Доброго ранку, шановні народні депутати, гості та запрошені Верховної Ради! Прошу народних депутатів підготуватись до реєстрації. Увімкніть систему «Рада», реєструємось. [[10:00:31]] У сесійній залі зареєстровано 381 народний депутат. Ранкове засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Сьогодні, шановні колеги, відзначає свій черговий день народження Віталій Дмитрович Барвіненко. Давайте його привітаємо. Дозвольте проінформувати щодо результатів роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 2 червня 2011 року. Ми вчора з вами розглянули 34 питання порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято 8 законів та 2 постанови, 7 законопроектів прийнято за основу, 1 законопроект направлений до комітету для підготовки на повторне перше читання, 2 законопроекти повернуті на доопрацювання суб’єктам права законодавчої ініціативи, 2 законопроекти повернуто до комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання, 10 законопроектів відхилено. За результатами розгляду пропозицій Президента України 1 закон прийнято в новій редакції після доопрацювання комітетом, 1 закон відхилено. Голова виконує державні функції. Сьогодні, ви знаєте, засідання Ради регіонів в Автономній Республіці Крим. Він є членом Ради регіонів. Шановні народні депутати! Відповідно до статті 229 Регламенту Верховної Ради України в п’ятницю з 10 до 11 години проводиться «година запитань до Уряду». Представники депутатських фракцій внесли пропозицію, щоб під час «години запитань до Уряду» заслухати інформацію Кабінету Міністрів щодо впливу діяльності Міністерства фінансів України на соціально-економічне становище держави та її міжнародний імідж. Сьогодні на запитання народних депутатів буде відповідати міністр фінансів України Ярошенко Федір Олексійович. Я його запрошую на трибуну. 30 хвилин – відповіді на письмові запитання, а надійшли такі письмові запитання від депутатських фракцій Партії регіонів, Блоку "Наша Україна – Народна самооборона", Народної Партії. І потім 30 хвилин ми відведемо на запитання усні. Будь ласка, Федоре Олексійовичу.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! До Міністерства фінансів, до мене як до міністра фінансів, поступили письмові запитання від фракції "Наша Україна – Народна самооборона". Перше питання. Поясніть, будь ласка, відзначену тижневиком "Дзеркало тижня" [[Україна]] розбіжність у чотири рази даних по суті боргу невідшкодованого ПДВ уряду і Рахункової палати. Перший віце-прем’єр-міністр, міністр економічного розвитку і торгівлі України Андрій Клюєв, заявив, що ця сума на сьогодні не перевищує 3 мільярди гривень. Разом з тим, згідно із звітом Рахункової палати станом на 1 квітня сума залишків невідшкодованого ПДВ більша ніж у чотири рази і становить 12,6 мільярда гривень. Коли, нарешті, запрацює автоматичне повернення ПДВ не тільки для обраних? Шановні народні депутати, уряд зробив фантастичні кроки щодо розв’язання проблеми відшкодування ПДВ, яке склалося в нашій державі. Уже в 2010 році уряд реалізував, законодавчо цю проблему вирішив, через прийнятий вами Закон "Про державний бюджет", де практично ця проблема була розблокована і були погашені залишки невідшкодованих сум ПДВ, і поставлено своєчасне відшкодування податку на додану вартість через грошове фінансування відшкодування податку на додану вартість.Також в 2010 році уряд законодавчо також врегулював спільно з вами на майбутнє, на 2011 рік, щоб ця проблема зовсім зникла. Який стан справ на сьогодні? Станом на 1 червня відшкодовано 16,7 мільярда гривень, що 2,6 рази більше минулорічного показника. Для цього ми свідомо пішли на автоматичне відшкодування, до речі, яке у світі жодна країна не застосовує. В даний час я хочу вам сказати, що за підсумками травня і квітня місяця автоматичне відшкодування ПДВ відшкодовується суб’єктам господарювання в межах від 50 до 70 відсотків. На автоматичне відшкодування ПДВ в повному обсязі передбачається перейти до кінця поточного року. Що стосується статті у газеті "Дзеркало тижня", то йдеться мова про різні показники. Рахунковою палатою була названа цифра 12,6 мільярда гривень, що є невідшкодованим ПДВ в рахунок майбутніх платежів, тоді як перший віце-прем’єр-міністр Андрій Петрович Клюєв говорив про протермінований залишок невідшкодованих податку на додану вартість на поточний рахунок. Наступне питання. За результатами перевірки в травні цього року Генеральною прокуратурою України роботою Державної податкової служби було, зокрема, встановлено: що Державна податкова служба порушила Положення Податкового кодексу, затвердивши 25 січня цього року своїм наказом № 42 практику незаконного взяття податкової декларації до уваги, лімітувавши таким чином коло платників, які мають право на автоматичне відшкодування податку на додану вартість. Всупереч положенням Податкового кодексу, органи Державної податкової служби прийняли до уваги 3,5 тисячі декларацій по ПДВ із загальним обсягом постачання 4,4 мільярда гривень. В 2011 році – 300 декларацій з об’ємом постачань 2,4 мільярда гривень. Чому Міністерство фінансів