pravi ogromnu štetu nacionalnim i državnim interesima. Tu poziciju, znači, treba brisati, a ta sredstva eventualno preusmeriti na plate pripadnika MUP-a, eventualno kažem. Zatim, pozicija 41, vrsta rashoda, posebne namene, a u obrazloženju tamo stoji kasnije, ta sredstva su namenjena za tzv. međunarodne pravne pomoći. Iznos je 60 miliona dinara. U prevodu, ovo obrazloženje znači da su sredstva namenjena za izdržavanje službenika Haškog tribunala u Beogradu i otpremanja Srba u Haški kazamat. Normalno da tu poziciju treba brisati. Ili pak, pozicija broj 98 na rashodnoj strani budžeta, a vrsta rashoda, razvoj i reforme sistema u obrazovanju. Iznos je 50 miliona dinara. Nećemo valjda Gaši Kneževiću da poverimo pare naših građana da bi pravio eksperimente sa našom decom. Dosta nam je bio jedan Šuvar od Drugog svetskog rata, kao njegova reforma u obrazovanju. Kako smo ono zvali, šuvarica. Ovu novu bi verovatno zvali gašovica. Sasvim je očito da Gaša Knežević nije sposoban da izvrši nikakve reforme sistema obrazovanja, pa predlažem da se ta sredstva preusmere na plate prosvetnih radnika. A da ne nabrajam dalje. Projekcija budžeta je puna ovakvih bisera koje treba brisati, pa na taj način rasterititi privredu i stanovništvo. Završavam. Pod tri, iz budžeta je jasno da Vladi ne pada na pamet da rastereti privredu, odnosno da obezbedi bilo kakav privredni rast u ovoj godini. Da Vlada obziljno ne računa na privredu vidi se iz podatka da od stavke poreza na dobit preduzeća planira da ubere svega 2,2 milijarde dinara. Toliko smo ubrali, ako se sećate, u prvom kvartalu prošle godine. Očito je da Vlada planira dalju privrednu stagnaciju, odnosno radikalan pad svih privrednih aktivnosti. I na kraju, pod četiri, vidi se jasna namera Vlade da ovakav enormno visok nivo budžeta za ovu godinu ostvari tako što će zadnju paru iscediti iz džepova stanovništva kroz nezapamćeno povećanje poreza na promet i akciza i kroz radikalno povećanje poreza na lična primanja. Međutim, evo završavam, kod stanovništva budite sigurni gospodo iz DOS-a, nema para. Iz ovih izvora nećete napuniti budžet. Narod para nema. Morate pokrenuti privrednu aktivnost i iz zahuktale privrede ubrati potrebna budžetska sredstva. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Božidar Vučurović, a neka se pripremi Stevan Kesejić.
Ne tražim reč, već pauzu. Moramo utvrditi kvorum.
Imamo 132 poslanika prema evidenciji.
Oni su ostavili svoje kartice ovde. Morate utvrditi kvorum. Tražim da sednici Skupštine prisustvuju ili predsednik Vlade ili ovlašćeni predstavnik predlagača. Dok se oni tu ne pojave, mi nemamo o čemu da govorimo. Mi njima govorimo to. Poslanicima ne vredi govoriti.
Imamo prisutne i ministre iz Vlade, gospodin predsednik Vlade je izašao na kratko.
Oni nisu ovlašćeni predstavnici, nema ministra finansija koji je ovlašćen predstavnik Vlade.
Koji je to član Poslovnika gde piše da je obavezno da prisustvuje predsednik Vlade? Prema evidenciji ima 130 poslanika.
Nema, ostavili su kartice, pogledajte šta je kartica. Izvolite, utvrdite kvorum. Dobro, govoriću. Poništite vreme, gospođo. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani članovi Vlade, za ovih 10 godina parlamentarizma u Srbiji i ni sam ne znam koliko Vlada, bilo je raznih budžeta. Bilo je onih koji su se nazivali vojnim, bilo je onih koji su se nazivali policijskim, onih koji su već danom donošenja bili potrošeni, opterećeni kvazifiskalnim deficitima, a bilo je i skromnih i nedovoljnih. Nikada u istoriji Srbije, još od turskog rata, nije bilo ovakvog budžeta. Možemo da očekujemo da ćete za deo sredstava koji prikupite od poreskih obveznika da kupite spirometre, da nam izmerite kapacitet pluća i da nam odredite koliko ćemo vazduha moći da udišemo i koliko ćemo za to morati da platimo. Možemo valjda da očekujemo da uvedete i pravo prve bračne noći, nije u redu, gospođo Pop - Lazić, neće uvesti to pravo, jer sudeći po afinitetu jednog dela DOS-a, tu bi mogao da nastrada i mladoženja. Nikada do sada budžet nije bio otimački, reketaški i pljačkaški. Ni jedan nije toliko zanemarivao tešku socijalnu situaciju i krajnju iscrpljenost stanovštva Srbije. Oni što su glasali za vas, glasali su zato što ste im obećali blagostanje. Obećali ste im da će doći ogroman novac iz inostranstva i da praktično više ništa neće morati da plaćaju. Nisu očekivali da ćete vi njihovom poslednjom crkavicom stvarati sebi blagostanje. U tu svrhu je ovaj predlog zakona napravljen, napravila ga je kažu - Vlada stručnjaka, u kojoj sede genije do genija. Geniji izgleda ne znaju pravi račun. Pogledatje samo analitički konto 901-050 akciza. Predviđen je prihod od 25,5 milijardi, a da bi ova zemlja bilo kako funkcionisala, potrebno nam je bar tri miliona tona naftnih derivata godišnje. Govorim o minimumu, a taj minimum znaju svi, osim ministra energetike. Sada tu dolazi račun. Dva miliona tona je otprilike dve milijarde i petstotina hiljada litara derivata. Ako to pomnožimo sa prosečnim iznosom akciza od 12 dinara po litri, dobijemo cifru od 30 milijardi dinara, 30 milijardi je samo od akcize na benzine i derivate, a da ne pominjemo motorna ulja, tečni naftni gas, ili ako hoćete propan, butan i ostale derivate. Koliko još treba da se prikupi akciza od duvanskih prerađevina, etanola, alkoholnih i bezalkoholnih pića, kafe, soli i luksuza. Koliko još treba para da uđe u budžet da biste se vi naučili računu. Deo akcize koji ide u savezni budžet je samo 1,6 milijardi dinara. To je transparetno. Vrlo je netransparentno prihodna strana budžeta, u stvari vrlo je očigledno, jer vi ili planirate sivu ekonomiju u iznosu od 300%, ili planirate čija će firma uvoziti bez plaćanja akciza. Hoće li to biti firme potpredsednika savezne vlade i sedišta na Terazijama 9a. Hoće li to biti ministarske firme, preko Glenkora na primer, čiji interes na ovom tržištu zastupa jedan hohštapler koji je mnoge domaće firme ojadio za više od milion dolara. Koje su stranke dobile monopol na duvan, a koje na kafu. Vi krijete od građana Srbije u prihodovnoj strani samo od akciza prihod od skoro milijardu maraka i kažete da je to transparentno. Onda pitate gde treba ukinuti, da bi se na drugom mestu dalo.
Molim vas da privodite kraju.
Gospodine predsedniče, dva minuta je prošlo pre nego što sam počeo da govorim.
To je vaše koliko vam je vremena potrebno da počnete da govorite.
Ne, tražio sam da se utvrdi kvorum. Dva minuta su utvrđivali kvorum. Hvala vam što ste me obavestili koliko sam vremena potrošio, ali ću ja svejedno iskoristiti ono što je iskoristio gospodin ministar Đelić. Još pre donošenja budžeta, vi ste budžet oštetili za 12 miliona maraka i to je nepobitna činjenica i nepobitna računica. Oštetili ste gamonopolskom uredbom o uvozu nafte i naftnih derivata. U budžet Hrvatske ste gurnuli 25 miliona dolara, plaćate jadranski naftovod. Za to vreme Jugoslovensko rečno brodarstvo i naša flota propada. Kažete da je prevoz jeftiniji, nije tačno. Nije prevoz po toni nafte osam dolara, kako vi kažete, već je 9,5 dolara, jer od dnevne stanice do rafinerije se plaća još 1,5 dolar. Sada pitajte ko bi vozio za te pare, a naravno da bi. Pitajte i onoga da li bi na te pare platio 20% poreza na usluge ovoj državi. Naravno da bi, a tih 20% poreza državi iznosi 12 miliona maraka, za koje ste vi oštetili budžet Republike Srbije .To više nije budžetska politika, ni poreska politika, to je krivično delo. Sada, da biste nadoknadili taj gubitak, puštate haračlije i reketaše po preduzećima da vrše reviziju kojekakvih postupaka i da probaju da iskamče i poslednju paru od svake iole valjane firme. Šaljete raspise svakom preduzeće koje ima imalo novca, sa porukom - pomozite razvoj demokratije. Sada onaj ko stisne i ne plati, mislim na reket, ne znam šta će mu se desiti. Naša Vlada je zaista puna genija. Evo, završiću. Svi govore i pišu po nekoliko jezika, govore svi engleski, pišu engleski, govore i pišu francuski, govore i pišu nemački, ali najčešće govore i pišu koješta.
Reč ima narodni poslanik Stevan Kesejić, a posle njega narodni poslanik Dragan Čolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo ovi svi materijali, zakoni koji su danas zbućkani u jednoj tački dnevnog reda, jesu i teški, zbog toga je veoma teško sve te zakone objasniti i obrazložiti u ovih pet minuta koju je DOS-ovska većina i Vlada Republike Srbije opozicionim strankama priredila i zbog toga ću morati da ono što sam pripremao deset dana, da konstruktivno, tako je premijer tražio, upoređujući rashode i prihode po razdelima, zbućkam isto tako kao što je zbućkan sam ovaj zakonski projekat. Predlog zakona o budžetu za 2001. godinu jeste skup lepih želja koji građani Srbije treba da osete na svojoj koži. Izvršenje budžeta za prethodnu godinu, upoređujući sa planiranim budžetom za 2001. godinu, sigurno je ne samo neznatno, već i nekoliko puta veći. Odmah se nameće i nekoliko pitanja. Prvo pitanje - iz kojih prihoda predlagač misli da napravi ovaj budžet? Da li su planirani prihodi realni i ostvarljivi, kakvo je stanje naše privrede, šta se dešava na jugu Srbije, kakva je bezbednost naše države, gde su pare od obećanih donacija sa Zapada za pobedu DOS-a na izborima. Još mnoga pitanja koja ovde ne možemo apsolvirati i zbog kratkoće vremena, a i zbog toga što je većina poslanika već govorila o sličnim pitanjima. Predlog zakona za punjenje budžeta Vlada vidi i očekuje u kretanju makro-ekonomskih agregata kroz fiskalnu reformu i mere suzbijanja sive ekonomije. Prepisani dakle ovi zakonski projekti evropskih zemalja nisu dovoljni da u našem poznatom stanju u privredi, u opštem stanju života građana, donesu bolji život. Zbog toga, znajući za sve ovo, DOS-ov režim je pribegao projektu fiskalne reforme, poreskom i akciznompolitikom gura ruke u prazne džepove građana. Oporezuje se sve što se može, sve što ide po zemlji, što pliva i što leti. Pored enormno povećanih cena električne energije, koje su povćane više od 100% i što će građani vrlo brzo videti u svojim računima, ovi zakoni će takođe, uvođenjem poreskih stopa, dovesti i privredu i svakog građanina na rub egzistencije. Lekovi, životne namirnice i sredstva za ličnu higijenu, dečija obuća i odeća, pa čak i pelene treba da pune državani budžet. Planirani deficit u budžetu za 2001. godinugovori o nesigurnim izvorima prihoda, koji će sigurno trostruko biti veći od planiranih. Ova tvrdnja može se potkrepiti i činjenicom da nije realno očekivati da prazni džepovi građana pune budžet. Isto tako nije realno očekivati neke veće donacije sa Zapada, jer se do sada to u praksi pokazalo samo kao lažno obećanje i gde je onih 6 milijardi dinara za demokratizaciju Srbije, sa kojima je DOS mahao, dakle sa zelenim novčanicama u predizbornoj kampanji. Pokažite ovom narodu na kojem se to kontu nalaze ta obećana sredstva, odnosno donacije koje ste ugradili u prihodnu stranu ovog budžeta. Teško je sigurno priznati da je to sve bila šarena laža. Mnoge strukture su oštećene. Na primer, u poziciji 53, na čijem kontu su vrsta rashoda, Agrarni budžet 5.100.000.000 govori o brizi za agrar ove vlade. Posebno me je impresioniralo to što ministar poljoprivrede ovde nije stručno izlagao Agrarni budžet, nego što je vrlo pažljivo slušao stručno izlaganje prof. dr Vojislava Šešelja u vezi poznavanja ove problematike i verovatno da će ministar izvući pouke i naučiti nešto više, sem što je naučio, a to je da se bavi svim drugim stvarima, sem sa onima koje su u njegovoj nadležnosti. On je spreman da se bavi i sa kriminalom, da zna da je od Subotice do Niša bilo naređeno toliko i toliko vagona pšenice, on zna i koliko je potrebno para da bi se stvorila nova Republika Vojvodina i sve on to zna, ali sigurno ne zna da jedno stado ne čini jedna krava nego mnogo više goveda i mnogo više brojeva nego što on ovde iznosi kao ministar. Nadam se da je on ozbiljno mislio da stado sačinjava jedna do dve krave. Ovajzakon budžeta ima samo jednu stavku, a to je poreska stopa na imovinu građana. Ovaj budžet nas vodi u novo povećanje cena i inflaciju. Narod Srbije isto kao što je ovde nešto naučio ministar poljoprivrede,naučićešta nas to čeka i šta će se dogoditi ukoliko prihvatimo ovaj zakonski program, ove zakonske pakete koje predlaže Vlada Republike Srbije, DOS-ovska većina. Sprema nam se veliko zlo i mnogo teži život nego što je bio do sada. Srpska radikalna stranka neće glasati za ovaj budžet, čak i da su nam danas na ručku podmetnuli meso od ludih krava.
