Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:01:05]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 349 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження нашого колеги Куликова Кирила Борисовича. Прошу привітати його, побажати успіхів при гарному здоров’ї. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 21 грудня 2011 року. Розглянуто 12 питань порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято п’ять законів та одна постанова, п’ять законопроектів та один проект постанови відхилено. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань визначених розкладом на 22 грудня 2011 року. Оголошується до розгляду проект Закону про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 8531]]. Воропаєв Юрій Миколайович, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Уважаемый председательствующий! Хотел бы обратить ваше внимание на этот закон, он довольно большой и емкий, в нем более 466 поправок. К вашему сведению, больше 400 поправок учтено и не значительная часть відхилена. При подготовке данного законопроекта была создана рабочая группа при комитете, в которую входили как народные депутаты Украины, так и представители Кабинета Министров Украины, и Администрации Президента Украины. Комитет Верховной Рады по вопросам экономической политики рекомендует Верховной Раде принятие его с учетом поправок в целом, за основу и в целом. Я готов идти по поправках.
Так йдемо по поправках. 7 поправка. Ксеня Ляпіна. Наполягає на ній? Хто наполягає на своїх поправках? Ще раз запитую, немає невдоволених підготовкою законопроекту до. читання? Немає. Тоді я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 8531]]. [[10:05:12]] За-263 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо прав інвалідів [[реєстраційний номер 8513]]. Доповідач – Валерій Сушкевич. Мікрофон увімкніть, будь ласка, Валерія Сушкевича.
Дякую, Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати, Сушкевич, голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Колеги, в липні цього року ми з вами прийняли в першому читанні проект Закону України про внесення змін до деяких законів щодо прав інвалідів. Я звертаю вашу увагу, що цей закон підготовлений урядом в контексті приведення всіх базових законів в цілому українського законодавства до головного сьогодні міжнародно-правового документа в сфері соціального захисту інвалідів і забезпечення прав Конвенції ООН про права інвалідів. Ми з вами цю конвенцію ратифікували і зараз українське законодавство приводиться до норм цього документу. До комітету під час роботи надійшли 121 пропозиція та поправка, які всі були включені до порівняльної таблиці. З них враховано повністю, або частково, 94, відхилено 27. Я хотів би звернути увагу всіх колег і фракцій, народних депутатів, що законопроект опрацьовувався в другому читанні надзвичайно ретельно і співпраці з профільним Міністерством соціальної політики. Всі, буквально кожна поправка, всі опрацювання опрацьовувались з представниками уряду. Це суттєво, тому що ми знаходили той варіант, який забезпечив би повну імплементацію положень конвенції до чинного законодавства. Більше того, я хотів би сказати, що під час роботи з комітетом, були задіяні всі громадські організації інвалідів, які надали пропозиції. І саме в контексті цих трьох сторін: Комітету Верховної Ради України у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів, уряду в особі Міністерства соціальної політики і громадських організацій інвалідів цей законопроект доопрацьований до нинішнього варіанту другого читання. Я вважаю, що остаточне прийняття цього закону за підсумками року і, ви знаєте, що тільки що ми відзначили Міжнародний день інвалідів, парламент внесе серйозний вклад в те, що торкається забезпечення прав інвалідів, їх соціального захисту і визначення всіх рівних прав і можливостей для громадян з інвалідністю. Прошу підтримати. Комітет рекомендує прийняти зазначений проект у другому читанні і в цілому як закон. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати, хто наполягає на своїх поправках, які не враховані? Будь ласка, мікрофон Михайла Чечетова.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, прохання поставити на підтвердження 54 поправку для остаточної легітимізації сесійною залою. Поправка 54 – на підтвердження.
Яку поправку? Мікрофон ще раз.
Поправка 54, 54.
Поправка 54 Валерія Сушкевича. Мікрофон, будь ласка, Валерій Сушкевич.
Шановні колеги, я звертаю вашу увагу, що ця поправка повністю узгоджена з урядом, з громадськими організаціями інвалідів. Іде мова про те, що підприємства, установи та організації повинні створювати умови для безперешкодного доступу інвалідів. В тому числі інвалідів, які використовують засоби пересування, ну, мається на увазі, візки. Колеги, я прошу підтримати цю поправку, оскільки, ну, більше того, ця поправка визначає зобов’язання відповідних суб’єктів господарювання забезпечити всі питання пов’язані з правами інвалідів на просування в інфраструктурі суспільства. І те, що торкається транспортних засобів. Підкреслюю, ця поправка підтримана урядом. Прошу підтримати.
Шановні колеги, аргументація була переконлива. Тому Михайло Васильович знімає свої застереження щодо цієї поправки. Інші поправки, щодо яких є застереження в депутатів, будь ласка, прошу дати знати. Немає? Комітет пропонує прийняти законопроект в другому читанні і в цілому як закон. Нема заперечень? Ставиться на голосування пропозиція про прийняття і другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо прав інвалідів [[реєстраційний номер 8315]]. Прошу голосувати. [[10:11:07]] За-302 Закон прийнято. Дякую. Яка поправка? А зняли поправку ту, так що. комітет її схвалив, поправку зняли. Ми не голосували. Застереження зняли. Вона комітетом врахована. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності" [[щодо уніфікації документів]] [[реєстраційний номер 9394]]. Разом з тим. Прошу уваги. Шановні народні депутати, Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва звернувся до Верховної Ради України з пропозицією відкласти розгляд цього законопроекту, мотивуючи це рядом обставин. Разом з тим інформую вас, шановні народні депутати, що ми, коли приймали законопроект за основу, також доручили комітету підготувати цей законопроект до розгляду в другому читанні за скороченою процедурою. Комітет не підготував цей документ до другого читання. Тому я поставлю на голосування пропозицію про перенесення законопроекту. Якщо Верховна Рада України не підтримає відтермінування розгляду цього законопроекту, ми будемо його розглядати і приймати за тим варіантом, за яким вніс Кабінет Міністрів України. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про відтермінування розгляду проекту закону [[реєстраційний номер 9394]]. Прошу визначатись. [[10:13:10]] За-19 Рішення не прийнято. Тому, шановні народні депутати, я ставлю на голосування другу пропозицію. Будь ласка, Ксенія Ляпіна, мікрофон.
Шановні колеги! Ксенія Ляпіна, партія "За Україну!" Шановні колеги, ми, безумовно, можемо проголосувати зараз і в редакції першого читання. Цей закон просто включає кілька видів діяльності до переліку дозволів, тобто це додасться ще дозволів до тих, що у нас є кілька сот дозволів. Якщо ми думаємо, що ми робимо корисну справу, я в цьому сумніваюсь. Однак, я хочу звернути увагу. Якщо ми зараз проголосуємо цей закон, як є, ми ще з вами десяток разів повернемося до цього переліку документів дозвільної діяльності. Оскільки там дуже багато недоречностей, невідпрацьованостей. Тому, власне кажучи, ми зараз нічого доброго не зробимо тим, що ми просто його проголосуємо. Аж ніяк нікому нічого не покращимо. І не змінимо правові проблеми, які існують.
Шановні колеги, я думаю, що ми всі повинні врахувати застереження Ксенії Ляпіної. Але, разом з тим, це означає, що відповідальність буде лежати виключно на комітетові. Я думаю, що комітету пора повернутися з мітингів у кабінети, у сесійну залі і приймати відповідне рішення. І недоречності, які містяться в проекті закону, усувати. Голів комітетів було попереджено. Якщо вони своєчасно не будуть подавати законопроекти опрацьовані, не залишиться нічого іншого, ніж приймати документи в первісному вигляді. Тому, всі проблеми і вся відповідальність, я ще раз наголошую, на комітетові. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Закону України про внесення змін до Закону України про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності як закону [[реєстраційний номер 9394]]. Прошу голосувати. [[10:15:35]] За-258 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скорочення строку відведення земельних ділянок для містобудівних потреб [[реєстраційний номер 8679]]. Доповідач – заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Валерій Бевзенко. Так, доповідач! Голова комітету! Бачте, шановні колеги, як Верховна Рада працює, доповідачі не встигають за діяльністю Верховної Ради. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується доопрацьований до другого читання проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скорочення строку відведення земельних ділянок для містобудівних потреб. З дня прийняття проекту за основу суб’єктами законодавчої ініціативи було подано до нього 14 поправок. З них Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин рекомендує: врахувати 12 поправок, відхилити 2 поправки. Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України законопроект завізований без зауважень. Просимо підтримати законопроект у запропонованій комітетом редакції і прийняти його в другому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Головне юридичне управління завізувало цей документ без зауважень. А отже, це свідчить про те, що комітет провів фахову підготовку питання до розгляду в другому читанні. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скорочення строку відведення земельних ділянок для містобудівних потреб [[реєстраційний номер 8679]]. Прошу голосувати. [[10:18:12]] За-248 Закон прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 13 Закону України "Про державну підтримку сільського господарства України" [[щодо врегулювання розбіжностей при субсидіюванні підприємств]] [[реєстраційний номер 9026]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Марина Перестенко. Будь ласка, Марино Володимирівно.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, до вашої уваги пропонується доопрацьований до другого читання проект Закону про внесення змін до статті 13 Закону України "Про державну підтримку сільського господарства України" [[реєстраційний номер 9026]], поданий Кабінетом Міністрів і прийнятий Верховною Радою у першому читанні 1 листопада 2011 року. Законопроект покликаний врегулювати розбіжності, які виникають при наданні кредитної субсидії підприємствам агропромислового комплексу на місцях шляхом приведення термінів надання кредитної субсидії у відповідність до статті 347 Господарського кодексу України та надання можливості сільськогосподарським підприємствам отримувати компенсацію відсоткової ставки за короткостроковими кредитами, залученими для покриття виробничих витрат не лише у поточному році, але і у наступному році за витратами, понесеними у минулому у межах 12 календарних місяців. Комітет розглянув цей законопроект на своєму засіданні 6 грудня, на якому членами комітету було зроблено ряд суттєвих поправок та зауважень. І до повторного другого читання суб’єктами законодавчої ініціативи внесено 11 поправок, всі з них враховані. І за результатами розгляду пропонується підтримати доопрацьований законопроект та рекомендувати прийняти його в другому читанні та в цілому як закон. Якщо будуть питання до зауважень Науково-експертного управління, то всі вони унормовані та приведені до необхідного вигляду.
Дякую, Марина Володимирівна. Шановні колеги. Зауваження є? Прасолов, мікрофон, будь ласка.
Уважаемые коллеги, я хочу обратить внимание на поправку номер 3 к этому законопроекту. Здесь написано, что она учтена частично. Я прошу поставить на голосование эту поправку. Я считаю, что она должна быть врахована полностью. Спасибо.
Марина Володимирівна, можемо ставити на голосування?
Давайте поставимо.
Шановні народні депутати, ставиться на голосування поправка номер 3, народного депутата Прасолова, для її повного врахування. Прошу голосувати. [[10:21:35]] За-271 Поправка врахована. Можемо ставити в цілому, Марина Володимирівна?
Так, в цілому комітет пропонує.
Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до статті 13 Закону України "Про державну підтримку сільського господарства України" [[щодо врегулювання розбіжностей при субсидіюванні підприємств]] [[реєстраційний номер 9026]]. Прошу голосувати. [[10:22:15]] За-270 Закон прийнято. Шановні народні депутати, Комітет з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства просить відкласти на вечірнє засідання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо об’єднань співвласників багатоквартирного будинку. Зараз вони узгоджують з Головним юридичним управлінням зауваження, які були викладені до цього законопроекту. Є заперечення? На 16-у годину відкладаємо. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Земельного та Лісового кодексів України щодо збереження лісів [[реєстраційний номер 8489]]. Доповідач – Анатолій Семинога, голова комітету.
Шановні колеги народні депутати, на ваш розгляд у другому читанні подається проект Закону України про внесення змін до Земельного та Лісового кодексу [[реєстраційний номер 8489]]. Законопроект ініційований Кабінетом Міністрів України з метою удосконалення законодавства у сфері регулювання земельних і лісових відносин та забезпечення вилучення земельних ділянок лісового фонду виключно за рішеннями Кабінету Міністрів. Пропонується внести зміни до статті 122 та 149 Земельного кодексу України, а також статей 27, 31 та 32 Лісового кодексу України, якими передбачається перерозподіл повноважень від Кабінету Міністрів та Радою Міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, київськими та Севастополем, міськими, районними державними адміністраціями щодо передачі земельних ділянок у власність та у постійне користування, вилучення земельних ділянок в державну власність, а також уточнення повноважень сільських, селищних, міських рад органів виконавчої влади щодо розпорядження земельними ділянками, комунальної власності до їх розмежування. Оскільки останнім часом за рішенням місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування здійснюється вилучення земельних, лісових ділянок, зміна їх цільового призначення і надання в першу чергу для індивідуальної та житлової забудови, ведення садівництва, тощо. Для досягнення показника оптимальної лісистості, а це двадцять відсотків території нашої держави, необхідно створити додатково понад два мільйони гектара лісонасаджень та забезпечення їх збереження від вилучення та необґрунтованої зміни цільового призначення. До комітету надійшло сім пропозицій від суб’єктів права законодавчої ініціативи. Одна з них врахована. Одна врахована частково. Інші відхилені. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України завізувало законопроект без зауважень. Члени Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи на своєму засіданні прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти закон у другому читанні і в цілому як закон. Прошу підтримати рішення комітету.
Шановні народні депутати, Головне юридичне управління підтримало напрацювання, зроблені комітетом. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Земельного та Лісового кодексів України щодо збереження лісів. Реєстраційний номер 8489. Прошу голосувати. Ліс нам потрібен. [[10:26:17]] За-282 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про інвестиційну діяльність" [[щодо приведення у відповідність термінології]] [[9024 – реєстраційний номер]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олексій Плотніков. Олексію Віталійовичу, вам слово.
Шановний Голово, шановні народні депутати! До вашої уваги пропонується друге читання Закону про внесення змін до Закону України "Про інвестиційну діяльність" [[щодо приведення у відповідність термінології]]. Законопроект внесений Кабінетом Міністрів України 21 липня 2011 року. Метою законопроекту є приведення термінології у відповідність з чинним законодавством, визначення термінів "інвестиційний проект", "проектно-інвестиційна пропозиція" та деяких інших. Порівняльна таблиця до другого читання була розглянута на засіданні Комітету з питань економічної політики 6 грудня 2011 року і прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект у другому читанні та в цілому. Погоджуючись з висновками Головного юридичного управління, ми також просимо пункт 2 законопроекту викласти в такій редакції: "Цей закон набирає чинності з дня наступного за днем його опублікування". Усього до другого читання від народних депутатів надійшло 10 зауважень і пропозицій, з них 3 враховано. Таким чином прошу підтримати рішення комітету із врахуванням пропозицій Головного юридичного управління щодо редакції пункту 2. Це суто технічна правка, це не є чимось принциповим.
Добре. Мікрофон народного депутата Глущенка, будь ласка. Поправка 7 і 8.
Спасибо. Моя поправка номер 7 спрямована на конкретизацію та зосередження чіткого переліку видів державної підтримки у єдиному законі, що в майбутньому виключить спори щодо застосування порядку отримання державної підтримки. Тому я прошу мою поправку підтримати номер 7, а мого колеги Плотніка номер 8, так як вона взаємовиключається, проголосувати на підтвердження и соответственно не поддерживать. Спасибо большое.
Будь ласка, позиція комітету.
Позиція комітету, що ми не можемо поставити "цим", тому що є і інші закони. Це позиція погоджена з Міністерством економіки, виключно цим законом це регламентується. Тому слово "цим" ми не ставимо.
Шановні народні депутати! Поправка 7. Народний депутат Глущенко пропонує застосування інших форм передбачених законами в абзаці, додати слово "передбачених цим законом", щоб конкретизувати про що йде мова. Постановка питання логічна, тому шановні колеги, прошу уваги. Я ставлю на голосування поправку народного депутата Глущенка, яка відхилена комітетом, але спрямована на те, щоб уточнити, про який закон йдеться. Поправка номер 7 голосується. Прошу голосувати. [[10:30:00]] За-243 Поправка підтримана. Логічно, шановні колеги, нам потрібно поставити на голосування 8 поправку на її підтвердження, що я і роблю. Прошу визначатися. [[10:30:25]] За-6 Поправка не підтримана. Отже, тепер немає інших заперечень? Можна ставити на голосування? Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України "Про інвестиційну діяльність" [[щодо приведення у відповідність термінології]] [[реєстраційний номер 9024]] з уточненням комітету щодо дати введення в дію цього закону. Прошу голосувати. [[10:31:11]] За-267 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про державне стратегічне планування [[реєстраційний номер 9407]]. Доповідач – Олексій Плотніков, голова підкомітету Комітету з питань економічної політики.
Шановний Голово, шановні народні депутати! До вашої уваги пропонується друге читання Закону України про державне стратегічне планування, це закон номер 9407, внесений Кабінетом Міністрів. З самого початку хочу сказати, що під час розгляду проекту цього закону Головним науково-експертним управлінням Апарату Верховної Ради було висловлено ряд суттєвих юридичних зауважень і пропозицій, без врахування яких, на думку управління, неможливе прийняття цього законопроекту в першому читанні. Тобто, приймаючи його в першому читанні, Верховна Рада прийняла його за умови максимального врахування таких зауважень та пропозицій. Тому комітетом до другого читання і підготовлена порівняльна таблиця з урахуванням пропозицій Науково-експертного управління та суб’єктів права законодавчої ініціативи. Роздані зауваження Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради до цього законопроекту були здійснені сьогодні. Я думаю, що народні депутати з ним познайомились. Всього подано 122 пропозиції. Це пропозиції народних депутатів України. Національного банку. Зі 122 пропозиції: відхилено – 39, враховано – 51, враховано редакційно – 14, частково та по суті – 12. Отже, за результатами доопрацювання з точки зору комітету ми маємо оптимальну чітку та збалансовану систему документів стратегічного планування, яка відповідає сучасному етапу розвитку соціально-економічних і суспільно-політичних процесів України. Комітет, розглянувши на засіданні 6 грудня 2011 року проект Закону про державне стратегічне планування [[реєстраційний номер 9407]], прийняв рішення – рекомендувати Верховній Раді України прийняти його в другому читанні та в цілому. Разом з тим я від імені комітету прошу дозволити зробити техніко-юридичні правки до того, як закон буде подаватися на підпис Президенту. Спасибі, якщо є зауваження до поправок, я готовий відповідати.