спокійно спостерігає ще із січня за дискримінацією та беззаконням? Чому спокійно триває на державних рахунках кошти, яких були позбавлені підприємці? Шановні народні депутати, тут порушено надзвичайно важливе питання контролю за дотриманням чинного податкового законодавства. Йому і зараз приділяється надзвичайно велика увага. І перевірки Генеральною прокуратурою є однією з важливих ланок системи контролю, що розбудовується. А від помилок ніхто не застрахований. І зараз Державна податкова служба працює над виправленням порушень, виявлених Генеральною прокуратурою, і я як міністр фінансів також активно приймаю участь щодо наведення порядку в цьому питанні. Вже підготовлені зміни щодо вдосконалення порядку визначення відповідності платника податку критеріям, що дають право на отримання автоматичного відшкодування податку на додану вартість. Ці зміни дозволять повністю закрити порушене питання. Наступне питання. Прем’єр-міністр України Микола Азаров заявив, що переговори з МВФ щодо поновлення співробітництва ведуться, насамперед, з позицій відстоювання економічних і соціальних інтересів України. Поясніть як безпосередній учасник переговорів з МВФ, якою мірою відповідає економічним та соціальним інтересам України та українців підвищення пенсійного віку і цін на газ для населення. Чи ухвалить МВФ рішення про можливість виділення Україні чергового траншу кредиту стенд бай у розмірі півтора мільярда доларів. Яким є шанси припинення співпраці МВФ з Україною? Шановні народні депутати, так склалося, що в нашій країні пенсійна система зазнала мінімальних змін. Трансформації, до яких ми сьогодні тільки приступили, розвинуті країни пройшли уже давно і надалі продовжують вдосконалювати всю систему пенсійного забезпечення. Тому для потреб, які нам врегулювати потрібно по пенсійному забезпеченню, в Україні потрібно робити видатки понад 18 відсотків ВВП. І цей показник, він найвищий у світі. Тому дійсно потрібні реформи, які б збалансували всю систему задля того, щоб наші українці жили надзвичайно заможно. І реформи, які потрібні нам сьогодні, вони потрібні не для МВФ, а потрібні задля того, щоб економіка нашої розвивалась, і на основі економічного зростання у нас покращувався добробут людей. Тепер що можна сказати про підвищення цін на газ. Для уряду не головне підвищити ціни на газ, а очистити її від різного роду накруток, непродуктивних витрат, оскільки непосильним тягарем лягають на населення. Тому політику, яку проводить Президент нашої держави, який, буквально, днями взяв участь у засіданні Кабінету Міністрів України дав конкретне завдання щодо наведення порядку і врегулювання проблем тарифів. Позиція України, яку ми відстоюємо, стосується лише механізмів та строків реформ, які потрібні в Україні. Стосовно МВФ у нас іде конструктивна робота, і програма МВФ продовжується, ніхто її не призупиняв, у нас ідуть різні консультації задля того, щоб ми встали якраз у ті програмні документи, які передбачають, щоб всі транші, які потрібно надавати Україні для підтримки платіжного балансу, надходили своєчасно. Наступне питання. Чому уряд України втратив можливість призначити одного з директорів-розпорядників Європейського банку реконструкції та розвитку? Чому Україна вчасно не подала письмову заявку на підтвердження підписку на додаткові емісії ЄБРР? Як ви оцінюєте той факт, що інтереси України в ЄБРР тепер представлятиме директор від Швейцарії? Як ви ставитесь до заяви прес-секретаря Міністерства фінансів Віктора Касарчука, що, позбувшись посади директора ЄБРР ми не втратили, а посилили свої позиції, адже вона заперечує думку керівника Головного управління з питань міжнародних відносин Адміністрації Президента Андрія Гончарука про те, що втрата цієї посади не є добре для України? Хто має нести тут відповідальність? Шановні народні депутати, можу сказати прямо, що Україна стала заручником жорсткої конкуренції щодо керівних посад в Європейському банку реконструкції та розвитку. Тому що ви знаєте, що наше життя це йде конкурентна боротьба на всіх ланках, зокрема і з цього питання. Ми вчасно подали заявку на призначення свого директора. Однак, Румунія подала заявку про вихід з нашої групи країн та приєднанням останньої до країн на чолі з Туреччиною. Це означає, що вона підтримала Туреччину, яка реалізувала той самий сценарій, який вона реалізує під час весняних зборів МВФ і Світового банку в 2011 році в Вашингтоні, оцінивши створення своєї власної групи. Також хочу проінформувати, що під час загальних зборів, що відбулись 20-21 травні в Астані, відбулась низка надзвичайно плідних зустрічей з керівництвом ЄБРР та відповідними працівниками інших країн у складі ЄБРР. За результатами проведеної роботи відбулось переформування представництва України в ЄБРР. Таким чином, Україна не втратила свого впливу, але, дійсно, я згоден, що Андрій Гончарук сказав, це є втрата, але одночасно ми рахуємо, що заходи, які ми вживаємо задля того, щоб ми не втрачали, а посилили свої приєвропейські позиції і приєднались до офісу на чолі з одним із найвпливовіших акціонерів