Reč ima narodni poslanik Dragan Čolić, a posle njega narodni poslanik Nataša Jovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je danas Predlog zakona o budžetu za 2001. godinu i paket poreskih zakona i mi, srpski radikali, smatramo da je za građane Srbije to jedan od najvažnijih zakona. Poslanici DOS-a će usvojiti zakon o budžetu, to za nas nije sporno, jer imaju potrebnu većinu. Obaveza je nas srpskih radikala da kažemo narodu šta ga čeka u narednom periodu i koje su posledice ovakvog budžeta. Građani voljom Vlade Republike Srbije dobijaju državu koju neće moći da izdržavaju, veliki je broj taksi i poreza i u ovom momentu ne znamo samo da li je i voda sa česme oporezovana. Predsednik Vlade Zoran Đinđić u svom ekspozeu obećao je narodu da će uvesti reforme, da će ukinuti ili smanjiti poreze prošlih vlasti. Građanima Srbije obećana je i donacija od šest milijardi dolara, podatak koji je uveliko eksploatisan od strane čelnika DOS-a u predizbornoj kampanji. Umesto tih dolara, nove komunističke vlasti isterivaće stoku iz štala, uzimaće seljacima žito iz ambara, jer je vladajućoj vrhušci DOS-a to u genima i tome se ne mogu odupreti. Prelazi to sa oca na sina, ako je otac bio komunista mora i sin da se ne bi porodična tradicija prekidala, otac čupao brkove seljacima, sin da za ocem ne zaostane. Budžet za prošlu godinu bio je 31 milijardu dinara, za ovu godinu planira se 130 milijardi dinara rashoda i sto milijardi dinara prihoda. Ostatak od 30 milijardi treba da obezbedi svaki stanovnik naše zemlje. Plate se neće povećavati, pa će trpeti i građani i preduzeća. Šta je građanima Srbije omogućeno, kad su im i lekovi ukinuti od dolaska DOS-a na vlast. "Galenika" ne otvara svoje kapije, kako ćeš narode bez lekova? DOS-ova vlast nije sposobna da donese reformske zakone i mi, srpski radikali, nemamo poverenja u Vladu i ministre da će postupiti kako je izloženo u Predlogu zakona o budžetu. Mi srpski radikali tražimo odgovornost za ovakav neozbiljan i poguban pristup Vlade. Poljoprivreda je drastično oštećena, zdravstvo, školstvo, takođe. Ovakav budžet će zasigurno pokrenuti inflatorni proces, koji će ojaditi i zaviti građane Srbije u crno. U nekim buticima je jedna marka već 32 dinara na današnji dan, a tek će usvajanjem budžeta krenuti nova poskupljenja. Ova vlast veliku i jedinu šansu i nadu vidi u pomoći i milostinji međunarodnih institucija, koje ih već predugo drže na ledu, jer nisu dovoljno kooperativni u ispunjavanju stranih želja, nisu još Srbe isporučili Hagu. NBJ, od upada sa dugim cevima srpskog "Indijane Džonsa", Mlađana Dinkića, koji je predugo u potrazi za zlatom,nalazi se pred nerešivim problemima. Od obećanja Dinkića i G-17 nema ništa, sve vreme se krcka novac koji je zatečen. Hleb je već 15 dinara, istina ima i onog jeftinijeg. Što sirotinja raja mora jesti fin i gospodski hleb? Ovaj budžet ne može da se ostvari, čak ni po cenu izdaje nacionalnog interesa, ne može nešto što je nerealno, što je san, java postati, zahvaljujući ministrima DOS-a, koji su stigli iz Amerike avionom, koji ne znaju ili ne žele da znaju šta za građane Srbije znači uvođenje novih poreskih stopa i nagli prelazak umesto postepenog sa ratne na budžetsku privredu. Ministar finansija gospodin Đelić se ponaša kao da želi da uništi ovaj narod i državu, kao neko ko ne haje za muku narodnu. Kao da je stigao u kosmičkom brodu sa neke galaksije pa ne zna stanje naše privrede. Svi mi znamo da smo koliko juče imali rat, da nam je zemlja razorena, da je privreda delovala u uslovima rata, ne zna to ministar Đelić, ali to sigurno znaju svi oni srpski rodoljubi koji su bili sa svojim narodom, koji su ovu zemlju voleli i branili. Postoji velika mogućnost da radnici u prosveti budu nasamareni i otpušteni iz službe ukoliko se budu protivili i ukoliko budu štrajkovali. Predsednik Vlade Zoran Đinđić jasno im je sa državne DOS-ovizije poručio da na Zavodu za zapošljavanje ima dovoljno njihovih kolega koji jedva čekaju da ih zamene. Svi oni, koji prate kinematografiju i koji su ljubitelji filmova strave i užasa, imaju veliku priliku i šansu da im se kosa na glavi podigne kao da gledaju film "Vrisak 4", kada samo pomisle kako će građani Srbije izmiriti sve obaveze koje im država, rukovođena DOS-om, nameće. Srbijo, teški te dani čekaju, izdrži ako budeš mogla.
Reč ima narodni poslanik Nataša Jovanović.
Dame i gospodo poslanici, gospodine predsedniče, ozbiljnost svake vlade u svakoj državi u svetu ogleda se pre svega u načinu njenog delovanja, u personalnom sastavu, počev od premijera, tako i resornih ministara, a pre svega na kraju svake godine, ali ovo je izuzetak, jer ste vi sakrpili vašu vladu pre nešto od mesec dana, kod usvajanja budžeta za narednu godinu. Vlada nam je dala predlog budžeta koji je, ni manje ni više, nego četiri puta veći u nominalnom iznosu, nego budžet koji je Srbija imala 2000.godine, s tim što se odmah, prilikom listanja razdela, prilikom listanja ukupnih stavki prihoda i rashoda vidi, a pre svega kod stavke rashoda, koji su za 30 milijarde veći od planiranog prihoda, da ovaj budžet ima tri osnovne karakteristike, a to je njegov inflatorni karakter, pre svega nerealnost i neracionalnost kod mnogih budžetskih stavki. Premijer, gospodin Đinđić, je u više navrata, i na DOS-oviziji nekoliko puta, kao i danas ovde, rekao da će on pre svega da traži ozbiljnost od narodnih poslanika u raspravi o budžetu, verovatno u ovih pet minuta, sa paketima poreskih zakona to očekuje od nas, pa i od nas koji mnogo brže govorimo, ali nije rekao da se pre svega sve te njegove pretpostavke o realizaciji ovako projektovanog, nerealnog i glomaznog budžeta, zasnivaju na nekakvim njegovim demagoškim procenama, pa čak se nije ni postideo da nam na DOS-oviziji, pre neko veče, kaže da u njemu ima nečeg komunističkog, marksističkog, da se on ne stidi zbog svega toga, a kada se obratio korisnicima budžeta za 2001.godinu, i nama koji imamo ispred sebe ovaj najvažniji zakonski projekat u svakoj državi, trebao je još samo da doda -"srećna nova 1948. godina". Zaista, dame i gospodo poslanici, mi imamo jedan budžet koji nam po ko zna koji put zapravo govori kakve su karakteristike ove vlade i šta je i Đinđiću, i celoj interesnoj zajednici DOS bio cilj - da se dočepaju svojih ministarskih, svojih poslaničkih funkcija. Nezainteresovanost za budžet i za pakete poreskih zakona, i vas samih, i ograničavanje vremena na svega pet minuta, dovoljno o tome govori, a pre svega činjenica da ovakvim razrezom, ovakvim poreskim paketima, koje će građani tek da osete na svojoj koži, mi treba danas jednostavno da kažemo, pošto vi to niste hteli da kažete, nego "bacate prašinu u oči" narodu, narode, ova vlast, sa Đinđićem na čelu, ovi ministri sa famoznim genijem, kako ga je, pod znacima navoda, Đinđić nazvao, ministrom Đelićem, imaju nameru da vas pljačkaju. Ta pljačka će da se ogleda pre svega u činjenici da oni kroz pakete poreskih zakona, a koje mi danas imamo pred sobom i koje će vaša DOS-ovska većina naravno da usvoji, neće biti u stanju da obezbede prihode od 107 milijardi dinara. To, jednostavno, nije moguće iz razloga što povećanjem poreskih stopa koje građani Srbije, dakle poreski obveznici treba da izdvajaju, vi niste uzeli jednu najrealniju činjenicu u obzir - niste je uzeli iz razloga što ste vi za samo nekoliko meseci, od vaše čuvene 5- to oktobarske revolucije potpuno odrođeni od sopstvenog naroda i ne znate da nam preti gladna godina, da narod više nema ni prebijenu paru i da neće imati odakle da vam plaća ovako visoke poreze. I kako ćete vi da reagujete, kako ćete da ostvarite taj prihod od 107 milijardi dinara? Postavlja se zatim pitanje ovih obećanja koje nam je dao premijer, a pre svega zaposlenima u državnoj administraciji, onima koji koriste fondove koje ste vi sada uključili u budžet, pre svega zaposlenima u prosveti, u zdravstvu, kako će i sam premijer, i njegova vlada, da ispune obećanje da se plate zaposlenih povećaju od 28-44%, koliko ste obećali prosveti, ako je već sama projekcija prihoda od 107 milijardi, bez obzira na ove pakete poreskih zakona, na klimavim nogama, na staklenim nogama, kako ćete da dovedete građane Srbije u situaciju da do kraja godine, kako ste obećali, a danas ste to preinačili, pa ste rekli - pa neće baš odmah da bude bolje, nemamo onih šest milijardi dolara, izvinite, prevarili su nas, verovatno je to bilo na nekoj drugoj granici. Sada nam ispostavljaju nove uslove, ali trebali ste onda, dame i gospodo ministri, i gospodin premijer, da kažete da je to bila čista obmana i da će građani još teže da žive i da sa tih 160 maraka prosečne zarade, koju je Đinđić obećao, ne verujemo da ćete i to moći da ostvarite do kraja godine, prosečna porodica u Srbiji neće moći da uradi ništa. Premijer Đinđić je rekao da bi on bio u stanju da se kladi da će rast društvenog proizvoda umesto projektovanih pet u budžetu da bude i 10% do kraja godine. Zaista je to neshvatljivo. Jer, ako vi krenete uzduž i popreko Srbijom videćete da ni jedna fabrika ne radi, da vi od privrede, koja je najviše pogođena i poreskim paketom zakona, pored građana, nećete moći da uzmete ništa jer se ništa ne proizvodi. Sa druge strane, rekli ste da ćete donacijama, kreditima, od onih koji vama pružaju pomoć i koji su vam mentori da dopunite budžet u iznosu od 12 milijardi dinara. Bojim se, dame i gospodo poslanici, da će nas takvo prosjačenje premijera Đinđića i ministra Đelića dovesti do prosjačkog štampa. I, ako vi sada tako odrođeni od naroda krenete u sela, opštine, gradove, videćete, dame i gospodo iz DOS-a, da će vaša koalicija biti kratkog daha, vaša vladavina, da se sprema na vas kuka i motika, ona ista koja vas je svojim glasovima dovela na vlast, a vi ste jednim ovakvim haračem krenuli da uništavate do kraja sistematski Srbiju i srpski narod. S druge strane, treba da nam objasnite kako ćete .... (Predsednik: Molim vas da privodite kraju.) ... evo završavam. Mislim da je poslednje odbrojavanje, gospodine predsedavajući, pre svega premijeru Đinđiću i članovima Vlade jer se približava 31. mart kada vi morate bespogovorno da izvršite sve ono što od vas traži američki Kongres, koji vam je obećao samo tričavih 100 miliona dolara, a treba vam 200, od deficita. I na to računate, ali da nastavite kao Stakića, kao Blagoja Simića, da isporučujete dalje po listi koja je samo vama znana Srbe Haškom tribunalu, da hapsite, da pretite i da vršite politički odstrel. Ono što je najvažnije od svega je činjenica da građani neće moći da plate ovako velike namete, a vi već danas, na ovoj sednici Skupštine, time završavam, posipate se pepelom. Građani Srbije koji prate ovaj prenos treba da znaju da su poslanici SRS od petka počeli da predaju amandmane na ovako nakaradan budžet, na pakete poreskih zakona, harača, a da ste vi u međuvremenu u dogovoru sa Vladom, kroz sednice vaših odbora, počeli pre naših amandmana, o kojima će biti reči u pojedinostima i budite sigurni da ćemo koristiti pet i više minuta po Poslovniku, po svakom amandmanu, da pokušavate da operete svoju prljavu savest i da smanjite akcizne stope. Malo pre nam je stigao predlog Vlade da se akcize za benzin smanje sa 16 na 10 dinara, za dizel sa 12 na 7 dinara. Time nećete moći da uradite ništa i zaista, to je po članu Poslovnika regulisano, da vas upozorim na tu silnu graju koja se čuje uvek kada izađem za govornicu, verovatno, mislim da je to i takvo vaše ponašanje, pretpostavljam, u skladu sa propisima nekih evropskih parlamenata, Evropske unije, međunarodne zajednice, kako je vi nazivate, itd. Dakle, u pojedinostima još mnogo toga o budžetu, o vašoj nesposobnosti i nameri da nas potpuno opljačkate. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Petar Jojić.
Dame i gospodo narodni poslanici, budžet kao državna tvorba treba da označi pregled rashoda i predviđenih prihoda u Srbiji. Budžet je u ovom trenutku najvažnija finansijska institucija za finansiranje države i užih administrativno teritorijalnih jedinica. U izradi ovog budžeta nisu poštovani budžetski principi. Pre svega, nije obezbeđena budžetska ravnoteža. Ovaj princip zahteva ravnotežu između državnih prihoda i rashoda i preko ove ravnoteže mora da se teži ograničavanju visokih državnih troškova i njihovih prihoda. Siguran sam da se neće pokriti državni rashodi i državni prihodi na ovaj način. Postavlja se jedno značajno pitanje - da li će biti nepokriveni izvori za finansiranje javnih prihoda i javnih rashoda? Iz predloga ovog budžeta jasno se vidi da ćemo mi postati fiskalna, bolje reći, poreska država, a manje država koja će sredstva za budžet obezbeđivati iz realnih izvora, a pre svega iz proizvodnje. Zato smatram da je ovaj budžet nerealan. Posebno želim da istaknem da su organima sredstva, i to više od 10 milijardi, planirana kao sredstva korisnika budžeta za posebne namene. Postavljam pitanje - ko će kontrolisati raspored utroška sredstava korisnika budžeta koja su predviđena za posebne namene. Kako se radi o ogromnim materijalnim sredstvima vidim da će ministri o tome sami da odlučuju, pa se bojim da će se u ovoj oblasti pojaviti brojne nepravilnosti. Ovo zbog toga što neće imati ko da kontroliše gde se ova sredstva i kako troše. Preko 13 milijardi dinara namenjena suza posebne namene korisnicima budžeta. Zbog toga ukazujem da su ova sredsva usmerena i da nad njima neće biti uspostavljena nikakva kontrola. Sredstva za koordinaciono telo za opštine Bujanovac, Preševo i Medveđu od milijardu i po dinara su apsolutno neosnovano raspoređena, jer smatram da ova sredstva treba da budu usmerena na potrebe organa unutrašnjih poslova i Vojske Jugoslavije koji brane jug Srbije. Nikako ne može biti dopušteno da ova sredstva koristi i da sa njima raspolaže slobodno koordinaciono telo kao sastavni deo činovnika Vlade Republike Srbije i SRJ. U ovom budžetu moraju biti100% povećane pozicije koje se odnose za poboljšanje poljoprivrede i stočarstva. Poboljšanje plata zdravstvenih radnika, povećanje penzija, povećanje plata u prosvetu, i povećanje iznosa za dečju zaštitu. Poreskim zakonima biće izvučena i poslednja žuta banka mnogim našim građanima koji nisu u mogućnosti da plate planirane visoke poreske dažbine i akcize. Namnožena administracija svakako utiče na visinu budžeta. Postavljam pitanje Vladi - da li je smanjenjem broja ministarstava došlo i do smanjenja broja zaposlenih u ministarstvima. U Razdelu 1 budžeta, gde se predviđa 10 miliona troškova za predsednika Republike, smatram da ova sredstva treba smanjiti za 50% i umesto 10 miliona treba da se dodeli 5 miliona, jer preuzimanjem nove vlasti Vlada je preuzela sve ingerencije vlasti u Republici Srbiji, tako da je funkcija predsednika Republike Srbije danas samo formalne prirode. Što se tiče Razdela 3, Vlada Republike Srbije, gde se predviđa za agencije i biroe troškovi u iznosu od 10 miliona dinara, predlažem da budu u iznosu od 5 miliona, znači smanjiti 5% zbog toga što Vlada Republike Srbije ima stručne službe i one mogu da obave poslove bez ikakvih honorara sa strane, da se država izlaže trošku. Što se tiče Razdela 6, Ministarstvo finansija je .... (predsednik - vreme) .... treba da se smanje ova sredstva, treba smanjiti sredstva koja se odnose na Ministarstvo za turizam zbog toga što su predviđena 23 miliona, a poznato je da građanima Srbije, a posebno poreskim obveznicima u ovom trenutku nije stalo do turizma. Svi troškovi vezani za rad tržišnih inspekcija plaćaju se iz posebnih sredstava, izvora, tako da bi ovo bilo samo dupliranje, a sredstva bi bila trošena u nenamenske svrhe na štetu poreskih obveznika. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Dragoljub Stamenković.
