Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo Dejanović, moram da stavim primedbu na način kako vi predsedavate Skupštinom Republike Srbije. U opisu vašeg radnog mesta stoji da morate da se trudite da ova skupština funkcioniše na osnovu Poslovnika. To podrazumeva da obaveze koje se podrazumevaju iz Poslovnika moraju da ispunjavaju sve strane, i poslanici, a i one institucije koje imaju veze sa Skupštinom Republike Srbije, to su pre svega Vlada i pojedini ministri. Radi se po poslaničkim pitanjima. Poslaničko pitanje je institucija koja podrazumeva određen stepen demokratije, jer pravo da poslanik postavi poslaničko pitanje i da na njega dobije odgovor u velikoj meri omogućava javnosti da se dođe do nekih informacija koje su važne za naša dešavanja i za naš ukupan život. Međutim, nažalost, kada su u pitanju poslanička pitanja i ova institucija, nismo daleko odmakli na tom putu. Mislim da čekam najduže odgovor na jedno poslaničko pitanje koje sam postavio još 2001. godine, kada je tadašnja Vlada, navodno, nisam dobio odgovor, omogućila američkim inspektorima da obiđu kompletnu namensku industriju tadašnje Savezne Republike Jugoslavije. To se tako nastavilo do današnjeg dana. Između ostalog, još prošle godine sam, čini mi se, u junu ili julu, postavio poslaničko pitanje vezano za zgradu ili palatu "Ušće", pre svega na način kako je ona privatizovana, i postavio pitanje zakona iz 2001. godine o imovini Saveza komunista Jugoslavije. Da vas podsetim, na osnovu tog zakona iz 2001. godine, pravo raspolaganja tom imovinom, u iznosu od 50%, imale su parlamentarne stranke. Da je taj zakon primenjivan, Palata "Ušće" nikada ne bi mogla da se privatizuje i ne bi došlo do jednog od najvećih korupcionaških i kriminalnih afera u našoj državi. Postavio sam to pitanje još tada da mi se odgovori – šta je sa tim zakonom? Šta je sa oko 300 objekata koji su se nalazili u posedu Saveza komunista Jugoslavije, jer pravo korišćenja u iznosu od 50% imale su parlamentarne stranke iz 2001. godine? Sada se postavlja jedno objektivno pitanje – da li se u ovoj državi poštuje zakon ili se ne poštuje? Ako se poštuje zakon, zašto parlamentarne stranke na osnovu tog zakona nisu mogle da koriste imovinu Saveza komunista Jugoslavije? Da postavimo drugačije – da li neke stranke koriste tu imovinu, a druge ne koriste? Da li se ta imovina rasprodaje ili prodaje, da li je već prodata, a da mi o tome ne znamo ništa? To je objektivno problem s kojim se susrećemo. Takođe, pre desetak-petnaest dana, ponovo vas podsećam, postavio sam pitanje vezano za onu čudnu napravu gore preko puta poslaničke grupe SRS na balkonu. Kažu mi da se piše odgovor. Ne znam stvarno, koliko dugo treba da se dobije taj odgovor jer očekujem da dobijem odgovor gde će se reći da je to širokougaoni kamera, koja sve vreme prati rad Skupštine Republike Srbije i da ćemo na osnovu snimka ove kamere, pošto se taj zapis čuva, moći da utvrdimo kako je ovde prilikom glasanja izvršena krađa, jer nisu bili poslanici …
Vreme. Zahvaljujem.
Ne volite da čujete kako je izvršena krađa u Skupštini Republike Srbije, a uz pomoć ove kamere i njenog zapisa bi to mogli da vidimo.
Prošlo je pet minuta, gospodine Todoroviću, imate sat pred očima i vidite koliko je vremena prošlo.
Izvinjavam se, gledao sam u kameru, ali hvala vam.
Gospodine Todoroviću, vas i sve poslanike želim da obavestim da je Skupština učinila urgenciju Vladi, svim institucijama i pojedincima kojima smo slali poslanička pitanja, a dobiću izveštaj za neki od narednih dana koliko je ukupno odgovoreno i ko ne odgovara na pitanja. Obavestiću vas o tome. Što se tiče palate "Ušće" i zakona o imovini Saveza komunista Jugoslavije iz 2001. godine, to ćemo urgirati specijalno i vrlo konkretno danas. Što se kamere tiče, radi se o kameri RTS-a koja obuhvata čitavu salu i zahvaljujući toj kameri imamo javnost u radu. Zahvaljujem. Gospodin Nikola Krpić.
Poštovana predsednice, poštovano predsedništvo, kolege poslanici, imam jedno neuobičajeno pitanje i molio bih vas da shvatite da ne želim da govorim ništa protiv Ministarstva zdravlja ili samog ministra, ali molim gospodina ministra da interveniše. Studenica je majka srpskih manastira. Studenica je i prva srpska bolnica. Sveti Sava je odatle krenuo, formirao prvu bolnicu i time se dičimo u Evropi. Na šta sad liči? Gore postoji zubna ambulanta koja je napravljena sa opremom supermodernom, ali lokalna samouprava nema sluha da postavi lekara. Ako se spustimo 20 kilometara niže, u Ušću, rudarsko mesto, takođe postoji ordinacija, postoji sve, ali nemamo lekara stomatologa koji bi tu radio. Sada dolazimo do ključne reči – ukoliko bi sad neko dete ili trudnica oko manastira Studenica, a to je dvadesetak kilometara daleko u bespuću, imali zubobolju, moraju da idu do Kraljeva 100 kilometara i 100 kilometara da se vrate da bi dobili zdravstvenu pomoć. Moja dužnost kao poslanika iz tog kraja jeste da pomognemo gospodinu ministru da rešava te sitne probleme. Mislim da je on sitan, ali veoma veliki za taj narod. U PUPS-u ovde u Beogradu, u našoj partiji, žale se poslanici, žale se odbornici, iz razloga što lokalna samouprava nema sluha da to otvori. Gospodin prof. dr Vlada Baltić, direktor Instituta za onkologiju iz Sremske Kamenice, organizuje već 13-tu godinu Studeničku akademiju, medicinsku, dolaze ljudi sa strane. Zaista, tamo je Srpsko lekarsko društvo postavilo spomen ploču srpskoj bolnici, osam vekova, ali kada dođu sad strani lekari, kad pogledaju, dolazimo u jedan apsurd. Prva srpska bolnica, ordinacije postoje, nema lekara. Zamolio bih gospodina ministra da interveniše na lokalnu samoupravu, da ovaj kraj rudarski i deca, kojih ima preko 1200 u školi, dobiju lekara.
Reč ima gospodin Tomislav Nikolić.
SNS pokreće akciju "Otvorimo Narodno pozorište" i zato vas molim da ovo pitanje uputite ministru za kulturu – zašto je Srbija jedina država na svetu u kojoj Narodni muzej ne radi, ne prima posetioce i eksponati koji nas predstavljaju kao državu staru vekovima, nisu dostupni javnosti? Kome je u interesu da niko u svetu ne zna da je Srbija postojala pre njihovih država? Kome je u interesu u svetu da niko u svetu ne zna da mi imamo umetnike koji su al pari sa umetnicima čija su dela izložena u Luvru ili u drugim muzejima? Mi ćemo alarmirati javnost Srbije, ne tražimo bilo čiju odgovornost. Svi smo izgleda pomalo krivi što nemamo Narodni muzej. Mi ćemo pokušati da obezbedimo sredstva i od uglednih muzeja u svetu, koji žele da pomognu da se Srbija predstavi u svetu, ali vas molim, znam da izuzetno cenite umetnost, vidi se to i po vama, molim vas da pomognete da Narodni muzej konačno otvori svoja vrata, ne samo za građane Srbije, a potrebno je za ovu našu decu, nego i za strance koje, čujem, privlačite u Beograd raznoraznim sadržajima, samo ne umete da im pokažete Narodni muzej i istoriju Srbije kroz vekove. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospodine Nikoliću. Naravno, pitanje će biti prosleđeno gospodinu ministru kulture. Zoran Nikolić ima reč. Izvolite.
Imam pitanje za aktuelnog premijera, gospodina Cvetkovića. U njegovom ekspozeu od 7. jula prošle godine imali smo prilike da čujemo sve ono što je vladajuća koalicija i obećala u kampanji. Između ostalog, on je u ekspozeu rekao da će Srbija imati dinamičan rast privredne aktivnosti, rast zaposlenosti, povećanje standarda građana Srbije i ravnomerni regionalni razvoj. Cilj Vlade, kako je on istakao, jeste da BDP u naredne četiri godine raste po stopi od 7% i da je planirana stopa rasta BDP nešto iznad prosečne stope u proteklom trogodišnjem periodu. Verovatno se šalio, ali nažalost građana Srbije. Takođe, povećanje realnog nivoa BDP za oko 30% u naredne četiri godine će smanjiti ekonomske i socijalne probleme Srbije i doprineti smanjenju ekonomskog zaostajanja zemlje u odnosu na regionalno i evropsko okruženje. Očekivani rezultati: 200 hiljada radnih mesta. To je rekao premijer. Smanjenje inflacije sa sadašnjeg nivoa na nivo od oko 4%. Danas je 26. maj, mislim da smo uveliko prešli tu cifru od 4% u prvih 4-5 meseci. Rast industrijske proizvodnje, ali pored industrije, ističe naš aktuelni premijer, gospodin Cvetković, poljoprivreda, takođe, predstavlja značajnu privrednu granu za Srbiju i zbog toga je važno definisati adekvatnu agrarnu politiku, koja treba da da odgovor na potrebu unapređenja stanja u ovoj oblasti. Mi smo juče otvorili jednu temu, pre svega, provocirani uredbom koja je izašla u "Službenom glasniku" od 15. maja, gde se poljoprivrednim penzionerima ukidaju subvencije, odnosno isplaćivaće se subvencije u iznosu od 30% obećanih i planiranih. Kad kažem obećanih, onda i utvrđenih uredbom koja je izašla sredinom februara. Ne postavljam pitanje ministru, nije tu, jer kad sam otvorio temu poljoprivrede, ali ovo se, pre svega, odnosi na premijera Cvetkovića. Penzioneri koji imaju veliku penziju od osam hiljada dinara i koji na osnovu toga mogu da sjajno žive i da uživaju u svojim potomcima, da se igraju sa unucima, da im obezbede sve ono što im je potrebno s jedne strane, s druge strane im je ovom uredbom oduzeto pravo da dobiju subvencije, kao i svi ostali poljoprivredni proizvođači. Ono što je konkretno pitanje i na koje očekujem odgovor od premijera Cvetkovića, jeste sledeće – koja fizička i pravna lica su u 2008. i 2009. godini dobila sredstva za subvencije i u kolikimiznosima? Samo ovom uredbom nekoliko milijardi dinara, maksimalno do sedam milijardi dinara će se uštedeti, odnosno neće se isplatiti vlasnicima poljoprivrednog zemljišta, a koji su poljoprivredni penzioneri. Da li se to radi da bi se novac dao nekima koji imaju velike posede? Možda to i nije ni tako neobično, navešću samo neke primere. Na primer, najveći korisnici subvencija u Americi su Rokfeleri, Ted Tarner, vlasnik "SNN", Skoti Pipen koji je poznati košarkaš, vlasnik "Majkrosofta" – Pol Alen. Samo na Menhetnu, u jednoj ulici imate 562 korisnika subvencija iz oblasti poljoprivrede. U EU to je kraljica Elizabeta, Filip Moris, Hajneken itd. Da li se i ovde ova sredstva zakidaju poljoprivrednim penzionerima, a planira se da se daju nekim našim domaćim Rokfelerima? To je ono suštinsko pitanje i na osnovu toga, još jednom ponavljam to pitanje, očekujem odgovor od premijera. Ono je konkretno i ono glasi – koja fizička i pravna lica su u 2008. i 2009. godini dobila sredstva za subvencije i u kolikim iznosima?
Reč ima poslanik Aleksandra Janković.
Imam pitanje za ministra kulture. Ne treba biti Hamlet, pa zaključiti da je nešto trulo u državi, a naročito u kulturi srpskoj. Ono što je prvo pitanje jeste, zašto se aktuelni ministar odlučio da za pomoćnika ministra kulture, zaduženog za međunarodne odnose, evropske integracije i razvoj menadžmenta u oblasti kulture, izabere baš gospodina Branislava Dimitrijevića? Da li na osnovu njegove izjave da je nezavisno Kosovo jedino rešenje, izjava iz 2007. godine, posle ću vam dati fotokopiju. On je znači jedini kadar koji je od Voje Brajovića preuzet, verovatno na osnovu izjave da je nezavisno Kosovo jedino rešenje, ili možda na osnovu činjenice da je sasvim slučajno sin profesora Vojina Dimitrijevića. Znači, opet tema nepotizma. Sada, kada smo već kod nepotizma, drugo pitanje je – zašto je baš njegova žena, žena dotičnog pomoćnika ministra, a snajka profesora Vojina Dimitrijevića, Branislava Anđelković-Dimitrijević došla na mesto direktora Muzeja savremene umetnosti? Godine 2001. ona je imala srednju stručnu spremu, bila je nesvršeni student, ali ne sumnjam da je u međuvremenu, preko ovako moćnih kanala, možda nešto i završila. Kako god bilo, ono što je takođe pitanje, na koji način je ona uvela Sorosov Fond za otvoreno društvo u Muzej savremene umetnosti, da se pod vidom, uzajamne saradnje, koristi sva infrastruktura muzeja bez naknade do 2007. godine? Ono što je jako bitno takođe, da direktorkin muž, a navedeni zamenik ministra, gospodin Branislav Dimitrijević, i dalje radi kao spoljni saradnik Muzeja za najrazličitije izložbe. Tu je stvarno bilo fantastičnih performansa, daću vam takođe fotokopije, evo, to su performansi. Moram ovo da pročitam u originalu. Gospodin Živka Grozdanića – spreman sam da popušim svima koji će obezbediti novu muzejsku zgradu. Šok art "Meteorska kiša", isto omiljeni umetnik gospodina Branislava Dimitrijevića, izvesni Živko Grozdanić, koji je napravio onu fantastičnu izložbu, Kamenovanje patrijarha Pavla. Ovo sama slika govori. Uzbuđenje pred moćnom formom, Onanija pred Meštrovićevom skulpturom. Znači, bilo je tu još izložbi, kao na primer, Goli muškarci peru patos itd. Ne znam stvarno o čemu se radi. Ovo Ministarstvo kulture koje inače voli da finansira "Kviriju", a ne voli da finansira Hilandar, ali izgleda voli ove izložbe koje su, blago rečeno, degutantne. Postoji još jedno pitanje. Muzej je u međuvremenu raseljen i mene jako zanima da li su slike bezbedne, jer kada se slike nađu kod Mlađe, onda je njihova bezbednost ozbiljno ugrožena. Naime, slike se trenutno navodno nalaze kod gospodina Dinkića, čuvaju se u sefovima, dok se ovaj muzej na Ušću renovira, verovatno do eshatona, jer zaduženi izvođač radova je firma "Montera", naravno, firma podvučena žutim, i koja je tako uspešno izvela radove da i danas taj muzej, koji je trebalo da bude u funkciji, prokišnjava. U međuvremenu su oni nabavili vilu u Botićevoj ulici i sada gospođa pomoćnika ministra žena, a Vojinova snajka i ekipa su kupili kuhinju u Eurosalonu zelene boje, žute boje u glavi, a zelene verovatno u duši, platili preko 500.000 dinara u Eurosalonu kuhinju za Muzej savremene umetnosti, sa sve mašinom za pranje sudova, neophodno. Naravno, taj prostor iznajmljivali su svojim prijateljima. Bile su tu žurke, pa je onda gospodin Dinkić pravio ''Jagode i šampanjac'' žurku, bilo je ljudi koji su pušili pored Save Šumanovića, pa je obezbeđenje moralo da interveniše, nije zgodno pušiti pored Šumanovića i drugih slika, dovodili su Filip Moris, Grejs Džons. I što je još najlepše, tu se venčala i kuma dotične direktorke Branislave Anđelković-Dimitrijević, ovo Dimitrijević često ne koristi, da se ne bi videla veza sa mužem, naročito kada su finansijski projekti u pitanju. Tu se venčala njihova kuma, arhitekta Novog Beograda. Fantastično. Konzervator i tehnička služba su u Drajzerovom prolazu, bivšoj ulici Rodoljuba Čolakovića, nekoliko kustosa u galeriji Dobrović u kralja Petra, a ovi se baškare u vili u Botićevoj. Na sve to, u finansijskoj krizi, oni su uspeli da kupe peti automobil. Imaju dodž, jugo, škodu, furgon, a direktorka voli široko, pa je dobila pežo 307. (Predsednik: Vreme. Privedite kraju, molim vas.) Mene zanima o čemu se ovde radi i tražim odgovor od ministra kulture.
Da li još neko želi da iskoristi pravo iz člana 235. Poslovnika? Gospodin Vladan Batić, izvolite.
Gospođo predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, posredno postavljam pitanje ministarki pravde i tražim odgovor koji ona može da dobije preko nadležnog tužilaštva, nadam se da može da dobije: Šta je sa krivičnim prijavama protiv Aleksandra Tijanića koje sam podneo pre četiri godine Specijalnom tužiocu za organizovani kriminal, septembra 2005. godine, vezano za otkup paketa Univerzalovih filmova, preko fantomske of-šor kompanije Digitrak? Odgovora nema. Više puta pitao sam ministra v.d. najpre Specijalnog tužioca za organizovani kriminal, a sada v.d. Državnog tužioca Slobodana Radovanovića o čemu se radi. Krivična prijava ili se procesuira podnošenjem zahteva za pokretanje istrage, podizanjem optužnice, ili se odbacuje. Niti je odbačena, niti se procesuira, četiri godine. Šta mislite kada će obični građani da stignu do pravde, ako kao narodni poslanik nebrojano puta postavljam to pitanje Republičkom tužiocu i odgovora nikada nema? Neko će pomisliti da je to politizacija pravosuđa. Ne, kao neko ko je došao do materijalnih dokaza u vidu ugovora, znači dokumenata, a ne rekla – kazala, uradio sam ono što je moja građanska dužnost, podneo krivičnu prijavu. Sličnu krivičnu prijavu protiv istog čoveka i nekih drugih podneo sam u vezi sa Produkcijom gramofonskih ploča PGP RTS i sudbina te krivične prijave je identična. Ponavljam, mogla je da bude odbačena ili procesuirana, a nikako ne može da stoji u fioci. Tražim odgovor na to pitanje i od Slobodana Radovanovića, i od takođe v.d. okružnog tužioca Zagorke Dolovac, koja o svemu tome ćuti. Ono što je posebno bruka i sramota je ćutanje tužilaca u slučaju Topčider, to je bruka i sramota.Predmet je otišao u FBI, američki stručnjaci, balističari i forenzičari, rekli su, Dragan Jakovljević i Dražen Milovanović su streljani 5. oktobra 2004. godine. Pa sam Radovanović je u jednoj televizijskoj emisiji rekao da su po svemu sudeći ubijeni. Od zadnjeg nalaza veštaka prošlo je sedam meseci i ništa se ne događa. Zašto ćuti v.d. okružnog tužioca? Gde će joj duša? Konačno da pitam nešto ministra za ekologiju, koji ili ne odgovara ili kada odgovori, ti odgovori su besmisleni. Da li je napravljena studija o uticaju termoelektrana Nikola Tesla A i B, a planira se i gradnja treće, na mikroklimu u Obrenovcu i okolini? Ta mikroklima je potpuno poremećena. U tom kraju pada tri ili četiri puta manje kiša nego pre gradnje termoelektrana. I ono što pada, to su tzv. kisele kiše. Potpuno su biosfera ili biotip ili biocenoza poremećene. Temperatura Save je viša za jedan ili dva stepena nizvodno od termoelektrana. Čitav biljni i životinjski svet, vazduh, zemlja, voda su upropašćeni. Deca obolevaju od kancerogenih oboljenja, oboljenja disajnih organa, od oboljenja respiratornih organa, od hronične astme, a planira se i gradnja nove termoelektrane. Da li će za to biti izgrađena posebna studija o zaštiti životne sredine, posebna ekološka studija, jer ako su toliko puna usta ovoj vladi Evrope, pa Evropa na tome insistira?
Zahvaljujem, gospodine Batiću. Naravno da će i sva vaša pitanja biti prosleđena, pre svega ministarki pravde i Vladi. Iskoristila bih priliku, pošto je javnost već upoznata, da vas informišem da je gospodin Tijanić, direktor RTS-a, uputio jedno pismo Skupštini, vezano za sadržaj učešća u raspravi gospodina Andrića, i to pismo sam radi informisanja, radi se o učešću u diskusiji 20. maja ove godine, poslala gospodinu Andriću, u nameri da ga informišem i da on postupi u skladu sa svojom procenom. Suština pisma koje je meni upućeno i o kome je javnost poprilično obaveštena je da je gospodin Tijanić čovek, kako on kaže, koji ni iz pera, ni iz kalašnjikova nikada nije pucao, i da kvalifikacije koje su ovde izrečene idu na štetu dostojanstva njegove ličnosti i Skupštine. Koristim priliku da zaista u svojim obraćanjima vodimo računa o tome da dostojanstvo Skupštine negujemo. Zahvaljujem. Gospodin Čedomir Jovanović. Izvolite.
Gospođo predsednice, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, javio sam se u skladu članom Poslovnika koji mi dopušta da ukažem na veliko nerazumevanje onoga što je rekao gospodin Andrić, a što ste vi ovde interpretirali, svodeći svoj pogled na stav osobe koja se pre svega čitavim nizom političkih zloupotreba nalazi na jednom vrlo odgovornom mestu, na mestu direktora Javnog servisa, koji zapravo ne postoji zahvaljujući činjenici da se on nalazi na toj funkciji. Gospodin Andrić je vrlo odgovorno učestvovao u diskusiji koja je sama po sebi poražavajuća za Skupštinu, ne zbog toga što je gospodin Andrić rekao ono što svako u ovoj sali i zemlji zna o Aleksandru Tijaniću, a zbog čega je zapravo on direktor Javnog servisa, odnosno onoga što bi morao biti Javni servis, nego zbog toga što smo mi ovde vodili raspravu svesno pristajući da kršimo Zakon o radiodifuziji, a da je između ostalog to kršenje i zloupotreba zakona i jeste osnova na kojoj se uređuje medijska scena našeg društva. Za LDP je veoma važno pitanje demokratizacije naših medija, pitanje državnog vlasništva u medijima, zastupljenosti države u medijima, jer mislim da je država šira od jedne vladajuće koalicije. Kada se pogleda Upravni odbor „Politike“, Upravni odbor „Novosti“, Upravni odbor RTS-a, Programski savet RTS-a i čitav niz drugih medija u kojim se država pojavljuje kao vlasnik određenog kapitala, videće se da je zapravo država uža od vladajuće koalicije. Ono što očekujemo od vas kao predsednice parlamenta je da, u skladu sa svojim ovlašćenjima, omogućite utvrđivanje istine u svakom trenutku i na svakom mestu, pa i istine koja bi bila obavezujuća za svakog poslanika, i onoga ko podržava Aleksandra Tijanića i onoga ko ga kritikuje. Mimislimo da niko nema pravo da traži od poslanika LDP-a da ćute o osobi koja pojavljivanjem na funkciji direktora Javnog servisa zapravo simbolizuje i dokazuje postojanost kontinuiteta politike koja je uništila ovu zemlju. To je ono što je očigledna činjenica i mi se sa tom činjenicom suočavamo. Mi mislimo da smo dužni da ukazujemo na tako nešto i da pri tom ne bežimo od odgovornosti koja prati jedno takvo političko delovanje. Sa zadovoljstvom ćemo učestvovati u procesu izgradnje nezavisnog medijskog Javnog servisa Srbije, ali preduslov za tako nešto je poštovanje zakona i raščišćavanje nasleđenih odnosa koji su kompromitujući za trenutno vladaju koaliciju, pa i za vas predsednice Skupštine, jer ste kao predsednik Skupštine u jednom demokratskom društvu svakako dužni da se starate o medijskim slobodama koje su marginalizovane, ugrožene i potpuno politizovane kroz funkciju koju u ovom trenutku uzurpira direktor Javnog servisa Aleksandar Tijanić. On je za nas samo stari sluga, nažalost novih gazda, koje pristaju da RTS-om upravlja onako kako se to činilo u prošlosti, a LDP nikada nije pomislila da ucenama nešto tako rešava i te probleme otklanja. Tačno je da smo razgovarali sa DS, tražeći od DS-a da pristane na realizaciju one politike koja će zemlju približiti Evropi, a naše društvo demokratizovati. Aleksandar Tijanić je samo greška u jednom sistemu, proizvod čitavog niza pogrešnih odnosa koji u ovom trenutku njega ne čine žrtvom, već jednog od vinovnika i glavnih krivaca za stanje u kojem se zemlja nalazi. To je čovek koji je sebi dozvolio da stavi znak jednakosti između nestanka ovog društva i ostanku u životu prvog demokratskog premijera, što je uvreda za svakog čoveka u ovoj zemlji i mi ćemo insistirati na utvrđivanju pune odgovornosti, ali ne odgovornosti koja bi se svodila na njegovo novinarstvo, nego one krivične o kojoj je govorio gospodin Batić, i one krivične o kojoj smo govorili mi kada smo podnosili protiv njega krivične prijave kao istaknutog pripadnika zločinačkog udruženja koje je stvorilo političku atmosferu koja je prethodila ubistvu Zorana Đinđića. Na tim pitanjima ćemo se još dugo, nadam se, sretati, ali ne kao dve suprotstavljene strane, nego kao strane koje su zainteresovane za sređivanje odnosa u našem društvu. Što se tiče vašeg pisma, ono je prosleđeno našoj poslaničkoj grupi i mi ćemo na njega odgovoriti adekvatno, ali već sada mislim da su se stekli svi preduslovi koji bi obavezali parlament na formiranje anketnog odbora sa nekoliko ciljeva. Prvo, utvrđivanje poštovanja zakonitosti tokom izbora direktora radiodifuznog servisa i drugo, što je veoma važno, utvrđivanje odgovornosti za stanje u Republičkom javnom servisu, za stanje u Republičkoj radiodifuznoj agenciji i za odgovornost koja prati parlament, s obzirom da je parlament institucija koja je temelj slobodnog i nezavisnog novinarstva ulogom koju je na sebe preuzeo.
Naravno da parlament pre svega mora voditi računa o proceduri, o javnosti u radu, a to je prilika da sve institucije i pojedinci u okviru svojih ovlašćenja preduzmu i odgovarajuće mere i reaguju. Mislim da parlament zaista to i čini. Kvalifikacija ratnog zločinca je jedino ovde tema zbog koje sam uopšte pomenula pismo, a sve o čemu ste vi govorili je apsolutno u skladu sa Poslovnikom, vašim političkim stavovima, ubeđenjima i sasvim je u redu da uđe u određene procedure ovog parlamenta i države. Mi smo sada zapravo završili sa članom 235. i u okviru ovog člana, koji je još uvek aktuelan, više predstavnici poslaničkih grupa ne mogu, kada budem otvorila sednicu imaćete mogućnosti da dobijete reč i po Poslovniku. Dozvolite da vas obavestim da su obavestili da su sprečeni da prisustvuju sednici gospodin Meho Omerović i Riza Halimi, a da sam pozvala, u skladu sa članom 88. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, da sednici, pored predstavnika predlagača dr Saše Dragina, ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, prisustvuju i prof. dr Mirjana Milošević, dr Milan Petrović i Dragan Injac, državni sekretari u tom ministarstvu, zatim mr Milan Stegić, mr Miloš Milovanović, Momčilo Mitreski i Slobodan Teofanov, pomoćnici ministra u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, zatim Dušan Pajkić, direktor Generalnog inspektorata, dr Zoran Mićović, direktor Uprave za veterinu, kao i dr Jan Boćanski, direktor Uprave za zaštitu bilja, i dr Saša Orlović, direktor Uprave za šume pri Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede. Sve ih pozdravljam i zahvaljujem što će učestvovati u radu. Povredu Poslovnika je reklamirao gospodin Vladan Batić.
Gospođo predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram povredu člana 27. poslovnika o radu Narodne skupštine. Vi ste vrlo promptno reagovali na pismo Aleksandra Tijanića. Čini mi se da je mnogo veća vaša obaveza da reagujete kada isti taj čovek, maltene svakodnevno, ali vrlo često, na najbestidniji način vređa pojedine narodne poslanike, kleveta, omalovažava, diskredituje, vređa. Nisam primetio da ste bilo kada reagovali. Kao što ste sada reagovali, još više treba da reagujete u zaštiti integriteta i dostojanstva narodnih poslanika od strane istog tog Aleksandra Tijanića, čoveka koji je svojevremeno zbog tuče u sudnici sa Mikijem Vujevićem, vlasnikom Palma televizije, bio osuđen na kaznu zatvora u trajanju od 15 ili 20 dana, pa pošto je u to vreme ministar pravde bio gospodin Stojković, inače nekada njegov branilac ili punomoćnik, to je zastarelo, pa se nije našao u Padinskoj Skeli, verovatno ne bi nastavio da šamara, recimo, članove LDP-a po sudskim hodnicima ili članove SDU-a na ulicama, kad već pričamo o nečijem dostojanstvu. Ovde je najviše vređao i na razne načine Čedomira Jovanovića, Žarka Koraća, moju malenkost itd. Molio bih vas da imate bar identične aršine, da se ne bavim više likom i delom Aleksandra Tijanića, ima ko će se njim baviti.
Reč ima gospodin Miroslav Markićević.
Poštovana predsednice, reklamiram članove 27. i 104. jer mislim da su povređene te odredbe Poslovnika, a radi se o diskriminaciji građana. Svi smo mi svedoci da kao šefovi poslaničkih grupa, zamenici, narodni poslanici dobijamo raznorazna pisma od građana Srbije, koji jesu na nekim funkcijama ili nisu. Niko od njih nije zaslužio da njegovo pismo bude sa vaše strane pomenuto. Zar to nije diskriminacija tih građana, gladnih ljudi, penzionera i ljudi spremnih na samoubistva? Zašto je bilo potrebno da ovo pismo pročitate? Pogotovo zbog toga što je nedavno, pre nekoliko meseci predsednik Nove Srbije proglašen ovde čovekom koji govori jezikom mržnje. Vi ste prepoznali da ne govori i niste mu izrekli opomenu. Sutradan je prekinut prenos sednice odlukom direktora Javnog servisa, a posle toga su državni organi rekli svoje. Znači, to je tačka, državni organi nadležni da procenjuju da li je neko povredio nečija nacionalna i verska osećanja, rasna, a to je valjda državni tužilac, nadležni državni organ. Tog dana nije bilo prenosa Radio televizije, odnosno tzv. javnog evropskog servisa. Ne želim da komentarišem šta je rekao gospodin Ivan Andrić, uostalom nisam ni bio u sali. Tada sam postavio pitanje, odnosno pre nekoliko dana, a i sada postavljam pitanje, tražim u ime građana Srbije koji plaćaju pretplatu Javnom servisu - da se Narodnoj skupštini, prema tome i svoj javnosti, građanima Srbije,dostavi finansijski izveštaj kako se koristi njihova TV pretplata? Mislim da bi vi trebalo više da zastupate sa tog mesta te građene, pogotovo one koji plaćaju TV pretplatu a nemaju TV signal. Pre nekoliko godina je taj čuveni, sad već direktor javnog evropskog servisa, mislim vladinog servisa, rekao - šta ima veze što nemaju TV signal, jer plaćaju porez za školstvo i oni koji nemaju decu. Kakav je to odgovor građanima Srbije? Ništa bahatije u životu nisam čuo. Vređaju se tu ljudi koji nemaju decu. (Predsednik: Prošlo je dva minuta.) Zahvaljujem.
Vaša namera mi je jasna, ali ne možete na istoj sednici po istom osnovu, odnosno reklamirajući isti sadržaj, isti član, ne može se to dvaput učiniti, zapravo gospodin Batić je to već učinio, samo vas na to upozoravam. Nema povrede Poslovnika. Gospodin Tomislav Nikolić ima reč.
Povredili ste Poslovnik kada ste rekli da stojite iza svake reči gospodina Jovanovića, iako je on govorio jezikom mržnje, odnosno upućivao je poruke gospodinu Tijaniću. Rekao da je bio član zločinačkog udruženja. Sad ste vi svi ovde u dilemi. Gospodina Tijanića ste sami postavili na funkciju direktora Javnog servisa. Gospodin Andrić je bio predsednik Odbora za informisanje Narodne skupštine kada je do toga došlo. Imate vi lak put da smenite Aleksandra Tijanića. Kada ste ga postavljali znali ste šta radite - postavljate energičnog čoveka, drskog, u velikoj meri nevaspitanog, koji će da stvori dobru i jaku televiziju, ali koji će jednog dana da vam se otme. Nisam sedam meseci bio na državnoj televiziji. Svi moji politički suparnici ne skidaju se sa emisija u kojima govore uglavnom i o meni. Aleksandar Tijanić je učinio nekoliko dobrih stvari. Napravio je nekoliko srpskih serija najgledanijih u istoriji, na koje sam ponosan, iako sa Tijanićem nisam nikada imao dobar kontakt, a nije ratni zločinac i to niko ne sme da kaže ovde od poslanika za bilo koga. Mnogo je novinara o poslanicima loše pisalo. Svašta su o nama govorili. Ako bismo se usudili da odgovorimo, svi su skakali u njihovu zaštitu i rekli da gušimo slobodu reči. Sada samo niko neće da zaštiti Aleksandra Tijanića. Od koga - od narodnog poslanika koji je rekao da je ratni zločinac? E pa, evo, ja ga štitim. Dakle, govor mržnje nije samo kada govori Tomislav Nikolić ili Velimir Ilić, ili bilo ko u ovoj sali, govor mržnje je kada govorite vi iz LDP-a. Vama je izgleda dozvoljeno sve - vi možete svakog da uvredite, svakog da ocrnite. Koga vi proglasite da ne valja, taj mora da se seli. Sada izvolite, dame i gospodo iz LDP-a, i vi gospodine Batiću - na sledećoj sednici nemojte da date kvorum, pa ucenite - ili da smene Aleksandra Tijanića ili da nema Narodne skupštine. Hvala.
Prošlo je dva minuta. Zahvaljujem. Molim vas, uopšte moj komentar je bio vezan upravo za govor mržnje, uvrede i kvalifikacije. Zamolila sam sve nas da o tome vodimo računa. U krajnjem slučaju, dostojanstvo čoveka i dostojanstvo ovog doma jesu nešto o čemu moramo voditi računa. Nikada nisam imala nameru da budem portparol LDP. Prema tome, čudi me da vi kao inteligentan čovek površno zaključujete. Gospodin Čedomir Jovanović. Izvolite.
Gospođo predsednice, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, javio sam se s namerom da iskoristim pravo na repliku pošto me je pomenuo gospodin Nikolić. On je od jutros nešto zbunjen. Ne bih ulazio u razloge jednog takvog stanja. Malopre kada je postavljao pitanje najavio je akciju - Otvaramo pozorište, a pričao o zatvorenom muzeju. Pretpostavljam da je to razlog njegove nemoći i nesposobnosti da razume ono o čemu sam govorio. Prvo, apsolutno se slažem sa gospodinom Nikolićem da niko ovde u Skupštini ne sme koristiti govor mržnje, govoriti na takav način i siguran sam da svi poslanici koji su u sali vrlo dobro razumeju o čemu je govorio Ivan Andrić. On je pomenuo huškačko ratno novinarstvo i na takav način to je doveo u vezu sa ratnim zločinima koji su iz toga proizašli, naravno ne misleći da je Aleksandar Tijanić sposaban da sam uradi ono što predlaže drugima. Što se tiče uloge gospodina Tijanića mi ne bi previše reči trošili na njega. Smatramo ga greškom jednog sistema, greškom koja ima svoju specifičnu težinu. Tu težinu prati odgovornost o kojoj mi ne možemo da govorimo u parlamentu, jer je parlament politička institucija. Neka se time bave nadležni državni organi, oni o kojima je govorio gospodin Batić. Ako nekoga žulja pojedina pravna terminologija, onda to nije problem parlamenta, već onoga ko ne može da razume činjenicu da je krivično delo, u kojem se pojavljuje više od jednog učesnika, tretirano po našem zakonu kao delo koje je počinilo zločinačko udruženje. Čitav niz dela o kojima je govorio ministar pravde, gospodin Batić u svojim krivičnim prijavama, odnosno oni su tretirani u skladu sa članom Krivičnog zakona koji nešto tako objedinjava, kvalifikacijom - zločinačko udruženje. Krivične prijave koje smo podneli, podneli smo sudovima ove zemlje, a nismo to radili onako kako ste to radili vi, gospodine Nikoliću, u periodu svoje zlatne policijske ere, kada ste sa svojim drugim ja, Vojislavom Šešeljem, širili teror po ovoj zemlji. Verujem da ste tako nešto zaboravili, onog jutra kada ste se probudili i shvatili da 20 godina vašeg političkog života je zapravo bila velika greška. Što se tiče Odbora za informisanje, tačno je da je gospodin Andrić bio predsednik Odbora za informisanje, ali taj Odbor za informisanje nije imao nikakve bliskosti niti naklonosti za ljude poput Aleksandra Tijanića ili one koje Aleksandar Tijanić predstavlja. On je postao direktor RTS po Zakonu o javnim preduzećima, protivzakonito i suprotno Zakonu o radiodifuziji, da bi ga potom u danu u kome je izabran upravni odbor, taj isti upravni odbor sam postavio za direktora RTS. To je bila cena političke nagodbe na koju ste vi pristali, a zbog čega ste dobili mesto u programskom savetu javnog servisa o kojem ste govorili. Slažem se s vama da tu ima puno uspeha, ali ne vidim da to ima ikakve veze sa onim što bi bio osnov za vaše poštovanje Aleksandra Tijanića, jer nije on pisao "Ranjenog orla" niti ga je on režirao. On je samo čovek koji je sticajem okolnosti bio na tom mestu, a time se vrlo malo bavio, zbog čega je ta serija i uspela. Sve ono što dodirne Aleksandra Tijanića - vrlo brzo se pretvori u haos. (Predsedavajuća Gordana Čomić: Prošlo je tri minuta, narodni poslaniče.) Predlažem da mi ovde stanemo sa tom pričom, da prepustimo parlamentu da radi svoj posao i drugim institucijama da se time bave. Još jedanput dajem potpunu saglasnost za ono što vi govorite o jeziku u parlamentu i nemam nikakvo razumevanje za tako nešto. Ukoliko je to protumačeno na pogrešan način, izvinjavam se parlamentu.
Poslaniče, vaše vreme je iskorišćeno. Pravo na repliku imaju narodni poslanici Vladan Batić i Tomislav Nikolić, na osnovu direktnog pominjanja. Izvolite. Narodni poslanik Vladan Batić.