ЄБРР, яким є Швейцарія. Це дасть змогу Україні як державі брати активну участь у геополітичних процесах з розширення регіону діяльності того ж ЄБРР. Більш того, Україна отримала впливового партнера в особі Швейцарії. Крім того, хочу сказати і наголосити, що 15 травня 2011 року Рада директорів ЄБРР схвалила нову стратегію діяльності банку на 2011-2014 роки, якою передбачається можливість отримання фінансування проектів розвитку в розмірі не менше 1 мільярда євро щорічно. Рівень інвестицій ЄБРР залежить від того, наскільки успішно Україна буде покращувати умови для підприємницької діяльності та проводити реформи, зокрема, створювати прозорий податковий режим і, дійсно, незалежну судову систему. Банк намагається покращити ділову практику компаній, отримувачів коштів ЄБРР та знайти шляхи розширення кредитування в національній валюті, як це застосовується в деяких країнах стран СНД. Тепер, поступили запитання від фракцій Партії регіонів, від першого заступника голови Чечетова Михайла Васильовича. Перше питання. Розпочався останній місяць першого півріччя. Чи розраховує уряд виконати бюджет? Шановні народні депутати! Хочу вам доповісти, що побудований на якісно новій основі, на інноваційних підходах проектного управління і менеджменту, на принципах проективності бюджет 2011 року успішно виконується. Ефективне управління доходами дало свої результати. Дохідна частина бюджету наповнюється стабільно і в повній мірі. За 5 місяців вдалося на третину збільшити надходження до Державного бюджету порівняно з відповідним періодом минулого року. Спостерігається стійка тенденція до нарощування темпів перевиконання індикативних показників, доходів загального фонду Державного бюджету. Я приведу тільки приклад, що вже на січень-травень поточного року ми отримали коштів більше, ніж на 5 мільярдів гривень, чим це передбачено Законом "Про Державний бюджет на 2011 рік". До зведеного бюджету за січень-травень надійшло 140,4 мільярда гривень, що становить 102,7 від плану. До Державного бюджету надійшло 110,8 мільярда гривень, що становить 103,3 плану. До місцевих бюджетів надійшло 29,6 мільярда, що становить 100,4 відсотка. Практично всі бюджетні. доходна частина всіх бюджетів виконана по всім напрямкам. Касові видатки загального фонду Державного бюджету за січень-травень поточного року становить 105,6 мільярда гривень проти аналогічного періоду минулого року зросли на 16,6 відсотки. Високі показники виконання доходів дозволили забезпечити виконання бюджету з рівнем дефіциту, який значно менше, ніж заплановані показники. Така позитивна динаміка виконання бюджету дає підстави не тільки очікувати повного виконання планових показників бюджету наступних місяців, але і забезпечити їх перевиконання, що дасть можливість сприйняти додатковий бюджетний ресурс на виконання завдань Президента, рішень уряду, Верховної Ради щодо підвищення соціальних стандартів фінансування програм економічного розвитку. Наступне питання. При ухваленні Податкового кодексу декларувалося зниження податкового навантаження на економіку. За рахунок чого тоді зростають доходи бюджету? Шановні народні депутати, я вже не раз говорив, що за п’ять місяців нам вдалося на третину збільшити надходження до Державного бюджету порівняно з відповідним періодом минулого року. Це стало можливо внаслідок стабілізації економіки, яка торік одержала більше 150 мільярдів фінансової підтримки і нинішнього року демонструє впевнене динамічне зростання. За п’ять місяців цього року економіка одержала майже 8 мільярдів бюджетних коштів, що в 4,4 рази більш ніж торік. Передбачене податковим законодавством зниження податкового навантаження є потужним додатковим інвестиційним ресурсом для суб’єктів підприємницької діяльності. Його обсяги складають більше 40 мільярдів гривень. Це кошти, що спрямовуються на розвиток виробництва, на випуск нової продукції, на виплати працівникам і таке інше. За бюджетної підтримки реалізуються інфраструктурні енергозберігаючі проекти. Суттєву підтримку одержали за рахунок фінансування об’єктів "Євро-2012", яка збільшена в поточному році до 20 мільярдів гривень. Слід також врахувати і стабілізацію державних фінансів. Бюджет вчасно фінансує свої зобов’язання. Поліпшилася ситуація з відшкодування ПДВ, зростають доходи громадян. Все позитивно відбивається на доходах бюджету, які будуть зростати і надалі в процесі імплементації реформ та впливу їх результатів. Наступне питання. З року в рік місцеві бюджети значно перевищили заплановані надходження. Чи продовжиться ця тенденція і в цьому році? Безумовно, так, шановні народні депутати. Тому що ми плануємо за для того, щоб не перенавантажувати місцеві бюджети, а реально їх планувати. І тому бюджет 2011 року побудований на новій моделі міжбюджетних відносин, яка концептуально змінює роль місцевих бюджетів і їх розпорядників у бюджетній системі України. Завдяки впровадженню нових підходів у бюджетному плануванні заплановано на 16,2 мільярди збільшення ресурсної бази місцевих бюджетів. Це дозволить також сприяти ефективному. створити ефективну систему