Доброго ранку шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу народних депутатів займати свої місця і підготуватися до реєстрації. Шановні колеги, приступаємо до роботи. Увімкніть систему "Рада", будь ласка. Прошу зареєструватися. [[10:04:17]] Зареєструвалося -379 В залі зареєстровано 379 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Сьогодні дні народження народних депутатів України: Іванча Івана Васильовича і Терещука Сергія Миколайовича. Давайте привітаємо наших колег і побажаємо їм всіляких гараздів. [[О п л е с к и]] Шановні народні депутати. Шановні колеги. Прошу зайняти свої місця. Шановні народні депутати, прошу вас зайняти свої місця. Шановні колеги, відповідно до Регламенту сьогодні день прийняття Верховною Радою рішень. Перелік питань, з яких ми маємо прийняти рішення у вас є. Переходимо до їх розгляду. Вноситься на розгляд проект постанови про надання згоди на призначення Святослава Піскуна на посаду Генерального прокурора України. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності пропонує такий орієнтовний регламент розгляду проекту Постанови Верховної Ради України "Про надання згоди на призначення Святослава Піскуна на посаду Генерального прокурора України". Доповідь Голови Комітету Мойсика Володимира Романовича - до 3 хвилин. Для відповідей на запитання до доповідача - до 5 хвилин. Для виступу претендента на посаду - до 5 хвилин. Для відповіді на запитання до претендента на посаду - до 7 хвилин. Для обговорення - до 3 хвилин на виступ, до 25 хвилин. Тобто 45 хвилин. Немає заперечень? Володимир Романович Мойсик, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянув подання Президента України про надання згоди на призначення Генеральним прокурором України Піскуна Святослава Михайловича. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України надати згоду Президентові України на призначення Піскуна Святослава Михайловича Генеральним прокурором України. При цьому комітет виходив з наступного. Піскун Святослав Михайлович має необхідні моральні і ділові якості для зайняття цієї посади, він має достатній досвід юридичної роботи, пройшов шлях від слідчого районної прокуратури до начальника слідчого управління , заступника Голови Державної податкової служби України. 15 років Піскун Святослав Михайлович працював на різних посадах в органах прокуратури. Він генерал-лейтенант податкової міліції, заслужений юрист України. Членам комітету імпонувала позиція кандидата щодо ролі і місця генеральної прокуратури у системі органів державної влади України. Цей орган не має бути придатком до виконавчої влади, а насамперед виконувати конституційні функції по захисту прав і свобод людини та інтересів держави. Як позитивне слід відзначити, що кандидат готовий працювати над приведенням до конституційних вимог положень законодавства про прокуратуру, яке ще зберігає право цього органу здійснювати загальний нагляд та проводити досудове слідство у кримінальних справах. Конституція України, як вам відомо, такого положення не передбачає. Кандидат обстоює позицію незалежності прокурора як неодмінну умову його нормального функціонування. Цю позицію підтримали і члени комітету. Однією з додаткових гарантій незалежності прокурора могла бути конституційна норма про надання згоди Верховною Радою України не тільки на призначення, але й на звільнення генерального прокурора з посади. Кандидат підтримує такі зміни до Конституції. І наостанок. Верховна Рада і при нинішньому стані законодавства має важелі впливу на генерального прокурора. Відповідно до вимог Конституції Верховна Рада України може висловити недовіру генеральному прокуророві України, що має наслідком його відставку з посади. Виходячи з викладеного, я від імені комітету і від себе особисто просив би підтримати кандидатуру Піскуна Святослава Михайловича і дати згоду Президентові України на його призначення генеральним прокурором України. Дякую вам за увагу.
Дякую. Прошу записатись на запитання до доповідача. Прошу здійснити запис. Прошу висвітлити на табло. Народний депутат Веретенников, фракція Партії промисловців і підприємців і "Трудової України".
Шановний доповідачу. Депутат Веретенников, фракція підприємців, промисловців та трудовиків В мене питання, може, й до вас, а, може, й до самого претендента.
Прошу уваги!
Питання таке. Доволі часто на місцях в областях є заказні такі справи, в яких приймає участь прокуратура та інші органи. Як до цього ставиться претендент на посаду Генерального прокурора України? Як він буде ставитись?
Дякую вам за запитання. На засіданні фракції "Наша Україна" і на засіданні комітету претендент висловився однозначно. При стані нинішнього законодавства прокурор не може бути абсолютно незалежним. Але, як він вжив вираз, він буде робити все можливе для того, щоб заказних справ за участю Генеральної прокуратури і прокурорів не було.
Народний депутат Сухий, фракція СДПУ(о).
Дякую. Я прошу слово для запитання передати народному депутату України Нечипоруку Володимиру Павловичу.
Народний депутат Нечипорук.
Дякую. Нечипорук Володимир Павлович, 194 виборчий округ, Соціалдемократична партія, фракція [[об’єднана]]. Шановний Володимире Романовичу, я хотів би задати вам запитання як голові комітету, щоб ви дали таку відповідь. Наскільки претендент на посаду Генерального прокурора співпрацює з вашим комітетом і як ви думаєте надалі співпрацювати з Генеральним прокурором? Дякую.
Дякую вам. У попередньому скликанні Верховної Ради України Святослав Михайлович брав активну участь у співпраці з Комітетом з законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Він автор, чи один з авторів багатьох законопроектів, в тому числі Закону про державну податкову службу в Україні. Кандидат висловив бажання і в подальшому співпрацювати з комітетом на засадах закону і Конституції.
Народний депутат Соломатін, фракція комуністів.
Юрій Соломатін, фракція комуністів, Київська область. Насамперед я хочу ще раз підтвердити, що я казав у нас на фракції, коли зустрічалась наша фракція з шановним Святославом Михайловичем сказати про те, що я дуже задоволений тим, що свята київська земля дає таких гідних людей на посаду, як кандидатуру Генерального прокурора України. Святослав Михайлович працював з 1984 року по 1997 рік у Київській області. А моє питання таке , той досвід , який у нього був після роботи у прокуратурі в Київській області чи є він достатнім для того, щоб обіймати посаду найвищу в Генеральній прокуратурі України, які аргументи на користь цього у вас є. Дякую.
Дякую вам за запитання. Як я вже сказав із практичного досвіду юридичної роботи 15 років Святослав Михайлович працював в органах прокуратури на різних посадах і, завершуючи, начальником відділу обласної прокуратури по дотриманню законодавства при розслідуванні справ органами внутрішніх справ. В наступному він створив і очолив слідче управління і став заступником голови Державної податкової адміністрації. Як юрист скажу, що цього досвіду достатньо, щоб Святослав Михайлович міг керувати Генеральною прокуратурою.
Народний депутат Баранівський, фракція Соціалістичної партії України.
Олександр Баранівський. Соціалістична партія України. Шановний Володимир Романович, скажіть будь ласка, чи розглядалося в комітеті питання наскільки незалежний буде претендент на посаду прокурора від різних політичних сил чи скажімо груп, кланів і так далі. Чи буде виконувати, якісь замовлення, скажімо,. як "Сільські вісті" додушили і цього часу питання не вияснене. І слідуючи. Як в комітеті голосували члени комітету, чи це одноголосно, чи були інші думки? Дякую.
Дякую вам. Щодо незалежності прокурора. Я висловив бачення цієї проблеми кандидатом. Що стосується голосування, то в комітеті 16 членів комітету. Присутніх було 14-ть, за кандидата - 11 і троє членів комітету утрималися, проти не було жодного.
Дякую, Володимире Романовичу. Ваш час вичерпаний. На трибуну запрошується претендент на посаду Генерального прокурора Святослав Піскун, будь ласка.
Шановні народні депутати! Діючою Конституцією України поряд з розподілом державної влади на законодавчу і виконавчу, судову відводиться самостійне місце вищому нагляду за точним і однаковим виконанням законів України, здійснення якого покладено на Генерального прокурора України. Закон про прокуратуру наблизив її діяльність до демократичних принципів права, до всебічного зміцнення верховенства закону, до захисту прав і свобод людини і громадянина. Прокуратурі належать такі функції важливіші, як підтримання державного обвинувачення в суді, представництва інтересів громадянина або держави, нагляд за дотриманням законів органами, які здійснюють оперативнорозшукову діяльність, дізнання судового слідства, нагляд за дотриманням законів при використанні судових рішень. Прокуратура повинна сприяти виконанню не тільки законів, але і судових рішень. Як державний інститут вищого нагляду за Конституцією, за законністю, також виконувати і координуючі функції в системі правоохоронних органів. Але, на жаль, порушення законів у всіх сферах діяльності і на всіх рівнях стали звичним явищем в нашому суспільстві на сучасному етапі. Найбільш істотною гарантією виконання законів є прокурорський нагляд за суворим і точним дотриманням законності, що є єдиним і основним призначенням органів прокуратури. В процесі перебудови демократичної правової держави Генеральна прокуратура України, як і всі інші державні інститути, підлягає реформуванню. В тому числі підлягають переоціненню існуючі застарілі підходи до діяльності прокуратури в нових умовах розвитку суспільних відносин. Прокурорський нагляд в правовій державі повинен стати важливою ланкою в системі забезпечення законності, зміцнення правопорядку і реального здійснення конституційних гарантій і прав громадян. Сьогодні чинним Кримінальнопроцесуальним кодексом слідчі органів прокуратури розслідують більше 137 статті Кримінального кодексу України справ, а також про злочини, які скоюються службовими посадами 1, 3 категорії. Сьогодні треба почати реформувати слідство Генеральної прокуратури по відношенню до Конституції України. Ось ми маємо, що органи прокуратури пов’язані вести розслідування по окремих кримінальних справах, які можуть розслідувати органі Служби безпеки України, органи Внутрішніх справ. Вважаю, що тільки принциповий нагляд прокурора за розслідуванням кримінальної справи забезпечує законність розслідування дотримання прав людини. Вважаю, що найважливішим в діяльності Генеральної прокуратури і підпорядкованих їй підрозділах місцевого рівня є здійснення кваліфікованого нагляду за додержанням законів, перевірка законності рішень, які приймаються органами виконавчої влади як в центрі, так і на місцях, перевірка законності судових рішень і своєчасне реагування на порушення законів. На попереднє слідство органами прокуратури повинно бути піднято на нову якість відносно працівників правоохоронних органів. Основний напрямок роботи прокуратури сьогодні є на ліквідування корупції в роботі правоохоронних органів України, яка існує. Прокуратура повинна стати високопрофесійним, державний, професійним, доступним органом для захисту громадян від свавілля передусім чиновників. І для цього у прокуратурі є всі підстави і повноваження. Законність у нашій державі - це потужний чинник, що організовує, дисциплінує, вимагає точного дотримання державної трудової дисципліни, чіткого виконання кожним своїх обов’язків, сприяє зростанню активності громадян у той же час утримує від свавілля і беззаконня. Прокуратура у механізмі держави виконує особливу, властиву тільки їй функцію, і ні по своїй генезі, а ні по характеру повноважень не входить до структури влади ні в одну гілку влади. Взаємодія відомчого контролю і прокурорського нагляду залишається надійним засобом забезпечення законності у країні.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на запитання до претендента. Прошу здійснити запис. Прошу висвітити на табло. Народний депутат Матвієнко, депутатська група "Європейський вибір".
Матвієнко, виборчий округ номер 66, фракція "Європейський вибір". Прошу передати слово Потапову.
Народний депутат Потапов. Будь ласка.
Уважаемый Станислав Михайлович, в процессе подготовки к рассмотрению сегоднешнего вопроса звучало очень много различного рода предположений по поводу вашей деятельности. Вы можете сегодня, скажем, еще раз подтвердить о том, что те сведения, которые сегодня распространяются и в Верховной Раде и за пределами Верховной Рады, во многом носят политический характер.
Во-первых, я не совсем знаю, какие сведения распространяются. Но я думаю, що посада Генерального прокурора в якійсь мірі вона не повинна бути політичною посадою. Це посада дотримання законності в державі і до політики вона не має ніякого відношення.
Народний депутат Баранівський, фракція Соціалістичної партії України.
Олександр Баранівський, Соціалістична партія України. Прошу слово передати депутату Бокому.
Народний депутат Бокий.
Шановний претенденту на посаду Генерального прокурора, як відомо, і Податкова адміністрація, і Генеральна прокуратура у нашій країні дуже активно використовуються для того, щоб поставити, так би мовити, в рамки свободу слова. Прикладів безліч і тут, як кажуть, я міг би називати, називати і називати. Але, скажімо Генеральна прокуратура до вас не захотіла, наприклад помічати явно і очевидні речі [[так само, як і служба безпеки]], коли, скажімо, на минулих президентських виборах випускалися фальшиві газети. І на всі ці речі [[це ж ясно - випускала їх команда Президента Кучми]], Генеральна прокуратура просто не хотіла реагувати. Ваш попередник простонапросто відбігав геть, коли до нього підходили з цими питаннями. Як ви будете реагувати на такі речі, якщо скажімо, із нинішньої правлячої команди будуть виходити такі фальшивки.
Дякую за запитання. Я абсолютно впевнений, що прокурор і органи прокуратури повинні користуватися одним - Законом "Про друковані засоби масової інформації", Законом "Про друк". Якщо ці закони порушуються, прокурор повинен реагувати.
Народний депутат Зарубінський, фракція НДП.
Зарубінський, фракція Народно-демократчної партії. Шановний Святославе Михайловичу, от зараз таким досить поширеним явищем є модернізація злочинності. З’являються нові види злочинів: комп’ютерні, незаконної міграції і так далі, Як ви розглядаєте, чи як ви бачите вирішення проблеми перепідготовки і підвищення кваліфікації прокурорських і слідчих кадрів. Чи потрібно це робити? І якщо потрібно, то як? Дякую.
Дякую. По-перше, необхідно враховувати, що перед призначенням на посаду прокурора району, області або іншого прокурора, працівник повинен працювати не менше 5 років на цій посаді і обов’язково на слідчопрокурорській роботі. Щоб він мав досвід такої роботи. В зв’язку з тим, що сьогодні модернізується злочинність, правоохоронні органи повинні модернізуватись набагато швидше. І я бачу тут вирішення проблеми - це інститути підвищення кваліфікації слідчо-прокурорських працівників, де рівень їх повинен підвищуватись згідно тих вимог, які сьогодні стоять перед цими органами.
Народний депутат Кирильчук, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Прошу передати слово народному депутату Олександру Турчинову.
Народний депутат Турчинов.
Шановний пан Піскун, Ви мабуть знаєте, що найбільш досвідчені професійно працюючі експерти Сполучених Штатів підтвердили реальність плівок, які зробив майор Мельниченко в кабінеті Президента Кучми. Тобто є всі підстави порушувати справу проти тих осіб, які фігурують на цих плівках і які звинувачуються в страшних злочинах. Питання перше. Готові Ви, коли Вас оберуть Генеральним прокурором, порушувати кримінальні справі по фактах, які викладені в цих плівках. І друге питання, традиційне. Останні роки Державна податкова адміністрація, де Ви працювали і працюєте зараз, Генеральна прокуратура працюють як знаряддя режиму по знищенню опозиції: економічних структур, політичних структур, для фабрикації справ проти лідерів опозиції. Будете Ви продовжувати і наскільки ефективно цю справу після призначення Вас Кучмою на посаду Генерального прокурора? Дякую.
Спасибі. Ви мене запитали чи я готовий до цього. Шановний Олександре Валентиновичу, я готовий служити народу України і готовий служити закону, який приймається в цій Верховній Раді. І я даю це слово, що я готовий до цього. І друге, з приводу опозиції. Прокуратура не займається політичними переслідуваннями. Є злочин - Прокуратура повинна реагувати і розслідувати кримінальний злочин. А хто його вчинив - це не має для прокурора і слідчого ніякого значення. Головне - є склад злочину або його немає. І не про яку політику мова йти не може. Спасибі.
Народний депутат Яворівський, фракція "Наша Україна".
Шановний пане генералелейтенанте Святославе Михайловичу! Ви були на нашій фракції вчора, ми мали можливість з вами детально поговорити. Сьогодні фракція, практично, визначилась щодо вільного голосування. В мене до вас два коротких запитання. Перше, ви були і прокурором, і працювали в податковій каральній службі. Скажіть, будь ласка, чи ведете ви облік людей, яких ви засадили за грати, і чи можете ви назвати найкрупнішу "рибу", яку виловили - це перше запитання. І друге запитання. Якщо за вас сьогодні проголосують, а я переконаний, що вас сьогодні оберуть, як ви проведете сьогоднішній день до вечора? Дякую.
Ну, по-перше, я не веду обліку людей, тому що я не засаджую за грати. Віталій Федорович - голова Верховного Суду України мені допоможе, засаджує за грати суд. А прокурор, він розслідує кримінальну справу, пред’являє звинувачення, направляє справу до суду, де вона розглядається по суті. Скільки таких було справ? Дуже багато. Але скільки і хто, ну, я вже не пам’ятаю. А з другого питання, що я буду робити, якщо мене обере парламент генеральним прокурором? Не знаю, можливо, піду в Церкву поставлю свічку, а там далі буде видно.
Дякую. Святослав Михайлович, ваш час вичерпано. Дякую. Шановні колеги, для обговорення у нас відводиться час до 25 хвилин. Прошу записатися на виступи: від фракцій спочатку, а потім народні депутати будуть виступати. Прошу висвітити на табло. Від фракції народний депутат Мороз Олександр Олександрович, будь ласка, від Соціалістичної партії України. Шановні колеги, якщо є бажаючі, прошу записуватись. До виступів бажаючі, я маю на увазі.