Dame i gospodo, 107 milijardi i 600 miliona dinara treba prikupiti kako bi se dopunio budžet Republike Srbije i uz 22 milijarde onoga što se očekuje da bude donacija i od privatizacije treba raspodeliti tako da se zadovolje potrebe korisnika budžetskih sredstava. Sto sedam milijardi treba pokupiti od građana koji već ionako nemaju dovoljno sredstava za normalan život. Treba prikupiti novac od onih koji sada ne mogu da plate struju, od onih građana koji sada ne mogu da kupe osnovne namirnice i zadovolje osnovne potrebe članova svoje porodice. Već u projekciji tog budžeta, u prihodovnoj strani, neće doći do popune bar iz jednog razloga, što sada još veći broj građana neće plaćati račune za utrošenu električnu energiju, jer posle povećanja poreza na promet, posle povećanja cene struje, kako statistika kaže, svaki građanin Srbije će plaćati prosečno par hiljada dinara struje. Onaj ko se greje na struju plaćaće najmanje 2, 3 ili 4 puta više struje. A građani sa prosečnom platom od 4.080 dinara sigurno neće zadovoljiti sve svoje potrebe, pa da im ostane i za struju. Uostalom, pozivali ste građane - nemojte da plaćate struju, nemojte da plaćate druge račune jer kada mi dođemo biće sve besplatno, baš kao što su i komunisti obećavali da će grejati ulice Beograda kada dođu na vlast. Povećanjem poreske stope na 17% i uračunavanjem savezne poreske stope od 3% doći će do povećanja cena mnogih proizvoda i usluga, odnosno, skoro svih proizvoda i usluga. Onda će doći i do povećanja troškova života. Danas su računali da je oko 12.000 dinara potrebno da bi se zadovoljile potrebe jedne četvoročlane porodice. Verovatno će povećanjem cena struje, telefona i ostalog, te potrebe biti nekih 13.000 - 14.000 dinara. Zar mislite da će budžet puniti oni koji moraju da plate svaki lekarski pregled 36,00 dinara, svaki prepisani recept 18,00 dinara. Njima neće ostajati ni za život, a kupovaće sve manje stvari, tako da će biti i manje budžetskih sredstava. Ili ćete budžet napuniti tako što ćete oporezivati pelene, školski pribor, ulje, šećer i ostale osnovne potrebe? Ova krvopija Đinđić ide i dalje u zavlačenje ruke u džep, pa prvo dozvoli uvoz onih šklopocija, polovnih automobila, krševa, a sada pri registraciji tih automobila treba platiti od 600,00 do 20.000,00 dinara. Ubire Đinđić, kao dahija. Za posedovanje mobilnog telefona treba platiti 200,00 dinara, za karabin 3.000,00 dinara na godišnjem nivou. To je ono za šta mi sumnjamo da ćete uspeti da napunite budžet. Nije tačno ono što kaže Đinđić - odredite kome ćemo smanjiti platu, pa da izbalansiramo budžet. Mi kažemo - upotrebite onih 6 milijardi dolara inostrane pomoći, pa svima povećajte platu, i prosvetnim radnicima, i zdravstvenim radnicima, i dajte svima da mogu normalno da žive. Već ste nam mnogo pomogli. Od vašeg dolaska na vlast šećer je poskupeo 302%, mleko 245%, zejtin 184%, brašno 59%, hleb 60%. Samo za mleko, hleb, struju, komunalije, telefon i osnovna sredstva za higijenu treba izdvojiti najmanje 3.600 dinara. Od prosečne plate može se živeti 7 ili 8 dana, a od penzije tri ili četiri dana. Srpska radikalna stranka zbog svega ovoga smatra da se planirana budžetska sredstva ne mogu prikupiti. Doduše, možda dobijete nešto pomoći. Ovih dana Koštunica i Batić ulove po nekog Srbina na ulicama Beograda, porazgovaraju sa Hagom, pitaju koliko to košta, uzmu nešto para, i tako od danas do sutra. Može se očekivati da počnu češće da hapse, kako im više para bude trebalo. Možda će im u tome pomoći i ovaj čovek koji je sada ministar policije, koji je i nekada bio poznati UDB-aš, ali mi zaista i te pare ne bismo poverili feldmaršalu - Čoviću i maršalu Živkoviću da ih troše.
Reč ima narodni poslanik Vitomir Plužarević, a posle njega Branislav Blažić.
Dame i gospodo narodni poslanici, budžet za 2001. godinu je novi vid pljačke našeg naroda. Bolesna, izraubovana privreda posle desetogodišnjeg terora međunarodne zajednice zbog ratnog okruženja i svega što nam se desilo, vi sada pred nas polanike i građane iznosite budžet od 130 milijardi dinara, a znamo da je budžet u 2000. godini bio 30 milijardi. Da li mi svi možemo danas prihvatiti budžet koji je četiri puta veći od prethodnog? Ne može to da izdrži ni neko ko je bogatiji od nas i ko je još sigurniji. Budžet je morao biti stimulativan, a ne represivan, kako vi mislite gospodo iz DOS-a da realizujete ovaj budžet. Zar treba da razmišljamo da nam dolazi vreme otkupa i obaveza na svim nivoima iz perioda onog prošlog komunističkog društva? Zar da vam narod nešto da? Dao bi taj narod, ali on više nema. Mislim na većinu našeg naroda. Ima jedna grupa građana koja može obaveze iz ovog budžeta da prihvati, to je mali procenat. Zar tako veliki budžet od 130 milijardi i vi kao predlagači mislite da ćete ga realizovati! Nećete moći. U narodu se već oseća miris naroda na ulici. Pošto ste se vi na taj način borili u prethodnom periodu očekujte ponovo narod na ulicama, ali sada će narod od vas tražiti da porodični budžet tog naroda vi prihvatite na realan način. Deo budžeta koji predstavlja rashode, smatram da razdeo 16 - Ministarstvo za socijalna pitanja - treba povećati za sto posto, razdeo broj 17, Ministarstvo prosvete i sporta, treba povećati za sto posto, razdeo broj 8, Ministarststvoza poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu - Agrarni budžet, treba povećati za sto posto. Koji je to princip štednje, ko treba da štedi i od čega štedeti? Ko će to kontrolisati - nezavisni eksperti? Zar vi mislite da u Vladi ima nezavisnih eksperata? Nema. Svi u Vladi su zavisni od mentora van zemlje, neću sada navoditi gde je ta zavisnost - narod to zna. Smatrate da priliv u budžet treba radikalno poboljšati, pominjete da ćete ukinuti sivu ekonomiju i na taj način pojačati privredu. To je dobra postavka. Ko će to da uradi kad Vlada nije to u stanju, jer je dosadašnjim nastupima to pokazala. Nije u pitanju vreme od 100 dana, već je u pitanju stil života Vlade koja očekuje večitu donaciju, a nje nema. Smatrate da će ovim budžetom koji je predložen da se poveća za sto posto školstvo, zdravstvo, edukacija radne snage - doškolovavanje, povećati do sto posto u odnosu na prethodne stavke. Javna potrošnja bi trebalo da bude manja, a proizvodnja veća. To je princip domaćinskog gazdovanja.A ne da budemo potrošačko društvo i čiju mi to robu treba da trošimo, našu ili nečiju koja nam je nametnuta. Razni savetnici predsednika Vlade šetaju sada Srbijom i tobož bonitiraju opštine u Srbiji koje imaju zdrava i kvalitetna preduzeća i time donose informacije u Vladu kako i gde treba intervenisati i ovim budžetom koji je danas na dnevnom redu. U opštinama koje su nerazvijene i gde treba dosta toga uložiti oni sada tumače da nema više donacija koje su bile obećane u predizbornim aktivnostima DOS-a, nego treba svaka ta organizacija ili preduzeće da se revitalizuje, dokapitalizuje na neki način koji oni nisu u stanju da kažu. Što se tiče podataka da 2,5 milona naših porodica danas žive po nekoj proporciji u tri ranga to nije tako, većina naših porodica je danas na ivici egzistencije. Planirate da će potrošačka korpa za četvoročlanu porodicu biti rešena do kraja godine. Pitam vas do kraja koje godine? Nešto oko vraćanja kredita, Vlada predviđa da će naš narod u narednom periodu moći da koristi određene kreditne povlastice. To se očekuje u maju ili junu. Da li će i ti krediti, kao što je do sada, biti uslovljeni sa novim hapšenjem, davanjem privilegija albanskom stanovništvu i drugih političkih ustupaka? Neko je u svom izlaganju rekao da je generalna filozofija ovog budžeta "uradili smo sve od sebe da pripremimo ovaj budžet". Ključni cilj da Srbija liči na jednu od evropskih država: Rumuniju, Bugarsku, Makedoniju, Hrvatsku. Da se vratimo na ovaj nivo i da idemo dalje. Zar se mi približavamo Evropi preko ovih zemalja? To je teška filozofija. Što se tiče Agrarnog budžeta, on je veći za 25% od prethodnog budžeta iz 2000. godine. Ja se zalažem da predlog ovogodišnjeg budžeta agrara bude veći za 100 posto u odnosu na predloženi. Neću sada navoditi detalje, na Agrarni budžet sam priložio amandmane, pa ću o tome u pojedinostima. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Branislav Blažić, a posle njega narodni poslanik Goran Cvetanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, teška je ova knjiga, ovaj vaš predlog dža-budžeta. Teška je milijardi nula. Previše nula je ugrađeno u nju. Same nule. Teško narodu pod ovolikim nulama i milijardama. One milijarde od avgusta obećane, još niste preneli. Obećala vam Amerika, a ispalo da je ona bogata što je davala i delila, a ne što je otimala i uzimala. Obećala pa vam nije dala. I Medlin Olbrajt vam obećala, pa vam nije dala. Narod glasao za te milijarde, a ne za DOS, a dobio DOS, a nije dobio milijarde. Duplo gore. Čime ćete gospodo dopuniti ovaj budžet. Proizvodnja od septembra pada. Svaki dan 50% pada, 130 milijardi, 32 milijarde bilo u prošlom budžetu, a dosad su ga punili znojem poreskih obveznika, a ovaj će se puniti krvlju. Dosad su kožu derali, a vi otišli dublje, u potkožu, pa onda u meso. Nema tih para koje su vam potrebne da možete da ga napunite. Da su svi srpski petlovi kukurikali protiv taksi i poreza, ne bi vas nadkukurikali koliko ste vi kukurikali na takse i poreze. A sada, šta imamo, takse na takse, poreze na poreze i još više sada je oporezovano. Neko je rekao, samo vazduh, mleko i hleb su ostali. Usput, ovaj budžet ima psihološki problem. On je revolucionaran. U njemu se oseća euforija previše obećanja, niste uspeli da zakočite i da realno pogledate stvari, vreme u kome se zamlja nalazi. Ovde, za ovaj budžet može da se kaže da je kao leš, svi su organi tu, samo života očigledno nema. U njemu ima znanja, ali nema pameti. Nema hladne glave. Previše je sve usijano. A da pogledamo samo neke od bisera. Petsto miliona za koordinaciono telo, pa kakvo je to Čovićevo telo od 500 miliona. To je četvrtina budžeta za zdravstvo, gospodo, dve milijarde za celo zdravstvo, a četvrtinu od toga za njegovo telo. Ko će da vas leči, vreme vračeva je prošlo. Za lečenje su potrebni lekovi i visoka stručnost, specijalisti, sa dva fakulteta. Ni jedna doktorska disertacija nije vredna ni pola specijalizacije. Ti ljudi su svedeni na najniže grane. Da pogledamo samo plate u MUP-u koje su male. Nikakve, pa 10 milijardi nose, pet puta su veće od budžeta za zdravstvo. To pokazuje koliko je mali budžet za zdravstvo. Da pogledamo agrarni budžet, koji je danas ispod 4%, a toliko kritikovan prošle godine bio je preko 4% učešća. Za razvoj i za reforme gospodina Gaše Kneževića 50 miliona. Koje reforme, kada su vam đaci više van škole nego u školi. Kako da sprovodite reforme kada su đaci van škole? Valjda treba prvo obezbediti da deca idu u školu, pa da im onda obezbedimo reforme. Da bi obezbedili da idu u školu, onda treba podići plate prosvetnim radnicima. Mnogo toga je ovde potpuno istumbano. A da bi se obezbedio porez, ovaj budžet, morate oporezovati sve. Gospodo, vratite ovo na doradu, razmislite malo, nemojte se sramotiti.
Reč ima narodni poslanik Goran Cvetanović, a posle njega narodni poslanik Marko Jakšić.