управління місцевими фінансами і забезпечити стійке економічне зростання регіонів. Результатом є те, що зростання надходжень до місцевих бюджетів у січні-травні до 29,6 мільярда, тобто на 2,4 мільярди більше, ніж торік. Перевищені прогнозні показники склали 100,4 відсотки. Приріст надходжень до місцевих бюджетів порівняно з аналогічним періодом 2000. року склав по податку на доходи фізичних осіб основного джерела наповнення місцевих бюджетів, з початку року склали 20,1 мільярди, що на 9 відсотків, або на 1,6 мільярди більше проти аналогічного періоду минулого року. Місцеві громади отримали 4,2 мільярди гривень плати за землю, що на 3,8 або на 152 мільйони більше прогнозних показників. Порівняно з минулим роком надходження зросли на 482 мільйони гривень. Загалом, бюджетна політика передбачає подальше розширення повноважень місцевих бюджетів, підвищення їх ролі у соціально-економічному розвитку. Наступне питання, в регіонах постійно скаржаться на нестачу коштів, що надходять з Державного бюджету. У чому тут справа, що робить Мінфін, щоб допомогти регіонам? Шановні народні депутати, я вважаю, що грошей достатньо ніколи не буває, тим більше, у нинішній ситуації, коли і економіка, і соціальна сфера требують значних ресурсів для свого розвитку. Тому ми діємо відповідно до фінансових можливостей бюджету, намагаємося оперативно реагувати на всі проблеми та виклики, з якими стикаються місцеві бюджети, максимально допомагати регіонам у розв’язанні їхніх фінансових питань. При цьому Міністерство фінансів України у повному обсязі забезпечує виконання зобов’язань щодо перерахування з Державного бюджету місцевим бюджетам міжбюджетних трансфертів. Так, на сьогодні повністю перерахована дотація вирівнювання, а це 18,1 мільярдів гривень. Аналогічна ситуація щодо фінансування регіонів по соціальним субвенціям та субвенціях на соціально-економічний розвиток, які місцеві бюджети отримали повністю відповідно розпису асигнувань Державного бюджету в обсязі на загальну суму 15,7 мільярда гривень. За п’ять місяців цього року місцеві бюджети отримали з Державного бюджету трансфертів на 8,1 мільярдів гривень, більше ніж за той рік. Наступне питання. Президент і уряд повністю декларують турботу про людей, обіцяють збільшити зарплату вчителям, лікарям, іншим працівникам бюджетної сфери. Коли ці обіцянки стануть реальністю? Шановні народні депутати! Державний бюджет на 2011 рік, ухвалений вами за пропозиціями уряду і підписаний Президентом України, передбачає підвищення соціальних стандартів, збільшення заробітної плати, створення нових робочих місць через розвиток економіки. І все це, я вам уже доповідав, автоматично фінансується, і наші громадяни отримують ці всі стимули. Бюджет передбачає суттєві субвенції по дотаціям регіонам на забезпечення соціальних потреб, які повністю фінансуються згідно з бюджетним розписом. У цілому обсяг субвенцій соціального захисту населення за січень-травень склав 14,8 мільярда і зріс проти аналогічного періоду на 5 мільярдів або в 1,5 рази. Субвенція на допомогу сім’ям з дітьми склала 10,9 мільярдів, що на 2,3 або на 26,2 проценти більше ніж торік. З початку року вже вдвічі рішенням уряду було підвищено розмір посадового окладу працівникам першого розряду ЄТС, а саме: з 1 січня він був встановлений в розмірі 613, а з 1 квітня – 625 гривень за місяць. Нещодавно, 11 травня, урядом була прийнята постанова, що підвищення оплати праці бюджетників. Зокрема ця постанова збільшує розміри посадових з окладів згідно єдиної тарифної сітки. Також додаткові кошти будуть спрямовані на збільшення різниці між посадовими окладами першому-сьомому тарифному розряду. Протягом року це забезпечить збільшення заробітної плати для вчителів вищої категорії більше ніж на 340 гривень, лікаря-хірурга вищої категорії – на 360, дільничного лікаря-терапевта – на 309 гривень. Всі необхідні видатки закладені в бюджеті будуть та в пропозиціях, які ми будемо вносити до змін до бюджету, які готуються урядом. Крім того, зазначеним рішенням уряду встановлено, що з січня наступного року медичні працівники будуть додатково отримувати 20 відсотків надбавку на оздоровлення. Також не забуті і працівники установ соціального захисту населення, які з вересня поточного року отримають 20-відсоткову надбавку. Це забезпечить річний приріст заробітної плати такого працівника на 370 гривень. Наступне питання. Свого часу держава вирішила врятувати деякі комерційні банки. Вклала в них великі гроші, а результатів не видно. Коли ж одержать гроші вкладники "Родовід банку"? Я хочу вам доповісти, шановні народні депутати, що, дійсно, в період фінансової кризи держава взяла участь в капіталізації трьох банків: "Родовід", "Київ" та "Укргазбанк". Загалом на збільшення статутних капіталів цим банкам, шляхом придбання державою часток у статутні капітали спрямовані кошти Державного бюджету в розмірі 25 мільярдів гривень. Фактично держава взяла на себе захист інтересів вкладників – понад 900 тисяч. Найскладніша проблема була в "Родовід Банку". Нинішнім урядом для захисту інтересів вкладників