Шановні колеги, ми розглядаємо сьогодні надзвичайно важливе питання. Бо в сучасній Україні посада Генерального прокурора - особлива посада. І ви багато разів переконувалися: і ті, хто займається діловою справою, діяльністю, і ті, хто займається політикою, і керівники підприємств, установ, організацій, державних органів, - не раз переконувалися в тому, що сьогодні Генеральна прокуратура використовується як інструмент для розправи з інакомислення в Україні. І це покладає на нас велику відповідальність відносно того, хто буде на чолі цього органу виконавчої влади. На жаль, у нас немає демократії в Україні і, на жаль, ми не можемо сьогодні пропонувати кандидатуру від, скажімо, опозиційних сил на посаду Генерального прокурора, що було б цілком нормально у демократичній державі. І такі люди, підготовлені, цілком підготовлені до такої роботи, є. І той же, скажемо, Віктор Шишкін, і Павло Ткачук і багато інших спеціалістів, які мають відповідну школу, підготовку, досвід і мають абсолютно незалежну позицію від виконавчої влади. На жаль, сьогодні це нереально. І з попередньої інформації помітно, що обробка депутатів приведе до того, що за представника від Податкової служби депутати проголосують. Якщо так трапиться, то побажаємо успіхів генералу Піскун, я так думаю. Але я хочу свою позицію від імені фракції висловити от про що. Мова йде про те, що ми зробили із Податкової служби, не ми, а Президент і виконавча влада в цілому, зробили із Податкової служби каральний орган. Тепер ми з’єднуємо каральний орган із інструментом розправи з Генеральною прокуратурою. І навіть ті хто проголосують сьогодні, прослухавши поради відповідних сторін, на собі скоро відчують, що це таке. Мова в даному разі йде не про конкретно Піскуна як особу, мова йде про систему, яку ми створюємо у державі. Якщо ми хочемо рухатися в напрямку демократії, то ми не повинні йти на цей крок, якщо ми хочемо просто прислужуватися і жити одним днем, тоді ви голосувати будете відповідним чином. Фракція Соціалістичної партії у зв’язку із тим, що формується єдина система каральних органів у державі не може погодитися із пропозицією, щодо призначення Піскуна на посаду Генерального прокурора. Хочу особисто до нього претензій до нас немає.
Народний депутат Бандурка, фракція Народнодемократичної партії.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Вже три місяці Україна без Генерального прокурора. А є ціла низка процедур передбачених законодавством України, які можуть виконуватися тільки Генеральним прокурором. Як у порушенні кримінальних справ, порушенні клопотань , з питань боротьби з організованою злочинністю, у міжнародних відносинах, в іншій правоохоронній діяльності. Ми через тиждень зробимо перерву на півтора місяці, якщо сьогодні не затвердимо Генерального прокурора і не дамо згоди на його призначення, тоді ще на два три місяці продовжиться той вакуум, який є в діяльності правоохоронних органів, бо відсутність Генерального прокурора вже стала замітною у питаннях у боротьби зі злочинністю , насамперед. Безумовно прокуратурі потрібні свіжі імпульсі перш за все в розслідуванні резонансних кримінальних справ про, що претендент виступаючи тут говорив, і детально спілкуючись з ним у Комітеті з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності і у фракціях, я думаю, депутати мали можливість переконатися, що він готовий виконувати обов’язки Генерального прокурора за своїм професійним станом і за особистими якостями. Увагу Генеральної прокуратури необхідно зосередити перш за все на забезпечення законності в усіх сферах життя особливо у вищих ешелонах влади. Про це теж, шановні депутати, ви тут в запитаннях Станіславу Михайловичу нагадували. Фракція Народно-демократичної партії підтримує кандидатуру Піскуна Станіслава Михайловича на посаду Генерального прокурора України і просить вас дати згоду. Дякую.
Народний депутат Головатий від Блоку Юлії Тимошенко.
Шановний пане Голово! Шановні панове депутати! У нашої фракції з кандидатом є принципова розбіжність, яку я почув у цьому залі з перших уст його виступу. Він сказав, що він буде прихильником сталінського принципу верховенства закону. На жаль, ввійшли вже в минуле часи гітлеризму і сталінізму, а кандидат нам пропонує далі жити за принципом верховенства закону. Ми не можемо з цим погодитися, тому що я як автор положення в Конституції, стаття 8-ма частина перша - принцип верховенства права, ми живемо і хочемо жити з Європою - це закріплено в статуті Ради Європи, і принцип - верховенство закону заперечений вже давно цивілізованою Європою. Це перше. Друге. Саме тому ми не бачимо професіоналізму в цьому кандидатові. Третє. Справа в тому, що цього кандидата вносить саме Президент. Інститут прокурора в України, і це прекрасно довів Потебенько, перетворився на адвоката Президента Кучми. Ми не можемо погодитися з тим, щоби особа, яка прийшла з найкорумпованішої, однієї з найкорупвоніших інститутів - Податкової адміністрації, стала прокурором України. Це злиття "потебеньківщини" і "азарівщини", це "азарівщина" в квадраті, це "кучмізм" в кубі. Шановні депутати, уявіть собі: Президент хоче одного - порятунку. Звичайно, що він запропонує ту людину, яка його врятує. Це однозначно, це його мета життя політичного. І от, уявіть собі, вам, шановні представники українського народу [[так про вас записано у Законі про статус народного депутата]], вам сьогодні надається можливість як представникам усього народу вирішити питання: переобрати Кучму на третій термін. Це ваше випробування. Ви обираєте його адвоката, і тим самим ви приймаєте рішення про політичне життя Кучми на третій термін. Саме це сьогодні відбувається. Тому, вибачте, невже ви думаєте, що ми, фракція опозиційна, яка вела кампанію виборчу на принципах європейських норм життя, на принципах життя для опозиції, фізичного життя, а не тільки юридичного, реального, що поки що нас потебеньки не попересаджали і не поодрізали нам голови, ми будемо голосувати за кандидатуру, в якій Кучма шукає порятунок?! Звичайно, ні! Але для вас це випробування. Всі, хто сьогодні проголосує за Піскуна, він голосує за третій президентський термін Кучми.
Народний депутат Черняк від фракції "Наша Україна".
Шановні народні депутати. в стані важких роздумів я вийшов на цю трибуну. Я розумію і багато в чому поділяю пафос депутата Головатого. Але хотів би все-таки нагадати йому, що ще Цицерон сказав, що вільними люди стають тоді, коли вони стають рабами закону. Так що це традиція верховенства закону, вона ще йде від Цицерона, а не від Сталіна чи Гітлера. Це питання дискусійне. Тепер відносно того, кого пропонує Кучма. Кучма не буде пропонувати нікого іншого, крім свого адвоката. Він буде завжди пропонувати свою людину і це природньо. Але я вас запитую: а хто, крім Кучми нам запропонує кандидатуру Генерального прокурора? За Конституцією пропонує кандидатуру Президент. Я не є адвокатом Піскуна і, мабуть, не буду брати участі у голосуванні. Я розмірковую, що ми не можемо так однозначно і примітивно дивитися на ці речі. Далі я вас запитую. Якщо не буде Піскун, то хто? Ми зобов’язані думати! Чи не зобов’язані думати над тим, хто буде? Ну добре, хто буде? - я вас запитую. Чи не буде гірший варіант?
Прошу до уваги, шановні колеги!
Тепер по суті. Я хотів би звернутися до кандидата в Генеральні прокурори. Прокуратури як такої в Україні не існує! Прокурори областей знаходяться під п’ятою у губернаторів. Генеральна прокуратура обслуговує Банківську вулицю. І прокуратура потребує зараз радикальної реформи. Якщо не відбудеться цього, то прокуратура не зможе виконати свою функцію, і ми зараз повинні дивитися на кандидата в прокурори як на людину чи спроможна вона, чи не спроможна здійснити реформу прокуратури і повернути їй її справжню роль, її справжню функцію, щоб прокуратура у нас її виконувала. Ось під цим кутом зору, я думаю, і з точки зору цього критерію ми повинні дивитися на кандидатів на цю посаду. Тепер є одне побоювання, яке я поділяю також. Чи буде Піскун як Генеральний прокурор України, як людина, як ви сказали, Кучми, здійснювати розправу над опозицією? Саме це мене стримує від голосування. Чи буде він стояти на сторожі закону? Чи будуть для нього всі рівні перед законом? Чи буде хтось рівнішим. Дякую.
Дякую. Ваш час вичерпано. Від аграрників України буде виступати народний депутат Катерина Тимофіївна Ващук.
Шановні колеги, з цієї трибуни сьогодні прозвучали абсолютно протилежні, категорично протилежні речі. Я не знаю, як мислять великі політики, великі юристи, коли ділять і парламент України, і народ України на тих, хто з Президентом, хто не з Президентом: отут вороги, а отут друзі народу. Якщо ми так будемо робити, шановні колеги, не скоро ми збудуємо міцну і сильну державу. Нам треба навчитися поважати і парламент, і владу, і тих людей, яких ми висовуємо на ті чи інші посади у державі. Неможна робити так, що найвища посада у державі стає у парламенті якимсь таким образом, навколо якого ми маємо тільки образи говорити. Людина обрана народом. У нього термін роботи Президентом ще два роки. Комусь подобається, комусь не подобається. Але у всьому цивілізованому світі люди шанують тих, кого обрав народ. Інакше і нас шанувати не будуть. Аграрники України визначились: ми будемо підтримувати прокурора, який сьогодні представлений і доповідав з цієї трибуни. Чому? Сьогодні в селі ціла маса проблем. Прийнятий новий Земельний кодекс, іде аграрна реформа, є багато порушень на місцях, порушень у приватизації землі, у приватизації майна. Іде багато порушень із розподілом власності у харчовій, переробній, інших промисловостях. І нам хочеться, щоб прокуратура допомогла навести там порядок, щоб торжествувало право і закон. Ми хочемо, щоб також новий кандидат у прокурори, якщо стане прокурором, потурбувався не тільки про те, щоб Генеральна прокуратура була сильною, а щоб були зміцнені прокуратури районні, прокуратури обласні. Ви знаєте, що в районах невеличка горсточка людей і ми повинні в тому народні депутати, що ми створили іншу судову систему. Створюється кілька судів у районах і залишається єдиний прокурор. Як йому розділитися виступаючи у різних судах? І нам тут треба з вами доопрацювати. Тому я звертаюся до всіх народних депутатів. Ми не маємо так думати, що от ця людина, якщо він працював у Податковій адміністрації, уже має діяти тільки з політичної точки зору. Людина сказала, що буде працювати, аби торжествував закон, а значить і право. Тому ми будемо за нього голосувати. Дякую.
Шановні колеги, народний депутат Черняк, який виступав від фракції "Наша Україна", але фракція стверджує, що від фракції має виступати лідер фракції Віктор Андрійович Ющенко. Будь ласка, Віктор Андрійович. Шановні колеги, я прошу не драматизувати ситуацію, все йде за планом.
Шановна Президія, шановні колеги! Я хотів би розпочати з того, що ми повинні визнати, що система прокуратури в Україні збанкротувала і країна не може дати відповідь на те, як захистити права, честь і гідність людини. Друге. Те, що стосується цієї ситуації, що у нас сьогодні в парламенті. Для парламенту, у якому немає структуризації, будь-який вітер не є попутним, бо ми не знаємо порту приписки. І в зв’язку із питанням надання згоди на призначення Генерального прокурора знову для парламенту України звучить банальне питання: "Против кого дружим?" І звідси виникає відповідь. Так підтримувати кандидатуру чи не підтримувати кандидатуру? Оце той тупик, шановні друзі, в якому ми будемо знаходитися при будь-якому серйозному рішенні, в тому числі і кадровому. І ми будемо терзати один одного різними муками, призивати Бога, совість і так далі, і так далі. Я хотів би теж відверто висловитися по сьогоднішньому питанню. Це складне питання для кожного із народних депутатів. Я вірю, я переконаний в тому, що з призначенням Піскуна сонце на Україні не стане яскравішим. І сходити воно буде скоріше на сході. Я хочу, щоб воно сходило на сході. Слідуюче. В Україні є прокурор один і є один суддя. Слідчуюче, що я хотів би сказати. Якщо ми хочемо дійсно бачити ефективну систему прокуратури України, без змін Конституції цього досягти неможливо, не дивлячись на будь-яку кандидатуру, яку б ми сьогодні не заслуховували, ідеальної кандидатури на це не буде. Ми вперлися з вами у проблему правила. Доки не змінена буде Конституція відповідним чином, ми будемо знаходитись в цьому тупіку. Це загальне. Тепер по суті. Що не влаштовує нашу фракцію і ускладнює наш політичний діалог по цьому питанню? Безумовно, це те, що не були проведені попередні консультації перед тим, як подавати відповідну кандидатуру до парламенту. Це не узгодили попередньо наші позиції, і в цьому є складність сьогоднішнього діалогу і сьогоднішнього рішення. Друге, ми двічі збирали фракцію, двічі заслуховували це питання. Думки розійшлись, можна сказати, на дві полярні думки: одні - "казнить", другі - "миловать". Ми розглянули ситуацію сьогодні вранці, і для того, щоб у нас збереглось політичне порозуміння, політичний етикет в стосунках з різними силами, які є у фракції, ми дали можливість кожному народному депутату визначитись в цьому питанні самостійно. Тому я прошу вас, шановні друзі, зверніться до своєї совісті, поговоріть з нею, і прийміть це складне рішення. Спасибі.
Від депутатської групи "Народовладдя" виступає народний депутат Сергій Осика.
Шановна Президія, шановні колеги! Що б і як би ми не казали, треба приймати рішення для того, щоб міняти на краще роботу в прокуратурі. Ми багато розмовляємо, але не приймаємо цих рішень. Є в Китаї дуже старе таке прислів’я, що кожна дорога, навіть у 100 тисяч міль, починається з першого кроку. Ми сперечаємося, робити цей крок чи не робити. Перед нами є чітка людина, чіткий професіонал з нормальною програмою для формування. Більш того, той, хто розуміється на ситуації, він розуміє, що ця людина з огляду на політичні і інші обставини, приречений робити ці реформи. Ми можемо робити дуже багато, щоб допомогти йому у цьому. Тому наша група спинилась на рішенні підтримати цю кандидатуру , приймати рішення і рухатися далі. Дякую за увагу.
Дякую. Від фракції СДПУ(О) слово має Леонід Макарович Кравчук, будь ласка.
Шановні народні депутати! Наша фракція зустрічалася з В’ячеславом Михайловичем Піскуном і прийняла рішення підтримувати цю кандидатуру. По-перше ми мали справу з професіоналом. І по-друге ми побачили, що це людина принципова. Що торкається прогнозів, то ми не можемо скажімо говорити сьогодні до В’ячеслава Михайловича якісь претензії, тому що ми його в якості прокурора чи Генерального прокурора України не бачили. Якщо говорити про податкові справи і звинувачувати Податкову адміністрацію, то ми повинні подивитися і в дзеркало на себе, які закони Верховна Рада прийняла , і як вони діють сьогодні я маю на податкові закони на економіку і на суспільство. Тому нам потрібно змінити суспільство, змінити і законодавство , прийняти принаймні податковий кодекс, щоб не було таких претензій до Податкової адміністрації. Що торкається суті проблеми, то сьогодні є Конституція ми її поважаємо, є верховенство права для суспільства, а для прокурора є закон. І якщо прокурор з цієї трибуни заявляє, що він буде служити законові і тільки законові, він ще кандидат на Генерального прокурора, закону і тільки законові, то ця людина має право на таку позицію, тому що ця позиція кандидата на Генерального прокурора. Ми підтримаємо і закликаємо підтримати інших. Тому що суспільство повинно жити за законами, а Генеральна прокуратура має працювати, а згідно з Конституції кандидатуру подає Президент. Іншого варіанту не існує, ми маємо поважати Конституцію і закон, як законодавці. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Оскільки у виступі Черняка було згадано прізвище народного депутата Сергія Головатого, він має слово для репліки.
Шановний пане Черняк! Знаєте як в класиці говорили:" Я вам как художник художнику скажу". Як великому економисту я скажу, що Цицерон жив тоді, коли ще не було Ради Європи, коли не був прийнятий статут Ради Європи, де записаний принцип верховенства права і не дожив до прийняття Української Конституції. А от інше. Ви кажете: мабуть чи не мабуть, вільне плавання, вільне голосування. Подумайте, що ви обіцяли виборцям. Ви йшли за часи Цицерона, Сталіна, Гітлера, за часи Кучми, чи ви казали: ми йдемо у Європу, ми йдемо в нові часи. Ви обіцяли друге. Тому вільне плавання ваше - це є визначеність всіх опозиційних сил. Чи ви правду говорили, чи ви брехали людям?
Від фракції "Трудова Україна" і промисловців, підприємців слово має Сергій Тігіпко.
Пане Голово! Шановні народні депутати! Коли ми слухаємо виступи, то ми добре розуміємо, що над багатьма нами вже сьогодні тяготіють якісь політичні причини, які будуть нас заставляти чи не заставляти голосувати за цю кандидатуру. Я хочу підкреслити, що сьогодні ця посада не політична, і ми всі повинні зробити все для того, щоб вона не була політичною посадою. Ми провели засідання фракції, ми визначилися з тим, що це людина професійно підготовлена, і вся фракція одноголосно буде підтримувати цю кандидатуру на посаду Генерального прокурора України. Дякуємо.
Слово має Богатирьова, "Регіони України".