Evo, mogu da prihvatim ovu sugestiju gospodina Tomislava Nikolića - ako ikada kvorum bude zavisio od mene, dali ste mi dobru ideju, neću prihvatiti da obezbeđujem kvorum dok je na čelu Javnog servisa Aleksandar Tijanić. Takođe sam veoma zadovoljan vašom metamorfozom, pošto ste nakon 15 ili 20 godina govora mržnje, po kome ste bili prepoznatljivi, najzad počeli da govorite na drugi način. Nadam se da ćete postati počasni član pojedinih nevladinih organizacija, koje vode gospođe koje ste u prošlosti toliko omalovažavali i kritikovali. U svakom slučaju, to je vidan napredak za rad parlamenta i tome se iskreno radujem. Hvala.
Samo da ne bude neshvatanja. Narodni poslanik Vladan Batić je dobio pravo na repliku na osnovu pominjanja u izlaganju narodnog poslanika Tomislava Nikolića, ne narodnog poslanika Čedomira Jovanovića, koji je takođe koristio pravo na repliku na osnovu pominjanja u izlaganju narodnog poslanika Tomislava Nikolića, koji ima reč. Izvolite.
Znam da politika Srpske napredne stranke predstavlja opasnost za skoro sve ovde u sali, ali je dobra za Srbiju. Češite se vi kada vas svrbi, i metamorfoza i promena ponašanja, i ideje koje zastupamo - pa zbog toga sam i napravio novu stranku da biste se vi češali. Kada počnete da me previše optužujete, onda je svako od nas kockica u tom mozaiku. Dok nismo znali da je to govor mržnje, svašta smo jedni o drugima govorili, pa i vi gospodine Batiću nekim pripadnicima manjina na sednici Narodne skupštine. To sve stoji u stenografskim beleškama. Gospodin Jovanović me sada optužuje za sve i svašta, i pominje nekakvo zločinačko udruženje. Nisam previše razumeo, odnosno izvinio sam se za upotrebu reči "narodno pozorište", ali vi tada niste slušali. Da, govorio sam o muzeju. Prebrzo ste govorili i nešto se šušketali, gospodine Jovanoviću, kao da vam nisu napravili odgovarajuću zamenu za onu vilicu koja je ispala u Šilerovoj u bazenu, spasavajući vas kada ste se kupali. Dakle, kada govorite o zločinačkom udruženju, pitam vas - kako ste izvodili zatvorenike iz Centralnog zatvora po celu noć i vraćali ih ujutru; koliko ste umešani u sva krivična dela od 5. oktobra do danas? I to ćete nazvati govorom mržnje, a iza svakog od nas postoji nešto zbog čega može da bude prozvan. Mene možete da prozivate, vas ne smeju, zato što im od vas zavisi hoće li imati sednicu ili neće, jer vi ulećete u salu kada nema dovoljno poslanika. I vas, gospodine Batiću, već ste pravili kvorum, kada nisu imali kvorum - dakle imaćete priliku sigurno. Samo nemojte da ucenjujete na ime Aleksandra Tijanića. Ucenite na neki drugi način, nemojte na tog Tijanića, na njemu da se sve slomi. Dovešćete nekog poslušnika koji neće znati da napravi serije, jer Tijanić zna da napravi taj posao. Nije on pisao "Ranjenog orla", ali je neko pisao "Moj rođak sa sela", pa je Tijanić umeo da proceni da je to fantastična serija, neko je pisao "Selo gori, a baba se češlja", pa je Tijanić umeo da proceni šta treba da se finansira, jer to je sve u njegovim rukama. Nismo mi ovde odlučivali. Da smo iz naše pameti, nikada se ne bismo složili koja serija treba da bude snimljena. Naša je pamet u 250 pravaca. Dakle, neću da odustanem. Vi možete da vređate, možete da podsećate na šta hoćete. Gospođa Đukić-Dejanović je saglasna kad vi kažete da je on pripadao zločinačkom udruženju, a to je njena politička stranka, to je njena politička opcija koja je sada potrebna vlasti. Znači, Tijanića napadate, a ne dirate socijaliste i JUL, koje je on tada predstavljao. Gospodin Andrić je bio suprotstavljen Tijaniću - ma nije tačno. Gospodin Andrić do danas nije bio suprotstavljen Tijaniću, i kad je imao u svojim rukama, ne kao direktor Javnog servisa, nego kao direktor RTS, nikada ga nije prozvao. Tijanić je bio zaštićen. (Predsedavajuća: Tri minuta narodni poslaniče, vreme na raspolaganju za repliku iskorišćeno. Zahvaljujem.) Hvala.
Pravo na repliku, na osnovu direktnog pominjanja, narodni poslaniče Čedomir Jovanović, pa narodni poslanik Vladan Batić. Reč ima Čedomir Jovanović.
Gospođo Čomić, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ne bih se pozivao na pravo na repliku, mislim da me gospodin Nikolić ne razume i predložio bih mu da popije jednu dobru kafu, koju kuvaju ovde u Skupštini, razbudiće ga i onda će ova rasprava moći da se vodi na jedan razuman način, pošto nema smisla stalno vraćati našu polemiku na nekoliko jednostavnih činjenica. U Skupštini se vodila rasprava o promenama Zakona o radiodifuziji, ta promena potpuno obesmišljava instituciju Republičke radiodifuzne agencije, ona nas vraća na početak i period u kojem većina aktera naše političke scene, i što je mnogo važnije, javnost, nije bila zadovoljna činjenicom da se politizuje rad nacionalne televizije. To su neke konstante koje su obeležile samu raspravu, u kojoj je kao jedna od osoba koja svakako zalužuje kritiku pomenut i direktor RTS, Aleksandar Tijanić. Ono što mi mislimo o Tijaniću toliko puta smo rekli, da mislim da ne treba ovde ponavljati u samoj Skupštini, kao i ono što smo rekli o vama, gospodine Nikoliću, i o vašoj bivšoj partiji i o vašoj sadašnjoj. Dobro je što se ljudi menjaju, inače bi hodali još uvek četvoronoške. Problem je što vi niste svesni odgovornosti koja takvu promenu treba da prati, pa sada očekujete od nas da mi budemo mamurni, kao što ste vi ovoga jutra. Ali, to je jako teško i na tako nešto nećemo pristati, niti smo dužni da to radimo. Još jedanput vam predlažem da, u skladu sa svojom novom orijentacijom, potražite odgovore na pitanja koja ovde postavljate i da se oni nikada ne bi čuli od onih institucija koja vas obavezuju na poštovanje, a to su nadležni sudovi u ovoj zemlji, koji su imali mnogo više razumevanja za ono što sam činio ja, nego za ono što su činili ljudi sa kojima ste bili više nego politički bliski u periodu u kojem su pripremali naša ubistva. Ne bih vas vraćao na ono čega ste se sami odrekli i što vrlo dobro razumeju ljudi u ovoj zemlji, ali vam kažem da nije dovoljno jedanputa reći "Izvini, Zorane", ili se izviniti njegovoj porodici za ono što je prethodilo njegovom ubistvu, iako ne mislim da ste vi za tako nešto presudno odgovorni, ali ste i te kako odgovorni za klimu u kojoj smo tada živeli i za haos u kojem danas živimo. Što se tiče kvoruma, uvek ćemo poštovati javni interes i u svakoj situaciji u kojoj, zbog nesposobnosti vladajuće koalicije ili iz objektivnih razloga, Skupština ne može da funkcioniše, a mora da odlučuje jer su pitanja važna za društvo, taj kvorum ćemo omogućiti. Kada se radilo o pasošima, omogućili smo tako nešto, o antidiskriminacionom zakonu takođe i u svakoj situaciji u kojoj je javni interes u fokusu naše politike mi ćemo tako postupati, pa i kada govorimo o aktuelnim zakonima iz oblasti poljoprivrede, koji nas približavaju Evropi, na koju ste vi pristali onog trenutka kada ste izgubili borbu protiv nje.
Reč ima narodni poslanik Vladan Batić, replika.
Mislim da me gospodin Nikolić nije razumeo. Naravno, sarkastično sam prihvatio vašu sugestiju, ali, što reče gospodin Čedomir Jovanović, niste od jutros u elementu, pa niste između redova razumeli moju poruku. Jedan jedini put sam davao kvorum, na dnevnom redu je bio zakon o grbu, zastavi i himni, zakon koji sam predložio 2001. godine. Za iste te simbole, za ista ta državna znamenja, jedini na tadašnjoj vladi podigao ruku "za". Četiri tadašnja ministra su bila protiv, a ostali su bili tobože uzdržani. To je bila moja moralna obaveza da budem na toj sednici Skupštine. Onda je usledio set ekoloških zakona. Ako primećujete, kao neko ko je rođen i ko živi u Obrenovcu,na svakoj sednici parlamenta pitam neko pitanje iz oblasti ekologije i takođe sam imao potrebu da budem tu. Uostalom, potpuno je besmisleno, ako od mene zavisi da propadne jedan radni dan parlamenta, uvek ću da budem tu. To nikakve veze nema sa mojim političkim stavovima. Ne znam otkad ste vi postali portparol Aleksandra Tijanića, jer on nije ni bio tema, personalno. Koga briga za Aleksandra Tijanića? On je paradigma nekih fenomena koji ne bi trebalo da se događaju u ovom društvu, ako ste razumeli šta sam hteo da kažem.
Pravo na repliku, narodni poslanik Tomislav Nikolić. Molim vas da zatvaramo ovaj krug replika, ako smo međusobno razmenili sva razjašnjenja o nesporazumima. Izvolite.
Sve sam razumeo, iako kažete da sam mamuran. Vama se i ne obraćam, gospodine Batiću, nije mi zanimljivo. Tijanić je Dosovski direktor RTS. To nemojte da zaboravite nikada. Gospodine Jovanoviću, vama samo jednu stvar da kažem. Verujem u Boga, za mene ljudi nisu postali od majmuna i nisu nikada hodali četvoronoške, pa vas molim da to uvek imate na umu kada mislite o tome da li ljudi treba da se menjaju. Dakle, čovek nije postao od majmuna, mada bih mogao da istražujem, po fizionomijama nekih od poslanika, da li je to baš potpuno tačno ili nije. Hvala.
Narodni poslaniče, upozoravam vas da, pod jedan, nepobitne naučne teorije ne dovodite u pitanje, a pod dva, da o svojim estetskim utiscima ne govorite u okviru prava na repliku. Narodni poslanik Čedomir Jovanović, pravo na repliku.
Gospođo Čomić, pokušaću da okončam ovu našu neželjenu polemiku samo jednom konstatacijom. U redu, razlikujemo se i nećemo se složiti oko toga kako je nastao čovek, ali nadam se da ćete u periodu svoje transformacije doći do zaključaka koji danas za nas nisu sporni. Nadam se da ne verujete da je zemlja ploča i da je normalno ljude lečiti lopatama, s obzirom da vrlo često iznosite stavove koji su kontradiktorni. Ne vidim nikakav drugi način da vam pomognem, osim da još jedanput kažem da mi želimo transformaciju našeg društva, punu demokratizaciju i liberalizaciju medija, definisanje uloge države u medijskoj sferi, efikasan zakon o radiodifuziji i, naravno, kraj onog kontinuiteta koji u ovom trenutku simbolizuje direktor RTS, koliko god vama bilo udobno u serijama koje pišu vaše stranačke kolege.
Pravo na repliku, narodni poslanik Vladan Batić, pa narodni poslanik Tomislav Nikolić. Molim vas da vrlo pažljivo razmenite sve ono što smatrate nesporazumom, jer ovim zatvaramo krug replika.
Gospodine Nikoliću, nisam rekao da ste vi mamurni, ali na osnovu ove prethodne konstatacije, ispada da ste senilni, a ni u to ne verujem. Dakle, Aleksandar Tijanić nije bio dosovski direktor RTS-a, daleko od toga. Znači, njega na mesto direktora RTS-a nije postavio DOS. Evo, osvežiću vam memoriju. Dakle, to nije tačno. U vreme Vlade Vojislava Koštunice on je postao direktor Javnog servisa. Prethodno je bio savetnik Vojislav Koštunice, čisto istine radi, ništa drugo.
Narodni poslanik Tomislav Nikolić, pravo na repliku.
Za mene je i Vojislav Koštunica DOS. Tako da je u vreme Vojislava Koštunice, znači DOS-a, Aleksandar Tijanić postao direktor Javnog servisa. Građaninu Srbije možete govoriti Javni servis koliko god hoćete, za njega je to RTS i dan-danas. Gospodinu Jovanoviću da odgovorim. Ponosan sam na članove SNS koji su pisali scenario za seriju "Moj rođak sa sela", na Slobodana-Laleta Pavlovića, koji je srpski genije, i ponosan na veoma blisko prijateljstvo i sličnost u razmišljanjima sa Radošem Bajićem, koji je pisao seriju "Selo gori, a baba se češlja". Eto, ako vam je to uzor za SNS, mi takve ljude cenimo. Baš bih voleo da znam šta li je uzor za vašu političku grupaciju, kakvu li bismo seriju gledali kada biste vi ili vaši članovi pisali scenario.
Nastavljamo rad prema dnevnom redu. Prelazimo 6. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O ZDRAVLjU BILjA (pojedinosti) Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Siniša Stamenković, Vjerica Radeta, Zoran Popović, Vlada Milojković, Nikola Žutić, Vladan Jeremić, Radoslav Milovanović, Dušanka Plećević, Milovan Radovanović, Marina Raguš, Nataša Jovanović, Vladan Jeremić, Vitomir Plužarević, Dragan Živkov, Radiša Ilić, Momčilo Duvnjak, Branimir Đokić, Srboljub Živanović, Gordana Pop-Lazić, Slobodan Vuković, Lidija Dimitrijević, Jovan Damjanović, Gordana Paunović-Milosavljević, Ljubiša Petković, Paja Momčilov, Sreto Perić, Slobodan Vuković, Milan Veselinović, Lidija Vukićević, Jadranko Vuković, Dragan Aćimović, Elena Božić-Talijan, Milorad Buha, Mirko Munjić, Milan Avramović, Boris Aleksić, Milan M. Nikolić, Marko Milenković, Slađan Mijaljević, Aleksandar Martinović, Momir Marković, Dušan Marić, Ognjen Mihajlović, Goran Mihajlović, Dejan Mirović, Tomislav Ljubenović, Vesna Marić, Bojan Mladenović, Petar Jojić, Radica Jocić, Zoran Krasić, Ljubomir Kragović, Milorad Krstin, Dragan Todorović, Momir Marković, Nikola Savić, Dobrislav Prelić, Dragan Stevanović, Sulejman Spaho, Milan Škrbić, Marina Toman, Filip Stojanović i Aleksandar Pejčić. Primili ste izveštaje Odbora za poljoprivredu i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 142. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela Elena Božić-Talijan. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela poslanica Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Jovan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Srboljub Živanović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Srboljub Živanović.
Dame i gospodo poslanici, podneo sam amandman na član 3. stav 1. tačka 8), gde se posle reči "sprovođenje" dodaje reč "propisanih", i glasi – sprovođenje propisanih fitosanitarnih mera. Podrazumeva zaštitu bilja, biljnih proizvoda i sprečavanje širenja štetnih organizama i njihovo suzbijanje primenom fitosanitarnih mera, detekciju i determinaciju štetnih organizama. Zaštita zdravlja bilja je multidisciplinarna i kompleksna oblast. Osnova savremene poljoprivredne proizvodnje i obezbeđivanje dovoljnih količina kvalitetne, zdrave i ispravne hrane ne može se zamisliti bez zaštite zdravlja bilja. Aktivnosti u okviru ove oblasti zadiru u različite aspekte kako privrednog tako i svakodnevnog života. Fitosanitarni stepen je karika lanca u bezbednosti hrane. Zdravstveno stanje biljaka u međunarodnoj razmeni roba po svojoj važnosti jednako je kao i zdravstveno stanje životinja. Smatram da bi Ministarstvo trebalo da povede računa vezano za zaštitu bilja zbog toga što su ti preparati koji se koriste u zaštiti zdravstvenog stanja bilja u većini uvozni, i njihova cena je velika, i poljoprivredni proizvođači su u nemogućnosti da kvalitetno koriste te preparate. Smatram da Ministarstvo treba da uvede subvencije, a normalno i kreditiranje za kupovinu ovih preparata za zaštitu protiv štetnih organizama.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Dragan Živkov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Radiša Ilić.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o zdravlju bilja, koji glasi – u članu 3. stav 1. tačka 13) reč "tretiranja" briše se. Cilj amandmana je da se zakonom eliminiše naglašavanje tretiranja kao jedinog postupka u cilju održavanja zdravlja bilja. U poljoprivredi postoje mnoge metode i postupci kojima se zdravlje bilja održava u stepenu da ono kasnije ne predstavlja opasnost po ljude i životinje kada se koristi kao hrana. Ono što u Srbiji nedostaje, a ta činjenica je dobro poznata i realnost, da dobar deo poljoprivrednika još uvek ne koristi pravilno hemijska sredstva u poljoprivredi, kao i situaciju suzbijanja štetnih organizama. Vlada Republike Srbije je izdvojila tolika sredstva za pospešivanje poljoprivrede u Srbiji, ali koliko je učinila u stvari na edukaciji samih poljoprivrednih proizvođača kako da primenjuju ogromnu paletu hemijskih sredstava, herbicida, pesticida, insekticida, veštačke hrane itd. Javlja se onda čuveni problem oko izvoza takvih proizvoda u svetu, pogotovo u EU, gde su granične vrednosti pojedinih hemijskih supstanci u proizvodu strogo kontrolisane. Setimo se primera od pre nekoliko godina kada dobar deo roda maline nije mogao da se izveze zbog veće koncentracije pesticida koje su našli u samoj malini. Zaštita bilja se uglavnom odnosi na postupke koji su usmereni ka eliminisanju štetnih organizama, ali sprovođenje tih postupaka je nezamislivo bez primene hemijskih sredstava putem dezinfekcije, dezinsekcije, deratizacije i dekontaminacije. Hvala.
Da li još neko želi reč? Na član 4. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela poslanica Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela poslanica Radica Jocić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Milorad Krstin. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milorad Krstin.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, i posebno pozdravljam individualne poljoprivredne proizvođače, iz seta zakona, bukvalno spojenih u jedan, a reč je o 15, pred nama je i zakon o zdravlju bilja. Ono što u samom obrazloženju koje ste dali čitam, jasno je da je ovo zakon, kako Vlada kaže, koji nas vodi u Evropu. Jedan od elemenata plana reforme u oblasti zaštite zdravlja bilja, u pravcu usaglašavanja sa EU i Svetskom trgovinskom organizacijom, jeste donošenje nove zakonske regulative kroz koju će biti institucionalizovana sva nova rešenja koja treba da omoguće sprovođenje ove nove reforme. Taj deo, što se tiče ovog zakona, nama je jasan, ali ne znam šta je to što će ovog paora, seljaka ili poljoprivrednog proizvođača, kada ovo dođe do primene, a skoro neće doći, što će njemu pomoći. Ako uzmemo član 73. i pogledamo, da to sad neko protumači, kaže – Ako prilikom obavljanja sanitarnog pregleda pošiljke bilja, biljnih proizvoda i propisanih objekata posumnja na prisustvo štetnih organizama sa liste 1a deo jedan, 1a deo dva, liste 1b, liste 2a deo jedan itd. To je nešto što je stručno, što će da odrađuje i ono što je EU propisala. Da vidimo šta je to što će dobiti seljak od ovoga, šta će poljoprivredni proizvođač dobiti od ovoga? Ako vidimo da ste reč – nacionalno referentna fitosanitarna laboratorija se briše i stavljate da je to sada direkcija za nacionalno referentne laboratorije. Ispred ove nacionalno referentne stavili ste direkcija, posle nacionalno referente – fitosanitarna se briše, znači ona ne postoji, i stavljate direkciju za nacionalno referentne laboratorije. Evidentno je da treba neko da kontroliše sve što ulazi i izlazi, ali je evidentno da ovaj zakon je zakon koji će nas, kako Vlada kaže, što pre odvesti u EU, ali ne znam kako će to seljak, paor ili individualni poljoprivredni proizvođač podneti.
Da li još neko želi reč? Na član 4. amandman je podneo poslanik Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela poslanica Vesna Marić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Momir Marković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Slađan Mijaljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Marko Milenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Vlada Milojković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Goran Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Ognjen Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Paja Momčilov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Milan M. Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodna poslanica Gordana Paunović-Milosavljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavi deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo poslanik Ljubiša Petković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podnela poslanica Dušanka Plećević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavi deo Predloga zakona. Na član 6. amandman je podneo poslanik Vitomir Plužarević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podneo poslanik Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podnela poslanica Gordana Pop-Lazić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo poslanik Zoran Popović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo poslanik Dobrislav Prelić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podnela poslanica Marina Raguš. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podneo Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podnela poslanica Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima Vjerica Radeta.
Član 12. je jedan od članova koji su u odeljku sa naslovom – Subjekti u oblasti zaštite zdravlja bilja, koji se upisuju u registar proizvođača, prerađivača, dorađivača, uvoznika, skladištara i prometnika bilja, biljnih proizvoda i propisanih objekata. Stav 3. govori ko može da se upiše u ovaj registar i kaže – uz zahtev iz stava 2. ovog člana podnosi se i dokaz da odgovorno lice za zdravlje bilja ima radno iskustvo od godinu dana na poslovima zdravlja bilja. Predložili smo da se napiše da je to iskustvo od najmanje godinu dana, što je Vlada potvrdila svojim odgovorom zbog čega ne prihvata amandman, jer kaže Vlada da se amandman ne prihvata iz razloga što odgovorno lice za zdravlje bilja može da bude i lice koje ima iskustvo više od godinu dana. Upravo iz tog razloga smo napisali da treba da stoji – najmanje godinu dana, a vi ste u zakonu fiksirali da je to iskustvo od godinu dana. Ovo je zaista pravno-tehnička i nomotehnička redakcija ovog člana, kao i naša intervencija koju inače često kroz amandmane naglašavamo, da tamo gde se ministar određuje zakonom da propisuje nešto, neke podzakonske akte, to je u stavu 5. ovog člana, mi uvek predlažemo da to bude ministarstvo. Sada ću da kažem zašto mi to radimo.
Reč ima ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Saša Dragin.
Posle uvida u vaš amandman želeo bih da kažem da Ministarstvo prihvata da se ispred reči – godina, stavi – najmanje godinu dana, odnosno da se reč – ministar zameni rečju – ministarstvo.
Konstatujem da je predlagač prihvatio amandman. Pošto Odbor za poljoprivredu nije, onda će ili Odbor imati u razmatranju ovaj amandman, pa će postati sastavni deo, odnosno u drugom slučaju o njemu će se izjasniti Skupština u danu za glasanje. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo Milovan Radovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman je podneo poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo poslanik Sulejman Spaho. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 16. i na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za poljoprivredu su prihvatili ovaj amandman, Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, pa konstatujem da je i ovaj amandman postao sastavi deo Predloga zakona. Na član 16. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Reč ima narodni poslanik Dragan Stevanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, u jutrošnjoj diskusiji neko je rekao da je ovo set zakona koji nas približava EU i SRS ne može da se složi s tim zbog činjenice da zakoni jesu pisani u duhu evropskih standarda, ali da su standardi u oblasti poljoprivrede u Srbiji takvi da ovi zakoni objektivno neće biti primenjivi. Stvari bi možda bile drugačije kada bi se Vlada, odnosno izvršna vlast, konkretno i vaše Ministarstvo, gospodine ministre, ponašali malo drugačije. Ispred sebe imam jedno rešenje vašeg ministarstva kojim se odbija kao neosnovan zahtev za korišćenje podsticajnih sredstava za podizanje višegodišnjeg proizvoda zasada za 2008. godinu i u obrazloženju tog istog rešenja stoji da poljoprivredni proizvođač nije prijavio tačnu strukturu biljne proizvodnje, odnosno parcele na kojima je podignut novi zasad ribizla – ogrozd. Za vaše obaveštenje, ispred sebe imam takođe, gospodine ministre, fakture, otpremnice, deklaraciju – sertifikat tog istog poljoprivrednog proizvođača i, kao krunu svega, zapisnik inspekcije koju je uradila Uprava za zaštitu bilja Ministarstva poljoprivrede i u kojoj je konstatovano da je poljoprivredni proizvođač podneo sve u skladu sa zakonom, odnosno sa uredbom Vlade. Možete da dobijete kada završim. Interesuje me da li je ovo praksa, da li je ovo presedan i da li smatrate da ćete, ukoliko Vlada Republike Srbije, konkretno i vaše Ministarstvo, budu nastavili da se ponašaju ovako u odnosu na poljoprivredne proizvođače ili one koji su zainteresovani, u pristojnom vremenskom periodu izgraditi standarde u oblasti poljoprivrede, pa da zakoni koji su u duhu evropskih budu u Srbiji primenjivi?
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman je podneo Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 17. amandman je podneo poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman je podnela poslanica Marina Toman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman je podneo Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 18. amandman je podneo poslanik Dragan Todorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman je podneo poslanik Milan Škrbić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman je podneo Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 20. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman je podnela Elena Božić-Talijan. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman je podneo poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman je podnela poslanica Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman je podneo poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman je podneo Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman je podneo poslanik Jovan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman je podneo poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman je podneo Srboljub Živanović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Srboljub Živanović.
Dame i gospodo poslanici, mislio sam da će Ministarstvo prihvatiti ovaj moj amandman, zato što on pored određenih konkretnih mera u stvari predviđa i reviziju. Smatram da je prilikom prijema voća i povrća ili bilo kojeg drugog proizvoda potrebno da određeni proizvod poseduje određenu prateću dokumentaciju, koja u stvari prati na koji način je došlo u procesu vegetacije do primene određenih zaštitnih preparata. Zato smatram da je potrebno, pored ovog datog i iznetog u ovom stavu broj 3, gde se utvrđuju određene konkretne mere, dodati reči – određenu reviziju, koje će poboljšati taj proces, odnosno koje će na adekvatan način omogućiti i praćenje zaštite bilja. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 32. amandman je podneo poslanik Dragan Živkov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman je podneo poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 35. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Radiša Ilić.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na član 35, koji glasi – u članu 35. stav 2. reč ministar zamenjuje se rečju ministarstvo. Ako pogledamo član 35, videćemo da je to u stvari spisak od 10 lista koje treba da potpiše ministar. Obrazloženje Vlade za odbijanje amandmana je sledeće – amandman se ne prihvata iz razloga što je Zakonom o državnoj upravi ministar ovlašćen za donošenje određenih podzakonskih akata, a ne ministarstvo. Ministar može samo da potpiše i da propiše ove liste bilja, ali te liste je u stvari sačinilo Ministarstvo, odnosno stručnjaci koji su u Ministarstvu zaposleni. Ministar svakako nije mogao sam da sačini ove liste koje su veoma obimne. U pitanju je deset listi i u svakoj listi se posebno navode vrste bilja, biljnih proizvoda i propisanih objekata. Opet da napomenem, u ovom slučaju se radi, bez obzira na Zakon o državnoj upravi, o pukoj formalnosti potpisivanja ovih lista od strane ministra.
Reč ima ministar Saša Dragin.
Hteo bih da kažem to da, uzimajući u obzir to da smo pogledali na šta se odnosi ovaj amandman, možemo da kažemo, vezano za izmene u članu 35, da prihvatamo da se reč ministar zameni rečju ministarstvo.
Konstatujem da je u ime predlagača ministar Saša Dragin prihvatio amandman na član 35, koji je podneo narodni poslanik Radiša Ilić, koji nije prihvatio Odbor za poljoprivredu, pa će biti prihvaćen ili na sednici Odbora i time postati sastavni deo Predloga zakona ili će se o njemu izjasniti Skupština u danu za glasanje. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 36. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman je podnela poslanica Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 39. amandman je podnela poslanica Radica Jocić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 41. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 42. amandman je podneo poslanik Milorad Krstin. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milorad Krstin.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, ako ste primetili, a to smo raspravljali i na Odboru za poljoprivredu, počevši od člana 31, ako pogledamo po amandmanima, od rednog broja 79. do 126, poslanička grupa SRS je umesto reči – ministar stavila da se zamenjuje rečju – ministarstvo, jer smo smatrali, na osnovu onoga što je Vjerica Radeta rekla po Ustavu, da vi ne možete sami iskontrolisati sve ovo što se dešava u poljoprivredi, nego bi trebalo bitnije da prebacite na vaše pomoćnike, savetnike i najbliže saradnike. Tada biste mogli više da iskontrolišete ono šta se radi na terenu u Srbiji, šta je to što Ministarstvo radi a da je u interesu individualnih poljoprivrednih proizvođača, da bude dovoljno da se svi ovi zakoni koje ste sada predložili pravno i praktično ispoštuju, a onda ih tek možemo smatrati da su zakoni koji su trebali i doneseni su na vreme. Ubeđen sam da je ove zakone trebalo puno ranije doneti. Kao ovlašćeni predstavnik ću, posebno kada bude reč o ishrani bilja i oplemenjivača zemljišta, malo podstaći tu temu ko je šta trebalo da radi i koliko je onda ministar na osnovu ovlašćenja imao i radio suprotno od onoga što treba seljaku da bi mogao paor da preživi tu godinu za sve ono što je uložio, a ne da ga prepustimo samo zakonima i onda se okrenete radu gore, a na terenu je sasvim druga priča.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 43. amandman je podneo Tomislav Ljubenović. Radi se o istovetnom tekstu, samo o različitim stavovima. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 44. amandman je podnela poslanica Vesna Marić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 45. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 46. amandman je podneo poslanik Slađan Mijaljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 47. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandman je podneo poslanik Momir Marković. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Momir Marković.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 48, kojim tražim da se stavovi 3, 4, 5. i 6. ovog člana brišu. Razlog je vrlo jednostavan, već u članu 47. isto stav 3. – ministar rešenjem može da dozvoli uvoz bilja, biljnih proizvoda itd. sa liste 3a, 3b, ovde u članu 48, liste 4a, 4b itd. Amandman nije prihvaćen iz razloga usklađivanja sa direktivom. Prvo, ne može se zakon usklađivati sa direktivom, valjda se direktive usklađuju sa zakonom. Ipak postoji nekakva supremacija tih propisa koje dajete i zakon ne može biti mlađi od neke direktive. Drugo, ono što je najvažnije, zbog čega sam i podneo amandman, to je da ministarstvo može propisati, ministarstvo je državni organ, ministar je samo šef tog državnog organa, prema tome ne može se ministar izjednačavati, ministar nije institucija, ministarstvo jeste. S druge strane, s obzirom na proizvode koji se članom 48. tretiraju, zabranjuje se uvoz i promet bilja, biljnih proizvoda i propisanih objekata sa liste 4a, 4b, koji ne ispunjavaju specifične fitosanitarne uslove. Znači, doći ćemo u situaciju da će ministar svojim rešenjem, svojom odlukom dozvoliti uvoz bilja koje ne ispunjava specifične fitosanitarne uslove. To znači dve stvari. Prvo, mogućnost korupcije a, naravno, ne sumnjamo u poštenje gospodina Dragina kao ministra, ali će sutra sedeti na mestu gospodina Dragina neki ministar, a sa nekim ministrima iz DOS neki drugi ministar, a sa nekim ministrima iz DOS-a, pa i onih posle DOS-a, imamo vrlo loše iskustvo. Da vas podsetim na poslovanje ministarke Dulić-Marković, na uvoz genetski modifikovanih proizvoda od firme "Monsanto", na uvoz semena genetski modifikovanih proizvoda, pa smo zarazili pola Srbije genetski modifikovanom sojom itd. Dakle, ne sme se dozvoliti da ministar dođe u situaciju da svojim rešenjem odobri nešto što se sa prva ti stava ovog člana 48. zabranjuje, jer će doći u situaciju da neće izdati rešenje, ali kada dođe uvoznički lobi, pa kada se dogovori, postoji mogućnost dogovora, i zato smatram da treba usvojiti ovaj moj amandman i ova četiri stava člana 48. brisati. Onda će član 48. biti decidno jasan – zabranjuje se uvoz biljnih proizvoda koji ne ispunjavaju specifične fitosanitarne uslove. Time štitimo i građane Srbije koji koriste te proizvode, a štitimo i državu, a i ministra od njega samog. Hvala.
Reč ima ministar Saša Dragin.
Čisto radi vaše informacije. Zbog međunarodnih propisa izuzetno je važno da neke potpise stavlja lično ministar, a neke može i neko ovlašćeno lice u ministarstvu. Postoji velika razlika od slučaja do slučaja. Iz tog razloga negde zaista ministar mora da postavi potpis, a negde je to dozvoljeno da uradi neko ko je ovlašćen u ministarstvu za to.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 53. amandman je podneo poslanik Marko Milenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 55. amandman je podneo poslanik Vlada Milojković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 57. amandman je podneo Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 57. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 58. amandman je podneo poslanik Goran Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 59. amandman je podneo poslanik Ognjen Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 61. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 63. amandman je podneo poslanik Milan M. Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 64. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 65. amandman je podneo poslanik Paja Momčilov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 66. amandman je podneo Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 66. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 71. amandman je podnela narodna poslanica Gordana Paunović-Milosavljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 71. amandman je podneo poslanik Ljubiša Petković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 73. amandman je podneo Vitomir Plužarević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 74. amandman je podnela Gordana Pop-Lazić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 75. amandman je podneo poslanik Zoran Popović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 76. amandman je podneo poslanik Dobrislav Prelić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 79. amandman je podneo Milovan Radovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 80. amandman je podneo poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 82. amandman je podnela poslanica Marina Raguš. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 85. amandman je podnela poslanica Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta.
Član 85. govori o informacionom sistemu i kaže da ministarstvo uspostavlja i održava informacione sisteme u oblasti zdravlja bilja. U 2. stavu, na koji je podnet amandman, govori se o referentnoj laboratoriji, a mislimo da to treba da se zameni rečima "državni organi". Obrazloženje ovog amandman ću ilustrovati jednim pismom koje smo jutros u poslanički klub faksom dobili od jednog gospodina, da bismo skrenuli pažnju na osnovu ovog što smo dobili u ovom pismu, kako neodgovorno rade i državni organi, a tek kada su to neke referentne laboratorije itd, pitamo se i pitanje je kome oni uopšte odgovaraju? Molila bih vas, gospodine ministre, da vi i vaši saradnici, prepoznaće se neko o kome se radi, saslušate šta nam je faksom jutros poslao gospodin Stanojlo Marković iz sela Duboka kod Jagodine. Kaže da je poljoprivrednik. Sa celom porodicom živi od toga. To mu je osnovna delatnost i opredelio se za povrtarsku proizvodnju, jer poseduje osam plastenika, koje je platio 120 hiljada dinara, a za to, prema postojećem zakonodavstvu ima pravo na subvenciju od 40 hiljada dinara i kaže da to do dana današnjeg nije dobio, iako je republički inspektor bio na licu mesta, napravio zapisnik i u tom zapisniku konstatovao da ispunjava te uslove. Gospodin Stanojlo Marković iz Duboke kaže da kao poljoprivrednik posećuje mnoge prezentacije, da je bio na jednoj prezentaciji u vezi sa registrovanim domaćinstvima i da je tu prezentaciju vodio, kaže ovako, zamenik ministra Dragina, imena mu se ne sećam, ali sedi u Skupštini do samog ministra Dragina, i kaže da je na njegovo pitanje oko bušotina i te subvencije da je rekao da mu ostavi broj telefona, podatke itd. i ni do danas nije dobio nikakav odgovor, ali kaže da je na toj istoj prezentaciji pitao tog gospodina, on kao i ostali učesnici, postavio mu je pitanje vezano za semensku pšenicu. Gospodin zamenik ministra, ako je u pitanju zamenik ministra, kaže da je odgovorio – piši kukuruz, šifra 108,pokazao da čak nije ni saslušao šta mu čovek kaže, a pogotovo nije imao nameru da bilo šta ozbiljno uradi. Vidim da svi vrtite glavom, ali evo čovek je jasno i glasno napisao svoje ime i zamolio da ga pročitamo, pa bih zamolila, gospodine Dragin, da vaši saradnici ovo provere, jer ako čovek ima pravo da dobije subvenciju od 40.000 dinara da je dobije, a vama evo ovaj faks radi podataka.
Da li još neko želi reč? Na član 85. amandman je narodni poslanik Sulejman Spaho. Vlada i Odbor za poljoprivredu nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? Na član 87. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? Na naslov iznad člana 91. i na član 91. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za poljoprivredu su prihvatili ovaj amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 93. amandman je podneo Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za poljoprivredu su prihvatili ovaj amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona Na član 98. amandman je podneo Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za poljoprivredu su prihvatili ovaj amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona Na član 98. amandman je podneo poslanik Aleksandar Pejčić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Aleksandar Pejčić.
Poštovani narodni poslanici, poštovani ministre, u načelnoj raspravi sam pomenuo ovaj amandman. Radi se o kaznenoj politici zakonodavca. Vi ste nam u jednoj formi, kada ste bili u poseti našem poslaničkom klubu, objasnili zbog čega su u ovoj normi ove kazne. Meni je drago što ste i vi saglasni s tim da kazne treba da budu mnogo veće, međutim, Zakon o krivičnom postupku vam upravo to ne dozvoljava. Podneli smo amandmane i na ostale članove, što se tiče i fizičkih lica, i preduzetnika i pravnih lica. Ubuduće se neću javljati pošto imam informaciju od vas zbog čega niste prihvatili ove naše amandmane. Imamo neku satisfakciju zato što se slažete sa onim što smo uočili, a naš je cilj krajnji bio da zaštitimo zadnju instancu u tom lancu, a to je sigurno kupac.
Reč ima ministar Saša Dragin.
Hteo bih da se zahvalim na razumevanju. Vrlo jednostavno, to je otprilike i moje mišljenje. Kod nekih prekršaja, odnosno krivična dela kazne su vrlo slabe, po mom ličnom ubeđenju. Takve sugestije smo imali najviše vezano za zakone vezane za pravo životinja. Jako nam je žao, ali baš iz tog razloga ponekada i državni organi imaju problem da kazne prekršioca, odnosno vrlo često se materijalna dobit od prekršaja čak više isplati od onog što bude propisano kaznom. Iz tog razloga i moje mišljenje je da se kazne za dosta krivičnih, odnosno prekršajnih dela moraju povećati da bi imale svoju funkciju.