Давайте будемо йти по поправках, шановні народні депутати. Хто наполягає на поправках, які були внесені до цього закону? Хто наполягає на поправках своїх? Шановні колеги, з приводу цього закону Головне юридичне управління, я щойно знову вів консультації, висловило ряд істотних зауважень, в тому числі і в частині, які стосується втручання в Бюджетний кодекс і які стосуються втручання в Регламент Верховної Ради України. Тому і доповідач сказав про те, що треба провести техніко-юридичне доопрацювання цього законопроекту. А це означає, що краще було б його направити на повторне друге читання і доопрацювати, щоб потім не виникали колізії, які ми вимушені виправляти 131 статтею. Але відповідно до Регламенту, я поставлю на голосування першу пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон. Якщо пропозиція не буде підтримана, тоді на повторне друге читання для того, щоб виправити всі ті вади про які йшлося з приводу цього документу. Тому, шановні колеги, ставиться на голосування перша пропозиція: про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про державне стратегічне планування [[реєстраційний номер 9407]]. Прошу визначатись. [[10:35:23]] За-225 Ставлю на голосування пропозицію про направлення законопроекту на повторне друге читання. Прошу голосувати. [[10:35:45]] За-249 Рішення прийнято. Звертаю увагу комітету, який буде працювати над законопроектом в режимі повторного другого читання. Що стосується Регламенту Верховної Ради України і повноважень Верховної Ради України, не обрізайте їх, шановні колеги. Якщо ви не думаєте про Верховну Раду загалом, думайте про наступні покоління, які будуть працювати у Верховній Раді. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення відповідальності та вдосконалення державного регулювання у сфері містобудівної діяльності. Доповідач – перший заступник голови комітету з питань законодавчого забезпечення, правоохоронної і правоохоронної діяльності Володимир Олійник. Володимир. Володимир Миколайович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Комітетом з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності розглянуто поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення відповідальності та вдосконалення державного регулювання у сфері містобудівної діяльності. Метою прийняття проекту Закону України є удосконалення державної політики у сфері містобудування. Законопроектом передбачається збільшити розмір штрафних санкцій за правопорушення у сфері містобудування, диференціювати запропоновані розміри штрафів, залежно від категорій складності об’єктів, що будуються. Передбачити персональну відповідальність окремих виконавців за правопорушення у сфері містобудування тощо. Зокрема, пропонуються зміни до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Господарського кодексу України, Законів України про основи містобудування, про трубопровідний транспорт, про електроенергетику, про архітектурну діяльність, про природні монополії, про благоустрій населених пунктів, про будівельні норми, про регулювання містобудівної діяльності. А також пропонується нова редакція Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності". Комітет підтримує прагнення уряду вдосконалити правову базу містобудування. При підготовці до другого читання ми працювали спільно з Комітетом з питань містобудування, з Державною архітектурною будівельною інспекцією та Мінрегіонбудом. В цілому можна сказати, що другого читання законопроект ми покращили. Наприклад, де дійшли згоди, що зміни до Кримінально кодексу вносити не потрібно. Крім того, значно вдосконалили систему штрафних санкцій. Зокрема, відійшли від безальтернативних санкцій та дуже високих розмірів штрафів. Всього до проекту надійшло 78 поправок. З них відхилено 40, 38 враховано повністю або частково. Основна причина відхилення поправки – не відповідають ідеології законопроекту, який Регламент прийняв за основу. Загалом комітет вважає, що законопроект можна рекомендувати і прийняти в цілому. Дякую за увагу.
Так що, можемо голосувати тоді, Володимир Миколайович?
Володимир Михайлович, є все-таки, я наполягаю як автор, поправок на підтвердження поставити 75, якщо немає інших. Не зважаючи на те, що там 116. Але це, я ще раз кажу, поправки, які потрібно, щоб гармонізувати в цілому це законодавство. Я просив би поставити 75 поправку на підтвердження. Вона погоджена із профільним комітетом.
Та ні, от вона є порівняльна таблиця.
Да. на підтвердження. Тут.
Яка, Володимир Миколайович, яку статтю ?
Це 75 поправка.
Ставиться на голосування на підтвердження 75 поправка.
Да, на підтвердження. Підтримати. [[10:40:12]] За-237
За- 237. Рішення прийнято.
І 76 поправка.
Ставиться на голосування 76 поправка. [[10:40:35]] За-238 Поправка прийнята. Які ще.
В цілому, якщо немає, будь ласка.
Ставиться на голосування, ставиться на голосування пропозиція про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення відповідальності та вдосконалення державного регулювання у сфері містобудівної діяльності [[реєстраційний номер 8597]]. Прошу голосувати. Володимир Миколайович! [[10:41:18]] За-249 Закон прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 166-10 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності посадових осіб органів державної влади та органів місцевого самоврядування за порушення законодавства у сфері видачі документів дозвільного характеру [[реєстраційний номер 9182]]. Доповідач – перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Олійник.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, проект про внесення змін до статті 166 з значком 10 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності посадових осіб органів державної влади та органів місцевого самоврядування за порушення законодавства з питань видачі документів дозвільного характеру [[реєстраційний номер 9182]], прийнятий Верховною Радою України в першому читанні 15 листопада 2011 року за основу. При підготовці цього законопроекту до розгляду у другому читанні до комітету надійшло 11 пропозицій від народних депутатів, з яких враховано п’ять, в тому числі і три редакційно. Не враховано шість пропозицій, які не несуть в собі змістовного навантаження або не узгоджуються з положеннями Кодексу України про адміністративні правопорушення. За результатами спільного опрацювання внесених пропозицій з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України, підготовлений до розгляду в другому читанні текст законопроекту у порівняльній таблиці, завізовано без зауважень. Розширення проектом номер 9192 переліку адміністративних правопорушень щодо порядку видачі документів дозвільного характеру дозвільними органами, їх посадовими особами, за які передбачається встановити адміністративну відповідальність та збільшення розмірів штрафів за їх вчинення матиме опосередкований вплив на дохідну частину бюджету, збільшуючи її. Комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти проект номер 9192 в другому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління завізувало законопроект без зауважень. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття і другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до статті 166-10 Кодексу про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності посадових осіб органів державної влади та органів місцевого самоврядування за порушення законодавства з питань видачі документі дозвільного характеру [[реєстраційний номер 9182]]. Прошу голосувати. [[10:44:27]] За-275 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України щодо вдосконалення процедур здійснення конфіскації, [[реєстраційний номер 9208]] Доповідач – перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Олійник.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності на своєму засіданні 21 грудня 2011 року розглянув підготовлений до другого читання проект Закону України про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України щодо вдосконалення процедур здійснення конфіскації. Хочу нагадати, що законопроект спрямований на вдосконалення процедури конфіскації майна, яке використовується з метою вчинення злочину або під час вчинення злочину, а також майна, отриманого внаслідок вчинення злочину. Для цього вносяться відповідні зміни до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України, відповідно до яких загальна частина Кримінального кодексу України доповнюється новим розділом ХIV із значком "1", який визначає поняття "спеціальної конфіскації" та випадки її застосування. Із санкцій низки статей особливої частини Кримінального кодексу України виключаються положення, які передбачають спеціальну конфіскацію. Стаття 79 та 81 Кримінально-процесуального кодексу України викладається в новій редакції. В статтях 29, 125, 126, 186, 214, 224, 228, 248, 324, 334 Кримінально-процесуального кодексу України визначається процесуальний механізм забезпечення можливої спеціальної конфіскації. Ще під час підготовки законопроекту до розгляду в першому читанні комітет пропонував повернути його на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи. Такої ж думки дотримувалось і Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України. Але не дивлячись на висновок, Комітет Верховної Ради України прийняв в першому читанні цей законопроект за основу. В процесі підготовки до другого читання до законопроекту надійшло 68 пропозицій від суб’єктів права законодавчої ініціативи. На пропозицію підкомітету, що здійснював підготовку проекту до розгляду в другому читанні, пропонується 9 з них врахувати повністю або частково, 60 відхилити. В той же час, вчора на зсіданні комітету виникло питання про те, що необхідно проветси експертизу цього закону, з урахуванням Закону "Про засади запобігання і протидії корупції" та Указу Президента України про деякі заходи щодо вдосконалення формування та реалізації державної антикорупційної політики. І комітет прийняв рішення направити законопроект до Кабінету Міністрів України, пропонує підтримати Верховну Раду це рішення, з проханням доручити Міністерству юстиції провести його офіційну антикорупційну експертизу. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, ми тут маємо певну колізію. Законопроект, який внесений Кабінетом Міністрів України 22 вересня, тривалий час розглядався у комітеті, і після того комітет приймає рішення, що треба направити його на антикорупційну експертизу. Тоді виникає питання, а що ж Кабінет Міністрів України робив, коли він вносив цей законопроект? Це перше. І друге. Коли Верховна Рада України прийняла його за основу, тепер ми не можемо його повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи. І тут є велика колізія, або комітет повинен був підготувати цей законопроект, або є паліативне рішення: відкласти його розгляд і все. То я пропоную проголосувати про доручення комітету доопрацювати законопроект, разом з Кабінетом Міністрів провести антикорупційну експертизу і винести його на розгляд на наступний пленарний тиждень – це буде правильно. Я ставлю на голосування цю пропозицію і прошу голосувати. І прошу секретаріат підготувати доручення письмове з цього приводу комітет Верховної Ради України. [[10:49:10]] За-261 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується д розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про теплопостачання" [[щодо використання технологічного мінімуму природного газу]] [[реєстраційний номер 9374]], Доповідач – заступник голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу ядерної політики та ядерної безпеки Микола Прокопович Романюк, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, представляю вашій увазі опрацьований комітетом до другого читання проект Закону провнесення змін до Закону України "Про теплопостачання" [[щодо використання технологічного мінімуму природного газу]] [[реєстраційний номер 9374]], поданий Кабінетом Міністрів України. У законопроекті пропонується шляхом внесення змін до Закону "Про теплопостачання" визначити термін технологічного мінімуму споживання природного газу, а також передбачити можливість у разі несплати, внесення не в повному об’ємі плати за використання природного газу та послуги за його транспортування обмежувати енергопостачання об’єктів у сфері теплопостачання в опалювальний період до технологічного мінімуму споживання природного газу. До тексту, прийнятого в першому читанні за основу, надійшло 5 поправок від шести народних депутатів: Романюк, Корж, Кармазін, Рибаков, Каплієнко і Камчатний. Комітет на своєму засіданні 21 грудня 2001 року розглянув порівняльну таблицю з пропозиціями народних депутатів, з яких 4 поправки враховані, а саме: одна поправка Кармазіна не врахована, третя поправка. За результатами розгляду та обговорення даного питання Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект Закону реєстраційний номер 9374 у другому читанні і в цілому. Пропоную підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, хто наполягає на своїх поправках? Ставиться на голосування пропозиція комітету: про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про теплопостачання" [[щодо використання технологічного мінімуму природного газу]] [[реєстраційний номер 9374]]. Прошу голосувати. [[10:51:48]] За-233 Закон прийнято. Шановні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо питань з видачі ліцензій]] [[реєстраційний номер 9022]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Михайло Васильович Чечетов. Будь ласка, Михайло Васильович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань промислової, регуляторної політики та підприємництва на засіданні 7 грудня цього року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо питань з видачі ліцензій [[реєстраційний номер 9022]], підготовлений народними депутатами України, членами комітету до другого читання. Метою прийняття зазначеного закону є нормативне регулювання, гармонізація та системне вдосконалення процедур видачі ліцензій. Для отримання та підготовка законопроекту до другого читання при комітеті було створено робочу групу, до складу якої увійшли народні депутати України та працівники органів виконавчої влади. До тексту законопроекту від суб’єктів законодавчої ініціативи надійшло 8 зауважень, більшість з яких врахована. При розгляді пропозицій враховані зауваження Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України щодо визначення підстави для відмови у видачі ліцензії в разі відсутності даних про заявника в єдиному Державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб підприємців. Законопроект погоджено Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України без зауважень. Прийняття проекту закону стане важливим кроком щодо нормативного урегулювання та вдосконалення окремих питань з видачі ліцензій, системи відносин між державою та бізнесом, що сприятиме додержанню рівності прав суб’єктів господарювання та зменшенню фінансового навантаження на підприємців України. Прошу підтримати рішення комітету і прийняти законопроект в цілому, в другому читанні і в цілому. Дякую за увагу.
Ставиться на голосування пропозиція, шановні колеги. Зніміть голосування. Будь ласка, Ксенія Ляпіна.
Я хочу звернути увагу, що моя поправка 5-а врахована лише частково і не врахована та частина, на якій я як раз хотіла б наголосити, я наполягаю на ній. Це частина, яка говорить проте, що відповідний спеціально уповноважений орган, який веде цей реєстр, має забезпечити доступ на офіційному веб-сайті до відкритої інформації з. до відомостей з Єдиного державного реєстру і встановити перелік тої відкритої інформації, про яку ми вже тут десять разів говорили, що це є проблема, що сьогодні нема вільного доступу до відкритої інформації. І я перелічую той мінімум, який має бути відкритою інформацією. І я наполягаю, що це є дуже важливо. І в контексті цього закону, тобто заміни необхідності отримати виписку, і в контексті взагалі прозорості відносин між бізнесом, владою і споживачами. Я наголошую, що це є дуже важлива правка. Я прошу підтримати в моїй редакції.
Михайло Васильовичу, будь ласка, позиція комітету з цього приводу. Це поправка 5-а.
Робоча група, яка погоджувала цю поправку, враховую, що текст поправки, який внесений на друге читання, він більш доцільний для прийняття. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 5-а Ксенії Ляпіної з пропозицією для її повного врахування. Вона врахована частково. Прошу визначатися. [[10:55:52]] За-18 Поправка не врахована. Хто ще наполягає на своїх поправках, не бачу. Шановні народні депутати, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо питань з видачі ліцензій]] [[реєстраційний номер 9022]]. Головне юридичне управління, нагадую вам, зауважень до законопроекту не має. Прошу голосувати. [[10:56:35]] За-271 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про розвиток та державну підтримку малого і середнього підприємництва в Україні. Доповідач – Михайло Чечетов. Будь ласка, Михайло Васильович. Це законопроект 9202.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Це дуже важливий законопроект. Він пов’язаний з фінансовою підтримкою малого бізнесу і підприємництва, що особливо важливо для його стратегічного розвитку. Тому робоча група ще доопрацьовує прохання підтримати перенесення розгляду цього законопроекту на січень місяць. Дякую.
Шановні колеги, законопроект прийнято 15 листопада, пройшло більше місяця. Я пропоную прийняти в редакції першого читання, інших варіантів у нас немає. Ще раз наголошую, Комітет з питань промислової і регуляторної політики майже не працює, майже жодний із законопроектів терміни яких минули, не подано до Верховної Ради. У Верховної Ради іншого варіанту ніж дотримуватись Регламенту немає, тому прошу голосувати в першому читанні.
Будь ласка, Ксенія Ляпіна, мікрофон.
Ксенія Ляпіна, партія "За Україну!". Я розумію, що тут йдеться якесь особистісне несприйняття, але страждає в результаті підприємництво і справа. Я не розумію навіщо це робити, тому що робоча група працювала і відпрацювала законопроект. І проблеми лише в тому, що не було засідання комітету, ми вже були готові затвердити цей законопроект. Ну не треба через якісь намагання щось комусь довести руйнувати велику роботу, яка проведена, особливо в тій частині, яка стосується фінансування заходів щодо підтримки підприємництва. Якщо ми приймемо в редакції першого читання, ми фактично знищимо, навіть можливість фінансування цих заходів в розумній формі, яка відповідає Бюджетному кодексу. Не можна так робити. Давайте цей законопроект перенесемо з логічних міркувань, а не емоційних.