Dame i gospodo narodni poslanici, fiskalni prihod budžeta Republike Srbije za 2001. godinu je predložen u iznosu od 107,6 milijardi dinara, za razliku od prošle godine, kada je bio 37,2 milijarde dinara. Najveći deo novca Vlada pre svega planira da prikupi od poreza, poreza na promet 27,4%, akcize 23,7% i na dohodak građana negde oko 23,3%. Da bi Vlada realizovala ovaj, pre svega preambiciozan i jedan nerealan budžet, založila se za jednu veliku i široku lepezu poreza. Pre svega je proširena poreska osnovica, a sužena su i poreska oslobađanja. Planirana navodna reforma poreskog sistema ima neizbežne posledice. Posledice su pre svega udar po džepu građanina Srbije, a prema predloženim poreskim propisima u svakom slučaju dodatno će ubrzati rast inflacije. Od aprila meseca sigurno kreće novi talas poskupljenja, koji će pre svega najviše podići cenu električne energije zbog primene tarifnog sistema, zbog povećanja poreske stope. Ono što želim da naglasim i da podsetim građane Srbije, a to je pre svega da prema analizi Instituta za tržišna istraživanja najveća povećanja, odnosno povećanja cena su se upravo dogodila sa dolaskom DOS-a na vlast. Pre svega to su elimentarne životne namirnice, poskupljenja šećera za 302%, mleka za 245%, zejtina za 184%, brašna za 59%, hleba za 60% itd. SRS je upozoravala na lažna obećanja DOS-a i nesposobnost njihovih navodnih eksperata, a pre svega u ekonomskoj sferi. Kako naplatiti sve te dažbine koje treba da popune budžet od građana sa prosečnom platom od četiri hiljade dinara, ako je evidentno i svi se slažemo u tome da je potrošačka korpa za četvoročlanu porodicu oko 12 hiljada dinara. Hteo bih da postavim pitanje i predsedniku Vlade, koji je procenio da ima negde oko 330 hiljada porodica koje su socijalno ugrožene. Iz gore navedenih podataka u svakom slučaju možemo zaključiti da je 90% građana dostiglo donji prag socijalne izdržljivosti. Građani Srbije koji poseduju automobile, a njih je negde oko 1,3 miliona, plaćaće porez od 600 do 20 hiljada dinara, zavisno od kubikaže automobila. Ono što je bitno, što se stalno u javnosti ranije pominjalo, a to su Šešeljeve takse na mobilne telefone, ali tada je bila taksa samo 100 dinara i tada je bilo samo 250 hiljada korisnika mobilne telefonije. Sada ima negde oko 1,6 miliona građana koji koriste mobilne telefone i umesto 100 dinara uvodi se porez od 200 dinara. Ima negde oko 1,1 miliona građana koji su vlasnici vatrenog oružja, a za to vatreno oružje plaća se porez, za neka oružja čak i do 3 hiljade dinara i to sve u roku od petnaestak dana, bez mogućnosti plaćanja na dve ili više rata. Socijalno ugroženi biće samim tim zbog ovih poreza još više ugroženi, jer se ukidaju doprinosi za solidarnu stambenu izgradnju, a lekovi koji su do sada bili oslobođeni dažbina stavljeni su na porezničku listu, kao i neki drugi proizvodi poput pelena, školskog pribora, soli, šećera, ulja, petroleja za osvetljenje, a prvi put je uvedena akciza i na prirodne sokove, koje pre svega konzumiraju mala deca i odojčad. SRS smatra da pre svega treba pomoći privatnim preduzetnicima, kao pokretačima privredne aktivnosti, jer je to jedina mogućnost da se angažuje armija nezaposlenih i višak radne snage. A DOS uvodi poseban režim oporezivanja privatnika, koji su do sada paušalno plaćali porez. Pretvaramo zemlju ne u proizvodnju, već u reformu, odnosno u poresku zemlju. DOS-ov porez je jedini ostao za sticanje budžeta. Umesto efekta proizvodnje, koji danas nije u funkciji, porezima gušimo privatni sektor. Što se tiče prometa nekretnina, zbog povećanja poreske stope sa 3 na 5%, prebaciće se promet nekretnina u ilegalne tokove. Ako je već nerealan budžet, nerealno i nemoguće će biti finansirati planirane javne rashode. Po prvi put se uvode korisnici javnih rashoda kao što su biroi i agencije Vlade Republike Srbije, za čije potrebe je iznos 10 miliona. Problemi sive ekonomije ostaće, jer Vlada nije u stanju da stavi pod kontrolom sivu ekonomiju, jer potrebna je reforma brojnih zakona, a u nekim drugim načelima regulisati sivu ekonomiju. Pri kraju, zakon o akcizama, može se konstatoviti da je to jedna velika visina zahvatanja i po procentima i po obuhvaćenosti,a zakon želi značajno da popuni upravo budžet na teret građana. Zakonom o akcizama nisu precizno definisane oblasti koje su u njemu navedene, naročito delovi zakona od člana 9. do člana 18, kao i članovi 19. i 20. Na kraju, samo jedna rečenica, s obzirom da mnogi u DOS-u stalno pominju transparetnost, naročito ministri sa nekom sumnjivom višom školom, verovatno im se ta reč dopala pa je stalno ponavljaju, pa daju do znanja da su upoznali nešto novo. Ovde u ovom budžetu stalno vidim, skoro u svakom razdelu, posebne namene. Te posebne namene nisu definisane za šta su i kako su, tako da verovatno građani Srbije mogu da upravo na taj način vide transparetnost Vlade. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Marko Jakšić, a posle njega narodni poslanik Dragan Marković.
Dame i gospodo, poštovani predsedniče, po onoj narodnoj da svako kuka nad svojim grobom, gledajući i čitajući ovaj budžet meni je zapalo u oko da kada je u pitanju Kosovo i Metohija za godinu dana predviđeno je samo negde 2,7 miliona maraka. Mislim da predstavnici Vlade moraju da se slože da je to jako malo. Naročito, imajući u vidu ako smo za samo tri opštine odredili negde oko 15 miliona maraka. Ne možemo samo jedan narod i to narod koji pati, narod koji trpi, da vežemo negde za jednu smešnu sumu od 2,7 miliona maraka. Ne možemo da očekujemo da tim parama gradimo, mislim na nova naselja, na naselja za povratnike, i ne možemo da očekujemo da od tih para gradimo za Srbe škole, da gradimo domove zdravlja, izuzev ako ne očekujemo da nam to neko drugi radi. Ne možemo tim parama da vratimo fakultete, ako nam je stalo da vratimo fakultete na Kosovu. Mislim da to nije red i da bi ovo trebalo i moralo da se uredi, izuzev ako možda Vlada ne očekuje da međunarodna zajednica vraća Srbe, da međunarodna zajednica za Srbe brine, da međunarodna zajednica Srbima pravi škole, da pravi bolnice, da nam vraća fakultete. Iz iskustva vidimo i znamo da to oni neće da rade, to neće da radi ni KFOR, neće da radi ni UNMIK, a to neće sigurno da radi ni Hašim Tači. Očekujem, nadam se da Vlada, da li će u hodu, da li će na neki drugi način rebalansom ovaj podatak ili ovaj pristup morati da ispravi. Mislim da nije logično, da nije korektno imati jedan pristup prema narodu, prema Srbima koji dole na Kosovu, ponavljam još jednom, pate. Izuzev, ako nismo, čini mi se, ovaj deo teritorije otpisali, izuzev ako ga nismo drugom prepustili. Čini mi se da će dole Srbi iz petnih žila upiru da što više srpske države dole zadrže. Oni su izloženi demontaži od strane svih mogućih činilaca dole, i od KFOR-a, i od UNMIK-a i od strane Šiptara. Čini mi se da ovakvim odnosom i ovakvim pristupom, uigrano dole za isti tim, ne navijamo za opstanak srpske države. Mislim da je jednostavno lako ubediti i pričati Srbima da treba da izađu na izbore bez ikakvih uslova, ali ja isto mislim da za Srbe koji dole žive, za onaj narod mora se drugačije i više raditi. Hvala. [[Aplauz u sali.]]
Reč ima narodni poslanik Dragan Marković, a posle njega narodni poslanik Živko Selaković.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ovom budžetu imamo Predlog zakona o akcizama i Predlog zakona o porezu na promet i kada se bude usvojio, sutra ili prekosutra, građani naše zemlje će misliti da ovaj budžet i zakon o porezima idu u neku nerazvijenu zemlju u Evropi, idu u zemlju gde je potrošačka korpa deset puta manja od ličnog dohotka. Mi usvajamo, odnosno usvojićete vi gospodo sutra ili prekosutra ovaj zakon gde je potrošačka korpa tri puta veća od ličnog dohotka. SSJ ima primedbu na budžet, na Agrarni budžet. Gospodin ministar za poljoprivredu nije iskazao na strani 2. kao stavku neizmirene obaveze za poljoprivredne proizvođače koji su predali šećernu repu, kako na teritoriji Vojvodine, tako i na teritoriji Srbije. Veliki broj proizvođača šećerne repe nisu naplatili od fabrika zadnje dve godine. Mi smo tu uložili jedan amandman, a konkretno za Pomoravski okrug veliki broj građana potražuje od fabrike šećera iz Ćuprije za predatu šećernu repu da im se isplati. Takođe smo stavili primedbu na naftu koju je dobila Vlada Republike Srbije iz Italije, da tu istu naftu prodamo poljoprivrednim proizvođačima za 24 dinara. Kažemo da je stara vlast muzla poljoprivredne proizvođače zadnjih deset godina, a evo i ova nova je počela da muze poljoprivredne proizvođače, na način što je nešto dobila na poklon, a to isto gleda da proda poljoprivrednim proizvođačima. Isto tako i veštačko đubrivo je ova vlada dobila kao humanitarnu pomoć i to veštačko đubrivo prodaje poljoprivrednim proizvođačima. Dešavalo se pre dva, tri i četiri meseca da smo dobili struju besplatno, da smo naplatili građanima, a to smo mogli donekle da pravdamo, imajući u vidu da su nam sistemi bili u veoma lošem stanju. SSJ takođe ima primedbu na procenat koji ostaje gradovima, u gradu Jagodini, Paraćinu i Ćupriji. Jagodinu i Ćupriju je zatekla poplava, konkretno u Jagodini je preko 2,5 hiljada kuća poplavljeno, preko 700 ha je poplavljeno, a da građanima nije izvršena nadoknada. Kada je Ćuprija u pitanju, veliki broj građana je imao ratnu štetu, a da ta nadoknada do dana današnjeg nije izvršena.Mi smo tražili po 5% za ova dva grada i za Paraćin,gde je najmanja stopa 5,4%, da se poveća, jer je to mali procenat za razvoj ova tri grada. SSJtakođe ima primedbu kod raspodele sredstava za Kosovo gde je predviđeno samo 8.880.000 dinara, a za jednu i po opštinu na jugu Srbije 500 miliona dinara. Gospodo, Srbi na Kosovu, veliki broj Srba ne radi. Petočlane i šestočlane porodice nemaju od čega da žive. Pomoć dobijaju na kašičicu, a mi, odnosno ova skupština ne vodi računa o Kosovu. Ne vidim šta je to prioritet da ovako drastična razlika, kada je u pitanju jug Srbije i Kosovo, bude predviđena u budžetu. Mi predlažemo da 500 miliona dinara, koliko je predviđeno za jednu i po opštinu na jugu Srbije, da se odvoji za Kosovo, a 80.880.000 dinara ide za jug Srbije. Stranka srpskog jedinstva ima primedbu na porez na usluge vezano za gradski saobraćaj, za putnički saobraćaj i međugradski saobraćaj. Ako znamo da su korisnici usluga đaci, radnici koji ne primaju plate u fabrikama, penzioneri, a direktno porez utiče na povećanje cene karata u lokalnom i međugradskom prevozu. Ako se podsetimo šta je sve poskupelo u zadnjem vremenskom periodu, da je uvedena participacija 36 dinara, 18 dinara za recept i neka mi predsednikVlade ne zameri što ću da kažem da je on na RTS-u rekao da se svaka želja posebno plaća. Nije to želja ako vi odete kod interniste i internista vam da uput da idete u laboratoriju, a da idete na ultrazvuk i vi morate svaki nov pregled da platite. Stranka srpskog jedinstva neće podržati ovakav paket mera i predlaže Vladi Srbije da usvoji amandmane koje je Stranka srpskog jedinstva priložila.
Reč ima narodni poslanik gospodin Živko Selaković, a sledeći prijavljeni za diskusiju je narodni poslanik Radojko Petrić.
Dame i gospodo narodni poslanici, obzirom da smo spojili 6 tačaka dnevnog reda, a vezano je za poreze na promet, Agrarni budžet, budžet u celini, veoma je teško za ovih 5 minuta kazati ono što čovek misli i treba da kaže i stoga ću se osvrnuti samo na Agrarni budžet, jer smatram da je on u ovom trenutku najpotrebniji ako sagledamo situaciju i okruženje u kojem se nalazimo. Agrarni budžet u iznosu od 5.100.000.000 dinara je predviđen u skladu realnih mogućnosti ukupnog budžeta Republike Srbije i sa tog aspekta se izdvajaju skromna sredstva za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu, ali ona nisu ni približno dovoljna da zadovolje potrebe poljoprivrede u celini. Stanje poljoprivredne proizvodnje i ekonomski položaj zemljoradničkih zadruga i poljoprivrednih preduzeća je takav da predviđena sredstva mogu jedino da ublaže ili zaustave dalju tendenciju pada, a vrlo malo da neke mere i akcije pospeše i unaprede. Prema članu 2. ulazi u budžetsku godinu sa ranije stečenim obavezama u iznosu od 437 miliona dinara, a od toga su neizmirene obaveze 195 miliona dinara i subvencija za pasterizovano mleko 242 miliona dinara. Ako Agrarni budžet ima za cilj premiranje i unapređenje proizvodnje pozdravljamo pristup da se od 1.3.2001. godine ukida subvencija za pasterizovno mleko, jer je kroz taj vid do sada značajnim sredstvima praktično premirana potrošnja, a ne proizvodnja. U ovoj godini je predviđeno 150 miliona dinara na poziciju unapređenja stočarstva, a da sada za subvenciju potrošnje smo izdvojili 242 miliona dinara, iz čega se vidi koliko više pomažemo potrošnji u odnosu na proizvodnju, što smatram da treba obratno. Premija za mleko se obezeđuje stočarima, zemljoradnicima i firmama da amortizuje disparitet cene stočne hrane u odnosu na cenu sirovog mleka i da time obezbedimo sigurnost i stabilnost, a vrlo malo za unapređenje proizvodnje mleka. U članu 4. stava 2. regulisano je pitanje mesečne dinamike priliva i odliva sredstava u Agrarni budžet. Stoga se zalažem da se precizno utvrdi da stočari i zemljoradnici budu u prioritetu za isplatu sredstava i to mora biti mesečna likvidnost, a druge investicije i namene koje mogu da čekaju da zavise od bilansa priliva sredstava. Izdvajaju se značajna sredstva za zdravstvenu zaštitu stoke iz stočnog fonda. Predlažem da se stepen organizovanja mobilnosti i preventive podigne na najviši nivo kako bi sačuvali stočno živo blago od mogućeg uvoza i prenosa teških stočnih zaraza i bolesti. Pozicija za uređenje poljoprivrednog zemljišta koja sadrži niz mera kao što su radovi, komasacije, odvodnjavanje i drugo od samo 40 miliona dinara ne da je mala, nego simbolična sredstva u odnosu na značaj i potrebu. Predlažem svi vanredni prihodi koji se u toku godine ostvaruju budu usmereni za ove namene. Kod neizmirenih obaveza na strani 2 u tabeli pod brojem 3 piše - oživljavanje sela i seljačkih gazdinstava sa iznosom od28.364.160 dinara - ne vidi se dovoljno na šta se taj iznos odnosi. Moram da podvučem i stavim primedbu prošloj vlasti, odnosno Ministarstvu za poljoprivredu, ukoliko su to iznosi po ugovorima koje je bivši ministar poljoprivrede Jovan Babović potpisao sa zemljoradnicima, a u svrhu političkog marketinga i propagande, predlažem da se onda stavka briše i prenese u poziciju unapređenja stočarstva. Nije baš precizno rečeno, iz koga nisam mogao bar ja da zaključim i zato pitam da li sredstva iz ovog Agrarnog budžeta mogu da koriste radnici sa Kosova i Metohije? Na tom prostoru ima još zemljoradnika u srpskim selima koji žive i bore se sa velikim teškoćama.Mislim da na ovakav način, kako ja imam običaj da kažem, od danas do sutra finansiramo poljoprivrdu, nije baš pravo rešenje, pa stoga predlažem da se ovaj Agrarni budžet na bazi svega ovoga ne usvoji. Imam jednu veliku primedbu, a to nisam mogao da kažem zato što je Odbor za poljoprivredu imao svoj amandman, predlog vrlo dobar, konstruktivan. Cenili smo nemaštinu, nismo bili neskormni, te smo predložili jednu cifru od 800 miliona dinara i to iz budžetskih rezervi da se pridoda Agrarnom budžetu i prema tome, znam da je Vlada to već odbila i iz tog razloga Poslanički klub Stranke srpskog jedinstava i ja član tog poslaničkog kluba nećemo podržati Agrarni budžet. Mislim da treba naći trajnije finansiranje što se tiče agrara. Prema tome, ovo ide kao jedan nužni predlog sa ovakvim budžetom i sa tim bi se završio, da se malo pozabavimo i pronađemo neki trajniji izvor finansiranja kada je u pitanju poljoprivreda. Dozvolite mi samo još jedan minut. Znamo da se veoma velika sredstva prilivaju u "Srbijavode". Ja do danas nisam video da postoji izveštaj o utrošku tih sredstava za prošlu godinu i predlažem da se napravi, kao i plan za 2001. godinu. Hvala.