Раїса Богатирьова, 41 виборчий округ, група "Регіони України". Шановні народні депутати! Безумовно за відведений час неможливо достеменно і досконало вивчити якості, здібності і професійний рівень. Але все ж таки ми мусимо виходити з логіки тих подій, які зараз проходять, із логіки тих конституційних процесів, в яких ми приймаємо участь. Отже, Президентом держави внесена кандидатура. Всі, причетні до того, змогли зустрітися і поговорити, і мабуть все-таки всі приймали рішення або не приймали для себе і узгоджувальних радах в своїх фракціях. Фракція "Регіони України" також визначалася з цим питанням. Ми проводили з цього приводу двічі засідання і хочу всіх. підтримати наше рішення підтримати кандидатуру, внесену Президентом на посаду Генерального прокурора і фракція "Регіони України" буде також голосувати одностайно за цю кандидатуру. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Час вичерпано. Переходимо до голосування. Прошу. Шановні народні депутати! Прошу зайняти свої місця. Шановні колеги! Я прошу вас займати свої місця. Прошу підготуватися до голосування. Шановні колеги! Ставиться на голосування. Все відповідно до Регламенту, ми домовлялися з вами. Ставиться на голосування в цілому проект постанови Верховної Ради України про надання згоди на призначення Святослава Піскуна на посаду Генерального прокурора України. Це документ за номером 1272. Прошу народних депутатів прийняти рішення. Прошу визначитися. Прошу голосувати. [[11:01:10]] За-347 Рішення прийнято. 347 народних депутатів - за. Прошу по фракціях висвітити. Шановні колеги, у нас є всі підстави привітати Святослава Піскуна і побажати йому успіхів і самовідданого служіння справі, захисту прав і свобод людини, служіння закону. Вітаємо вас, Святославе Михайловичу! Шановні колеги, на ваш розгляд і прийняття рішення ставиться проект Постанови про "День Уряду України" у вересні 2002 року. Доповідачі: народний депутат України Петро Миколайович Симоненко, а також голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Іван Михайлович Різак. Шановні колеги, я хотів би нагадати вам, що ми можемо поставити на День уряду у вересні не більше двох питань. Прошу Петро Миколайович. Шановні колеги, я прошу продовжувати роботу, ви ще встигнете привітати. Народний депутат Симоненко Петро Миколайович. Будь ласка, мікрофон включіть.
Шановні колеги, серед тих проблем, які сьогодні серйозно хвилюють суспільство є ті, які, дійсно, сьогодні складають загрозу національній безпеці України, і є наслідками так званих реформ у нас в Україні. Вони в першу чергу торкаються соціальних, дуже гострих питань, які мають відношення до забезпечення робочими місцями, належного рівня заробітної платні, рівня пенсії, надання пільг тим категоріям, які заслуговують на підтримку з боку держави - це в першу чергу і одиноким матерям, які виховують дітей, хворим людям, інвалідам, пенсіонерам, чорнобильцям, афганцям, дітям, студентам, всім тим категоріям, які дійсно сьогодні потребують захисту і підтримки з боку держави. Не вперше ми комуністи піднімаємо питання, яке має відношення до проведення державної політики на підтримку якраз ось цих категорій громадян і забезпечення рівних можливостей для всіх членів суспільства. Виходячи з цього, ми неодноразово пропонували уряду формувати програми за цільовим методом, які б давали можливість якраз і цілеспрямовано вирішувати питання, які торкаються ось цих болючих проблем. Тому фракція комуністів і запропонувала на ваш розгляд, шановні колеги, тему, яка заслуговує якраз уваги щодо заходів Кабінету Міністрів щодо реалізації стратегії подолання бідності в Україні. Це комплексна і дуже серйозна проблема, на неї звернули увагу ми, комуністи. Але сьогодні реалії і звітність, [[у нас офіційна статистика в Україні]] а також і Президент про це відверто говорить, що у нас сорок мільйонів громадян України живуть за межею бідності, що у нас сім мільйонів громадян України виїздять за межі України в пошуках куска хліба, щоб десь щось заробити і привезти прогодувати сім’ю, що у нас епідемія туберкульозу, поширюється епідемія на СНІД і багато інших проблем. Ми з вами бачимо, в якому жалюгідному стані знаходиться система охорони здоров’я. Сьогодні приймаються чергові заходи, коли для дитини неможливо буде отримати освіту. вищу освіту особливо, з простої сім’ї, яка не має великого достатку і не має великих доходів. Все це і є загрозою для національної безпеки України. А особливо у зв’язку з тим, що ООН визнала Україну як вимираючу націю - це вже дійсно трагедія для нас з вами. І виходячи з того, що розглядаючи кожний проект закону, який вносив Уряд. Ми виходили з об’єктивних реалій, з якими стикаємося, і виходили з того, що треба конкретно вирішувати для нашого народу, ми, фракція комуністів і запропонувала у вересні під час проведення Дня Уряду розглянути питання про заходи Кабінету Міністрів України щодо реалізації стратегії подолання бідності у нас в Україні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, питання, я думаю, зрозуміло, питання актуальне, питання давно назріло і перезріло. Я прошу народних депутатів зайняти місця і підтримати пропозицію народного депутата Симоненка. Я прошу запросити до зали всіх народних депутатів. Шановні колеги! Ми продовжуємо нашу роботу. Я прошу вас всіх до зали. Шановні колеги, ставиться на голосування, прошу зайняти свої місця. Народний депутат Бондарчук, я прошу Вас зайняти своє місце. Народний депутат Тимошенко, будь ласка, займіть своє робоче місце. Проголосуйте, питання дуже важливе! Народний депутат Єрємєєв, будь ласка, займіть своє місце. Шановні колеги, я прошу підтримати проект Постанови про День Уряду в вересні 2002 року з таким порядком денним. Про заходи Кабінету Міністрів України щодо реалізації стратегії подолання бідності в Україні. Я хочу нагадати, що це питання, і його важливість і нагальність відзначена і в Посланні Президента, і ми про це дуже багато говоримо. Прошу підтримати, прошу поставити на голосування. Прошу увімкнути систему. Прошу голосувати. [[11:08:23]] За-285 Дякую. Рішення прийнято, за - 285. Народний депутат Різак Іван Михайлович. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Народними депутатами Віктором Ющенком, Геннадієм Удовенко, Лесем Танюком була внесена постанова Верховної Ради провести День уряду з таким порядком денним: про здійснення державної політики щодо виконання закону України про природний заповідний фонд України та закон України про охорону культурної спадщини та дотримання посадовими особами вимог чинного законодавства стосовно національного заповідника Хортиця та інших історико-культурних заповідників і об’єктів природного заповідного фонду. Наш комітет розглянув це питання, і на сьогоднішній день можемо сказати, що, дійсно, що стосується порушення чинного законодавства, є дуже багато прикладів. І ці приклади знаходять своє відображення і в господарюванні, і в підвідомчій підпорядкованості, а також, м’яко кажучи, слабкій охороні дуже багатьох цінних пам’ятників. Сьогодні треба говорити про те, що народні депутати України вживали на засіданні комітету навіть слово "розкрадання". І я на сьогоднішній зустрічі уже з генеральним прокурором України теж ставив питання про серйознішу діяльність природоохоронних органів, природоохоронної прокуратури, яка теж сьогодні потребує серйозних змін у своїй структурі. Але, тим не менше, крім цих питань, є дуже багато питань, які пов’язані із фінансуванням. І тому мною був внесений законопроект, де були дані відповідні доручення і Комітету з питань бюджету, і Комітету з питань забезпечення правоохоронної діяльності. На сьогоднішній день і вчора на засіданні комітету це питання було підтверджено, сформовано і внесено Голові Верховної Ради України на виконання його доручення дві робочої групи на чолі з головою Комітету з питань екологічної політики і з головою Комітету з питань культури і духовності Лесем Степановичем Танюком. В ці групи входять фахівці, представники Верховної Ради України, представники виконавчої влади, і я думаю, що ми зробимо все можливе для того, щоб серйозно підготувати дане питання на День уряду у вересні. Дякую.
Шановні колеги, питання зрозуміле. Я хотів би нагадати, що ми на попередньому, одному з попередніх засідань домовлялися про те, що ми це питання обов’язково заслухаємо у вересні. А оскільки ми маємо можливість на Дні уряду у вересні обговорити 2 питання, я просив би вас підтримати і проект постанови за номером 1244-1 про День уряду у вересні 2002 року з порядком денним: "Про здійснення державної політики щодо виконання Закону України про природно-заповідний фонд України та Закону України про охорону культурної спадщини" та "Про дотримання посадовими особами вимог чинного законодавства стосовно Національного заповідника "Хортиця" та інших історико-культурних заповідників і об’єктів природно-заповідного фонду". Я просив би вас, шановні колеги, підтримати цей. З процедури чи з мотивів? Будь ласка.
Я просив би тільки до цього долучити комісію Семенюк, бо там почалася незаконна приватизація, і Комісію з приватизації треба долучити до цієї постанови.
Шановні колеги, немає заперечень з урахуванням пропозиції народного депутата Танюка? Шановні депутати, прошу зайняти свої місця і проголосувати за прийняття в цілому проекту постанови Верховної Ради за номером 1244-1. Прошу голосувати. Шановні колеги, прошу проголосувати, зважаючи на важливість цього питання. [[11:13:06]] За-303 Рішення прийнято. Дякую вам. Для прийняття рішення вноситься проект постанови: "Про утворення тимчасової слідчої комісії по розслідуванню масових порушень виборчого законодавства під час виборів до Верховної Ради України та органів місцевого самоврядування в Донецькій області, містах Одеса, Кіровоград у січні, березні та червні 2002 року". Доповідач: народний депутат України Сас. Прошу вас, якщо є потреба поінформувати народних депутатів. Є потреба чи будемо голосувати. Шановні колеги але я вам хотів нагадати, що нам треба проголосувати таким чином. Оскільки на цей проект постанови внесений проект постанови за номером 1124-п, про неприйнятність проекту постанови Верховної Ради України про утворення Тимчасової слідчої комісії по розслідуванню масових порушень виборчого законодавства під час виборів до Верховної Ради України та органів місцевого самоврядування в Донецькій області, містах Одеса, Кіровоград у січні-березні та червні 2002 року. Після того поступив проект постанови голови комітету народного депутата Матвієнка про відхилення постанови про неприйнятність проекту постанови Верховної Ради України про утворення Тимчасової слідчої комісії далі за текстом. То згідно з Регламентом нам потрібно спочатку проголосувати проект постанови, який вніс народний депутат Матвієнко. Одну хвилину. Все правильно шановні колеги, все відповідно до процедури. Нам потрібно проголосувати проект постанови народного депутата Матвієнко. Шановні колеги! Зараз ми розберемося, прошу сідати. Я ще раз вам хочу нагадати і зараз я дам слово від комітету, якщо є в цьому потреба. Спочатку прозвучало, що потреби немає. Вчора ми розглядали цю проблему , цю ситуацію, яка склалася Юридичне управління вважає, що якщо є постанова про створення комісії. А на цей проект вноситься інша Постанова про неприйнятність, а після того вноситься проект Постанови про відхилення постанови про неприйнятність. Так спочатку повинен проголосуватися проект Постанови про відхилення Постанови про неприйнятність. Я ще раз кажу, шановні колеги, я ще раз розказую, яка пропозиція вноситься. А зараз від комітету наполягає народний депутат Бондаренко.
Володимир Бондаренко, Комітет з державного будівництва та самоврядування. Шановні друзі! На розгляду Комітету з державного будівництва та самоврядування надійшов свого часу проект Постанови за підписом народних депутатів Саса та Павловського, котрі пропонували розглянути питання про утворення Тимчасової слідчої комісії по розслідуванню масових порушень виборчого законодавства під час виборів до Верховної Ради України та органів місцевого самоврядування у Донецькій області, містах Одесі, Кіровограді в січні-березні та червні 2002 року. Комітет розглянув свого часу це питання і підтримав народних депутатів і рекомендував Верховній Раді розглянути цей проект постанови. Після цього з’явився проект постанови за підписом трьох народних депутатів: Колоніарі, Комара та Корсакова про те, що ця постанова підпадає під неприйнятність. Тобто було запропоновано не розглядати її у зв’язку з неприйнятністю. Комітет розглянув проект постанови за пропонований народними депутатами Колоніарі, Комарем та Корсаковим і визнав його безпідставним. Тобто ми йшли по ходу цього розгляду. Тепер сьогодні на порядок денний внесений проект постанови запропонованої Сасом. Є проект постанови про визнання його безпідставним. І треба процесуально діяти сьогодні. Я думаю, що ведучий сесійне засідання повинен іти згідно з Регламентом Верховної Ради України, а не торкатися вже постанови про. яку запропонував наш комітет уже третьою постановою. Тому давайте визначимося з процедурою розгляду цього питання, щоб ми не заплутали його до кінця.
Народний депутат Матвієнко, будь ласка. Народний депутат Матвієнко, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Українська республіканська партія "Собор", блок Юлії Тимошенко. Володимире Михайловичу, дійсно, я звертаюся до вас, поступила постанова, яка вноситься на Верховну Раду про неприйнятність проекту постанови Саса. Комітет Верховної Ради з питань державного будівництва та місцевого врядування розглянув проект постанови про неприйнятність і відхилив її як таку, що безпідставною, і прошу всіх народних депутатів врахувати, що ця постанова є безпідставною. Тому її можна ставити на голосування і потім ставити питання на голосування постанову Саса. Але, крім того, Володимире Михайловичу, я прошу вас, поскільки ми голосуємо комісії і наша фракція наполягає на тому, щоб ми проголосували сьогодні і комісію по Гонгадзе. І тому давайте домовимося, що проголосувавши ці 2 комісії, ми проголосуємо і третю для того, щоб не затягувати роботу і не створювати ситуацію напруження в суспільстві. Дякую.
Дякую. Народний депутат Мороз, фракція Соціалістичної партії України.
Володимире Михайловичу, я не скажу, що це порада, а просто коментар до ситуації. Внесена постанова, а другий суб’єкт законодавчої ініціативи вважає, що вона неприйнятна. Коли це питання виноситься в сесійний зал, то приймається тільки процедурне рішення про доручення правовому чи відповідному профільному комітету визначитися щодо того чи вона порушує Конституцію, чи вона може розглядатися. Комітет це вже визначив. Тобто, постанову можна розглядати. Таким чином, колізія з двох постанов зникає. Є одна постанова про створення тимчасової слідчої комісії. І я хотів би, щоб ми поставили саме цю постанову на голосування також, як і ту постанову, про котру говорить Анатолій Матвієнко, зважаючи також і на позицію Президента, який на другий день після виборів сказав, що по виборах у Донецькій області треба перевірку зробити, щоб уточнити, наскільки вони були законними.
Народний депутат Мартинюк, фракція комуністів.
Мартинюк, фракція комуністів. Володимире Михайловичу, напевно Юридичне управління, даючи заключення. Омельченко. Володимире Михайловичу, напевно Юридичне управління, даючи заключення про те, про що ви говорите, все-таки допустилося похибки. Я вам зачитую статтю Регламенту, яка говорить про те. Стаття 3.5.5. Якщо питання про неприйнятність підтримано головним комітетом, тобто якщо питання про неприйнятність підтримано головним комітетом, а ви зачитує проект постанови про те, що головний комітет не підтримав питання про неприйнятність. От як би вони підтримали питання про неприйнятність, тоді ставилася б першою на голосування постанова комітету. А оскільки вони також не підтримали, то є попередні статті регламенту, які говорять про те, що при будь-якому голосуванні першим, обов’язково першим ставиться питання про неприйнятність. Це один момент. Другий момент полягає ось у чому. Що раніше, коли були захищені права опозиції, питання про неприйнятність приймалося 150 голосами. Тоді це мало якийсь сенс, бо достатньо було 150 голосів для того, щоб не прийняти закон чи постанову. Змінивши ці акти, в Українському домі внесли про те, що питання про неприйнятність також приймається 226 голосами. Тобто зараз практично питання про неприйнятність як таке зникло логічно. Отже, прийнятність чи неприйнятність - треба 226 голосів. Тому давайте не будемо ламати списів, поставимо питання про неприйнятність. Немає 226 голосів - ставимо питання про прийнятність і все буде зрозуміло.
Я дякую. Шановні колеги, народний депутат Зварич і будемо переходити до голосування.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Те, що тут було сказано на рахунок неприйнятності, на мій погляд, лише частково відповідає чинному Регламенту. Депутат Мороз правильно відмітив, що неприйнятність і рішення по неприйнятності не валить відповідний проект постанови чи закону. Це рішення всього-на-всього зводиться до того, що ми відправляємо даний проект до профільного комітету, який у свою чергу має надати висновки щодо того, чи проект відповідає, чи не відповідає Конституції. В цьому депутат Мороз був абсолютно правий. Але для того, щоб комітет розглянув проект про неприйнятність, має бути рішення Верховної Ради України, яка доручає цьому комітету це робити. Ми, звичайно, такого рішення не прийняли. І тому відповідно до Регламенту комітет профільний не мав права розглядати проект про неприйнятність, поки Верховна Рада не визначилися із цього приводу. Тому слід насамперед поставити на голосування проект про неприйнятність. У випадку, якщо він не проходить, ставити питання тоді про саму постанову. А у випадку, якщо проект про неприйнятність проходить, тоді доручити профільному комітетові протягом відповідного терміну знову ж внести на розгляд Верховної Ради України даний проект, або "за" чи "проти".