Шановні колеги, я думаю, що ми вирішимо шляхом голосування, а тут ніяких підводних течій немає, треба просто організовувати роботу і приймати відповідні рішення. Повірте, тут треба просто працювати. На Погоджувальній раді і на засідання Верховної Ради говорилось про те, Ксенія Михайлівна, що комітети значною мірою не працюють, а борються за народне щастя, за народне щастя треба боротися рішеннями. І це стосується не одного комітету, а низки комітетів. І я зачитував для журналістів, що коли в нас тиждень є засідання комітетів, - не працюють, а за державні кошти з державного бюджету, за велику заробітну платню агітують за себе коханих. Треба мабуть агітувати роботою. І ви зі мною, я думаю, з цим погоджуєтесь. Треба припинити це блюзнірство, розповідати один одному і не працювати за солідну державну заробітну плату. Тому дві пропозиції. Перша пропозиція, про відкладення розгляду законопроекту. Якщо Верховна Рада не визначиться, буде голосуватися у першому варіанті, отак. Верховна Рада нехай приймає рішення. Ставлю на голосування першу пропозицію – про відкладення розгляду проекту Закону про розвиток та державну підтримку малого і середнього підприємництва в Україні [[реєстраційний номер 9202]]. Будь ласка, визначайтесь шляхом голосування. [[11:00:46]] За-230 Рішення прийнято. Дякую. Але давайте домовимось таким чином, що ми закони не вносили, потім голосували про їх відкладення і нічого не робили. Так далі справа рухатися не може. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо акредитації органів з оцінки відповідності [[реєстраційний номер 9389]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Михайло Васильович Чечетов. Будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, критика абсолютно объективная и правильная. Мы должны работать в парламенте, а не на митингах, да еще за государственные деньги. Поэтому что касается второго законопроекта, первый, спасибо, что поддержали. Поэтому там действительно нужно было подставить плечо бизнесу, малому бизнесу и предпринимательству в части финансовой поддержки. Огромное спасибо, что мы перенесли. Что касается следующего законопроекта, он до второго чтения не готов, но я прошу проголосовать в теле закона, который был вынесен на первое чтение. То что проголосовали в первом чтении, давайте примем его во втором и на этом поставим точку, да. А критика абсолютно справедливая. Спасибо.
Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Закону про внесення змін до деяких Законів України щодо акредитації органів з оцінки відповідності як закону [[реєстраційний номер 9389]]. Прошу голосувати. [[11:02:35]] За-272 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про недержавне пенсійне забезпечення". Доповідач – голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Хомутиннік, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітет розглянув законопроект [[0882]] "Про недержавне пенсійне забезпечення" і підготовлений до другого читання. До комітету надійшло 120 поправок до законопроекту, 117 з яких враховано або враховано частково, 3 – відхилено. Якщо так взяти загалом, то ми прийняли базовий Закон "Про недержавне пенсійне забезпечення" вісім років тому, в 2003 році, з того часу він не змінювався. Тому накопичилась низка питань, які необхідно було вирішувати, і всі вони вирішені саме цим проектом закону. Ми готові розглядати в другому читанні з урахування того, що небагато відхилених пропозицій. Можемо розпочати.
Які є запитання, застереження, заперечення? Не бачу. Ставлю на голосування пропозицію про схваленню в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про недержавне пенсійне забезпечення" [[0882]]. Прошу голосувати. [[11:04:24]] За-244 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення механізму використання земель оборони [[реєстраційний номер 6644-д]]. Доповідач – голова Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Григорій Калетнік, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Прийняття і практична реалізація Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення механізму використання земель оборони дасть можливість вдосконалити механізм розпорядження цими землями. В результаті реформування Збройних сил України, зменшення чисельності наших військових вивільняє ці земельні ділянки, на яких розташовано військове майно. З урахуванням реформування збройних сил, вивільнено 420 вивільнено 420 військових містечок, 7028 об’єктів, які розташовані на земельних ділянках орієнтовною площею 35,2 тисяч гектарів. Крім того, згідно з державною програмою реформування, передбачається ще вивільнення додатково 59 військових містечок, що розташовані на земельних ділянках площею 7 тисяч гектарів. Норми, які передбачається встановити законопроектом, спрямовані на поліпшення ефективності використання земель оборони. Реалізація надлишкового нерухомого військового майна, разом із земельними ділянками, на яких воно розташоване, дозволить суттєво збільшити фінансування Збройних Сил України, яке щорічно передбачається в Державному бюджеті України за спецфондом. В першу чергу, зазначені кошти будуть спрямовані на розвиток Збройних Сил та соціальні програми, до головних з яких належить забезпечення житлом більше 45 тисяч військовослужбовців. Під час доопрацювання до комітету надійшло 13 пропозицій, які ретельно опрацьовані, частина з них врахована, окремі відхилено. Передбачається, що кошти, отримані від відчуження таких земельних ділянок, зараховуватимуться до державного бюджету. Змінами до статті 6 Закону України про правовий режим майна у збройних силах, також передбачається, що відчуження земельних ділянок буде здійснюватися в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Окремо зазначу, що надійшла ще одна пропозиція, яка уже надійшла під час розгляду в комітеті. І вона говорить про те, що до відчуження земельних ділянок, на яких розташовані об’єкти нерухомого військового майна, що підлягають реалізації. Та земельних ділянок, які вивільняються в процесі реформування не лише Збройних сил України, а й земельних ділянок державної спеціальної служби транспорту. Ця пропозиція абсолютно вписується в норми закону, тому я просив народних депутатів підтримати в стенограмі і цю пропозицію. Щодо зауважень Головного юридичного управління, то вони були враховані при підготовці Кабінетом Міністрів України при порядку відчуження відповідних земельних ділянок. Приймаючи до уваги вище наведене, комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти даний законопроект в другому читанні та в цілому як закон – проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення механізму використання земель оборони. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. зараз по поправках будемо іти. Бевзенко, наполягає? Ні. Рибаков? Каплієнко, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, від імені депутатської групи "Реформи заради майбутнього" ми подали поправку номер 3, яка в принципі доводить наступне. На сьогоднішній день редакція Закону, який був внесений, входить у суперечність і з діючим Бюджетним кодексом. Нагадаю вам, що діючий Бюджетний кодекс не має такого визначення як "потреби оборони", а має таке визначення як "потреби національної оборони". Тому отака правка, яку ми в цій правці винесли, вона фактично гармонізує діючий закон, оцей, який ми розглядаємо, і Бюджетний кодекс України. Я не розумію, чому профільний комітет відхилив її. Тому що ця поправка направлена на те, щоб цей законопроект саме працював, а не залишився на полицях. Дякую. Прошу прийняти її.
Я вам дякую. Вашу поправку не відхилено, а враховано частково. Тому що кругом по законопроекту іде Міністерство оброни, ви прописали в цій поправці, "використовуються виключно на потреби національної оборони", а "національної оборони", ми тоді міняємо суть, і тоді треба перепрацьовувати все. От тільки із-за таких редакційних. А по суті, вона врахована. Дякую.
Ставиться на голосування поправка номер 3. [[11:09:32]] За-20 Рішення не прийнято. Номер 12, да? Зараз, йдемо до 12 поправки. 12 поправка. Мікрофон Каплієнка.
Дякую, шановні колеги. Ця поправка носить по суті технічний характер. Про що вона каже? "Про використання земель оборони" ми хочемо замінити на слова "Кабінетом Міністрів України". Чому? "Кабінет Міністрів України" – у нас слова над цим законом. Про що йдеться? Коли ми будемо з вами керуватися в реалізації норм цього законопроекту саме повноваженнями Кабміну, то ми з вами прийдемо до славнозвісного в цьому питанні Бюджетного кодексу, який не дасть можливість Кабінету Міністрів використовувати саме в таких нормах як тут визначено через реалізацію земельних ділянок на потреби національної оборони. Тому треба посилатися саме на цей закон. Цей закон, виключно цей закон регулює, в який спосіб і як гроші отримані від реалізації цього майна підуть на потреби оборони міністерства. Прошу проголосувати цю поправку. Вона направлена на підтримку цього закону, а не проти нього.
Дякую. Якщо б ви як автор цієї поправки, я прошу уваги, як автор цієї поправки погодились би, щоб ми прописали вашу поправку таким чином – слова "Кабінету Міністрів України та у відповідності до цього закону". Прошу підтримати таку редакцію.
Шановні колеги, я ставлю на голосування цю уточнену поправку. Прошу голосувати. [[11:11:26]] За-237 Поправка проходить, тобто приймається. 13-у, будь ласка, мікрофон Каплієнка.
Щиро дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, 13 поправка направлена на те, щоб ми не мали непорозумінь в подальшому. На сьогоднішній день є в Бюджетному кодексі такі статті як два, 2-га, 23-я, 29-а, 171-а і 40-а, яка по великому рахунку не дає права використовувати гроші в той спосіб, як це задумано в цьому законопроекті. Цими правками ми внесли, фактично внесли зміни до діючого закону. Щоб ми могли отримати самі гроші на потреби оборони у співвідношенні: 60 – на потреби оборони, 40 відсотків – на розвиток місцевих територій. Нагадаю, що Бюджетний кодекс на сьогоднішній день забере всі гроші, які будуть вилучені через реалізацію військового майна, в наступній пропорції. 90 відсотків – на місцеві потреби і 10 відсотків – до спеціального фонду державного бюджету. Де там Міністерство оборони, щось ми не побачили. То давайте приймати такі правки або окремим законом вносити. Тому що законопроект в такому питанні працювати не буде. Прошу підтримати.
Будь ласка, позиція комітету?
Абсолютно, абсолютно вмотивовано і вірно вказано. Але ми хотіли на комітеті підтримати. Справа в тому, що, і ви з цим згодні, що це 116 стаття Регламенту. І внести ці доповнення потрібно окремим законом, який ми в наступному доопрацюємо і внесемо зміни до Бюджетного кодексу. Цим законом ми не маємо права. Ви згідні? Дякую.
Ви не наполягаєте? Знімайте. Роман Ткач, будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я хочу просто вам нагадати, що в цій залі ми вже тричі обговорювали даний законопроект. Я вас дуже прошу! Читаються тільки чотири сторінки, які нам подані нашим юридичним управлінням! Цей законопроект протирічить Конституції України, де визначено, що виключне право врегулювання режиму власності здійснюється через закон! Цей законопроект суперечить Земельному кодексу України! Цей законопроект суперечить Бюджетному кодексу України! Я вас закликаю не голосувати за цей законопроект. Побачите, якщо зараз більшість і прийме його, Президент накладе вето. Прочитайте, що написало наше юридичне управління. У нас на комітеті йшло дуже жваве обговорення. Не було одностайної підтримки. Тому я закликаю всіх не голосувати за даний законопроект. Дякую.
Дякую. Відносно поправок немає заперечень, інших застережень? Будь ласка, Григорій Миколайович, рішення комітету.
Я дякую Роману Володимировичу. Абсолютно правильно, ми не мали одностайності, як і по всіх інших законопроектах не мали одностайності і підтримки кожного законопроекту, в тому числі й цього. Але більшістю членів комітету він підтриманий. Я хотів би тільки, Володимир Михайловичу, щоб ті поправки, які були щойно прийняті під стенограму і в моїй доповіді стосовно Державної спеціальної служби транспорту, щоб її теж сюди включити, хотів би, щоб це було підтримано і ми тоді поправимо при остаточній редакції. Дякую. Прошу підтримати в цілому як закон.
Шановні народні депутати! Я ставлю на голосування першу пропозицію комітету про прийняття в другому читанні та в цілому як закон, з урахуванням поправки, що була підтримана Верховною Радою України, а також з урахуванням доповнення, про яке сказав голова комітету. При цьому привертаю увагу, що Головне юридичне управління висловило до законопроекту істотні зауваження. Голосується проект закону для прийняття його в цілому [[реєстраційний номер 6644-д]]. Прошу голосувати. [[11:15:44]] За-233 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про продовольчу безпеку України. Доповідач – голова Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Григорій Калетнік.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Сьогодні ми розглядаємо доопрацьований до другого читання проект Закону про продовольчу безпеку України [[реєстраційний номер 8370-1]], поданий Калетнік, Терещук, Борт, Сідельник. Який був прийнятий Верховною Радою в першому читанні 14 червня 2011 року. Комітет розглядав цей законопроект на своєму засіданні 1 листопада 2011 року, на якому членами комітету було зроблено ряд суттєвих поправок та зауважень. Під час доопрацювання зазначеного законопроекту у відповідності до висловлених зауважень, було проведено ряд засідань робочих груп та консультативних нарад, в яких прийняли участь фахівці Міністерства аграрної політики та продовольства, представники аграрних наукових та освітніх закладів. В процесі доопрацювання проекту закону після першого читання було отримано ряд пропозицій щодо вдосконалення та уточнення окремих його положень від народних депутатів України. Всього було 81 отримано поправку і пропозицію, з них 67 враховано, практично всі. Проект закону є базовим у системі законодавства, що стосується проблеми формування продовольчої безпеки країни, оскільки в ньому визначаються основні принципові питання продовольчої безпеки, базові положення, на основі яких мають прийматися конкретні рішення, розроблятися та реалізовуватися документи стратегічного та програмного значення у даній сфері. Положення закону стануть основою для розробки нормативно-правових актів, цільових програм та проектів, що стосується питання формування продовольчої безпеки держави і насамперед розвитку агропромислового комплексу. У проекті закладено цілий ряд регуляторних механізмів впливу на процес формування продовольчої безпеки. Зокрема, наприклад, статтею 8 проекту закону визначено, що до реалізації напрямів державної політики продовольчої безпеки органами виконавчої влади у сфері формування продовольчої безпеки розробляється державні цільові програми. При цьому зазначено основні напрями державної політики продовольчої безпеки, які наведені у статті 13. У проекті закону визначені та законодавчо закріплені граничні значення окремих найбільш важливих індикаторів продовольчої безпеки, зокрема: достатності державних ресурсів зерна, економічної доступності харчових продуктів наших громадян, продовольчої незалежності. Це зобов’язує відповідні органи виконавчої влади активізувати та вдосконалити свою діяльність щодо забезпечення досягнення та утримання у заданих межах значень цих індикаторів. Тобто ми не тільки зупиняємося на фізичній наявності продуктів харчування, а ми говоримо про те. що законом регулюється створення необхідних умов аби фінансова була спроможність всіх громадян України у необхідних кількостях закуповувати продукти харчування. Прошу підтримати, прийняти закон у другому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую. По поправках давайте, шановні колеги. Даниленко. Ні. Наполягаєте?
Да, да, да.
Будь ласка, мікрофон. Яка поправка? Перша?
Перша.третя, відхилена. У статті першій зазначеного законопроекту у терміні "продовольча безпека" після слів "необхідної кількості" викласти термін у такому вигляді я пропонував: "асортименті відповідної якості за ціною, що не перевищує середню ціну продовольства за останні 6 місяців". Пояснення, чому я так на цьому наполягаю. Досвід минулих років показує, що не завжди належна кількість та асортимент свідчать про продовольчу безпеку громадян України. І після відповідних махінацій з боку експортерів ціни на продукти харчування можуть підніматися до такого рівня, що громадяни не в змозі будуть придбати необхідні для життя продукти, що може загрожувати їх життю. Тому вважаю обов’язковим введення у визначення терміну "продовольча безпека" цінових характеристик продовольчих товарів.
Будь ласка, Комітет.
Дякую. Дуже слушна пропозиція, але її адміністрування практично неможливе. Постійно за попередні 6 місяців потрібно виводити цифру середньої ціни і давати якісь напрями, фіксувати. Тому фіксація таких цін просто неможлива з точки зору їх адміністрування і реалізації, та й інше: така фіксація цін при економічно обґрунтованих видатках і витратах на виробництво відповідних продуктів теж призведе до більш підвищених темпів ціноутворення і ціни самої на ці продукти харчування. Тому ми визнали, що це буде суперечити діючому законодавству та чинним міжнародним зобов’язанням України, і, на превеликий жаль, не змогли врахувати таку поправку.
Ставиться на голосування 3 поправка, автор – Даниленко. [[11:21:43]] За-25 Поправка не підтримана. 10 поправка, вона аналогічна. Я думаю, що немає потреби голосувати. Наступна поправка 54. Даниленко, наполягаєте на ній? Це на 27-й сторінці. Не наполягаєте, да? Так, 67-а, Даниленко, наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
У статті 13 при визначенні основних напрямків державної політики і формування продовольчої безпеки в сфері виробництва і реалізації сільхозпродукції та продовольства я пропоную доповнити слідуючим пунктом: на створення необхідної фінансової бази для забезпечення національних виробників харчових продуктів пільговими кредитними коштами у національній валюті за процентною ставкою не вище п’яти відсотків. Я вважаю, що даний фактор буде мати реальне значення для розвитку національного виробництва, створення нових підприємств в сфері виробництва харчових продуктів і сприяти розвитку національного товаровиробництва.
Дякую. Дякую за досить правильну і предметну поправку, шкода, що вона не може бути предметом розгляду цього законопроекту. Цю поправку можна реалізувати через новий законопроект і я запрошую вас до цього.
Ставиться на голосування 67 поправка народного депутата Даниленка. [[11:23:51]] За-26 Поправку не підтримано. Наступні поправки. Решта – всі враховані. 76-а, Даниленко. Наполягаєте на ній? Мікрофон. Мікрофон.
Наполягаю. Значить, шановні народні депутати, у статті 13 при визначенні Основних напрямків державної політики у формуванні продовольчої безпеки у сфері, підкреслюю, зовнішньоекономічної політики доповнити новим пунктом такого змісту. "На захист вітчизняних виробників продуктів харчування шляхом часткового обмеження імпорту іноземних товарів, що в належній кількості виробляються на території України".
Дякую. Просто я тільки можу ще раз підтвердити, що по суті це те, що потрібно як би для захисту наших товаровиробників. Але шкода, що ми разом з вами вже прийняли цілий ряд міжнародних угод, при яких ми не маємо права сьогодні цього допустити. Тому я вам дякую за таку поправку. Але вона буде суперечити всім тим угодам, які вже зреалізовані Україною. Дякую.
Ставиться на голосування 76 поправка. [[11:25:39]] За-26 Поправка не підтримана. Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти законопроект в другому читанні та в цілому як закон. Головне юридичне управління висловило до законопроекту ряд зауважень. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про продовольчу безпеку України. Реєстраційний номер 8370-1. Прошу голосувати. [[11:26:22]] За-270 Закон прийнято. Шановні народні депутати, дві фракції: фракція "БЮТ – "Батьківщина" і фракція "Наша Україна – Народна самооборона" – вимагають оголосити перерву для проведення консультацій з питань порядку денного та виголошення заяви. Тому давайте таким чином домовимося, шановні колеги. Я попрошу, щоб Адам Іванович продовжив далі вести засідання, а керівників депутатських фракцій і груп прошу зібратися через п’ять хвилин у кабінеті Голови Верховної Ради України.