Reč ima narodni poslanik gospodin Radojko Petrić.
Poštovano predsedništvo, poštovani poslanici, poštovani članovi Vlade, u parlamentu skoro da nema važnije debate od debate o budžetu. Zato moramo imati strpljenja da čujemo više različitih mišljenja i predloga. Nadam se da se parlamentarna većina neće držati isključivo predloga vlade, već da će prihvatiti umesne sugestije i predloge. Smatram da u predlogu budžeta sredstva za pojedine namene nisu obezbeđena u odgovarajućim iznosima, a da je ipak neophodno i moguće za njih obezbediti sredstva u većem iznosu. Konkretno, imam u vidu sledeće - prvo, fondu za razvoj Republike Srbije, odakle se obezbeđuju sredstva za podsticaj regionalnog razvoja, predlogom budžeta obezbeđena su sredstva u iznosu od svega 497 miliona i 300 hiljada. Ako imamo u vidu da u Srbiji imamo znatan broj nedovoljno razvijenih područja, 37 opština, onda je to zaista krajnje nedovoljno. Kao što je poznato, nedovoljno su razvijena brdsko-planinska područja, područja udaljena od razvijenih privrednih centara, prigranična područja, i posebno Raško-polimsko područje, sa mešovitim nacionalnim sastavom stanovništva. Ova područja, umesto da se po razvijenosti približavaju prosečnoj stopi nerazvijenosti Srbije, ona sve više zaostaju i raskorak postaje sve veći. Sa ovim trendom razvoja, sigurno se u Raško-polimskoj oblasti, kao specifičnom području, ne može obezbediti ni ekonomska ni socijalna stabilnost. Verovatno taj razlog i to ekonomsko zaostajanje doprineće stvaranju i političke nestabilnosti i nanositi štetu svim građanima koji tamo žive. Kad je u januaru ove godine formirana vlada, u ovoj skupštini bilo je reči o ovom pitanju, i predsednik Vlade dao je obećanje da će se o tome voditi računa. Sada vidimo da ipak ovom pitanju nije poklonjena odgovarajuća pažnja. U prošloj godini, Vlada SPS-a je za ove namene obezbedila 0,7% sredstava u ukupnom budžetu Republike. Opravdano je bilo da se za ove namene u ovoj godini to učešće poveća. No, i ako se zadrži struktura, znači 0,7% učešća u ukupnom budžetu, kao što je bilo prošle godine, a ne kako se predlaže, učešće od 0,4%, onda u fondu za razvoj treba obezbediti ne 497 miliona i 300 hiljada, već 905 miliona i 600 hiljada. Znači, da bi ostala ista srazmera, a bilo bi logično i da se poveća, da učešće bude veće. Sredstva za ovo povećanje predvideti da se obezbede iz stranih donacija i kredita, pošto je inače projektovan deficit u budžetu. Ovo ne predstavlja neko značajnije povećanje u ukupnom budžetu, ali za nerazvijena područja znači mnogo, a samim tim, sada i ubuduće će mnogo značiti za Srbiju. U vezi sa ovim podnet je amandman i nadam se da će Vlada prihvatiti predlog. Drugo pitanje, u vezi koga smatram da treba izvršiti izmenu Predloga budžeta, odnosi se na izdvajanje za nauku i tehnološki razvoj. Izdvajanja za ove namene treba da imaju prioritet. Ako se ima u vidu koliko su ekonomske sankcije i međunarodna blokada za zadnjih 10 godine, uticale na naše tehnološko zaostajanje, a na drugoj strani, ubrzan i impresivan tehnološki razvoj u svetu, onda zaista za ovu namenu treba obezbediti više sredstava. Mora se stalno imati u vidu da je znanje glavni činilac razvoja. Ne možemo se zanositi mišlju da ćemo ostvariti značajan razvoj sa jeftinom radnom snagom i da ćemo , zahvaljujući tome, ostvariti veliki izvoz naših proizvoda. Naime, učešće radne snage u ukupnim troškovima smanjeno je na oko 10-15%, tako da ta činjenica nema velikog značaja, kako je bilo ranije. Zato je bitno što više ulagati u nauku i tehnološki razvoj i stvarati osnovu koja će vući napred. Socijalisti su prošle godine obezbedili da se za ove namene izdvoji 1,4% sredstava od ukupnog budžeta, a sada se predlaže učešće od 1,1%. Zaista je teško pravdati da se ovako predlaže, i ako ništa drugo, bar da se zadrži taj odnos kao što je bio i prošle godine za nauku i tehnološki razvoj. Danas je predsednik Vlade predložio, ako poslanici predlažu određena sredstva za neke namene gde se vrši povećanje da se kaže na drugoj strani gde treba smanjiti izdvajanja. Moj predlog ide u tom pravcu da se smanje izdvajanja, a pošto je predviđeno deficitarno finansiranje budžeta, da se poveća taj deo iz ovog dela gde je rečeno 21 milijarda i 800 miliona, jer to je neka predviđena, neka procenjena cifra, prema tome, i za ovaj deo, bilo kod privatizacije, bilo stranih donacija, kao i kredita, mislim da se može obezbediti i da zaslužuje pažnju da se u ovom delu izvrše korekcije.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Rajko Baralić.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine predsedniče Vlade, cenjeni novinari, budžet je prilika da se progovori o javnim potrebama jedne države u toku jedne godine. Zadatak je da se tom prilikom vodi računa o celini problema. Celina problema jeste ukupan interes države Srbije i njenih građana u toku jedne budžetske godine. Ja vam tu nameru ne sporim i mislim da svaka vlada ima jasnu želju da ovo na jedan korektan način učini. Drugo bitno obeležje budžeta jeste ravnomerno opterećivanje i opterećenje poreskih obveznika i građana jedne države, koji po raznim osnovama izdvajaju sredstva za budžet svoje države, svoje republike. Ovde je došlo do disproporcije,ali s obzirom na vreme koje nam je ostavljeno da govorimo o ovim stvarima, želim da to samo konstatujem, nemam vremena za elaboraciju. Prva manjkavost ovog budžeta jeste njegova neuravnoteženost. Dakle, nisu jednake prihodna i rashodna strana i to treba da se kaže, ne samo zbog toga da bi se videlo da to znamo, već zbog toga da se zna koje rizike nosi takav budžet. Već su neke kolege govorile da to može biti inflatorni budžet i da to može biti budžet koji, ukoliko ne budu stigle donacije posle donatorske konferencije, da to stoji u obrazloženju, dovodi do kresanja potrošnje, pri čemu se ne kaže kojim korisnicima i za koliko. Dakle,korisnici budžeta u 2001. godini nemaju jasnu predstavu o tome koliko sredstava mogu da potroše za ono što inače moraju da urade u toku jedne godine. Sledeća manjkavost ovog budžeta jeste što ne postoji tzv. konsolidovani bilans na osnovu koga bi se jasno moglo videti šta tačno kome pripada i šta kome jeste činiti u toku jedne budžetske godine. I rizik za ovakavbudžet snosi Vlada, gospodin predsednik, i snosi Demokratska stranka koja očigledno stoji iza ovog projekta u toku ove godine. Kao socijalista bio bih zainteresovan da budžet bude usvojen kao što je predložen, zato što mislim da se lako može kritikovati u toku izvršenja 2001. godine. Kao narodni poslanik i kao građanin želeo bih da budžet bude usvojen sa predloženim amandmanima kojih je zaista, koliko vidimo, dosta danas. Kao Čačanin želim da kažem da je u vreme kada je za vlast bila odgovorna Socijalistička partija Srbije opštini Čačak ostajalo od poreza na promet najmanje 14,4%. Danas je to 8,4%. Da li su se građani Čačka zamerili gospodinu Zoranu Đinđiću time što Demokratska stranka u Čačku jeste podržala gospodina Vuksanovića, a ne gospodina Đinđića? Draga moja gospodo, razlika između 8,4 i 14,4 je ogromna. O tome neka razmišljaju oni građani koji su, verujući da će biti izvršena decentralizacija, kao što je obećano u predizbornoj kampanji DOS-a, dali poverenje DOS-u. U vezi sa ovim problemom podneo sam konkretan amandman, koji je u finansijskom smislu težak 46 miliona, ali o tome ćemo govoriti kada taj amandman dođe na dnevni red. I, nažalost, moram da konstatujem, video sam u onome što je dostavio Odbor za finansije, odbijen je amandman trojice poslanika DOS-a iz Čačka koji su tražili da raspodela sredstava poreza za promet bude po višoj stopi od onoga što je predloženo. Previše je poreza. U Srbiji postoji tradicija da oružje kupuju ljudi iz različitih potreba. Jedan broj ljudi su oni koji to čine da bi zaštitili svoj imetak, svoje stado i svoja domaćinstva u brdsko- planinskim predelima, kao što je Golija, kao što su neki drugi delovi naše Republike. Neki od njih prodali su sve što su imali da nabave oružje. Nije pošteno da samo zbog toga danas plaćaju porez i to odmah, bez mogućnosti da to čine u vremenskom razgraničenju. Za vreme vlade Milana Stojadinovića bilo je oporezovano držanje pasa. Jedan mudri Čačanin je ubio svog psa, okačio ga na opštinska vrata i napisao: "Ja te ubih zbog poreza, sad nek laje ko nareza". Vodite računa da ne preuzmete taj rizik. Zahvaljujem se.
Reč ima narodni poslanik Stevan Gudurić.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, gospodo iz Vlade, ministar Đelić je u svom izlaganju rekao da je u ranijem budžetu bilo puno nenamenskog trošenja. Neka pogleda amandman koji sam dao vezan za opštinu Beočin pa neka objasni kako će to opština moći da se isfinansira, a da nenamenski troši pare. Prosto i jednostavno. Drugo, isti gospodin je počeo da nas upoređuje sa Rumunijom. Pošto znam da kod nas u Vojvodini dolaze Rumuni da kopaju kukuruz i rade neke druge stvari da bi prehranili porodice, a ne idemo mi iz Vojvodine da bi prehranjivali porodice da kopamo kukuruz u Rumuniji, ako je gospodin ministar potegao iz inostranstva nazad u Srbiju da nas usreći i da nas dovede na nivo Rumunije, bolje je da je potezao ... Jer, da bi uopšte u budžetu bilo para trebalo bi da radi privreda. A da bi to radilo, onda bi vi gospodo iz DOS-a trebali da povežete svoje raznorazne kerove iz kojekakvih kriznih štabova, da ostanu ljudi, da privreda radi onako kako treba, pa bi onda ta privreda radila, možda ne blistavo, ali bolje sigurno nego sada. Kada već pišete zakone i date ih ovde u paketu, onda bar nemojte praviti najobičnije računske greške zato što u zakonu o učešću opština i gradova ili u zakonu o javnim prihodima i rashodima jednu stopu izražavate - do 3,5, u jednom, a u drugom - do 4, a radi se o porezu na fond zarada. Ako je već isti predlagač, red je bar da se ne gađa sa takvim brojevima, bar je red da te brojeve usaglasi i da nam u istom paketu u kome su sva tri zakona daje jednake predloge. Gospodin premijer je rekao da ako već predlažemo da se ovde nešto skine gde da se doda i obrnuto, ako kažemo da se negde nešto doda onda da kažemo i gde da se skine. Predlažem da se deo sredstava Ministarstva pravde preusmeri u Ministarstvo zdravlja i zaštite životne sredine, da jednostavno ne bi gospodin Đinđić bio doveden u nezgodnu situaciju da obmane ovu skupštinu, s obzirom da je ovde prilikom podnošenja ekspozea rekao da će u roku od 6 meseci, jel tako bilo, ministarstvo koje će tretirati oblast zaštite životne sredine, prirodne resurse itd. biti definisano. Tim parama koje su predviđene za zaštitu životne sredine u iznosu od 54 miliona mislim da je nerealno razmišljati da će to ministarstvo biti, pogotovu što smo juče na Odboru čuli od gospodina savetnika za tu upravu da oni ne razmišljaju, možda čak do leta počnu da razmišljaju kako da prave ministarstvo. Jer, zašto govorim - sa Ministarstva pravde. Zato što gospodin Batić i neki ministri iz Vlade, potpredsednici, praktično zamenjuju tužioce, oni optužuju i presuđuju, pa mislim da bi se mogla ukinuti pozicija Okružno tužilaštvo, to je 82 miliona, pa Opštinsko javno tužilaštvo 163 miliona, pa bi se i neki sudovi mogli ukinuti. Zatim, nema potrebe kad gospodin Batić i još njih nekoliko sami rade i zašto onda trošiti pare dva puta. Pa već kad se hvale funkcijom neka saberu sve i voleo bih da mi gospodin Đinđić kaže gde kupuje, kad kaže da su plate realno porasle. Tamo gde ja idem i gde većina ljudi u Srbiji ide u dućan i na pijacu vidimo realno, bar u ovom trenutku, hoću da verujem da će biti bolje, ali u ovom trenutku je to drukčije. U ovom trenutku je ta plata realno manja, bar tamo gde mi pazarimo. Da kažem tu još jednu stvar. Gospodin Čeda Jovanović je na početku rekao da mi ovde za tri dana treba da završimo posao da bi i opštine mogle, zaključno sa najkasnije 1. aprilom, imati i moći da troše pare u budžetu. Pa će morati gospodin Jovanović tu svoju ekspertsku tezu da mi razjasni zato što ne znam te eksperte koji mogu da naprave opštinski budžet, da zakažu Skupštinu i da ga donesu u dva dana, 30. i 31. da se to uradi. Ili bi možda moglo bolje, pogotovu uzimajući u obzir to što je gospodin rekao da ovaj budžet koji je predviđen i predložen nije sveto pismo, da će se ovde možda na Skupštini neke stvari pomeriti, znači dok ovo ne bude završeno ljudi u opštinama ne mogu da prave budžet. Prema tome, najbolje bi bilo da gospodin Jovanović nastavi ovde da priča ono što mu najbolje ide i što svaki put priča, jedno te isto, kao papagaj, a to je ta priča o nekim lopovima, da priča o nekom bivšem režimu, da spominje neki represivni režim, sada ovo više nije represivni režim, ali recimo neki ljudi koji doprate gospodina Čedu Jovanovića u Skupštinu i onda tamo na portirnici ostavljaju neke pištolje, ako nije represivni režim, ako je ovo demokratija i demokratsko društvo, zašto onda gospodina Čedu Jovanovića prati tako neki deran kad je ovo demokratsko društvo. U demokratskom društvu nema potrebe da šefove poslaničke grupe prate po dva tri telohranitelja, ili već kako se to zove. I, voleo bih da me on demantuje, ali ovaj budžet vidim kao budžet koji ne rasterećuje privredu, ali zato značajno optrećuje građane. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Dragan Jovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženo predsedništvo, dragi gosti, a tu mislim na cenjene predstavnike Vlade, jer posle dva meseca imamo čast da vidimo predstavnike Vlade. Srpska javnost je sa nestrpljenjem očekivala dugo najavljivane zakone ekspertske vlade, jer smo se dva meseca zamajavali Poslovnikom, taksom na brojila i sa velikim nestrpljenjem i veliki broj poslanika je očekivao prve ozbiljne zakone ekspertske vlade. Očekivali smo ekspertske zakone od ekspertske vlade. Međutim, prvi zakoni i prvo veliko razočarenje, razočarenje naroda, razočarenje poslanika. Iole ozbiljni ocenjivači, i to vrlo blagi ocenjivači, ovom paketu zakona možda bi dali jedinicu, ali strožiji ocenjivači, mislim na narod, ne verujem da bi mu dali ni jedinicu. Blagi ocenjivači dali bi mu jedinicu jer je prepisan iz knjiga, jer je promašio temu, jer neće ostvariti ono što se očekuje od njega već, reći ću kasnije, efekti će biti sasvim suprotni. Narod mu ne bi dao ni jedinicu, jer je izneverio sva izborna obećanja DOS-ove koalicije. Tužno je bilo slušati obrazloženje zaduženih ispred Vlade. Zašto? U obrazloženju ovako ozbiljnih zakona jedina argumentacija je bila priča o starim greškama, po stoti put. Gospodine Peleviću, jasno je zašto nije stavljen na dnevni red Zakon o završnom računu. Da je stavljen na dnevni red Zakon o završnom računu, obrazlaganje ne bi imalo argumente. Završni račun jasno pokazuje kako su potrošene pare, da je svaki dinar potrošen namenski, i ne bi bilo argumenata za obrazlaganje. Znači, trebalo je staviti završni račun, kao što se uvek radilo i kao što se u svim normalnim zemljama radi. Gospodine ministre, moram da vam se obratim, znate vi to dobro kako se radi, ovoga puta nismo videli konsolidovani bilans. Prosto, za narod, trebalo je da nam date jedan papir sa koga ćemo da vidimo koliki je zbir saveznog budžeta, republičkog budžeta, penzijskog i invalidskog osiguranja i socijalnog osiguranja, i da to stavite u kontekst društvenog proizvoda, pa da vidimo koliko javna potrošnja učestvuje u društvenom proizvodu. Deca u ekonomskoj školi znaju da ako taj procenat pređe 50% nastaju maligni procesi i dolazi do haosa, cela privreda ide u sivu ekonomiju i nastaje haos. Ovoga puta to je slučaj. Ukupni javni rashodi prelaze 60% društvenog proizvoda. Zašto, niste smeli da kažete, jer je društveni proizvod od 5. oktobra drastično pao za 50%. Mogli bi da odgovorite i zašto je pao. Pao je zbog gospodina Čede i njemu sličnih, zbog izmišljene floskule demontaže starog sistema, zbog čega smo slomili kadrovsku kičmu srpske privrede i oko 100 firmi, koje su radile u vreme najžešćih sankcija, prestalo je da radi. Znači, nema proizvodnje. Čim nema proizvodnje, nema realnog budžeta, ide se na grbaču građana. Moram da vam kažem nešto, izneverili ste izborna obećanja. Obećavali ste milijarde dolara od donacija. Nema ih. Svakog dana sa svih stubaca novina narod je čitao o tajnim računima nosioca bivšeg režima. Narod se radovao. Kad jedan čovek ima 10 milijardi dolara, to je 600 milijardi dinara, znači, narod pet godina neće da plaća nikakve poreze. Vršili ste satanizaciju lažući narod. Gde su pare sa tih računa? Danas i juče čitamo gospodina Obradovića - prihodi od ekstra profita, oni koji su se obogatili u vreme sankcija, desetine milijardi dolara. Gde je taj prihod? Ne vidimo ga nigde u budžetu. Ne bi bilo budžetskog deficita od 30 milijardi da ste uneli bar taj prihod od poreza na ekstra profit građana koji su se obogatili. Samo priče i puste priče. Gospodine ministre, pristup budžetu na prihodnoj strani, tzv. realni pristup, učili ste u Francuskoj, nije on negativan, ali on podrazumeva najniži lični dohodak, ravan potrošačkoj korpi. On ne može da se primeni u srpskim uslovima. Ne možete da oporezujete, a da iz poreza eliminišete socijalni momenat. Vi ste iz poreza eliminisali socijalni momenat.
Vreme.
Znači, kroz porez na promet oporezovali ste sve što se može oporezovati, od dečijih pelena, hrane i svega ostalog. Kroz drugu vrstu poreza oporezovali ste građane bez obzira na prihod, na imovinu koja nije prihod. Ja vas molim da simulirate, da vidite kako će da prođe svaki poslanik u sali. Ja mogu da vam dam stotine primera srednje klase, o kojoj govori gospodin Đinđić, koja će da ode u nižu klasu ako plati porez na kuću koju je nasledio od oca, otac je pravio kreditima, srpska kuća koja ima 150 kvadrata, ako je bio lovac, pa ima pušku, karabin, možda i pištolj, ako ste ga prevarili, a jeste ga prevarili Uredbom o uvozu automobila, pa jadan Srbin uvezao automobil od 3.000 kubika za 1.000 maraka i sad ima da plati 21 hiljadu poreza na automobil, 20 hiljada poreza na kuću i sedam hiljada poreza na oružje. To je 47 hiljada. To je 4.000 mesečno, bez obzira na prihode i imovno stanje. Znači, jedna lekarska porodica, inžinjerska ide u onaj niži socijalni sloj i doći će na listu da troši tri milijarde od socijalnog prihoda. Ne može tako da se usvaja poreski zakon. Možete da se popravite, možete da dođete do dvojke. Video sam amandmane. Poslanici SPS-a dali su čitav niz amandmana i na odborima su bili vrlo konstruktivni. Mi smo konstruktivna opozicija. Kritikovali smo poreze na komunalne usluge. Dokazali smo vam da ćete ugasiti komunalna preduzeća.
Ja vas molim da privodite kraju.
... naplaćuje 37 posto, plati 20 posto poreza, on može da zatvori firmu. Prihvatili ste taj amandman, prihvatili ste amandman o sniženju akciza. Ako do kraja rasprave prihvatite amandmane za poreze na imovinu, koja ne donosi prihod, znači, kuću koju je čovek nasledio ili napravio od kredita, na oružje koje mu je trofejno ili došlo do njega, na kola koja je uvezao ne znajući da će to da ga ošteti, može ovaj poreski zakon da dođe do dvojke. Može, ako nam pružite šansu da vam i dalje pomažemo. Vi nam ovakvim ograničavanjem na pet minuta ne dajete šansu da vam pomognemo. Vidi se da smo dobronamerni, da smo sve amandmane dali u cilju popravke ovog zakona. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Srđan Petrović, a posle njega narodni poslanik Lazar Marjanski.
Dame i gospodo, poštovano predsedništvo, sigurno da kroz budžet i pripadajuće sistemske zakone možemo da vidimo politiku DOS-a, koju je ona postavila već prilikom izbora. Ona će sada, preko ovog sistema sistemskih zakona, moći da pokaže osnove svoje dalje politike. Ja bih govorio više o principima koji mislim da su dobri u ovom sistemu poreskih zakona i o nekim preduslovima, koje će biti potrebno ispuniti da bi se oni ostvarili, više nego o konkretnim ciframa. Mislim da su glavne prednosti ove nove politike javnih finansija jednostavnost u primeni poreskog sistema, pre svega mislim na porez na promet, logično objedinjavanje poreza, taksi i ostalih dažbina. Mi znamo da smo ranije imali neke, praktično, poreze koji su se različito zvali. Narod je imao utisak da ih ne plaća, a u stvari je to radio. Sprečavanje improvizacija u privredi, mislim da će ovim novim sistemom koji je javan, koji je jednostavan, privredni subjekti krenuti da rade po nekim merilima koja su svuda u svetu prisutna, pa će moći da prepoznaju svoje poslovanje. Do sada je to bilo vrlo zamagljeno, jer smo imali mogućnost da se profiti prave na neki drugi način, a ne kako je normalno u svetu. Onda, lista oslobađanja koja je data u porezu na promet, je prema direktivama Evropske unije, sem hleba, mleka, a sada i za ove posebne publikacije, ovaj sistem je sigurno dobra osnova za prelazak na porez na dodatu vrednost, koji postoji svuda u Evropi, sem kod nas, nažalost i u Bosni i Hercegovini. Onda, ono što je vrlo važno i što mislim da je ključno kada govorimo o ovom sistemu, a to je izmeštanje socijalne politike iz poreskog sistema. To je konačni raskid sa socijalizmom i to je svima jasno. To će morati od sada da bude u politici rashoda. Znači, u onom delu rashoda će se ciljano raditi na socijalnim programima, a ne kao do sada kroz poresku politiku, gde su se praktično oslobađali od poreza i oni koji za to nisu imali osnove. Onda, imamo ono što je DOS najavio, jedan deo decentralizacije kroz veće izvorne prihode opština. Takođe, po prvi put je dozvoljeno da AP Vojvodina ima neke prihode. Važno je da je u ovom predlogu jasno iskazano sve ono što čini prihod javno kroz taj budžet. Takođe, ovaj sistem je realan, jer nije razvojan, kao što je predlagač rekao, mi ne možemo sada da se bavimo razvojem, to će se ostaviti za neki malo bliži srednjoročni period. Ono što mislim da je takođe važno, a što je važno za sve privredne subjekte, što će ovim sistemom početi da razmišljaju na jedan uređeniji način, tako da će moći da ova dobra iskustva poreskog sistema prenesu i u svoje aktivnosti, u svoje izračunavanje profita i sl. Takođe, mislim da će i naša zvanična statistika operisati sa realnijim podacima nego do sada. A, pre svega zbog, nadamo se, smanjenja sive ekonomije. Nešto bih rekao o prioritetima u rashodima, a pre svega to su plate u prosveti, to je jedan od prioriteta DOS-a, onda ono što je uvedeno, a to je fond za jednokratnu pomoć. Takođe, važno je da znamo da su ovi programi u saobraćaju sada u domenu poreza, a ne ranije preko posebnog poreza na železnicu. Onda, fond za tranziciju, a to je nešto što je važno, to je nešto što će u stvari da pomogne da se prebrodi ona socijalna komponenta prilikom privatizacije i prestruktuiranja privrede. Mi moramo da znamo i to građanstvo treba da zna, da će određeni broj ljudi ostati bez posla. Njima treba obezbediti jednu mogućnost za naknadu, dok se ne snađu kroz novo zapošljavanje. Takođe, važno je da su rashodima predviđena i pokrivanja deficita, fondovima penzijskog osiguranja, zdravstvenog osiguranja i tržište rada. Tako da se praktično deficiti prenose ovog puta kroz budžet. Ono što je važno, pretpostavka za sprovođenje ovog zakona, svih ovih zakona, to je ono što je veliki zadatak Vlade, a ne samo ove nego i savezne, kao i ostvarivanje makroekonomskih projekcija za 2001. godinu. Pre svega, mislim na inflaciju, dakle kako je to predlagač pomenuo na 30%.
Vreme.
Proširenje osnove poreskih obaveza, a ono što je važno edukacija poreskih obveznika, pa bez toga mi nećemo moći da ovo sve sprovedemo. Konsensuz javnosti po pitanju ciljeva, a pre svega privrednika i privatnika, pa oni moraju da znaju da ovo ide u njihovu korist, i ako će u prvom trenutku pomisliti da možda tu ima nečega što ide na uštrb njihovog posla. Održavanje jedinstva političkih subjekata, a po ovom pitanju javnosti, po sprovođenju ovog zakona, takođe i podrška međunarodne zajednice, podrška građanstva. Kada kažemo podrška građanstva, tu mislim na ceo paket reformskih zakona, ne samo na ovo, kao i izgradnja nove poreske administracije. Onda, uvođenje informacionog sistema, a pre svega zbog prelaska na PDV. Doslednost i beskompromisnost Vlade i ministra finansija, a pre svega mislim u sprovođenju ovog plana, znači, ne bi smeli da popuštaju. Takođe, suzbijanje sive ekonomije, uspešnost privatizacije, da bi se popunili deficiti, povećanje budžetske naplate. Iz svih tih razloga mi moramo da damo podršku Vladi, da glasamo za predlog budžeta i mislim da ovaj predlog budžeta i uz sve ove poreske zakone treba usvojiti. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Lazar Marjanski, a posle njega narodni poslanik Žarko Obradović.
Gospodo narodni poslanici, hteo bih par reči da kažem oko ovih zakona. Naime, dosta je ovde rečeno, samo bih predsedniku Vlade, ja sam vas pratio, rekli ste da su principi štednje, redukcija radne snage prvorazredni. Mislim da ste tako rekli. Da li to znači, redukcija radne snage, da će biti otpuštanja radnika iz javnog preduzeća, kao što je EPS i NIS i smanjivanje ličnih dohodaka. To povezuje sa vizijom doktorke Mirosinke Dinkić, koja je rekla da ove godine treba da ostane oko 250 do 300 hiljada ljudi bez posla. Da li to znači da će u javnim preduzećima, kao što su NIS i EPS, doći do smanjenja ličnih dohodaka, a otprilike, koliko sam ja to računao, oko 30%. Znači treba da se smanje lični dohoci u ovim preduzećima. Drugo što sam zapazio, prioriteti, kao što ste rekli školstvo, zdravstvo i prekvalifikacija radne snage. Školstvo i zdravstvo normalno je oni koji rade, šta treba i koliko treba pomoći, sigurno je da treba pomoći ljudima da dođu do ili da zadrže određena radna mesta. Jedino što mi se nije svidelo, u tri-četiri rečenice ste samo rekli o proizvodnji. Imamo drastičan pad proizvodnje i mogu da vam kažem, da iz srednjebanatskog okruga, izuzetno mali broj firmi radi. Mnoge firme su pod stečajevima. Ne vidim jednostavno zamajac kako možemo pokrenuti tu proizvodnju. Šta je to što može pokrenuti tu proizvodnju? Da li su to donacije, da li je to nova tehnologija, koju moramo ulagati ili je jedan izlaz u transformaciji, da pređe u privatni sektor. Sigurno da je proizvodnja glavni zamajac svih ostalih radnji i da se poboljša školstvo i zdravstvo i sve ostalo. Daću vam jedan primer iz ovog budžeta, kao što ste rekli, šta je to što predlažemo da bi se unapredili. Ovako, numerički konto od 911-602, radi se o bankama. Imam legu na banke, jer su leglo izuzetno velikih lopova, kao i sa raznim kamatama uništavaju privredu. Da te pare prebacimo u agrarni budžet, ali u jedan poseban, gde bi bila borba protiv korova i ostalih štetočina. To je oko 600 miliona dinara. Mislim da bankama uopšte ne trebaju te pare, da treba od njih uzeti, jer su oni sve pare uzeli od nas iz privrede i sa našim parama nas pljačkaju. I još jednomnumerički konto 901-012. Naime, radi se o prihodima, samo trenutak, prihodi na autorska prava, patente i priključke, unapređenja. Mislim da bi to trebalo smanjiti i da bi ovaj deo trebalo prebaciti u borbu protiv raka. Nažalost, pokazalo se, bar u mom kraju, da je povećan procenat raka pluća, raka kože i raka debelog creva. Dali ste jedan dobar deo u borbi protiv raka, a da bi i ovaj deo i još da se unapredi nauka, jednostavno da se uveze neki aparat koji će da otkrije taj rak i da ga sprečimo. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Žarko Obradović, a posle njega narodni poslanik Slobodan Tomović.