Дякую. Шановні колеги, тут до певної міри має місце казус, але це не та проблема, довкола якої нам потрібно "ламати списи". Відтак, згідно вашої пропозиції, я ставлю на голосування проект Постанови 1124-п "Про неприйнятність проекту Постанови Верховної Ради України "Про утворення тимчасової слідчої комісії по розслідуванню масових порушень виборчого законодавства під час виборів до Верховної Ради України та органів місцевого самоврядування в Донецькій області, містах Одесі, Кіровограді у січні, березні та червні 2002 року". Для того, щоб ця постанова набрала чинності, потрібно 226 голосів. Я ставлю на голосування і прошу визначитися. [[11:26:14]] За-143 За - 143, рішення не прийнято. По фракціях, якщо є потреба, будь ласка. Шановні колеги, ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України за номером 1124 про утворення Тимчасової слідчої комісії по розслідуванню масових порушень виборчого законодавства під час виборів до Верховної Ради України та органів місцевого самоврядування в Донецькій області, в містах Одеса, Кіровоград у січні, березні та червні 2002 року. Ставлю цей проект для того, щоб проголосувати в цілому. Прошу народних депутатів визначитися. [[11:27:11]] За-208 За - 208, рішення прийнято. Рішення прийнято, шановні колеги! Треба 150 голосів для того, щоб це рішення було прийняте. По фракціях, будь ласка. На голосування вноситься проект Постанови про утворення Спеціальної тимчасової комісії Верховної Ради України для контролю за дотриманням законності при проведенні повторних виборів народних депутатів України 14 липня 2002 року. Доповідач: народний депутат Оробець. Юрій Миколайович. Є потреба вам виступати сьогодні? Чи будемо голосувати? Хотів би нагадати шановним колегам, що рішення про утворення тимчасової спеціальної комісії має прийматися більшістю народних депутатів від конституційного складу Верховної Ради. Ставлю на голосування проект Постанови 1257 про утворення Спеціальної тимчасової комісії Верховної Ради України для контролю за дотриманням законності при проведенні повторних виборів народних депутатів України 14 липня 2020 року в цілому. Прошу визначитись. [[11:28:48]] За-227 Рішення прийнято, за - 227 народних депутати. По фракціях, будь ласка. Шановні колеги, для прийняття рішення вносить проект постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для з’ясування причин, що призвели до кризового фінансового стану Акціонерного комерційного агропромислового банку "Україна" те перевірки дотримання законності при здійсненні його ліквідації. З цього приводу ми маємо два проекти постанови в порядку їх черговості. Є потреба виступати? Народний депутат Король. Нема потреби виступати. І народний депутат Симоненко, нема потреби виступати. Шановні колеги, ставлю на голосування в цілому проект постанови Верховної Ради України за номером 1222 про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для з’ясування причин, що призвели до кризового фінансового стану акціонерного комерційного агропромислового банку "Україна" та перевірки здійснення законності при здійсненні його ліквідації. Будь ласка, з процедури Мартинюк.
Мартинюк, фракція комуністів. Володимир Михайлович, шановні колеги! Я дякую, що ви сказали про те, що, дійсно, є два проекти постанов. Але я просив би, враховуючи те, що я сумніваюсь, що ці два проекти постанов є в кожного з народних депутатів, то я просив би Головуючого проінформувати, в чому суть і різниці між цими двома проектами. А вони зводяться, я вам нагадую, до одного. Різниця між двома проектами постанови про створення цієї комісії зводиться лише до одного. Мова йде про голову комісії. В одному проекті пропонується голова комісії Король, в другому проекті, який вносить фракція комуністів, головою цієї комісії пропонується народний депутат Новак. Я пояснюю і аргументую, чому ми вносимо таку пропозицію. Ми абсолютно нічого не маємо персонально до голови комісії, який очолював цю комісію у Верховній Раді попереднього скликання. Але, виходячи із того, що в пресі з’явилися деякі публікації, які говорять про те, що деякі представники фракції "Наша Україна" мали безпосереднє відношення до банку "Україна", аби не було ніяких підозр, то було б недоцільно, щоб представник цієї фракції очолював комісію по цьому банку, аби до нас не було звинувачень. І я думаю, якщо ми змінимо голову комісію на іншу кандидатуру, а не представника цієї фракції, то це буде логічніше. Ось, у чому суть цих двох проектів постанов. Дякую.
Шановні колеги, я думаю, що немає більше потреби роз’яснювати. Із процедури народний депутат Король, будь ласка.
Шановні народні депутати, ми вже обговорювали необхідність створення цієї комісії. І питання не стояло, хто очолює і які звинувачення відносно голови комісії. Ми об’єктивно це розслідували, комісія наробила певні результаті. І на сьогоднішній день треба поставити крапку і доповісти вам про результати вже розслідування того, що відбувалося. І сьогодні натяки на те, що хтось там звинувачується, що хтось причетний до цього, - це зовсім безпідставно, бо складу комісії входять всі політичні сили Верховної Ради. І рішення комісії приймається тільки консенсусом. Тобто тут немає підстав для звинувачень. Дякую.
Шановні колеги, всім зрозуміла мотивація щодо першого проекту постанови і щодо другого проекту постанови? Немає потреби обговорювати? Я ставлю на голосування проект постанови 1222 в цілому, який внесено народним депутатом Віктором Королем: "Про утворення тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для з’ясування причин , що призвели до кризового фінансового стану Акціонерного комерційного агропромислового банку "Україна" та перевірки дотримання законності при здійсненні його ліквідації. Прошу шановних народних депутатів визначитися. [[11:33:54]] За-167 За - 167, рішення прийнято. Прошу по фракціях. Дякую. Шановні народні депутати вноситься на затвердження проект постанови про граничну чисельність. З процедури будь ласка. Народний депутат Матвієнко, фракція блоку Юлії Тимошенко.
Матвієнко українська республіканська партія "Собор", Блок Юлії Тимошенко Володимир Михайлович, шановні колеги народні депутати! Я звертаюся до всіх вас ми утворили сьогодні три слідчі комісії. Ми розуміємо, яку серйозну напругу тримає проблема Гонгадзе, є проект постанови 1178. Я розумію, що вона не включена в порядок денний, але я звертаюся до "Нашої України", які чекають Жира, ми повинні розуміти, що ми не можемо втратити ціле літо не розслідуючи цю справу. Тому ми обіцяємо Жир буде депутатом і він очолить цю комісію ми проголосуємо за нього додатково. Але давайте розблокуємо і почнемо роботу. Тому, Володимир Михайлович, є пропозиція проголосувати поставивши питання про включення в порядок денний, це займе дві хвилини і відразу про утворення комісії 1178. І в такий спосіб зняти цю проблему, яка дійсно тримає серйозну напругу в суспільстві. Дякую вам за увагу.
Шановні колеги! Дійсно ми щойно отримали проект постанови, який пропонується до розкладу засідань. Я якщо ви не заперечуєте пропонував би таким чином зробити зараз. Доручити Заступнику Голови Верховної Ради Зінченку Олександру Олексійовичу разом з авторами доопрацювати її в частині представництва оскільки пропорційний принцип, як то вимагає Регламент, тут не присутній, оскільки два представники від Блоку Юлії Тимошенко, два предствники від Соціалістичної партії, а потім на всіх, що лишилося, решта. І для того, щоб після перерви проголосувати цю пропозицію народного депутата Матвієнка. Немає заперечень? Дякую. Шановні колеги! На ваш розгляд і прийняття вноситься проект Постанови Верховної Ради України про граничну чисельність апарату Верховної Ради України. Дозвольте я проінформую вас, шановні народні колеги, чому виникла така необхідність. Шановні народні депутати! У зв’язку з тим, що нам потрібно збільшити чисельність співробітників для роботи безпосередньо у фракціях, для обслуговування фракцій, додатково ми просимо дати дозвіл на введення 57-ми штатних одиниць. Для того, щоб забезпечити секретаріатів комітетів нам додатково потрібно за мінімальними нашими розрахунками 30-ть людей. Це й зв’язку з тим, що у нас є новий комітет і значно розширені функції Комітету з питань бюджету, а також прохання є від інших комітетів, враховуючи зростаючий обсяг роботи. Крім того, шановні колеги, у нас в Управлінні справами де-факто працює тридцять одна людина, яка не передбачена у штаті. Вони приймалися раніше. Нам треба цю справу просто зафіксувати. І інші. Це ми просимо ввести додаткові штатні одиниці до підрозділів Апарату - решта, що залишилася. Що мається на увазі? Управління комп’ютерних систем додатково нам треба 10 осіб, враховуючи той обсяг роботи, який потрібно виконати і обслуговувати уже технічно насищену систему. Плюс ми просимо дозволити ввести вісім штатних одиниць для того, щоб ми могли реаорганізувати Інформаційне управління, яке б більш повно забезпечувало висвітлення роботи Верховної Ради. Це основні пропозиції щодо змін, які ми просимо врахувати. Будь ласка, народний депутат Матвєєв.
Дякую. Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Це дійсно дуже непросте питання і на погоджувальній раді взагалі-то ми дійшли згоди, що всі питання, що стосуються чисельності Апарату, будуть вирішуватися після того, як будуть розглянуті в Комітеті з питань бюджету і Комітеті з питань Регламенту. Немає взагалі заперечень проти того, що цю проблему необхідно вирішувати, але. Але, Володимире Михайловичу, вирішувати мабуть її розпочинати треба з комітетів Верховної Ради, а не із управлінь Апарату Верховної Ради, тому що сьогодні нагальна потреба в тому, щоб збільшити чисельність відповідних комітетів Верховної Ради, на яких сьогодні нагрузка збільшилася і значно, а потім уже дивитися надалі. Тому я прошу вас, фракція, зокрема, підтримає, комітет не розглядав цього проекту, Комітет з питань Регламенту. Фракція наша підтримає проект постанови, але з умовою, що розпорядження по збільшенню чисельності по відповідним структурам, включаючи секретаріати насамперед комітетів і фракцій і груп будуть погоджені із Регламентним комітетом. Дякую.
Народний депутат Мороз, будь ласка.
Володимире Михайловичу, я думаю, що заперечень щодо збільшення чисельності не буде, бо і в комітетах, і в фракціях, і у апараті Управління видно, що там, де є вузькі місця, їх треба розшивати. У мене запитання. Ви давали пропозиції щдо штатного розпису і ми розглядали його на фраккції, я вносив теж свої зауваження. Чи враховуються вони? Бо йдеться про функціонування таких структур як інститут законодавства, Інформаційноаналітичне управління, яке було, на мій погляд, непродумано ліквідовано в минулому, адже депутати сьогодні, аналізуючи той чи інший проект закону, не мають загальної інформації про стан законодавства у цій частині, про досвід у інших державах, про можливі наслідки застосування проекту одного або іншого варіанту. А це абсолютно необхідний інструмент для прийняття рішень. Тому потрібно було б це врахувати. А також мати на увазі, що вчора, наприклад, у правовому комітеті, проводячи засідання і пропускаючи близько сотні суддів, ми дійшли до висновку, що треба створити невеличкий сектор людей, які постійно будуть займатися відслідковуванням всієї кадрової ситуації у суддях. Тобто це ті посадові особи, які ідуть через Верховну Раду. Ми не повинні допускати тут легковажності, треба передбачити цю структуру обов’язково у комітеті правовому.
Дякую. Олександре Олександровичу, ми якраз розглядали це питання. Там по Інституту законодавства, скажу вам, що мова не йшла. Що стосується Інформаційноаналітичного, ми хотіли якраз цей підрозділ, щоб він забезпечував власне депутатів з одного боку, а з другого, готував необхідні матеріали з тим, щоб було видно, що Верховна Рада працює не лише у сесійному залі, а працюють і комітети, тобто щоб була повна картина про діяльність Верховної Ради. І теж саме стосується і комітетів, в тому числі Комітету правової політики там, де великі є навантаження. Я просив би вас підтримати, шановні колеги, у тому, щоб ви проголосували за граничну чисельність, а вже безпосередній розподіл, куди ці одиниці будуть направлені, щоб вони були узгоджені із регламентним комітетом. І після регламентного комітету, після його погодження це рішення побачило тоді світ. Якщо немає заперечень, я просив би підтримати. Немає, Олександре Олександровичу? Шановні народні депутати, прошу проголосувати проект постанові 1273 з урахуванням того, що структура і штатний розпис будуть узгоджені конкретно із комітетом регламентним. Прошу поставити питання на голосування. Прошу проголосувати, шановні колеги. Я прошу зайняти робочі місця і проголосувати вас. [[11:43:27]] За-294 За - 294, рішення прийнято. Я вам дякую, шановні колеги. Шановні колеги, народний депутат Веретенніков звернувся з такою заявою: "Прошу зарахувати мій голос "за" при голосуванні за призначення Піскуна на посаду Генерального прокурора у зв’язку з тим, що неспрацювала картка по моїй провині". Шановні колеги, я хочу також зробити оголошення. Згідно зі статтею 13 Закону "Про статус народного депутата" та статтею 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України, інформую про входження народного депутата України Зубця Михайла Васильовича до складу депутатської групи "Демократичні ініціативи". У вас з мотивів, Олександр Олександрович? Будь ласка.
Це для стенограми. Олександр Мороз. Я говорив про інформаційноаналітичне управління, маючи на увазі Науково-аналітичне, Науково-експертне управління, яке у нас було, і було ліквідовано, на мій погляд, не зовсім корисно для справи. Та ні, це не те управляння. Це управління Мандибури, яке було, ви пам’ятаєте. І тому коли буде Регламентний комітет розглядати цю справу, нехай подивиться уважно, що можна зробити.
Дякую, Олександр Олександрович, бо я також не зовсім зрозумів, про що йшла мова. Шановні колеги, вноситься на ваш розгляд і прийняття проект Постанови про виконання Закону України "Про державний бюджет України на 2001 рік". Порошенко Петро Олексійович, будь ласка, є потреба у вас у виступі? Від уряду будуть виступи?
Шановні колеги, рівно два тижні тому на ваш розгляд вносився проект Постанови Верховної Ради про виконання Закону України "Про державний бюджет України на 2001 рік". Він був розроблений народними депутатами, членами комітету з питань бюджету і я нагадую, що голосувався майже одностайно - одна людина проголосувала проти. Він набрав минулого разу 228 голосів і ми мали два тижні на доопрацювання проекту Постанови і прийняття його в цілому. За ці два тижні до бюджетного комітету, я підкреслюю, не надійшло жодної додаткової пропозиції. В понеділок бюджетний комітет зібрався на своє засідання, поставив у порядок денний цей проект Постанови і голосуванням підтвердив і відповідну оцінку дій Уряду по виконанню бюджету 2001 року, я нагадую, вона запропонована як незадовільна, і час сьогодні дозволяє нагадати певні знакові показники бюджету. Бюджет при зростанні валового внутрішнього продукту майже на 6 відсотків, доходи зведеного бюджету зросли лише на 2 відсотки. При цьому доходну частину бюджету було виконано на 85,7 відсотка - майже 15 відсотків ми мали недовиконання бюджету і відповідно недофінансування в першу чергу соціальних статей. В той же час Рахункова палата і бюджетний комітет виявили суттєве порушення у використанні бюджетного законодавства при використанні коштів спеціальних фондів. Тільки 4 розпорядника бюджетних коштів - це правоохоронні органи, органи управління, місцеві організації, - перевиконали на значну суму спеціальний фонд і загальне перевиконання спеціального фонду склало більше 2 млрд. грн. Це ті самі побори, які відбуваються з суб’єктів господарчої діяльності і , на жаль, ця ганебна практика продовжується в цьому році. В той же час виявлена суттєві диспропорції в фінансуванні. Були перефінансовані в порівнянні з середнім рівнем державне управління та силові міністерства, і я нагадую, що недофінансовано, як завжди, в першу чергу науку, культуру і соціальні витрати. Як приклад можна сказати, що витрати по культурі були профінансовані в межах 60 відсотків. Ця тенденція зберігається, на жаль, і в цьому році. Зросла податкова заборгованість. Недоїмка складала 6 мільярд на 1 січня 2002 року. І знову-таки, я наполагаю на тому, що ці самі тенденції ми маємо в 2002 році, тому що зараз сума недоїмки складає вже біля 9 млрд. Здійснювалось безконтрольне, нецільове і неефективне використання бюджетних коштів. Особливої гостроти ця проблема набула при використанні коштів резервного фонду Кабінету Міністрів. Всупереч діючому законодавству до бюджетного комітету не находило до погодження майже половина пропозицій по використанню коштів бюджетних фондів. Тому, шановні депутати, цим і грунтувався Бюджетний комітет, не зміняючи і основу резулятивної частини постанов, яку ми голосували минулого разу. Від себе хотів би додати, що, дійсно, в мене викликає подив з таких філологічних пошуків наших народних депутатів. Ви пам’ятаєте, що минулого разу були пропозиції визнати роботу недостатньою, або там ще якісь формулювання. Я хотів би нагадати, що у нас є дві можливості. Або того, кого задовольняє це виконання бюджету голосувати за проект постанови Уряду, де вона визнавалась задовільною і не набрала необхідної кількості голосів, або голосувати за проект постанови Бюджетного комітету, де чітко і ясно: робота уряду по виконанню бюджету 2001 року була визначена незадовільною. Я думаю, що час виступу вже закінчується, і я просив би всіх народних депутатів відійти від політичних симпатій і уподобань і чітко визначити, дати фахову принципову оцінку, чи влаштовує нас таке виконання бюджету і чи ми здатні і далі погоджуватись із суттєвими порушеннями бюджетного законодавства. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, я хочу вам нагадати, що 20 червня ми прийняли проект цієї постанови за основу. Пропозиції, зауваження до комітету в письмовому вигляді не надійшло. Отже, у нас є всі підстави прийняти проект постанови в цілому. Я ставлю на голосування проект постанови 1181-п про виконання Закону України "Про Державний бюджет України на 2001 рік" для голосування в цілому. Прошу народних депутатів визначиться з цього приводу.