Розглядаємо питання проект Закону про особливості здійснення страхування сільськогосподарської продукції з державною фінансовою підтримкою [[реєстраційний номер 5063]] [[друге читання]]. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Марина Володимирівна Перестенко, будь ласка. Голова комітету доповідає, прошу, Григорій Миколайович.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Шановні колеги! Слід зазначити, що сільськогосподарське виробництво в усьому світі пов’язано з системними, катастрофічними природними ризиками, а агрострахування це є одним із найбільш ефективних методів управління ризиками в агропромисловому комплексі. Страхування ризиків сільськогосподарського виробництва скрізь у світі є важливим елементом системи фінансово-кредитного забезпечення сільськогосподарських виробників. Перша і головна мета страхування сільськогосподарських ризиків – це частково або повністю компенсувати товаровиробнику втрату врожаю, яка можлива через несприятливі природні явища. Наскільки ризиковане сільськогосподарське виробництво, я думаю, не треба нікому роз’яснювати, оскільки це все твориться під відкритим небом. Другою метою страхування є покращання фінансового становища сільськогосподарського виробника з точки зору його кредитоспроможності. Кредитні організації всіх типів: банки, кредитні спілки, приватні особи віддають перевагу тому сільськогосподарському виробнику, який має гарантію збереження певного рівня свого доходу при настанні стихійних лих і втрат врожаю. На превеликий жаль, стратегія розвитку системи аграрного страхування обговорюється в Україні вже майже дев’ять років, проте до цього часу вона не створена. Нерозвиненість страхування істотно послаблює можливості розвитку аграрного сектору, адже результати господарської діяльності в цьому секторі більші ніж у будь-якому іншому залежать від погодних умов. Отже, шановні колеги, законопроект про особливості здійснення страхування сільськогосподарської продукції з державною фінансовою підтримкою, який внесено сьогодні на ваш розгляд в першому читанні, прийнятий Верховною Радою ще 21 жовтня 2009 року. Хочу відразу відповісти на питання: чому законопроект винесено на розгляд лише тепер? По-перше, Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин розглядав дуже багато різних концепцій розвитку ринку агрострахування. По-друге, було розпочато адмінреформу. І оскільки безпосереднім суб’єктом страхування є і Міністерство аграрної політики та продовольства, ще чітко не було визначено його статус та коло повноважень. При доопрацюванні цього законопроекту комітетом було проведено ряд робочих засідань, зустрічей і таким чином було вироблено концепцію підтримки цього законопроекту. За результатами проведеної роботи було розглянуто 131 поправку, з яких 115 враховано, 6 враховано по суті. Щодо зауважень Головного юридичного управління до другого читання проект закону було доопрацьовано і внесено ці пропозиції. Тому прошу вас, шановні колеги, підтримати ініціативи народних депутатів аграріїв та прийняти законопроект в другому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Ви чули, що абсолютна більшість поправок врахована, ті що не враховані зараз подивимось. Терещук, 3 поправка. Не наполягаєте? Не наполягає. 4-а. Бут. Не наполягає. 13-а. Бут. Не наполягає. Його ж, Бута, поправка номер 70. Не наполягає. Бут. 77-а. Не наполягає. 84-а. Бута. Поправка 92-а Бута. Не наполягає. Всі решта поправок враховані. Я ставлю на голосування пропозиція про прийняття в другому читанні і в цілому Закону про особливості і здійснення страхування сільськогосподарської продукції з державною фінансовою підтримкою [[реєстраційний номер 5063]]. Прошу голосувати. [[11:32:13]] За-240 Закон прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо посилення контролю за використанням земельних ресурсів]] [[реєстраційний номер 8385]] [[друге читання]]. Доповідає – Роман Ткач, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! На ваш розгляд виноситься підготовлений до другого читання проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо посилення контролю за використанням земельних ресурсів]] [[реєстраційний номер 8385]]. При опрацюванні зазначеного законопроекту до другого читання надійшло 11 поправок, які враховані. З урахуванням внесених пропозицій та правок, які надійшли від суб’єктів законодавчої ініціативи при підготовці проекту закону до другого читання, законодавча ініціатива даного законопроекту зведена до об’єднання двох діючих норм закону в один, що не відповідає заявленій меті законопроекту в частині посилення контролю за використанням земельних ресурсів. Комітет розглянув даний проект закону на своєму засіданні 20 грудня цього року та за результатами його розгляду вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення контролю за використанням земельних ресурсів [[реєстраційний номер 8385]] відхилити. І, до речі,те саме зауваження Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради про відхилення даного законопроекту.
Так, шановні колеги, дивимося за поправками. Вони всі враховані. Ніхто не наполягає на підтвердженні тої чи іншої поправки? Немає? Тоді я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення контролю за використанням земельних ресурсів [[реєстраційний номер 8385]] Висновок комітету – відхилити. Головне юридичне управління – відхилити. Але спочатку ставлю пропозицію про прийняття закону. Прошу визначатись. [[11:34:56]] За-15 Так, є пропозиція на повторне друге читання. Ставлю пропозицію на повторне друге читання. Прошу визначатись. [[11:35:18]] За-256 Законопроект направляється на повторне друге читання. Розглядаємо питання, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про стимулювання розвитку вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу" [[щодо сприятливих умов для вітчизняних машинобудівних підприємств]] [[реєстраційний номер 8764]]. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Перестенко Марина Володимирівна, будь ласка.
Дякую, шановний Адаме Івановичу. Шановні народні депутати, до вашого розгляду пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про стимулювання розвитку вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу" [[щодо сприятливих умов для вітчизняних машинобудівних підприємств]] [[№ 8764]]. В Комітеті Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин розглянуто в другому читанні проект закону номер 8764. Обговорюючи положення законопроекту, народні депутати України, члени комітету акцентували увагу на тому, що зміст зазначеного законопроекту не відповідає назві. По суті законопроект стимулює збирання сільськогосподарської техніки із запасних частин та вузлів виготовлених в інших країнах. Законопроектом принципово розширюється термінів визначення "вітчизняна техніка і обладнання для агропромислового комплексу" та "вітчизняне машинобудування для агропромислового комплексу". Таким чином, підприємства-резиденти, які імпортують іноземні комплектуючі на території України отримують можливість за рахунок коштів державного бюджету здійснювати їх закупівлю та наповнювати бюджети їх країн. Такий підхід несе збитки Державному бюджету України та призведе до зупинки вітчизняних машинобудівних заводів, що виробляють комплектуючі до складної сільськогосподарської техніки, - а це більш ніж 300 підприємств України. Встановлення вимоги щодо зазначення на постійній основі щорічно у державному бюджеті окремим рядком видавати державному бюджету про пріоритетний розвиток вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу без обмежень певного періоду призведе до необхідності передбачення щорічно додаткових коштів державного бюджету на такі цілі незалежно від стану розвитку зазначеної сфери економіки та загалом сільського господарства, його забезпечення спеціальною технікою та обладнанням. Актуальність законодавчого врегулювання положень щодо розвитку вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу очевидна, і потребує внесення доповнень та пропозицій до інших законів України. Зокрема, про державну підтримку сільського господарства України та про систему інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу. Необхідно задіяти ефективний механізм для прискорення випуску сучасної вітчизняної конкурентно-здатної техніки для агропромислового комплексу України. Враховуючи результати обговорення даного законопроекту та звернення представників вітчизняних машинобудівних заводів, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України відхилити зазначений законопроект. Прошу підтримати.
Завершуйте. Так, шановні колеги, законопроект 8764, ви чули рішення комітету, комітет пропонує відхилити законопроект, який ми прийняли в першому читанні. Тут є таблиця порівняльна, але комітет, прийнявши пропозиції депутатів, не врахував жодної з цих пропозицій, оскільки, ще раз наголошую, рішення комітету є про відхилення законопроекту. Прасолов, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, в процессе доработки этого законопроекта возникла необходимость внести следующие изменения. Пункт 3 статьи 1викласти в такій редакції "Вітчизняна техніка і обладнання для агропромислового комплексу.
Почекайте, скажіть, будь ласка, цей пункт є у порівняльній таблиці?
Немає.
Його, на жаль, немає в порівняльній таблиці, тому з голосу.
І він не подавав поправки.
Ви не подавали поправок до порівняльної таблиці. Хто подавав поправки до порівняльної таблиці, ще раз наголошую, вони не враховані, але ми можемо сесійною залою врахувати, хто наполягає. Ну, це. Катерина Самойлик, будь ласка.
Адам Іванович шановний, шановні колеги, в принципі, мої поправки співзвучні з моїм виступом, коли приймався Закон України у першому читанні, де я пропонувала залишити статтю закону, яка пропонує вважати вітчизняною технікою ту техніку, яка, в питомій вазі якої не менше ніж 50 відсотків комплектуючих. Хочу до цього додати, що, ну, майже тисячі вітчизняних заводів практично скооперовані у виробництві вітчизняної техніки. Звичайно, не прийнята моя поправка, тому що назва не відповідає суті закону. Суть закону така, що вона знищує вітчизняного товаровиробника. Пропоную проголосувати за відхилення, за рішення.
Катерина Семенівна, так ви наполягаєте на своїй 5-й поправці? Так, 5 поправка Самойлик ставиться на голосування, прошу визначатися. [[11:42:08]] За-50 Не підтримано. Інші не наполягають? Я тоді ставлю на голосування дві пропозиції, вірніше, першу пропозицію я буду ставити комітету. А потім будемо визначатися. Ставиться пропозиція комітету відхилити проект закону про внесення змін до закону України [[реєстраційний номер 8764]]. Прошу визначатись. [[11:43:01]] За-51 Не підтримано. Тоді ставиться пропозиція прийняти закон "Про стимулювання розвитку вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу" [[щодо сприятливих умов для вітчизняних машинобудівних підприємств]], [[реєстраційний номер 8764]] в редакції першого читання. Прошу визначатись. [[11:43:37]] За-206 Не підтримано. Законопроект відхилений. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 172, "Батьківщина" – 0, "Наша Україна" – 7, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 0, Народна Партія – 17, позафракційні – 10.
На повторне друге ми могли б, але ви розумієте, комітет. Ну, я ставлю пропозицію направити на повторне друге читання. Прошу визначатись. [[11:44:31]] За-239 Направлений на повторне друге читання законопроект. Слухаємо питання: проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо процедури встановлення тарифів на житлово-комунальні послуги [[реєстраційний номер 8641-д]]. Але профільний комітет, Володимир Рибак, просить, так як і Закон [[8474]], щоб вони в комплексі розглядались, після 16 години будемо їх розглядати. Тоді наступне питання. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів у зв’язку з оптимізацією функцій центрального органу виконавчої влади у сфері екології та природних ресурсів [[щодо надання документів дозвільного характеру]] [[друге читання]] [[реєстраційний номер 8617]]. Доповідає голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Семинога Анатолій Іванович. Будь ласка, Анатолій Іванович.
Дякую, Адам Іванович. Шановні колеги народні депутати! На розгляд Верховної Ради України у другому читанні вноситься проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України в зв’язку з оптимізацією функцій центрального органу виконавчої влади у сфері екології та природних ресурсів [[щодо надання документів дозвільного характеру]] [[реєстраційний номер 8617]]. Проект Закону спрямований на приведення законодавчих актів у природоохоронній сфері [[Водного, Земельного, Лісового кодексів України, Закони України "Про охорону атмосферного повітря", "Про відходи", "Про екологічну експертизу"]] у відповідність із вимогами Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності". Головне юридичне управління пропонує відхилити зазначений законопроект, зокрема з наступних причин. Проект закону [[реєстраційний номер 8617]] був прийняти у першому читанні 20 вересня 2011 року. Водночас 9 вересня 2011 року був зареєстрований проект Закону України про реформування та вдосконалення дозвільної системи у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального і невиснажливого використання природних ресурсів та екологічної безпеки, зменшення регуляторного тиску на суб’єктів господарювання [[реєстраційний номер 9139]] , поданий Кабінетом Міністрів України, який частково повторює проект закону України реєстраційний номер 8617. Ці законопроекти регулюють однакове коло питань та дублюють по суті положення щодо регулювання одних і тих же суспільних відносин. Однак, проект закону реєстраційний номер 9136, поданий Кабінетом Міністрів, за змістом є більш комплексним та системним у регулювання та вдосконаленні дозвільної системи у галузі охорони навколишнього природного середовища на відміну від законопроекту, який ми зараз розглядаємо. Погоджуючись з висновками Головного юридичного управління та зважаючи на викладене, Комітет Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи пропонує відхилити даний законопроект. Прошу підтримати позицію комітету.
Шановні колеги, зрозуміла ситуація, хоча порівняльну таблицю до другого читання комітет підготував. Тому давайте ми пройдемося по порівняльній таблиці і за результатами розгляду законопроекту, у тому числі порівняльної таблиці, будемо приймати відповідне рішення. Кармазін не наполягає. Хто із авторів пропозицій, які подавав, але вони не враховані, хоча. Глазунов, 21-а. Не наполягає. Дейч, 25-а, Не наполягає. Глазунов, 42-а. Не наполягає. Глазунов, 69-а. Не наполягає. Глазунов, 76-а. Не наполягає. Його ж 77-а. Не наполягає. Таким чином, шановні колеги, по порівняльній таблиці автори не наполягають, тобто вона, якщо буде прийнята, то буде прийнята в тій редакції, в якій підготував комітет. Але комітет і Головне юридичне управління одностайні в тому, щоб цей законопроект відхилити. Тому я ставлю на голосування про відхилення законопроекту 8617: про внесення змін до деяких законодавчих актів у зв’язку з оптимізацією функцій центрального органу виконавчої влади у сфері екології та природних ресурсів [[щодо надання документів дозвільного характеру]]. Прошу визначатись. [[11:50:05]] За-19 Не підтримано. Я ставлю на голосування другу пропозицію: про прийняття закону в другому читанні і в цілому відповідно до порівняльної таблиці, яку підготував профільний комітет. Прошу голосувати. [[11:50:35]] За-251 Закон прийнято. Розглядаємо питання: проект Закону про метрологію та метрологічну діяльність [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 8562, 8562-1]]. Комітет, яку очолює Королевська, просить перенести. Хоча ми прийняли цей законопроект 15 листопада. Сьогодні у нас 22 грудня, тобто ми можемо працювати над ним. Я ставлю пропозицію комітету про перенесення розгляду. Прошу визначатись. [[11:51:34]] За-1 Не перенесено. Отже, розглядаємо законопроект. Оскільки профільний комітет не підготував порівняльної таблиці до другого читання, значить, у нас залишається один вихід: прийняти Закон про метрологію та метрологічну діяльність [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 8562-1]] у тій редакції, який ми проголосували в першому читанні 15 листопада. Прошу голосувати. [[11:52:19]] За-265 Дякую. Закон прийнято. Слухаємо питання проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо перегляду ставок деяких податків і зборів [[реєстраційний номер 9356]] [[друге читання]]. Доповідає голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Хомутиннік, будь ласка.
Дякую. Шановний Адам Іванович, шановні колеги, комітет підготував до розгляду в другому читанні законопроект 9356, який стосується індексації ставок в Податковому кодексі. Індексація приведена у відповідальність*** до норм Податкового кодексу, де ми щорічно маємо проводити індексацію по всім видам ставок, тобто ресурсні платежі, акцизи і так далі. Усього до законопроекту надійшло 73 пропозиції, із них частина врахована. Основна частина пропозицій, яка відхилена, вона була відхилена в першу чергу тому, що не. пропозиції не відповідали рівню тої індексації, яка встановлена Кабінетом Міністрів на наступний рік. Тому комітет готовий для розгляду в другому читанні та в цілому даного законопроекту.
Так, шановні колеги, хто наполягає на своїх поправках? Немає. Тоді я ставлю на голосування прийняття Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо перегляду ставок деяких податків і зборів [[реєстраційний номер 9356]]. Прошу голосувати. [[11:54:33]] За-215 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 165. Хто за те, щоб повернутися до переголосування, прошу підтримати. [[11:55:00]] За-240 Повернулися. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону [[за номером 9356]] про внесення змін до Податкового кодексу України щодо перегляду ставок деяких податків і зборів. Прошу голосувати. [[11:55:29]] За-239 Закон прийнято. Вибачте, я пропустив законопроект 8452-Дякую – проект Закону про внесення змін до Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України" та інших законодавчих актів України [[щодо опису та ставок ввізного мита на деякі товари]]. Друге читання. Доповідає Хомутиннік Віталій, голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики. Реєстраційний номер 8452-д. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! 8452 доопрацьований комітетом. Зміни до Закону про Митний тариф України та інших законодавчих актів України [[щодо опису та ставок ввізного мита на деякі товари]]. Всі позиції приводяться у відповідність до норм Світової організації торгівлі, які ми маємо прийняти по нашим зобов’язанням після вступу в СОТ і вони мають діяти з 1 січня 2012 року. Тому комітет розглянув всі пропозиції, вони були всі погоджені. Тому пропозиція прийняти законопроект в другому читанні та в цілому в редакції запропонованій комітетом. Дякую.
Шановні колеги, у кого є зауваження? Ткач, будь ласка, мікрофон.
Я все-таки хотів, шановний пане Голово, я хотів все-таки запитати у вас, тут друга поправка мого колеги Ігоря Зварича, вона відхилена. Мова йде про те, що встановлення ввізної ставки мита на рівні 5 відсотків, знаю, що погодження є Митно-тарифної ради, Мінекономіки. Все-таки, які аргументи? Дякую.