Poštovano predsedništvo, poštovani poslanici, poštovani članovi Vlade, budžet jedne vlade odražava kao sintetički dokument ukupnu ekonomsku i socijalnu politiku vlade za tekuću godinu, a on govori o konceptu, privrednom konceptu vlade, o odnosu vlade prema građanima, ali i o samoj vladi. Ako vidimo date predloge i šta oni nude po strukturi, kakve će tek efekte izazvati, onda se ovaj budžet i svi prateći zakoni ne mogu, ne smeju i ne trebaju prihvatiti. Zato ima mnogo razloga, ali ću ja zbog ograničenog vremena pomenuti samo neke. 1. Budžet ne treba prihvatiti jer nije uravnotežen. Prihodi su manji od rashoda, što govori samo po sebi. Vlada je dobro isplanirala šta će i gde da potroši i koliko. Ne znam kako će sve to da obezbedi. Deficit u budžetu iznosi preko 21 milijardu dinara, a to je otprilike oko 16% ukupnog budžeta ili oko 700 miliona maraka. Ovaj podatak govori i o samoj Vladi. O Vladi kao neodgovornoj vladi, ona ne poštuje ni svoja izborna obećanja. Podsećanja radi, ova vlada je kao prvi svoj zadatak predizborni, postavila - usvajanje Predloga zakona o uravnoteženom budžetu. 2. Predloženi budžet i prateći zakoni imaju inflatorni karatker. Usvajanjem zakona o porezu na promet proizvoda i usluga doći će do opšteg porasta cena jer će na osnovu zakona doći do porasta cena proizvoda, gde je porez bio do sada manji, a cene proizvoda kojima je već uračunat porez, sigurno neće biti snižene. Predviđeni deficit u budžetu će sigurno jednim delom, tako stoji u materijalu, a možda i u celini, biti pokriven zaduženjem Republike, a to može značiti i štampanje novca. 3. Predloženi budžet pokazuje i odnos Vlade prema proizvodnji kao najvažnijem segmentu života svake države. U strukturi prihoda budžeta, od poreza na dobit preduzeća, predviđeno je samo 2,04%, što u stvari govori šta Vlada misli o proizvodnji. To i ne čudi, jer je zaslugom DOS-a i kriznih štabova u poslednjih šest meseci došlo do drastičnog pada proizvodnje u svim oblastima, a logično se ne planira ni ono čega nema. Da Vladu ne interesuje proizvodnja, govore i sredstva koja su predviđena u Fondu za razvoj privrede, koja su manja od 0,4%. 4. Budžet je delom i voluntaristički, sadrži određene stavke u rashodu. Svakako one nisu male, to su subvencije u privredi, programi obnove, programi u saobraćaju, Fond za tranziciju i ostali podsticaji, otprilike oko 16 milijardi dinara, za koje se ne zna jasno kako će biti podeljeni, po kojim kriterijumima i kojim subjektima. 5. Budžet i prateći propisi će proizvesti pad životnog standarda građana, jer je gotovo ceo teret prihoda budžeta postavljen i prevaljen preko građana, kroz poreze na dohodak, kroz akcizu i porez na promet kojima je obuhvaćeno gotovo sve ono što je potrebno za život ljudi. Uvođenjem poreza na promet za određene proizvode biće naročito pogođene najsiromašnije kategorije stanovništva, koje su u dosadašnjoj ekonomskoj politici bile zaštićene. 6. Budžet i prateći propisi će proizvesti i pogoršanje života građana i na nivou lokalne samoprave. To je kroz pad lokalne samouprave, naime, predviđeno je kroz Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima ukidanje naknade za korišćenje komunalnih dobara od opšteg interesa, koja je imala posebnu namenu. To su na primer izgradnja sistema, misli se na vodosnabdevanje, prečišćavanje otpadnih voda, održavanje infrastrukture i javne rasvete, kopanje arterskih bunara i tako dalje. Ukidanje sredstava za solidarnu stambenu izgradnju, koja su za jedan broj ljudi predstavljala i jedinu šansu da dođu do krova nad glavom. Nasuprot tome, opštinama je dat prihod u vidu poreza na fond zarada, koji neće biti sa posebnom namenom, već u skladu sa procenom, to jest političkom voljom lokalne vladajuće garniture. Opštine su dobile i obavezu da finansiraju i poverene poslove ... (Predsednik: Molim Vas, vreme.) ... ranije su za to dobijale sredstva od Vlade, a sada će morati da to obezbede kroz povećanu stopu učešća opština u porezu na promet proizvoda i usluga. U uslovima u kojima se sada nalazimo, a to je pad proizvodnje, rast cena i proizvodnih usluga, inflacije, a pogotovu postojeće privredne strukture u opštinama, mnogi od njih neće moći da ispune svoj budžet za ove namene. I iz svih ovih pomenutih razloga, predlog budžeta i pratećih zakona ne treba usvojiti. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Slobodan Tomović, a posle njega narodni poslanik Gordana Pop - Lazić.
Gospodine predsedniče, poštovano predsedništvo, poštovani članovi Vlade, koleginice i kolege narodni poslanici, želim da sa sledećim argumentima obrazložim zbog čega mislim da predloženi dokument budžeta za 2001. godinu ne treba prihvatiti. Prvo, protivim se predlogu budžeta koji se zasniva na brutalnom i do sada neviđenom zahvatanju od stanovništva. Drugo, ne prihvatam manir predlagača da budžet puni ispostavljanjem poreskih računa, a da pri tome ni u jednom dokumentu, ni jednom rečju ne kaže bilo šta o ključnoj stvari, a to je, kako misli da obezbedi privredni rast i poboljša uslove poslovanja onima kojima treba da stvori osnovu za oporezivanje. Vlada radi upravo obrnuto. Predloženim budžetom kroz uvođenje poreza od 3,5% na fondove zarada dodatno opterećuje ionako već previše opterećenu privredu. Nerealna su, i lišena svakog osnova, očekivanja da se od poreza na promet prikupi 55 milijardi, a od poreza na lična primanja 25 milijardi, sem ako predlagač misli da narodu možda neke pare dolaze sa strane, neke pare koje on nije zaradio. U predlogu budžeta inkorporirana je i za ovu godinu planirana inflacija od 30%, što je po mojoj proceni potcenjena veličina, jer u januaru je prema podacima inflacija iznosila 3%, u februaru 3,2%, za mart se očekuje između 3 i 3,2%, a to praktično znači da je za prvi kvartal inflacija već 9,4%, pa otuda nije logično i ne može da se poveruje da će se u ostalim kvartalima, odnosno da će inflacija biti po 7%, da bi to bilo u okviru 30% koliko je u dokumentu uneto. Naprotiv, mogu da dokažem da minimalna inflacija, nakon usvajanja svih dokumenata o porezima i akcizama i uz očekivana povećanja cene električne energije i drugih energenata, u lancu poskupljenja nije ispod i neće biti ispod 50%. Insistiranje da se usvoji dokument koji ima u krajnjem iskazu gubitak je u najmanju ruku neozbiljno, a naročito način na koji se misli da se taj gubitak pokrije. Ono što se nama predlaže, to je da, dakle, prodamo imovinu za 10 miliona i da se za 12 milijardi zadužimo, ili možda dobijemo donacije. Kao patriota, iskreno verujem da cena donacije neće biti isporučivanje određenog broja Srba Hagu, niti činjenje nekih drugih ustupaka, a još gore prihvatanje jednog apsolutno ponižavajućeg podaničkog odnosa. Nudi nam se, dakle, da prodamo imovinu i da živimo na račun smanjenja državne imovine, da se pri tome još zadužimo za 12 milijardi. Ne znam koliko je to još logično, možda jeste, a meni se čini da nije. Mislim, dakle, da je notorno jasno da je predlog budžeta, iako zanatski perfektno urađen, ipak sačinjen hipotetički, verovatno po nekoj alhemičarskoj recepturi, i uz korišćenje poznatih metoda štimovanja, kao i šacovanja. Takav predlog zasnovan je na neopravdanom optimizmu i u tehničkom smislu predstavlja fikciju, poznatu kao "perpetum mobile" ili pokušaj da se ni iz čega dobije energija. Usvajanjem ovakvog predloga možemo biti sigurni da će enormno porasti nelikvidnost preduzeća, a s obzirom na činjenicu da u ovoj godini neće doći do značajnog priliva stranog kapitala, to znači neminovno uvećavanje inflacije koja je planirana budžetom, što će za posledicu imati rušenje planiranog koncepta realizacije predloga budžeta. Predlažem, dakle, da se ponuđeni dokument povuče i doradi, a to znači da se nađu realni izvori, uravnoteže prihodi i rashodi, uz manje zahvatanje od stanovništva i stvaranje ambijenta za ekspanziju prozvodnje. O konkretnim doprinosima govoriću kada bude rasprava u pojedinostima. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Gordana Pop-Lazić, a posle nje narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, mi srpski radikali smo se vrlo ozbiljno pripremali za ovu današnju skupštinsku raspravu, obzirom da se radi o Predlogu zakona o budžetu, koji je jedan od najvažnijih zakona i naravno ovih pratećih zakona koji nam pokazuju kako ćemo budžet puniti. Na žalost, skupštinska većina nam nije dala mogućnost da konstruktivno učestvujemo u ovoj raspravi, te ćemo to morati da svedemo na jedan minimum iz koga naravno nećemo moći da sagledamo celinu problema. Međutim, gledajući budžet i onu prihodnu i onu rashodnu stranu verujte nisam mogla da se otmem utisku da pomislim da je prosto nemoguće da ministar Đelić i ostali članovi nemaju neka elemantarna znanja o tome u kakvoj se situaciji nalazi privreda naše države i koja je platežna sposobnost naših građana. Na žalost, oni su pokazali to svoje neznanje, a gospodin Đinđić kao premijer i gospodin Đelić kao ministar finansija očigledno u Vašington nisu išli da iskamče onih 100 miliona dolara i da dokažu američkom Kongresu da demokratizacija teče doduše nešto sporije nego što su njihovi mentori to od njih tražili, već da bi im odneli ovaj paket zakona i dobili ausvajs da mogu sa njim da izađu pred Skupštinu Srbije, odnosno da svojom skupštinskom većinom izglasaju i tako dovedu praktično privredu ove zemlje u potpuni kolaps, a narod potpuno osimoraše i tako stvore pogodne uslove za dalju manipulaciju i rasparčavanje naše države i dovođenje u potpunu zavisnost srpskog naroda od američke milostinje. Međutim, što se Predloga zakona o budžetu tiče, u ovom izlaganju analiziraću ga sa tri aspekta, njegovog iznosa, iako postoji debalans između prihodne i rashodne strane, celine budžetskog zahvatanja, jer nemojte da zaboravite da imamo i savezni i republički, opštinski i budžet grada Beograda i da ovo ovde što danas imamo nije sve što građani Srbije treba iz svog džepa da izdvoje, nego da moraju i ove druge kase da popune, ali što se tiče njegovog iznosa pre svega, sam iznos je nezavisno od pokušaja da se obuhvate svi javnih prihodi republičkog značaja u ukupnom iznosu nesrazmerno visok, a i sama struktura prihodovanja otvara niz dilema. Navedeni iznos sa aspekta fiskalne presije svih poreskih subjekata je više nego nemoguć i neprihvatljiv. Ovoliko povećanje budžeta zasniva se na lepim željama onih koji su ga kreirali, pre svega da vladaju uz pomoć velikog novca, reformišu sam poreski sistem, da teren sive ekonomije osvoje porezima na akcize i porezima na promet. Na njihovu žalost, ovo su samo želje i nijedno opredeljenje ne mogu na ovaj način ostvariti. DOS-ovska vlast ne može ovim svojim manipulativnim zahvatom prikriti neuspeh svog dosadašnjeg rada na svim nivoima, u koje spadaju brojni promašaji, uključujući neuspeh u naplaćivanju, odnosno prikupljanju sredstava za potrebe privremenog budžeta Republike Srbije utvrđenog posebnom uredbom Vlade. Priliv javnih prihoda nije ostvaren u projektovanoj dinamici. Bilo bi neophodno da Vlada saopšti koliko je sredstava putem javnih prihoda prikupila u korist budžeta i koliko je milostinje inostranih partnera od dolaska DOS-a na vlast ušlo u Republiku Srbiju, a koliko je od svih vrsta pomoći potrošeno kroz privremeni republički budžet, jer nam predlagač u članu 5. Zakona kaže da će nam to saopštiti tek kroz završni račun budžeta za 2001. godinu. Teško je i najdobronamernijima naći bar jednu tačku, bar jedan problem, bar jedno pitanje ili opredeljenje koje je obećao DOS u predizbornoj kampanji, a koje je ostvario. Objektivni učesnici političkog i privrednog života, kao i svi građani to već ističu i podvlače. Potrebno je i za skupštinskom govornicom izneti ovu činjenicu i ovu tvrdnju. DOS svoja obećanja nije ispunio i ne ispunjava. Poboljšanja ekonomskog položaja građana nema, a proizvodnja stoji, povećavaju su cene artikala koji direktno utiču na životni standard, inflacija se povećava i sigurno i nezadrživo raste, investicija nema, zaposlenost se smanjuje, penzije kasne, socijalna davanja se uglavnom obećavaju, povećanih reformi nema, gospodo, obećanog uključivanja u međunarodne institucije i organizacije nema, vidljiva je jedino saradnja koju nismo smeli prihvatiti na ovaj način sa Hagom. Gospodin Batić je izašao, ali on nakon njegove tvrdnje da će nadležni republički organi uhapsiti one koji nisu naši državljani i isporučiti ih Hagu, kaže - nema potrebe da Srbija bude baza za ratne zločince. Došlo je do hapšenja Milomira Stakića, a gospodin predsednik Koštunica na sve to daje saopštenje i kaže da se ne slaže sa tim, kao pravnik nema pravnog osnova. Da li to gospodin Koštunica glumi francusku sobaricu možda? Zna naš narod šta to u našem žargonu znači. Ovakav stepen fiskalne presije .... (Predsednik: Ja vas molim da privedete kraju.) ... vodi nas ka jednoj novoj makroekonomskoj politici na ovom planu, koja može dovesti do alimentiranja javnih rashoda kroz novu primarnu emisiju i do nove inflatorne spirale u ovoj godini. Nužno je smanjenje ovog iznosa budžeta i poznavanje naše stvarnosti kada je u pitanju način njegovog trošenja. Posebno je značajno opredeljenje koje bi dovelo do povećanja plata prosvetnim radnicima, radnicima u zdravstvu, povećanja penzija, Agrarnog budžeta, koji je svuda u svetu bar 15% od ukupnog budžeta, a kod nas je manje od 4%, kao pomoć onim privrednim subjektima koji se nisu našli u teškoj i bezizlaznoj situaciji zbog toga što su nesposobni i neradni, nego zbog okruženja u kome su se našli zarad već poznatih razloga izazvanih spoljnim faktorima. Kada je u pitanju celina budžetskog zahvatanja, znatno je veće projektovanje od realnih mogućnosti, tako da je enormno visoko učešće budžeta u društvenom proizvodu Srbije, mada će iskazivanjem opštinskih budžetskih akcija, koje tek treba da usledi, gospodo ovo zahvatanje biti još veće. Ovakva koncepcija budžetskog zahvatanja obezbediće novi oblik državnog upravljanja nad ekonomijom i novi oblik svekolikog vladanja DOS-a. Hoću samo da navedem građanima Srbije ...