та припинення кризових явищ в "Родовід Банку" урядом спільно з Національним банком було прийнято рішення щодо передачі до ВАТ "Ощадбанк" зобов’язання перед фізичними особами за вкладами та в порівнянні за обсягами активів банку в розмірі 3 мільярда 950 мільйонів гривень. Відразу після прийняття зазначених зобов’язань, до активів ВАТ "Ощадбанку" розпочався процес реєстрації вкладників. Хочу вам всім доповісти, що на сьогоднішній день практично всі проблеми по "Родовіду" врегульовані. На сьогоднішній день в ВАТ "Ощадбанку" зареєстровано вже майже 100 тисяч вкладників, які перейшли з "Родовіду" в "Ощадбанк", і з яких уже понад 46,3 тисячі вже отримали свої кошти або побажали залишити на депозитах в ВАТ "Ощадбанку". На виплату спрямовано 2,5 мільярда гривень, з яких уже 800 мільйонів переоформлено вкладниками "Родовід Банку" у депозити ВАТ "Ощадбанку". За прогнозними оцінками ВАТ "Ощадбанк" решту суми вкладів буде виплачено до кінця серпня цього року. При цьому пікове навантаження, ми плануємо, що буде в липні місяці поточного року. Поступили також запитання від фракції Народної Партії, голова фракції Шаров Ігор Федорович. Перше питання. Міжнародні рейтинги свідчать, що Україна займає останні місця за системою оподаткування, скаржаться і підприємці. Що планує уряд зробити для виправлення ситуації? Я хочу сказати вам, шановні народні депутати, і нагадати одночасно, що ухвалення податкового кодексу вже тривало більше 19 років і тільки нинішній уряд взяв на себе відповідальність за його розробку і прийняття. Результати, які є сьогодні, вже говорять самі про себе і свідчать, що Податковий кодекс дав поштовх для прискореного розвитку економіки. Рейтинги, про які ви кажете, базуються на оцінці періоду, який передував прийняттю Податкового кодексу. Головне, щоб працювала економіка і бізнесу було комфортно працювати в оновленій податковій системі. Наступне питання. Нещодавно Верховна Рада ухвалила основні напрямки бюджетної політики на 2012 рік. Як вони реалізуються? Чи розпочався процес складання бюджету на 2012 рік? Шановні народні депутати, бюджетна політика на наступний рік продовжує реалізацію ключових пріоритетів 2010-2011 року. Це підвищення соціальних стандартів життя людей та забезпечення стабільного зростання економіки. Основними напрямками бюджетної політики на 2012 рік передбачено зменшення граничного обсягу дефіциту бюджету до 2,5 відсотків ВВП, зменшення частки перерозподілу ВВП через зведений бюджет до 28,7 відсотків, утримання обсягу державного боргу на економічно безпечному рівні – не більше 30 відсотків ВВП. Утримання зазначених напружених параметрів базується на суттєвому прискоренні економічного розвитку, в результаті якого зростання ВВП передбачається на ріст на 6,5 ВВП при сповільненні інфляції, стабільності курсової політики і активізації зайнятості населення. В Міністерстві фінансів розпочалась активна робота над формуванням головного фінансового документу на наступний рік. Бюджет 2012 року стане першим бюджетом незалежної України, розроблений на основі впровадження середньострокового бюджетного планування з чіткими фіскальними і видатковими орієнтирами. В даний час проводиться робота з головними розпорядниками бюджетних коштів щодо складання основних положень, основних напрямків бюджетної політики на 2012 рік. Крім того, проводиться оптимізація кількості бюджетних програм на 2012 рік. На основі поданої інформації Мінфіном будуть розроблені граничні обсяги видатків та надання кредитів на 2012 рік за індикативними прогнозними показниками обсягів видатків, надання кредитів на 2013-14 роки. Детальна інформація стосовно виконання бюджету буде подана до Верховної Ради разом з проектом Закону «Про Державний бюджет на 2012 рік». Наступне питання. При ухваленні бюджету на 2012 рік передбачалось переглянути деякі положення з урахуванням його виконання. Нещодавно і Президент говорив про можливість збільшення фінансування окремих напрямків. Чи це реально, чи є підставі для корегування доходів та видатків. Дійсно, так, шановні народні депутати. Я декілька слів тільки повторю. Що я вам казав, що у нас вже за підсумками п’яти місяців 5,1 мільярди йде перевиконання доходної частини бюджету. І за чотири місяці ми маємо реальне зростання промисловості на 8,5, будівництва – на 11,6, реальна зарплата збільшилась на 10,8 і реальний приріст ВВП за перше півріччя, ми плануємо, що складе 5,2 відсотка. Це створює умови для уточнення прогнозу основних макроекономічних показників на 2011 рік, який зараз триває. І думаю, на наступному тижні уряд внесе зміни до уточнених макропоказників. І на основі цього будуть якраз і розробляться зміни до Закону "Про Державний бюджет на 2011 рік". Наступне питання. Чи витримає наш бюджет все зростаючої потреби фінансування Євро-2012? Що робить Мінфін, щоб Євро відбулося? Я всім народним депутатам хочу вам доповісти, що Євро у нас нормально фінансується і бюджет достатньо збалансований і всі проблеми, які є по Євро, будуть профінансовані в поточному році в запланованих обсягах, без ніяких викликів. Дякую вам.