Da li još neko želi reč? Na član 99. amandman je podneo poslanik Aleksandar Pejčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 100. amandman je podneo poslanik Aleksandar Pejčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 108. amandman je podneo Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za poljoprivredu su prihvatili ovaj amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona Na član 109. amandman je podneo Radoslav Milovanović. Vlada i Odbor za poljoprivredu su prihvatili ovaj amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača ministar Saša Dragin, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, želi završnu reč? (Ne.) U tom slučaju, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O SREDSTVIMA ZA ISHRANU BILjA I OPLEMENjIVAČIMA ZEMLjIŠTA (pojedinosti). Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Dragan Aćimović, Elena Božić-Talijan, Boris Aleksić, Milan Veselinović, Milorad Buha, Lidija Vukićević, Jadranko Vuković, Slobodan Vuković, Miroslav Marinković, zajedno narodni poslanici Milan Lapčević i Aleksandar Pejčić, Jovan Damjanović, Lidija Dimitrijević, Momčilo Duvnjak, Branimir Đokić, Siniša Stamenković, Srboljub Živanović, Dragan Živkov, Nikola Žutić, Radiša Ilić, Vladan Jeremić, Nataša Jovanović, Petar Jojić i Srboljub Živanović i amandmane Odbora za poljoprivredu. Primili ste izveštaje Odbora za poljoprivredu i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 142. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 4. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podnela Elena Božić-Talijan. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podnela poslanica Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na nadnaslov i naslov iznad člana 12. i član 12. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Marinković. Ovaj amandman su prihvatili i Vlada i Odbor za poljoprivredu. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Propušten u redosledu je amandman na član 8, koji je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milorad Krstin.
Dame i gospodo narodni poslanici, s reč je o jednom veoma bitnom zakonu, reč je o sredstvima za ishranu bilja i oplemenjivačima zemljišta, doduše, podneto je svega 29 amandman, od toga je šest prihvaćeno, i to pozicije. Mi što smo iz opozicije, nažalost, nisu prihvaćeni amandmani, jer ste smatrali da oni verovatno neće poboljšati ovaj zakon. Pored ovih dva minuta koristiću i još vreme kao ovlašćeni predstavnik i kada pričamo o ovom zakonu, koji je veoma bitan, evo citiraću nešto što je ministar poljoprivrede Saša Dragin u svojoj analizi poljoprivrede, brošuri koju je odštampao – Analiza poljoprivrede Srbije za 2008. godinu – rekao. Rekao je, ovog puta moram da konstatujem, istinu. ''Problem sa upotrebom veštačkog đubriva u Srbiji jeste i kontrola i kvalitet đubriva. Trenutno prava kontrola ne postoji, a inspekcija je mahom korumpirana. Ovo dovodi dotoga da čak i kada naš seljak koristi đubrivo, njegovi efekti su sasvim mali.'' Nisam koristio ovo kao zloupotrebu, nego sam koristio kao argument koji je istinit. Onda ću vam reći, i vaše mišljenje koje ste povodom ovog zakona dali, kaže: "Tako je zbog problema sa ne adekvatnim kvalitetom mešanih mineralnih đubriva u prometu u toku 2003, 2004. i 2005. godine, doneta je izmena Pravilnika o metodama za ispitivanje đubriva, koje se odnosila na uslove proizvodnje kvaliteta za ispitivanje ovih đubriva.'' U Republici Srbiji je registrovano 24 proizvođača mineralnih đubriva, uglavnom mešanih đubriva, od kojih zbog rekonstruisanja ove privredne grane aktivno radi oko sedam proizvođača, a to su "Azotara" Pančevo, "Azohem" Subotica, IHP "Prahovo", "Fertil" Bačka Palanka, "Žitomedija" Kula, "Ekomineral" Smederevo, "Delta agrar" Beograd, normalno, ona tu ne može da omane. Ovih sedam proizvođača, na njih morate obratiti pažnju, u svom govoru, kada je bilo u načelnom pretresu, u set ovih 15 zakona, gospodine ministre, rekao sam da su nam iks puta poljoprivredni proizvođači slali uzorke veštačkog đubriva, gde smo nalazili delove ili deliće crepa, koristeći građevinske neke kuće, koristili su šljunkare sa sitnim šljunkom, kamenčiće. Kada paor uzme i to lepo baci na svoju obradivu površinu, uvek to gledaju i prate meteorološke uslove, da ne bi stajalo đubrivo više dana bez padavina, nego gledaju nekako to pred kišu. Šta se desi kada zemljoradnik posle tri-četiri ili pet dana ode na njivu? Desilo mu se da je nalazio ono što sam malopre citirao. Crvenilo se, belilo se od svega, samo ne od onoga što je činilo veštačko đubrivo. Ovim zakonom apsolutno morate rigoroznu kontrolu sprovesti što se tiče proizvodnje veštačkog đubriva. Paor je iovako u lošoj situaciji. Kada mu na njivu stigne mleveni crep, šljunak, pesak, ne zna šta od toga može da poboljša rast biljke, a ujedno i da donese veći prinos tom poljoprivrednom proizvođaču, koji samo od toga živi, kako vi kažete, profesionalni proizvođač. U vezi ovih podataka, hteo bih da iznesem još neke činjenice. Po broju izdatih odobrenja za uvoz sredstava gotovih đubriva i sirovina za njihovu proizvodnju, na godišnjem nivou, hajde da kažemo, u proseku, u poslednje tri godine dato je od strane vas negde oko 300 odobrenja. U 2007. godini, u vašem obrazloženju koje ste dali, izdato je 220 stalnih dozvola za stavljanje đubriva u promet i oko 70 izmena stalnih dozvola za stavljanje u promet. Molio bih vas, gospodine ministre, da obratite pažnju, zajedno sa vašim saradnicima, kome izdajete dozvole za uvoz veštačkog đubriva i koje su to države iz kojih nam uvoze veštačko đubrivo? Moram da priznam i da kažem da nema bolje ureje 46-postotne od Rusije, odmah druga po mestu je iz Rumunije, ali dosta uvozimo đubriva iz Hrvatske. Evo, naveli ste sedam proizvođača, tih sedam proizvođača su u stanju da proizvedu dovoljno mešanog đubriva. Kao prvi preduslov ili uslov, kada pre setve hoćete da posejete jedan usev, baca se mešano đubrivo, bez obzira da li je ono tri puta petnaest, osam sa šesnaest, dvadeset četiri i sto drugih kombinacija, to je na osnovu uzorka zemljišta. Nažalost, kod nas su paori dosta malo uzorkovali zemljište, pa uvek idemo sa jednim istim, idemo sa tri petnaesticom, idemo sa''Anom'' i idemo sa urejom 46-postotnom. To je nešto što je najosnovnije. Vi morate ovaj zakon koji ćete usvojiti 29. ovog meseca, ovaj zakon mora da bude strogo primenjivan. Dozvole strogo proverene uvoznicima, i sredstava i đubriva, i da postoji taj kriterijum koji ste ovde naveli u ovom zakonu. U protivnom, nemojte da se desi, molim vas, stvarno da i kod ovih sedam, koji čine ovu celinu za proizvodnju veštačkog đubriva, a na teritoriji Srbije, da se nalazi crep, šljunak, kamenčić u džakovima od veštačkog đubriva. Tim ljudima ne zabraniti, kazniti ih normalno sa ogromnim ovde novčanim kaznama, ali brate mili i sa zatvorom. Nema smisla, seljak je stvarno pao na niske grane. Ne on kao seljak, nego nebriga o njemu, suprotno od onoga kako bi trebalo da bude.
Reč ima ministar.
Iskreno se zahvaljujem gospodinu Krstinu na podršci. Ono što je bilo definitivno problem, mi smo rešili osnivanjem Generalnog inspektorata i unutrašnjom kontrolom inspektora. Mogu da kažem da je, od kada smo mi Ministarstvu, jedan inspektor otpušten zbog zloupotrebe i dva su trenutno pod istragom. Što se tiče kontrole đubriva u 2008. godini, sprovedeno je 1.746 kontrola, a u 2009. godini, znači, od početka ove godine 366 kontrola. Od toga, tokom 2008. godine podignute su tri krivične, 33 prekršajne i 36 prijava za privredni prestup. U 2009. godini, jedna za privredni prestup i 20 prekršajnih. Mogu da vam kažem da se zaista borimo iz sveg srca za kvalitet đubriva koji je adekvatan, jer kao agronomu, jasno mi je da je to jedan odnajvećih problema u našoj zemlji. Znam da su se mnogi obogatili na tome što su mleveni mermer trpali u đubrivo.
Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Marinković. S obzirom da su amandman prihvatili Vlada i Odbor za poljoprivredu, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević i Aleksandar Pejčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Izvinjavam se, ministre, vi želite reč. Izvolite.
Povodom debate narodnog poslanika gospođe Radete, a vezano za gospodina Marković Stanojla iz Duboke kod Jagodine, i za njegove subvencije, mogu da vam kažem da je nalog za plaćanje u sistemu za Trezor, da je isplata odobrena, da je novac možda već i na računu. To je za opremu i mehanizaciju. Isplatili smo 99% obaveza iz 2008. godine, tako da zaista ne znam kada ste dobili ovaj papir, ali mogu da vam kažem da je taj čovek ili dobio novce, pošto je iz Ministarstva već davno to otišlo prema Trezoru ili vas je možda slagao.
Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević i Aleksandar Pejčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman je podneo Miroslav Marinković. S obzirom da su amandman prihvatili Vlada i Odbor za poljoprivredu, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 16. i sve ostale članove u kojima se pojavljuje reč „referentna laboratorija“ amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Marinković. S obzirom da su amandman prihvatili Vlada i Odbor za poljoprivredu, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 16. amandman je podneo poslanik Jovan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Za reč se ne javlja niko. Na član 19. amandman je podneo poslanik Branimir Đokić. Niko ne traži reč. Na član 20. amandman je podneo Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman je podneo Srboljub Živanović. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin ministar, Saša Dragin, izvolite.
Posle diskusije poštovanog gospodina poslanika Radiše Ilića, vezano za subvencije za Stanojević Dobrila, selo Macura, opština Surdulica, dobili smo informaciju da je on na toj parceli za koju je tražio subvenciju za zasad prijavio drugu setvenu kulturu, znači da je prijavio kukuruz na toj parceli, samim tim ne može da ostvari subvenciju za drugu kulturu ukoliko je prijavio kukuruz. Vrlo jednostavno. Znači, ukoliko je napravio grešku preporučujem da izmeni setvenu kulturu, pa da vidimo kako možemo da mu pomognemo, ukoliko ne, pokušao je da zloupotrebi mogućnost dobijanja subvencije. Hvala.
Reč ima po amandmanu gospodin magistar Srboljub Živanović.
Pošto vidim da ministar vrlo brzo rešava probleme, uputio bih mu jedno pitanje da pogleda da li je Srboljub Živanović za prošlu godinu i zbog čega nije naplatio subvencije za zasejane površine? Što se tiče ovog člana 20, u stavu 5. reč "ministar" zamenjuje se rečju "ministarstvo". Slušajući ovu divnu diskusiju koju je moj kolega Krstin izneo za proizvođače mineralnih đubriva, a verovatno i diskusiju u načelu koju je takođe kolega Bortić izneo za proizvođače mineralnih đubriva, moram vam reći da smo bili verovatno, vi to dobro znate, jer ste doktor ovih nauka, i da dobro poznajete sve proizvođače, odnosno one koji su se bavili proizvodnjom mineralnih đubriva, da li u staroj Jugoslaviji ili u SRJ, ali ako pogledate sada, videćete da je to svedeno na jedan mali broj onih koji se bave isključivo proizvodnjom. Jedna od najvećih fabrika verovatno u staroj Jugoslaviji koja se bavila proizvodnjom mineralnih đubriva jeste Fabrike mineralnih đubriva "Zorka" Šabac. Sada ona više to ne proizvodi. Što vam to govorim? Govorim vam zato što sam se 30 godina bavio održavanjem u toj fabrici i odlično poznajem i tehnologiju, i rad ove fabrike, koja je ipak mogla da se nosi sa velikim svetskim proizvođačima i sigurno je bila na velikom glasu, gde smo tada, još od 1980. do 1995-1996. godine izvozili ta mineralna đubriva u zemlje Latinske Amerike, širom celog sveta. Nažalost, lošom politikom i prethodne vlade i svih vlada koje su bile, ova fabrika je zatvorena zato što se verovatno nije našao sporazum između komercijalnog ugovora koji je trebalo "Farmako", firma koja je uzela ovu fabriku i, za ponos jeste, povratila tu svoju proizvodnju kojom se ova fabrika dičila. Ako sada pogledamo, ona ili ostale fabrike ne postoje, ne rade, mi se sada bavimo uvozom, uvozom gotovih mineralnih đubriva. Mineralno đubrivo, jednom rečju, narodno rečeno, jeste gde proizvođač treba da vara prirodu, da bi ostvario, normalno uz genetički potencijal biljke, što veći prihod. Ovo što ste vi malopre pričali i rekli, kada se uvoze mineralna đubriva ili određene supstance mora da postoji i određena laboratorijska kontrola. Verujte mi, još i u saveznom parlamentu, kao savezni poslanik, iznosio sam probleme zato što smo u internim laboratorijama tada još Fabrike mineralnih đubriva u Šapcu utvrdili da uvezena mineralna đubriva iz Kutine nisu bila na nivou tri petnaestice, već na nivou tri osmice. Niko nije intervenisao jer to je jedna velika diverzija nad proizvođačima. Sada vidite, em što je proizvođač oštećen, znači zemljoradnik je oštećen što je kupio takvo đubrivo, em ga je bacio u određenim količinama, propisanim količinama, po kojima je bacio, znači, nije ostvario adekvatan rod koji je trebalo da ostvari. Zato smatram da je potrebno u tim laboratorijama izvršiti svakodnevnu, stalnu analizu mineralnih đubriva koja se uvoze iz susednih republika, koje su sada postale velesile u proizvodnji tog proizvoda. Nažalost, moramo reći zato što fabrike mineralnih đubriva u Srbiji više ne postoje. Možete sada da pričate o proizvodnji mineralnih đubriva u Subotici, koja je vrlo mala, u Novom Sadu takođe koja ne postoji, Pančevo, Prahovo i to je već takoreći stornirano, te smo isključivo vezani za uvoz mineralnih đubriva. O kvalitetu o svemu je gospodin Milorad Krstin sjajno interpretirao i rekao kako i na koji način je ta proizvodnja ostvarivana. Možda, verovatno, ne znajući zbog čega su se našli ti kamenčići ili taj crep, on se verovatno nađe prilikom utovara ili prilikom pakovanja, ali u procesu proizvodnje taj proizvod ne može da prođe kroz takav način kontrole koji je striktan, tako da je nemoguće da se u procesu proizvodnje nađu i ovakva strana tela. Mislim da je gospodin Zoran Bortić decidno i sjajno opisao rekavši kako se maćehinski ponaša ova vlada prema proizvođačima mineralnih đubriva širom Srbije.
Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman je podneo poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Radiša Ilić ima reč.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na član 23. Predloga zakona o sredstvima za ishranu bilja i oplemenjivačima zemljišta, tako da se u članu 23. stav 5. reč "ministar" zamenjuje rečju "ministarstvo". Ovaj član 23. je veoma bitan sa gledišta kvaliteta proizvoda iz dva razloga. Pre svega, zbog upotrebe bilja kao hrane, a i zbog izvoza poljoprivrednih proizvoda koji moraju da zadovolje visoke standarde u zemlje gde se izvoze. Najrigorozniji su uslovi u EU, ali tamo je, moramo da priznamo, i veliko tržište, najveće posle Rusije. Danas sam takođe pominjao problem sa malinom od pre nekoliko godina, a tako će biti i sa drugim poljoprivrednim proizvodima ukoliko se ne poštuju uslovi za korišćenje, u ovom slučaju, veštačkih đubriva i hraniva. Zaista je neophodna rigorozna kontrola sredstava koja se koriste za ishranu bilja i ministar je svestan da prave kontrole nema, da se na tržištu javljaju sumnjivi proizvodi, o tome su maločas govorile moje kolege Srboljub Živanović i Milorad Krstin, čak se ide dotle da se u vrećama sa oznakama poznatih proizvođača veštačkih đubriva nalazi izmešani mleveni beli kamen i ostali građevinski materijal sa đubrivom, pa su neretke scene, kako ste malopre čuli, da se njive sa usevima bukvalno bele od bačenih takvih veštačkih đubriva posle nekoliko nedelja. Kada treba da se vrši posle toga inspekcijski uviđaj, onda ispada da nema ni deklaracije na proizvodu, trgovac se ne seća dobavljača, a u stvari pravu štetu trpi samo poljoprivredni proizvođač.
Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Reč ne želi niko. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima poslanik Petar Jojić.
Dame i gospodo narodni poslanici, što se tiče navoda koje su istakli narodni poslanici Milorad Krstin ispred SRS i gospodin Srboljub Živanović, mislim da su kvalifikovani i zaista poznaju tu materiju veoma dobro, dobro ukazuju, daju preporuke i opominju i upozoravaju šta treba učiniti u odnosu na poljoprivredu u Republici Srbiji. Samo ću se osvrnuti na položaj i situaciju Azotare "Pančevo".Azotara "Pančevo" je sagrađena i puštena u proizvodnju 1963. godine. Sada je raskinut ugovor o privatizaciji gde su mangupi iz inostranstva došli i kupili tu fabriku za 13 miliona dolara, a da je na lageru bilo devet miliona dolara proizvoda, da bi ti mangupi belosvetski koji su sa tašnom i mašnom došli u Srbiju i opljačkali državu za 45 milina evra. Šta su uradili? Demontirali su novu fabriku "Karbamid 2" koja je trebalo da bude puštena u proizvodnju. Istu su demontirali, odvezli u inostranstvo i prodali je za 32 miliona evra, a njena knjigovodstvena vrednost jeste bila 45 miliona evra. U toj fabrici je sada ostalo bez posla oko dve hiljade radnika, što bi sa članovima njihovih porodica u ovom trenutku bilo više od tri i po hiljade, koji su ostali bez hleba, bez plata, bez ikakve egzistencije. Pošto je raskinut ugovor sa kupcima, Akcijski fond je preuzeo obaveze, dakle, država je preuzela Azotaru. Šta se sad događa, zašto je Vlada Republike Srbije stala i zašto ne preduzima mere da se Azotara "Pančevo" ne uključi u proces proizvodnje najkvalitetnijeg đubriva koje je proizvodila još u bivšoj SFRJ? Dakle, gospodin Bajatović je govorio da će Azotara biti u sastavu NIS-a. Ako je to tako, postavljam pitanje Vladi i predsedniku Vlade – šta će Vlada da preduzme da se uključi proizvodnja veštačkog đubriva u Azotari "Pančevo" i pomogne radnicima? U protivnom, oko tri hiljade duša doći će pred Vladu Republike Srbije da traži moli hleba, jer nema od čega da živi. Hvala.
Reč ima ministar dr Saša Dragin.
Zahvaljujem gospodinu narodnom poslaniku Petru Jojiću na jako dobroj diskusiji. Ne mogu da se apsolutno ne složim, sem u onome što ste rekli vezano za privatizaciju Azotare "Pančevo". Najveći problem je u tome što stajanjem rada Azotare "Pančevo" mi gubimo jedinu fabriku mineralnih đubriva koja je mogla da proizvede azotnu komponentu iz prirodnog gasa. Kao što znate, trenutno, sem u Rusiji, azotna komponenta se jako teško proizvodi rentabilno, jer Rusija diktira cenu gasa. Jako je važno da se kroz ugovor, vezan za gasovod koji treba da prođe kroz našu zemlju, dogovori i cena gasa za ovaj deo proizvodnje, odnosno za proizvodnju azotne komponente. Druga najskuplja komponenta je fosfat. Ona se uglavnom uvozi iz Sirije. Isto tako je bitno da angažujemo sve naše kapacitete, da probamo da pokrenemo i proizvodnju fosfatne komponente u našoj zemlji, a postoji indicija da se to može uraditi u jednoj opštini na jugu države. Iz tog razloga mogu da kažem da sam u stalnom kontaktu sa direktorom Srbijagasa i u interesu je ove zemlje da se u što kraćem vremenu pokrene tamo proizvodnja.
Na član 27. amandman je podneo Srboljub Živanović. Da li neko želi reč? Reč ima gospodin Živanović.
Podneo sam amandman na član 27. i u tom mom amandmanu sam predvideo da se ne briše proizvođač sa oznakom "EC FERTILISER", zbog toga što je proizvođač iz EU. Ali, vi ste sada odbijanjem ovog mog amandmana potvrdili još jednom da proizvodi iz EU se proizvode i distribuiraju na tržište Srbije, falširana roba, i treba izvršiti rigoroznu kontrolu baš tih proizvoda. Ovo što malopre vi rekoste vezano za proizvođače mineralnih đubriva, evo pogledajte, Pančevo je proizvodilo amonijak i jedina supstanca, jedina sirovina koju smo mi uvozili jeste fosfat. U fabrikama za proizvodnju fosfatne kiseline smo mogli tu supstancu da proizvodimo. Znači, sve ono što je kao sumporna kiselina – koja je nus-produkt bila u Boru i koja se koristila takođe u fabrikama mineralnih đubriva, kad pogledate koliko je ljudi bilo zaposleno ovde u fabrici mineralnih đubriva, bilo je negde oko 1.700 ljudi zaposleno, pa kad pogledate sada gde se nalaze ti ljudi i kolika je ta proizvodnja – mi smo samo pokrivali onaj nus-produkt sa kojim određeni proizvođači, kao u Boru ili ovde u Pančevu, ne znaju šta će, gde će da ga lageruju, ali apsorbovali i ujedno dobijali kvalitetno mineralno đubrivo. Moram vam iskreno reći, kada je fabrika mineralnih đubriva bila pod jurizdicijom "Farmakoma", tada se nije proizvodila đubrivo tri petnaestice, nego tri šesnaestice, kvalitet je bio iznad onoga koji je propisan. Što se tiče zapošljavanja ljudi, koji su mogli da ostvaruju dohodak i život za svoje porodice, to je danas marginalizovano, to je ono što je danas Agencija za privatizaciju svojim postupcima upropastila industrijsku proizvodnju u Srbiji. Sad vi kao ministar morate povratiti veru da se regenerišu te fabrike. Jeste da zastojem fabrika za proizvodnju mineralnih đubriva najviše propadaju onda kada stoje jer ih korozija uništava, atmosfera i sve ostalo, što znači da vi morate nastojati da se te fabrike ponovo regenerišu, jer koliko vidim sada, Fabrika mineralnih đubriva se u Šapcu prodaje, ali ona će isključivo biti kao mešaonica, gde će se uvoziti određene supstance i samo se tamo prepakivati, a u stvari neće ići u ovakvu proizvodnju o kojoj sam vam govorio.
Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Marinković. S obzirom da su amandman prihvatili Vlada i Odbor za poljoprivredu, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 44. amandman je podneo Miroslav Marinković. S obzirom da su amandman prihvatili Vlada i Odbor za poljoprivredu, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 45. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 46. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača dr Saša Dragin, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, želi završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O SREDSTVIMA ZA ZAŠTITU BILjA (pojedinosti) Primili ste amandmane koje su na predlog zakona podneli narodni poslanici: Dejan Nikolić, Milan Lapčević, Zoran Mašić, Milan Avramović, Boris Aleksić, Dragan Aćimović, Elena Božić-Talijan, Milorad Buha, Milan Veselinović, Lidija Vukićević, Jadranko Vuković, Slobodan Vuković, Jovan Damjanović, Lidija Dimitrijević, Momčilo Duvnjak, Branimir Đokić, Srboljub Živanović, Dragan Živkov, Nikola Žutić, Radiša Ilić, Vladan Jeremić, Nataša Jovanović, Petar Jojić, Radica Jocić, Ljubomir Kragović, Zoran Krasić, Milorad Krstin,Miletić Mihajlović, Tomislav Ljubenović, Igor Bečić, Vesna Marić, Oto Kišmarton, Saša Dujović, Vučeta Tošković, Zoran Popović, Milan Škrbić, Dragan Stevanović, Filip Stojanović, Marina Toman, zajedno Milan Lapčević i Aleksandar Pejčić, Božidar Delić, Milisav Petronijević, Predrag Mijatović i Zoran Kasalović. Primili ste izveštaje Odbora za poljoprivredu i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Sastavni deo Predloga zakona postali su amandmani narodnih poslanika: Dejana Nikolića na naziv poglavlja II, naslov iznad člana 5.i članove 5, 6, 7. i 9. i sve druge članove gde se pojavljuju reči "referentna laboratorija"; na naslov iznad člana 73. i članove 73, 75; Miletića Mihajlovića na članove 27, 30. i 45; Saše Dujovića na članove: 32, 34. i 87; Milisava Petronijevića na članove 88. i 92. i Zorana Kasalovića na član 91, jer su ih prihvatili Vlada iOdbor za poljoprivredu, a Zakonodavni odbor smatra da su pravno mogući. Kako je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 142. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na naziv poglavlja 2, naslov iznad člana 5. i na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Nikolić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član6. amandman je podneo poslanik Dejan Nikolić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član7. amandman je podneo poslanik Milan Lapčević. Vlada i Odbor za poljoprivredu nisu prihvatili amandman, zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član7. amandman je podneo poslanik Dejan Nikolić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član9. i sve članove u kojima se pojavljuju reči "referentna laboratorija" amandman je podneo narodni poslanik Dejan Nikolić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član14. amandman je podneo poslanik Zoran Mašić. Vlada i Odbor za poljoprivredu nisu prihvatili amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Da.) Dr Zoran Mašić.
Gospodine potpredsedniče, gospodine ministre, saradnici u Ministarstvu, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 14. u nameri da se preciznije definiše pre svega vreme za koje Ministarstvo treba da izvrši procenu aktivne supstance u sredstvima za zaštitu bilja, tako da je predloženo da se doda novi stav koji treba da glasi: "Procena aktivne supstance, odnosno osnovne supstance sredstava za zaštitu bilja mora se izvršiti najkasnije u roku od godinu dana od dana podnošenja zahteva za registraciju sredstava za zaštitu bilja". Isto tako je predložena dopuna ovog člana da se doda, tj. izmeni stav 5, i to tako – da ministar propisuje jedinstvena načela za procenu aktivne supstance, odnosno osnovne supstance sredstava za zaštitu bilja i za donošenje odluka u skladu sa savremenom međunarodnom metodologijom. Predlagač nije prihvatio ovaj amandman, sa obrazloženjem da su učinjene određene izmene u članu 20, a nije ni bitno, ne mogu naći, i da iz tih razloga se ne prihvata. U krajnjem uvažavam odluku predlagača. Jedino želim da kažem vezano za ovo, jer se nisam javljao kao ovlašćeni predlagač za ovaj set zakona, koji se odnosi na zaštitu zdravlja bilja, zatim sredstva za ishranu i ova sredstva za zaštitu bilja, da su to uglavnom solidno koncipirani zakoni i da će uvesti značajno reda u ovu problematiku i značajnije pomoći u oblasti gajenja bilja. Ako se predlagač predomislio, bilo bi mi drago da se prihvati ovaj amandman, ako ne u krajnjem uvažiću ovakvu odluku.
Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član21. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član22. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član22. amandman je podnela Elena Božić-Talijan. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član22. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član23. amandman je podneo Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član23. amandman je podnela poslanik Lidija Vukićević. Za reč se ne javljaniko. Na član23. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član23. amandman je podneo poslanik Slobodan Vuković. Reč niko ne traži. Na član23. amandman je podneo poslanik Jovan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član23. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član24. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član24. amandman je podneo poslanik Branimir Đokić. Za reč se ne javlja niko. Na član24. amandman je podneo Srboljub Živanović. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Srboljub Živanović.
Mislim da je ova materija zaštite bilja vrlo kompleksna i da je trebalo njoj posebno dati težinu i konotaciju baš što se tiče same primene ovih referata. Takođe dobro znamo da većina sirovina jesu uvozne, a da je mali broj proizvođača sredstava za zaštitu bilja na teritoriji Republike Srbije, koji je takođe možemo reći ugašen, ne rade zbog procesa privatizacije. Sama kontrola preparata je pod znakom pitanja, vrlo diskutabilna, a naročito njihova primena. Vi dobro znate da poljoprivredni proizvođači su primorani da, usled zaštite protiv korova, koriste preparate. Obično stavljaju veću količinu ili veću dozu tako da, umesto da deluju na korov, oni u stvari deluju štetno i na bilje koje treba da proizvode. To je ovde takođe ovde problematično, jer takođe tih laboratorija koje se bave ispitivanjem kvaliteta tih preparata nema, odnosno te trgovinske kuće koje se bave distribucijom preparata i prodajom takođe su bez ikakve kontrole. Sigurno je ono što sam juče napomenuo i rekao ministru. Jutros rano sam pozvao ljude da nam objasne kako i na koji način je prisustvo tih herbicida na određenim poljoprivrednim proizvodima. Vi ste juče meni dali jedan odgovor koji je verovatno vas zadovoljio ili ste vi u sučeljavanju sa njima, koji su mi rekli baš što se tiče proizvoda same soje, gde je modifikovana soja i gde je ova standardna soja. Znači, u tim prvim naletima kada on ispituje da li je to modifikovano ili nije, ili utvrdi, čak može da se desi da je kombajn radio, znači vro tu modifikovanu soju i da je ostao određen broj zrna prilikom predaje u toj standardnoj soji, došlo je do toga, odnosno koji su prvi prepoznatljivi znaci da je modifikovana soja ili standardna soja? To jeste baš prisustvo herbicida na semenu soje. To isto važi, verovatno 1988. godine, kada je vaš kolega, iz objektivnih razloga ne mogu pomenuti njegovo ime, kada je branio doktorsku disertaciju – primena radijacije posle Černobila, gde je ispitivao radijaciju na određenim poljoprivrednim proizvodima. Vi verovatno znate da je mahunasto povrće sa najvećim procentom radijacije, dok kada pogledate paradajz, kad pogledate jednu jedinu voćku – jagoda, u sebi imaju nula prisustva radioaktivnosti u tim proizvodima, kao što je to vezano i za proizvod krompira, koji, verovatno, koliko se herbicida izruči u njegovom procesu gajenja, da on to apsorbuje u koren, odnosno u krompir, on bi verovatno bio opasan za čoveka. Ali, to je vrlo bitno baš zbog količine prisustva herbicida, zato što je nekontrolisana primena zaštitnih preparata u poljoprivrednoj proizvodnji i zbog toga je potrebno obratiti pažnju. Vidite na raznim pijacama gde se prodaju poljoprivredni proizvodi, te kontrole nigde nema. Hvala.
Reč ima ministar dr Saša Dragin.
Pre svega, hteo bih da kažem, iz razloga da slučajno ne bi poljoprivredni proizvođač bio oštećen ukoliko je samo, recimo, kamion koji je nosio tranzgeni proizvod korišćen za transporte standardnog proizvoda, izmenjen je pravilnik po kome je on usklađen sa evropskim pravilnikom, gde je kvantitativna ili količinska granica 0,9%. To je prva stvar. Druga stvar, još jednom da vam objasnim, ne testira se herbicid nego se testira da li je ta soja otporna na taj herbicid. To je pi-si-ar reakcija koja ne definiše nalaženje rezidua pesticida nego se genetskim markerima utvrđuje da li postoji gen koji definiše rezistentnost ili otpornost te soje na ovo, tako da niste u pravu. Mogu da vam kažem da je jako važno da očuvamo našu proizvodnju, intaktnu, od tranzgenih organizama, zato što je cena standardnih kultura daleko veća, organskih tri puta veća. Iz tog razloga je jako važno da to uradimo. Ova administracija će sve uraditi da zaštiti zdravlje građana Srbije, kao i potentnost naše privrede, odnosno poljoprivredne proizvodnje i semenarskih kuća, na takav način što će ograničiti upotrebu tranzgenihorganizama isključivo na naučna ispitivanja, a da ona ne mogu da se nađu nipošto u prometu, odnosno u prodaji, odnosno da dođu, što bi se reklo, na astal nekome da pojede. Toliko. Hvala.
Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman je podneo poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) (Dragan Todorović, sa mesta: Srboljub Živanović ima pravo na repliku.) Replika je diskreciono pravo predsedavajućeg, da proceni da li će je dati ili neće. U ovom trenutku smatram da za repliku nema osnova, jer su oba učesnika u diskusiji iznela svaki svoje mišljenje i time je taj deo priče završen. S druge strane, nije niko nikoga pomenuo direktno. Na član 25. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Da li neko želi reč? (Ne.) (Dragan Todorović, sa mesta: Javio sam se kao šef poslaničke grupe, vezano za vaše izlaganje, ali opet imam problema sa karticom ili je i to vaše diskreciono pravo?) Da li se pozivate na povredu Poslovnika? Povredu Poslovnika reklamira narodni poslanik DraganTodorović.
Gospodine Novakoviću, mislim da vi nemate diskreciono pravo i da ste povredili član 104, dostojanstvo ove Skupštine. Svi prisutni su čuli izlaganje ministra Saše Dragina, gde se on decidno obratio gospodinu Srboljubu Živanoviću, čak i upotrebio neke izraze, koji, mislim, nisu bili na mestu, ali to je stvar ministra i u to neću da ulazim. Vi ste bili obavezni da Srboljubu Živanoviću date pravo na repliku. Gospodin Srboljub Živanović, imali ste prilike već da čujete u dosadašnjoj raspravi, jeste čovek koji se izuzetno dobro razume u ovu problematiku i kao stručnjak, kao magistar, a uskoro verovatno i doktor nauka i kao čovek koji se neposredno bavi proizvodnjom. Mislim da bi u ovim slučajevima to vaše diskreciono pravo na neki način trebalo da bude potpuno po strani i da date mogućnost poslaniku u ovakvim raspravama, posebno zato što nije bilo razloga da Srboljub Živanović ne dobije mogućnost da iznese svoje viđenje na diskusiju ministra, jer ovde se radi o problemu za koji smo svi zainteresovani. Ne možemo svi u tome da učestvujemo, jer to zahteva određeno obrazovanje vezano za tu oblast, kada su u pitanju genetski modifikovani proizvodi. To je nešto za šta je zainteresovana naša javnost. Nemamo razloga da poklonimo baš puno poverenje Ministarstvu i ministru. Više volimo da čujemo više izvora, kako bi bili potpuno sigurni u to da je Ministarstvo, odnosno zakonodavac predvidelo sve mogućnosti, kako bi se zaštitili naši građani.
Upravo sam zamolio službu i intervenisao u vezi sa nefunkcionisanjem vaše kartice. Utoliko se izvinjavam, ali zbog atmosfere koja je bar do sada vladala, prihvatiću sugestiju, iako nisam povredio Poslovnik, i daću reč gospodinu Srboljubu Živanoviću, po osnovu na koji se poziva. Izvolite.
Prevashodno, moram reći da se u jednom toku izlaganja ministra slažem, ali moramo decidno reći da ovo što je rekao o tim priručnim laboratorijama, u jednom momentu on govori o složenoj laboratoriji koja daje adekvatan nalaz, ali priručne laboratorije u datom momentu, prilikom prijema soje, moraju da otkriju ne koji je herbicid bio primenjen nego prisustvo herbicida na semenu soje. Postojale su dve tečnosti u koje se ubacuje soja. Ubacuje se u jednu i u drugu tečnost, i to tečnosti različite boje, pitajući laboranta na koji način on otkriva prisustvo totalnih herbicida, a dobro znamo da se modifikovana soja može prskati totalnim herbicidom za uništavanje širokolisnih i uskolisnih korova. Prema tome, ovde je decidno, što vi meni govorite, na koji način se otkriva. Ne tražim da vi meni objasnite koji je herbicid primenjivan, nego da li je bilo primene totalnog herbicida, jer dobro znate da na standardnoj proizvodnji soje ne mogu da se koriste totalni herbicidi, a u modifikovanoj soji, znači, zaštita protiv uskolisnih i širokolisnih korova koriste se ti totalni herbicidi i proizvodnja modifikovane soje je mnogo rentabilnija i sigurno je po količini proizvedene soje, po hektaru, veća. Zbog toga se ona i počela proizvoditi kod nas, a o štetnosti ne treba da vam govorim, jer ste vi na Odboru za poljoprivredu, pa ste verovatno i ovde u Skupštini izložili kolika je štetnost takve soje, odnosno modifikovanih proizvoda. To je bio moj cilj da vam kažem. Znači, nemoguće je dovesti savremene laboratorije i ispitivati, nego priručne laboratorije koje se koriste prilikom prijema robe, odnosno soje, u silosima kada ih primaju.
Reč ima ministar. Izvolite.
Radi još jednog pojašnjenja. Ono o čemu pričate to su strip-trake. I opet, strip-trakama se ne utvrđuje prisustvo totalnog herbicida nego se utvrđuje genetska modifikacija. Treći put objašnjavam. Znači, ne pojava herbicida, nego genetska modifikacija. Još jedna bitna stvar, genetski modifikovana soja se ne koristi zato što ima veće prinose nego zato što ne treba toliko mnogo da se prska. Znači, jednom poprskaš i završio si, totalnim herbicidom, zato je l' je otporna na njega. Da li je sad jasno? Hvala.
Hvala ministre. Bila je ovo lepa kolokvijalna rasprava. Mislim da smo nešto naučili. Na član 25. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman je podneo poslanik Vladimir Jeremić. Za reč se ne javlja niko. Na član 25. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Za reč se ne javlja niko. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman je podnela poslanik Radica Jocić. Niko ne želi reč. Na član 26. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman je podneo poslanik Milan Lapčević. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Milan Lapčević ima reč.
Poštovani predsedavajući, gospodine ministre, na član 27. koji govori o upotrebi neregistrovanih sredstava za zaštitu bilja podneo sam amandman koji otprilike ovako glasi – u slučaju nepredvidivih opasnosti koje mogu prouzrokovati štetni organizmi, a koje nije moguće suzbiti ili ograničiti na odgovarajući način primenom registrovanih sredstava za zaštitu bilja i drugim merama, ili usled nestašice registrovanih sredstava za zaštitu bilja na tržištu, ministar rešenjem može odobriti ograničenu i kontrolisanu primenu neregistrovanih sredstava za zaštitu bilja. Rešenje iz ovog stava donosi se po službenoj dužnosti ili na zahtev stranke i stranka je dužna da uz zahtev za primenu neregistrovnaih sredstava za zaštitu bilja Ministarstvu dostavi podatke, odnosno dokumentaciju na osnovu koje se može utvrditi da su sredstva za zaštitu bilja registrovana u nekoj drugoj zemlji. Moj dodatak je – kao i mišljenje referentne laboratorije ili naučnog instituta za zaštitu bilja. Zašto smatram da nije loše i možda i neophodno da se dostavi i stručno mišljenje referentne laboratorije ili naučnog instituta za zaštitu bilja? Vi ste u obrazloženju za odbijanje amandmana rekli da se amandman ne prihvata iz razloga što mišljenje referentne laboratorije ili naučnog instituta za zaštitu bilja nije potrebno za ograničenu i kontrolisanu primenu sredstava u hitnim slučajevima, obzirom da se radi o sredstvima za zaštitu bilja koja su registrovana, a to znači i ispitana u nekoj drugoj zemlji za namene za koje postoji potreba za hitnom primenom itd. Upravo je to cilj ovog što sam predložio, dodatka u amandmanu, da pored toga što su ta sredstva registrovana u nekoj drugoj zemlji, a naravno i naučno ispitana, nije uopšte loše da i naše stručne laboratorije daju mišljenje o tom pesticidu ili sredstvu za zaštitu. Može se desiti da stranka koja aplicira da dobije posao za zaštitu određenog područja može da uveze neki preparat iz zemlje koja nije u naučnom ili tehnološkom smislu na visokom nivou i da dostavi mišljenje određene laboratorije ili potvrdu registracije u toj zemlji, a da to nije odgovarajući preparat ili da ima drugačija svojstva, ili toksičniji nego što bi bio nekakav standardni preparat, i na taj način može da ugrozi životnu sredinu tamo gde se primenjuje. Mislim da bi bilo neophodno i da bi se zloupotrebe u tom smislu smanjile na minimalnu meru, ukoliko bi naši instituti ili stručne laboratorije, referentne laboratorije davali mišljenje na određene preparate koji bi eventualno mogli da dođu u obzir za primenu u ovakvim slučajevima. Takođe, osvrnuću se kratko i na amandman koji sam podneo na član 7, gde se govori o obavljanju poslova od javnog interesa u oblasti sredstava za zaštitu bilja koji se dodeljuju na konkursima i koji se raspisuju u Službenom glasniku Republike Srbije. Predložio sam da se to dopuni i rečenicom da se ti konkursi objavljuju na internet strani ministarstva nadležnog za poslove poljoprivrede, jer se nalazimo pobogu u 21. veku, u veku komunikacija, i zašto bi bilo suvišno ili višak da se taj konkurs objavljuje i na zvaničnom sajtu Ministarstva poljoprivrede. Šta će to štetiti? Koliko znam, danas u ovom vremenu se svi ljudi, iole tehnički obrazovani, informišu uglavnom preko elektronski pošta ili preko zvaničnih sajtova određenih institucija. To bi bio ovaj amandman, dakle, stavljen i na zvanični sajt konkursa za poslove u oblasti od javnog interesa bio od pomoći onima koji bi radili i koji bi želeli da učestvuju na tom konkursu. Ne vidim razlog zbog čega ste odbili amandman i rekli da se konkursi objavljuju u Službenom glasniku i da je on javno glasilo, a da na sajtu Ministarstva poljoprivrede se objavljuju informacije koje se odnose na celokupan rad Ministarstva. Pa, između ostalog, rad ministarstva je i objavljivanje ovih konkursa. Mislim da neće štetiti ako se objavi konkurs i na zvaničnom sajtu Ministarstva poljoprivrede.
Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima gospodin Milorad Krstin.
Kolege poslanici, iskoristiću samo dva minuta, s obzirom da mi je malo ostalo kao ovlašćenom predstavniku. Pred nama je ovo tek peti zakon i fali nam još 10 zakona, trudiću se da govorim u okviru dva minuta. Samo da iznesem one činjenice, a to jeste, potrošnja sredstava za zaštitu bilja u permanentnom je smanjenju od 1985. godine. Naime, u 2003. godini ona je za više od pet puta manja od potrošnje u 1985. godini, tj. sa 15.390 tona smanjena je na svega 3.167 tona. Apsolutno i relativno niska potrošnja sredstava za zaštitu bilja, a posebno na privatnom posedu, svakako je jedan od osnovnih agrotehničkih razloga i smanjenja prinosa poslednjih godina, a posebno ako se ima u vidu da biljne bolesti i zakorovljeno zemljište smanjuje prinos za oko 40%. Rekao sam kada sam pričao o sredstvima za ishranu bilja i oplemenjivačima zemljišta svoje mišljenje, šta uraditi i kako iskontrolisati proizvodnju i prodaju veštačkih đubriva. Isto tako vas molim, gospodine ministre, da obratite pažnju na ove silne privatnike, koji su registrovani tobože kao proizvođači zaštite bilja, neki su registrovani kao uvoznici aktivnih supstanci. Kada paor ispoštuje sve ono što stoji u uputstvu kod hemijskog sredstva za zaštitu bilja, i vremenske uslove do 25 stepeni, posle 25 stepeni je već pod znakom pitanja da li će uspeti zaštita od korova recimo u kukuruzu, ako ispoštuje koliko je potrebno po hektaru litara vode u cisterni, desi mu se jednostavno da to njegovo prskanje ne uspe.
Reč ima ministar Saša Dragin.
Ove godine Generalni inspektorat Ministarstva poljoprivrede je uradio proveru 122 sredstva za zaštitu, što je dobar i respektabilan broj.
Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Mašić. Da li neko želi reč? (Da.) Dr Zoran Mašić.
Gospodine potpredsedniče, gospodine ministre i saradnici u Ministarstvu, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 27. i to na dva stava. Međutim, predlagač je odbio, sa obrazloženjem da je prihvaćen gotovo identičan amandman gospodina Miletića Mihajlovića. To je samo delimično istina, jer jedan deo amandmana koji je podneo gospodin Miletić Mihajlović je gotovo identičan sa onim što sam podneo, međutim, drugi deo amandmana je dopuna u stavu 3. Radi se o obavezi da sredstvo koje je odobreno za uvoz, u smislu suzbijanja štetnih organizama, ti organizmi su se pojavili neplanirano, da u zemlji ne postoje adekvatna sredstva registrovana za suzbijanje tih organizama i da u cilju suzbijanja tih štetnih organizama na biljkama je neophodno uvesti sredstvo koje nije registrovano u našoj zemlji. Oročava se rok upotrebe na nekih 120 dana, i to je identičnost amandmana koji sampodneo i gospodin Miletić Mihajlović. U stavu 3. se takođe nalaže da sredstvo koja se uvozi za zaštitu bilja treba da budu registrovano u nekoj drugoj zemlji, to stoji, međutim, dopuna onoga što sam amandmanom želeo ispraviti je da stoji još da, pored toga što je to sredstvo registrovano u nekoj drugoj zemlji, da je ono registrovano upravo za suzbijanje štetnih organizama iz stava 1. ovog člana, znači da to sredstvo ima registraciju u toj zemlji upravo za te organizme. Pravim analogiju u odnosu na slične situacije u humanoj veterinarskoj medicini, gde pojedini lekovi mogu biti u nekoj zemlji registrovano za primenu kod određenih mikroorganizama, ali u nekim drugim zemljama mogu biti produžene te indikacije. Mislim da je ova dopuna potpunija u odnosu na amandman koji je podneo gospodin Miletić Mihajlović, jer jasnije precizira da pored registracije u toj domicijalnoj zemlji iz koje je uvezen taj preparat ili to sredstvo, da je u postupku registracije upravo registrovano to sredstvo za suzbijanje tih konkretnih štetnih mikroorganizama koji su se pojavili na našem prostoru. Ne samo da je formalno registrovan, nego da je u tom registracionom fajlu navedeno i da to sredstvo deluje upravo na te organizme, i da je time sigurnost veća, da odobrena dozvola za uvoz takvog sredstva će stvarno pokazati efikasne rezultate u primeni. Mislim da je predlagač pogrešio što nije prihvatio ovaj amandman.
Reč ima ministar, gospodin Dragin, izvolite.
Zahvaljujem se gospodinu prof. Mašiću na amandmanu koji je uputio i ovom prilikom hoću da kažem da će Ministarstvo poljoprivrede prihvatiti ovaj amandman, jer definiše daleko bolje datu oblast i utiče na kvalitet Predloga zakona. Na osnovu diskusije gospodina Srboljuba hteo bih da kažem da u decembru je isplaćen tov junadi, a iz Trezora smo dobili informaciju da nije podneo nikakav zahtev za repromaterijal, pa ukoliko je došlo do propusta Trezora, neka nam dostavi dokumentaciju da se isplati greška. Ukoliko nije, znači da je dao lažni iskaz. Inače, sve subvencije za repromaterijal, 10 hiljada dinara po hektaru, isplaćene su u iznosu od 100% do kraja prošle godine, to odgovorno tvrdim.
Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Miletić Mihajlović. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravo moguć, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 27. amandman je podneo Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman je podneo Miletić Mihajlović. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravo moguć, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 31. amandman je podnela poslanik Vesna Marić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 32. amandman je podneo poslanik Oto Kišmarton. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Kišmarton, izvolite.
Poštovano predsedništvo, poštovani ministre i saradnici ministra, poštovani narodni poslanici, u izradi ovih 15 zakona o poljoprivredi uložen je veliki trud i vidi se dobra namera predlagača. Moram istaći i da rad Odbora za poljoprivredu, koji je stručno i temeljno razmatrao predloge ovih zakona. Članovi odbora su aktivno učestvovali u radu skupštinskog odbora za poljoprivredu, jer imamo svi isti cilj, a to je da se u primarnoj i sekundarnoj poljoprivrednoj proizvodnji ostvare što bolji rezultati i na taj način poljoprivredni proizvođači da ostvare veći profit. Cilj nam je razvoj poljoprivrede, jer i mi iz opozicije nismo opozicija našoj poljoprivredi, nego našoj Vladi. Poljoprivreda je danas u veoma teškom položaju i zbog toga treba što više svojim znanjem da pomognemo, koliko možemo mi iz opozicije, za neko poboljšanje i razvoj domaće privrede. Na ovaj zakon o zaštiti bilja podneto je dosta amandmana i podneli smo veći broj dobrih amandmana. Jedan deo naših amandmana nije prihvaćen, možemo reći da nisu prihvaćeni samo iz razloga što su ga podneli poslanici opozicije. Jedan od takvih amandmana je ovaj moj amandman na član 32, gde je obrazloženje zašto se ne prihvata amandman, iako je dobar, kaže ovako – amandman se ne prihvata iz razloga što je prihvaćen amandman narodnog poslanika Saše Dujovića na član 32. Predloga zakona, kojim se na istovetan način predlaže dopuna predmetnog člana. Dakle, posle mene je potpuno isti amandman podneo narodni poslanik Saša Dujović, njegov amandman se prihvata, a moj amandman koji je potpuno isti se ne prihvata. Postavlja se pitanje – šta nas može motivisati da učestvujemo u radu Odbora za poljoprivredu, da pomažemo u radu Odbora ukoliko se naši dobri predlozi odbacuju, a isti takvi predlozi od onih koji su u vlasti se prihvataju.
Gospodin ministar ima reč. Izvolite.
Posle tumačenja u radu Odbora objašnjeno nam je da ne možemo da prihvatimo dva identična amandmana, ali ukoliko je to satisfakcija, mogu da kažem, uzimajući u obzir sadržaj vašeg amandmana, da prihvatamo amandman koji ste dali na zakon, tako da računajte da se slažemo po ovom pitanju i prihvatamo vaš amandman.
Na član 32. amandman je podneo Saša Dujović. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, konstatujem da je on postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 34. amandman je podneo poslanik Vučeta Tošković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 32. amandman je podneo poslanik Saša Dujović. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, konstatujem da je on postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 36. amandman je podneo poslanik Milorad Krstin. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 36. amandman je podneo poslanik Zoran Popović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandmane u istovetnom tekstu su podneli narodni poslanici Milan Lapčević i Milan Škrbić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Lapčević, izvolite.
Poštovana gospođo predsedniče, poštovani gospodine ministre, na član 37, koji govori o upotrebi sredstava za zaštitu bilju po isteku njegovog roka, podneo sam amandman da se čl. 2, 3. i 4. brišu, a oni omogućavaju korišćenje sredstava za zaštitu bilja posle isteka roka trajanja. Obzirom da se radi o sredstvima za zaštitu bilja koja imaju određene štetne posledice po životni svet i okolinu, smatram da treba potpuno isključiti korišćenje sredstava za zaštitu bilja kojima je istekao rok trajanja. Bez obzira što ste u obrazloženju rekli da se radi o sredstvima za čiju upotrebu krajnji korisnik traži dozvolu, ta upotreba sredstava na određenoj parceli od krajnjeg korisnika može da prouzrokuje određenu štetu i u okolini. S obzirom da se radi o jednom uzorku koji se nosi u laboratoriju radi analize i provere da li određeni preparat ima ista svojstva kao i pri proizvodnji, može doći i do zloupotrebe, odnosno može doći do greške da taj uzorak ima identična svojstva, a da ostala količina određenog preparata nema takva svojstva, pa može doći do određene štete po okolinu i životinjski svet. Zato vas molim da razmislite o prihvatanju ovog amandmana, a molio bih i za komentar za prethodne amandmane koje sam podneo i za koje smatram da su logični i da ih treba prihvatiti.
Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik Miletić Mihajlović. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je on postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 48. amandman je podneo poslanik Milan Lapčević. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Lapčević, izvolite.
Članom 48. se uređuje primena sredstava za zaštitu bilja iz vazduhoplova, na koji način je dozvoljena, u kojim situacijama itd. Smatrao sam da pri obaveštavanju stanovništva organ jedinice lokalne samouprave je dužan da o primeni sredstava za zaštitu bilja obaveste uzgajivače pčela, da obaveste udruženja, korisnike lovišta, upravljače, odnosno vlasnike, korisnike i zakupce zemljišta u zaštićenim prirodnim područjima i lica koja suregistrovana za proizvodnju i uzgoj ribe, oplođene ikre i riblje mlađi. Ali, čini mi se da nije zgoreg da lokalna samouprava ima obavezu i da obavesti celokupno stanovništvo koje živi na određenoj teritoriji na kojoj će se vršiti primena sredstava za zaštitu bilja iz vazduhoplova. Mislim da to obaveštenje mora da sadrži tačnu lokaciju gde će biti tretman, vreme tretmana i uputstvo kako se treba ponašati u slučaju da se čovek našao na određenoj teritoriji.
Gospodine ministre, imate reč.
Posle vašeg obrazloženja spremni smo da prihvatimo amandman, jer smatramo da će učiniti ovaj predlog zakona boljim.
Na član 57. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? (Da.)
Gospodine ministre, u članu 57. u stavu 1. predložili smo da se umesto reči – ministar ubaci reč – ministarstvo. Naime, taj član glasi da ministar izdaje dozvolu za pružanje usluga u oblasti sredstava za zaštitu bilja na rok od tri godine. Pažljivo sam vas slušao malopre kada ste na jedan sličan amandman dali obrazloženje da postoje akti i dokumenti koji objektivno moraju da budu potpisani s vaše strane i apsolutno smo saglasni sa tim. Da smo saglasni s tim i da podržavamo, na neki način, takav stav, govori i činjenica da smo u istom članu, u stavu 3. koji kaže da stručni ispit iz oblasti sredstava za zaštitu bilja se polaže pred ispitnom komisijom koju obrazuje ministar, nismo predvideli izmene, niti smo u stavu 5. koji kaže da ministar propisuje program i način polaganja stručnog ispita iz oblasti sredstava za zaštitu bilja predložili izmene. Smatramo da je celishodno i racionalno da u stavu 1. umesto reči – ministar ubacite reč – ministarstvo. Da to možete kao mogućnost i varijantu da prihvatite, mislim da ste do znanja stavili poslanicima i u obrazloženju teksta ovog zakona, gde ste analizirajući članove zakona, u obrazloženju člana 57. stavili vi da ministarstvo izdaje dozvolu za pružanje usluga u oblasti sredstava za zaštitu bilja na period od tri godine.
Na član 57. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 58. amandman je podnela poslanik Marina Toman. Da li neko želi reč? (Ne.) Narodni poslanik Srboljub Živanović po Poslovniku.
Prema članu 104. stav 3, javljam se po Poslovniku, malopre je ministar izneo određene neistine vezano za moju privatnost. Ono što sam ga pitao nije mi rekao. Nisam dobio subvenciju 2008. godine za predatu dokumentaciju za zasejane površine. To sam vas pitao. Za prošlu godinu. Nisam dobio po hektaru koliko me sleduje. Sve ostalo što ste rekli, u redu. Čak vam moram reći, kažete premije za utovljenu junad da nisam dobio, a u stvari jesam. Dobio sam. Ali, nisam dobio subvencije i premiju koje me sleduju za zasejane površine.
Nisam shvatila na koji član Poslovnika ste se pozvali?
Član 104. stav 3.
Gospodine ministre, izvolite.
Još jednom da ponovim, pošto niste bili u sali, ono što sam dobio sada iz Trezora – Srboljubu Živanoviću u decembru je isplaćeno za tov junadi, kao što ste rekli. Iz Trezora smo dobili informaciju da nije podnet nikakav zahtev za repromaterijal, tačnije za 10.000 po hektaru. Ukoliko je došlo do propusta Trezora, zamolili su da dostavite dokumentaciju da se ispravi greška. Govorim za 2008. godinu. Još sam pomenuo da smo sve subvencije za 2008. godinu po hektaru u sto posto slučajeva izmirili.
Na naslov iznad člana 73. i član 73. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Nikolić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 75. amandman je podneo poslanik Dejan Nikolić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, konstatujem da je on postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 80. amandman je podneo poslanik Milan Lapčević. Da li neko želi reč? Gospodin Lapčević, izvolite.
Članovi 80. do 88, radi se o članovima koji tretiraju kaznene odredbe za određene propuste. Podneo sam i na ovaj, i na neke druge članove amandmane kojima se povećavaju kaznene mere za određene kaznene prekršaje, jer se radi o primeni sredstava i materije koje mogu da budu štetne po okolinu. Institucije ili ljudi koji tretiraju bilje određenim sredstvima koja imaju štetnu posledicu moraju da budu mnogo odgovorniji i na ovaj način mislim da će veće kazne preventivno delovati i sprečavati eventualne posledice u primeni tih sredstava.
Na član 81. amandman je podneo Milan Lapčević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 82. amandman je podneo poslanik Milan Lapčević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 83. amandman su zajedno podneli gospodin Milan Lapčević i Aleksandar Pejčić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Pejčić.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre, pa i ovi amandmani na članove 83, 84. i 85, kao i u prethodnom zakonu, govore o tim kaznenim odredbama, o pooštravanju kazne prema određenim subjektima na koje se odnosi ovaj zakon.
Na član 84. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević i Aleksandar Pejčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 85. amandman su zajedno podneli gospoda poslanici Lapčević i Pejčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 86. amandman je podneo poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite, gospodine Mašiću.
Gospođo predsednice, gospodine ministre, saradnici u Ministarstvu, dame i gospodo narodni poslanici, hteo bih pre svega ispred proizvođača sredstava za zaštitu bilja, to je „Fitofarmacija“ i „Hemovet“, da izrazim u okviru rasprave o amandmanu zahvalnost ministru i saradnicima da su imali razumevanja za prigovor proizvođača na rok koji im je dat bio ovim zakonom, da u suštinu formiraju nove registracione dosijee, izvrše ispitivanja za nove registracije. Rok je dat od tri godine. Prihvatanjem amandmana gospodina Milisava Petronijevića izašlo se u susret proizvođačima, obzirom da su se direktno obratili Odboru za poljoprivredu, sa molbom da se izvrše izmene ovde u ovom predlogu zakona. Drago mi je da je prihvaćen amandman gospodina Petronijevića kao predstavnika SPS, a ne apriori amandman gospodina Delića koji je imao sličnu sadržinu, da se taj rok sa tri godine produži na pet godina, jer bi, podvlačim ponovo, da je ostao rok od tri godine, naše proizvođače doveo u teškoće, koji su ipak neka mala ili srednja preduzeća u odnosu na velike gigante u proizvodnji sredstava za zaštitu bilja, kao što je „Baer“ ili neki drugi. Tako da oni su već i kontaktirali mene kao predsednika Odbora i raspitivali se da li je prihvaćeno, rekao sam im da je napravljena jedna solidna solucija, da primena članova od 11. do 25. u suštini će početi sa 31. decembrom 2013. godine, što je sasvim dovoljan rok i zahvaljujem se još jedanput.
Na član 87. amandman je podneo narodni poslanik Saša Dujović. Vlada i Odbor za poljoprivredu amandman prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 88. amandman je podneo Milisav Petronijević. Vlada i Odbor za poljoprivredu amandman prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 88. amandman je podneo poslanik Predrag Mijatović. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Mijatović, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, u ime poslaničkog kluba Napred Srbijo SNS podneo sam amandman na Predlog zakona o sredstvima za zaštitu bilja, na član 88. stav 1. i stav 2, odnosno da se deo teksta posle reči „rešenjem“ stavlja tačka, a preostali deo teksta se briše. Predloženim tekstom zakona predviđeno je da rešenje o izdavanju dozvole za stavljanje u promet pesticida, kao i rešenje o izdavanju privremene dozvole za stavljanje u promet pesticida, važe do isteka roka važenja utvrđenog tim rešenjem, a najduže godinu dana od dana stupanja na snagu ovog zakona. Ovom amandmanskom izmenom obezbedila bi se pravna sigurnost nosilaca stečenih prava i stavlja se dovoljno vremena proizvođačima da pripreme odgovarajuću dokumentaciju za produženje registracije. Rok od godinu dana je izuzetno kratak za prilagođavanje poslovanja domaćih proizvođača. Usaglašavanjem sa zahtevima ovog zakona podrazumeva velika finansijska sredstva, koja domaći proizvođači u ovom trenutku nemaju, a pitanje je hoće li ih imati u zahtevanom roku od godinu dana. Takođe, potreban je i duži vremenski period za formiranje registracionih dosijea, odnosno pod idealnim uslovima to vreme je najmanje tri godine. Sredstva za kompletiranje registracione dokumentacije i formiranje registracionih dosijea kreću se i do 800.000 evra, a znajući da su naši domaći proizvođači mala i srednja preduzeća, jasno je da nisu u mogućnosti da u tako kratkom roku obezbede tolika sredstva.
Na član 91. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Kasalović. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, pa je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 92. amandman je podneo Milisav Petronijević. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača dr Saša Dragin, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, želi završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona o sredstvima za zaštitu bilja u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O VINU (pojedinosti) Htela bih da vas obavestim da ćemo u skladu sa članom 85. našeg Poslovnika raditi i nakon 18.00 časova po tački dnevnog reda koja tada bude na dnevnom redu. Takođe bih htela da vam kažem da će direktnog prenosa biti do 20.00 časova, a da će naš eventualni dalji rad biti u odloženom prenosu. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Milutin Jeličić, Milan Avramović, Vjerica Radeta, Dragan Stevanović, Zoran Krasić, Momir Marković, Siniša Stamenković, Petar Jojić, Aleksandar Martinović, Nataša Jovanović, Boris Aleksić, Milorad Krstin, Milorad Buha, Miroslav Petković i Zoran Nikolić. Primili ste izveštaje Odbora za poljoprivredu i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 142. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 7. amandman je podneo poslanik Milutin Jeličić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Da.) Gospođo Radeta, izvolite.
Član 12. govori o načinu upisa u vinogradarski registar. Stav na koji sam podnela amandman kaže da rešenje ministra iz stava 4. ovog člana je konačno i protiv njega se može pokrenuti upravni spor. Vi ste, gospodine ministre, uvažili pravničko mišljenje da član 136. Ustava Republike Srbije u drugom stavu kaže da poslove državne uprave obavljaju ministarstva i drugi organi državne uprave određeni zakonom. Ministarstvo je državni organ, ministar je starešina državnog organa i da bismo bili jasniji u obrazloženju ovog amandmana evo, pitam vas, ministre, kada vi donosite rešenje u Ministarstvu da li u zaglavlju ili u uvodu rešenja piše ministar Saša Dragin ili piše Vlada Republike Srbije, Ministarstvo to i to, broj taj i taj. Vidite, kao amandman koji sam podnela u ime poslaničke grupe SRS, u zaglavlju lepo stoji Republika Srbija, Narodna skupština, poslanička grupa SRS i nakon dispozitiva i obrazloženja amandmana stoji ime i potpis narodnog poslanika. Potpuno identična situacija je i kada su u pitanju ministarstva, ministarstva su deo Vlade Republike Srbije i zaista vi ste malopre prihvatili amandman na jedan od prethodnih zakona koji je bio iste sadržine kao i ovaj amandman i mi veoma često svojim amandmanima skrećemo pažnju na jednu nelogičnost i neustavnost samog Zakona o ministarstvima, i mislim da bi iz čisto pravno-tehničkih i nomotehničkih… (Predsednik: Hoćete trošiti vreme poslaničke grupe?) samo jedan sekund, završavam, dakle iz pravno-tehničkih i nomotehničkih razloga ovaj amandman je neophodno prihvatiti.
Gospodin ministar ima reč. Izvolite.
Zakon o opštem upravnom postupku, kao i Zakon o državnoj upravi, odnosno Zakon o ministarstvima regulišu tu materiju i zaista ne možemo van ovih zakona da definišemo problem koji ste pomenuli.
Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik… Gospođa Radeta.
Lepo je to, gospodine ministre, što se javljate da govorite posle svakog, odnosno da komentarišete obrazloženje svakog narodnog poslanika, ali način na koji to radite nije primeren i nije u skladu sa članom 104. Poslovnika Narodne skupštine. U obavezi ste da se s poštovanjem obraćate narodnim poslanicima, a vi to na taj način ne radite. Nemate nikakvu superiornost u odnosu na narodne poslanike. Malopre ste rečenicom koju ste izgovorili hteli da ostavite utisak da poznajete to što kažete, ali pre pola sata ste prihvatili amandman i tad ste bili u pravu, tad niste imali neke instrukcije. Gospodine ministre Dragin, radi se o tome da su zakoni o kojima ste malopre govorili, čije ste nazive ovde pročitali, u suprotnosti sa Ustavom Republike Srbije, članom 136. stavom 2. To je ono na čemu poslanici SRS redovno insistiraju. Nismo mi u uverenju da ste spremni da prihvatite ovako zaista, pre svega, ustavne amandmane. Ovo govorimo i zbog zapisnika. Sve ovo što ovde kažemo i vi i mi ostaje trajno zapisano, a pre svega, zbog javnosti, i najpre zbog pravničke javnosti, da skrenemo pažnju da vi i donosite i primenjujete neustavne zakone.
Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman je podneo poslanik Momir Marković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman je podneo Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? Gospodin Momir Marković, je l' te, po vašem amandmanu? Pa, morate se javiti. Dobro, izvolite.
Pre pročitate sve nego što pritisnem dugme. Mnogo ste se izveštili da brzo čitate gospođo predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 20. i obrazloženje zbog čega se ne prihvata moj amandman je isto kao i obrazloženje za član 12. gospođe Vjerice Radete, član 28. stav 4. gospodina Petra Jojića, član 28. stav 5. gospodina Aleksandra Martinovića, član 31. stav 4. gospođice Nataše Jovanović i član 61. stav 1. gospodina Milorada Krstina. Sve bi bilo u redu, ali da pročitamo to obrazloženje. Kaže: "Amandman se ne prihvata iz razloga navedenih za neprihvatanje amandmana na član 2.". Dame i gospodo narodni poslanici, prvi član na koji je podnet amandman je član 7. Kako to kad niko nije podneo amandman na član 2, a obrazloženje zbog čega se ne prihvata amandman je obrazloženje za neprihvatanje amandmana na član 2? Eto, dame i gospodo narodni poslanici, kako pomno i ministar i svi ostali koji su zaduženi da prate ovo čitaju naše amandmane, eto toliko su se udubili u materiju, eto kako razrađuju ono što im dostavimo. Dakle, pogleda se ko je napisao amandman, pa se onda složi - ovaj se prihvata, ovaj se ne prihvata. Podsećam vas da nema amandmana koji je podneo neko iz DS a da nije prihvaćen. Na kraju, apsolutno se slažem sa diskusijom gospođe Vjerice Radete. Ministarstvo je institucija, ministar je inokosni organ institucije. Ministarstvo traje, a ministri traju samo četiri godine. Prema tome, gospodine Dragin, valjalo bi da prvo vaše službe, znam da to ne možete da stignete sve da pročitate, bar smisleno i pametno obrazloženje daju. Nađite mi amandman na član 2. koji je neko od poslanika podneo i tog trenutka ću da povučem sve što sam rekao.
I vaša dinamika je prilična govora, kao i mog čitanja. Htela bih da kažem da za eventualne tehničke greške zaista nije odgovoran ministar, nego stručne službe. Prema tome, ako ima i takvih, one ne mogu da se stave na dušu Ministarstvu i ministru. Na član 25. amandman je, na osnovu člana 142. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, podneo Odbor za poljoprivredu. Predstavnik predlagača na sednici Odbora za poljoprivredu prihvatio je amandman. Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? Gospodin Marković, izvolite.
Petar Jojić, ne ja? Gospodin Petar Jojić, njegov amandman će on braniti. Samo sam hteo da kažem vama - ne može ovo biti tehnička greška. Postoji član 2. u ovom zakonu i neka neko nađe amandman koji je neko od poslanika podneo na član 2. To znači da se ništa ne čita. To znači da se onako ofrlje odbijaju amandmani i to znači da bi onda trebalo malo ozbiljnije i Ministarstvo i službe koje to rade da obrate pažnju.
Gospodine Jojiću, morate da se javite ako želite po amandmanu. Hoćete da se javite? E tako, sad dobijate reč.
Kolega Marković je dao detaljno obrazloženje, ne bih da obrazlažem, a ostajem kod podnetog amandmana i mislim da je on apsolutno celishodan da bude usvojen, jer je to norma koja mora biti, pre svega, jasna, precizna, logična, ali ne može da bude u suprotnosti sa ostalim odredbama predloženog zakona.
Gospodine ministre, izvolite.
Posle uvida u dokumentaciju, mogu da kažem da niti je Ministarstvo napravilo grešku, niti su stručne službe. Greška je samo u vašem čitanju, jer piše lepo pod dva, obrazloženje pa dva, pa zagrada, amandman na član 12. Predloga itd, a ovde piše obrazloženje: "Amandman se ne prihvata iz razloga navedenih u obrazloženju amandmana dva". Kao što vidite, ovde to je amandman dva. Da sada ne bih oduzimao vreme, doći ću da vam lično objasnim.
Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. (Poslanici dobacuju iz klupa da je ponovljen amandman.) Gotovo, dobro. Na član 28. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 38. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 61. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin, koji želi reč. Izvolite, gospodine Krstin.
Dame i gospodo narodni poslanici, koristiću vreme kao ovlašćeni predstavnik. Kada je reč o zakonu o vinu, na osnovu dopisa Udruženja vinara Srbije, vidi se da ovde postoje nejasnoće. ''Mnogi od članova Predloga zakona o vinu, moraću malo brže da čitam zbog toga što nemam puno vremena, u Srbiji su poznati od pre 40 godina, a gospoda iz Španije koja su predstavljala EU su ih prikazivali kao nešto najnovije, što je bilo vrlo uvredljivo za naše proizvođače, pa su jednom prilikom bili opomenuti da Srbi nisu pećinski ljudi da ne znaju ništa, da se ne može s njima tako razgovarati. Da li ti koji su prepisivali uredbe EU znaju da je Srbija sveta zemlja, da takav spoj zemljišta i klime ne postoji nigde u Evropi, da Srbija ima izuzetne uslove za bavljenje vinogradarstvom i voćarstvom, a samim tim i za preradu, da postoje mnoge posebnosti koje određuju, pa se ne može samo prepisivati šta piše u uredbama EU. Ono što mnoge sorte vinove loze mogu postići u Srbiji nikada ne mogu u zemljama EU, tako da ograničenja u prinosu koja se predlažu radi proizvodnje vina, određene kategorije, nemaju veze sa zdravom pameću. Tako nešto ne sme se dozvoliti, i svaki razborit i vinogradarski obučen agronom će biti protiv toga. Međutim, predlagači nisu mogli da se odreknu nekih starih srpskih odlika, kao što je podešavanje zakona za određene grupe ljudi. Određeno rečeno, radi se o uvoznicima vina i grožđa u rinfuzi. Tako je došlo do toga da se u Predlog zakona ubace članovi koji dozvoljavaju uvoz grožđa i vina u rifuzi, a ovamo iskazujemo veliku brigu za srpsko vinogorje i vinarstvo. Uvođenje vinogradarskog i vinarskog registra treba pozdraviti, ali ni to nije ništa novo u Srbiji. Nekada je to radio gradski ili seoski beležnik, pečatio i raspečaćivao burad, pečatio i raspečaćivao kazane za pečenje rakije, dao dozvolu za rad, vodio evidenciju o proizvodnji davno pre EU. Označavanje vina kakvo je u EU, kako je predloženo u poglavlju pet, u najmanjuruku je smešno. To nije označavanje vina koje ima korene u krajevima, nije jasno ni predlagačima, a posebno predlagačima. Prema rečima predstavnika EU u Srbiji iz Španije, zbog toga što je komplikovano označavanje vina i što se kupci ne snalaze sa iščitavanjem etiketa, došlo je do značajnog pada potrošnje vina proizvedenih u EU. Mnogo je jednostavnije označavanje vina iz prekookeanskih zemalja, kako je do sada bilo u Srbiji, i uticalo je na značajan porast njihove prodaje na tržište EU. Ako je ovo zakon o vinu, kako kažu predlagači, koji štiti srpskog proizvođača, kako objasniti da se i pred kraj nacrta u poglavlju o prometu opet govori o uvozu vina i grožđa u rinfuzi. Oni se na rečima bore protiv takvog uvoza, a delima tj. ovim nacrtom ga podstiču. Kako objasniti slepo prepisivanih ovih uredbi, kada su sami predstavnici EU u Srbiji rekli da će one većim delom prestati da važe 2014. godine? Šta će one Srbiji kada do tada Srbija neće ući u EU, a možda će se EU do tada, daj bože, raspasti? Ne treba srpskim proizvođačima uredbe EU, treba im red i disciplina i da jasno znaju pravila igre.''
Na član 64. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Izvinite, gospodine ministre. Izvolite.
Pre svega, hteo bih da kažem da je vrlo jasno definisano i Cefta sporazumom da neke robe mogu slobodno da se uvoze. Ono što je takođe definisano, da isključivo može da se koristi grožđe uvezeno iz cefta regiona za proizvodnju stonih vrsta vina, znači za vina bez geografskog porekla. Kao što pretpostavljam da znate postoje stona vina, vina sa geografskim poreklom i postoje arhivska vina. Naravno, i pored toga što je samo za stona vina dozvoljeno to, mora jasno na etiketi da se vidi odakle potiče grožđe od kog je to vino proizvedeno. Ono što ne mogu nikako da se složim, to je konstatacija da u EU ne znaju da prave vino, nego da smo mi bogom dani za to. Nažalost, lošom agrarnom politikom 60-ih godina, veliki vinogradi su iskrčeni u Srbiji. Preko 60 hiljada hektara koliko je bilo iskrčeno jednom bezvoljnom politikom, gde je neko rekao da cela Srbija mora da gaji žito. Ono što je bitno za nas, to je da uspostavimo geografsko poreklo svih vinograda koji postoje, da ih što više podignemo. Ono što je takođe bitno, to je da usaglasimo naše zakonodavstvo i pozitivne zakonske propise sa onim što zemlje kao što su Francuska, kao što je Španija, kao što je Italija, rade. To su najveći i najpoznatiji svetski proizvođači vina. Na ovom zakonu su radili zajedno sa nama španski stručnjaci iz regije Rioha, koja je od najpoznatijih regija u svetu za proizvodnju vina. Mislim da je taj posao zaista dobro urađen. Sve ostale predloge koje imate i koji će učiniti ovaj zakon boljim spremni smo da prihvatimo, zaista, bez ikakvog obzira na stranačku pripadnost. Hvala lepo.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Gospodin Dragan Todorović, po amandmanu?
Pozivam se na član 104. Gospodine ministre, imam utisak da vi stvarno ne poštujete s namerom član 104, da se ne obraćate poslanicima sa dužnim dostojanstvom, čak čini mi se da imate želju da, na neki način, pred javnošću izvrnete ruglu pojedine poslanike. Odakle vam pravo da vi kažete čini mi se poslaniku, trebalo bi da znate da postoje stona vina sa geografskim poreklom i arhivskim itd. Recimo, da ste meni takvo pitanje uputili, rekao bih "bolan hodo", vezano za neku anegdotu. Gospodin Milorad Krstin je pokazao u dosadašnjoj raspravi da je dosta stručan i da vlada ovom materijom. Ono što je osnovna želja poslanika SRS, gospodine Dragin, jeste da odbranimo našu državu u svim segmentima, pa i u ovom segmentu koji je izuzetno važan, zato što se naša država u ovih devet godina uništava u svim segmentima, posebno u poljoprivrednoj proizvodnji. To vam je i malopre Srboljub Živanović iznosio vezano za veštačka đubriva, a ne samo za veštačka đubriva. Vidite da predviđaju da ćemo mi tek 2014. godine doći u situaciju da dođemo na 1988. godinu po proizvodnji, jer naša država se planski uništava, i to od strane EU. Vi im u svim vidovima idete na ruku. To što i nekada ta društvena proizvodnja nije davala određen kvalitet i određene rezultate, baš vezano za odnos prema društvenoj svojini, ne znači da mi to… (Predsednik: Prošlo je dva minuta, privedite kraju, molim vas.) ne znači da vi sad u ovoj situaciji, kada postoji državan i privatna svojina, izgubili tu šansu, da naši poljoprivredni proizvođači, koji su i vredni i sposobni, uz pomoć države vrlo brzo došli u situaciju da budu konkurentni. Nažalost, vi ne samo da im ne pružate šansu, nego na svaki mogući način gledate da ih ometate.
Na član 64. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 64. amandmane su zajedno podneli narodni poslanici Miroslav Petković i Zoran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li Vlada, odnosno ministar dr Saša Dragin želi reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O RAKIJI I DRUGIM ALKOHOLNIM PIĆIMA (pojedinosti) Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Tomislav Nikolić, zajedno Miloš Radulović i Miroslav Petković, Milorad Krstin, Vesna Marić, Aleksandra Jerkov, Dušan Marić, Zoran Mašić, zajedno Miloš Radulović i Milan Dimitrijević, Ljubomir Kragović, Radica Jocić, Momir Marković, Aleksandar Martinović, Olena Papuga, Slađan Mijaljević, Milutin Jeličić, Marko Milenković, Vlada Milojković, Mićo Rogović i zajedno Miloš Radulović i Miroslav Petković. Primili ste izveštaje Odbora za poljoprivredu i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 142. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Radulović i Miroslav Petković. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Radulović. Izvolite.
Po mišljenju uopšte stručne javnosti ovaj predloga zakona smatra se izuzetno lošim. Inače, potičem iz Rasinskog okruga, u kome postoji više velikih proizvođača alkoholnih pića. Pre svega, mislim na "Rubin'' Kruševac, na vino "Župa" takođe, i imamo proizvođača u Trsteniku "Sloga'' Trstenik. Ono što karakteriše ovaj zakon je to da je tekst Predloga zakona nastao nakon poništavanja rezultata skoro jednogodišnjeg rada stručne radne grupe koju je formiralo Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS, a čiji je nacrt zakona ovo ministarstvo u potpunosti odbacilo i pored javne rasprave, a kroz proceduru kojom se nepostojeći nacrt danas našao ovde. Nepostojanje javne rasprave imalo je naravno za posledicu da pojedine odredbe ovog zakona budu usvojene iako su napisane bez imalo razmišljanja o posledicama koje će takve odredbe imati po proizvođače, a naročito one koji se bave proizvodnjom rakije, i proizvodnjom drugih alkoholnih pića kakva su votka, likeri i brendi. U suštini mi amandmanom želimo da promenimo član 3. gde je napisano – da je zabranjeno u magacinskim prostorijama i prostorima u kojima se proizvodi rakija držati, odnosno upotrebljavati šećer, etanol i druga sredstva i materije kojima se može povećati količina i menjati propisani prirodni sastojci rakije.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Izvolite, gospodine ministre.