Прошу підтримати постанову бюджетного комітету. [[11:50:37]] За-233 Дякую вам.
Дякую. Шановні колеги, за -233. По фракціям. Для прийняття вноситься проект постанови про схвалення основних напрямів бюджетної політики на 2003 рік. Будь ласка, Петро Олексійович, є потреба у вашому виступі?
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, ми докладно обговорили цей проект постанови під час бюджетних слухань, які відбулися 19 червня. З цього часу бюджетний комітет, на щастя, мав можливість ще 2 тижні для доопрацювання того переліку доручень і пропозицій Верховної Ради, який ми спрямовуємо в уряд. І хочу вам підтвердити, що по абсолютній більшості позицій на фаховому, професійному рівні нами було знайдено порозуміння. внаслідок таких ключових позицій, де були внесені зміни до попереднього проекту постанови, цей є те, що бюджетний комітет пішов на те, що в 2003 році ми залишаємо розподіл бюджету на загальний та спеціальний фонди. Але для того, щоб унеможливити будь-які зловживання спеціальним фондом, у спеціальному фонді залишаються лише іноземні кредити та гранти, тобто ті норми, які регулюються міждержавними договорами, які має Україна і які мають пріоритет над національним законодавством України. Справа в тім, що якби ми не залишали спеціальний режим цим грантам, вони повинні були б в кінці року зараховуватись до Державного бюджету, що суперечило б цим угодам. Ніяких інших додатків та наповнень, і по цьому існує певне погодження позицій з урядом, спеціальний фонд не повинен містити. Це чітко висловлено в пропозиціях Верховної Ради. Далі, шановні колеги. Враховуючи численну критику стосовно залучення до балансу Державного бюджету Пенсійного фонду, бюджетний комітет з урахуванням пропозицій Комітету з питань пенсіонерів і фракції комуністів вивів Пенсійний фонд з балансу і пропонує зараз затверджувати лише доходну і видаткову частину Пенсійного фонду окремим додатком до Закону України про Державний бюджет. Я нагадую, що зараз цю процедуру затвердження виконує уряд. При цьому ніяких інших втручань до проекту розподілу, джерел Пенсійного фонду. Запровадження пенсійної реформи, індивідуальних пенсійних рахунків. Ця норма ніяким чином не зашкоджує. Ми врахували пропозиції комітету з питань науки де вилучили з урядової позиції обов’язковість переведення на державне замовлення учбових закладів 3, 4 рівня акредитації. Крім того було додану підвищену необхідність пригортання великої уваги до соціального захисту населення де чітко визначені пріоритети бюджету, які повинні бути. Крім того ми включили ряд доручень щодо заходів щодо покращання фінансування оборони дорожнього господарства та інших болючих проблем, які містить Україна. Бюджетний комітет проголосував ці зміни одноголосно і я просив би народних депутатів підтримати проект Бюджетної резолюції бюджетного комітету. Дякую.
Народний депутат Ніколаєнко. За ним буде виступати народний депутат Юхновський Ігор Рафаїлович після нього народний депутат Цибенко і народний депутат Ткаченко. Після того будемо голосувати.
Ніколаєнко Соціалістична фракція голова комітету з науки і освіти. Шановний Петро Олексійович ми з вами говорили і ви зараз підтвердили, що у додатки номер 2 до основних напрямів бюджетної політики на 2003 рік в пункті 5 частині 2 щодо внесення пропозицій, щодо забезпечення переходу від бюджетного утримання установ до системи державного замовлення, мова йде про вузи 3, 4 рівня акредитації. Ми це положення вилучаємо його взагалі не буде в додатку?
Ні. Позиція була наступна, за пропозиціями Уряду ми повинні були запровадити цей порядок 2003 року.
Прохання комітету взагалі вилучити це положення. Щоб ми його без другого положення голосували. Без внесення пропозицій, ми вважаємо, що це недоцільно.
Це було рішення комітету і я готовий поставити вашу позицію на голосування і запропонувати підтримати це. Ми сьогодні, я ще раз кажу, шановні колеги, я прошу уваги! Цю норму в пропозиціях уряду до включення до Закону про Державний бюджет ми вилучили за домовленістю з Комітетом з питань науки і освіти. І в дорученнях пропонуємо лише розробити механізм. Це все взагалі не є нормою бюджетного закону.
Дякую, Петро Олексійович. Народний депутат Юхновський Ігор Рафаїлович. Шановні колеги, я прошу вас стисло формулювати питання.
Петро Олексійовичу, перше питання відносно вилучення закладів освіти третього, четвертого рівня акредитації, які зараз є бюджетними до бюджетоотримувачів, ви виключили. А тепер там ще є один абзац, який односить забезпечення підручниками шкіл до місцевих бюджетів. Це не можна робити. Чи ви це виключили, чи ні?
Шановний Ігоре Рафаїловичу! Що стосується першого питання, позиція вирішена і ми на сьогоднішній день ввели просто загальну норму, як тенденцію, щоб уряд переходив замість державного фінансування на державне замовлення. Щодо підручників, то тут цієї норми не міститься. Але я впевнений, що ми з урядом повинні додатково попрацювати для того, щоб визначити чіткі джерела фінансування програми підручників. Дякую.
Народний депутат Цибенко, фракція комуністів.
Спасибі. Петро Олексійовичу, я просив би вас ще раз для стенограми підтвердити, що кошти Пенсійного фонду вилучені із Державного бюджету, оскільки це питання досить принципове. І друге запитання, з яким би я до вас хотів звернутися. Записано в проекті постанови про те, що здійснити інвентаризацію та облік діючої системи соціальних пільг. Я абсолютно це підтримую, але яку позицію зайняв комітет стосовно проблеми заміни діючої системи соціальних пільг на, так звані грошові компенсації - адресну допомогу? Я ще раз стверджую, що це механізм знищення самої системи соціального захисту взагалі. І якщо ми не відмовимося від цього, фракція не буде підтримувати документ.
Дякую вам. Стосовно Пенсійного фонду. Я ще раз підтверджую, що за наполяганням у тому числі і пропозиції фракції комуністів, бюджетний комітет вивів з балансу Державного бюджету Пенсійний фонд. І на сьогоднішній день ми затверджуємо, ми - Верховна Рада, оті зміни, які відбулися раніше, баланс доходів і видатків Пенсійного фонду затверджував уряд. Зараз ми ці повноваження лише по затвердженню доходів і видатків, ніяких інших питань ми чіпаємо. Ми ці повноваження передали Верховній Раді і зобов’язали уряд внести пропозиції щодо необхідних змін до законодавства для реалізації цього пропозицій Верховної Ради. Тобто, це питання вирішено, вирішено саме за пропозицією вашої фракції. Щодо пільг. Ми. також викликало обурення членів бюджетного комітету, коли висувається теза ніби-то можливо і сприятна, коли пільги замінюються адресною допомогою, але ми не бачимо ні критеріїв надання адресної допомоги, ні коли отримувачів цієї допомоги. І впевнений, що заміна без вирішення цих надзвичайно болючих питань викличе суттєву соціальну стурбованість населення. Тому доручення уряду ми цю проблему відобразили і підтримуємо.
Народний депутат Ткаченко Олександр Миколайович.
Доручили уряду розробити механізм адресної допомоги, і без цього не відміняти. Я готовий послатися на це. Дякую.
Шановний Петро Олексійовичу! Шановні народні депутати! Ми з вами розглядаємо і повинні прийняти постанову про основні напрями бюджетної політики на 2003 рік. Якщо так, ми в цьому залі заслухали не так давно послання Президента, де він чітко визначив планування визнано і довгострокове прогнозування. Тобто, йде процес переорієнтації у розвитку нашої економіки. А якщо так, на 2003 рік закладено примірно провізорно 255 мільярдів валового внутрішнього продукту. А тепер давайте тоді виходити із того бюджету, який ми закладаємо, а точніше параметри бюджету у даній резолюції. Якщо виходити із тих пропозиції, які вносить сьогодні комітет, то Петро Олексійович і шановні народні депутати, ми такий бюджет не покращимо, тому що у нього від валового внутрішнього продукту закладається всього 17 процентів. Ми повинні чітко визначити, що у всіх цивілізованих державах від валового внутрішнього продукту закладається мінімум 45-55 процентів. Я розумію, що ми за один рік цього не зробимо, враховуючи те, що у нас 80- 90 процентів основних засобів виробництва, що приватизовано. Тому вноситься пропозиція. Перше. На слідуючий рік закласти у резолюцію мінімум 35 процентів від валового внутрішнього продукту у доходну частину і мінімум 35 процентів від собівартості продукції закласти рівень заробітної плати. І третє. Я пропоную у Бюджетній резолюції визначити чітко три основні напрями: перший, продовольча безпека, розвиток АПК, друге, енергетика і третє, наука прикладна і фундаментальна. Спасибі.
Дякую, шановний Олександре Миколайовичу. Відповідаючи на запитання, я хотів би, щоб ми відмітили дві цифри. По-перше, рівень або відсоток перерозподілу і співвідношення перерозподілу до валового внутрішнього продукту сьогодні складають не 17, а 23 відсотки. І ми також поділяємо вашу стурбованість, що це є надзвичайно мало. Тому що ще у 1997 році це було 30 відсотків. Це пояснюється двома причинами. Перша причина і, на мою думку, найголовна. Це є недоліки в адмініструванні податків. Просто на сьогоднішній день значна частина економіки знаходиться у тіні. І друге. Це є задеклароване зниження податкового тиску, яка менше впливає на цей надзвичайно важливий показник. Шановний Олександре Миколайовичу, буквально ще хвилиночка. Те, що ми включаємо у Пенсійний фонд до обрахунку коштів Державного бюджету, вам покажуть, що додатково ще 10 відсотків валового внутрішнього продукту, тому що приблизний бюджет Пенсійного фонду складає 20 мільярдів. Ще 0 відсотків додаються до перерозподілу. Таким чином, ми перерозподіляємо вже на 23, а відповідно 34. І це вже трохи ближче до рівня цивілізованих країн.
Петро Олексійовичу, ми переходимо.Шановні колеги, я просив би підтримати мене в тому, що ми переходимо вже до обговорення, а ми приймаємо рішення. Час вичерпаний.
Шановні колеги, я хотів би звернути увагу звернути увагу на одну деталь. Першим буде голосуватися пропозиція уряду, де уряд пропонує схвалити бюджетну резолюцію в тому вигляді, який він нам передав. Другим буде голосуватися пропозиція бюджетного комітету, де ми рекомендуємо взяти до відома пропозицію Уряду і прийняти наші пропозиції і доручення, які він має врахувати в розробці бюджету.
Шановні колеги, всім все зрозуміло. Ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України про схвалення Основних напрямів бюджетної політики на 2003 рік за номером 1126 - це проект уряду.
Бюджетний комітет не підтримує.
Прошу народних депутатів визначитися.
Не підтримує. Це урядовий. Урядовий проект, бюджетний комітет не підтримує. [[12:04:34]] За-125
За - 125, рішення не прийнято. Прошу дати по фракціях. Міністр фінансів Юшко просить слова. Тільки я вас прошу, дуже коротко.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні народні депутати, я хочу сказати, що ми провели чимало дискусій, на мій погляд плідних дискусій в бюджетному комітети. По абсолютній більшості питань ми дійсно маємо порозуміння. Єдине, на що я хотів би привернути увагу сесійного залу, шановних народних депутатів. На те, що відповідно до статті 28 частина восьма, ми, як Уряд, маємо подати проект закону про державний бюджет на наступний рік на діючому законодавстві. Певна частка зауважень і доручень, вона вимагає внесення змін до чинного законодавства. З урахуванням реалій ми розуміємо, що це неможливо зробити до 15 вересня. Тому я просто звертаюсь до вас для стенограми і до вас з таким застереженням, що Уряд буде робити все можливе для того, щоб виконати доручення Верховної Ради, але, звичайно, ми маємо відпрацьовувати проект державного бюджету з урахуванням діючого чинного законодавства. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати, на голосування ставиться в основному із зауваженнями і пропозиціями проект Постанови Верховної Ради України про Основні напрямки бюджетної політики на 2003 рік за номером 1126-п, який вносить Комітет з питань бюджету. Зніміть з голосування, будь ласка.
Шановні колеги! Я бачу позицію соціалістичної фракції. Це не є принциповим. Ми готові зняти норму про фінансування 3 і 4 рівня акредитації. Прошу поставити на голосування без цього доручення.
Петро Олексійович, я сказав: із пропозиціями і зауваженнями. Це означає, що пропозиції і зауваження враховані. Ще раз шановні колеги, прошу дати можливість мені вести сесію. Я ставлю на голосування з урахуванням пропозицій і зауважень проект за основу 1126-п.
Бюджетний комітет підтримує. За. [[12:07:24]] За-231
Шановні колеги, я ставлю на голосування, якщо немає застережень, проект постанови в цілому, проект постанови 1126-п в цілому, прошу голосувати.
Прошу підтримати. [[12:07:52]] За-252
За - 252, рішення прийнято.
Дякую за увагу.
По фракціям. Шановні народні депутати, перед тим, як оголосити перерву, я прошу вас вислухати мою пропозицію. У нас буде багато питань, які ми повинні сьогодні розглянути і проголосувати. Я пропоную, шановні колеги, проголосувати за те, щоб ми продовжили роботу, поки ми не вичерпаємо питання, які сьогодні передбачені в нашому плані. Я маю право поставити таку пропозицію, прошу підтримати. [[12:08:37]] За-191 Дякую за те, що ви не хочете працювати. По фракціях прошу дати. Шановні народні депутати, оголошується перерва на 30 хвилин. Ми подовжимо роботу о 12 годині 40 хвилин.
Шановні колеги, прошу заходити до сесійної зали, будемо продовжувати нашу роботу. Продовжуємо нашу роботу. На розгляд і прийняття рішення вноситься проект Постанови про звіт Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за 2001 рік. До виступу запрошується з цього питання голова Комітету з питань свободи слова та інформації Микола Володимирович Томенко. Будь ласка, Микола Володимирович. Якщо є потреба, чи, може, будемо одразу переходити до голосування.
Шановні колеги. Я народних депутатів, які там ще допивають каву, теж хотів би запросити до залу і коротко поінформувати вас про ситуацію, яка була між нашим слуханням і теперішнім голосуванням. Так історично склалося, що ми всі, і Національна рада перш за все, мала унікальну можливість протягом 2-х тижнів, скажімо, залатати дірки чи переконати нас в тому, що ми помилялися чи ми були непереконливі. Але та кількість звернень до комітету, яка прийшла в період від нашого звіту і до сьогоднішнього дня, всі наші уявлення не співвіднесла. Скільки судових рішень і протоколів мені прийшло стосовно видачі ліцензій на теле- і радіомовні компанії, черговий раз підтвердило мене в думці, що, очевидно, Національна рада з питань телебачення і радіомовлення діяла фактично з позиції конфліктного органу, який не зміг знайти ні порозуміння з телерадіоорганізаціями ні пояснити з журналістами свою поведінку. І не пояснити комітету і Верховній Раді України , як це вони робили. Ви бачили, як в засобах масової інформації була дискусія протягом останніх двох тижнів і коли ми говоримо сьогодні про необхідність не лише змін на Національної ради ми говоримо про те, що ті люди, які працюють в Національній раді, а ви знаєте, що згідно з постановою Голова Національної ради має статус віцепрем’єр міністра, а члена Національної ради мають вагу або статус міністрів. Мені здається, що всі хто працюють в Національній раді повинні розуміти вагу і відповідальність цих посад. Склалося враження, що нинішній склад Національної ради вважав, що це їм хтось подарував посади віцепрем’єрів і міністрів і ці посади їх ні до чого не зобов’язують. Я думаю, що другою важливою обставиною є те, що Верховна Рада повинна показати, що вона здійснює парламентський контроль. І не просто здійснює парламентський контроль, вона може прийняти рішення про те, що треба нести відповідальність за незаконні рішення. Якщо ми сьогодні просто поговоримо і скажемо, що Нацрада допускала деякі помилки, але не винесемо рішення про затвердження звіту і відповідно про недовіру ми створимо прецедент, коли в цій країні можна діяти не по закону і не нести жодної відповідальності. Можна пропрацювати чотири роки, вирішити свої проблеми, проблеми своїх корпоративних груп, але в кінці кінців вас поміняють і проведуть на заслужений відпочинок. Отже, сьогодні ми стоїмо перед необхідністю створити прецедент хороший прецедент відповідальності за те, коли закони не вирішуються. Стосовно постанови, ми зустрічалися практично з усіма депутатськими групами і фракціями і внесли деякі уточнюючі моменти, які дають можливість оновити весь склад Національної ради. Який насправді розв’язують руки Президенту, оскільки ми відкликаємо погодження голови Національної ради, і таким чином Президент має можливість бути абсолютно вільний стосовно своєї четвірки, якщо вважає за необхідне її змінити, і якщо прислухається до нашої позиції стосовно критики Нацради. Більше того, я повинен тут сказати, що Національна рада значною мірою підставила Президента, оскільки подавши неправдивий звіт для Президента і змусивши його підписати, затвердити цей звіт, де в звіті абсолютно не відображено те, що робила Національна рада. Я вже приводив приклади, що в мене є звернення всіх голів обласних державних адміністрацій про те, що за рішенням Нацради у кінці вересня всі обласні державні телекомпанії будуть викинуті з телекомпанії "Інтер" і їм ніхто не запропонував іншої ліцензії чи інших годин мовлення. Тобто кілька тисяч людей в кінці вересня втратить роботу просто-напросто. І я не думаю, що Президент це підтримує. Просто Президенту у звіті про це ніхто не написав. І це ще один аргумент , на мою думку, який змушує нас бути достатньо критичними. Переговори з фракціями показують, що у нас є розуміння, як формувати нашу четвірку. І тут є підхід більшості фракції толерантний. І насамкінець, я хотів би сказати, що ми повинні просто всім тим людям, якій приймають рішення в цій державі, просто пояснити, що у нас є три концепції життя в цій країні. Одна концепція: коли ви не хочете жити по закону і живете по поняттям, така понятійна концепція. Є друга концепція, коли ви не живете по законам, все рівно ви не будете відповідати за це. Це така концепція звичаєва, за звичкою. Я хотів би, щоб Нацрада і всі органи, які ми уповноважуємо здійснювати виконання серйозних рішень, жили по законам, які ми приймаємо. Тому просив би підтримати постанову комітету і далі працювати.