Так, шановні колеги, на письмові запитання ви одержали відповіді. Прошу записуватись на усні запитання. Так, будь ласка, 30 хвилин: 1 хвилина – на запитання, 2 хвилини – на відповідь. Прошу, Федоре Олексійовичу, орієнтуватись, вкладатись у 2 хвилини з відповіддю. Ігор Гринів.
Прошу передати слово Остапу Семераку.
Остап Семерак, мікрофон, будь ласка. Наступний – Прокопчук.
Шановний пане міністре, я хотів би вас повернути до відповіді на питання стосовно того, що сталось в Астані і пов’язано з участю України в EBRD. Насправді, ви плуталися, у відповіді на письмове запитання, чи Україна виграла чи програла. Хотів би вам допомогти в цьому. Україна, звичайно, програла. Тому що Україна, згідно офіційного сайту EBRD очолювала групу і представляла інтереси Румунії, Молдавії, Грузії, Вірменії. Тепер Україна перейшла в іншу групу, де швейцарці будуть представляти наші інтереси разом із іншими серйозними фінансовими країнами, таким як Киргистан і Азербайджан. Питання таке. Чому не ви очолювали, як це вимагає РегламентEBRD, групу? Які наслідки Україна буде мати після таких подій в Астані, і як це вплине на чорнобильські програми і, наприклад, програми по енергозбереженню.
Шановні колеги, наступні також хочуть задати запитання. Будь ласка, відповідайте.
Дякую за питання. Але я хочу наголосити, ми можемо що завгодно зараз один одного критикувати, але час покаже. І я вам хочу сказати, що нам зараз потрібно, навпаки, приймати заходи, які б не розповідали, що у нас там гірше стало чи гірше буде, а я кажу фахово, що питання роботи в ЄБРР – це питання часу. І сьогодні уряд і я як міністр фінансів вживаємо нові системи працювання зі світовими нашими організаціями задля того, щоб кредити, які повинні надходити, вони були максимально ефективними. Для цього потрібен час. І за той короткий час, який працював уряд, ми не могли ті накопичені проблеми, які накопичились, вирішити за вісім місяців. Дякую.
Будь ласка, Юрій Прокопчук.
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина", Рівненщина. Про ефективність діяльності фінансово-економічної вашого уряду свідчить лист голови Національного банку України пана Арбузова, який попереджує про катастрофічні наслідки такої вашої діяльності. Він це говорить завбачливо, і для цього є всі підстави. Ви доводите країну до колапсу. А ще одна причина, чому так є сьогодні, – це саме, що у нас не денонсована угода з Кіпром, діють ще радянські закони, де вивозиться щороку, і ви знаєте цю цифру, 30 мільярдів доларів – це 50 мільярдів гривень податку до українського бюджету. Ви на колінах стоїте перед МВФом за 1,5 мільярда. У той же час до цих пір не внесена угода урядом про денонсацію угоди з Кіпром, як офшорної зони. Коли вона буде внесена? Дякую.
Надзвичайно цікаве питання. Я дякую. Шановні, щоб ви розуміли, що не перед ким уряд не стоїть на колінах, ми ведемо виважену політику щодо захисту інтересів громадян нашої країни. І ведемо ретельну роботу з кожним нашим кредитором або партнером задля того, щоб економіка нашої країни розвивалась. Тому Кіпр – це країна, з якою працюють всі країни світу, не виключно Україна як одна із держав, яка з нею працює. І я хочу вам сказати, що за 19 років чому-то ні один уряд не зробив таких кроків, які зараз робить. Я вже вам доповідав, що Податковий кодекс, розмовляли, а ніхто нічого так і не зробив. Стосовно Кіпру, угоди, в нас буде в цьому році, уже я зустрічався двічі з міністром фінансів Кіпру, от, і веду сьогодні надзвичайно потужну роботу задля того, щоб врегулювати всі ці проблеми, і більше щоб вони не виникали. Дякую.