Дякую за запитання. Ми домовились з авторами законопроекту, вони окремо внесли аналогічний законопроект, який вже розглянутий комітетом і підтриманий. Для того, щоб не було у нас законодавчої колізії, ми домовились з авторами про те, що ми приймаємо цей закон в даній редакції і розглядаємо окремо той, про який ви сказали. Дякую.
Зрозуміло, задоволені відповіддю. Таким чином ніхто не наполягає більше. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти Закон про внесення змін до Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України" та інших законодавчих актів України [[щодо опису та ставок ввізного мита на деякі товари]] [[реєстраційний номер 8452-д]]. Прошу голосувати. [[11:58:37]] За-269 Дякую. Закон прийнято. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо деяких питань сплати податків в умовах дії угоди про розподіл продукції]] [[реєстраційний номер 9358]] [[друге читання]]. Доповідає голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Хомутиннік.
Дякую. Шановний Адам Іванович, шановні колеги! Законопроект, який розглядався в першому читанні, стосується змін до Податкового кодексу щодо деяких питань сплати податків в умовах дії Угоди про розподіл продукції. Комітет на розгляді в першому читанні зробив зауваження про те, що, на нашу думку, податки мають сплачуватися грошима. Законопроектом пропонувалось і пропонується, щоб була можливість при дії відповідних угод про розподіл продукції, при взаємній домовленості сторін сплачувати податки в натуральному вигляді. Комітет залишається на своїх позиціях попередніх про те, що все ж таки податки, якщо вони мають сплачуватися до бюджету, то вони мають сплачуватися грошима. Тому рішення комітету було направити на повторне друге читання для того, щоб ще подискутувати, в тому числі, з авторами про можливий вихід з даної ситуації. Дякую за увагу.
Шановні колеги, є підготовлена таблиця. Правда, рішення комітету по цих поправках не прийняв. І є в нас редакція першого читання, і є пропозиція: направити на повторне друге читання. Тому я спочатку поставлю пропозицію комітету про направлення на повторне друге читання, а потім буде визначатися. Я ставлю пропозицію комітету: направити на повторне друге читання проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо деяких питань сплати податків в умовах дії угоди про розподіл продукції]] [[реєстраційний номер 9358]]. Прошу визначатися. [[12:01:13]] За-9 Не підтримано. Тоді я ставлю пропозицію на голосування прийняти Закон про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо деяких питань сплати податків в умовах дії угоди про розподіл продукції]] [[реєстраційний номер 9358]] в редакції першого читання. Прошу голосувати. [[12:01:44]] За-236 Закон прийнято. Оголошується перерва до 12 години 31 хвилини.
Шановні народні депутати, прошу заходити до сесійної зали з тим, щоб ми могли продовжити нашу роботу. Шановні колеги, ми проводили засідання погоджувальної ради на вимогу двох фракцій. З цього приводу Дмитро Шлемко виступить із заявою. Будь ласка.
Заява Юлії Тимошенко. "Дорогий український народе! Спостерігаючи із-за грат Лук’янівського СІЗО за виставою жаху, безглуздя та абсурду, на яку перетворився судовий процес, пов’язаний з моїм ім’ям, я ухвалила рішення відмовитися від будь-якої участі у цьому ганебному процесі та від подання касації на рішення судів першої та другої інстанцій. Сьогодні в Україні повністю відсутня судова система і правосуддя як таке. Шукати в українських судах правди та справедливості абсолютно марна справа. Чинна влада, режим Януковича знищили судову владу вщент. Замість людей, основне професійне покликання яких шукати істину та вершити праведний і чесний суд, в суддівські мантії одягнулися перевертні та кати, що виконують будь-яку команду влади. Немає в судах ні честі, ні справедливості, ні істини, а лише підлість, залицяння з режимом та знущання над людьми. Вважаю, що так буде доти, доки в Україні при владі перебуває Янукович. І рівно до того часу немає жодного сенсу чекати від українських судів правосуддя. Та й про який чесний суд може йтися, коли на очах у всього світу ці судді, не криючись і не соромлячись, постійно кажуть неправду, перекручують факти, фальсифікують справу. Коли вже з закінченої справи раптом зникають докази про невинуватість. Коли суд не хоче чути свідків з боку захисту, а покази на твою користь записує у звинувачення. Про який пошук правди може йти мова, коли тебе, прикуту до ліжка, раптом хапає спецназ і волоком тягне до медчастини, щоб довести, що ти можеш ходити. Коли до тебе в камеру вриваються якісь люди з фото-, кінотехнікою, безсоромно проводять зйомку, скориставшись твоєю безпорадністю, а потім монтують туди плазми та душові кабіни. Коли тобі вколюють знеболювальне через кожні дві години при цьому стверджуючи, що ти найздоровіша на планеті. Коли суд засідає у камері біля параші по 12 годин, хоча текст рішень вони принесли готовим ще зранку. Коли нарешті тебе в твоїй камері за гратами і прикуту до ліжка ще раз повторно арештовують, обґрунтовуючи це рішення тим, що перебуваю на волі. Як можна вірити тому суду, в який ти під час розгляду твоєї справи навіть не можеш потрапити, не зважаючи на всі твої вимоги, протести та заяви! Про яку справедливість мова, коли аргументи звинувачень прокуратури зводяться до каблуків на домашньому взутті, сфотографованими спецслужівськими папараці. Ні. Це не 1937 рік, це другий рік перебування їх при владі, що вже відкинув країну за межі нашої ери, ери елементарної людяності та порядності. Це первісний лад і печерна епоха в своїх найгірших проявах. У цих умовах я не бачу ані доцільності, ані необхідності далі підтримувати фарс в українських судах. Я не буду в них шукати правди, бо там її немає. Якщо хочуть, нехай бавляться.
Мікрофон,будь ласка. Завершуйте.
нехай бавляться в своє кривосуддя, демонструючи всьому світу свою аморальність та підступність. Вірю, що Європейський суд з прав людини дасть оцінку тому абсурду та злочину, який українська влада називає судом. Водночас я хочу зазначити, що попри всі тортури катування та знущання їм не вдалося мене зламати і ніколи не вдасться. Я продовжую свою боротьбу, бо навіть тут за гратами почуваюся більш вільною людиною, ніж всі януковичі разом взяті за можновладними парканами. Я продовжую свою боротьбу за вільну, щасливу і демократичну Україну. Вони можуть мене вбити, але ніколи не вб’ють моєї гордої країни і мого великого народу. Правда все одно переможе. А вільна Україна вже зовсім скоро повстане у світі. Та темна доба, що триває зараз, скоро мине і зійде сонце над країною, це буде скоро, я впевнена. І не 31 квітня як було вписано в одному із фальсифікованих протоколів моєї справи, а значно раніше. Тримайтеся, вірте, борітеся!" Юлія Тимошенко.
Шановні народні депутати, дозвольте поінформувати вас про результати засідання Погоджувальної ради за участю керівників фракцій. На засіданні Погоджувальної ради було поставлено питання про розгляд проекту закону про декриміналізацію, гуманізацію статті 365 Кримінального кодексу. Погодили таке рішення, що о 16-й годині Верховна Рада України розгляне пропозицію щодо того чи погоджується Верховна Рада України розглядати питання в частині його включення до порядку денного. Тобто своєрідне буде таке, рейтинговий розгляд цього питання і рейтингове голосування для того, щоб, якщо не буде прийнято позитивне рішення, щоб не спалити законопроект і щоб залишати двері відчиненими для продовження діалогу в Верховній Раді України. Але розгляд цього питання про готовність Верховної Ради України розглядати пропозицію про включення законопроекту до порядку денного буде розглядатися за процедурою розгляду питання про включення до порядку денного. Тобто доповідь ініціатора і від комітету, два – "за", два – "проти". І після того проводимо своєрідне рейтингове голосування. Після завершення розгляду цього питання ми також обговорили пропозицію про перехід до розгляду іншого питання, а саме проекту Державного бюджету України на 2012 рік. От таке рішення. Прошу, шановні колеги, обговорити його так, щоб не заважати процесу нашого пленарного засідання і готуватися до 16-ї години. Переходимо, шановні колеги, до розгляду питання про обрання та звільнення суддів. Я прошу запросити народних депутатів до сесійної зали для того, щоб ми мали можливість приймати рішення. Доповідач – заступник голови Вищої кваліфікаційної комісії суддів Пінчук Микола Григорович. Миколо Григоровичу, будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Згідно частини третьої статті 76 Закону України про судоустрій і статус суддів, Вища кваліфікаційна комісія суддів здійснила перевірку дотримання кандидатами на посаду судді безстроково вимог статті 127 Конституції України, статей 53, 64 цього закону. А також розглянула звернення громадян, громадських організацій, підприємств, установ, організацій усіх форм власності, органів державної влади та органів місцевого самоврядування щодо діяльності кандидатів на посади суддів, які надійшли до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України станом на час розгляду комісією питання про надання їм рекомендацій для обрання на посаду судді безстроково. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України, статті 78 Закону України про судоустрій і статус суддів, вношу подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та прийнятті нею рішення про рекомендування кандидатів для обрання на посади суддів безстроково. Для вашої уваги пропонуються наступні проекти постанов.
Шановні народні депутати! Тепер постанова 9544, будь ласка.
Пропонується обрати суддів, раніше обраних безстроково на посади суддів: Обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів: апеляційного суду Львівської області Березу Вікторію Іванівну, Шеремету Надію Олегівну; апеляційного суду Тернопільської області Загорського Олександра Олексійовича; Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Олефіренко Наталію Анатоліївну; Львівського апеляційного адміністративного судуХобор Богдану Романівну.
Шановні народні депутати, нема заперечень? Ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 9544]]. Прошу голосувати. [[12:41:42]] За-260 Рішення прийнято. Постанова 9544-1, будь ласка.
Пропоную обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посаду суддів: апеляційного суду Вінницької області Голоту Людмилу Олегівну; апеляційного суду Донецької області Смєлік Світлану Григорівну; апеляційного суду Львівської області Тропак Олександру Василівну; Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Малиш Наталію Іванівну, Чередниченка Владислава Євгенійовича, Щербака Андрія Анатолійовича, Ясенову Тетяну Іванівну; Львівського апеляційного адміністративного суду Макарика Володимира Ярославовича; Одеського апеляційного адміністративного суду Кравченка Костянтина Володимировича; Рівненського апеляційного господарського суду Бучинську Галину Богданівну; Оболонського районного суду міста Києва Римаря Євгенія Петровича.
Шановні колеги, застережень немає? Ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 9544-1]] для прийняття як постанови. Прошу голосувати. [[12:43:25]] За-266 Рішення прийнято. Тепер проект Постанови 9544-2.
Значить, стосовно кандидата на посаду судді Рівненського міського суду Рівненської області Тимощука Олександра Ярославовича. В даний час на Постанову про закриття кримінальної справи відносно Тимощука Олександра Ярославовича подано скарга потерпілим до Тернопільського міськрайонного суду. Розгляд цієї справи запланований на 26 грудня цього року. Самим Тимощуком надіслана телеграма, у якій він вказує, що з 21 грудня знаходиться на стаціонарному лікуванні і не зможе з’явитися на пленарне зсідання. Склалась ось така ситуація. Тому, оскільки винесена постанова про закриття кримінальної справи відносно цього кандидата, а ця постанова оскаржується потерпілим, і розгляд її ще не здійснений, я пропоную зняти це питання з порядку денного Верховної Ради.
Микола Шершун, будь ласка. Павло Сулковський.
Микола Шершун. Я хотів би, Володимире Михайловичу, і дуже хочу, щоби Верховну Раду поважали. Людину вже четвертий раз сьогодні хтось просуває на посаду судді; людину, яка має 300 з лишнім днів лікарняного на ці дні; людина, на якій висить дві кримінальні справи, дві, Миколо Григоровичу. От тут є відповідь Генеральної прокуратури. І у мене сьогодні немає сумнівів у тому, що не може працювати суддею ця людина. У мене одне тільки питання: хто вперто просуває цю людину уже четвертий раз?
Будь ласка, Павло Сулковський. Мікрофон.
Дуже прикро, шановні присутні, і народні депутати, і судді. Володимире Михайловичу, я неодноразово з 2005 року, вже в третій раз, двічі було голосування – парламентом цю людину не пропустили. Є дві кримінальні справи. Перша кримінальна справа, яка вже прокуратурою тернопільською не раз закривалася. Суди скасовують ці постанови. Людина опинилася від цієї кримінальної справи, цих двох братів цього судді, інвалідом другої групи на сьогоднішній день. Друга кримінальна справа: в Луцьку автомобіль збиває на смерть людину, зник автомобіль. Слідство розшукало. Цей автомобіль належить цьому судді, Тимощуку. Але суди ось такі на сьогоднішній день, які покривають отакого суддю, злодюгу, злочинця. Вважаю, що кінець кінцем треба покінчити цей край, цей позор!
Я дякую. Шановні колеги, шановні колеги, я просив би таким чином: давати, якщо є підстави, критичні оцінки, але суд може сказати – це злочинець чи ні. Ми ж тут цивілізовані з вами. Валерій Бевз, будь ласка.
Шановний Микола Григорович, я тут. Подивіться на суддів – і ви знайдете мене теж. У мене є одне запитання до вас: скажіть, будь ласка, а суддя Терещук цих 6 років іменем України виносив відповідні судові рішення чи постійно був на лікарняному? Будь ласка.
Одну хвилинку. Ще є у народного депутата Матчука виступ з цього приводу, а потім ви дасте відповіді одразу на всі зауваження і пропозиції. Будь ласка, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, я хочу внести деяку ясність. Протягом останніх 6 років ця людина не працювала як суддя взагалі, але за цей час вона отримала майже 600 тисяч гривень у вигляді заробітної платні, матеріальної допомоги. І при цьому 534 дні вона булана лікарняному. Два останніх запрошення до Верховної Ради цією людиною також проігноровані. Моя пропозиція: не переносити, не відкладати, потрібно вирішити це питання і зняти його з порядку денного. Це вже переходить всякі розумні межі. Розумієте? Скільки можна топтатися на одному і тому самому місці? Місце погане, місце бридке. Дякую.
Дякую. Микола Григорович, будь ласка.
Шановні народні депутати, весь цей час суддя Тимощук, коли закінчилися його повноваження, він не виносив рішень іменем України. Виконував якусь технічну роботу, робив узагальнення в суді, але рішень він не виносив. Що стосується сьогоднішньої ситуації, то ви, як ніхто, можете її вирішити однозначно, або так, або так. Я згоден, що п’ять з лишнім років цю ситуацію не можна розглядати. Якось треба прийти до спільного знаменника і вирішити її.
Володимир Яворівський,будь ласка.
Шановний доповідачу, Володимир Яворівський, скажіть мені, будь ласка, поясніть, всі знають про те, що це за суддя. Тут вже пролунала ця, ця нота про те, що хтось його тягне. Я ж не думаю, що просто випадково все це відбувається. А ми потім дивуємося, звідки беруться Кірєєви, звідки беруться Сітайли, у яких на відміну від Феміди, очі розв’язані і вони знають, що роблять. І дивуємося, звідки вони беруться отаке безглуздя і таке безчестя? Звідки воно береться? Оттак воно і береться. То хто все-таки тягне? Можете назвати? Як сталося, що сталося, що стільки років людину, за якою тягнуться такі шлейфи, а ми тут немає, що робити, а розбираємо, вирішуємо його долю? Чому це так?
Дякую. Шановні народні депутати, будь ласка, Олександр Єфремов, останній виступ. [[Шум у залі]] Шановні колеги.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Я думаю, что мнение в зале сформировалось, и я прошу поставить вопрос на голосование по этому человеку. Спасибо.
Шановні народні депутати, я доводжу до вашого відома, що сьогодні ми отримали телеграму, я отримав телеграму. "У зв’язку з гіпертонічним кризом з 21 грудня знаходжусь на стаціонарному лікуванні і не можу з’явитися на пленарне засідання". Складається таке враження, що якраз перед пленарним засіданням, коли розглядається це питання, трапляється гіпертонічний криз. Я розумію відповідальність моменту. Ми це питання обговорювали. Прошу не кричати. Ми це питання обговорювали на одному із попередніх засідань, висловлювалися серйозні претензії, і знову судді не було. Тому йдучи за формальною процедурою, я поставлю на голосування пропозицію про відкладення розгляду справи, яка стосується призначення Тимощука. обрання Тимощука на посаду судді Рівненського міського суду Рівненської області безстроково. Якщо Верховна Рада України не підтримає, я поставлю на голосування про обрання суддею. Якщо Верховна Рада не підтримує, рішення негативне. Пропозиція зрозуміла? Заперечень не викликає? Ставлю на голосування першу пропозицію – про відтермінування розгляду питання щодо призначення судді Тимощука на посаду судді безстроково у зв’язку з його повідомлення про хворобу. Прошу визначатися голосуванням. Про відтермінування розгляду питання. [[12:52:57]] За-1 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про обрання Тимощука Олександра Ярославовича на посаду судді Рівненського міського суду Рівненської області безстроково [[реєстраційний номер 9544-2]]. Прошу визначатися. [[12:53:26]] За-0 Рішення не прийнято. Вердикт очевидний. Будь ласка, проект постанови [[реєстраційний номер 9544-3]]. [[Шум у залі]] Будь ласка.
Шановний пане головуючий! Шановні народні депутати! Пропоную обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів: Дніпропетровського апеляційного господарського суду Широбокову Людмилу Петрівну; Київського апеляційного господарського суду Доманську Марину Леонідівну.