Дякую. Шановні колеги! Микола Володимирович, зачекайте, будь ласка, можливо будуть питання. Шановні колеги! Я хотів би, щоб ми виходили з того, що ми сьогодні не обговорюємо питання, а приймаємо відповідні рішення. І, очевидно, ми вже обговорили. Я прошу коротко декілька, якщо є запитань. Будь ласка, народний депутат Мартинюк. Після нього народний депутат Коновалюк, народний депутат Ващук. Ну якщо так багато, давайте тоді записуйтесь, шановні колеги. Я прошу записатися. Будь ласка, 5 хвилин на запитання. Прошу записатися. Я ще раз хотів би сказати, що ми сьогодні не обговорюємо питання, а ми сьогодні голосуємо за те питання, яке ми вже обговорили. Прошу висвітити на табло. Народний депутат Мартинюк. Я оголосив, будь ласка.
Мартинюк, фракція комуністів. Миколо Володимировичу, нас, фракцію, цікавить досить принципове питання. Ми підтримаємо постанову, проект постанови, будемо за неї одностайно голосувати, але, оскільки в постанові висловлюється недовіра тій четвірці, яка представляє Верховну Раду в Національній раді з питань телебачення і радіомовлення, то чи готовий комітет сьогодні паралельно розглянути це питання? Тому що ми його розтягуємо і ми можемо його розтягнути на досить невизначений час. Тобто, чи готовий комітет в комплексі розглянути те, що він пропонує в постанові? Дякую.
Шановний Адаме Івановичу, я, як і інформував під час звіту, що комітет буде працювати в режимі готовності голосувати сьогодні, якщо буде добра воля Верховної Ради. Ми сьогодні зранку в канцелярію Верховної Ради і до Голови Верховної Ради направили наше рішення. Вчора наш комітет розглядав 18 кандидатур, які подані від депутатських груп і фракцій, і шляхом таємного голосування ми визначили 5 кандидатів на 4 посади, які ми розглядаємо. Якщо Голова Верховної Ради і Верховна Рада вважатиме за необхідне сьогодні розглянути це питання, ми можемо роздати це рішення, воно вже зареєстроване. І, скажімо, згодом, після того, як рішення буде роздано, проголосуємо і за четвірку Верховної Ради з умов, якщо наша постанова буде підтримана.
Дякую. Народний депутат Челноков, фракція комуністів.
Прошу передати слово депутату Цибенко Петру Степановичу.
Народний депутат Цибенко.
Спасибі. Депутат Цибенко, фракція комуністів. Я хотів би звернутися до голови комітету, підтримуюче те запитання, яке поставив Адам Іванович Мартинюк. Хотів би сказати таким чином, що ми. Не хотів би, щоб ми ставили питання таким чином, якщо, то. Справа у тому, що ми повинні бути у своїх діях логічними. Якщо ми визнаємо роботу Національної ради незадовільною, висловлюємо їй недовіру, то ми просто змушені діяти відповідно тому, як сьогодні звучало. Тому, скажімо, я як депутат наполягаю на тому, щоб це питання було вирішено сьогодні. Дякую.
Я єдине скажу, що від мене заперечень немає. Якщо є підтримка, комітет відпрацював такий спосіб, що ми готові до сьогоднішнього розгляду. Більше того, от я дивлюся сюди, і коли Петро Олексійович Порошенко доповідав, і ми приймали непопулярні рішення, у міністра фінансів вистачило мужності тут сидіти. А коли ми розглядаємо долю Нацради, я не бачу жодного члена Нацради, це теж ставлення Національної ради до Верховної Ради України. Що можна було хоч клерка якогось від Нацради прислати, який би послухав, чим завершиться цей розгляд. Тому я вважаю, що якщо є добра воля, я за те, щоб сьогодні голосувати і наступну четвірку.
Народний депутат Ратушняк, група "Народовладдя".
Шановні колеги, шановний пан Томенко. По-перше, я хотів також звернути увагу на те, що Національна рада начхала на Верховну Раду. Це дуже є показово. Друге, що під керівництвом пана Холода, значить, наш електронний радіо і телевізійний ефір опанували два клани, що веде до узурпацію, пропаганди і агітації, від чого країна програє. Це є антидемократично. Третє. Не треба спекулювати, шановні колеги, навколо того, що ніби ми зараз відправимо їх у відставку і не буде кому приймати рішення. Краще ніяких рішень не приймати, на мій погляд, ніж приймати ті беззаконні, тобто кримінальні рішення, які сьогодні продукує ця Національна рада. Я за те, щоб вони пішли у відставку. Дякую.
Ну, я можливо коротко репліку ще раз кажу, що я погоджуюся з тією ідеєю, що ми не можемо дозволити собі розкіш піти на канікули, не змінивши, не оновивши Нацраду. Тому, звичайно, ми після цього рішення повинні сформувати свою четвірку, щоб Нацрада в новому складі почала працювати.
Народний депутат Коновалюк, і завершуємо.
Спасибо, Владимир Михайлович. Уважаемый Николай Владимирович. В оценке деятельности Национальной рады Украины мы находим понимание и неоднократно мы выссказывали критические замечания по деятельности этого органа. Поэтому я хотел бы так же согласиться с той позицией, которая уже прозвучала и все-таки сказать одно, что коль действительно мы принимаем решения по оценке деятельности и уже технически процедурно готово решение по ротации членов Нацсовета, давайте мы обьеденим эти два вопроса. И если это необходимо рассмотреть может быть с каким-то перерывом, можем к этому голосованию вернуться после перерыва вначале вечернего заседания. И необходимо включить в повестку дня. Поэтому этот вопрос, он взаимосвязан и позиция нашей фракции - голосовать только в том случае, когда эти два вопроса будут объеденены. Спасибо.
Я думаю, що очевидно, за логікою речей, ми мусили б діяти в такий спосіб: якщо буде підтримка керівництва Верховної Ради, складу Верховної Ради - ми голосуємо це питання. Тому що треба спочатку прийняти недовіру, але домовляємося про те, що за 30 хвилин, чи по обіді зразу ми голосуємо пропозиції комітету, які надані Верховній Раді. Тоді буде розуміння, що сьогодні ми остаточно завершимо це питання, але я з вами абсолютно погоджуємося, що треба тоді, Володимир Михайлович, домовитися, що ми розглядаємо це питання з двох частин: і постанову, і обрання.
Дякую. Шановні колеги, час вичерпаний, я хочу просто дати інформацію. Щойно мені передали матеріали від комітету, там дійсно є п’ять кандидатур. Але я виходжу з того, що ми повинні спочатку визначитися щодо постанови, під час перерви провести засідання Погоджувальної ради за участю керівників фракцій, щоб вони побачили, що напрацював комітет, а тоді узгоджене рішення внести для вашого розгляду. А зараз я ставлю за основу проект постанови, яка видана на заміну, реєстраційний номер 1185. Ставлю проект цієї постанови за основу. Шановні колеги, за основу, будь ласка, я прошу голосувати. [[12:54:44]] За-244 За - 244, рішення прийнято. Шановні колеги, які будуть зауваження чи доповнення? Будь ласка, запишіться. По фракціях висвітіть будь ласка. Дякую. Запишіться будь ласка. Народний депутат Калінчук, фракція аграрники. У вас з мотивів голосування? З мотивів голосування народний депутат Павловський, будь ласка.
Я дякую, Володимир Михайлович. Фракція Блоку Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина". Шановний Володимир Михайлович, кадрові питання голосуються один раз. Там немає за основу і в цілому. Ми проголосували і рішення прийнято. Тому переголосовувати не потрібно. Дякую.
Справа в тому, що це некадрове питання, і це проект постанови. Я прошу вас, шановні колеги, також дотримуватися регламенту. Коновалюк. Фракція "Регіони України".
Дякую, Володимир Михайлович. Володимир Михайлович, я вважаю, що доцільним було б в цілому голосувати цю постанову після перерви. І окремо додати до цієї постанови ті матеріали і пропозиції комітету, які стосуються ротації членів Національної Ради. Більше того, що це позиція не тільки нашої фракції, але це позиція і інших фракцій. Тому я вважаю, що було б доцільним проголосувати в цілому з додатком пропозицій Комітету по ротації після обідньої перерви. Дякую.
Шановні колеги, я думаю, що ми розгляд питання не маємо права розривати. Я хочу сказати народному депутату Коновалюку, що згідно Регламенту і закону пропозиції вносить комітет, а подання щодо призначення членів Національної ради вносить Голова Верховної Ради. Нахапок Верховна Рада працювати не буде. Щойно мені передали, щоб ставити ці питання. Якщо немає заперечень, я ставлю проект постанови в цілому. Прошу голосувати. [[12:57:36]] За-164 Прошу висвітити по фракціях. Дякую. Мартинюк, фракція комуністів.
Мартинюк, фракція комуністів. Володимир Михайлович, ви просто, напевно, забули, що ви оголосити з питань внесення пропозицій до постанови, прийнятої за основу, заслухали одну з пропозицій, а там були ще записані і інші народні депутати. Тому треба закінчити обговорення пропозицій, а потім ставити на голосування в цілому. Це і пояснюється тим, що цілий ряд фракцій зараз не проголосував.
Добре, приймається.
Так, а щодо пропозицій, я думаю, шановні колеги, давайте ми підтримаємо пропозицію Голови Верховної Ради, яка зводиться до того, що, дійсно, ми зараз голосуємо цей проект постанови в цілому, але приймаємо до уваги пропозицію, яку вніс Голова Верховної Ради про те, що під час перерви буде зібрано спеціальну Погоджувальну раду для того, щоб прийняти рішення про включення сьогодні до порядку денного після перерви питання про ротацію складу, що належить, четвірки. до складу, яку ми маємо рекомендувати від Верховної Ради. Якщо, так би мовити, ми з такою пропозицією, протокольним дорученням Голови, погодимося, то можемо голосувати в цілому за постанову. Дякую.
Народний депутат Яворівський, фракція "Наша Україна".
Володимир Яворівський. Шановні колеги, практично, голосування за основу показало, що настрій і політична воля в народних депутатів до прийняття цього рішення є. Я підтримую Адама Івановича. І хочу також як член Комітету із свободи слова і голова підкомітету по радіомовленню і телебаченню, хочу вам сказати. Ми обговорювали на комітеті, щоб заспокоїти людей, обговорювали кандидатури, це прерогатива Голови Верховної Ради, ми йому запропонували. У цьому списку є представники і комуністів, і інших фракцій. Це зовсім інше питання, яке ми, дійсно, розглянемо після обіду, а зараз просто потрібно нам підтвердити наше рішення голосуванням за основу. Зараз проголосувати за цю постанову в цілому. А після обіду я за те, щоб ми розглянули це питання і не залишали Національну раду, власне кажучи, оголеною. Я хочу, щоб ми цю пропозицію. Я прошу вас, товариство, проголосувати, і після цього можемо відпочити.
Ні, треба нам ще працювати, Володимир Олександрович. Народний депутат Семенюк, фракція Соціалістичної партії України.
Дякую. Фракція соціалістів, Семенюк. Я підтримую проект постанови і вважаю, що потрібно ставити її в цілому на голосування і не затягувати щодо обрання членів Національної ради. Тільки головне - щоб вони пройшли по всіх фракціях, щоб можна було підтримати їхні кандидатури. Дякую.
Дякую. Народний депутат Нечипорук, фракція СДПУ(о).
Дякую. Нечипорук, 194 виборчий округ. Шановні колеги, виникло питання ротації Національної ради з питань радіо і телебачення, в принципі, із нічого. І всі ви бачите, що, якщо ви підтримаєте сьогодні цю постанову і приймете рішення, то Національна рада до вересня діяти не буде. Кому це потрібно: розвалити те, що є? Тому що Президент не внесе своїх 4 кандидатури, і цим самим буде розвалена повністю та структура, яка працює. Тому це питання ставити до вересня просто не можна. І якщо там в комітеті хтось надумав з гарячки після виборів, то хай одумається. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми обговорили. Час, відведений для. Ну шановні колеги, п’ять хвилин, час вичерпаний. Для репліки, будь ласка, народний депутат Турчинов.
Шановні колеги! Фракція Блоку Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина", Турчинов. Дійсно, Нацраду треба сьогодні відправити у відставку, у всякому разі нашу квоту, тому що він перетворився на орган політичної цензури в засобах масової інформації. Але що стосується призначення нових членів, Володимир Михайлович, я до вас звертаюся. Що стосується призначення нових членів, то це потребує додаткових консультацій. Тому сьогодні треба проголосувати за постанову щодо відставки наших представників у Нацраді і тільки на наступному тижні після додаткових консультацій включимо це питання у порядок денний голосувати нові прізвища. Дякую.
Шановні колеги! Я прошу уваги! Я ставлю в цілому проект постанови 1185 про Звіт Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення за 2001 рік. Прошу народних депутатів визначитися. Прошу голосувати. [[13:03:22]] За-246 Шановні народні депутати, я прошу о 15 годині, - роблю оголошення, - о 15 годині лідерів фракцій зібратися в кімнаті для того, щоби ми обговорили питання, пов’язане із кандидатурами до Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Шановні колеги! По фракціях висвітліть. Дякую. Вноситься на розгляд і прийняття проект закону про внесення змін до деяких законів України з питань інтелектуальної власності в глобальній інформаційній системі Інтернет [[друге читання]]. Ігор Рафаїлович Юхновський доповідає. Будь ласка Ігор Рафаїлович, якщо є потреба в цьому.
Володимире Миколайовичу, шановні депутати! Мова йде про внесення несуттєвих змін у три закони, які регулюють законодавство рекламного процесу в Україні, а саме, в Законі про охорону прав на промислові зразки. Реклама цих промислових зразків може відбуватися через систему Інтернет, і це вноситься сюди. В Законі "Про охорону прав на товарні знаки" вводиться в якості товарного знаку і домене ім’я, тобто ім’я, яке використовується для реєстрації комп’ютера в системі Інтернет. Дуже часто ім’я реєстрації комп’ютера в системі Інтернет у світі використовується у виді реклами відповідного товару чи послуги. І на кінець третє. В Закону про охорону прав на топографії інтегральних мікросхем пропонується внести і систему Інтернет, як засіб реклами відповідних зв’язків. Я прошу проголосувати за цей законопроект.
Дякую. Шановні колеги! Комітет, а також Головне юридичне управління просять прийняти цей законопроект у другому читанні і в цілому. Я ставлю на голосування про те, щоб прийняти цей законопроект у другому читанні. Мається на увазі документ проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань інтелектуальної власності в глобальній інформаційній системі Інтернет. Прошу голосувати. Прошу підтримати. [[13:06:09]] За-314 Шановні колеги! прошу проголосувати за цей проект в цілому як закон. Прошу голосувати. [[13:06:33]] За-334 Рішення прийнято. На ваш розгляд і прийняття вноситься проект Закону про внесення змін до Закону України про фізичний захист ядерних матеріалів, радіоактивних відходів, інших джерел іонізуючого випромінювання [[друге читання]]. Доповідач буде народний депутат Бронніков. Будь ласка. Одну хвилиночку. З мотивів голосування, будь ласка, народний депутат Мартинюк.
Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Петро Павловичу, ми, розглядаючи сьогодні на засіданні фракції цей законопроект, готові підтримати його, але члени комітету. члени нашої фракції, члени комітету, які працюють у профільному комітеті, доповідали, що даний законопроект не розглядався на засіданні комітету. Якщо це так, то ми не маємо право його сьогодні розглядати. Дайте, будь ласка, відповідь.
Будь ласка.
Уважаемый депутат! Уважаемый председатель! Это не о том законе идет речь. В законе 0972 речь идет о изменении срока для правительства для дачи предложений по внесению в другие законы соответствующих изменений в звязи с принятием закона про физическую защите ядерных установок. Кабинет Министров внес эти изменения. Мы, к сожалению, вчера не успели их рассмотреть и этот закон номер 972 потерял актуальность. В связи с этим комитет предлагает его снять с рассмотрения. Спасибо за внимание.
Так що пропонує комітет? Приймати чи. Тут була пропозиція, що начебто пропонує відхилення його.
Снять с рассмотрения.