Ne bih se složio da je Predlog zakona loš, pošto konsultujem sva udruženja proizvođača za ovaj nacrt zakona. Mogu da vam kažem sledeće, evo, postaviću vam direktno pitanje: ukoliko neko proizvodi rakiju, on proizvodi rakiju i ne proizvodi etanol, ne proizvodi zozovaču ili bilo šta, šta ima u toj istoj prostoriji da se nalazi šećer i etanol, iz kog razloga? Ako je prirodna rakija ne stavlja se u nju šećer, ako je prirodna rakija ne stavlja se u nju etanol – šta onda etanol i šećer treba da traže u toj prostoriji. Vrlo je jednostavno. Ne razumem sadržaj amandmana. Jer je vrlo jednostavno, da ukoliko vi proizvodite rakiju, zna se kako se rakija pravi od fermentisanog voća itd, peče se destilacijom i to sve – za čega tu treba da stoji šećer, odnosno etanol, ako nećete da ga stavljate u rakiju i tako falsifikujete proizvod? Vrlo jednostavno.
Gospodin Miloš Radulović.
Brendi, likeri su proizvodi kojima se dodaju šećer, takođe, ovi proizvođači su i proizvođači vina, a vi gospodine ministre znate da u određenim periodima upravo je šećer taj koji se dodaje vinima.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Da li neko želi reč? (Da.)
Naime, Predlog zakona o rakiji ima podosta anomalija. Najpre, Vlada čini veliku grešku nazivajući rakiju u prvom Predlogu zakona o rakiji- industrijskim proizvodom. Ako znamo da je srpska rakija alkoholno piće koje je proizvedeno od 100 posto srpskog voća koje je fermentiralo i proizvedeno dvostrukom destilacijom na tradicionalan način u Srbiji, kako taj naš nacionalni proizvod ne može biti poljoprivredni? Gospodo, ne možete da se stidite proizvoda koji zaista sa malo naše brige može postati nacionalni ponos Srbije. Imamo primer Škotske, koja je velikom brigom i pametnim postupanjem od škotskog viskija napravila svetski priznatu robnu marku. Pogledajte kako su oni to radili i sve će vam biti jasno. Izopštavanjem fizičkih lica iz Predloga zakona o rakiji, kojih prema evidenciji Ministarstva za šumarstvo i vodoprivredu ima negde oko 1.700, a prema našoj proceni mislim da Udruženje proizvođača rakije ima čak 10.000 do 20.000, dozvoljava se otprilike, kako se ovde vidi, da se negde daje podstrek nekoj sivoj ekonomiji i anarhiji na tržištu. Doći će do toga da imamo ponudu rakije lošeg kvaliteta na tržištu, ako se ne budu zaštitili oni koji se bave striktno proizvodnjom rakije. Ako budemo imali zozovaču i mnogo tih koji se bave takvom proizvodnjom rakije, a i dalje se nalaze po prodavnicama i marketima Srbije, dolazićemo u situaciju da kada uzmemo i otvorimo onaj čep da se pitamo – da li ću ostati živ posle jedne čašice ili ću posle one druge, koja ima onako bolji venac. Zatim će tu doći odmah do izbegavanja plaćanja akciza i poreza, i to je evidentno. Tu je odmah i budžetski prihod, i na ovaj način on bi iznosio preko jedne milijarde dinara, ako bi došlo do plaćanja PDV-a u smislu da ima toliko i toliko proizvođača. Tu je evidentno dabi Ministarstvo finansija trebalo da izoštri donošenje ovog zakona, jer budžetski prihodi koji izostaju ovih godina su veoma veliki. Međutim, hteo sam, ministre, da vam skrenem pažnju. Smanjenje obima proizvodnje pojedinih proizvođača rakije koji svoju proizvodnju zasnivaju na otkupu rakije od fizičkih lica; Vlada umesto da olakšava, ona komplikuje veoma posao proizvođačima, kao da ovim zakonom ne želi napredak Srbije u ovom pogledu, već želi da se proizvodnja rakije sasvim ugasi. Ovaj postojeći Zakon o vinu i rakiji je donet još 1994. godine. Taj zakon je bio sigurno dobar zakon. To što mi sada, kao što ste u prethodnom izlaganju o Zakonu vinu rekli da su evidentni stručnjaci iz Španijeučestvovali u izradi tog zakona o vinu, a ja vam kažem, ono što sam pročitao, da je to radio dr profesor za proizvodnju vina. To jeste tako, doktor profesor, ne bih da reklamiram ovde, ali ću vam reći, kao što ovo sada čitam da su radili eminentni stručnjaci za proizvodnju rakije. Na početku ovog zakona koji je bio 1994. godine, na početku njegove 14-to godišnje primene je gotovo zamrzla proizvodnja rakije u Srbiji. Zapušteni voćnjaci počinju polako iz godine u godinu da se oporavljaju. Broj registrovanih proizvođača koji ispunjavaju zakonske uslove za proizvodnju rakije raste i dostiže cifru od blizu 2.000. Na tržištu se javlja čitava paleta novih robnih marki rakije koje se kvalitetom bore za domaće i strane kupce. Znači, dobrim zakonom vi ćete stvoriti što veću konkurenciju na tržištu. Šta nam se sada dešava? Ovim zakonom nam se sada dešava da imamo uvoz flaša iz Italije, imamo uvoz čepa plute, koja se nekada kod nas proizvodila, iz Španije. Etikete se prave reljefnog tipa, jer više nisu interesantne obične, jasne i glasne, već reljefnog tipa, i kada provučete ruku prosto mislite da ste prevukli preko neke geografske karte koja ima tu svoju namenu. Svakim danom, gospodine ministre, sa dobrim zakonom bi rastao izgubljeni ugled rakije, a i ona je sve veća konkurenciji uvoznim pićima, koja su nažalost poput ovih viskija u nazivu ''čivas'' i ostala, Vesna Rivas, najgore Đilas. Mislim da je trebalo da konsultujete malo i ljude poput profesora Nikićevića, da vidite malo da ovaj zakon može stvarno da bude do bar zakon. Kada ne budemo imali više zozovače, više imali kvalitetne dunjovače, kruškovače, kajsijevače, šljivovice. Srbija je poznata po šljivovici i ne možete reći da, kada je reč o kvalitetu, da je geografski prepoznatljiv kvalitet. Ne, prepoznatljiv je kvalitet proizvođača. Gde se to nalazi to je druga priča, da li se on nalazio tamo negde iz okoline Leskovca ili na subotičkoj peščari, to je nešto sasvim drugo. Ali, ako ima dobro, kvalitetno grožđe, i onaj u Subotici i onaj iz okoline Niša može proizvesti dobro vino. Nije baš u prioritet stavljeno geografsko poreklo. Toliko zasad.
Gospodine ministre, izvolite, imate reč.
Zahvaljujem cenjenom poslaniku Miloradu Krstinu. Čisto bih hteo samo za vašu informaciju da kažem da otkada je na sajtu Ministarstva objavljen Nacrt zakona, u januaru 2009. godine prijavilo se 720 proizvođača za tržišnu proizvodnju, a od januara je još registrovano 114 novih proizvođača za tržište, tako da je ono što ste vi rekli da dobar zakon i nacrt zakona donosi i povećanje proizvodnje apsolutno tačno.
Na član 9. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podnela poslanik Aleksandra Jerkov. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su ovaj amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 9. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima gospodin Dušan Marić.
Dame i gospodo, podneo sam amandman kojim predlažem da se spisku stručnog kadra koji proizvođač rakije mora da ima, pored inženjera agronomije, odnosno diplomiranog inženjera mastera, dodaju inženjer tehnologije, diplomirani inženjer tehnologije, diplomirani inženjer tehnologije – master prehrambeno-tehnološkog ili biotehnološkog usmerenja akademskih studija. Smatram da je ovo u skladu sa suštinom člana 9. i da ovaj amandman treba prihvatiti. Osvrnuću se na stav 1. člana 9. koji glasi: „Proizvodnjom rakije i drugih alkoholnih pića može da se bavi pravno lice ili preduzetnik koji je registrovan u registru privrednih subjekata i koji je upisan u registar proizvođača rakije i drugih alkoholnih pića“. Šta ovo znači? To znači da desetine hiljada domaćina koji su pekli rakiju, koji su pravili vino, od 1. juna to neće moći raditi ako se ne registruju kao proizvođači rakije. Da li će se registrovati? Naravno da neće, većina njih neće. Da li će prestati da prave rakiju nakon usvajanja ovog zakona? Naravno da neće i nema tog zakona, nema te vlasti koja će srpskog seljaka na to prisiliti. Donošenjem ovog zakona vi udarate na narodnu tradiciju, na srž narodnih običaja, na jedan način, filozofiju života u Srbiji, jer ljudi rakiju peku generacijama, peku je stotinama godina i vi to sad hoćete da prekinete, da zabranite Srbinu da u svom dvorištu, u svom kazanu, od svoje šljive ispeče 50 ili 100 litara rakije za svoju upotrebu. Vi hoćete da naterate ljude da umesto svoje rakije koju su pravili za sebe, znali su kakvu prave, znali su svoj ukus, kupuju tuđu rakiju. Upozoravam građane Srbije na suštinu ovoga što vi radite. Podsećam i do čega ste vi doveli njih i Srbiju samo za 10 mjeseci svoje vladavine. Vi ste prije 10 mjeseci obećavali otvaranje 200.000 novih radnih mesta. Doveli ste do toga da dnevno u Srbiji bez posla ostane 330 radnika, mjesečno 10.000 ljudi sa svojih radnih mjesta izbacujete na ulicu. Obećavali ste evropsku perspektivu, obećavali ste ukidanje viza, stavljanje Srbije na belu šengensku listu i evo šta imaju od te evropske perspektive koju ste vi obećali – imaju zakon kojim im se zabranjuje da popuju čašu svoje rakije.
Gospodin Dragin, a onda ćemo pauzu.
Želeo bih da uputim poštovanog narodnog poslanika na to da nismo prihvatili njegov amandman iz prostog razloga, zato što je tamo naveo samo „inženjer tehnologije“, dok mi imamo inženjera tehnologije prehrambenog smera u zakonu. Jer, inženjer tehnologije može da bude inženjer tehnologije recimo naftnih derivata, za koga se sigurno slažete da ne bi bio pogodna osoba da se bavi proizvodnjom rakije. Ono što je takođe bitno da se pomene, to je da iznosite dezinformacije poslanicima, kao i javnom mnjenju, jer to nigde nije napisano u zakonu, da neko za svoje potrebe ne može da proizvodi rakiju. Jednostavno, samo piše da ne sme da je stavlja u promet. Drugim rečima, kada napravite rakiju ne možete da je prodate ukoliko niste registrovani, što je i do sada bio slučaj apsolutno. Za svoju potrebu možete da je proizvodite i da je pijete koliko hoćete.
Određujem pauzu do 15.00 časova kada ćemo nastaviti rad. [[Posle pauze – 15.05]] Nastavljamo rad. Na član 9. amandman je podneo poslanik Zoran Mašić. Da li neko želi reč? (Da.)
Poštovano predsedništvo, gospodine ministre, saradnici u Ministarstvu, ovaj amandman je imao svrhu da proširi broj stručnih osposobljenosti za obavljanje poslova u procesu proizvodnje rakije. Amandman je napisan u skladu sa dostavljenim dopisom od Hemijskog fakulteta Univerziteta iz Beograda, sa obrazloženjem da oni školuju biohemičare koji su osposobljeni za praćenje procesa alkoholnog vrenja i onih procesa koji se dešavaju u okviru proizvodnje rakije, ako se tako može reći, tako da amandman imao cilj da proširi broj stručnih osposobljenosti, pored onoga što je bilo dato u prvobitnom predlogu zakona. Ono je donekle prošireno amandmanom koji je predlagač prihvatio, amandman je podnela gospođica Aleksandra Jerkov. Međutim, i dalje je ostalo da je stručna osposobljenost biohemičara u obavljanju stručnih poslova u procesu proizvodnje rakije izostavljena, tako da amandman ima cilj da diplomirani biohemičar može obavljati poslove u procesu proizvodnje. Uvažavajući autoritet dekana i prodekana Hemijskog fakulteta, i studenata koji studiraju na tom smeru, ovaj amandman je podnet. Na predlagaču je da proceni još jedanput da li može prihvatiti ili ne. U svakom slučaju, onda se može očekivati reakcija tog fakulteta, pogotovo onih koji studiraju taj smer, ako predlagač ostane dosledan da ne prihvati ovaj amandman.
Gospodin Dušan Marić, samo mi recite šta je osnov javljanja.
Replika na izlaganje gospodina ministra.
Nemate reč, za repliku nije bilo ničega uvredljivog.
Kako nije bilo uvredljivo, kako sarkastična primedba o mojim sposobnostima da budem proizvođač alkohola, proizvođač rakije itd.
Zaista nije bilo ničeg uvredljivog. Možda ste to malo lično doživeli, ali verujte prilično sam objektivna. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Radulović i Milan Dimitrijević. Da li neko želi reč? Izvolite, gospodine Raduloviću.
Mi smo i u načelnoj raspravi stavili primedbu da ovim predlogom zakona nije data mogućnost i fizičkim licima udruženim u kooperativu i u zemljoradničke zadruge da se bave proizvodnjom alkoholnih pića. Napominjem da potičem iz Rasinskog okruga, gde se veliki broj domaćinstava upravo bavi, jer je to voćarski kraj, proizvodnjom alkoholnih pića i da na ovaj način ostaju u nemogućnosti da se bave proizvodnjom i prodajom alkoholnih pića, što je za mnoga domaćinstva upravo bio i osnovni izvor prihoda. U načelnoj raspravi sam imao i jednu polemiku sa ministrom, koji je rekao da njih niko ne sprečava. Međutim, tačno se kaže u članu 4: "Odredbe ovog zakona ne odnose se na rakiju koju fizičko lice proizvodi za sopstvene potrebe". U članu 46. kod kaznenih odredbi se kaže: "Fizičko lice kažnjava se za prekršaj iznosom od 5.000 do 30.000 dinara, ako se bavi proizvodnjom koja nije za sopstvene potrebe". Znači, mi imamo ovde pojam preduzetnika i pravnog lica. Znači, da bi se fizičko lice bavilo proizvodnjom, ovako kako ste vi koncipirali u zakonu, može da se bavi isključivo ako registruje radnju ili firmu, bude preduzetnik ili da ima svoju fabriku, da bude pravno lice koje bi se bavilo proizvodnjom. Udruživanjem stvaramo mogućnost fizičkim licima da se, udruživanjem kroz operativu i zadruge, bave proizvodnjom alkoholnih pića, što je za mnoga domaćinstva u Rasinskom okrugu osnovni i jedini izvor prihoda.
Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podnela poslanik Radica Jocić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podneo poslanik Momir Marković. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 16. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman je podnela poslanik Olena Papuga. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman je podneo poslanik Slađan Mijaljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman je podnela poslanik Aleksandra Jerkov. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 38. amandman je podnela poslanik Olena Papuga. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 44. amandman je podneo poslanik Milutin Jeličić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Jeličić, izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, uputio sam amandman na član 44. stav 1 – predviđene novčane kazne od 300 hiljada do tri miliona mislim da su velike i treba da se smanje za fizička lica na 100 hiljada, a za pravna lica do milion dinara. S obzirom da kod nas u Srbiji 90% firmi i preduzeća su uglavnom mala i srednja, mislim da su ovo prevelike kazne, jer ovakvim načinom kažnjavanja u ovim našim uslovima mi ćemo totalno ugasiti i ugroziti ova mala preduzeća. Predložio bih da te kaznene odredbe za mala preduzeća do 30 radnika budu od milion dinara za pravna lica, a za fizička lica 100 hiljada, za srednja preduzeća bi mogla da ide od 200 hiljada za fizička lica do dva miliona za pravna, a za velika preduzeća preko 100 zaposlenih mogle bi da ostanu ove kazne od 300 hiljada do tri miliona.
Na član 44. amandman je podneo narodni poslanik Marko Milenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 44. amandman je podneo poslanik Vlada Milojković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 46. amandman je podneo poslanik Milutin Jeličić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 47. amandman je podneo poslanik Mićo Rogović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 47. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Radulović i Miroslav Petković. Reč ima Miloš Radulović.
Članom 47. poslanici DSS su stavili da u prelaznim i završnim odredbama proizvođači koji do dana stupanja na snagu ovog zakona proizvode rakiju i ostala alkoholna pića u istim prostorijama mogu nastaviti sa ovom proizvodnjom do 2020. godine. U obrazloženju smo stavili da je to upravo iz razloga što EU ostavlja mogućnost članicama da usklade svoje zakonodavstvo najkasnije u roku od pet godina od prijema u punopravno članstvo. Mi imamo Vladu koja se konstituisala i skupštinska većina upravo na lažnim obećanjima koje su dali građanima Srbije, a to je bilo evropske integracije, da je i sam predsednik države gospodin Boris Tadić rekao da nikada nismo bili dalje od EU. Vladu koju su stvorili, pored političkih stranaka, a ima iz veliki broj, mnogi tajkuni, uvoznički lobiji i ambasadori stranih zemalja. Vladu koja je dala lažna obećanja i na tome prevarila građane, a dobila njihovo poverenje da će da imaju pravo na milion akcija. Od toga nema ništa. Vladu koja je obećala 200 hiljada radnih mesta, Vladu koja je obećala vizne olakšice i belu šengen listu i to najbolje na svojoj koži osećaju građani i znaju u kakvim uslovima sada žive. Gospodine ministre, na sednici ove skupštine 15. maja, u petak, izneo sam stav poslaničke grupe DSS o stanju u protivgradnoj zaštiti i rekao sam tada da nije nabavljena nijedna raketa koja bi zaštitila mnoga naša polja. Vi ste ovde rekli da je nabavljeno pet hiljada raketa. Vas je demantovao nacionalni dnevnik RTS u nedelju 17. maja, gde su ljudi iz struke, ljudi iz HMZ, zatim poslužioci na mnogim protivgradnim stanicama rekli kakvo je stanje. Nije u tom momentu nabavljena nijedna protivgradna raketa. Drugo, rekli ste da je optimalno negde od pet do sedam protivgradnih raketa po jednom mestu, po jednoj protivgradnoj stanici. Međutim, izneli su podatak upravo oni koji se time bave i čiji je to posao da je minimum potrebno za jednu protivgradnu stanicu 12 raketa. Ako imate 1.806 protivgradnih stanica i ako je optimalan broj 12 raketa po jednoj protivgradnoj stanici, onda vam je jasno da je i ta procedura nabavke u kojoj ste vi ušli od pet hiljada protivgradnih raketa, s obzirom na zalihe koje imamo, neznatna količina. Sama Hrvatska, koja ima četiri puta manju teritoriju pod obradivim površinama, ušla je u proceduru, odnosno nabavila je šest hiljada rekate. Ono što je tragično u celoj situaciju, mi smo već u par navrata zbog ovih klimatskih nepogoda i promena imali u određenim područjima Srbije veće štete od elementarnih nepogoda i grada, i nešto što je zabrinjavajuće, a što je očigledno stanje da u našoj zemlji je i stanje vodosnabdevanja, odnosno pokrivenosti polja sa sistemima za navodnjavanje vrlo loše, jer ga imamo u tragovima, ali male površine su pokrivene sistemima za navodnjavanje. Da ste rekli da zavisi od klimatskih uslova kakvi će prinosi da budu u poljoprivredi. Napominjem da smo mi zemlja koja je ocenjena od svih relevantnih faktora, kako ekonomista i stručnih ljudi, upravo zemlja koja svoju perspektivu treba da vidi u proizvodnji hrane, ali ovako kako ste koncipirali ostaje našem poljoprivredniku, našem vrednom seljaku jedino da gleda u nebo i da se moli da li će da pada kiša i, ako pada, da ne bude sa gradom.
Izvolite, gospodine ministre.
Želeo bih poštovanom gospodinu poslaniku da odgovorim. Kao što znate, Republički hidrometeorološki zavod nije u nadležnosti Ministarstva poljoprivrede, niti na bilo koji način naleže na budžet Ministarstva poljoprivrede. Podatke koje dobijamo su isključivo od odgovornih lica iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda, a upravo mi je stigao podatak da je ove godine nabavljeno 4.985 raketa. Prema tome, zaista ne znam od koga ste dobili informaciju, pošto sam upravo od direktora dobio ovu informaciju. Ukoliko ta informacija nije tačna, onda i ja iznosim netačne podatke. Nisam nadležan za ovu tematiku, ali mogu da dobijem informaciju i dobro sarađujem sa gospodinom Milovanom Tasićem koji je direktor Hidrometeorološkog zavoda. Ono što je naša intencija, to je da u sledećih par godina pređemo sa dejstvovanja raketama na zasejavanje srebrojodidom iz aviona, i to radimo zajedno sa Ministarstvom vojske, i to je taj neki prelazni period. Za to vreme ćemo takođe pokušati da u protivgradne stanice uđu obučena lica iz vojske, odnosno da ih duže vojnici, a ne fizička lica i na takav način ćemo smanjiti nepotrebno ispucavanje, odnosno nestručno rukovođenje protivgradnim stanicama.
Moraćete ponovo da se prijavite. Samo mi recite, u okviru ovog amandman vam mogu dati reč. Izvolite.
Gospodine ministre, vas su demantovali stručnjaci u Nacionalnom dnevniku u nedelju 17. Drugo, ovo su podaci koje imam iz Hidrometeorološkog zavoda. Do petka 15. nije nabavljena nijedna protivgradna raketa. Kada smo već kod toga, kažete da se ide u novi sistem zaštite, upravo da poslužioci na tim protivgradnim stanicama budu pripadnici vojske koji će da prođu kroz jednu obuku. Da li znate da ti ljudi koji se sada bave protivgradnom zaštitom, to su ljudi koji se bave 10-15 godina, i oni su već stručni ljudi i to rade uz male nadoknade, oko 4.000 dinara, plus ih dotira lokalna samouprava. Da li mislite da će neki pripadnik vojske iz garnizona, dok stigne pripadnik vojske do mesta gde je protivgradna stanica, proći će 30 minuta, on onda mora da dežura, on mora tu da spava. Koji su to troškovi? To su ogromni troškovi.
Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača, gospodin ministar, želi reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona o rakiji i drugim alkoholnim pićima u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O ETANOLU (pojedinosti) Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Olena Papuga, Dobrislav Prelić, Radiša Ilić, Sreto Perić, Dragan Stevanović, Vjerica Radeta, Lidija Dimitrijević, Milorad Buha, Milan Avramović, Srboljub Živanović, Milorad Krstin i Milutin Jeličić. Primili ste izveštaje Odbora za poljoprivredu, Zakonodavnog odbora i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 142. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. amandman je podneo poslanik Milorad Krstin. Da li neko želi reč? Gospodin Krstin, izvolite.
Gospodine ministre, pred nama je veoma bitan zakon, s obzirom da je on sastavni deo prethodna dva zakona o vinu, rakiji i alkoholnim pićima. U članu 2. sam, a član 2. ovako glasi – etanol mora da ispunjava propisane norme kvaliteta i uslove u pogledu pakovanja, deklarisanja utvrđeno ovim zakonom i propisima kojima se uređuje njegov kvalitet. Umesto reči – propisane, stavio sam reč – zakonske. Kada bih pročitao, vidi se da je ovo pravno bolje od ovog što je predloženo – etanol mora da ispunjava zakonske norme kvaliteta, a ne propisane. Mislim da je zakon od propisa jači. Mislim da sam tu jasan. Drugo, kada je reč o etanolu, proizvodnjom i kontrolom etanola Republika Srbija dobija veću mogućnost za učestvovanje u proizvodnji energenata, medicinskoj, farmaceutskoj i kozmetičkoj industriji, baš zbog visokog kvaliteta etanola koristi se za proizvodnju parfema, ako niste znali, gospodo narodni poslanici. Tako da etanol nije samo ona zozovača rakija, nego etanol je nešto što mora imati sigurnu kontrolu, nešto što mora imati neku svoju jačinu. Plašim se da ako ne bude upotpunjen ovaj zakon doći će do nekih propusta. Imaćemo opet u novinama stubac gde će pisati – od etanola ubačenog u rakiju, ne daj bože, umrlo toliko i toliko ljudi. Prema tome, ovo je jedna ozbiljna stvar, s obzirom da imamo veliku proizvodnju alkohola, i da ima devet proizvođača koji su zainteresovani za ovu proizvodnju gospodine ministre, i smatram da bi trebalo da prihvatite ovaj moj amandman, umesto reči - propisane, da stoji reč – zakonske.
Na član 3. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Dobrislav Prelić. Da li neko želi reč? Gospodine Preliću, izvolite.
Podneo sam amandman na član 3. koji glasi – proizvođač i uvoznik etanola ne može da se bavi proizvodnjom vina, proizvoda od grožđa i vina, rakije od voća i drugih proizvoda od rakije, da se umesto reči – proizvoda od rakije, stoje reči – alkoholni proizvodi. Mislim da je to celishodnije i da ste, gospodine ministre, mogli da prihvatite ovaj amandman. U okviru ova dva minuta, gospodine ministre, hteo sam samo kratko da vam kažem da se Narodna skupština u toku ova dva dana pomno prati, pre svega od poljoprivrednih proizvođača, a to vam kažem zbog toga što je u poslaničku grupu SRS, od vašeg obraćanja Srboljubu Živanoviću da su isplaćene premije za tovnu junad i sve subvencije završno sa 2008. godinom, veliki broj poziva je stigao gde naši poljoprivredni proizvođači koji su tovili junad tvrde da im nisu isplaćene premije za tovnu junad. Tako sam juče takođe izneo da premije za junice nisu isplaćene za treći i četvrti kvartal, pa bih ovu priliki iskoristio da vas zamolim da proizvođačima kojima nisu isplaćene premije za tovnu junad i za priplodne junice, treći i četvrti kvartal, da se pre svega na kratkoročne kredite nađe jedan kompromis za te ljude, da im se omogući da im se taj deo koji treba da dobiju od država prebije sa razlikom koju treba da isplate, a siguran sam da će oni smoći snage da isplate tu razliku i da mogu dalje da konkurišu Ministarstvu poljoprivrede za kratkoročne kredite i ostale subvencije.
Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Milutin Jeličić. Da li neko želi reč? Gospodine Jeličiću, izvolite.
Poštovana predsednice, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na Predlog zakona o etanolu. U članu 6. nakon stava 2.dodaje se novi stav koji glasi – procesom proizvodnje može da rukovodi i diplomiran inženjer poljoprivrede opšteg i drugih smerova koji imaju najmanje pet godina radnog iskustva u toj oblasti ili proizvodnji. Obrazloženje je kratko. S obzirom da novi agronomi koji se bave tom proizvodnjom, smatram da mogu da obavljaju i da menjaju ulogu sa svojim potpisom diplomirane tehnologe koji sigurno mnogo više znaju nego diplomirani tehnolozi koji su svršeni diplomirani tehnolozi na raznoraznim našim fakultetima. Mislim da bi trebalo ovaj amandman da prihvati ministar poljoprivrede ili resorno ministarstvo.
Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Da li neko želi reč? (Da.)
U ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na član 7. Predloga zakona o etanolu, sa predlogom da se u članu 7. stav 3. reč – ministar zamenjuje rečju – Ministarstvo. Član 7. se u suštini odnosi na izdavanje rešenja proizvođaču da može proizvoditi etanol, s tim da predlagač predviđa da to rešenje izdaje ministar, a SRS smatra da to rešenje treba da izdaje Ministarstvo. Proizvodnja etanola je veoma ozbiljan proces, s obzirom da su se u prošlosti izdešavale neke stvari vezane za etanol i proizvode slične etanolu. Svi se dobro sećamo slučaja tzv. „zozovače“, kada je utvrđeno da se zbog veštački pravljene rakije, u stvari od etil alkohola otrovalo i umrlo oko 40 ljudi, u stvari pravi broj se nikada neće saznati. Verujem da nesavesni trgovci i dan-danas to rade i da ugrožavaju živote i zdravlje građana Srbije. Izdati rešenje proizvođaču etanola je veoma ozbiljna stvar i ukoliko bi se napravi o i najmanji propust u zanemarivanju kriterijuma za dobijanje rešenja neko bi trebalo da snosi odgovornost. Etanol je izuzetno profitabilan i kao takav treba da bude pod strogom kontrolom inspekcije i Ministarstva. Što se tiče predloženog amandmana, smatram da je adekvatnije da Ministarstvo, a ne ministar izdaje ovo rešenje, ker ministarstvo ima kao kontinuitet koji bi se u ovom slučaju pokazao u pozitivnom smislu.
Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podnela poslanik Olena Papuga. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović, koji želi reč.
Moj amandman je u duhu amandmana koji je obrazlagao moj kolega Dragiša Ilić i koji je analogan amandmanu koji sam malopre branio, ali čini mi se da ministar nije slušao, imao je nekih razgovora ili obaveza. Kroz taj amandman sam, obrazlažući ga, pokazao da smo apsolutno svesni činjenice da na nekim mestima u Ministarstvu, odnosno u zakonima treba da stoji da određene akte morate da potpišete i treba, da vas na to obavezuju neka domaća i međunarodna pravila i obaveze, ali zaista postoje odredbe u zakonima u kojima možete da umesto – ministar stavite – Ministarstvo. Mi smo to u članu 10. predvideli kroz sve stavove, gde se spominje ministar, odnosno predložili smo u stavu 3. da Ministarstvo propisuje uslove u pogledu kvaliteta mora da ispunjava etanol. Mislimo da time ne bismo urušili koncept zakona. Gospodine ministre, ponoviću nešto što sam malopre spomenuo, malopre ste kroz analizu ovih članova u obrazloženju, analizirajući član 10, takođe stavili – Ministarstvo. Ovde stoji da etanol, pre deklarisanja i stavljanja u promet, podleže obaveznom ispitivanju kvaliteta, a ispitivanje kvaliteta sirovine i etanola vrši akreditovana laboratorija ovlašćena od strane Ministarstva. Ta kategorija Ministarstva provejava kroz celo obrazloženje teksta zakona. Niste ostavili utisak čoveka koji je nezainteresovan za ove zakona i ne bi se reklo da je ovo tehnička, pravopisna i ne znam kakva greška, štamparska greška. U obrazloženju je vrlo tendenciozno pisano da je to ministarstvo. Vodeći se, između ostalog, i time, smatramo da možete da prihvatite amandmane koji se odnose na član 10, pa vam isto i predlažemo.
Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite.
Kao iskusan pravnik i član SRS, koja se uvek i istinski zalaže za zakonitost i ustavnost, insistiram na primeni člana 136. stav 2. Ustava Republike Srbije prilikom izrade predloga zakona koji dolaze u ovaj parlament. Ova moja primedba bi možda bolje mesto našla ako bi bila upućena Republičkom sekretarijatu za zakonodavstvo, jer je prosto neverovatno da, pored tog sekretarijata, mogu da pred narodne poslanike dođe neustavne odredbe nekog predloga zakona. Znamo mi da vi ove zakone uglavnom prepisujete ili loše prevodite, ali to vas ne oslobađa obaveze da i to što prepisujete i dobijete odnekle morate da uskladite sa Ustavom Republike Srbije. Zamislite situaciju iz člana 10. stav 5, na koji sam ovaj put intervenisala amandmanom, a on glasi da ministar propisuje uslove koje mora da ispunjava akreditovana laboratorija u pogledu tehničke opremljenosti i profesionalne osposobljenosti, a odnosi se na kontrolu kvaliteta etanola. S obzirom da je ministar politička funkcija, teoretski je potpun o moguće da ministar bude profesor istorije. Zamislite da profesor istorije kao ministar propisuje uslove za akreditovane laboratorije u pogledu tehničke opremljenosti i profesionalne osposobljenosti kada je u pitanju kontrola kvaliteta etanola. Valjda bar to bi trebalo da dopre do vaše svesti da shvatite da su naši amandmani pre svega pravno tehničke prirode.
Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman je podnela poslanik Olena Papuga. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača dr Saša Dragin, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, želi završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O JAVNIM SKLADIŠTIMA ZA POLjOPRIVREDNE PROIZVODE (pojedinosti) Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Dobrislav Prelić, Dragan Stevanović, Vjerica Radeta, Aleksandar Martinović, Milorad Buha, Vesna Marić, Zoran Popović, Srboljub Živanović, Filip Stojanović, Goran Mihajlović, Mirko Munjić, Nikola Žutić, Aleksandar Pejčić, Miloš Radulović, Nataša Jovanović, Tomislav Ljubenović, Milan Škrbić, Dragan Živkov, Sulejman Spaho, Vladan Jeremić, Bojan Mladenović, Boris Aleksić, Gordana Paunović-Milosavljević, Dušan Marić, Dušanka Plećević, Milan M. Nikolić, Milan Veselinović, Lidija Dimitrijević, Lidija Vukićević, Miroslav Markićević, Branimir Đokić, Milan Avramović, Slobodan Vuković, Jadranko Vuković, Gordana Pop-Lazić, kao i Odbor za poljoprivredu. Primili ste izveštaje Odbora za poljoprivredu i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 142. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo poslanik Dobrislav Prelić. Da li neko želi reč? Izvolite, gospodine Preliću.
Podneo sam amandman na član 19, gde sam predložio da se brišu reči "kao i osnivanje Kompenzacionog fonda". Gospodine ministre, SRS je protiv svih dodatnih agencija, odbora itd, a ovde sada vidimo da se predlaže osnivanje ovog kompenzacionog fonda. Činjenica je da, kada ste došli na vlast 5. oktobra, zatekli ste negde oko 8.000 radnika u državnoj upravi, a da danas imamo 28.000, po svim činjenicama koje ukazuju na to i po ovome što javnost zna. Mislimo da je apsolutno nepotrebno osnivanje ovog kompenzacionog fonda i proširivanje državnog aparata što bi, takođe, išlo na teret naših građana. Siguran sam da se i vi u principu slažete sa mnom. Mislim da bi mogao jedan službenik u vašem kabinetu te poslove, bez većih problema, da završava, pa vas molim da razmislite o tome, tako da bi i kasnije u ovim ostalim članovima, ako bi ovaj amandman prihvatili, jednostavno brže prošli ovaj zakon, što je i vama u interesu. Napominjem još jednom da apsolutno nema svrhe i potrebe za osnivanjem ovog kompenzacionog fonda i da to jedna dobar službenik, koji je obučen, može da sprovede u delo i adekvatno da prati sve odgovorno i da bez ikakvih problema završava taj posao.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? Izvolite.
Član 4. Predloga zakona o javnim skladištima za poljoprivredne proizvode govori o uslovima u vezi sa dozvolama za rad javnog skladišta. U stavu 1. člana 4. se kaže da se skladištenjem poljoprivrednih proizvoda u javnom skladištu, u skladu sa ovim zakonom, može baviti pravno lice koje je registrovano u registar privrednih subjekata i koje je upisano u registar javnih skladišta koje vodi, ovaj put je to dobro napisano, ministarstvo nadležno za poslove poljoprivrede, ali amandmanom koji sam u ime SRS, odnosno naše poslaničke grupe podnela, stoji da ovim skladištenjem može da se bavi pravno lice koje je upisano u registar. Nije prihvatljivo obrazloženje Vlade Republike Srbije koje kaže da se amandman ne prihvata iz razloga što je posebnim propisom regulisano da se privredni subjekti registruju u registar privrednih subjekata, kod Agencije za privredne subjekte, a ne upisuju se. Insistiramo da, kao što ste mogli da primetite, većina ovih amandmana na ovaj set zakona vezanih za poljoprivredu su nomotehnički i pravno-tehnički i očigledno vam je valjda da nam je namera zaista da poboljšamo tekst zakona, da ne dođemo u situaciju da kroz nekoliko meseci moramo ponovo ovde da trošimo vreme, da radimo izmene i dopune ovih zakona. A uostalom, priča o agencijama je najbolji primer za to, ali ću to u okviru nekog drugog amandmana, da ne trošim vreme kolegi Krstinu.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podnela poslanik Vesna Marić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo poslanik Zoran Popović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podneo poslanik Srboljub Živanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo poslanik Goran Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na osnovu člana 142. stav 5. Poslovnika, na član 19. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je predstavnik predlagača na sednici Odbora za poljoprivredu prihvatio amandman, Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 19. amandman je podneo poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Pejčić i Miloš Radulović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Pejčić i Miloš Radulović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 39. amandman je podneo Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman je podneo poslanik Milan Škrbić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 43. amandman je podneo poslanik Dragan Živkov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 44. amandman je podneo poslanik Sulejman Spaho. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 45. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 46. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 47. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Da li gospodin Marić želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podnela poslanik Dušanka Plećević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman je podneo poslanik Milan M. Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 52. amandman je podneo poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 53. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 54. amandman je podnela poslanik Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 54. amandman je podneo poslanik Miroslav Markićević. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite, gospodine Markićeviću.
Poštovana predsednice, gospodine ministre, poštovani građani Srbije, u ime poslaničke grupe NS podneo sam amandman na Predlog zakona o javnim skladištima za poljoprivredne proizvode, i to na član 54. stav 1, i po nama iz Nove Srbije taj stav bi trebalo da glasi: "Direktor Kompenzacionog fonda bira se putem javnog konkursa". Obrazloženje - ovo rešenje, smatramo mi iz NS, u skladu je sa proklamovanim stavom Vlade da se na važna mesta u državnoj upravi rukovodeći kadrovi biraju javno, dakle, na javnim konkursima, što znači da ta mesta mogu da budu dostupna svim zainteresovanim građanima, a ne samo stranačkim ljudima. U obrazloženju Vlade, odnosno gospodina ministra zašto je ovaj amandman odbijen piše - amandman se ne prihvata iz razloga što se na predloženi način imenuje lice koje je stručno za navedenu oblast i koje za svoj rad odgovara ne samo Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, nego i Vladi. Implicitno iz ovoga može da se zaključi, građani Srbije, da putem javnog konkursa, nije važno da li za direktora kompenzacionog fonda, nego za bilo koju javnu funkciju, na javnom konkursu ne može da se izabere stručno lice koje će da odgovara ministru ili Vladi. To je poruka građanima Srbije i mladim obrazovanim stručnim kadrovima, a među nama rečeno, koji smo stranački ljudi, to dobro znam, ovo znači - biće direktor iz DS, gospodine ministre. Voleo bih da prokomentarišete ovo i odgovorite na ovo moje pitanje.
Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 56. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 57. amandman je podneo poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 58. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na osnovu člana 142. stav 5. Poslovnika, na član 59. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je predstavnik predlagača na sednici Odbora za poljoprivredu prihvatio amandman, Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 59. amandman je podnela poslanik Gordana Pop-Lazić. Da li želi reč, gospođo Pop-Lazić? (Ne.) Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača dr Saša Dragin, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, želi završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O GENETIČKI MODIFIKOVANIM ORGANIZMIMA (pojedinosti) Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Milan Avramović, Dragan Aćimović, Boris Aleksić, Ognjen Mihajlović, Milorad Buha, Elena Božić-Talijan, Dragan Stevanović, Milan Dimitrijević i Miloš Radulović, Lidija Vukićević, Jadranko Vuković, Slobodan Vuković, Milan Veselinović, Jovan Damjanović, Lidija Dimitrijević, Momčilo Duvnjak, Branimir Đokić, Srboljub Živanović, Dragan Živkov, Nikola Žutić, Radiša Ilić, Vladan Jeremić, Nataša Jovanović, Petar Jojić, Radica Jocić, Ljubomir Kragović, Zoran Krasić, Milorad Krstin, Tomislav Ljubenović, Vesna Marić, Dušan Marić, Momir Marković, Aleksandar Martinović, Slađan Mijaljević, Marko Milenković, Vlada Milojković, Dejan Mirović, Goran Mihajlović, Bojan Mladenović, Paja Momčilov, Mirko Munjić, Milan M. Nikolić, Zoran Popović, Gordana Paunović-Milosavljević, Sreto Perić, Dušanka Plećević, Vitomir Plužarević, Gordana Pop-Lazić, Dobrislav Prelić, Marina Raguš, Vjerica Radeta, Milovan Radovanović, Nikola Savić, Sulejman Spaho, Filip Stojanović, Dragan Todorović, Marina Toman, Milan Škrbić, Ljubiša Petković, Miroslav Markićević i Arpad Fremond, i amandmane Odbora za poljoprivredu. Primili ste izveštaj Odbora za poljoprivredu i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, shodno članu 142. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na naziv glave iznad člana 1. amandman je podneo narodni poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 1. amandman je podneo Ognjen Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 2. amandman je podneo narodi poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 2. i na član 2. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, konstatujem da je i on postao sastavni deo Predloga zakona. Na naslov iznad člana 2. amandman je podneo narodi poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodi poslanici Elena Božić-Talijan i Dragan Stevanović. Da li možda gospodin Stevanović želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodi poslanici Milan Dimitrijević i Miloš Radulović. Gospodin Milan Dimitrijević želi reč. Izvolite.
Gospođo predsednice, gospodine ministre, na član 2. smo podneli amandman da se uvede novi stav, da se saglasnost o uvođenju, upotrebi i prometu genetski modifikovanog organizma pribavi saglasnost i Narodne skupštine Republike Srbije. U obrazloženju ovog zakona svesni smo činjenice, a to pišu i stručni časopisi, i naučni radnici, i literatura, da još nemamo dovoljno podataka šta sve jedan genetski modifikovan organizam može napraviti u nekom budućem vremenu. Smatrali smo da je odgovornost ministra poljoprivrede i Ministarstva prevelika u ovom trenutku da preuzmu tu brigu na sebe, odnosno odluku na sebe da preuzmu, te da bi ovako značajnim temama i značajnoj odluci trebalo da postoji saglasnost Narodne skupštine Republike Srbije.
Gospodin ministar ima reč. Izvolite.
Hteo bih da kažem da se apsolutno slažem s vama. Ne samo da je velika odgovornost da bilo ko dozvoljava promet genetski modifikovanim organizmima. Po mom mišljenju ne treba niko da može da dozvoli promet genetski modifikovanim organizmima. Iz tog razloga smo unapredili ovaj zakon na Odboru za poljoprivredu na takav način da smo zabranili stavljanje u promet bilo kojih genetski modifikovanih organizama. Znači, ni Skupština, ni Vlada, ni ministar, ni bilo ko u ovoj zemlji od sada pa nadalje neće moći da da dozvolu za promet genetski modifikovanih organizama, isključivo mogu da se koriste u naučene svrhe, u naučnim institucija i ni na koji drugi način. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Odbor za poljoprivredu podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 2. doda novi član 2a. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na naslov iznad člana 3. amandman je podnela poslanik Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 3. amandman je podneo poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Jovan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Srboljub Živanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Dragan Živkov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Da li neko želi reč? (Da.) Samo se molim vas prijavite. Izvolite, gospodine Iliću.
U ime SRS podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o genetički modifikovanim organizmima. SRS je apsolutno protiv ovog zakona kojim se predviđa upotreba genetički modifikovanih organizama. Konkretno u članu 3. tačka 11) reč je o ovlašćenoj laboratoriji koja vrši ispitivanje genetički modifikovanog organizma i proizvoda od genetički modifikovanog organizma, za koju predlažem brisanje. Uvođenjem genetički modifikovanih organizama ugrožavamo, pre svega, ekosistem, a samim tim ugrožavamo i sav biljni i životinjski svet, kao što takođe ugrožavamo i naš sopstveni opstanak. Ovde je, pre svega, reč o nečijoj potrebi da se igra sa prirodom i sa njenim zakonitostima samo da bi profitirao i to svoje naučno delo dobro komercijalizovao. Šta, recimo, ako dođe do nekontrolisanog oslobađanja genetički modifikovanih organizama u životnu sredinu. To može predstavljati direktnu opasnost, ali i posrednu za živote ljudi i životinja. Ugrožena bi bila i životna sredina, zašto je sve to uopšte potrebno Srbiji i šta će uopšte Srbija dobiti svesnim ulaskom u ovaj rizik? Šteta može biti i veća od koristi, a posledice će verovatno biti dugoročne. Naši životi i naša životna sredina treba da zavise u ovom slučaju od pažnje ili nepažnje nekog radnika laboratorije, koja se pominje u tački 11) i koja vrši ispitivanja genetički modifikovanih organizama.
Željko Brestovački se javio. Izvolite.
Poštovani predstavnici Vlade, želim da vam kažem samo kada je zakon o genetski modifikovanim organizmima na dnevnom redu da je na insistiranje ministra Dragina i članova Odbora predložen amandman na ovaj zakon, na član 2, koji kaže sledeće: "Nijedan modifikovani živi organizam, kao i proizvod od genetički modifikovanog organizma ne može da se stavi u promet odnosno da se gaji u komercijalne svrhe na teritoriji Republike Srbije.'' To je izričito rečeno da nema komercijalizacije uopšte genetski modifikovanih proizvoda. Sve ostalo može da se koristi samo u istraživačke svrhe. Ovaj amandman koji je predloži Odbor za poljoprivredu i prihvatilo Ministarstvo, kao i Republička vlada, iz koga proizilaze sve ostale odredbe, kada je u pitanju promet i proizvodnja GMO proizvoda je jasno rečeno.
Na član 3. amandman je podneo narodi poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Izvinite, gospodin Radiša Ilić. Izvolite.
U redu ako se nekomercijalizuje, postavlja se pitanje, šta ako dođe do nekontrolisanog oslobađanja genetički modifikovanih organizama, tamo gde se istražuje, u laboratorija, u životnoj sredini? Ko će snositi odgovornost za tako nešto? Posledice mogu biti katastrofalne. Samo čak iako se radi o istraživanju. Toliko.
Pravila rada u naučnoistraživačkim institucijama su vrlo striktna. Na član 3. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela poslanik Radica Jocić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Da li želite reč, gospodine Krasiću? Izvolite.
Je l' može? Dobro. Znači, ovaj Mićunov sistem je proradio. Kada biste znali koliko je para upotrebljeno za ovo. Samo da vas podsetim, gospođo Đukić-Dejanović, još nisam dobio odgovor, sedam meseci, koliko je para potrošeno, pošto vidim sad da su postali svi ljubitelji ove zgrade, oni koji su je palili pre nekoliko godina? Nego, da se vratimo na ovaj predlog zakona. Malo ću iskoristiti i ono vreme kojoj pripada i SRS. Stiče se utisak ovde da neki poslanici, koji čine vlast, o ovom zakonu razmišljaju kao da su na dnevnom redu "nindže kornjače", mutanti. Pa nije, samo da vas podsetim, nekada je G17 imao vrlog člana, nekog Sašu Vitoševića ili Vitorovića, kako se zvaše, do 2000. godine je držao neku prodavnicu za pesticide, pa se navukao na fungicide i pesticide i nekom greškom bio izabran za ministra za poljoprivredu, zahvaljujući vama iz G17, pošto ste vi … (Predsednik: Gospodine Krasiću, vodite računa o dostojanstvu Skupštine i kvalifikacijama vezanim za pojedine ličnosti.) Kako da ne, gospođo Đukić-Dejanović, nemojte da se sekirate, vodim računa o dostojanstvu Skupštine. Zagovornik sam da svi odgovaraju koji su palili ovu skupštinu. Znate? Svi atributi pravne države se dobijaju i tako da oni koji su izvršili krivično delo moraju da odgovaraju. Sada, da se vratimo, nisu u pitanju "nindža kornjače", nisu u pitanju mutanti. U pitanju je uvoz one soje,znate i sami one genetski modifikovane, i vi niste razumeli gospodina Radišu Ilića. On je lepo čovek obrazložio. Šta to vredi što ste vi napisali, kada se u praksi ništa ne primenjuje? Sada imamo na delu taktiku kupus gledam, meso vadim. Jedno priča, drugo radi, treće misli. To je nama naša demokratija dala. Moj amandman se odnosi na tačku 17. ovoga člana, gde se daje neka definicija šta je rukovanje. Sad neću da ulazim u ove detalje, pošto sam predložio brisanje, ali bih vam samo skrenuo pažnju, vi u svakom zakonu dajete neki novi pojmovnik. Pojmovnik se od zakona do zakona razlikuje, tako da, oni isti pojmovi koji se upotrebe u pet zakona, u svakom dobijaju neko drugo značenje. Vi kao da pravite novu gramatiku srpskog jezika, pa dajete neke nove sinonime, u opisnom obliku. Samo da vas podsetim, nisu na dnevnom redu "nindža kornjače", niti mutanti, nego genetički modifikovani organizmi, a mi smo već bili žrtva jedne takve avanture jednog ministra. Samo da vas podsetim, gospođo Đukić-Dejanović, i vi ste bili poslanik u saveznom parlamentu, kada je to bilo interesantno 2001. godine, kada su osporavali da to nije urađeno, da nije došlo do uvoza, pa se posle nekoliko godina priznalo da je bio taj uvoz, pa se kasnije došlo i do one zabrane. Sada pokušavate da tu zabranu svedete na nešto što se zove, kao nekakva kontrola. Od te kontrole nema ništa. Toliko sam imao da vam kažem.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Da li želite reč, gospodine Krstin? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, vi jeste ovaj zakon prepravili, zakon o genetskim modifikovanim organizmima. S obzirom da se radilo tada o poštovanju Poslovnika, kada se krene u reč u načelu, a hoće da se postavi amandmanima, onda može to samo između načela i pojedinosti da uradi Odbor za poljoprivredu. Vi ste to uradili, to je evidentno, ali gospodine ministre evo ovde lepo stoji, u članu 3. tačka 18), koje je prihvatio Odbor za poljoprivredu, kaže da se briše. Taj amandman sam podneo ja. Član 20. se briše. U članu 20. je podnela Vesna Marić. Ovde imamo član 3, pa briše se član 12, 13. i 15, isto su podneliposlanici SRS. To ste mogli odmah uraditi, bez potrebe intervencije Odbora za poljoprivredu. To što ste vi uradili sa Odborom za poljoprivredu, neosporno je. Ispoštovao se Poslovnik, u načelu smo prošli, više ne može nijedan od nas da podnese, jer, po Poslovniku, između načela i pojedinosti, može samo Odbor. To je u redu.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela poslanik Vesna Marić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Marić, izvolite.
Podnio sam amandman kojim predlažem brisanje tačke 21) člana 3. ovog predloga zakona, zato što SRS smatra da u Republici Srbiji ne treba dozvoliti bilo kakvu upotrebu genetički kodifikovanih organizama. U odbrani ovog stava citiraću dio iz knjige "Sjeme obmane'' Džefrija Smita. ''Ponudite li kravama, svinjama, vjevericama, losovima, pa čak i pacovima prvo genetski modifikovanu, a zatim prirodnu biljku, životinje će uvek izabrati prirodnu, pa čak i ako su na rubu gladi. Bil Lašmet posmatrao je kako dvije-tri krave ulaze u prostor za hranjenje. Prve jasle su sadržale 25 kilograma modifikovanog kukuruza. Krave su ga onjušile i prišle drugim jaslama sa 25 kilograma prirodnog kukuruza koje su pojele. Isti slučaj se ponovio i sa drugom skupinom krava.'' Isti pokus 1998/1999. godine ponovljen je na šest farmi u severozapadnoj Ajovi. Identična ispitivanja sa svinjama pokazala su iste rezultate i to dve godine zaredom. Po ispitivanju sa pacovima, ''Vašington post'' piše da su glodari odbili jesti inače im drage rajčice. Naime, genetski modifikovane vrste koje su naučnici želeli njima ispitati, nisu prihvatili dobrovoljno. Kada su ih nasilno nahranili, neke životinje su dobile lezije na želucu, a sedam od 40 uginulo je u roku od dva tjedna. Hrvatski prevod. Rajčica je odobrena, farmeri koji su u zimskim mesecima divljim vevericama, losovima, jelenima, rakunima i miševima ponudili prirodni i genetski modifikovani kukuruz utvrdili su nespornu činjenicu. Hrpa sa genetski modifikovanom hranom nije ni taknuta.
Na naslov iznad člana 4. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Da li neko želi reč? Gospodin Momir Marković, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, vratiću vas i građane Srbije u 2001. godinu, kada ono vi na juriš osvojiste vlast, pa kada vam prijatelji, američka vlada, u dva puta po 50.000 tona soje dostavi kao humanitarnu pomoć i ta soja ode u Surčin, u "Krmivoprodukt", kod Dragoljuba Markovića. Sve bi bilo u redu, da se nije utvrdilo kasnije da je to modifikovana soja, koju je "Krmivo" preradio u stočnu hranu i klasirao na tržište. Prvo, nije poklonjen seljacima koji su hranili stoku, nego je pretvoren u stočnu hranu i prodat seljacima. Da vas podsetim, u to vreme je izvesna Ivana Dulić-Marković bila ministar, to je ona ista Ivana Dulić-Marković koja je jednom mesečno odlazila za Zagreb, a sa zagrebačkog aerodroma u Ameriku u firmu „Monsanto“ po svoju mesečnu apanažu.
Na naslov iznad člana 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Slađan Mijaljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 5. amandman je podneo narodni poslanik Marko Milenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo poslanik Vlada Milojković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman, sa ispravkom obrazloženja, zajedno su podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Miloš Radulović. Da li neko želi reč? Gospodin Dimitrijević, izvolite.
Gospodine ministre, ovo je prosto jedna tehnička stvar. Predlažem amandmanom da se umesto „ministar nadležan za poslove poljoprivrede“ uvede termin „ministarstvo“, kao širi pojam. U duhu i onog prethodnog amandmana, da se pojedinac rastereti nekih vrsta odgovornosti, više očiju bolje vidi, više ušiju bolje čuje. Dakle, nije potrebno da ministar odlučuje o svemu i svačemu. Kada je reč malopre bila o prethodnim amandmanima i o ulasku genetski modifikovane soje u našu zemlju, vidi se smislenost onoga amandman na član 2. koji sam podneo. Upravo iz ovih razloga da jedan pojedinca, bilo u to doba savezni ministar poljoprivrede, koji uveze genetski modifikovanu soju, bilo da je to republički ministar poljoprivrede koji dobije u donaciju genetski modifikovanu soju. Onda mi kao država imamo silne probleme da tu genetski modifikovanu soju iskorenimo sa naših prostora. Setite se uporne borbe u Mačvi u trajanju od dve godine. To je bila svrha onog amandmana.
Na naslov iznad člana 6. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mirović. Da li neko želi reč? Gospodin ministar želi reč.
Ono što mogu da kažem, to je da je Ministarstvo poljoprivrede sprovelo opsežnu kontrolu useva koji su genetski modifikovani tokom prošle godine, tokom ove godine ćemo sličnu kontrolu sprovoditi. Ono što je takođe jako bitno da se pomene, to je da smo zabranili uvoz bilo kakvih genetski modifikovanih proizvoda i na takav način imamo nameru i dalje da vodimo politiku, i to je jako bitno. Ono što je takođe bitno, to je da smo prošle godine našli negde oko 70 parcela koje su bile genetski modifikovane i naložili smo poljoprivrednicima da ili sami istanjiraju te parcele ili da to uradi država o njihovom trošku. A ono što se dešavalo pre ove administracije zaista ne bih mogao da komentarišem.
Gospodin Dimitrijević želi reč po amandmanu. Izvolite.
Izvinjavam se, verujem da je obrazloženje gospodina ministra dobro, ali prosto zamolio bih ministra da se drugi put malo približi mikrofonu, nisam čuo ni pet reči upravo iz ovog obrazloženja.
Na član 6. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 6. amandman je podneo poslanik Goran Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Ognjen Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Paja Momčilov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Milan M. Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Zoran Popović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 7. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podnela poslanik Dušanka Plećević. Da li neko želi reč? Gospođa Plećević ima reč. Izvolite.
Podnela sam amandman na član 7. koji glasi – briše se. Ovaj član se odnosi na deo predloženog zakona koji govori o stavljanju u promet, odnosno gajenju u komercijalne svrhe modifikovanog živog organizma, gde stručni savet odlučuje i gde član tog saveta ne može da bude u sukobu interesa. Mi iz SRS smatramo da treba brisati ne samo ovaj član, već sve članove, kao i zakon u celini, zato što ne treba dozvoliti nikakvu upotrebu genetički modifikovanih organizama i nikakve poslove s tim u vezi. Dosadašnja iskustva sa gajenjem i stavljanjem u promet genetički modifikovanih organizama i njihovih produkata u ljudsku i životinjsku ishranu u svetu porazna su. Pokazalo se da genetički inženjering prati čitav niz nepredviđenih nus-pojava. Na primer, dodavanjem samo jednog gena prouzrokuje se stotine hiljada mutacija DNK, a 5% gena odmah menja svoj nivo izražavanja, zatim neki geni se mogu potpuno isključiti i uključiti itd. Jedna japanska korporacija proizvela je genetski modifikovanu bakteriju, upotrebljenu za ekonomičniju proizvodnju L-triptofana, sredstva koje se dodaje hrani. Ovako proizveden dodatak je izazvao veliku epidemiju 80-ih godina prošlog veka, kada je 5.000 do 10.000 ljudi obolelo, a oko 100 njih umrlo. Bolest je bila nepoznata, javila se naglo, bila je ozbiljna i dolazila je iz jednog izvora, što su odlike epidemije. U periodu od 1994. godine do 2001. godine, u svetu se udvostručio broj oboljenja povezanih sa hranom, pre svega upotrebom genetski modifikovane soje, kukuruza, uljane repice i povrća. Čak i standardna soja, nemodifikovana, ima veliki afinitet prema aluminijumu i manganu, koji izvlači iz zemljišta na kome raste i magacinira ga u zrnevlju, gde ga ima 80 puta više nego u drugim biljkama. Nastaviću kod drugog amandman.
Na naziv glave iznad člana 8. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Da li neko želi reč? Gospodin Plužarević, izvolite.
Dame i gospodo, mi smatramo da ovaj zakon nije smeo da se pojavi u ovakvom obliku, obimu i baš u ovo vreme. Kompletno naša nauka iz oblasti šumarstava, poljoprivrede, tehnologije i prometa roba, veterine, medicine i svih naučenih disciplina su od početka učili, vežbali, polagali ispite da je ova oblast štetna po zdravlje ljudi, biljaka i životinja. Nikada ne smete ovu oblast tretirati čak ni ovim zakonom. Znamo mi da ste vi, gospodo iz Ministarstva, svi u svojim školskim danima učili da su genetski modifikovani organizmi štetni ekosistem. Tražimo od vas da poštujete etički kodeks struke i nauke vezano za ovu oblast i povučete ovaj zakon. Videli ste kakav genofenotip ljudi stvaraju genetski modifikovani organizmi. Vi gospodo iz vlasti, na vama je da ovaj zakon skinete sa dnevnog reda, odnosno da ga ministar povuče. Time ćete doprineti da naša deca, budući ljudi, budi sigurni da će zdravstveno biti sigurni. Zar vam nije dovoljno i to što su nam Ameri doneli najgore biljne, životinjske, gljivične i ostale insekte s kojima se bori ceo svet i mi. Neću da pominjem vezano za ambroziju, koja ne bi trebalo da spadne u genetski modifikovane, ali to je isto jedna vrsta koja je ubačena u naš ekosistem. Povucite ovaj zakon. Ako ga povučete, doprinećete da buduće generacije pamte vas da ste povukli, odnosno da ste spasli mnogo, mnogo mladih ljudi koji će i sutra biti u naučnoj sferi. Hvala.
Na naslov iznad člana 8. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Izvolite, gospođo Pop-Lazić.
Gospodine ministre, naš je utisak na osnovu vašeg ponašanja i prihvatanja amandmana koje je Odbor za poljoprivredu podneo da vam je neko ovaj zakon podmetnuo. Znači, vaši saradnici očigledno rade na osnovu nečijih instrukcija, a nezvanično se zna da u svakom ministarstvu sedi poneko iz inostranstva, iz EU, NATO pakta, ne znam već iz kojih institucija, pokušavajući naravno da na taj način kroz našu zakonsku regulativu provuku nešto što bi bilo u njihovom interesu. Vi ste bili blago iznenađeni kada ste videli da se uopšte predviđa promet ovakvih genetski modifikovanih organizama i bili ste za to da se to iz zakona briše, zato je Odbor i reagovao, ali mi smo i protiv toga da se izdaje odobrenje za upotrebu u zatvorenim sistemima, za namerno uvođenje u životnu sredinu, odnosno za provoz genetski modifikovanih organizama i proizvoda od genetski modifikovanih organizama. Dakle, nisam stručna za to, nisam lekar opšte prakse, ali vi imate oko sebe u vašem okruženju stručnjake koji bi mogli da vam kažu, a i vi verovatno znate dosta o tome, čemu ovo i zašto je nama ovo neophodno. Da li to može da izađe iz laboratorije i da načini neku štetu, a ne znamo već šta sve uništava zdravlje naše nacije. Znamo kako je loše zdravlje naše nacije, da smo najbolesnija nacija u Evropi i u zemljama u okruženju naročito. Šta nas je sve lomilo i šta nas je sve snašlo, pa nam samo treba još ovako da neobazrivo prihvatimo ovakve zakone, da se i kroz hranu ili kroz nesavestan rad pojedinih stručnjaka, a nekad možda i samim slučajem nešto otme kontroli što može da nam uništi zdravlje. Evo, i ovaj meksički grip koji preti, kažu, i Srbiji. Bez obzira na to, mi ne otkazujemo ni Egzit, ni Guču, niti bilo šta, kod nas je sve moguće, bez obzira na to kolika opasnost preti po zdravlje nacije. Kao da bi nas stavili na stub srama ako ne bi bilo Egzita. Dakle, jedna neodgovornost postoji kod onih koji gledaju da na svaki način da podiđu da li nekome sa strane ili nekom biračkom telu, ne znam kome, umesto da preuzmemo odgovornost, odnosno da pre svega vi preuzmete odgovornost na sebe, jer vi ćete bili ili krivi ili ćete se proslaviti na neki način ako budete vodili računa o tome kakve zakone predlažete Skupštini.
Na član 8. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. Na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača je prihvatio amandman, Zakonodavni smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na naslov iznad člana 9. amandman je podneo narodni poslanik Dobrislav Prelić. Da li neko želi reč? Gospodine Preliću, izvolite.
Gospodine ministre, maločas ste u svom izlaganju rekli da administracija koja je bila pre vas snosi neku odgovornost i praktično sam razumeo da vi s tim nemate ništa. Rekli ste da je uništeno oko 70-tak, ako se ne varam, parcela modifikovane soje. Činjenica je, gospodine ministre, ne sumnjam da nije uništeno, da modifikovane soje trenutno u Srbiji ima jako puno. Zbog čega, gospodine ministre, naš poljoprivrednik seje modifikovanu soju? Sada ću vam reći, to je verovatno nešto što i vi znate, a to su tri razloga. Prvi je što rodi do 1.000 kilograma po hektaru i više, a drugi je što je zaštita bar za tri puta jeftinija jer se prska samo po hektaru od tri do pet litara totala, što je jako jeftino sredstvo, za razliku od redovnih sredstava. Treći razlog je što naš poljoprivrednik ne mora da ide na vagu, nema nikakve odbitke, a cena je ista. Ko otkupljuje tu modifikovanu soju? Ljudi koji se bave proizvodnjom griza. Taj griz normalno koriste dalje poljoprivredni proizvođači u ishrani svinja, krava i, nažalost, taj sojin griz ide i kroz mleko. To mleko piju i naša deca. To je ono protiv čega mi moramo da se izborimo, gospodine ministre, a najveći razlog zbog čega je takvo stanje sada u Srbiji je baš vaš koalicioni partner gospođa Ivana Dulić-Marković. Neko za to mora da snosi odgovornost. Vi ste rekli – to je bilo pre. Vi ste zapalili Skupštinu, pa ste sada u njoj. Mi je nećemo zapaliti, smenićemo vas i bićemo u njoj da bi našim građanima bilo bolje.
Na član 9. amandman je podnela narodni poslanik Marina Raguš. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. Na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača je prihvatio amandman, Zakonodavni odbor ga smatra pravno mogućim, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 9. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Da li želite reč, gospođo Radeta? Izvolite.
Poslanička grupa SRS zapravo je kroz ove amandmane na Predlog zakona o genetički modifikovanim organizmima prenela stav SRS koji stoji u obrazloženju svih amandmana da u Republici Srbije ne treba i da se ne sme dozvoliti upotreba genetički modifikovanih organizama. Mi smo svojim amandmanima predlagali brisanje svih članova Predloga zakona, jer je to poslovnički jedina mogućnost da zapravo jasno kažemo da nam ovakav zakon ne treba, da nam ovakvi rizici po zdravlje i živote građana Srbije ne trebaju. Kažete vi, gospodine ministre, odnosno Vlada Republike Srbije, da se amandman ne prihvata iz razloga što se iz obrazloženja ne vide razlozi koji upućuju na neophodnost usvajanja predloženog amandmana. E, pa bogami, gospodine ministre, niste ni vi nas ubedili na potrebu usvajanja, odnosno neophodnost usvajanja predloženog zakona. Čuli ste niz argumenata poslanika SRS i čućete ih do kraja rasprave još, jer mi smo upravo i predložili veliki broj amandmana da bismo i vama pokušali da objasnimo neke stvari i da bismo upozorili građane Srbije na veliku opasnost koja građanima preti od Vlade Republike Srbije. Pored svih nedaća u kojima se nalaze građani Srbije, u kojima se nalazi cela država, samo nam još fale genetički modifikovani organizmi.
Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podneo poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podneo poslanik Sulejman Spaho. Da li neko želi reč? Zoran Krasić želi, izvolite.
Pogrešio sam, mislio sam da je moj amandman.
Na član 9. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Miloš Radulović. Gospodine Dimitrijeviću, izvolite.
Dakle, gospodine ministre, u vezi ovog amandmana mislim da je ovo jedna od ključnih stvari u zakonu. Dakle, mi smo predložili da se za saglasnost oko uvođenja novih genetički modifikovanih organizama u ekosistem traži saglasnost Ministarstva životne sredine i prostornog planiranja, a vi ste u obrazloženju odgovorili da u vašem ministarstvu postoje stručnjaci za zaštitu životne sredine – to nije sporno. Prosto, da li je neko od vaših saradnika čitao član 2. i član 9? Hajte, molim vas, uzmite zakon i pročitajte šta vam piše u zakonu. Ko će biti merodavniji oko narušavanja ekosistema od Ministarstva za zaštitu životne sredine? To stvarno ne mogu da razumem. Ako je u pitanju sujeta, mešanje nadležnosti, ali hajde prosto da vratimo stvar na prošlost, da vidimo da li postoji mešanje nadležnosti u drugim stvarima? Da se vratimo na zakon o bezbednosti hrane, da li tu postoji mešanje nadležnosti Ministarstva zdrava i Ministarstva poljoprivrede – ili tu neko uopšte ne čita ove amandmane ili ne shvata uopšte u čemu je problem? Uzmite iz nadležnosti Ministarstva za zaštitu životne sredine, pa da ga ukinemo da ne postoji i radite sve poslove u državi. Ne vidim drugo obrazloženje za neprihvatanje ovog amandmana.
Ima reč gospodin ministar.
Zahvaljujem na sugestijama. Ono što mogu da kažem a to je, po pozitivnoj evropskoj zakonskoj regulativi da je potrebno da postoji vertikalna hijerarhija u izvršenju zakona, tako da ne možemo da uvedemo paralelno ministarstvo koje nije nadležno za te poslove.
Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podneo poslanik Dragan Todorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podnela poslanik Marina Toman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 10. amandman je podneo narodni poslanik Milan Škrbić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo poslanik Ljubiša Petković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Miloš Radulović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 11. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podnela narodni poslanik Elena Božić-Talijan. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podnela poslanik Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 12. amandman je podneo narodni poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podneo poslanik Jovan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podneo poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 13. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo poslanik Dragan Živkov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 14. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman je podnela poslanik Radica Jocić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Miloš Radulović Da li želite reč? Izvolite, gospodine Dimitrijeviću.
Dakle, to je na član 20. Je li tako? Ista stvar kao što je bila u prethodnom članu 5, gde se reč "ministar" zamenjuje rečju "ministarstvo". Isto ono što sam rekao u članu 5. Hajde da podelimo odgovornost, da ne bude odgovornost na jednom čoveku, moć odluke na jednom čoveku, da više ljudi odlučuje o ovakvim stvarima, jer on upozorava – ovo je vrlo, vrlo ozbiljan zakon, zakon koji će se u budućnosti razvijati u ko zna kojim pravcima, za koje mi možemo samo da slutimo.
Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Markićević. Da li neko želi reč? Izvolite, gospodine Markićeviću.
Poštovana predsednice, gospodine ministre, u ime Nove Srbije podneo sam amandman na Predlog zakona o genetički modifikovanim organizmima, na član 14. i stav 3. Dakle, radi se o informisanju građana, gde u zakonu piše – u jednim dnevnim novinama, dakle prijava o genetički modifikovanom organizmu. Dao sam predlog da to bude – u najmanje tri dnevna lista. U obrazloženju se kaže da ta prijava može da sadrži nekoliko stotina stranica i da su to veliki troškovi za ministarstvo odnosno za državu. Zamolio bih gospodina ministra i Ministarstvo da oni uštede na nekim drugim stvarima, a da se ne štede na onim stvarima gde građani i šira javnost, zbog ozbiljnosti ovoga zakona i posledica nepravilne primene ovog zakona, bude ta šteta – kolateralna šteta za građane – dakle, da oni budu informisani. S druge strane, Ministarstvu, odnosno ministru se ne bi moglo spočitavati da favorizuje određeni dnevni list. Tako da ministra, s obzirom da će se direktor Kompenzacionog fonda birati tajno, pošto nije odgovorio na moje pitanje, tako sam zaključio, znam da ni na ovo pitanje neće odgovoriti.
Na naslov iznad člana 15. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Izvolite, gospodine Krasiću.
Ako je tačno ono što je na početku rasprave rekao ministar povodom ovog zakona, onda bi ovo trebalo da bude – zakon o naučno-istraživačkoj delatnosti, a ne ovako kako se zove. Naravno, svi sumnjamo u iskrenost i tačnost onoga što je rečeno. Ako stvarno želimo da izbacimo i da zabranimo upotrebu ovih genetski modifikovanih organizama, onda zakon treba da bude vrlo prost i jednostavan i da ima eventualno tri člana – sve ovo dalje je apsolutno nepotrebno. Znajte jednu stvar, video-rekorder je izmišljen tako što ga je NASA koristila za satelite, pa su posle 10-15 godina shvatili da to ima neke komercijalne svrhe. Slično i sa ovim, odnosno ako se zadrže ta ispitivanja – valjda to na kraju mora da ima neku upotrebnu vrednost i komercijalnu vrednost? Samo da vas podsetim kolika je opasnost. Gospodine Dragin, znate da je opasno kada se komarci prskaju u novembru ili u januaru - oni se modifikuju, papostanu rode. Po onom vašem računu gde se platili velike pare za prskanje komaraca, kako da vam verujemo? Kako da vam verujemo sve ovo što ste rekli? Ovo treba da ima tri člana: u prvom članu da se zabranjuje; u drugom članu da se propisuje kazna i da se kaže da to stupa odmah na snagu, a svi koji su do sada odgovorni za ove stvari - neka mutiraju, neka reteriraju, jer su se upustili u nešto što je zabranjeno za ljude da rade. Još ne znamo šta će biti sa ovim velikim praskom, znate i sami, da ne bismo sada dovodili u pitanje i Darvinovu teoriju evolucije.
Na član 15. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, taklo da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 15. amandman je podneo poslanik Milorad Krstin. Da li neko želi reč? (Da.)
Gospodine ministre, u članu 15. stav 1. stavio sam u ime poslaničke grupe da se stav 1. briše. Međutim, vašom intervencijom na Odboru za poljoprivredu vi ste javno stavili do znanja da u članu 15. stav 1. reči "stavljanje u promet, odnosno prevoz" se brišu. Smatram da se ispoštovao ovaj moj amandman i da se ispoštovalo ono što smo tražili – da genetski modifikovani organizmi nemaju nikakve pravne osnove niti zakonske da se jednostavno nađu u Srbiji na srpskom tržištu.
Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podnela poslanik Vesna Marić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Marić, izvolite.
Predložio sam brisanje stava 4. člana 15. ovog zakona. Nastaviću obrazloženje koje sam počeo vezano za prethodni amandman, pošto se radi o istoj temi. Američki istoričar i naučnik Viljem Endal u knjizi, slušajte naslov knjige "Seme uništenja, geopolitika modifikovane hrane i globalno carstvo", tvrdi da se radi o globalnoj zaveri čiji je cilj ovladati proizvodnjom svetske hrane, a preko toga zavladati planetom. On odgovorno tvrdi da je sastavni dio plana drastično smanjenje svetskog stanovništva i tvrdi da je došao do podatka da se planira uništenje tri milijarde ljudi. Zanimljivo je da slično mišljenje, sličan zaključak izvodi i predsednik Udruženja seljaka Meksika Horhe Galeon. Kaže: "Monsantov cilj je ("Monsant " je kompanija, američki hemijski gigant koji je svetski lider u proizvodnji genetski modifikovane hrane) da kontroliše proizvodnju hrane u čitavom svetu. Da bi to postigao, koncern se zalaže za proizvodnju bez seljaka. Moramo da se borimo za svoju nezavisnost, za naša polja, naše porodice, našu domovinu, budućnost naše dece. Moramo biti u stanju da sami proizvodimo prirodnu hranu.'' Inače, u Meksiku, zemlji iz koje potiče prirodni kukuruz, "Monsantov" genetski manipulisani kukuruz u međuvremenu zagađuje izvorne vrste, uništava kompletne zasade, dok se Paragvaj pretvara u zelenu pustinju, što stanovništvo tera na napuštanje zemlje. Na kraju ću samo navesti primer Indije. U Indiji je ova kompanija pokupovala brojne tamošnje firme koje su prodavale prirodno seme pamuka i sada nudi samo svoje skupe genetski manipulirane vrste, a one su često osetljive na razne bolesti, pa su loše žetve vrlo česte. To je dovelo do toga da veliki broj seljaka u Indiji na kraju sezone branja pamuka poseže za samoubistvima.
Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Izvolite, gospodine Markoviću.
Pre nekoliko godina bila je na TV jedna emisija, tačnije rečeno drama, iz doba ranog socijalizma u Rusiji, gde se jedan od ruskih naučnika muči, sve vreme eksperimentiše i na kraju dobija biljku koju naziva puks, ne pups, – put ka socijalizmu, koja je dole krompir, a gore paradajz. Takve monstrum biljke vi, dame i gospodo narodni poslanici, imate prilike da vidite da će nam ova vlada uvesti u državu. Genetski modifikovani organizmi utiču na genom generacija koje dolaze posle toga. Da li mi direktno koristimo genetski modifikovane organizme ili ih koristimo indirektno, preko mesa, mleka, bilo kog proizvoda životinja koje su jele genetski modifikovanu soju, genetski modifikovan kukuruz itd. Uništavate budućnost ove države, a sve zbog toga da bi neki liferanti sa zapada mogli sebi da omoguće tržište. Uostalom, otvorili ste im tržište i pitanje je kroz sve proizvode koji su za ishranu, a koje uvozimo, šta dobijamo. Gospodine ministre, tačno je da je ogromna količina genetski modifikovane soje uništena kod poljoprivrednika, ali je isto tako tačno da je uvoznički lobi uvezao gotovo duplo veću količinu genetski modifikovane soje i plasirao je proizvođačima stočne hrane. Onda je činjenica da mi naše seljake kažnjavamo što seju genetski modifikovanu soju, ali takvu istu soju dobijamo i sa strane, dobijamo iz te Evrope, u koju hrlite i koja hoće da se oslobodi, na kraju, puno čega, plasirajući ga na naše tržište. Zbog toga smatram da amandman treba usvojiti.
Na naslov iznad člana 16. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. Obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 16. amandman je podneo poslanik Slađan Mijaljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podneo poslanik Marko Milenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podneo poslanik Vlada Milojković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podneo poslanik Goran Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podneo poslanik Ognjen Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Miloš Radulović. Da li neko želi reč? Gospodine Dimitrijeviću, izvolite.
Gospođo predsednice, nije zgoreg ponoviti, očigledno ovo ne ulazi u glavu. Dakle, opet se reč "ministar" zamenjuje rečju "ministarstvo", zato što je bolje, zato što je ministarstvo širi pojam od ministra. Očigledno da nema razumevanja za takve stvari. To je prosto ne prihvatljivo. Dakle, čitajte ozbiljno amandmane koji se vuku kroz ceo zakon, pa ćete videti smisao svih amandmana koji su napisani. Nemojte ih tehnički obrazlagati, onako kako vam nalaže neki vaš lični interes, Poslovnik ili neka uredba.
Na naslov iznad člana 17. amandman je podneo narodni poslanik Paja Momčilov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naziv glave iznad člana 18. amandman je podneo narodni poslanik Milan M. Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 18. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Popović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović - Milosavljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman je podnela poslanik Dušanka Plećević. Da li neko želi reč? Izvolite, gospođo Plećević.