Шановні народні депутати, застереження є? Не бачу. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів [[реєстраційний номер 9544-3]] для прийняття як постанови. Прошу голосувати. [[12:54:43]] За-280 Рішення прийнято. Тепер проект постанови [[реєстраційний номер 9544-4]]. Будь ласка.
Шановний пане головуючий! Шановні народні депутати! Пропоную обрати на посаду судді Харківського апеляційного адміністративного суду безстроково, раніше обраного,Бершова Геннадія Євгеновича.
Застереження є? Не бачу. Ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про обрання судді [[реєстраційний номер 9544-4]] для прийняття як постанови. Прошу голосувати. [[12:55:40]] За-272 Рішення прийнято. Тепер проект постанови, пропонується вашій увазі 9544-5. Будь ласка.
Шановний пане головуючий! Шановні народні депутати! Пропоную обрати суддів раніше обраних безстроково на посади суддів: апеляційного суду Дніпропетровської області Макарова Миколу Олексійовича; апеляційного суду Донецької області Биліну Тетяну Іванівну; апеляційного суду Одеської області Прібилова Вадима Михайловича. Львівського апеляційного адміністративного суду Гулида Романа Методійовича,Мікулу Оксану Іванівну, Рибачука Андрія Івановича.
Шановні народні депутати, зауваження є в когось? Немає. Ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 9544-5]] для прийняття як постанови про обрання суддів. Прошу голосувати. [[12:57:02]] За-275 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, дозвольте від вашого імені привітати суддів, яких щойно ми обрали на посади безстроково і побажати їм вічного служінню законам. Дякую. Я запрошую до доповіді голову Вищої ради юстиції Колесниченка Володимира Миколайовича. Дякую вам. Дякую вам.
Вітаю. Шановні народні депутати, шановний Володимире Михайловичу, до вашої уваги пропонується проект Постанови [[номер 9300-1]] щодо звільнення Торчинської Людмили Олександрівни з посади судді господарського суду Одеської області за порушення присяги. Вона вдруге викликається на засідання Верховної Ради. І є повідомлення про те, що її. повідомлення про розгляд питання у Верховній Раді, вручено, оголошено по телефону, це другий її виклик в засіданні. Прошу вирішити питання щодо можливості слухання даного питання без Торчинської Людмили Олександрівни. Практика склалася про те, що на другий раз, якщо без поважної причини, то ми розглядали ці питання і Вищим адміністративним судом ця практика підтверджена.
Шановні народні депутати, суддя, з приводу якої пропонується прийняти рішення щодо звільнення з посади судді у зв’язку з порушенням присяги, перебуває зараз у відпустці. Є відповідна телеграма, а також є лист від голови господарського суду Одеської області. Суддя господарського суду Одеської області Турчинська на підставі її заяви перебуває у відпустці з 28.11 по 30.12.2011 року. Так що будемо тоді відкладати?
Я не заперечую.
Відкладаємо, так? Шановні народні депутати, немає заперечення, щоб відкласти розгляд цього питання до повернення судді з відпустки. Будь ласка, Олександр Єфремов.
Владимир Михайлович, вам не кажется, что мы смешим людей во всей стране. На день, судья берет отпуск, именно на тот день, когда рассматривается в Верховной Раде, на два дня – это просто игра законом, которую мы, к сожалению, поддерживаем здесь и поощряем. Если человек на два дня не выйдет на работу, его уволят те же самые судьи. А когда они не приходят сюда и пользуются этим же самым, то это правильно. Я предлагаю поставить вопрос и закрыть эту тему. И вообще в дальнейшем на поводу по данному вопросу не идти. Спасибо.
Одну хвилинку. Володимир Миколайович, це ж вперше ми розглядаємо питання?
Ні, ми вдруге розглядаємо це питання. Перший раз було знято з розгляду в зв’язку з тим, що засідання не відбулося Верховної Ради.
Це друге у нас тоді засідання, перший раз не розглядалося це питання з провини Верховної Ради. Тому шановні колеги, зважаючи на такий різнобій думок, я поставлю на голосування першу пропозицію про відкладення розгляду цього питання в зв’язку з тим, що офіційний документ про відпустку, якщо ні, будемо розглядати питання по суті. Ставлю на голосування першу пропозицію про відкладенню розгляду проекту Постанови Верховної Ради [[реєстраційний номер 9300-1]]. Про відкладення. Будь ласка, визначайтесь. [[13:00:35]] За-6 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України про звільнення судді (реєстраційний номер 9300-1). Звільнити Торчинську Людмилу Олександрівну з посади судді господарського суду Одеської області в зв’язку з порушення присяги судді. Прошу голосуйте.
Що? Зніміть голосування, будь ласка. Подгорний, будь ласка.
Шановний Володимире Миколайовичу, у мене питання такого змісту. Ви кажете, порушення присяги. Я би дуже хотів знати, в чому це порушення присяги більш конкретно, тому що, ну дуже вже таке розпливчате формулювання. Що він порушив конкретно, що він зробив не так?
Дякую. Торчинська Людмила Олександрівна визнана такою, що порушила присягу за слідуюче: за постановлення незаконних ухвал про забезпечення позовів у 8 справах, які призвели до втручання у внутрішню організаційну та господарську діяльність близько 10 підприємств; перешкоджання та блокування їх діяльності по всій Україні; ухвалами судді призначалися керівники підприємств, блокувалося виконання чинних рішень інших судів. Всі факти систематичних порушень суддів, встановлені засіданням Вищої ради юстиції і одноголосно було прийнято рішення, про те щоб внести подання до Верховної Ради.
Дякую.
Рішення Вищої ради юстиції нею не оскаржено. Вищий адміністративний суд з цього приводу оцінки не давав.
Шановні колеги, у вас з цього приводу на 10 сторінках викладено сутність проблеми. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про звільнення Торчинської Людмили Олександрівни з посади судді господарського суду Одеської області в зв’язку з порушенням присяги судді [[реєстраційний номер 9300-1]]. Прошу голосувати. [[13:02:48]] За-264 Рішення прийнято.
Дякую.
Тепер проект Постанови 9456, будь ласка.
Вища рада юстиції на своїх засіданнях 1, 14, 30 листопада цього року та 14 грудня цього року, відповідно до пунктів 9 частини п’ятої статті 126, статті 131 Конституції України, статей 100, 109 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", статті 31 Закону України "Про Вищу раду юстиції" розглянула матеріали про звільнення суддів з посад за загальними обставинами. Та прийняла рішення про внесення відповідного подання до Верховної Ради України. У всіх випадках з’ясоване їх дійсне волевиявлення стороннього впливу, або примусу для прийняття такого рішення, у них не було. Законопроект номер 9456, про звільнення з посад суддів: Дзюбу Надію Михайлівну суддю Макарівського районного суду Київської області - у зв’язку з поданням заяви про відставку; СоловйовуНадію Миколаївну суддю Обухівського районного суду Київської області - у зв’язку з поданням заяви про відставку; і Рибцову Людмилу Іванівну Артемівського суддю районного суду міста Луганська - у зв’язку з поданням заяви про відставку.
Шановні народні депутати, інформую вас, що з 7.12. у Верховній Раді України зареєстрована заява такого змісту від судді Обухівського районного суду Київської області СоловйовоїНадії Миколаївни. "Прошу перенести розгляд моєї заяви про звільнення з посади судді Обухівського районного суду Київської області у відставку на наступне засідання - у зв’язку з хворобою. Бажаю прийняти участь при розгляді заяви". Зараз присутня Надія Миколаївна Соловйова?
Надія Миколаївна не присутня. Заява була і 17 жовтня 2011 року про те, що вона бажала бути відсутньою, і це вдруге. І ми, практика склалася про те, що, розглядаючи питання про прийняття рішення про прийняття у відставку судді, їхня явка необов’язкова. Що повинна знати? 65 років настало, які можуть бути інші вагомі підстави? Ми вияснили, стороннього впливу не було. Написала: "У зв’язку з досягненням 65-річного терміну".
Шановні народні депутати, я бачу. Давайте таким чином поступимо, щоб ми формально тут дотримались процедури. Я поставлю на голосування спочатку пропозицію про звільнення двох суддів, а окремо поставлю на голосування про звільнення Соловйової з посади судді, щоби з урахуванням цього приймали рішення. Нема заперечень? Я маю на увазі, з урахуванням її заяви. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття проекту Постави про звільнення суддів як постави [[реєстраційний номер 9456]], вилучивши з нього прізвище Соловйова Надія Миколаївна. Прошу голосувати. [[13:05:52]] За-276 Рішення прийнято. Тепер ставлю на голосування. Будь ласка, Сулковський мікрофон.
Володимир Михайлович.
Миколайович.
Дуже розумну, виважену пропозицію Олександр Сергійович Єфремов, керівник фракції Партії регіонів, висловив. І нам цю пропозицію треба обов’язково підтримувати завжди. Якщо навіть саботує деякий кандидат на суддю і через різні листки лікарняні не з’являється, то є така пропозиція, що можна приймати до уваги в разі серйозної хвороби, чи операція, чи інше. А то, що в нього насморк появився, або він ще щось там його, ще щось десь там зачесалося і він бере лікарняні, я вважаю, що цього допускати нам не потрібно, інакше ми компрометуємо самі себе як парламентарі. І тут ми хочемо помогти, кінець-кінцем, Вищій раді юстиції і комісії. Кінчайте, шановні, з одного боку грати ніби ви за звільнення, а з другого боку ви хочете захистити, бо де в якогось члена чи Вищої ради юстиції чи комісії є прихильник. Треба цьому кінчати.
Шановні колеги!
Дякую. Я хочу зазначити про те, що критерію хворий чи дуже хворий в законі немає. Є лікарняний лист, який дає підставу про те, що або вважати людині поважні причини відсутності або ні. Тому ми, приймаючи рішення, десь, можливо, в душі я відчуваю про те, що зловживає своїм становищем, але ми повинні діяти виключно в межах чинного законодавства.
Шановні народні депутати, в мене прохання, давайте ми тут дотримуватись будемо взаємної толерантності, не демонструвати недовіру. Бо, коли ми демонструємо недовіру, то ми демонструємо тим самим, що ми самі так поступаємо в тих чи інших випадках. Тому я зараз ставлю на голосування пропозицію про звільнення з посади судді Обухівського районного суду Київської області Соловйової Надії Миколаївни в зв’язку з поданням заяви про відставку. Прошу голосувати. [[13:08:13]] За-274 Рішення прийнято. Тепер проект постанови 9456-1, будь ласка.
Про звільнення суддів з посад: Бордачова Валерія Миколайовича, апеляційного суду Автономної Республіки Крим – в зв’язку з поданням заяви про відставку; Візіра Анатолія Михайловича апеляційного суду Луганської області- у зв’язку з поданням заяви про відставку; Францішка Володимира Йосиповича апеляційного суду Херсонської області -у зв’язку з поданням заяви про відставку; Джанкойського міськрайонного суду Автономної Республіки Смирнову Зою Петрівну- у зв’язку з поданням заяви про відставку; Алексєєва Миколу Васильовича господарського суду Житомирської області- у зв’язку з досягненням шістдесяти п’яти років. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати! Немає застережень? Ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України, [[реєстраційний номер 9456-1]] "Про звільнення суддів". Прошу голосувати. [[13:09:17]] За-274 Рішення прийнято. Проект Постанови 9456-2, прошу вас.
Про звільнення з посад суддів: Горюнову Людмилу Іванівну Євпаторійського міського суду Автономної Республіки Крим - у зв’язку з поданням заяви про звільнення з посади за власним бажанням; Дранчука Павла Юрійовича Долинського районного суду Кіровоградської області - у зв’язку з неможливістю виконувати свої повноваження за станом здоров’я; Сафонова Володимира Васильовича, судді Балаклавського районного суду міста Севастополя - у зв’язку з неможливістю виконувати свої повноваження за станом здоров’я. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати! Зауваження є з цього приводу? Немає. Ставлю на голосування проект Постанови 9456-2 "Про звільнення суддів". Прошу голосувати. [[13:10:17]] За-273 Рішення прийнято. І проект Постанови 9456-3.
Про звільнення суддів: судді апеляційного суду Житомирської області Рафальську Ірину Миколаївну -у зв’язку з поданням заяви про звільнення з посади за власним бажанням; Давискибу Надію Федорівну, судді апеляційного суду Запорізької області- у зв’язку з поданням заяви про відставку; Куцію Євгенію Михайлівну, судді Єнакіївського міського суду Донецької області - у зв’язку з поданням заяви про звільнення з посади за власним бажанням; Орінко Валентину Володимирівну, судді Бобринецького районного суду Кіровоградської області - у зв’язку зподанням заяви про відставку; Пуппо Ларису Дмитрівну господарського суду Дніпропетровської області– у зв’язку із досягненням суддею шістдесяти п’яти років. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати, зауваження є до цього проекту? Немає. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про звільнення суддів [[реєстраційний номер 9456-3]]. Прошу голосувати. [[13:11:32]] За-272 Рішення прийнято. Дякую, Володимире Миколайовичу. Шановні колеги, дозвольте також подякувати суддям, які чесно відпрацювали на своїх посадах, і сьогодні за станом здоров’я, у зв’язку з досягненням граничного віку отримали рішення Верховної Ради України про відставку. Шановні народні депутати, тепер пропонується вашій увазі питання про призначення позачергових місцевих виборів. А? А потім підемо. Ну, вже ж сказав я. Будь ласка, Сергій Петрович, доповідайте.
Шановна президія! Шановні колеги! Шановні виборці! Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своїх засіданнях 14 та 21 грудня 2011 року розглянув клопотання окремих місцевих рад щодо призначення позачергових виборів у 17 органах місцевого самоврядування. Зокрема 13 сільських, та 4 селищних голів. У зв’язку з достроковим припиненням їх повноважень відповідно до статті 79 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні". Підстави дострокового припинення повноважень наступні. За власним бажанням 13 випадків. У зв’язку зі смертю 1 випадок. І за вироком суду 3 випадки. Керуючись нормами Конституції України, законів України "Про місцеве самоврядування в Україні" та "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді призначити позачергові вибори окремих сільських та селищних голів на неділю 18 березня 2012 року, прийнявши відповідні постанови Верховної Ради України, проекти яких роздані у сесійній залі. Дякую. Просимо підтримати.
Дякую, Сергій Петрович. Шановні колеги, ставиться на голосування проект Постанови про призначення позачергових виборів Ворошилівського сільського голови [[Ворошилівська сільська рада Тиврівського району Вінницької області]] [[9603]]. Прошу голосувати. [[13:14:07]] За-265 Рішення прийнято. Оляницького сільського голови [[Оляницька сільська рада Тростянецького району Вінницької області]] [[9603-1]]. Прошу голосувати. [[13:14:31]] За-272 Рішення прийнято. Кадомського сільського голови [[Кадомська сільська рада Кагарлицького району Київської області]] [[9603-2]]. [[13:14:55]] За-277 Рішення прийнято. Великочернігівського сільського голови [[Великочернігівська сільська рада Овруцького району Житомирської області]] [[9603-3]]. [[13:15:20]] За-279 Рішення прийнято. Восходненського сільського голови [[Восходненська сільська рада Красногвардійського району Автономної Республіки Крим]] [[9603-4]]. Прошу голосувати. [[13:15:44]] За-276 Рішення прийнято. Рудницького селищного голови (Рудницька селищна рада Піщанського району Вінницької області (9603-5). [[13:16:08]] За-272 Рішення прийнято. Червоноозерського сільського голови [[Червоноозерська сільська рада Путивльського району Сумської області]] [[9603-6]]. Прошу голосувати. [[13:16:33]] За-282 Рішення прийнято. Жеребиліського сільського голови [[Жеребилівська сільська рада Могилів-Подільського району Вінницької області]] [[9603-7]]. Прошу голосувати. [[13:16:57]] За-277 Рішення прийнято. Шишкінського сільського голови [[Шишкінська сільська рада Новоукраїнського району Кіровоградської області]] [[9603-8]]. [[13:17:24]] За-278 Рішення прийнято. Інгуло-кам’янського сільського голови [[Інгуло-Кам’янська сільська рада, Новгородківського району Кіровоградської області]] [[9603-9]]. Прошу голосувати. [[13:17:50]] За-282 Рішення прийнято. Мисловецького сільського голови [[Мисловецька сільська рада, Підволочиського району Тернопільської області]] [[9603-10]]. Прошу голосувати. [[13:18:13]] За-280 Черевківського сільського голови [[Черевківська сільська рада Оржицького району Полтавської області]] [[9603-11]]. Прошу голосувати. [[13:18:38]] За-283 Рішення прийнято. Ленінського сільського голови [[Ленінська сільська рада Красногвардійського району Автономної Республіки Крим]] [[9603-12]]. Прошу голосувати. [[13:19:02]] За-281 Рішення прийнято. Фурманівського сільського голови [[Фурманівська сільська рада Кілійського району Одеської області]] [[9603-13]]. Прошу голосувати. [[13:19:27]] За-281 Рішення прийнято. Кулинічеківського сільського голови [[Кулинічеківська сільська рада Харківського району Харківської області]] [[9603-14]]. Прошу голосувати. [[13:19:55]] За-278 Рішення прийнято. Кириківського селищного голови [[Кириківська селищна рада Великописарівського району Сумської області]] [[9603-15]]. Прошу голосувати. [[13:20:20]] За-278 Рішення прийнято. І Покровського селищного голови [[Покровська селищна рада Покровського району Дніпропетровської області]] [[9603-16]]. Прошу голосувати. [[13:20:45]] За-279 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, ми з вами на Погоджувальній раді домовлялися Партія регіонів те, що будемо працювати напружено, до завершення розгляду питань, визначених розкладом. Якраз нам треба зараз підтвердити нашу готовність до такої роботи. Я ставлю на голосування пропозицію про продовження вечірнього засідання Верховної Ради України до завершення розгляду питань, визначених розкладом на четвер. Прошу голосувати. [[13:21:26]] За-262 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо окремих питань діяльності Національного банку України]]. Доповідач – голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики Хомутиннік Віталій Юрійович. Будь ласка, Віталію Юрійовичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! У комітеті підготовлено до другого читання проект Закону України про внесення змін до деяких законів України [[щодо окремих питань діяльності Національного банку України]]. Зазначу, що при прийнятті законопроекту в першому читанні 7 грудня було прийнято рішення про скорочення терміну підготовки до другого читання, тобто 7 діб. Надійшли 14 пропозицій від народних депутатів України. З яких частина пропозицій врахована, частина з певними аргументаціями відхилена. Пропозиції Національного банку були враховані. Тому комітет готовий розглядати в другому читанні та приймати в цілому даний законопроект.