Шановні колеги! Комітет вносить пропозицію про скасування рішення щодо даного законопроекту про прийняття у першому читанні його. Нема заперечень? Я ставлю на голосування. Прошу народних депутатів визначитися. Прошу голосувати. [[13:09:22]] За-280 Рішення прийнято. По фракціях. Вноситься для розгляду і прийняття на друге читання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про зв’язок" [[друге читання]]. Доповідач - перший заступник голови Комітету з питань будівництва, транспорту і зв’язку Довгий Станіслав Олексійович. Станіславе Олексійовичу, є потреба у вас виступати з цього приводу чи будемо голосувати одразу? Є потреба давати пояснення, чи будемо голосувати? Ну, будь ласка, два слова скажіть.
Шановні народні депутати, цей закон внесений Верховною Радою минулого скликання, був розглянутий, прийнятий у першому читанні і розглянутий на Комітеті з питань зв’язку, будівництва, транспорту та зв’язку. По суті питання стосується визначення терміну поняття "абонентна плата". Оскільки у всьому світі існують три форми абонентної плати: фіксована абонентна плата, змінна частина, тобто похвилинна і комбінована. Що стосується зміни у запропоновані законі, ми переходимо на чітке поняття комбінованої форми абонентної плати, яка не обмежує застосування всіх можливих форм, які існують в інших країнах. Порівняльна таблиця для законопроекту вам роздана. Враховуючи те, що визначення на законодавчому рівні терміну "абонентна плата" забезпечить його однозначне застосування усіма суб’єктами ринку послуг, прошу прийняти проект закону у редакції, запропонованій нашим комітетом.
Шановні колеги. Запитання є? Народний депутат Бондаренко. Я прошу записатися, у кого є бажання поставити запитання.
Володимир Бондаренко, "Наша Україна". Шановний Станіславе Олексійовичу, комбінована оплата, котру ви пропонуєте цим законом, - це поняття, яке ви роз’яснили тільки що. Але ви мені скажіть, чи доводилося вам колинебудь купувати ковбасу у магазині, щоб на вагах шкала була тільки до продавця. А ви як покупець не бачили, скільки там зважується ковбаси. От ми сьогодні користуючись телефонним зв’язком без лічильника в квартирі, віримо, а іноді не зовсім віримо повідомленням телефонних станцій про те, скільки хвилин ми наговорили. Я хочу запитати вас: чи будуть встановлюватися на квартирних телефонах лічильники і за чий рахунок вони будуть встановлюватися при вживанні комбінованої оплати за зв’язок?
Дякую за запитання. По-перше, суть цього проекту полягає у визначенні терміну "абонентна плата". І вона не дає нам перепон по подальшому розвитку цього закону. Що стосується контролю за тривалістю проведених телефонних розмов, то технічними умовами на апаратно-програмні засоби всіх версій електронних автоматичних телефонних станцій, проектами та контрактами на їх постачання і будівництво, яке було здійснене в попередні роки, не передбачалися відповідні засоби передачі даних, програмне забезпечення для детального контролю за тривалістю проведених розмов у реальному часі. То те, що ми маємо на сьогоднішній день лише цифрові станції, сучасне обладнання, яке ми останнім часом лише встановили, цифрове обладнання, дається можливості. Система оператури почасового обліку розмов - це стаціонарне обладнання і доступ технічного персоналу до інформації, здійснюючи через комп’ютерну техніку. І встановити лічильник безпосередньо у абонента технічно неможливо. Тому всі ті роботи, які проводяться сьогодні на мережах зв’язку, вони передбачають встановлення і отримання цієї інформації на пунктах обслуговування споживачів. Це питання суто технічне. Дякую.
Лічильники в квартирах будуть встановлюватися на телефонах, чи ні?
Я ще раз скажу, що сьогодні технічно неможливо встановити лічильник безпосередньо у абонента. Тим більше, що ми маємо сьогодні дев’ять з половиною мільйонів абонентів і якщо ми навіть пішли б на таку реалізацію, то виникає питання: "За чиї кошти?" Тому що абоненти на сьогодні не готові платити там 200 доларів за лічильник, грубо кажучи.
Народний депутат Доманський, фракція комуністів. Висвітіть на табло, будь ласка, бажаючих поставити питання. Народний депутат Доманський.
Прошу Мартинюку передати слово Адаму Івановичу.
Народний депутат Мартинюк.
У мене запитання і до Головуючого, і до того, хто доповідає закони у другому читанні. Я хочу повідомити і нагадати, що закони в другому читанні приймаються зовсім за іншою процедурою, ніж приймаються закони в першому читанні. Тобто є порівняльна таблиця до кожної статті і кожне зауваження, якщо не наполягає народний депутат, який висловлював зауваження, тоді воно, так би мовити, знімає. В даному випадку дуже добре, що до даного закону є тільки одна пропозиція і немає ніяких зауважень, тому ми можемо його голосувати так, як голосуємо закон у першому читанні. Але, я просив би дотримуватись закону, регламенту про те, що коли є поправки, зауваження, коли ми приймаємо в другому читанні, то приймати ці законопроекти у другому читанні, а не так, як у першому. Дякую.
Дякую. Народний депутат Чорновіл.
Я прошу передати слово Богдану Костинюку. Але дуже коротесеньке питання. Інші форми фактично знімаються цим законом? Тому що сама та форма досить косноязична, то важко зрозуміти. А далі - Костинюку, прошу.
Я ще раз кажу, що абонентна плата в тій пропозиції, яка пропонувалася , у законі не було визначення терміну "абонентна плата", народним депутатом Понеділком було запропоновано визначення лише фіксованої частини абонентної плати.
Дозвольте питання задати.
Одну хвилиночку, давайте ж дотримуватись якоїсь черги.
Шановні народні депутати, шановний доповідачу! Я хочу вашу увагу привернути до редакції першого читання. В першому читанні було видно, що абонентна плата - це є внески споживача при застосуванні інших форм рахунків споживача. В другому читанні редакція змінена першого читання. Чому ми змінюємо в другому читанні політику, редакцію першого читання? На мою думку це не правильно юридично. Дякую.
Я вам відповідаю на ваше питання. По суті пропозиція народного депутата Понеділка зводиться до законодавчого введення лише фіксованої абонентної плати. Про це свідчить ця теза: незастосування інших форм розрахунків споживача з організацією зв’язку за ті ж самі послуги. В цьому випадку абоненти, які користуються послугами зв’язку у незначному обсязі, частково будуть фінансувати надання послуг тим абонентам, які користуються ними у значно більших обсягах, що, на нас, є соціально несправедливим. І це питання було розглянуто на комітеті дуже детально.
Дякую. Шановні колеги, якщо немає зауважень, наполягань, поправок щодо статей, то я ставлю на голосування законопроект у другому читанні. Прошу народних депутатів. Час вичерпаний, прошу народних депутатів проголосувати. [[13:18:15]] За-209 За - 209, рішення не прийнято. З процедури, будь ласка, народний депутат Луценко.
Я хотів би повідомити народних депутатів України, що Комітет з транспорту і зв’язку не погоджував ці зміни до закону. В другому читанні він не може бути прийнятий, бо комітет не голосував за такою редакцією. Це кардинально міняє суть закону. Він відміняє щосекундну тарифікацію, люди знову будуть платить, невідомо за що. Це монополістська політика "Укртелекому", яку тут, на трибуні захищає пан Довгий.
Дякую. Народний депутат Ключковський, будь ласка.
Юрій Ключковський, Народний Рух України, фракція "Наша Україна". Шановний пане Голово, я не розумію відкриття обговорення з процедури після прийняття рішення. Голосування було результативним, 209 голосів. Це означає, що законопроект не прийнятий і відповідно до Конституції України і Регламенту вважається відхиленим. Немає що далі по ньому обговорювати. По ньому є результативне рішення. Тому треба переходити до наступного пункту порядку денного.
Дякую народному депутату Ключковському. Але, коли ми вже проводили голосування, не встигнув виступити народний депутат Луценко. І після того він отримав слово. Законопроект, я думаю, треба направити для того, щоб він був доопрацьований і розглянутий в зв’язку. Народний депутат Мартинюк, будь ласка.
Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, особливо сусіди із фракції Соціалістичної партії України. Я зрозумів із репліки, яку висловлював Юрій Іванович із процедури, Юрій Віталійович з приводу процедури, із того, що відбувається, зараз наші колеги зрозуміли, що треба все-таки підтримувати цей законопроект. Бо суть його зводиться до того, що ми цим самим законом захищаємо наших ветеранів, які платять подвійно: який платить і абонентну плату, і платить потім похвилинно за ті ж розмови тарифи, які в нього відбуваються. А тут пропонується ввести єдину оплату, єдину форму, одну із них. Тому, я думаю, треба абсолютно логічно підтримати цей законопроект. Дякую. І ще раз проголосувати.
Дякую. Шановні колеги, одну хвилиночку. Слово для репліки має народний депутат Довгий, і будемо далі визначатися.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Ну, по-перше, мій опонент, мабуть, не був на тому засіданні комітету, на якому це питання досить детально розглядалося, по-перше. По-друге, що стосується монополістської політики Укртелекрму, то це питання прийняття цього рішення якраз і направлене на незахищенні верств наслення, які в протилежному випадку будуть платить більше за тих хто більше розмовляє. Тому я прошу ще раз повернутися і підтримати цей закон.
Шановні народні депутати. За пропозицією народних депутатів я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні проекту закону про внесення змін до закону України про зв’язок будь ласка прошу проголосувати. [[13:22:30]] За-242 Шановні колеги. Ставлю на голосування проект закону про внесення змін до закону України про зв’язок , як закон. В цілому, як закон. [[13:23:00]] За-244 За - 244 рішення прийнято. По фракціях. Шановні колеги на розгляд і прийняття в другому читанні вноситься проект Закону про зерно та ринок зерна в Україні. Доповідач перший заступник голови комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Василь Антонович Калінчук. Вітаю вас з Днем народження.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Даний проект закону був прийнятий Верховною Радою минулого скликання в другому читанні. Але згідно з Регламентом законопроекти, які перейшли з минулого скликання голосуються за процедурою другого скликання. Я хочу підкреслити, що виробництво зерна, як одного з найбільш важливих і незамінних продовольчих ресурсів належить до пріоритетних галузей АПК України та визначальній мірі має забезпечувати стабільність економіки, добробут суспільства та продовольчу безпеку держав. Останні роки характеризується досить проти!!!. відбувається, то спад виробництва зерна , то його збільшення але ріст виробництва зерна наприклад у минулому році не призвів до очікуваного підвищення доходів сільськогосподарських товаровиробників. Головною причиною стале овальне зниження цін. Минулий та і цей рік яскраво свідчить про відсутність відпрацьованих ринкових механізмів, недоліки державного регулювання ринку зерна. Можна сказати, що цього регулювання зовсім немає. Підготовлений комітетом проект закону спрямований на створення правових, економічних та організаційних умов конкурентноспроможного виробництва і формування ринку зерна для забезпечення внутрішніх потреб держави у продовольчому, насіннєвому та фуражному зерні. Нарощування експортного потенціалу, що дозволить удосконалити законодавство про зерновий ринок у відповідностями з положеннями Конституції України і принципів ринкової економіки. Впровадження передбачених законопроектом механізмів заставних закупок зерна та інтервенційного фонду забезпечить гарантований прибуток сільськогосподарських товаровиробників зерна, знизить негативні наслідки сезонного коливання рівня цін на зерно. Другим важливим моментом цього законопроекту є впровадження інститут складських документів на зерно, що дасть можливість полегшить доступ сільськогосподарським товаровиробникам до фінансових ресурсів, оскільки складські документи можуть бути використані, як застава, тобто отримати в комерційних банках кредит. Крім всього іншого законопроект сприятиме розвитку і впорядкуванню складського виробництва, товарного зернового ринку і в’ючерського ринку цивілізованому подоланню кризи неплатежів тощо. Запропонована редакція закону пройшла обговорення в комітеті і одноголосно була проголосована. В ході підготовки законопроекту, вже будемо говорити, до третього читання було подано 102 зауваження та пропозицій, 72 із них враховані, 30 відхилені. Всі відхилені зауваження за виключенням деяких погоджені з їх авторами на засіданнях комітету і робочої групи. Кабінет Міністрів України і Головне науково-експертне управління підтримують даний законопроект. Головне юридичне управління зазначає, що законопроект може бути прийнятий у другому читанні. Комітет частиною зауважень Головного юридичного управління погодився, з частиною не погодився. Ми пропонуємо прийняти його в другому читанні, прийняти як закону. Дякуємо за увагу. Я хочу сказати, що всі ті поправки, зауваження, які були внесені депутатами, ми їх виписали окремо, і сьогодні є тільки зауваження у шановного Ігоря Рафаїловича 2 поправки. Я хотів би, щоб надали йому слово і по них проголосувати.
Дякую. Ігор Рафаїлович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні депутати! У мене фактично є 2 поправки. Одна поправка стосується хто буде вести заставну закупівлю зерна. В законі, і комітет постановив, що заставну закупівлю зерна монопольно може вести лише державний агент і уповноважені ним особи. Всі вони ведуть заставну закупівлю зерна за рахунок бюджетних коштів. Це взагалі є нереально до виконання по всій території України. Я вважаю, що держава гарантує заставну закупівлю зерна. Раз. Два. Держава гарантує мінімальну ціну за зерно, яке має бути в державі. І тому моя поправка перша зводиться до того, що, крім державного агента, можуть бути і інші агенти недержавної форми власності. Всі вони мають проходити по конкурсу і цей конкурс має організувати Кабінет Міністрів і Міністерства сільського господарства має відповідати за роботу агентів. Якщо буде тільки один державний агент, буде монополія і буде беззаконіє. Тому я прошу прийняти мою поправку відносно того, що агентами заставної закупівлі зерна є державний агент і агенти, які проходять по конкурсу через Кабінет Міністрів.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку, на якій наполягає Ігор Рафаїлович Юхновський. Вона була відхилена комітетом. Прошу народних депутатів визначитися.
Комітет відхилив. Тільки державний повинен бути агент. [[13:28:45]] За-160 Рішення не прийнято. По фракціях. Ваша друга пропозиція, Ігор Рафаїлович, будь ласка. Прошу уважно слухати, шановні колеги! Ігор Рафаїлович, будь ласка. Юхновський Ігор Рафаїлович.
Друга поправка стосується статті 9 закону, в якому говориться, що з Державного бюджету дає асигнування і допомогу агентам і уповноваженим для ведення заставної закупівлі зерна. Я хочу виключити. Я хочу, щоб у статті 9-ій були перераховані саме ті суб’єкти господарювання, яким можуть бути надані державні субсидії. Бо у 5-ій статті суб’єктами господарювання названі виробники, агенти, уповноважені, і ще одне, і інші, які займаються торгівлею зерна. Так я хочу, щоб з 9-ої статті були виключені "інші, які займаються торгівлею зерна", щоб держава давала лише точно адресну допомогу виробникам, агентам і уповноваженим. Там має бути перераховане.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, з цією поправкою можна погодитися.
Шановні колеги, прошу визначитися відносно цієї поправки. Прошу голосувати.
Комітет підтримує цю поправку. [[13:30:25]] За-251 За-251. Шановні колеги, ставлю на голосування проект Закону про зерно та ринок зерна в Україні для прийняття у другому читанні. Прошу визначитися. [[13:30:52]] За-346
Комітет просить прийняти як закон.