Već sam kod obrazlaganja amandmana na član 7. rekla da čak i standardna, a ne modifikovana soja, sadrži velike količine aluminijuma i mangana i kod dugotrajne upotrebe takve soje u organizmu dolazi do trovanja tim elementima. Zbog sadržine citohormona, to su podaci iz zdravstvene službe Švajcarske, količina estrogena u 100 gr sojinih belančevina jednaka je jednoj kontraceptivnoj tableti. Zabeleženi su monstruozni slučajevi kod dece uzrasta četiri do pet godina, koja su imala polne karakteristike odrasle osobe. Osim toga, soja sadrži i fitohormone koji su štetni po zdravlje ljudi i životinja. Isti je slučaj sa čuvenim lecitinom, koji nastaje kao nus-proizvod u preradi soje. On se promoviše kao navodno zdrav dodatak hrani, koji je, pored toga, užegao, sadrži pesticide i štetne rastvore, koji izazivaju oštre bolove u zglobovima, teški oblik gihta. Umesto da se uništi, on završava na našim trpezama skoro u svakoj namirnici: mleku, keksu, čokoladi i svim poljoprivrednim prerađevinama. Jedan od najštetnijih genetski modifikovanih proizvoda je i aspartan, odnosno aspartična kiselina, koja se koristi kao veštački zaslađivač slatkiša, voćnih sokova, napitaka, "šugar-fri" žvakaćih guma. U 166 istraživanja u periodu od 1985. do 1994. godine pokazala su da ovaj zaslađivač, tačnije ta aspartična kiselina, u njemu je odgovorna za 75% svih štetnih efekata raznih dodataka za hranu i da je zabeleženo preko 90 simptoma štetnog delovanja: glavobolje, vrtoglavice, mučnine, utrnulost, grčenje mišića, gubitak svesti, osip na koži, nesanica. Svako ko pije koka-kolu, sprajt, fantu, razne tzv. energetske napitke u većim količinama, zna da te noći nema spavanja. Nastaviću kasnije.
Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 19. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman je podneo poslanik Dobrislav Prelić. Da li neko želi reč? Izvolite, gospodine Preliću.
Podneo sam amandman na član 19. Taj član kaže da se „upotreba u zatvorenim sistemima klasifikuju se u četiri stepena rizika: 1) upotreba uz zanemarljiv rizik - prvi stepen'', što predlažem da se briše. SRS smatra da je sve rizik i da apsolutno, čuli ste iz diskusije gospodina Krasića,da je bilo dovoljno dva-tri člana i da bi bilo dovoljno kada je nešto neprimenljivo. Gospodine ministre, maločas sam pričao o soji za ono što je problem. Međutim, vreme ne dozvoljava, do sada ste nam odgovarali i ne znam da li ste se umorili, pa ne želite, ili nemate odgovore. Ono što je definitivno problem na terenu, vi znate da je činjenica da ima modifikovane soje jako puno kad nas. Ima ljudi koji ne seju modifikovanu soju, koji uzimaju deklarisano seme, primene sve redovne agrotehničke mere i kad dođu na vagu ispitivanje gena pokaže da je soja modifikovana. Zašto? Zbog toga što od 1.000 zrna ako jedno zrno u kombu ima gde je kosio modifikovanu soju pokazaće. Taj čovek, ni kriv ni dužan, nema kome da preda soju. Normalno je preda proizvođačima griza, jer nema drugog izbora. Jedina je sreća što ti pošteni ljudi, do sada nemam saznanja da su dobili recimo krivičnu prijavu za tako nešto. Onaj ko treba da je dobije, sigurno je ne dobija. Pitam vas šta ćemo konkretno da preduzmemo, odnosno vi iz Ministarstva, da stanete na put ovome, jer je činjenica da nam treba sigurno 4, 5, 6 godina da se izborimo sa modifikovanom sojom na našem tržištu, da bi se iskorenila i da bi se vratili na ono tradicionalno srpsko, a to je najzdravije u Evropi.
Na član 19. amandman je podnela narodni poslanik Marina Raguš. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Da li želite reč? Izvolite, gospođo Radeta.
Pročitaću stav 1. člana 19. koji govori o klasifikaciji stepena rizika. Čini mi se samo tekst ovog stava člana 19. zakona da će biti dovoljan da svi koji prate rad ovog parlamenta razumeju koliki rizik i kakvu opasnost predstavlja ovaj zakon o genetički modifikovanim organizmima. Taj član 19. kaže: „Upotreba u zatvorenim sistemima klasifikuje se u četiri stepena rizika: 1) upotreba uz zanemarljiv rizik - prvi stepen; 2) upotreba uz mali rizik - drugi stepen; 3) upotreba uz značajan rizik - treći stepen; 4) upotreba uz veliki rizik - četvrti stepen.“ Postavlja se pitanje, gospodine Dragin, šta će se desiti ako se, ne daj bože, u praksi primene ovog člana desi ta upotreba uz značajan rizik trećeg stepena ili uz veliki rizik četvrtog stepena, ako znamo, a čuli ste od poslanika SRS, ljudi koji se stručno i naučno razumeju u ovu materiju, da je i ovaj zanemarljiv ili mali rizik dovoljno opasan po zdravlje i po život građana Srbije. Mi, srpski radikali, u okviru svog političkog delovanja izuzetno se brinemo o zdravlju stanovništva Srbije, što očigledno nije slučaj sa Vladom Republike Srbije ni sada, ni ovih prethodnih mandata. Naravno, s obzirom da je uvek bio isti ministar zdravlja, nije ni nikakvo čudo.
Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman je podneo poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman je podneo poslanik Sulejman Spaho. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 20. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman je podneo poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman je podneo poslanik Dragan Todorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Miloš Radulović. Da li neko želi reč? Izvolite, gospodine Dimitrijeviću.
Gospodine ministre smatrali smo da je ovaj rok koji je vaše Ministarstvo propisalo od 60 dana i oko otklanjanja nedostataka suviše kratak i da je primereniji rok od 90 dana. Šta će se desiti ako u tom objektu predstoje građevinski radovi ili obojni radovi? Da li vi mislite da to možete da završite za 60 dana? Mislim da ne može. S druge strane, u obrazloženju vi ste mi odgovorili da je taj rok u skladu sa Zakonom o opštem upravnom postupku. Sada imam pitanje za vas, kao člana Vlade, da li vi imate komunikaciju sa ostalim ministarstvima? Da li vi znate da je u proceduri novi Predlog zakona o opšte upravnom postupku? Šta će se desiti ako se ti rokovi promene tim novim zakonom? Šta ćemo da radimo? To je možda na sledećem zasedanju Skupštine, za nekoliko dana imaćemo taj predlog zakona. Šta treba da radimo? Da idemo u promenu, izmenu i dopunu zakona o genetski modifikovanim organizmima. Dakle, ta vrsta nekomunikacije dovodi do nesagledivih posledica u radu Vlade. Prilika je da kažem neke stvari. Dakle, kada jedan ministar izjavi jedno, drugi ministar izjavi drugo povodom istih stvari, onda su kompletna država, narod i Skupština zbunjeni ponašanjem Vlade: predizbornim obećanjima; besplatnim akcijama od 1.000 evra; 200.000 novih radnih mesta; Fijat u Kragujevcu; povećanje penzija. Prođe vreme zato što vi između sebe ne komunicirate i onda dobijemo odgovor, a odgovor jeste: danas je vrlo loše u Srbiji. Loše. To loše u Srbiji je posledica ovakvog načina rada. Nekomunikacije, nesaradnje i da svako vuče na svoju stranu. Onda kada mi predložimo neke izmene zakona amandmanima i gde vam ukažemo na neke propuste i na neke greške, ti amandmani se ne čitaju, ti amandmani se obrazlažu na jedan potpuno nesuvisao način. Tako se ne radi. Tako se ne vodi ni država ni narod. Krajnje je vreme da vidimo ovde opet kompletnu Vladu i da nam odgovori na ova potpitanja koja sam malopre izneo.
Na član 20. amandman je podnela narodni poslanik Marina Toman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman je podneo poslanik Milan Škrbić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman je podneo poslanik Ljubiša Petković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 21. amandman je podneo narodni poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 22. amandman je podneo narodni poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman je podnela narodni poslanik Elena Božić-Talijan. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 23. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 24. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman je podneo poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman je podneo poslanik Jovan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman je podneo poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 25. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Da li neko želi reč? Izvolite, gospodine Živanoviću.
Ovde sam podneo amandman da se naslov iznad člana 25. briše, i to tekst ''Izdavanje jednog odobrenja''. Dame i gospodo, mi danas diskutujemo o zakonu čiju je implementaciju u prethodnom periodu uvrstila neka vlada, a Vlada neka to ste u stvari vi, samo što je bila rotacija između ministara. Pitam se kako i na koji način je moglo doći do uvoza semenske robe modifikovane soje ili modifikovane bilo koje semenske robe? To je u stvari pitanje na koje vi treba da date adekvatan odgovor. To vam je kao kada bi neko legalizovao opojne droge, da se danas u Srbiji mogu javno proizvoditi. Čuli ste od moje koleginice stranačke Dušanke, koja je opisala sva zla, bolesti koje mogu nastati ili određeni poremećaji korišćenjem modifikovane soje. Pitam vas - da li se danas sačma modifikovane soje, koja se uvozi iz SAD, odnosno iz latinskih država, i kako se ona danas koristi u proizvodnji stočne hrane, koja se koristi u ishrani svinja? Kako i na koji način dolazi do kontrole? Sigurno znajte da nema nikakve kontrole, jer kada ste vi dopustili da se semenska roba nađe na području Srbije i da može da se koristi, i da oni koji je koriste nisu kažnjeni ili da strogo nije zabranjeno. O čemu mi danas govorimo? Vi kažete - gde mi traćimo i potrošimo vreme - pričam ti priču da ne može. Definitivno mora doći do toga da se stornira, zaustavi ili najstrože kazni korišćenje modifikovanih proizvoda.
Gospodin ministar. Izvolite.
Pošto niste bili u sali kada sam pričao o tome, tokom prošle godine uništili smo 70 parcela genetski modifikovane soje, a hiljadu sedamsto i nešto kontrola je urađeno. Ono što treba da znate to je da je izmenom jedne uredbe kojom je bio dozvoljen uvoz genetski modifikovane sačme, i tu smo dali rok od šest meseci da bi to bilo dovoljno za uvoznikeda se prilagode, zabranili i uvoz genetski modifikovane sojine sačme i ta zabrana je stupila na snagu 1. maja. Prema tome, Ministarstvo je uradilo sve da se ni u proizvodnji stočne hrane ne nađe genetski modifikovana soja, niti bilo šta drugo.
Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 26. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Gospodine Iliću, izvolite.
U ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na član 26. Predloga zakona o genetički modifikovanim organizmima, sa predlogom da se stav 1. u članu 26. briše. Opšte je mišljenje narodnih poslanika koji su do sada govorili o ovom zakonu o genetički modifikovanim organizmima u pojedinostima da je mogućnost izlaganja stanovništva opasnosti velika. Ko će posle nekog incidenta, kakav ste pomenuli u članu 3. tačka 3) da snosi odgovornost? Evo šta piše u članu 26. stav 1. za koji SRS predlaže brisanje: ''U toku i po završetku namernog uvođenja u životnu sredinu, u rokovima utvrđenim u odobrenju, stvaralac, korisnik ili njihov ovlašćeni zastupnik u Republici Srbiji dužan je da podnese Ministarstvu izveštaj o rezultatima namernog uvođenja u životnu sredinu u pismenoj ili elektronskoj formi.'' Šta ako u izveštaju koji se pominje ovde taj korisnik izveštava Ministarstvo da je prilikom namernog uvođenja u životnu sredinu došlo do nekontrolisanog oslobađanja genetički modifikovanih organizama. Pitam gospodina ministra - da li vi imate efikasnu protivmeru da zaštitite ekosistem, životnu sredinu i živote i zdravlje ljudi i životinja? Savetovao bih vam - okanite se ovakvih nepotrebnih zakona i počnite da se bavite ozbiljnim problemima u Srbiji, da vam radnici ne seku prste, da vam radnici ne štrajkuju glađu, da poljoprivrednici ne strahuju zbog već sada izvesne loše godine, sa prinosima koji neće moći da pokriju ni troškove proizvodnje.
Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naziv glave iznad člana 27. i na članove 27, 28, 29. i 30. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. Na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio je amandman, Zakonodavni odbor smatra da je on pravno moguć, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na naziv glave iznad člana 27. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 27. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman je podnela poslanik Radica Jocić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Da li želite reč, gospodine Krasiću? Izvolite.
Računam, kada je Vlada prihvatila amandman Odbora, da je u stvari prihvatila sve naše amandmane koji se tiču ove glave. Postavlja se pitanje - zašto ste nas obaveštavali da odbijate naše amandmane, a na kraju usvojite upravo ono što je bila ideja vodilja SRS. Gospodine ministre, da vam nisam u koži, da vam kažem iskreno. Znam da je gospođu Dulić-Marković finansirala jedna firma iz inostranstva, da je tamo ona školovana, da se ta firma bavi tim modifikovanim organizmima. Takođe znam da je "Delta" ekskluzivni uvoznik nekog semena takođe genetski modifikovanih sorti kukuruza, sačme. S obzirom na ovu moć "Delte", te luka, te ovo, te ono, te formira vladu, mali ste vi pion u toj vladi da se suprotstavite Miškoviću i toj ali koja postoji, ali cenim to što ste rekli da želite da iskorenite genetski modifikovanu hranu, seme, organizme, proizvode i sve ono što je u suprotnosti sa prirodnim zakonima. Međutim, stičem utisak da je to pomalo kasno. Zbog čega? U ovoj sali i onoj tamo sali za ovih sedam-osam godina smo se borili protiv ovakvog pristupa EU i toj tzv. amerikanizaciji Srbije. Sve ovo genetski modifikovano nam dolazi iz Amerike. Imamo i klonirane poslanike ovde koji samo dolaze da dižu ruke. U jednom trenutku kažu, odbijaju se amandmani, a posle kada Vlada kaže - prihvataju se - oni kažu - dobri amandmani. Mislim da treba da povučete ovaj zakon. Pokazali ste sasvim dovoljno hrabrosti da se suprotstavite i tajkunima i ovom lobiju. Kao što znate, postoji lobi u farmaceutskoj industriji, pa vas navuče na lek da se tim lekom lečite. Postoji taj lobi, to je svojevrsno navlačenje, kada je u pitanju šećer, kada je u pitanju koka-kola, pa su ljudi postali zavisnici od koka-kole. Verovatno ćemo, ako se usvoji ovakav predlog zakona, postati zavisnici od genetski modifikovane hrane, pa ćemo onda ličiti na one prosečne Amerikance od 175 kilograma, sa 125 sm visine, koji jedu kakao buter i bulje u televiziju, računajući da se tamo nalazi sva pamet ovog sveta. Povucite ovaj zakon i spasite dušu.
Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Da li želite reč? Izvolite.
Gospodine ministre, isto se obraćam kao i po ranijem amandmanu. Dobro je što ste na vreme primetili šta se sprema ovim zakonom o genetski modifikovanim organizmima. Vidim da ste najzad na Odboru za poljoprivredu prihvatili da se čl. 27, 28, 29. i 30. briše. Podneo sam da se član 27. briše. Prema tome, sve je u redu, jedino nije u redu to što niste hteli da prihvatite prvo naše amandmane, nego je to moralo da ide onako kako to naređuje Poslovnik, između načela i pojedinosti da odradi Odbor za poljoprivredu. Toliko.
Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman je podnela poslanik Vesna Marić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 28. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Da li neko želi reč? Izvolite, Dušan Marić.
Dame i gospodo, predložio sam brisanje naslova iznad člana 28. iz već navedenih razloga. Radi građana koji ne razumeju tu problematiku, pokušaću da objasnim šta je to genetski modifikovan organizam, odnosno genetski modifikovana hrana. Način na koji se biljke modifikuju je zasnovan na transgenskim promenama. Ovo znači da se na veštački način kombinuju DNK materijal od dva potpuno različita organizma da bi se dobio jedan željeni ili, što se sve češće događa, jedan neželjeni organizam. Na primer, uvođenjem gena ribe s Artika u paradajz, dobija se paradajz koji se može gajiti na nižim temperaturama. Odete u jednu od ovih velikih prodavnica, koje drže novopečeni srpski mafijaši, kupite paradajz i istovremeno kupite dio gena ribe sa Artika. U slučaju kompanije "Monsanta", npr, genetski pamuk se dobija tako što se unose geni bakterije – "bacilus turiginzis", ne znam ni da pročitam. Odete u prodavnicu, kupite pamuk iz Indije, kupite bakterije i zajedno sa njima idete u Evropu. Naravno da sve ovo izaziva veliku zabrinutost potrošača širom svijeta, a na sve to direktor za korporacijsku komunikaciju ove firme, kompanije "Monsanto", Fila Anđel, kaže sledeće – naša kompanija ne treba da garantuje bezbednost biotehnološke hrane. Naš interes je u što većoj prodaji iste, u što većem profitu.
Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Da li neko želi reč? (Da.)
Sada da vas pitam nešto, gospodine ministre, zašto ponižavate narodne poslanike? Zašto niste usvojili naše amandmane, nego tek kada je došao Odbor za poljoprivredu sa predlogom da se brišu članovi od 27. do 30, onda ste prihvatili i obrisali ove članove? Zašto nama, narodnim poslanicima, koji smo dali amandmane, davali ovakva obrazloženja, kada ste posle toga brisali i ta obrazloženja i članove zakona? Još jedna stvar, na šta će ličiti ovaj zakon kada izbrišete ova četiri, a pretpostavljam da ste izbrisali još neke od članova ovog zakona? Na šta će ličiti ovaj zakon i kakva će on biti celina? Predlažem vam, ministre, da se ne igrate sa narodnim poslanicima, da povučete ovaj zakon, da dovedete u red zakon i tek onda da izađete pred nas. Srpska radikalna stranka nije da se amandmanima omogući uvoz genetskim modifikovanim organizmima i upotreba za ishranu u Srbiji. Srpska radikalna stranka je protiv toga da se uopšte genetski modifikovani organizmi, ovakvi kakvi jesu, koji su štetni po zdravlje, koji su štetni po budućnost, po buduće generacije, da se nađu na tržištu u Srbiji i to zbog toga da bi neki lihvari sa Zapada mogli debelo da zarade, a poneki i odavde. Zbog toga sačuvajte obraz, kako reče gospodin Krasić, povucite ovaj zakon i izađite sa zakonom kojim će se apsolutno zabranjivati upotreba opasnih genetski modifikovanih organizama.
Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 29. amandman je podneo narodni poslanik Slađan Mijaljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandman je podneo poslanik Marko Milenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandman je podneo poslanik Vlada Milojković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 30. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mirović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman je podneo poslanik Goran Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman je podneo poslanik Ognjen Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman je podneo poslanik Paja Momčilov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naziv glave iznad člana 31. amandman je podneo narodni poslanik Milan M. Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 31. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Popović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. Na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača je prihvatio amandman, Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 31. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman je podnela poslanik Dušanka Plećević. Da li želite reč? Izvolite.
Predlažem da se briše član 31, kao i svi prethodni u ovom zakonu. Govorila sam o štetnosti čak i standardne soje kod dugotrajne upotrebe zbog fitohormona koje ona sadrži na organizam čoveka, ali ne samo ona, već i genetski modifikovana hrana koja se daje domaćim životinjama, daje niz oboljenja, među kojima su kancer, atrofija jetre, oštećenje imunog sistema, krvarenje u želucu, nerazvijenost bubrega, nerazvijenost mozga, nerazvijenost nervnih ćelija, krvnih ćelija i mnogobrojni neobjašnjeni uzroci smrti. Ova oboljenja i poremećaj su zabeleženi čak i kod pacova koji su eksperimentalno hranjeni genetski modifikovanim paradajzom. Naučnici koji su pokušavali da utvrde protokole i procedure za kontrolu genetski modifikovanih organizama, a to je doktor Pustai sa Univerziteta Kalifornija, bili su otpušteni posle 35 godina rada. Drugi naučnici su ućutkani pretnjama ili prisiljeni da promene rezultate istraživanja. U svetu ne postoje rašireni kontrolni organizmi, kao posledica nepostojanja nezavisnog naučnog istraživanja, uglavnom zbog pritiska multinacionalnih korporacija za proizvodnju genetski modifikovanih organizama, nestručnosti i nezainteresovanosti vladajućih struktura, koje odlučuju o primeni genetski modifikovanih organizma. Mnoge zemlje ne žele genetski modifikovane organizme na svojim poljima i trpezama, trpe veliki pritisak, pre svega od strane Amerike i čuvenog monstruma zvanog Monsanto. Za sada se odupiru ovoj agresiji. Sumnjam da je taj pritisak uzrok donošenja i ovakvih propisa kod nas, pa zato sumnjam da će ovaj naš stručni savet, koji se ovde planira, biti pošteđen pritisaka, pretnji i ucena. Setimo se bivše ministarke poljoprivrede Ivane Dulić-Marković, koja je besplatno srpskim seljacima delila genetski modifikovano seme soje i tako omogućila da se ova pošast nađe u Srbiji. Nikakvo čudo ako znamo da je ova ekspertkinja bila stipendista pomenutog Monsanta, korporacije za proizvodnju genetski modifikovanog semena, organizama i sredstava za tretiranje biljaka, iza kojih stoji, ko bi drugi, do Rokfeler fondacija. Ova fondacija je obučila mnoge vodeće naučnike i stručnjake iz Amerike, Azije, pa čak i Srbije. Ako se na vreme ne odupremo, samleće će nas globalna američka GMO politika ili dominacija punog spektra, kako je oni nazivaju, a mi postati eksperimentalni kunići. Uostalom, njihova deviza je: samo gladan čovek je i poslušan čovek.
Na član 31. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Da li neko želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo, na ovaj član 31. podneo sam amandman da se briše, odnosno kao i svi članovi SRS, mi smo protiv ovog zakona o genetski modifikovanim organizmima. To ćemo, kao što ste videli, komentarisati, sve dok trenutka dok ne shvatite, a treba da shvatite, da ovaj zakon nije za naše društvo, za naš narod i za buduće generacije koje budu dolazile. Imam jednu kvalitetnu primedbu, odnosno zadovoljan sam što je ministar prihvatio amandman na ovaj član 31, a isti amandman sam podneo, Odbora za poljoprivredu, i moje kolege su uglavnom komentarisale da je Odbor za poljoprivredu predložio određene amandmane koje su istovetni sa predloženim amandmanima SRS. Ovo je samo jedna u nizu priča da naši amandmani nisu isto tretirani, odnosno nemaju istu težinu kao neki drugi poslanici, odnosno poslanici iz vladajuće koalicije. Gospodin Krasić je u svom izlaganju i moje kolege su rekle da je ovaj zakon kasno već stigao na ovo područje, pošto su genetski modifikovani organizmi i biljkeveć osvojile ovaj prostor, sada su samo finese u pitanju, odnosno sada je u pitanju vlast koja će svojim delovanjem ili nedelovanjem delovati da se ta pošast na ovim prostorima raširi do neviđenih razmera. Podsetiću, ovo govorim zbog građana Srbije, da znaju šta će se dešavati odnosno koje su to prehrambene inicijative ovog zakona. Na primer, ti Amerikanci od kojih prihvatamo sve to zdravo za gotovo, oni sada hrane piliće koji dostižu težinu od pet do 15 kilograma, i to pilići bez perja.
Na član 31. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Da li neko želi reč? (Ne.) Odbor za poljoprivredu podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 31. doda novi član 31a. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, a Zakonodavni smatra da je amandman pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na naslov iznad člana 32. amandman je podneo narodni poslanik Dobrislav Prelić, koji želi reč. Izvolite.
Podneo sam amandman na član 32, a to je postupanje sa otpadom. Ovako stoji u članu 32: "Stvaralac, korisnik ili njihov ovlašćen zastupnik u Republici Srbiji dužan je da otpad koji sadrži, sastoji se ili je dobijen od GMO, kao i otpad koji je nastao upotrebom GMO, uništi tako da GMO više ne bude sposoban za razmnožavanje i prenos genetičkog materijala na druge organizme.'' Gospodine ministre, u otkupu soje 2006. i 2007. godine bila su određena skladišta, za razliku od prošle godine, kada nije bio dozvoljen prijem GM soje i takva soja je primana. Primana je u Zadrugarci u Somboru, primana je na Vojnoj ustanovi "Karađorđevo", primana je u Kikindi, u Zrenjaninu, u Gajdobri itd. Primana je u silosima koji imaju mogućnosti da fizički odvoje modifikovanu soju od redovne ispravne soje. Pitam vas, da li je ta soja uništena ili su je obradili u ''Sojaproteinu'' Bečej i "Dijamant" u Zrenjaninu i takva soja je, tvrdim vam odgovorno, ostala na našem tržištu, a našu soju odnosno sojinu sačmu smo izvezli. To je, gospodine ministre, nedopustivo, a s obzirom da verujem da znate koliko je vremena potrebno da se izborimo posle takve najezde GM soje, a čak se sada pojavljuje i genetski modifikovan kukuruz i suncokret, mislim da pre svega moramo ozbiljno svi da priđemo ovom poslu, da se tome stane na kraj, jer nam treba dug vremenski period da bi se izborili sa ovakvom pojavom.
Na član 32. amandman je podnela narodni poslanik Marina Raguš. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 32. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, a Zakonodavni smatra da je amandman pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 32. amandman je podneo poslanik Arpad Fremond. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 33. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li želite reč, gospođo Radeta? Izvolite.
Član 33. govori o odgovornosti za štetu kojom se prouzrokuju štetne posledice po zdravlje ljudi i životnu sredinu u vezi sa GMO. Gospodine ministre, kada se dese štetne posledice po zdravlje ljudi i životnu sredinu, onda vam je kasno da preduzimate bilo kakve mere i kasno je da tada proglašavate nekoga odgovornim za takvu štetu. Vi ćete biti, gospodine ministre, odgovorni ukoliko ovaj zakon ne povučete. Jasno ste rekli na Odboru za poljoprivredu, danas ste ovde izneli vaš lični stav, da se protivite genetski modifikovanim proizvodima. Zašto onda to ne smete da kažete i zašto morate da pratite trag Ivane Dulić-Marković i njene prijateljice, čijeg imena ne mogu da se setim, koja je bila pomoćnik za sanitarni nadzor u Ministarstvu zdravlja, znam samo da je gospođa bila iz Zagreba i da su zajedno radile sa firmom "Monsanto". Vi ste i malopre rekli da osam godina posle imate problema i pričate koliko ste površina sa genetski modifikovanom sojom uništili, koliko ste kontrola izvršili. Nemojte da dozvolite, gospodine Dragin, da u narednim godinama ili decenijama o vama pričamo kao što danas pričamo o gospođi Ivani Dulić-Marković, pogotovo što ste jasno rekli da ste protivnik genetski modifikovanih proizvoda i umesto da kažete da je to u Srbiji zabranjeno, vi članom 33. određujete ko će biti odgovoran za štetu koja može nastati po zdravlje ljudi i životnu sredinu. Upravo o tome mi, srpski radikali, danas celo popodne govorimo.
Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naziv glave iznad člana 34. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov glave iznad člana 34. amandman je podneo narodni poslanik Sulejman Spaho. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Da li želite reč, gospodine Stevanoviću? Izvolite.
Gospodine ministre, moje obrazloženje u političkom smislu neće se razlikovati od obrazloženja mojih kolega koje ste do sada mogli da čujete. Predložio sam da se briše stav 1. u članu 34. i to se nalazi u poglavlju: Registar GMO i proizvoda od GMO i registar dozvola. Predložio sam da se briše stav 1. koji glasi: U registar GMO i proizvoda od GMO upisuje se u GMO i proizvod od GMO za koji je izdato odobrenje za namerno uvođenje u životnu sredinu, za stavljanje u promet, odnosno za prevoz. Za SRS Srbija ne vidi ni nacionalni ni bilo kakav drugi politički interes za usvajanje jednog ovakvog zakona. Ovo je jedan u nizu zakona koji pokazuju da naši nacionalni interesi definitivno nemaju, bar kada je poljoprivreda u pitanju, nikakvih paralela sa nacionalnim programom integracija. Vi ste u ovom obrazloženju stavili da je izrada Predloga zakona o GMO uslovljena i procesom integracija naše zemlje u EU. Ovaj zakon je dokaz da je proces integracija Srbije stvar koja ima visoku cenu, a svesni ste toga i vi, i u obrazloženju kažete da su ovo zakoni kojima hoćete da uspostavite sistem kontrole i mera zaštite životne sredine i zdravlja ljudi od mogućih štetnih efekata prilikom upotrebe ovih organizama. Naš stav je da ste ovu upotrebu trebalo potpuno da apstrahujete, potpuno da zabranite i čini mi se da bi to predstavljalo interes Srbije, sve drugo je stvar koju nećete moći kroz vreme, tako se i pokazalo, da kontrolišete i biće velikih problema.
Na član 34. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, a Zakonodavni smatra da je amandman pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 34. amandman je podneo poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman je podneo poslanik Dragan Todorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman je podnela poslanik Marina Toman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman je podneo poslanik Milan Škrbić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 35. amandman je podneo narodni poslanik Ljubiša Petković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 35. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 35. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 35. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 35. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad član 36. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 36. amandman je podnela narodni poslanik Elena Božić-Talijan. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 36. amandman je podnela poslanik Lidija Vukićević Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 36. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 36. amandman je podneo poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 37. amandman je podneo narodni poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman je podneo poslanik Jovan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 38. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Da li želite reč, gospodine Živanoviću? Izvolite.
Dame i gospodo, ovde, baš u ovom parlamentu, počela je velika borba SRS protiv GMO-a, protiv genetički modifikovane soje. Još tada je profesor doktor Vojislav Šešelj gospodinu Mićunoviću, koji je bio tada predsednik saveznog parlamenta, objasnio i govorio o štetnosti GMO-a. Međutim, gluvom nije bilo moguće dokazati, jer tada, kao i sada, DS nije mislila o svojoj deci, o onima kojima treba da ostane ova budućnost. Dame i gospodo, zato i razmišljam zbog čega 38. član je uopšte bilo potrebno da potenciram vezano za ovaj amandman, već u stvari i na Odboru za poljoprivredu nije trebalo da se ovaj zakon nađe i da se uopšte o njemu raspravlja, već je trebalo reći da se ovaj zakon povlači. Prema tome, dame i gospodo, nije ovo od juče, već ovih nekoliko godina. Kao što i ministar reče, da li je u stvari bila zabrana. Nije tačno, zato što su parcele na kojima je zabranjeno i na kojima se gajila GMO-a, one su pokošene, izbalirane i isto korišćene kao hrana za stoku. Nije došlo do njihovog totalnog uništenja, do spaljivanja, zbog toga što je DS htela da se približi seljacima, navodno kao da misli o njima. To nije tačno. DS niti misli o seljacima, niti misli o budućnosti, a budućnost to su u stvari deca, jer da mislite, već sada bi znali kolika je otkupna cena poljoprivrednih proizvoda, pšenice, ono što je već potrebno da se žanje.
Izvolite, gospodine ministre.
Uzimajući u obzir da ste se interesovali za cenu poljoprivrednih proizvoda, mogu da vam kažem tačno cenu na današnji dan na Produktnoj berzi u Novom Sadu. Što se tiče prosečne cene kukuruza, ona je 12,57 dinara, 11,64 dinara bez PDV-a, što se tiče prosečne cene pšenice na današnji dan, ona je 14,40 dinara, 13,33 bez PDV-a, odnosno u proteklih nekih nedelju i po dana to je povećanje između 30 i 40%.
Gospodine Živanoviću, vi možete samo od vremena vaše poslaničke grupe. (Srboljub Živanović, dobacuje sa mesta: Replika.) Molim vas, nema osnova za repliku. Nije bilo nikakvog ličnog obraćanja, ne vama personalno, slušala sam. Na član 38. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na naziv glave iznad člana 39. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim vas tiše, gospodine Markoviću. Na član 39. amandman je podneo poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 39. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Da li želi reč? Želi. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na član 39. Predloga zakona o genetički modifikovanim organizmima, sa predlogom da se stav 2. u ovom članu briše. Šta kaže član 39. stav 2: „Inspekcijski nadzor nad sprovođenjem odredaba ovog zakona i propisa donetih na osnovu ovog zakona Ministarstvo vrši preko (obratite pažnju) fitosanitarnih i veterinarskih inspektora“. Član 39. ovog predloga zakona najbolje govori koliko vi neozbiljno shvatate potencijalnu opasnost od donošenja i sprovođenja ovog zakona. U prvom delu zakona govorite samo o laboratorijskim istraživanjima vezanim za nauku, o merama bezbednosti, s obzirom da čak ministar, to vidim u članu 5, osniva stručni savet za biološku sigurnost radi razmatranja stručnih mišljenja u vezi ove problematike. Sada kada govorimo o nadzoru, nadzor nad ovako jednom ozbiljnom temom i jednom ozbiljnom situacijom treba da vrše obični fitosanitarni i veterinarski inspektori. Ovo je konkretan primer kako se vi igrate zdravljem ljudi. O nečemu za šta postoji stručni savet za biološku sigurnost, od ljudi koji su predani nauci, koji se bave ovom problematikom, treba da vrše nadzor obični fitosanitarni i veterinarski inspektori. To sigurno neće biti kvalitetno i merodavno, i umirujuće za građane Srbije.
Na član 39. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? Gospodin Mašić.
Gospođo predsednice, ipak moram da intervenišem kao čovek koji je završio veterinarski fakultet, a i u ime inženjera agronomije. Mislim da ovo što je rečeno od gospodina Ilića ne stoji, svugde u svetu, pogotovo u državama gde postoji proizvodnja genetski modifikovanih organizama, upravo su nadležnosti fitosanitarne i veterinarske inspekcije u praćenju stepena genetske modifikacije. Sasvim je normalno da ovakvim jednim zakonom se to i u našoj zemlji reguliše. Svakako nema običnih i neobičnih veterinara i agronoma, nego svaki veterinar je završio veterinarske studije koje traju pet godine, koje su dosta teške. Isto tako, inženjer agronomije, da li je završio zaštitu bilja ili neki drugi fakultet, ali je završio u svakom slučaju fakultet.
Na član 39. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 40. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman je podnela poslanik Radica Jocić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Pretpostavljam da želi reč.
Naravno, mi smo i u prethodnim članovima tražili neke intervencije i ovaj amandman sledi one prethodne amandmane. On će deliti istu sudbinu kao i prethodni amandmani. Ono što bih samo hteo da skrenem pažnju, pre svega, javnosti, da se shvati o čemu se radi. To što se zabranjuje već je kod nas prisutno i slabe će biti posledice ovog zakona. Da biste shvatili šta radi ova vlada ili ove sve vlade od 2001. godine, to vam je otprilike ovako, kao, pošto su oni svi evrofanatici, nekritički gledaju EU i Ameriku, pa računaju da sve što doleti odatle da je slatko, pa bez obzira što oni to bacaju sa one teritorije, ne bi me iznenadilo da neko zaključi da je ovo zemlja gde treba da se donese zakon o svemirskim istraživanjima i kako da spejs-šatl srpske proizvodnje ide na nebo. Oni bi doneli takav zakon, samo ima jedan problem što mi tehnološki ne možemo to da radimo. To je ta novotarija. I na ovoj sednici imamo u okviru dnevnog reda jedan zakon, po kome treba da se borimo protiv nečega što ne postoji u Srbiji. Znate i sami da je lakše sprečiti nego lečiti. Međutim, ovim zakonom se niti sprečava, niti leči, zato što su faktičko stanje i praksa u sprovođenju naših zakona u apsolutnoj suprotnosti u odnosu na ono što se proklamuje kao stav Vlade ili što je napisano u našim zakonima. Tako Tadić obeća 500.000 novih radnih mesta, onda budite sigurni 200.000 ima da budu otpušteni. Obećaju Fijat, računajte od toga nema ništa. Naravno, tako oni doživljavaju ovu vlast, vršenje vlasti, da nekritički, nekontrolisano mogu sve i svašta da rade, a znamo i sami, onaj koji je napravio Vladu neće da im dozvoli da ovakav zakon bude protiv njega.
Gospodine Srđan Milivojević ima reč.
Poštovana gospođo predsednice, uvaženi predstavnici Ministarstva, mislim da je ovo zakon koji podonosi ministarstvo Vlade Republike Srbije, a ovi zakoni se ne donose bilo gde u inostranstvu da bi se primenjivali u Srbiji, već se donose ovde. Jedini nalogodavac koga mi ovde imamo u Srbiji, koji nam nalaže da donosimo ove zakone, jesu građani Srbije i oni su svoju izbornu volju iskazali na izborima. Ne vidim razlog da ovakvu temu otvaramo kada je reč o vrlo važnom zakonu. Ipak, dobar je ovaj zakon, jer ako se usvoji deo ovog zakona, možda će kroz genetski modifikovanu pšenicu moći da se u Srbiji prodaje hleba za tri dinara. Tako da to možda ipak bude dobar zakon. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Milivojeviću. Na član 40. amandman je podneo poslanik Milorad Krstin. Da li želite reč, gospodine Krstin? Da, izvolite.
Prosto sam ostao zapanjen zapažanjem gospodina Milivojevića i nemam reči. Mislim da smo mi jasni ispred poslaničke grupe SRS. Uvažavamo to što je ministar, u stvari Odbor za poljoprivredu uradio to što je uradio. Ministar je prihvatio bukvalno sve ono što smo mi tražili kao opozicija, zajedno i sa zamenikom predsednika Odbora za poljoprivredu, da ne nabrajam sve ljude koji su učestvovali u ovim amandmanima, a prihvaćeni su. Znači, zakon o genetskim modifikovanim organizmima potpuno je izmenjen. On je zabranjen je u Srbiji, zabranjen u prometu, samo je u naučne svrhe ostao, ali i to u ograničenom delovanju. Samo da kažem da sam u članu 40. stavio da se tačka 5) briše. Ministar to nije prihvatio, Odbor je isti takav podneo, ministar prihvatio. Smatram da je moj amandman koji sam podneo prihvaćen.
Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman je podnela poslanik Vesna Marić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Da li želite reč, gospodine Mariću? Da, izvolte.
Dame i gospodo, podneo sam amandman kojim predlažem brisanjem tačke 8) člana 40. ovog predloga zakona. Iskoristiću ovo vreme da kažem nešta iz poslovne biografije kompanije Monsanto, koja je nosilac kampanje uvođenja genetski modifikovane hrane u ishrani. Godine 1948. počela je proizvodnja herbicida 245E, koji zbog procesa proizvodnje sadrži primene dioksina. Isti je korišćen u izradi preparata "agent oranž", upotrebljavanog od strane vojske SAD za uništavanje lišća po šumama u Vijetnamu, sa nadom da će ovo uskratiti prirodna skrovišta vojsci Vijetkonga. Pamtim da je uništeno oko 20.000 kilometara šuma u Vijetnamu. Preparat se pokazao kao relativno uspešan, strategija ne tako uspešna, a krajnji rezultat, pored stotina hiljada usmrćenih Vijetnamaca, stotine hiljada beba rođenih sa anomalijama, kao i dugotrajnog zagađenja šuma po Vijetnamu, koje i dalje utiče na tamošnje naseljenike, njihovu decu i životinje. Tužba američki veterana, koju je kompanija platila 1984. godine više od 100 miliona dolara na ime odštete za narušeno zdravlje vojnika. U ranim 1970. godinama ovaj herbicid je zabranjen, a otprilike u isto vreme je Monsanto patentirao i počeo proizvodnju herbicida "raundap". Pošto se taj herbicid upotrebljava masovno u zemlji Srbiji, pročitaću šta je nakon tri godine istraživanja zaključila francuska novinarka Mari Monik Robin. Kaže – rondap je postao omiljen kod poljoprivrednika i baštovana, između ostalog, i zbog toga što je Monsanto utvrdio da se taj proizvod prirodno rastvara i da nije štetan za okolinu. Ali, to je laž. Rondap ne samo da je štetan za okolinu, nego naučno je dokazano da izaziva rak, kako je dokazano u više naučnih eksperimenata.
Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Da li želite reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, samo pre nekoliko minuta ste imali priliku da vidite štetan uticaj genetski modifikovanih organizama na mentalni sklop pojedinih, neću da imenujem, da ne bi…
Gospodine Markoviću, izreći ću vam opomenu ako budete nastavili u tom tonu da govorite. Zaista vas sada molim da vodimo računa o dostojanstvu ličnosti poslanika, svojih kolega, u ovom domu. Molim vas da se tako ne obraćate u ovom domu.
Nikoga nisam apostrofirao, nikoga nisam pojedinačno ovako pomenuo. Dame i gospodo narodni poslanici, evo apsurda ovog zakona. Član 40, tačka 9. kaže – proverava postupanja sa otpadom koji sadrži, sastoji se, dobijen je ili koji je nastao upotrebom genetski modifikovanih organizama. Dakle, dame i gospodo narodni poslanici, građani Srbije, ova vlada, ovo ministarstvo će pustiti u opticaj genetski modifikovane organizme, sa svim onim štetnim posledicama koje one sa sobom nose, ali će strogo voditi računa o otpadu koji nastaje upotrebom, skladištenjem, koji je nastao upotrebom genetski modifikovanih organizama itd. Duboko se nadam da bar o ovom delu otpada neće voditi računa ljudi koji su jedva završili poljoprivredni fakultet sa 7,6, pod sumnjivim okolnostima upisali magistraturu i doktorat, jer kako kažu studenti sa Veterinarskog fakulteta u Novom Sadu, i takvih ima na našim univerzitetima.
Na naslov iznad člana 41. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 41. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik Slađan Mijaljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 41. amandman je podneo poslanik Marko Milenković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 41. amandman je podneo poslanik Vlada Milojković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 41. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 41. amandman je podneo poslanik Goran Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 41. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? (Ne) Na naslov iznad člana 42. amandman je podneo narodni poslanik Paja Momčilov. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 42. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, pa je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 42. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 42. amandman je podneo poslanik Milan M. Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 42. amandman je podneo poslanik Zoran Popović. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, gospodine Popoviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 42. zakona o genetski modifikovanim organizmima koji glasi – član 42. tačka 3) briše se. Naš narod kaže – ako ne znaš kako da urediš svoje dvorište, pogledaj preko plota, pa vidi šta je uradio komšija. Rukovodeći se ovim sistemom, pročitaću kako se prema ovom problemu odnose u susednoj Hrvatskoj. Hrvatska seljačka stranka je hrvatskoj vladi uputila javni zahtev kojim traži zabranu setve genetski modifikovanog semena, pa i u istraživačke svrhe, kako bi se Hrvatskoj osigurao status zemlje u kojoj se ne seje seme s genetski modifikovanim organizmima. U seljačkoj stranci traže i uvođenje strogog sistema kontrole na granicama, kako genetski modifikovano seme ne bi bilo uneseno u Hrvatsku. Ističu da je Hrvatska potpisnica Protokola o biološkoj sigurnosti, čija je svrha osiguravanje odgovarajuće visine zaštite na području sigurnosnog prenosa, rukovanja i korišćenja živih genetski modifikovanih organizama. Protokol utvrđuje minimum zaštite, ali omogućava državama potpisnicima da idu i iznad tog minimuma, što znači da i u postojanju najmanje sumnje da je neki od živih genetski modifikovanih organizama štetan za okolinu, moguće je zabraniti njegov uvoz u zemlju. U Hrvatskoj seljačkoj stranci ističu kako im je težnja da se regionalno zabrani uvoz genetski modifikovanog semena, te da se cela regija proglasi zonom slobodnom od genetski modifikovanih organizama. Napominju da su podršku toj ideji dali i Italija, Slovenija i Austrija.
Na član 42. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 42. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 42. amandman je podnela poslanik Dušanka Plećević. Izvolite, gospođo Plećević.
Predlažem da se i član 42. briše iz ovog zakona, iz razloga o kojima sam prethodno govorila, da u Srbiji ne treba primenjivati bilo kakvu genetsku modifikaciju, jer je to štetno po zdravlje i okolinu. Prirodne biološke i genetske osobine jedne vrste unutar rase moraju se zaštititi, čuvati i prenositi na naredne generacije prirodnim putem i selekcionisanjem zdravih jedinki, sposobnih da prenesu karakteristike neizmenjene biološke osobine na svoje potomstvo. Selekcionisanje nije isto što i genetska modifikacija. Mi se sada vraćamo, i to je dobro, na autohtone rase domaćih životinja, goveda, svinja, ovaca, magaraca i drugih koje su bile gotovo izumrle i koje su ostale samo zahvaljujući entuzijastima i ljubiteljima tih rasa. To pokazuje sav nemar odgovornih pojedinaca i institucija u proteklom višedecenijskom periodu i nameru da se uveze sve i svašta iz belog sveta, i to iz ko zna kojih pobuda, a najčešće iz provizijskih. Imali smo drastični primer tzv. ludih krava u Engleskoj, što je posledica manipulacija kod hranjenja ovih životinja ribljim brašnom, dakle, hranom životinjskog porekla, a ne biljnog, čime se preživari hrane, a to je ugradnja belančevina životinjskog porekla u genom krava i nastajanje tzv. trionskih bolesti, tj. ugradnja dezoksiribonukleinske kiseline u DNK ćelije centralnog nervnog sistema goveda. Sve je to vrlo opasno jer su se ljudi hranili mesom i mlekom tih životinja. Istraživanja po tom pitanju su strogo kontrolisana i nedostupna javnosti.
Na član 42. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Da li neko želi reč? (Ne) Na naslov iznad člana 43. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 43. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. Na sednici Odbora predstavnik predlagača je prihvatio amandman, Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 43. amandman je podneo poslanik Dobrislav Prelić. Izvolite, gospodine Preliću.
Podneo sam amandman na član 43. koji je povezan sa članom 42. Vlada nije prihvatila ovaj amandman, prosto je neverovatno, radi se o veterinarskim inspekcijama. SRS smatra da, kao što sam rekao, proveravanje i stavljanje u promet, odnosno prevoz GMO-a i bilo šta drugo, da treba da bude apsolutno zabranjeno, tako da mislimo da nema potrebe za ovako nečim, već izričito mora da bude zabranjeno. Ne verujem da je bilo šta od GMO-soje, što sam maločas rekao, koja je bila skladištena u ovim silosima, da je uništena, već je obrađena u ''Sojaproteinu'' i "Dijamantu" i puštena na tržište. Gospodine ministre, odgovarate isključivo na ono što vama odgovara kada se radi o našim pitanjima. Sada ste rekli da je cena kukuruza trenutno na tržištu 12,57, a pšenice 14,40, a soje - nisam čuo tačno šta ste rekli, ali moja saznanja su da je negde oko 40 dinara. Nešto je bolje kada su pšenica i kukuruz u pitanju. Recite mi za soju, gospodine ministre, siguran sam da znate, koji poljoprivredni proizvođač sada ima soje na lageru? Uskoro će i otkup soje, a i pšenice, imam saznanja da neće biti skuplja soja, da će se kretati cena između 19 i 22 dinara. Kako objasniti našem poljoprivredniku da godinama u ovom periodu soja bude maltene duplo skuplja, a kada dođe žetva drastično padaju cene? Molim vas da preuzmete jednu ozbiljnu politiku, jednu stabilnost za našeg poljoprivrednika, da ima sigurnost u bilo kom segmentu, i kada je primarna poljoprivredna proizvodnja u pitanju, i kada je u pitanju stočarstvo. Zahvaljujem, dva minuta.
Na član 43. amandman je podnela narodni poslanik Marina Raguš. Da li neko želi reč? (Ne) Izvolite, gospodine ministre.
Samo bih hteo da kažem da sam informacije dobio sa Produktne berze u Novom Sadu. Ne znam u budućnosti kako će se kretati cene, jer jednostavno mogu da imam procene samo na osnovu onoga što su meteorološki podaci, odnosno da je u Severnoj Americi bilo poplava tokom zime koja je uništila rod, odnosno u Južnoj Americi, gde je bila velika suša u Argentini. Na osnovu toga, raste cena, sada i potražnja. Ukoliko vi imate nekog za koga mislite da kreira cenu na domaćem tržištu, a cena se inače formira na slobodnom tržištu, koliko znam, meni taj čovek nije poznat, ne družim se sa tim ljudima, niti imam nameru, vi ako se družite, to vama ide na čast.
Na član 43. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Vi ste hteli po amandmanu, gospodine Markićeviću? Molim vas, ne. Ništa uvredljivo, gospodin ministar odgovara na neke vaše konstatacije, dobija informacije, vrlo aktivno prati, vrlo aktivno učestvuje i zaista nije nikoga uvredio, nije bilo nejasnoća. Povredu Poslovnika reklamira gospođa Vjerica Radeta.
Reklamiram član 113. Poslovnika, koji kaže da se odredbe ovog poslovnika o redu na sednici Narodne skupštine primenjuju i na sve druge učesnike na sednici, pored narodnih poslanika, a shodno se primenjuje na sednicama odbora i drugih radnih tela Narodne skupštine. Gospođo predsedniče Narodne skupštine, ova malopređašnja opaska gospodina Dragina, koga niko od narodnih poslanika SRS, već dva dana raspravljamo o zakonima koje on ovde predstavlja, ni na jedan način i nijednom insinuacijom nije uvredio. Razgovaramo stručno, oni koji se razumeju u tu struku, pravnički, oni koji su iz te oblasti. Nema nikakvog razloga da se ministar Dragin i ceo dan danas se tako obraća narodnim poslanicima SRS. Meni je žao što vi to ne primećujete i što niste primetili malopre na koji način je rekao kolegi – on se ne druži sa takvim ljudima, a s kim se vi družite, to neka vam služi na čast. Neka služi na čast i vama i gospodinu ministru ovakav način komunikacije sa poslanicima. Hvala.
Upravo zato što krajnje korektno radimo i što je saradnja gospodina ministra sa poslanicima izvanredna, ne bih menjala taj ton. Na član 43. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Da li želite reč? Izvolite.
U članu 43. kažete šta veterinarski inspektor radi kada su u pitanju genetički modifikovani organizmi, ali vi to kažete šta veterinarski inspektor može. On može da zabrani stavljanje u promet, pa da naredi obeležavanje ovih proizvoda, pa da naredi uništavanje nedozvoljenih proizvoda itd. Gospodine ministre, kakva vam je ovo formulacija da se sa ovako opasnim stvarima igrate i da kažete da veterinarski inspektor to može. Veterinarski inspektor ovo mora. Šta će se desiti, pitam vas, gospodine ministre, ako veterinarski inspektor, pošto mu vi kažete da može, ovo ne uradi? Ko će snositi posledice, ko će snositi odgovornost? Posledice, znamo, snosiće građani Srbije, a ko će snositi odgovornost? Vi ste i sebe poprilično obavezali u ovom zakonu kao ministra i verujte da je velika odgovornost i na vama i neverovatno je da ste prihvatili i da ne reagujete da bar ovo "može" pretvorite u "mora", pa da se bar koliko toliko zaštitite od eventualne samovolje ili zloupotrebe nekih inspektora ili recimo saradnika firme "Monsanto", čuvene "MK komerc" firme, koja je u saradnji sa "Monsantom" uvela i preko gospođe Dulić-Marković uvezla modifikovanu soju. Pitanje za vas, gospodine ministre. Pošto nas zabrinuti građani gledaju, javio mi se čovek poljoprivrednik iz Kraljeva i pita, traži odmah odgovor, ako je moguće, ko je danas prekinuo isplaćivanje jednogodišnjih pozajmica seljacima u Kraljevu? Rečeno im je da dođu, jutros u 10 sati im je rečeno, u 12 po te kredite, odnosno pozajmice. U dvanaest im je rečeno nema ništa od toga, stigla zabrana iz Beograda.
Gospodin ministar očigledno ima potrebu da odgovori. Izvolite.
Prva i osnovna stvar, treba paziti da ministarstvo subvencioniše kratkoročne, odnosno dugoročne kredite. Kratkoročne subvencioniše na takav način što subvencioniše kamatu, dok dugoročne na takav način što ulazi u telo kredita sa 40%. To radi preko komercijalnih banaka i samim tim komercijalne banke daju pozajmice, odnosno kredite, ne daje ministarstvo i zaista niti treba, niti je naša dužnost da imamo informaciju vezanu za ekspozituru bilo koje komercijalne banke, nego mi pokušavamo samo poljoprivrednicima da izađemo u susret da ne uzimaju kredite sa 15% kamate, nego da uzimaju kredite sa 5% kamate.
Na član 43. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 43. amandman je podneo poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 43. amandman je podneo poslanik Sulejman Spaho. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 44. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 44. amandman je podneo poslanik Dragan Todorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 44. amandman je podnela poslanik Marina Toman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 45. amandman je podneo narodni poslanik Milan Škrbić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 45. amandman je podneo poslanik Ljubiša Petković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 45. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. Na sednici Odbora predstavnik predlagača je prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor ga smatra pravno mogućim, pa je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 45. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 45. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 45. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 45. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 46. amandman je podnela narodni poslanik Elena Božić-Talijan. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 46. amandman je podnela poslanik Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 46. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. Na sednici Odbora predstavnik predlagača je prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor ga smatra pravno mogućim, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 46. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naziv glave iznad člana 47. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 47. amandman je podneo narodni poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 47. amandman je podneo poslanik Jovan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 47. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. Na sednici Odbora predstavnik predlagača je prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor ga smatra pravno mogućim, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 47. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 48. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Duvnjak. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandman je podneo poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. Na sednici Odbora predstavnik predlagača je prihvatio amandman, Zakonodavni odbor ga smatra pravno mogućim, pa je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 48. amandman je podneo Srboljub Živanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandman je podneo poslanik Dragan Živkov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandman je podneo poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 49. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Ilić želi reč. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na naslov iznad člana 49, sa predlogom da se taj naslov briše, a taj naslov glasi: "Prekršaj pravnih lica". Za nešto što nekog u Srbiji može da košta života i zdravlja, za nešto što može da dovede do invaliditeta, do zagađenja životne sredine, neko će po ovom zakonu platiti kaznu na osnovu člana 49. u visini od 200 hiljada do milion dinara. Niko nikog ovde ne uznemirava, ne uznemiravamo javnost, ali od ovog zakona Srbija neće imati nikakve koristi, moguće da ima samo štetu. Konkretno u ovom članu 49. navešću par primera zbog čega neko može da plati samo 200 hiljada dinara i da nanese veliku štetu i građanima i životnoj sredini. Recimo, u tački 4) člana 49. platiće kaznu ako vrši ispitivanja genetski modifikovanih organizama i proizvoda bez ovlašćenja ministarstva, što je krupan prekršaj. Dalje, u tački 7) – ako vrši upotrebu u zatvorenim sistemima, a nema dozvolu za određeni stepen rizika ili ne podnese Ministarstvu izveštaj o rezultatimanamernog uvođenja u životnu sredinu itd. Na kraju, takođe bih izrazio nadu da će pojedinci kada budu prestali da koriste u ishrani genetski modifikovanu pšenicu da će sa vremenom prestati da pričaju priče o 200 hiljada novih radnih mesta, o besplatnim akcijama od hiljadu evra, o proizvedenih100 hiljade "Fijata" u Kragujevcu, o šengen vizi ili o ulasku Srbije u EU. Zahvaljujem.
Na član 49. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. Na sednici Odbora predstavnik predlagača je prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor ga smatra pravno mogućim, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 49. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podnela poslanik Radica Jocić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Da li želite reč, gospodine Krasiću? Izvolite.
Naravno, ako je tačno ono što je ministar na početku rekao, onda je i taj član 49. poprilično besmislen, zato što se tim članom regulišu pre svega prekršaji i prekršajna odgovornost pravnih lica. Ali, naravno, mi sumnjamo u sve ono što je ministar rekao i ona obećanja, jer poprilično je sve ovo kasno što se sada radi. Samo bih morao da vam skrenem pažnju, znate, posledice korišćenja hrane koja je sastavljena i spravljena od genetski modifikovanih tih supstanci su vrlo opasne i ceo svet to napušta. Jedino Amerikanci nešto batrgaju tamo, ali oni su potpuno drugi svet. Trenutno glavni trend jeste ta ekološka hrana, nešto što je komparativna prednost Srbije. Vidite kad zavlada taj hepatitis D, žutica izazvana vlašću DS, onda se prevaziđena rešenja ovde promovišu kao nešto epohalno. Međutim, zašto se to radi? Potrebno je da tu hranu naši građani jedu, da se jednostavno promeni mentalna slika, da bude kao kada neko drži pet sati mobilni telefon na uhu, naravno da pošuntavi, jer to ga ozrači. Zašto je potrebno to kolektivno ozračenje – da ne bi niko postavio pitanje šta se radi u "Vino župi" Aleksandrovac, ko je vlasnik? Za Aleksandra Vlahovića znamo, ali tamo je i udovica Đinđić. Takođe, da ne bismo postavili pitanje Ministarstvu poljoprivrede ko prodaje veštačko đubrivo, a to je "Viktorija grup", koje je đubrivo skuplje nego ono što se pojavljuje na tržištu. Mi treba svi genetski da budemo modifikovani zato što imamo takvu vlast – e ne želimo da budemo genetski modifikovani. Zato upozoravamo sve građane Republike Srbije – otkačite se od Demokratske stranke, za šta su se uhvatili, sve su osušili.
Pravo na repliku Srđan Milivojević. Ili želite da govorite po amandmanu? (Srđan Milivojević: Može i po amandmanu, biće više vremena.) Izvolite. Imao bi pravo i na repliku, gospodine Krasiću, način na koji ste govorio je bio tendenciozan i to je sasvim jasno. Gospodin se inače javio da govori po amandmanu. Izvolite, gospodine Milivojeviću.
Koristiću, poštovana gospođo predsednice, i vreme poslaničke grupe DS, jer želim malo opširnije da govorim o amandmanu. Dakle, razumem da je ovo interesantna tema, rasprava o genetski modifikovanoj hrani, i da koristi mogućnost poslanička grupa SRS da na svaki mogući način kroz insinuacije o DS i gradu Kruševcu govori i o gospođi Ružici Đinđić. Koliko je meni poznato, u Agenciji za privredne registre "Vino župa" je jedna ugledna firma koja se ne bavi proizvodnjom genetski modifikovane hrane, niti mi je poznato da se u Agenciji za privredne registre pored imena vlasnika "Vino župe" nalazi i ime Aleksandra Vlahovića, mog stranačkog kolege ili gospođe Ružice Đinđić. Ovakvim insinuacijama, kada neko nema dovoljno argumenata da obrazlaže svoj amandman i kada nema dovoljno načina da kvalitetom tog amandmana zaintrigrira javnost, on mora da spomene javne ličnosti ove zemlje, koje su dale nemerljiv doprinos, i dale uopšte mogućnost da se ovakav zakon nađe ovde, jer je ovo jedan evropski zakon. Ovaj zakon će svakako predstavljati jedan dobar iskorak ka Evropi. S druge strane, kada govorimo o ovom amandmanu i kada govorimo kroz ovaj amandman o gospođi Ružici Đinđić, uz insinuaciju da je ona vlasnik Fabrike "Vino župa", a spominjemo i grad Kruševac, zarad građana Zemuna, zarad građana Voždovca – dolazim iz Kruševca. U Kruševcu vlast vrši SRS. Ne znam da li koriste genetski modifikovanu hranu, ali znam da za održavanje fontane u gradu Kruševcu i gradske česme se iz gradske kase odvaja nekoliko desetina miliona dinara. Ne znam da li tu teče genetski modifikovana hrana, šampanjac ili obična voda, ali znam samo da kada se neko tako ponaša u gradu Kruševcu…
Gospodine Milivojeviću, primerite konstatacije ovom domu.
Hvala. Znači, kada neko govori na takav način o gradu Kruševcu i genetski modifikovanoj hrani, automatski šalje poruku građanima Srbije – nemojte glasati za nas, mi ne znamo ništa drugo sem da klevećemo. Hvala. (Zoran Krasić, sa mesta: Javljam se sa mesta.)
Na član 49. amandman je podnela narodni poslanik Milorad Krstin. Gospodine Krasiću, izvolite. Koji je osnov javljanja? (Replika.) Nije bilo ništa uvredljivo. Po vas lično? U ime poslaničke grupe, u ime SRS, ili vi lično želite da govorite? Izvolite, u ime SRS.
Gospođo Dejanović, valjda ste čuli da Kruševac nisam ni pomenuo. On priča nešto o Kruševcu. Kada bih pričao o Kruševcu rekao bih da je to uzorno mesto, nema šintersku službu, jer su našli jednoga koji pravi pljeskavice i svi kučići završavaju u pljeskavicama, pa podeli nekima i onda se kevće, ali nije tema to. To nije tema. Ne želim da pričam sa kurirom američke ambasade molim vas – ko još veruje tome. Tek u šestom krugu ga je opštinski odbor izabrao za poslanika, kada je Tadić naredio da se bombarduje opštinski odbor, ukoliko ga ne prihvate da bude poslanik. To je nalog Amerike i ne dozvoljavam da ovakav neko replicira i da proziva neke stvari. Prvo, sve što je rekao nije tačno. Molim vas neka neko proveri, ovakva pitanja sam nekoliko puta postavljao već sa ove govornice i nikada nisam dobio odgovor. Zašto se meni ne daju odgovori? Pre nekoliko dana bio sam u Aleksandrovcu. Ubedite nekoga u Aleksandrovcu o ovome što priča Srđan Milivojević. Kao što je ubedio ljude za Fijat, besplatne akcije, 500.000 novih radnih mesta, med i mleko – sada vidimo "Ušće", vidimo "Luka" i da ne pričam dalje. Ko se tamo pojavljuje – sve ovi eksponenti američke ambasade? Ko brani Borisa Tadića – Homen i Konstatinović? Sve je OTPOR, pa OTPOR je preuzeo DS. Glavni ideolog je ovaj poljoprivrednik ovde, glavni ideolog – Srđan Milivojević. Glavni ideolog je Srđan Milivojević i naravno moram da repliciram glavnom ideologu DS.
Na član 49. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Da li želite reč? Izvolite, gospodine Krstin.
Evo, bližimo se kraju amandmanima o genetski modifikovanoj hrani, nadam se da se neće više neki javljati koji su izgleda malo više konzumirali, u stvari genetski modifikovanim organizmima. Ministre, vi ste u članu 49. stav 1. tačku 1) izbrisali, zatim 10)-16). Podneo sam amandman da se tačka 7) briše, smatrajući da oni koji vrše upotrebu u zatvoreniim sistemima a nemaju dozvolu za određeni stepenrizika, trebalo bi ta tačka da se briše. Logično da neko ko vrši upotrebu u zatvorenim sistemima, a nema dozvolu za određeni stepen rizika – briše se, kao i ovi ostali koje ste vi predložili da se izbrišu, što mislim da je veoma dobro.
Na član 49. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podnela poslanik Vesna Marić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Da li želite reč, gospodine Mariću? Izvolite.
Dame i gospodo, podnio sam zahtev za brisanje tačke 10) stav 1. člana 49. Iskoristiću ova dva minuta da ukažem još na nekoliko činjenica koje potvrđuju da je genetski modifikovana hrana đavolska rabota i da iza te rabote stoje SAD, odnosno njihovi geostrategijski kolonijalni interesi. Prva činjenica Bremerove administracije u Iraku je bila da uvede zemljoradnicima zabranu da upotrebljavaju seme dobijeno od biljaka koje su zaštićene patentima. O čemu se radi? Seljacima u Iraku je zabranjeno da rod koji imaju ove godine koriste kao seme za sledeću godinu. Umesto toga oni moraju da kupuju seme od ove američke kompanije "Monsanto". Sledeća činjenica, američka ambasada u Zagrebu 2001. godine je vršila pritisak na Hrvatsku da ne zabranjuje ili uvodi restrikcije uvoza genetski modifikovanih organizama. Ultimatum je bio jasan: ukoliko se ne povinuje zahtjevu, Hrvatska će snositi posledice kroz Svjetsku trgovinsku organizaciju. Zaključujem ovako: ako je Hrvatska, koja je saveznik SAD, a SAD su, između ostalog, pomogle Hrvatskoj da okupira Republiku Srpsku Krajinu, znači, ako je Amerika ucenjivala svog saveznika – Hrvatsku, logično je zaključiti da je ucenjivala i Srbiju, koju je bombardovala, i na osnovu toga zaključujem da je rasprava koju mi danas imamo, pa i Predlog zakona, između ostalog, rezultat pritiska koji imamo iz Brisela i iz Vašingtona. Pošto vreme prolazi, ukazaću samo na još jednu činjenicu. Kaže: „Kompanija „Monsanto“ proizvodi sintetički hormon rasta koji se daje kravama za povećanje proizvodnje mleka, što uzrokuje mastitis kod krava i, praktično, neprekidnu terapiju antibioticima“.
Na član 49. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Da li želite da obrazložite amandman? Izvolite.
Sada smo došli do kaznenih odredbi ovog zakona i tu vidimo da će Ministarstvo, da će Vlada žestoko da se uhvati u koštac sa onima koji proizvode i stavljaju u promet, transportuju itd. genetski modifikovane organizme bez odobrenja Ministarstva. Pa kaže: „Novčanom kaznom od 200.000 do 1.000.000 dinara kazniće se za prekršaj pravno lice ako…“, pa tu ima nekih 18 tačaka, a tačka 11) kaže: „ne podnese Ministarstvu prijavu radi dobijanja odobrenja za svako stavljanje u promet, odnosno za prevoz genetski modifikovanih organizama i proizvoda od genetski modifikovanih organizama koje je drugačije od donetog ( člana 27. stav 4)“, da se ne vraćamo na član 27. Imate tipičnu situaciju – „Krmivo produkt“ iz Surčina je uvezlo dva puta po 50.000 tona genetski modifikovane soje 2001. godine i verovatno je kontinuitet nastavljen, jer je njegova stočna hrana mnogo jeftinija na tržištu, prema tome, više se proda, a može biti samo ovako jeftinija, on će biti kažnjen sa 200.000, jer je jedan od osnivača DS, vrlo podržava DS. Očekivao sam da će ministar, pored ovih kazni, još da kaže i – opomena, no, no, nemoj da ti se slučajno desi sledeći put itd. Zar mislite da štitite tržište, da štitite naciju, da štitite državu, da štitite pokolenja, da štitite buduće naraštaje pretnjom i kaznom od 200.000 za pravna lica koja svesno ulaze u ovakve poslove, jer ovakvi poslovi donose veliki profit. Gospodine ministre, molim vas da ovaj amandman usvojite i ovo izbrišete. Bolje da izbrišete nego da nema.
Na član 49. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podneo poslanik Slađan Mijaljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podneo poslanik Marko Milenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podneo poslanik Vlada Milojković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podneo poslanik Goran Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podneo poslanik Ognjen Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo poslanik Paja Momčilov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. S obzirom da je na sednici Odbora za poljoprivredu predstavnik predlagača prihvatio amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 50. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo poslanik Milan M. Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo poslanik Zoran Popović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podnela poslanik Dušanka Plećević. Da li želite reč. Gospođo Plećević? Izvolite.
Moj amandman se odnosi na član 50. da se tačka 6) briše. U tom članu se govori o kažnjavanju preduzetnika i ne vidim vezu između preduzetnika i naučnika, jedino ako on nije i naučnik, pošto je ministar rekao da će se genetski modifikovani organizmi i manipulacije u tom pravcu vršiti samo u naučne svrhe. Pitamu koje naučne svrhe? Niti imamo tehnologiju za to, niti opremljene laboratorije, ni stručni kadar, ni plan, ni program ovakvih istraživanja, kao ni propise o procedurama koje prate taj program. Ko će onda da vrši genetske manipulacije po Srbiji? Pretpostavljam da će to raditi stranci, koji nama već manipulišu i politički, i ekonomski i vojno, pa čak i našom svešću. Ko to njima otvara put u Srbiji, kad znamo da je to zabranjeno u najvećem delu sveta? Takva istraživanja služe samo u stvaranju biološkog oružja, finansirano iz crnih fondova pohlepnih korporacija i vojne industrije najrazvijenijih zemalja, poput „ptičijeg“ ili „svinjskog gripa“. Nama je svejedno da li nam „Milosrdni anđeo“ dolazi s neba ili iz laboratorije. Zato je SRS odlučno protiv ovih i takvih manipulacija. Gospodine ministre, predlažem da, u interesu zdravlja našeg naroda, povučete ovaj predlog zakona.
Na član 50. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandmane su zajedno podneli narodni poslanici Dobrislav Prelić i Gordana Pop-Lazić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Dobrislav Prelić.
Gospođo Đukić-Dejanović, očigledno je da primenjujete dvostruke aršine ovde kao predsedavajuća. Dobro učite od gospođe Čomić. Nisam mogao da dobijem reč za repliku kada se ministar direktno meni obratio, ali zato ste dali reč gospodinu Milivojeviću da ima pravo na repliku. Ali, dobro, verujte da to ide samo nama u prilog. Gospodine ministre, ne znam čime sam vas iziritirao da mi se na takav način obratite. Samo sam tražio od vas da zajednički nađemo najbolje rešenje za našeg poljoprivrednika, da cene budu stabilne, da ne bude cena otkupa soje 25 dinara, a sada 40, da ne bude cena kukuruza 80 dinara, a da bude cena tovljenika 65 i 70 dinara. Mislio sam da ćemo korektno sarađivati, s obzirom da ste doveli skoro ceo svoj tim ovde. Gospodine ministre, u životu sam se bavio profesionalno fudbalom i slikao sam se sa mnogim ljudima, sportistima, ljudima iz politike itd. Da ima bilo šta tačno u tome šta ste vi rekli, to bi verovatno građani u mojoj opštini znali da osude, a s obzirom da ste ovo danas izneli, a inače dolazim iz opštine gde je SRS na zadnjim izborima osvojila 48%, posle ove vaše izjave verujte da ćemo preći 50%. Hvala.
Na član 50. amandman je podnela narodni poslanik Marina Raguš. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Da li želite reč? Izvolite.
Član 50. govori o novčanim kaznama koje su predviđene u iznosu od 250.000 do 500.000 dinara za pravna lica koja, recimo, ne obaveste Ministarstvo kada uvoze, odnosno izvoze ove genetički modifikovane organizme, ako ne obeleže čitkom i vidnom oznakom te proizvode, ne obezbede podatke o licu itd. Ovaj amandman niste prihvatili, gospodine ministre, a prihvatili ste ovakav amandman Odbora za poljoprivredu. Interesantno da ste napisali da amandman ne prihvatate iz razloga što odredbe Predloga zakona moraju da se poštuju. Gospodine ministre, to nije tačno, jer sam vam malopre govorila o članu 43, gde ste vi rekli da ne moraju da se poštuju nego da mogu da se poštuju. Dakle, ovo obrazloženje vam je u suprotnosti sa onim malopre na član 43. Predloga zakona. Gospodine ministre, u ime građana Srbije i u ime SRS vas najlepše molim da postupite u skladu s vašom savešću, jer ste pokazali da vam savest ide ka tome da ste protivnik genetski modifikovanih proizvoda, povucite ovaj zakon, nemojte da trujete narod. Mi rekosmo i spasismo dušu, a vi kako hoćete. Još samo nešto, pošto sam malopre videla da je dozvoljeno, iskoristiću priliku, zarad građana Zemuna i građana Voždovca. Poštovani građani Zemuna i Voždovca, ako vam se bilo ko iz DS obrati i nešto vam kaže, vi shvatite kao da vam je rekao „mi lažemo, mi krademo, mi trujemo narod“, i ni slučajno nemojte da glasate za DS.
Nisam sigurna da su nas građani poslali u parlament da im šaljemo ovako ogoljene političke poruke, ali to je stvar procene svakog poslanika. Na član 50. amandman je podneo narodni … Izvolite.
Zaista moram samo jednu rečenicu, odnosi se na član 27. i neću tražiti da se u danu za glasanje izjašnjava parlament da li ste prekršili Poslovnik. Očekujem da ćete ovaj put da priznate da jeste. Isto ovo, ali sa aspekta Demokratske stranke, a poruka protiv Srpske radikalne stranke bila je malopre upućena od strane Srđana Milivojevića i na pamet vam nije palo da ga opomenete. Zaista ne razumem zašto vam smeta ako se srpski radikali obraćaju svojim biračima, a ne smeta vam kada to rade neki drugi. Hvala lepo.
Jednostavno sam komentarisala samo da sve poruke tog tipa, i gospodina Milivojevića i vaše, nisam sigurna da su dobrodošle kod građana, prosto oni će nas i ocenjivati. Na član 50. amandman je podneo Milovan Radovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo poslanik Sulejman Spaho. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo poslanik Dragan Todorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 51. amandman je podnela narodni poslanik Marina Toman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman je podneo poslanik Milan Škrbić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman je podneo poslanik Ljubiša Petković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman je podneo Odbor za poljoprivredu. Na sednici Odbora predstavnik predlagača je prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 51. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naziv glave iznad člana 52. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov glave iznad člana 52. amandman je podnela narodni poslanik Elena Božić-Talijan. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 52. amandman je podnela poslanik Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naziv glave iznad člana 53. amandman je podneo narodni poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 53. amandman je podneo poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 53. amandman je podneo poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 54. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 54. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na naslov iznad člana 55. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Duvnjak. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 55. amandman je podneo poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, konstatujem da predstavnik predlagača, dr Saša Dragin, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, želi završnu reč i dajem mu reč.
Poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, želeo bih nakratko da se osvrnem na zakon koji će zabraniti promet genetski modifikovanih organizama u Srbiji. Suština ovog zakona je da se jednom i zasvagda zabrani komercijalna upotreba genetski modifikovanih organizama u Srbiji, da se više ne dešava da na poljima Mačve neko potura poljoprivrednicima genetski modifikovanu soju, da se ne dešava da oni zbog toga imaju štete, jer moraju to posle da tanjiraju, da se ne dešava da naša i vaša deca jedu hranu za koju ne znaju kakvog je porekla, na koji način je dobijena i u kojoj laboratoriji je nastala. Danas smo čuli mislim izuzetno dobru diskusiju i o drugim predlozima zakona. Trudili smo se da uvažimo sve amandmane koji su bili konstruktivni i koji su doprineli kvalitetu zakona. Kada smo imali razloga da odbijemo amandman, želeli smo da budemo sigurni da cenjeni narodni poslanici dobiju adekvatan odgovor na to zašto taj amandman nije uvažen. Ipak, želeo bih samo na kraju da se osvrnem još na jednu stvar, a to je da mi je par puta – iako ste svedoci da je ceo je moj tim danas sa vama ceo dan, kao što je bio i prethodnih dana i kao što će biti do kraja rasprave o ovom setu zakona, tu na raspolaganju, kao što ste videli da se trudimo da damo odgovore na sva pitanja – spočitavano je da ne poštujem narodne poslanike. Još jednom se izvinjavam najljubaznije svima onima koji su stekli takav utisak i da kažem da zaista ni u jednom trenutku mi nije bio cilj. Odgovori koje sam davao su bili odgovori koji su realni, za koje imam podatke i želeo sam da ovo bude stručna diskusija i da ni u jednom trenutku ne bude diskusija koja će da se bavi političkom populistikom, a ne stručnim delom vezanim za ove zakone koji treba da donesu boljitak građanima Srbije, a pre svega poljoprivredi Srbije. Iz tog razloga, sa žaljenjem želim da konstatujem samo da u trenucima diskusije nisam dobijao takav tretman kakav sam želeo da uputim prema pojedinim narodnim poslanicima. Na kraju krajeva, kao što svi znamo ovde, prenosi Skupštine su javni, odnos Ministarstva poljoprivrede i poslaničkih grupa su dostupni građanima i oni mogu sami da ocene ko se i na kakav način ponaša, odnosno ko na kakav način vodi diskusiju i kako se obraća pojedinim ljudima, odnosno i onima koji nisu ovde u Skupštini i ne mogu da im odgovore na njihove reči. Iz tog razloga, još jednom bih hteo da se zahvalim. Ukoliko sam u bilo kom trenutku imao možda grublji stav, da se još jednom izvinim, ni na koji način nisam hteo nikoga da uvredim. Hvala.
Gospodine Mašiću, nemate više pravo, gotovo, sada samo predstavnik predlagača ima, u toj smo fazi. Žao mi je. Žao mi je, ne možete dobiti reč. Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Zahvaljujem na zaista konstruktivnom i korektnom radu danas. Nastavljamo rad sutra u 10.00 časova. Gospodo narodni poslanici, nastavljamo Šestu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2009. godini. Na osnovu službene evidencije, konstatujem da sednici prisustvuje 120 narodnih poslanika. Radi tačnog utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim vas da ubacite identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 87 narodnih poslanika, odnosno više od trećine i postoje uslovi za rad. Obaveštavam vas da su sprečeni sednici da prisustvu sledeći narodni poslanici: Meho Omerović, Pastor Balint, Varga Laslo, Aleksandar Pejčić, Milan Lapčević, Mladen Grujić i Gordana Čomić. Saglasno članu 88. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, pozvala da sednici pored predstavnika predlagača dr Saše Dragina, ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, prisustvuju i prof. dr Mirjana Milošević, dr Milan Petrović i Dragan Injac, državni sekretari u tom ministarstvu; mr Milan Stegić, mr Miloš Milovanović, Momčilo Mitreski i Slobodan Teofanov, pomoćnici ministra u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, zatim, Dušan Pajkić, direktor Generalnog inspektorijata, dr Zoran Mićović, direktor Uprave za veterinu, dr Jan Boćanski, direktor Uprave za zaštitu bilja i dr Saša Orlović, direktor Uprave za šume pri Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede. Pozdravljam gospodina ministra i njegove saradnike. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O REPRODUKTIVNOM MATERIJALU ŠUMSKOG DRVEĆA (pojedinosti) Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Radiša Ilić, Milan Avramović, Boris Aleksić, Dragan Aćimović, Elena Božić-Talijan, Milorad Buha, Milan Veselinović, Lidija Vukićević, Jadranko Vuković, Slobodan Vuković, Jovan Damjanović, Lidija Dimitrijević, Momčilo Duvnjak, Branimir Đokić, Srboljub Živanović, Dragan Živkov, Nikola Žutić, Vladan Jeremić, Nataša Jovanović i Petar Jojić. Primili ste izveštaje Odbora za poljoprivredu i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Zakonodavni odbor je, kao nepotpun, odbacio amandman narodnog poslanika Milana Avramovića na član 2. Predloga zakona, pa ovaj amandmana, u skladu sa članom 148. stav 3. Poslovnika ne može biti predmet rasprave. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 142. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodine Ilić, izvolite.