Будь ласка, Юрій Литвин. За ним – Вернидубов.
Фракція Народної Партії, Литвин, Кіровоградщина. Прошу передати Ващук Катерині Тимофіївні.
Будь ласка, мікрофон Катерини Ващук.
Шановний Федоре Олексійовичу! У мене таке запитання. Сьогодні найпроблемніше питання в аграрному секторі – тваринництво, а саме молочний напрямок. Вирізаються корови, кожен місяць зменшується їх кількість. Коли ми приймали Податковий кодекс, моя правка, з якою я виступала від імені фракції і настоювала, була така, щоб податок на додану вартість, який платять харчові переробні підприємства, хай виплачуються селянам як дотація до ціни. Це в середньому збільшувало ціну десь майже до гривні на молоці. Уряд настояв, щоб це йшло в спецфонд. Сьогодні в тому спецфонді 200 з лишнім мільйонів, це від молока і м’яса, в той час, коли.
Вибачте, на сметані й закінчимо. Будь ласка. Я прошу, ображаються інші, тому що в нас мало часу на запитання. Катерино Тимофіївно, тільки тому, що ви землячка, закінчуйте, але іншим я більше не дам такої можливості.
Спасибі. У той час, як за такий же період минулого року, селянам було заплачено 430 мільйонів лише за молоко, то де ж тут логіка у підтримці тваринництва урядом. Вернімось до старої системи, ми вас просимо.
Шановна Катерино Тимофіївно, дійсно, на сьогоднішній день ті цифри, які ви кажете, вони є такими, як ви сказали. Але я хочу сказати вам, що зараз уряд вживає відповідні заходи. Я як міністр уже запросив і податківців, і Міністерство аграрної промислової політики. Ми збалансуємо видатки, які повинні йти на ці програми, вони в повному обсязі будуть профінансовані і фінансуватися також будуть в автоматичному режимі. Дякую вам за запитання.
Іван Вернидубов, Партія регіонів. Наступний – Лук’янов.
Шановний Адаме Івановичу! Дозвольте надати можливість задати запитання колезі Пеклушенку.
Будь ласка, Олександр Пеклушенко, мікрофон.
Уважаемый Федор Алексеевич! Как здесь справедливо и самокритично наши оппоненты сказали, что, доведя страну до коллапса, как же все-таки нашему правительству удалось иметь такие результаты. Вы абсолютно правильно сказали, что основной упор был сделан на экономику. Ответьте, пожалуйста, в таком "телеграфном режиме". Первое. Можем ли мы обходиться без денег Международного фонда? Куда они направляются? Второй вопрос, который интересует всех наших избирателей. Что будем делать с проблемой "дети войны"? Что будем делать с проблемой "заощадження"? Что будем делать с проблемой "кредитные союзы"? И очень важный вопрос – это вопрос социальных субвенций. Если мы их в очередной раз направим в конце года для того, чтобы была отстрочка, а не были освоены суммы, это будет неправильно. Заранее благодарен за ответы.
Дякую за запитання. Стосовно. чому, дійсно, нам вдалося це зробити. Це завдяки, в першу чергу, стабілізації фінансової системи. Ви розумієте, для того, щоб економіка працювала, тобто повинні буди вжиті заходи і фінансовий ресурс повинен бути двигуном економічного розвитку. Тобто уряд за минулий рік згуртувався і зробив певні програми задля того, щоб ми могли профінансувати відповідні галузі, дати їм підтримку, сформувати їм обігові кошти, дати їм, так сказать, відповідні кредитні ресурси, дати нормативну всю правову систему і вирішити ряд викликів, які не вирішувалися минулі роки. Нам вдалося це зробити. І ми маємо позитивну роботу щодо роботи економіки у 2010 році, і стабільну фінансову систему, яка дозволяє фінансувати всі видатки, як це передбачено Законом про Державний бюджет. Стосовно тепер телеграфно по програмах. Стосовно дітей війни. Ми в цьому році передбачили збільшення, і на наступний рік також. Стосовно заощаджень. Ми також передбачаємо розв’язання цієї проблеми, і бюджетно-фінансової політики, які в основних напрямках на 2012 рік це все прописано і передбачено. Ми будемо спільно з вами працювати. Стосовно Міжнародного валютного фонду. Я хочу сказати, да, тут є різні бачення. Да, можна. На мій погляд, в даний час ми не можемо працювати без Міжнародного валютного фонду, не задля того щоб фінансувати там певні видатки, а задля того щоб мати стабільний резерв валюти і грошей самих дешевих, для того щоб реагувати на виклики, які існують в системі нашого світу. Тому що економіка світу сьогодні ще не вгальмована і.