Йдемо по поправках. Станіслав Аржевітін, 4 поправка. Будь ласка.
Шановні народні депутати, сьогодні Національний банк має відомчу охорону і бойову зброю. Цього виявилося недостатньо, тому не Національний банк, а народний депутат Каракай запропонував, щоб поширити дію Закону про міліцію на Національний банк. Хотів би нагадати, що науково-експертне управління і юридичне управління категорично проти і не розумію, навіщо правоохоронні функції з використанням бойової зброї для Національного банку, в тому числі фізичних заходів впливу, спеціальні засоби оборони, спеціальні засоби нападу і таке інше. Моя пропозиція полягає в тому, щоб піти на більш компромісний варіант. І я запропонував, щоб дати право використовувати зброю, але в межах та порядку, визначеного законодавством України, а це буде свідчити, що Національний банк залишається і з його охороною в статусі відомчої охорони. І друге. Погодити спільні дії нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів. Я пропоную, що це правильно і логічно, прошу підтримати мою пропозицію.
Будь ласка, комітет.
Комітетом пропозиція була відхилена з аргументацією наступною. Національний банк сьогодні має відповідні повноваження і має виконувати інкасаторські функції. Тому доповнення до законодавства воно цілком логічне і посилює роль і діяльність Національного банку України.
Ставиться на голосування 4 поправка. [[13:24:25]] За-8 Поправка не підтримана. 7 поправка, Станіслав Аржевітін, наполягаєте на ній? Наполягаєте? Мікрофон.
Да, наполягаю. Шановні, мова йде про те, що Національний банк буде копати золото. Я минулого разу з трибуни виступав з цією темою. Я думаю, що до моєї думки ви не прислухаєтесь, але я вам зачитаю тоді заключення Юридичного управління, аналогічно перегукується з Науково-експертним управлінням, що ця норма положення проекту не відповідають конституційним нормам щодо основної функції Національного банку. Крім того, відповідно до Закону про ліцензування видобутку, це підлягає ліцензуванню та здійсненню тільки за результатами відкритих конкурсів. Проект не містить механізмів реалізації, порушує норму статті 1.8 Конституції України та висновків позиції Конституційного Суду і так далі. Тому, я думаю, що це не є головною функцією Національного банку і тому всі дивуються, навіщо народний депутат Каракай пропонує Центральному банку це робити? Зверніть увагу, це не законодавча ініціатива Національного банку, а народного депутата. Я думаю їм соромно вносити такі пропозиції.
Я ставлю на голосування поправку номер 7 Станіслава Аржевітіна. [[13:26:00]] За-8 Поправка не підтримана. Наступна поправка Станіслава Аржевітіна, 12. Будь ласка, мікрофон.
Шановні, а ця моя поправка для тих, хто дійсно хоче і підтримує те, щоб Національний банк копав золото. Так от я пропоную, щоб дійсно Національний банк мав право таке робити, то потрібно, щоб він разом з Кабінетом Міністрів створив окреме підприємство, таке як сьогодні є Банкнотно-монетний двір, державна скарбниця України Національного банку. Створити тут в цьому контексті ще один підрозділ державний і там вже добровільно копати, навіщо ми в головні функції монетарної політики Національного банку записали копати, добувати, шукати золото, це смішно. Тому моя пропозиція є компромісною, якщо вже треба таке підприємство в країні, то давайте його створимо на ряду з тими державними підприємствами, де є одноосібний власник Національний банк, ще раз наголошую, Банкнотно-монетний двір, де є державна скарбниця, як юридичні особи, давайте створимо тут цю третю установу і це буде правильно, і логічно. Підтримайте хоч цю пропозицію мою нарешті. Дякую.
Ставлю на голосування 12 поправку Станіслава Аржевітіна. [[13:27:32]] За-10 Поправка не підтримана. Будь ласка, Віталій Юрійович, будемо голосувати, яка пропозиція буде?
Так, ми можемо голосувати в другому читанні та приймати в цілому даний законопроект.
Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо окремих питань діяльності Національного банку України]] [[реєстраційний номер 9440]]. Прошу голосувати. [[13:28:16]] За-266 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо оподаткування операцій з дорогоцінними металами за участю Національного банку України]] [[9441]]. Доповідач – Віталій Хомутиннік. Будь ласка.
Дякую. Це взаємопов’язані закони і навіть реєстраційні номери йдуть поруч, але стосуються змін до Податкового кодексу щодо податку на додану вартість та податку з доходів фізичних осіб при операціях з дорогоцінними металами, якщо це стосується взаємовідносин з Національним банком України. До законопроекту надійшло 17 поправок і пропозицій від суб’єктів законодавчої ініціативи з яких: 9 – враховано, 8 – відхилено. І комітет готовий знову ж таки йти по розгляду даного законопроекту по тексту. Єдине, у нас є лист від народного депутата Єдіна по 7 поправці. Він відкликає свою поправку. Тому я просив би поставити на переголосування цю пропозицію.
Станіслав Аржевітін, мікрофон.
Шановні, хочу нагадати вам, що сьогодні Кабінет Міністрів, коли випускає цінні папери, і люди, які купляють, отримують проценти, вони не платять податки. Моя пропозиція: прирівняти цінні папери Національного банку до цінних паперів Кабінету Міністрів. Але Національний банк пішов далі. І, Володимире Михайловичу, хотів би нагадати, що Юридичне управління зробило зауваження, що це є порушення 116 статті. Юридичне управління категорично проти такої позиції і відхиляє такий законопроект. Володимире Михайловичу, Юридичне управління категорично проти і 116 стаття тут є по цьому закону. А моя суть в тому, Національний банк хоче, щоб не оподатковувались ті операції, які називаються "борговими операціями". Я вам зараз зачитаю, що таке "боргові операції", це не тільки цінні папери. Боргові операції – це кредити, депозити, позики, гарантії, облігації, векселі і так далі, зобов’язання на умовах правонаступництва. І всі, хто буде працювати з Національним банком підприємства, не будуть оподатковуватись. Я думаю, що це підтримувати не можна. І ще раз наголошую, Юридичне управління категорично проти і нагадує про.
Будь ласка.
Комітет відхилив пропозиції народного депутата Аржевітіна, тому що вважає, що та редакція, яка є, дається Національному банку можливість без оподаткування доходів фізичних осіб. Якщо це стосується операцій з фізичними особами, дати можливість торгувати цими інструментами і не оподатковувати прибутковим податком з доходів громадян. Це дасть можливість інвестувати кошти фізичних осіб в ті інструменти, які будуть запропоновані Національному банку як облігації, так і монети та інші інструменти, які прописані в даному законопроекті. Дякую.
Це поправка 12, так? Яка це поправка, 12 ж?
5 поправка, вона врахована частково. Але якщо є бажання поставити, будь ласка.
Я ставлю на голосування 5 поправку. [[13:32:06]] За-8 Поправка не підтримана. Так, поправка тоді 12-та.
Я вибачаюсь, 7, я просив би 7 поправку Єдіна поставити на пере голосування і підтримати пропозицію про її відхилення, з врахуванням листа, який надійшов від Єдіна і підтримки Національного банку цієї позиції.
Поправка 7 врахована комітетом. Вона ставиться на голосування, на підтвердження. Прошу визначатись. [[13:32:48]] За-0 Поправка не підтримана.
Дякую. Володимире Михайловичу, з урахуванням голосування по цій поправці, у нас є 3 поправка Національного банку та 6, яка була проголосована з урахуванням пропозиції Єдіна. То тоді я для стенограми відзначу, що в 3 і в 6 поправках Національного банку додати після слів "отриманого за брухт"слово "чорних та.", а далі по тексту ". дорогоцінних металів, проданих Національним банком України.
Давайте проголосуємо за цю пропозицію, шановні колеги. Прошу голосувати за уточнення поправок 3 і 6 в редакції комітету. [[13:33:44]] За-254 Враховано.
Дякую.
Поправка тоді 12. Станіслав Аржевітін, наполягаєте на ній? Мікрофон.
Шановні народні депутати, я ще раз хотів нагадати, що мова йде не про цінні папери тільки і не тільки про українців, як нам говорять, а мова йде про всі юридичні особи, які будуть працювати тепер, не будуть оподатковуватися. Тому що ми вживаємо не слово "не цінні папери", а вживаємо слово "боргові зобов’язання", в тому числі з правонаступництвом. Ну, про які фізичні особи тут іде мова. Ще наголошую, Кабінет Міністрів має право цінні папери, які продав людям, вони, люди навіть не платять податки. Тепер Національний банк не тільки цінні папери, а всі зобов’язання, які буде мати, тум не сплачуються податки. Хто прорахував, скільки країна втратить? Хто прорахував, хто буде давати такі пільги? І я хотів тоді вам іще зачитати юридичного управління пропозицію, вірніше, заключення. "Зазначене не відповідає принципам рівності всіх платників перед податками. Це є податкова дискримінація". Це заключення юридичного управління. Це порушення до Податкового кодексу і таке інше. Голосуйте, якщо вам не соромно. Будь ласка.
Дякую. Я хотів би зробити коментар з цього приводу, щоб народний депутат Аржевітін не вводив в оману. Це стосується фізичних осіб. Тому що податок з доходів фізичних осіб – це суто питання оподаткування фізичних осіб. Це перше. По-друге, у нас є можливість не оподатковувати таким же податком облігації внутрішньої державної позики, які видаються Кабінетом Міністрів. І чому би не прирівняти інструменти банківські, Національного банку для того ж статусу, щоб дійти до людини, яка б була зацікавлена інвестувати в ці інструменти. Це нормальний абсолютно механізм, який дасть можливість вивести значну частину грошей, які сьогодні фактично не працюють. Дякую.
Так, репліка. Аржевітін, будь ласка.
Шановні, щоб не було слова "в оману", я вам прочитаю текст закону. Читаю текст закону. "Доповнити пункт "звільнюється від оподаткування операції з борговими зобов’язаннями, що емітовані Національним банком України". Де тут громадяни України, покажіть мені. Де тут цінні папери, які купляє? Вони в тому числі є, звісно. Ну, я ще раз кажу, якщо ви хочете написати "українці", звільнити українців від оподаткування, напишіть так, як написав Кабінет Міністрів: "Цінні папери емітовані Кабінетом Міністрів і проценти, отримані за цінними паперами Кабінету Міністрів не обкладаються податком". Правильно і логічно. Моя пропозиція була, давайте допишемо сюди "цінні папери Кабінету Міністрів та Національного банку". І тоді будуть українці. А коли ми пишемо в тексті "та борговими зобов’язаннями, емітовані Національним банком", вибачте, тут мова не про українців іде. Тому я в оману не вводжу. Я вам зачитав текст, норму закону, яку, за яку ви будете голосувати. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 12 Станіслава Аржевітіна. [[13:37:12]] За-10 Поправка не підтримана. Так, хто ще на своїх поправках наполягає? Немає. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо оподаткування операцій з дорогоцінними металами за участю Національного банку України]] [[реєстраційний номер 9441]]. Прошу голосувати. [[13:37:51]] За-265 Рішення прийнято. Продовжуємо ранкове засідання Верховної Ради України на 15 хвилин, тобто до 14-ї години 15 хвилин і оголошую до розгляду проект Закону про економічний експеримент щодо утворення сприятливих умов для розвитку в Україні індустрії програмної продукції. Є пропозиція, від комітету розглядати питання за скороченою процедурою. Я й ставлю її на голосування. [[13:38:31]] За-220 Рішення прийнято. Доповідач – Царьков Євген Ігорович. Давимука буде доповідати Степан, будь ласка. І від комітету прошу приготуватися. Чи ви й від комітету також? Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги, комітет з питань науки і освіти ще в червні 2011 року розглянув проект Закону України про економічний експеримент щодо створення сприятливих умов для розвитку в Україні індустрії програмної продукції, поданий народними депутатами України Царьковим, Януковичем, Калюжним та іншими. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України розглянути цей законопроект. І за наслідками розгляду в першому читанні повернути його суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Але в серпні 2011 року автори законопроекту доопрацювали його і внесли новий законопроект на заміну раніше поданого. Саме цей новий законопроект ми розглядаємо сьогодні. Законопроектом номер 8267 пропонується пріоритетність розвитку індустрії програмного забезпечення та встановлення особливого порядку сплати податків та платежів для підприємців і підприємств у сфері інформатизації. Це дозволить легалізувати цю діяльність. Передбачено введення Єдиного державного реєстру учасників економічного експерименту та державне планування підготовки кваліфікованих кадрів у сфері індустрії програмної продукції. 14 грудня 2011 року у Верховній Раді проведено Парламентські слухання на тему: "Створення в Україні сприятливих умов для розвитку індустрії програмного забезпечення". В переповненій залі парламенту відбулася дуже корисна і цікава розмова. Зазначу, що всі виступаючі на слуханнях підтримували законопроект і закликали Верховну Раду прийняти його. Комітет також підтримує в цілому ідею експерименту та пріоритетного розвитку індустрії програмної продукції, і розуміє надзвичайно велике значення програмної індустрії в розвитку економіки України та можливостях держави зайняти провідне місце на світовому ринку праці в цій галузі. При підготовці доопрацьованого.
Мікрофон, будь ласка.
на комітеті він був направлений на експертну оцінку до Кабінету Міністрів України, міністерств, інших державних органів, академії наук. Результати експертної оцінки наступні. Міністерство економічного розвитку і торгівлі, Національна комісія з питань регулювання зв’язку України, Державна податкова служба, Міністерство юстиції, Служба безпеки, Інститут законодавства Верховної Ради України, Національна академія правових наук України підтримує законопроект за умов його доопрацювання. Міністерство освіти і науки, Державне агентство з науки, інновацій та інформатизації, Національна академія наук рекомендують прийняти законопроект. При цьому Державне агентство з науки, інновацій та інформатизації пропонує законопроект [[№8267 та 8268]] розглядати в комплексі. Окремий висновок, підписаний першим віце-прем’єром Клюєвим, Андрієм Клюєвим, надійшов від Кабінету Міністрів України. У висновку зазначається, що Кабінет Міністрів підтримує законопроект [[№8267]] за умови врахування висловлених зауважень. Науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що законопроект, за результатами розгляду у першому читанні, слід відхилити. Не підтримує прийняття законопроекту Міністерство фінансів. Комітет з питань науки і освіти, маючи ці висновки та опрацьовуючи зараз проект рекомендацій парламентських слухань щодо сприятливих умов для розвитку індустрії програмного забезпечення, за браком часу свою позицію щодо законопроекту голосуванням остаточно не визначив. Однак, виходячи з попереднього розгляду цього законопроекту в комітеті та пропозицій Державного агентства з питань науки, інновацій та інформатизації, вважаємо, що законопроекти 8267 та 8628 доповнюють один одного і мають розглядатися разом. Як заступник голови комітету пропоную підтримати законопроект у першому читанні з врахуванням зауважень, що надійшли до комітету. Дякую за увагу.
Дякую вам. Шановні колеги, так що, будемо голосувати? Запишіться, будь ласка. Прізвища народних депутатів вивудіть на табло. Станіслав Аржевітін, будь ласка.
Шановні народні депутати, авторами цього законопроекту є депутати з усіх фракцій, у тому числі я, тому я взяв слово, щоб виступити. Навіщо потрібно нам проводити цей експеримент? Я наведу декілька статистичних даних, щоб ви зрозуміли, що держава не може стояти осторонь цих процесів, які відбуваються. Сьогодні за експертними оцінками індустрія програмного забезпечення сьогодні дає або отримує дохід більше 15 мільярдів гривень щорічно. Із цих 15 мільярдів майже 10 мільярдів – це ті кошти, які надходять із-за кордону. Сьогодні майже в 4 тисячах компаній, які працюють в цій індустрії, задіяно 150 тисяч фахівців. Якщо ми вдало проведемо експеримент, і запровадимо ці норми, то попередні підрахунки говорять про те, що більше 2 тисяч компаній, які займаються в цьому секторі, можуть біти легалізовані. Близько 80 тисяч фахівців цих компаній теж будуть працювати легально. Між іншим, всі наші сусіди вже до цієї проблеми долучилися і взяли як би під державну опіку цю проблему і створюють спеціальні умови для того, щоб розвивати цю індустрію. На Україна поки що тільки статистично спостерігає за цією індустрією, що, я думаю, є недостатньо. Ми знаємо, як глибоко працюють у тіні у зв’язку з цим компанії у цьому секторі. І ми знаємо, як багато завозиться крадених і нелегальних продуктів. Ми знаємо, що американський українець фактично цю індустрію створив для всього світу наш, українець. І ми повинні створити так, щоб використати наш український потенціал, для того щоб розбудовувати програмну індустрію, а це, дійсно, ви розумієте, без цього прогресивність нашої країни не може бути. Тому пропозиція – підтримати цей експеримент, а після експерименту прийняти кінцевий варіант закону. Дякую.