Gospođo Pop-Lazić, malo preteraste.
Svi su pomalo preterali, pa eto i ja. Šta je to što novo naši građani moraju da plate, porez na upotrebu i nošenje određenih dobara. Na automobile recimo. Automobil od 1.600 kubika, 2.400 dinara, za nošenje oružja, recimo, jednog lovačkog karabina, 3.000 dinara, lovačke puške 1.000 dinara, malokalibarski pištolj 600 dinara,revolver 900 dinara. I moram da vam poručim nešto, sinoć me je oko pola dvanaest pozvao jedan seljak iz okoline Beograda i rekao - slobodno reci moje ime i prezime,zovem se Bogoljub Jovanović, izSibnice, poručiVladi, nema goriva,nema nafte za prolećnu setvu, ne plaćaju nam otkup mleka, nema premija, ne stižu, ali neka ne idu u inostranstvo i neka ne prose tih 100 miliona dolara, mi ćemo ovde u Srbiji prikupiti i dati im. Srpski narod nije prosjački narod.
Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, danas sam očekivao ravnopravnu skupštinsku utakmicu između vlasti i opozicije. Mislio sam, omogućićete nam zaista da vam ukažemo šta nam se čini da ne valja u budžetu, da vam pomognemo da unapred, u startu otklonite greške, koje smo mi prepoznali lakše od vas. Vi to niste omogućili, vi ste danas ponizili Narodnu skupštinu i poslanike time što ste nas naterali da o šest najvažnijih zakona diskutujemo u načelu pet minuta, a sada, kako vreme ističe i kako postajete nestrpljivi, vi odmah po isteku pet minuta počnete da galamite i da govornika ometate. Da prihvatimo i to, mogli ste da izglasate i da uopšte ne diskutujemo o budžetu, ali ono našta vam sada ukazujemo, sigurno vas čeka u ostvarenju ovakvog budžeta. Za neku ozbiljnu raspravu niste spremni i ne treba vam je danas ni pružiti. Kako bismo mogli da raspravljamo ozbiljno kada je nama predsednik Vlade, onoga dana kad je birana Vlada, najavio da će novom poreskom politikom skinuti deo teškog tereta sa privrede i zarada. Kako da diskutujem o tome kada je rekao da će ukinuti čitav niz drugihnameta iharača bivšeg režima. I danas pokušavam da ustanovim koje to namete i harače ukida nova vlast i ne mogu da ih nađem. Pa onda ono najmanje što od vas očekujem, to je da seovde predsednik Vlade i svi vi koji ste u kampanji govorili nešto drugo, izvinite Vojislavu Šešelju i da ga zamolite da vam oprosti što ste ga blatili i ljagali. Ili barem, ako ste mu dali pravo na autorstvo za mnoge poreze i doprinose,da to tako krstite i u zakonu o budžetu, i u zakonu o akcizama, i u zakonu o porezu na promet. Jeste, mi radikali smo pokušavali da utvrdimo kako još može država da se finansira, šta to nije zahvaćeno, što pojedine kategorije građana neće osetiti toliko, ako to može da se prelije u džepove sirotinje. Ali, vi ste otišli zaista predaleko, draga moja gospodo, vi ste rekli da ćete suzbijanjem šverca, suzbijanjem carinskih prekršaja, navući novac u taj budžet. Pa dobro, od kada je DOS na vlasti? Pa dobro, od kada važe vaše neustavne uredbe ? Ne rekoste nam ovde koliko je to novca namaknuto u budžet ? Gde su zaustavljeni šleperi sa cigaretama? Gde suzaustavljeni šleperi sa naftom? Jošnam se požalio predsednik Vlade Republike Srbije da nije u stanju da zaustavi šverc, pa zato mora da uvede uredbu kojom će da zabrani uvoz nafte i naftnih derivata. Pa, kada ga je predsednik Skupštine upozorio da je to neustavno,on mu je rekao da nije vreme za filozofiranje, a on filozof po vokaciji, ili možda nije, možda je predsednik Vlade po vokaciji. Šta nas sada čeka - da nam ovde pričate kako ste pregledali sve evropske zakone, kako ste morali da pozovete iz celog sveta stručnjake, da ono što smo mi radili uradite i vi,samo da duplirate namete na vilajet.I ovde nema ničeg novog, izuzev poreskih taksi i akciza na ono što mi do sada nismo oporezovali, na ono što ne može da se oporezuje, na ono od čega nema prihoda,gospodo. Onaj ko ne zaradi, njemu ne možete da uzmete ni porez. Pa vi ste se skupili dok ste bili u opoziciji da lepo pričate, da napadate Vladu, i to je razumljivo, i na taj način, uz obećanje bespovratnih sredstava, milijarde i milijarde dolara, koje ste rasipali kao iz rukava, vi ste pobedili na izborima. Šta se od onda desilo, gospodo? Niko od vas se nije usudio da organizuje proizvodnju, niko od vas za to nije sposoban. Ima li ijedan od vas poslanika ovde da se ozbiljno bavi privredom i proizvodnjom, ima li ijedan od vas da je prihvatio da vodi neko preduzeće kao direktor? I ako je prihvatio, žao mi je što nisu oni što su uletali puškama u ta preduzeća. Kolika je sada proizvodnja u tim preduzećima? Zašto danas fabrika automobila kaže da jeza prva tri meseca ove godine isporučila tržištu samo 500 automobila? Prošle godine, za prva tri meseca 3.500. Koliko lekova isporučuje "Galenika" svojim kupcima? Gde je ta proizvodnja iz koje će se namiriti porezi? Porezi na potrošnju, kad ode građanin po hleb, a vi da mu naplatite porez? Kažete - hleb je oslobođen poreza, a nije brašno, nije voda sa česme. Uveli ste porez na vodu sa česme, pa se vi sada hvalite da ste dobra vlast, pa ste vi sada providna vlast, transparentna. I treba da vam dođu ovi sa transparentima pred zgradu Narodne skupštine. Vi ste transparentna vlast, a preko 10 milijardi dinara sredstava ide za posebne namene. Bivši režim je imao represiju, finansirao strašnu represiju, a vi sa 17% budžeta finansirate MUP, sa dve milijarde finansirate Čovića na jugu Srbije. Pa mi smo sa manje para finansirali rat protiv NATO-pakta. Kako ćete vi da vodite ovu državu? Da, draga moja gospodo, kada ste vi svi bili za NATO-pakt, mi smo bili za Srbiju. Vi ste navijali za njih. Pa kada biste došli na vlast da nije bilo NATO-pakta? Kada biste pobedili i ovakve nas, kakvi jesmo, kada biste nas pobedili da nije bilo desetogodišnjih sankcija i da nije bilo rata sa NATO-paktom? Lepo je to, smejaćete se vi još neko vreme, ali ako je ubrani budžet za prvo tromesečje bio 18 milijardi, vas čeka još 120 milijardi skoro za zaostala tri tromesečja. Odakle? Odakle, gospodo? Sve je lepo u vašim pričama, samo što tu nema prihoda i samo što tu nema prostog građanina, običnog čoveka. Vi ćete i dalje da nas zamajavate aferama, hapšenjima. Ko god je kriminalac, neka ide u zatvor,ali politička hapšenja ne smete da vršite. Vi ćete i dalje da zamajavate preko televizije, na medijima, na medijima kojima ni remitendu niste priznali, koju smo mi priznavali, iako su svi bili protiv naše vlasti. Sada kada su vas doveli na vlast sad više štampa nije bitna, sad štampa može i da se oporezuje. Sad štampa nema pravo na remitendu, nego mora sve da se proda. Sad kad ste vi došli na vlast više vam nije nikakva pomoć potrebna, a ja vam kažem - bez obzira na to kako demagoški zvučite sa ove govornice i kad god nemate argumenata vi kažete da je bivša vlast sve upropastila. Godinu 2001. nije upropastila bivša vlast. Godinu 2001. upropašćuje DOS i sukobi koji se među nama sve jasnije očitavaju mene ne raduju. Ne raduju me. Jer, vi ste gospodo prekršili član 6. Ustava Republike Srbije. Tamo kaže da su Vojvodina i Kosovo teritorijalne autonomije. Pa, ako tako smatrate autonomije, onda je i grad Beograd jedna teritorijalna autonomija. A, vi Vojvodini izvorne prihode. Zašto bi ona ostala teritorijalna autonomija? Ako ima sve svoje prihode, ako ima svoju vlast i ako ima napaljene članice DOS-a koje jedva čekaju da od toga prave državu. Na žalost, vreme je isuviše kratko da vam se u mozak ulije malo pameti, ali meni to nije ni bio cilj večeras.
Poslednji učesnik na današnjoj sednici u raspravi je narodni poslanik Zoran Radovanović.
Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, mogu ja kao ministar Veselinov da držim ovako nonšalantno ruku u džepu ali neću, jer to prvo nije lepo, a drugo jedino ako to predstavlja gest kako je ova vlada toliko dobra i neće gurati ruku u naš džep, nego će držati ruku u svom džepu. Imam priliku i čast da pozdravim našeg premijera i ovu desetkovanu Vladu. Normalno, njih to iovako ne interesuje, oni nisu bili ni na dosadašnjim sednicama, pa neće i sada. Probaću pet minuta, iako sam imao duži koncept da na uvodno izlaganje našeg premijera kažem nekoliko reči. Premijer je rekao da postoji prvi element štednje i racionalizacije. To je dobro. Pa je onda rekao da neka javna preduzeća imaju monopol, a Vlada uvodi monopol na uvoz nafte i naftinih derivata. Što se tiče suzbijanja sive ekonomije i to je dobro, ali kada ovi porezi i ovi nameti zažive od 1. aprila inflacija će biti do kraja godine preko 50%. Prosvetni radnici će primiti platu od 15 do 20% uvećanu i sigurno će živeti mnogo gore u decembru nego sada. Siva ekonomija neće biti prepolovljena. Biće sigurno duplirana. Razni ekonomski stručnjaci iz Savezne vlade kažu - biće inflacija 12%, a ministar Đelić kaže 30% do kraja godine, nezavisni ekonomisti 50, a ja vas samo molim da se usaglasite i da nam kažete koliko će biti tačno na kraju godine, da bi građani mogli da znaju koliko će para morati da odvoje da plate poreze i doprinose, da znaju da planiraju ovu godinu. Rekli ste da se uvode platni razredi. To je dobro. Samo vas molim da uvedete platne razrede i u Vladu, pa da ministri koji imaju visoku školsku spremu primaju veću platu od onih koji nemaju to isto, i da vi kao čovek sa doktoratom primate najviše od svih njih, da tu ne postoji neka razlika. Rekli ste da su prioriteti Vlade školstvo, zdravstvo, edukacija radne snage. Sve je to vrlo bitno, sve je to vrlo važno. Za mene treba prioritet da bude privreda, oživljavanje privrede, koja će plaćati školstvo, zdravstvo i edukaciju radne snage. A, pošto ste predložili da se uvedu porezi na vazduh, vodu.... (Predsednik: Molim vas da se saslušamo još par minuta.) ... jedino niste uveli porez na nadimak gospodina Čede Jovanovića iz vremena studentskih protesta, ne mislim na nadimak "oženime" (mary me), nego onaj drugi. Ako bi se i na taj nadimak uveo porez, onda ne bi bilo stimulativno praviti treće dete u Srbiji, ne bi imalo od čega da se plaća. Rekli ste da štrajkači odlučuju hoće li da štrajkuju zbog male plate ili hoće da štrajkuju zbog poreza. Sada ću vam reći u nekoliko rečenica zbog čega ti ljudi u stvari štrajkuju. Vi svi iz DOS-a ste rekli da ćete kada vi dođete na vlast doneti nekoliko stotina milijardi. Vi ste rekli, biće desetina milijardi. Dovoljno je. Dajte još malo, rekli ste da ćete doneti boljitak Srbiji. Rekli ste da imate u onom vašem čuvenom programu - šta radi DOS prvoga dana, gde DOS doručkuje, gde DOS ruča, šta radi DOS drugog dana. Vi dva meseca nemate predlog budžeta. Ministar hapsi po kućama, danas verovatno ima novi spisak po kome će ići da se politički .... [[žamor]] da se bavi političkim protestima, hapšenjima. Gospodin Čeda bi trebao malo kulturniji da bude, jer prelazim upravo na njega. Vi ste (predsednik - vreme) ..... kakva Vlada takav i budžet. Gospodin Čeda Jovanović, šef poslaničke grupe, rekao je da ova vlada neće da laže. Gospodin Čeda je slagao 96. i 97. godine, kada su bili studentski protesti, kada je rekao da on nema veze sa politikom, a svi znamo gde je bio i šta je radio. Prema tome, ako je iz njegovih usta, mnogo je. Mnogo stvari je DOS obećao, a nije ispunio. Narod Srbije to odlično zna. I, jedna poruka gospodinu ministru Đeliću. Vi ste rekli da će se jednokratna pomoć, koja bruto iznosi 3,5 milijarde dinara, isplaćivati građanima. Ne znam po kom kriterijumu, ali građani moraju da znaju da je taj novac koji dobijaju kao jednokratnu pomoć jedno, a porezi koje će plaćati su u narednom periodu trajne kategorije. Uveli ste sistem poreza koji će opteretiti najsiromašniji deo Srbije. Hvala.
Ovim smo završili današnji rad. Sednicu nastavljamo sutra u 10 sati. Dame i gospodo narodni poslanici, molim vas da počnemo sa radom. Nastavljamo rad Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2001. godini. Obaveštavam vas da, prema službenoj evidenciji, današnjoj sednici prisustvuje 137 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da nemamo kvorum. Dajem pauzu od 15 minuta. Nemamo kvorum i neću više da dopuštam neodgovorno ponašanje poslanika, kako onih koji nisu u sali, tako i onih koji su u sali, a ne ubacuju svoje identifikacione kartice. Nastavljamo rad u 10,45 časova.