Шановні колеги, прошу проголосувати за проект Закону про зерно та ринок зерна в Україні в цілому як закон. [[13:31:19]] За-348 Рішення прийнято. Шановні колеги, на ваш розгляд вноситься проект Постанови про порядок денний першої сесії Верховної Ради України четвертого скликання. Шановні колеги, дозвольте мені з цього приводу зробити інформацію перед тим, як ми будемо визначатися голосуванням. У вівторок вам було вручено доопрацьований проект порядку денного першої сесії Верховної Ради до якого за пропозиціями комітетів включено 145 питань. Проект був погоджений в понеділок першого липня на засіданні Погоджувальної ради. Нагадаю, що із загальної кількості питань, включених до проекту порядку денного п’ятнадцять невідкладних, тридцять чотири, які Уряд просить розглянути в першочерговому порядку десять з питань ратифікації договорів і угод. Однак при обговоренні цього питання у вівторок в сесійній залі народні депутати внесли додаткові пропозиції. Вам роздано перелік цих додаткових пропозицій до проекту порядку денного. Тому я пропоную зараз, без обговорення прийняти проект порядку денного першої сесії за основу, а після визначитися з голосуванням за додаткові пропозиції в пакеті. А потім з урахуванням наслідків голосування по додаткових пропозиціях прийняти порядок денний в цілому. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України "Про порядок денний першої сесії Верховної Ради України четвертого скликання на голосування за основу". Номер документа 1225. Прошу народних депутатів визначитися. [[13:33:15]] За-81 По фракціях прошу дати. Шановні народні депутати, відповідно до того, як надійшли пропозиції, я прошу уважно прослухати, за що ми зараз будемо голосувати. Я ставлю на голосування проект постанови за номером 1225, про порядок денний першої сесії Верховної Ради України четвертого скликання з пропозиціями про включення і вилучення, які додатково вам роздані. Прошу голосувати за основу. Прошу голосувати, шановні колеги. [[13:34:07]] За-176 Рішення не прийнято. По фракціях прошу дати. Шановні народні депутати, тоді ще я пропоную два варіанти. Я прошу уважно слухати. Перше. Я ставлю на голосування проект Постанови 1225 "Про порядок денний першої сесії Верховної Ради України четвертого скликання із пропозиціями щодо додаткового включення питань". Прошу визначитись. Ось ці пропозиції. Включення. [[13:35:03]] За-202 Рішення не прийнято. По фракціях. Шановні народні депутати, я ставлю останню пропозицію на голосування. Прошу визначитись щодо голосування за основу - проект Постанови 225 "Про порядок денний першої сесії Верховної Ради України четвертого скликання" і з пропозиціями щодо вилучення з нього законопроектів і питань. Прошу народних депутатів визначитись. [[13:35:58]] За-167 За - 167, рішення не прийнято. Шановні народні депутати, я пропоную зараз перейти до розгляду наступного питання. О 15 годині на засіданні Погоджувальної ради ми обговоримо цю ситуацію, яка склалася. Шановні народні депутати, на ваш розгляд вноситься Закон України "Про виконання рішень Європейського суду з прав людини" з пропозиціями Президента України від 28.12.2001 року. Доповідачем з цього питання буде державний секретар Міністерства закордонних справ України з питань європейської інтеграції Чалий Олександр Олександрович. Немає? Ви будете доповідати, Василь Васильович? Шановні колеги, ми домовились таким чином, що доповідачем буде обов’язково виступати та людина, яку визначив Президент. Якщо немає визначення Президента з приводу того, що людина у відрядженні і замінить її інша людина. Тому я прошу вас, сідайте, будь ласка, буде виступати Онопенко Василь Васильович від комітету. І я просив би підготувати лист до уряду, ми вже його направили, ще один, щоб виступав лише та людина, та уповноважена особа, яка уповноважена на це Президентом. Верховна Рада - це не прохідний двір. Будь ласка, Василь Васильович.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, на ваш розгляд винесено, звичайно, важливе питання про виконання рішень Європейського суду з прав людини. Я хотів би нагадати, що Верховна Рада минулого скликання 11 липня 2001 року прийняла Закон України "Про виконання рішень Європейського суду з прав людини". Президент України 4 серпня того ж року повернув цей закон зі своїми пропозиціями Верховній Раді для повторного розгляду. 29 листопада минулого року Верховна Рада України по моїй доповіді після повторного розгляду знову прийняла цей закон і врахувала чотири поправки Президента, тобто ми повністю рахували пропозиції Президента щодо цього закону. Я хотів би нагадати, що за прийняття закону тоді проголосувало 341 депутат, тобто більше двох третин від конституційного складу Верховної Ради. 28 грудня після прийняття цього закону минулого року Президент знову повернув нам цей закон на розгляд Верховної Ради і уже запропонував його відхилити. Яка позиція комітету? Ми розглядали пропозиції Президента, і позиція комітету така, що в нас просто немає правових підстав повторно розглядати повторні поправки Президент чи вето до цього закону. Оскільки відповідно до статті 94 Конституції України, відповідно до роз’яснень, даних Конституційним Судом України від 7 липня 1998 року, які давалися на пропозицію Президента, якщо було б враховано поправки на вето і проголосувало більше двох третин, то Президент автоматично повинен підписати цей закон. Тобто в нас сьогодні, Володимире Михайловичу і шановні депутати, немає іншого виходу, як направити Президентові ці документи і цей закон для повторного підпису. Я думаю, можливо, зауважити Юридичному управлінню Адміністрації Президента про те, щоб вони просто не підставляли гаранта Конституції в даному випадку.
Шановні колеги, я думаю, пропозиція зрозуміла. Комітет пропонує прийняти проект постанови 0897-п, яким направити закон Президенту для його підписання у зв’язку з тим, що всі зауваження були враховані. Якщо немає заперечень, я ставлю проект постанови на голосування за основу. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:40:32]] За-305 Рішення прийнято. Я прошу проголосувати за цей проект в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:40:59]] За-318 Рішення прийнято. По фракціях. Шановні колеги, вноситься на розгляд Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з пропозиціями Президента України від 4.01.2001 року. Від Кабінету Міністрів визначено доповідачем державного секретаря Міністерства юстиції України Зайця Анатолія Павловича. Є Анатолій Павлович? Будь ласка, скільки вам треба часу? П’ять хвилин, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! На ваш розгляд виносяться пропозиції Президента України до закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів, щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб. Цей закон на думку Президента не може бути підписаний з таких підстав. Перше. Конституцією України визначено особливий порядок припинення дії законів, актів Президента України і Кабінету Міністрів України. Акти Кабінету Міністрів можуть бути визнані не конституційними, Конституційним Судом чи скасовані Президентом України. Крім того і на це слід звернути увагу , законом, який розглядається доповнено Цивільний процесуальний кодекс України новою главою 31 "д". Нею передбачено право громадян об’єднань громадян в тому числі і політичних партій , місцевих осередків, що є юридичними особами звертатися до суду із скаргами про визнання незаконними нормативно-правовими актами органу виконавчої влади, органів місцевого самоврядування або їх посадових осіб, а також розгляду судами цих скарг. Це не узгоджується з відповідними нормами Конституції України, чинного Цивільного процесуального кодексу України та інших законів. Справа в тому, що положення глави 31 "д" , якою пропонується доповнити Цивільний і Процесуальний кодекс регулюються ті питання, які даним кодексом вже врегульовані. Положення глави 31 "а", який існує в цьому кодексі повною мірою регламентують право громадянина на оскарження в суді рішень , дій чи бездіяльності органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб. Таким чином у разі прийняття даного закону виникне ситуація, коли одні і ті ж відносини підпадатимуть під дію двох глав Цивільного і Процесуального кодексу. Таким чином ті рішення органів виконавчої влади, які прийматимуться вони не зможуть бути належним чином вирішені судом з огляду на наявність таких колізій. Крім того, відповідно до запропонованої законом статті 248 Цивільного процесуального кодексу предметом судового оскарження можуть бути нормативно-правові акти, що спрямовані на регулювання певного виду громадських відносин і неодноразове застосування. Це не відповідає теж поняттю нормативно-правових актів, яке існує в теорії держави і права. Крім цих питань є також деякі інші суперечності, які унеможливлюють прийняття даного закону. З огляду на викладене пропонується Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб відхилити, як такий, що суперечить Конституції та законам України, дублює норми інших законів. Дякую за увагу.
Дякую. Народний депутат Ключковський, будь ласка, запитання.
Юрій Ключковський, Народний Рух України, фракція "Наша Україна". Шановний доповідачу! Ви посилаєтеся на главу 31 "а" Цивільного процесуального кодексу. Однак, як відомо, ця глава присвячена захисту конституційних прав громадян, як випливає з роз’яснень Пленуму Верховного Суду України щодо рішень, які стосуються цих громадян, органів державної влади і органів місцевого самоврядування. Скажіть, будь ласка, за якою главою Цивільного процесуального чи будь-якого іншого кодексу процесуального треба розв’язувати суперечки компетенційні, скажімо, між органами місцевого самоврядування і місцевими державними адміністраціями, які дуже часто втручаються в компетенцію місцевого самоврядування? За яким процесом, за якими нормами це буде розглядатися, якщо 31 "д" буде скасовано.
Дякую за запитання. Я хотів би сказати, що глава 31 "а" стосується, справді, оскаржень в суді рішень дій чи бездіяльності органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб. Що стосується тих актів, про які ви говорите, то ці акти теж можуть бути оскаржені відповідно до цієї статті, оскільки стосовно прав громадянина можуть бути різні суб’єкти, які подають. Я хотів би сказати, що будь-який акт може порушувати право громадянина і в інтересах громадянина можуть подаватися скарги різними органами, у тому числі і прокуратурою. Що стосується оскарження актів Кабінету Міністрів, актів Президента України, то вони можуть бути визнані Конституційним Судом. Неконституційними.
Народний депутат Головатий.
Сергій Головатий, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Шановний доповідачу! Ви прекрасно розумієте, що нам треба швидше просуватися в бік знову ж таки запровадження європейських стандартів. Внесений законопроект є одним із кроків на те, щоб у нас запрацювала адміністративна реформа і нове європейське адміністративне право, коли можна буде оскаржувати в суді рішення органів влади виконавчої і місцеве самоврядування. І нам це потрібно, без цього ми не можемо, тому що Конституція України гарантує це і, вибачте, і новий Цивільний кодекс говорить про те, що всі особи є рівні. Цивільний кодекс передбачає поняття особи, як і Європейська конвенція з прав людини, незалежно це фізична особа чи юридична особа. То саме цей законопроект передбачає можливість юридичних осіб оскаржувати ці рішення, а якраз існуючі ЦПК не дозволяє юридичним особам це робити - тільки фізичним. То цей законопроект покращує ситуацію. Чому Міністерство юстиції і практично Президент проти того, щоб покращити правову ситуацію? Щоб будувати правову державу? Щоб надати рівні можливості і фізичним, і юридичним особам оскаржувати рішення органів влади і самоврядування?
Дякую за запитання, шановний Сергій Петрович, але я думаю, що ви теж погодитесь із тим, що даний законопроект у разі його прийняття створить певні колізії, тобто обов’язково будуть створені певні колізії у цій частині оскарження рішень органів державної влади. Тому що те, що написано у главі 31 "а" стосується рішень і отже стосується усіх нормативно-правових актів, які приймаються органами виконавчої влади. Тобто накладна обов’язково буде.
Дякую. Народний депутат Черняк, за ним народний депутат Зварич і час у нас вичерпаний.
Шановний Анатолію Павловичу, дійсно, нам здається, що Міністерство юстиції стає на шляху створення механізму оскарження дій влади у суді. І це не перший раз, між іншим, у нас складається таке враження. Можливо, якісь там казуїстичні моменти ви підмітили і правильно стосовно виникнення колізій, але практично не прийняття цього закону означатиме, що наші громадяни, наші фізичні і юридичні особи будуть беззахисні перед владою. А цей закон все-таки це крок у напрямку тому, щоб дати всетаки можливість нашим громадянам оскаржувати рішення влади. Чому Міністерство юстиції так наполегливо чинить спротив цій тенденції? Дякую.
Дякую за запитання. І хочу ще раз сказати про те, що Міністерство юстиції, в принципі, не проти того, щоб оскаржувалися рішення органів державної влади. Але для того, щоб це зробити, потрібна чітка, юридична чистота. Ми не можемо заради того, щоб досягти, скажімо, якоїсь мети, яка перед нами стоїть, ми не можемо знехтувати юридичними правилами. Ви зверніть увагу, що відбудеться відразу, буде наявні дві глави, які, в принципі, суперечитимуть одна одній. І суддя, який буде вирішувати справу, він не зможе чітко визначити предмет, за якими нормами він має вирішити цю справу. Тобто відбудеться, буде чітка колізія, що йому робити, яку главу застосувати. Я вважаю, що якщо ми, справді, ставимо собі за мету щоб оскаржувати такі відповідні рішення, то ми маємо досягти дуже чіткої чистоти і розвести ці правила, розвести в Цивільному і Процесуальному кодексі. Я ще раз хочу сказати, що я не проти цієї ідеї, про яку ви говорите.
Народний депутат Зварич, будь ласка.
Роман Зварич, виборчий округ номер 90, фракція "Наша Україна". Скажіть будь ласка, якщо зауваження Президента приймаються, то яким чином тоді Президент вважає можна забезпечити право юридичної особи, оскаржити рішення, тобто нормативно-правові акти органів державної влади на предмет їхньої законності. Це перше питання. Тепер друге. Чи не видається вам, що Президент у своєму вето поплутав два поняття: поняття конституційності і поняття законності. Звичайно, що ніхто не може оспорювати право виключне, ексклюзивне право Конституційного суду, виносити рішення на предмет конституційності нормативно-правових актів. Але не можна це саме право поширювати виключно на Конституційний суд, що стосується питання їхньої законності. Невже ж Президент не знає пункту другого статті 24 Конституції України, де чітко сказано, що всі суспільноправові відносини в державі підлягають судам загальної юрисдикції.
Дякую за запитання. Звичайно я не можу зараз взяти на себе сміливість і сказати як Президент бачив би врегулювання цього питання, оскільки це звичайно належить до компетенції найперше парламенту. Але що стосується того, що ми маємо розвести конституційність і законність, я абсолютно з цим згоден. І крім того Конституція України чітко визначила, що певна категорія актів щодо них вирішує це питання конституційності і тим самим, очевидно, що охоплюються і питання того, наскільки ті чи інші акти відповідають також і закону. Тобто ці питання, вони можуть вирішуватися лише в рамках конституційності. І тому я вважаю, що в даному випадку потрібно було б очевидно тлумачення Конституційного Суду в цьому питанні. Чи можуть акти Кабінету Міністрів і акти Президента оскаржуватися в окремих судах загальної юрисдикції?
Дякую, Анатолій Павлович. Голова підкомітету з питань правової політики Юрій Анатолійович Кармазін. Будь ласка.
Шановні народні депутаті! Всі чули доповідь Міністерства юстиції. А тепер поверніться до частини першої статті 124 Конституції, де написано, що делегування функцій судів , а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються. І ви знайдете правильну відповідь на ці питання. Комітет з питань правової політики 12.06.2002 на своєму засіданні розглянув пропозиції Президента до закону і висловив думку, що їх слід вважати неприйнятними, оскільки стаття 55 Конституції без будь-яких обмежень закріпила право людини і громадянина на судовий захист своїх прав і свобод, гарантувала кожному право на оскарження в суді рішень, дію чи бездіяльність органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. У рішенні Конституційного Суду України від 1 жовтня 1998 року у справі про підсудні спори у Вищому Арбітражному суді України зазначається, я цитую: "Встановлено пунктом 16 частини першої статті 106 Конституції України повноваження Президента скасовувати акти Кабінету Міністрів не впливає на межі юрисдикції арбітражних судів і, зокрема, Вищого Арбітражного суду України. Конституційне повноваження Президента України щодо скасування актів Кабінету Міністрів України і повноваження Вищого Арбітражного суду України щодо визначення таких актів недійсними з підстав, зазначених у законодавстві, є самостійними гарантіями забезпечення законності у діяльності Кабінету Міністрів України, які не виключають одна одну. До повноважень Конституційного Суду України належить вирішення питань про відповідність Конституції і конституційність актів Кабінету Міністрів України, а не про їх законність. Зазначена позиція Конституційного Суду стосується всієї судової системи України, складовою системою якої є господарські суди". Таким чином, пропозиція Президента України щодо неправомірності покладення на суди загальної юрисдикції оцінки законності актів Кабінету Міністрів України є неприйнятною з юридичної точки зору. Президент наголошує на тому, що згідно зі статтею 55 Конституції можливі звернення до суду зі скаргою на рішення дії чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування тих посадових осіб стосуються виключно місцевого самоврядування, виключно прав, свобод, обов’язків громадянина, а не об’єднань громадян, включаючи політичні партії, є хибною. Глава 13 "а" Цивільно-процесуального кодексу наділяє правом звернення до суду із відповідною скаргою лише фізичних осіб. Проте реалізація і захист конституційного права громадянина на судовий захист, може бути предметом діяльності громадської організації [[об’єднання]] громадян, і це не суперечить ні Конституції, ні Цивільно-процесуальному законодавству. Президент України звертає увагу на неузгодженість положень статті 27 закону та статті 1 Закону України про політичні партії України щодо права звернення до суду лише тих осередків, які є юридичними особами. Відповідно до частини 2 статті 102 Цивільнопроцесуального кодексу сторонами у цивільному процесі можуть бути громадські організації, що користуються правами юридичної особи. Таким чином, положення статті 248-27 закону приведені у відповідність до вимог Цивільнопроцесуального законодавства. Висновок Президента про те, що прийняті законом доповнення статті 12 Господарськопроцесуального кодексу не вписуються у зміст даної норми, є неприйнятним, оскільки саме це положення робить виняток у підвідомчості справ.
Я прошу завершувати, Юрій Анатолійович.
Я завершую. Узагальнюючий висновок, шановні народні депутати. Я думав, що вам буде багато чого цікавого відкриється нового. Комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді подолати вето Президента України щодо закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України, щодо оскаржень нормативно-правових актів органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб. І саме з того виходячи, що це фахове рішення комітету, чисто юридичне рішення комітету, яке не містить за собою абсолютно ніякого політично підгрунтя. Я і просив би вас підтримати всі політичні сили подолати вето Президента. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, зрозумілі позиції? Комітет пропонує прийняти рішення, яким подолати вето Президент на цей закон. Ставлю на голосування. Прошу народних депутатів визначитися з приводу цього проекту закону.
Комітет просить підтримати. Це захист прав кожного громадянина в державі Україна. Катерина Тимофіївна, я прошу вас підтримати, так же, як ми підтримали закон про зерно. [[13:59:22]] За-164
По фракціях, будь ласка. Дякую. Шановні колеги.
Не було сигналу про голосування.
Оскільки технічна неузгодженість виникла, я ще раз ставлю на голосування пропозицію комітету про подолання вето Президента України на цей законопроект. Прошу визначатись.
Комітет просить підтримати. [[14:00:03]] За-202
Рішення не прийнято. По фракціях. Є пропозиція направити цей документ для повторного розгляду у комітеті. З мотивів голосування, будь ласка, народний депутат Головатий. Фракція блоку Юлії Тимошенко.
Сергій Головатий, фракція блоку Тимошенко. Шановні "єдісти", отам у вас є підфракція "Європейський вибір", так ви повинні знати, що з своїм Президентом нас залишаєте в Азії. Тому що в усій Європі усім надано право оскаржувати рішення: і фізичним особам, і юридичним особам. В Європейськом суді в Страсбурзі вже наші юридичні особи звертаються, а ви сидите в Азії, ви "опі" сидите, а не в Європі!
Шановні народні депутати, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Ми продовжимо нашу роботу о 16 годині. О 15 годині лідерів фракцій прошу зібратися для погодження питань, про які ми говорили, в кімнаті навпроти.