Дякую. Андрій Шкіль. Мікрофон, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Я вважаю також, що експеримент цікавий. Загалом, треба зрозуміти, що Україна як держава, котра повинна дбати за своє майбутнє, повинна дбати за те, щоб залишити собі місце в новому світі, який постійно розвивається і змінюється, ну то, звичайно, ми мусимо дбати за те, щоб розвивати в Україні IT-технології. Без цього, ну, практично буде неможливо, скажімо, дивитися в майбутнє, бо це не просто технології майбутнього – це можливість працевлаштувати величезну кількість людей, які працюють реально головою, а не руками, як в більшості це буває в Україні. Тому я би наголосив на тому, що, звичайно, дуже добре, що тут проект Закону про економічний експеримент щодо створення сприятливих умов. Найкращі сприятливі умови – це просто дати можливість нормально цим фірмам працювати: не руйнувати їх перевірками, не руйнувати їх тим, що до них приходять в офіс, вилучають техніку – і розповідають про те, що з цього сервера було відправлено не туди і не те повідомлення, тому вони зупиняють роботу усього підприємства. То я б звернувся до влади: найкраще ваше сприяння цим фахівцям – це просто їх не рухати, припинити з них викачувати незаконно кошти, припинити до них ставитися як до тримачів кіосків, бо це є серйозні, потенційно важливі для України люди. Тому що працівники цих підприємств реально працюють головою. Вони сіли на літак, прилетіли в іншу країну – і можуть працювати там. І треба просто дати можливість людям, які мають можливість працювати в Україні, які мають можливість організувати IT-технології, просто працювати в Україні, не руйнувати їх, не знищувати. І це буде для них найкраще сприяння. Найкраще сприяння – це залишити їх в спокої. Дякую.
Олег Зарубінський, будь ласка.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Силіконова долина, Кремнієва долина, Сколково, Бангалор в Індії, потужності і площадки в Бразилії, в Ізраїлі – країни думають про своє майбутнє, дають можливість високим технологіям, сучасним технологіям розвиватися на пільгових умовах, надаючи максимальне сприяння. Правильно колеги говорили про те, що люди, які є обдарованими, які, фактично, є в авангарді прогресу, технічного прогресу, є дуже динамічними, дуже гнучкими і коли виникає проблема в одній країні, вони опиняються в інших країнах. І, очевидно, те, що сьогодні в силіконовій долині в Каліфорнії працює вихідців з колишнього СРСР, десь 50-60 відсотків, і значна частка їх, як ви розумієте, з України. Це не є випадково, це є результат того, що це питання мало давно вже бути розглянуто. Ми зараз кажемо про економічний експеримент, а там, де я казав, там це вже давно не експерименти, це вже практика, а ми ще експериментуємо. На мій погляд, Україна як раз в цій галузі є конкурентоспроможною, в галузі мозку, в галузі інтелекту, інтелекту нового покоління, генерації, не псевдо молодої генерації, яке, яка все життя гальмує все, а справжньої молодої генерації, людей обдарованих інтелектуальних. Я вважаю, що держава має їм сприяти, має підтримувати цих людей, тоді в держави є майбутнє. Дякую.
Шановні народні депутати. Будь ласка, Тарас Чорновіл.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати України! У нас в нашій депутатській групі, безумовно, однозначне рішення щодо підтримки цього законопроекту, оскільки це вже було сказано іншими виступаючими. Немає сьогодні будь-яких варіантів способів оподаткувати ті кошти, які несе ця індустрія, в тих об’ємах, в яких. в тих ставках, які передбачені нашим законодавством. Ті гроші не надійдуть, обліку механізму немає. Люди з України підуть або, навіть перебуваючи тут, працюватимуть на іноземні компанії і приносити будуть там прибуток. І тому, виходячи з цього, ми пропонуємо не просто підтримати законопроект, а лише протокольно протокольно звернутися до Кабінету Міністрів, навіть не з проханням, а з вимогою, терміново перейти від експериментів до уже остаточного введення цієї норми як постійної норми українського законодавства. Тут немає що експериментувати. Всі цивілізовані країни світу пішли цим шляхом. Тому підтримувати і дальше старатися, щоб це вже стало остаточною, безумовною нормою.
Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про економічний експеримент щодо створення сприятливих умов для розвитку в Україні індустрії програмної продукції [[реєстраційний номер 8267]]. Прошу голосувати. [[13:51:47]] За-277 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо підтримки сільськогосподарських товаровиробників]]. Реєстраційний номер 9345, 9345-д. Ставлю на голосування вашу пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:52:22]] За-229 Рішення прийнято. Доповідачі: народний депутат України Ващук Катерина Тимофіївна і голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Хомутиннік. Будь ласка.
Шановні колеги, ми зараз будемо розглядати той багатостраждальний законопроект, про який ми неодноразово говорили у Верховній Раді, як зробити так, щоб насправді дієво підтримати тих людей, хто сьогодні виробляє таку важливу продукцію для харчування українців як молоко і м’ясо. Тобто законопроект, за яким податок на додану вартість, який мають сплачувати переробні підприємства до бюджету, дається як дотація виробникам цієї продукції. Після дуже багатьох погоджувальних рад, суперечок ми зробили спільний законопроект і погодили його з Кабінетом Міністрів. Я у своєму законопроекті настоювала, щоб ця сума 100 відсотково йшла селянам, але в результаті погоджень ми знайшли слідуючий компроміс. Слідуючого року, тобто 2012 року, до спеціального фонду державного бюджету буде йти 30 відсотків і на спеціальний рахунок 70 відсотків. У 2013 році 40 на 60, у 2014 і далі 50 на 50. Як використовуватимуться ці гроші, ці які будуть йти до державного бюджету, будемо ми розподіляти в залі і вони будуть йти на підтримку будівництва потужних молочних, тваринницьких комплексів. Ті, які йдуть на спеціальний рахунок, безпосередньо оплачуються в кінці місяця селянам здавачам цієї продукції: молока, або м’яса. Ось такий був компроміс і я.
Завершуйте.
І ще одне речення. Я прошу його підтримати, лишень з однією умовою, ще одним із компромісів є виключення із тексту законопроекту підпункту 5 у розділі номер 1. Що це? Це для того, там технічна правка, щоб по-різному не трактувалось податковою і іншими службами. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Віталій Хомутиннік.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Про суть законопроекту автором було детально викладено. Сьогодні, згідно з діючою нормою, переробні підприємства перераховують податок на додану вартість у повному обсязі до спеціального фонду державного бюджету у порядку встановленого Кабінетом Міністрів. Пропозиція автора була в наступному, щоб цей самий ресурс, податок на додану вартість, направлявся переробним підприємствам з подальшим використанням. В результаті низки нарад ми вийшли на погоджену норму, де частина іде до спеціального фонду, частина іде переробникам для того, щоб ці кошти дійшли безпосередньо до людини, тобто до тієї людини, яка вирощує тварину. Про відсотки було сказано, скільки. Пропорційно: 12-й рік, 13-й і 14-й і далі з 14 року половина іде на спеціальний фонд, половина переробникам. Зареєстрований доопрацьований проект 9345-д, який повністю був погоджений з профільними міністерствами і відповідно підтриманий комітетом. Про ту норму, про яку, Катерина Тимофіївна, ви казали, варто було б про це поговорити на комітеті. Тому що я зараз не можу так з трибуни просто взяти і змінити якісь там пункти. Тому що вивіряли всі ці питання і фахівці Міністерства фінансів, і фахівці Податкової адміністрації, Міністерства аграрної політики і наші працівники комітету. Тому я пропоную прийняти 9345-Д, який, ще раз підтверджую, погоджений з усіма учасниками робочої групи і прийняти в першому читанні та в цілому даний законопроект. Дякую.
Шановні колеги, у нас оскільки два законопроекти, нам потрібно проголосувати спочатку за законопроект 9345, а потім за законопроект, який вже узгоджений і напрацьований в комітеті, і погоджений з Кабінетом Міністрів, і міністерством. Тому, щоб в нас цей законопроект не висів, то я ставлю першим на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону [[9345]]. Прошу визначатись. [[13:58:10]] За-9 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття проекту Закону України про внесення змін до Податкового кодексу України щодо підтримки сільськогосподарських товаровиробників [[реєстраційний номер 9345-д]] за основу і в цілому як закон. Прошу голосувати. [[13:58:42]] За-276 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону. [[Шум у залі]] Шановні колеги, ми продовжили на 15 хвилин. Менше у вечері попрацюємо, ну що ви переживаєте. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо обов’язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів [[реєстраційний номер 9462]]. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:59:27]] За-225 Рішення прийнято. Доповідач – Пінчук Андрій. Співдоповідач – Віталій Хомутиннік.
Шановний Голово! Шановні колеги! Народними депутатами і членами Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики був розроблений комплексний законопроект, який спрямований на вдосконалення законодавства у питанні обов’язкового страхування транспортних засобів. Ми пропонуємо три великих новації: змінити систему відшкодування шкоди заподіяною життю та здоров’ю потерпілого, що передбачає наявність мінімального рівня виплат, навіть у випадку, коли медичні витрати неможливо підтвердити документально; друге – ввести систему прямого відшкодування збитків; третє – підвищити дисципліну страховиків і не допускати порушення ними законодавства та договорів обов’язкового страхування цивільно-правової відповідальності. Для цього пропонується зробити жорсткішими умови набуття та припинення членства у Моторно-транспортному бюро України. Також пропонується: уточнити порядок розрахунку та виплати відшкодування та регламентних виплат; підвищити рівень фінансового забезпечення фондів МТСБУ з метою надійнішого гарантування виплат, а також уточнити статус таких гарантійних внесків. Уточнити порядок затвердження розмірів страхового платежу, переліку та зазначених корегуючи коефіцієнтів. Виключити статтю, що стосується системи бонус-"Бонус-малус". Визначити статус договорів страхування у разі зміни власника забезпеченого транспортного засобу. Посилити контроль за наявністю договорів обов’язкового страхування цивільно-правової відповідальності. Ввести відповідальність за порушення умов страхування. Усунути неузгодженості, що виникли після прийняття Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо дорожньо-транспортних пригод та виплати страхового відшкодування". Прийняття зазначеного законопроекту, підвищить стійкість системи обов’язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземно-транспортних засобів. Покращить якість обслуговування та рівень захисту потерпілих у дорожньо-транспортних пригодах. Прошу підтримати законопроект. Дякую.
Дякую. Віталій Юрійович, будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Автором законопроекту, запропоновано внести зміни до Закону України "Про обов’язкове страхування і цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів". Цей закон діє вже майже 7 років і ми не вносили зміни в даний законопроект. За цей час накопичилося багато питань, які необхідно було врегулювати та вирішити на законодавчому рівні. Законопроект, в першу чергу, спрямований на підвищення рівня захисту прав потерпілих, вдосконалення системи відшкодування збитків, завданих потерпілому в дорожньо-транспортних пригодах. Авторами законопроекту пропонується переглянути принципи відшкодування шкоди, заподіяної життю та здоров’ю потерпілого, та вирішити ще низку питань, про які було наголошено автором. Комітет рекомендує прийняти в першому читанні даний законопроект і при доопрацюванні до другого читання врахувати ті пропозиції та коментарі, які надходили від профільної комісії. Я думаю, що ми разом створимо групу і відпрацюємо всі пропозиції та будемо готові до другого читання вже на наступній сесії голосувати цей проект. Дякую.
Шановні колеги, хто наполягає на обговоренні цього питання? Ніхто? Будь ласка, Задирко чи Каплієнко? Хто буде? Задирко, будь ласка. І Кравченко, будь ласка,
Дякую. Депутатська група "Реформи заради майбутнього", депутат Задирко, Миколаївщина. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" неоднозначно ставиться до цього законопроекту. І стосовно тих змін, які вносяться до цивільно-правових відносин. Тому все ж таки мені здається, що до другого читання було б доцільно подивитися, щоб зберегти систему знижок бонус-малус. Зазначена система знижок в принципі спрямована на заохочення безаварійної експлуатації транспортних засобів. На даний час це вкрай важливо. Тому що насправді дуже багато ДТП і 32 тисячі дорожніх пригод станом на 2010 рік говорить про те, що все ж таки треба заохочувати водіїв для того, щоб ця система існувала. Але в цьому законопроекті є досить позитивні речі. Тому сьогодні ми говоримо, що ведення системи прямого відшкодування збитків і закріплення рівня виплат це є позитив в цьому законопроекті. Тому депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде голосувати за цей законопроект в першому читанні. Але все ж таки авторів законопроекту і депутатів, мені здається, було б доцільно призвати, щоб ми пропрацювали до другого читання і залишили систему знижок для водіїв, які їздять без аварій. Дякую.
Так. Микола Кравченко, фракція комуністів.
Спасибо. Ну, 7 лет прошло действительно после того как принят был закон. И практически каждый год вносятся какие-то правки, поправки по тому, как можно больше взять с владельцев наземных транспортных средств денег. Никто из докладчиков не сказал, а какой же баланс между собираемыми деньгами и сколько выплачено. А баланс там такой, что, в том числе и на сегодняшний день, мы не в состоянии в полном объеме выплатить людям деньги. Поэтому этот закон, на мой взгляд, нельзя голосовать. Он и так усилит давление на людей. Где же логика у нас? С одной стороны мы отменили техосмотр, с другой стороны оказываем давление через обязательность страхования. И в любом случае главной задачей этого закона является получение дополнительных денежных средств для Моторного бюро.
Так, шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління в своїх висновках також вважає, що законопроект можна рекомендувати для прийняття за основу. Сталю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 9462]] про внесення змін до деяких законів України щодо обов’язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Прошу голосувати. [[14:07:04]] За-229 Рішення прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів - 175, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна - Народна самооборона" – 2, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20, позафракційні – 12. Розглянемо ще одне питання, да? Шановні колеги, давайте. [[Шум у залі]] Ну, давайте. Шановні колеги, давайте, якраз присутній заступник міністра, він зранку сидить тут. Ми швиденько розглянемо його. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо благоустрою населених пунктів) (9381). Заступник міністра Семчук Григорій Михайлович. Якщо у вас немає заперечень, давайте приймемо і розглянемо питання про прийняття за основу, та і все. Давайте за скороченою процедурою розглянемо питання, будь ласка. Голосуйте. За скороченою процедурою. [[14:08:17]] За-217 Рішення прийнято. Будь ласка, Григорій Михайлович.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується законопроект про внесення змін до деяких законів України [[щодо благоустрою населених пунктів]]. Внесення змін до Закону про благоустрою населених пунктів зумовлено необхідністю його вдосконалення в частині приведення зазначеного закону у відповідність до вимог чинного законодавства та усунення суперечностей його статей, врахування особливостей утримання цих об’єктів і їх окремих елементів. Основні зміни, які пропонується внести, буквально тезисно і коротко. Направлені вони в першу чергу на чітке розмежування повноважень органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування, стаття 10. Врегулювання питань конкурсного відбору підприємств, що здійснюють ремонт та утримання об’єктів благоустрою. Удосконалення прав та обов’язків у сфері благоустрою власників об’єктів благоустрою, громадян та підприємств. Поліпшення утримання вулично-дорожньої мережі, удосконалення питань утримання об’єктів інженерної інфраструктури, чого не було. Врегулювання питань, дуже важливий момент, з утримання об’єктів поводження з домашніми тваринами. Удосконалення питань затвердження органами місцевого самоврядування правил благоустрою та запровадження дозволу на виконання робіт, що призводить до порушень об’єктів благоустрою. Також в законопроекті пропонуються відповідні зміни до законів України: про місцеве самоврядування, про мораторій на виділення зелених насаджень на окремих об’єктах благоустрою зеленого господарства міста Києва та про здійснення державних закупівель. Комітетом Верховної Ради України з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики до законопроекту, при розгляді на комітеті, було висловлено цілу низку конструктивних пропозицій. В тому числі такі були пропозицій від Асоціації міст. Ми маємо повну.
Дякую. Юрій Сергійович Сербін, заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування та житлово-комунального господарства і регіональної політики про рішення комітету проінформує.
Шановні колеги, про суть законопроекту сказав шановний Григорій Михайлович. Результати по законопроекту. Перше, три комітети екології, бюджету та наш комітет підтримує і висловлюють прохання до залу, щоб прийняти в першому читанні. Науково-експертне підтримує для першого читання. З приводу оцих зауважень, які були. Громадськість та місцеве самоврядування підняли питання про обмеження їх прав в питанні створення інспекції по благоустрою та по затвердженню положень про благоустрій. Це питання ми вирішили разом з асоціацією та з міністерством. Повертаємо ці повноваження до місцевого самоврядування, за міністерством залишаємо створення типових положень, які будуть застосовуватись до тих місцевих рад, де немає затвердженого власного положення. Про те, що це погоджено і буде враховано при другому читанні, є листи від Асоціації міст з погодженням і від міністерства. Тому, я вважаю, що законопроект, і комітет, головне, вважає, що законопроект можна підтримати в першому читанні. Просимо це зробити і зал. Дякую за увагу.
Шановні колеги, немає заперечень, щоб поставити цю пропозицію на голосування? Немає. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо благоустрою населених пунктів]] [[реєстраційний номер 9381]]. Прошу голосувати. [[14:12:40]] За-233 Рішення прийнято. Дякую Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16 години. О 16 годині ми продовжимо роботу у пленарному режимі.