Завершуйте, будь ласка. Федоре Олексійовичу, завершуйте, будь ласка.
Тому турбулентність економіки, я хочу вам сказати, сьогодні, от завтра я приймаю 11 міністрів фінансів країн СНД, де якраз ми будемо обговорювати проблеми, стан світових фінансів і стан фінансів в наших країнах і випрацьовувати програму, як нам діяти в умовах турбулентності фінансової системи світу. Це надзвичайно важливе явище, яке відбувається. Воно буде постійним. І про це не потрібно забувати. Дякую.
Будь ласка, Владислав Лук’янов, Партія регіонів. За ним – Ковальова.
Шановний Федоре Олексійовичу, ви і ваша урядова команда змогли стабілізувати ситуацію і переламати тренд на зростання. І ми бачимо, що зараз опублікований прогноз зростання валового внутрішнього продукту, і він збільшується на дві десяті відсотки: з 4,5 відсотків, до 4,7 відсотки. Як ви вважаєте, якби не спадок в обсязі дуже великих запозичень, які залишила минула команда, на скільки ми могли б поліпшити ситуацію і як можна було б використати 90 мільярдів, які зараз ми сплачуємо за Тимошенко, Ющенка і команду, не хочу виясняти, хто з них там більше. ну, не хочу вживати слово вкрав або використав неефективно, скажемо м’яко.
Дякую за запитання. Я хочу чітко сказати, що, дійсно, цих грошей нам не хватає, на жаль, вони потрачені зовсім на інші проблеми. Але, якщо б ці гроші у нас залишилися, то, дійсно, ми б їх направили якраз на підвищення пенсій, от на підвищення всіх, фінансування всіх видатків для самих бідних слоїв населення. Це основа, де ми як державні, так сказати, установи і народні депутати, повинні піклуватися про як раз і захищати самі бідні верстви населення. Я думаю, що політику, яку проводить Президент і уряд, ми продемонструємо вже в цьому році, що ці видатки будуть збільшуватися в цьому році і в наступному році якраз за рахунок збалансованої фінансової політики і економічного зростання нашої країни. Дякую вам.
Будь ласка, Юлія Ковальова, фракція Партії регіонів. Підготуватися Сасу.
Ковальова Юлія Вікторівна. Прошу слово передати Чечетову Михайлу Васильовичу.
Уважаемый Федор Алексеевич, мы все помним, с какой черты стартовало это правительство, 2009 год: 16,1 процента падения ВВП, 15 процентов дефицита бюджета, это катастрофа, практически, была. И всего лишь за год вы сумели, ужав дефицит бюджета в пять раз, это фантастический результата – в пять раз, вывести экономику на траекторию роста экономического до пяти процентов. Но у меня конкретный вопрос: делает честь, что вы видите вопросы медицины, здравоохранения, образования, но дети – прежде всего. И поскольку мы вступаем в период летних отпусков, а не за горами первое сентября, я знаю, что. из скудного финансового ресурса выделяются деньги не строительство школ, на ремонт школ, но мы уже смотрим 1 сентября, как будет с учебниками? Дети будут обеспечены учебниками? Это волнует всех сегодня. Спасибо.
Спасибі, Михайло Васильовичу. Дійсно, проблем. Да. [[Шум у залі]] Шановні народні депутати, я хочу вам також доповісти, що ця проблема, вона в нас врегульована була вже в минулому році. Ми в минулому році профінансували, достатньо фінансового дали ресурсу для того, щоб збалансувати якраз ці видатки, і було профінансовано, 180 мільйонів грошей направлено. У цьому році ми плануємо вже, у червні місяці, максимально це липень, завершити фінансування всіх цих програм, і всі підручниками будуть належним чином забезпечені, всі ті, хто їм. кому вони потрібні.
Сергій Сас, будь ласка, БЮТ. Підготуватися Рудченку.
Дякую, Адаме Івановичу. Сергій Сас, БЮТ. У зв’язку з тим, що міністр фінансів не дав відповіді на питання одне, у мене є два питання до віце-прем’єр-міністра Тігіпка. Шановний Сергію Леонідовичу, 30 мільярдів вивозиться через кіпрську дірку з України. доларів. Це – вартість Державного бюджету України, ви це прекрасно знаєте. Ви закриваєте не це очі, натомість роздягаєте малих підприємців, які масово закривають свій бізнес. Коли буде закрита кіпрська фінансова діра? Це – перше питання. І наступне питання як до віце-прем’єр-міністра. Як може Кабінет Міністрів вимагати виконання законів від інших, якщо сам їх не виконує? Я вже вдесяте говорю Верховній Раді про те, що Законом про Кабінетом Міністрів передбачено, що Кабінет Міністрів на годині запитань повинен бути у повному складі. У нас з 30 чоловік два чоловіки членів Кабінету Міністрів. Чому ви не поважаєте своїх виборців, Сергій Леонідович? Чому.
Шановні колеги, давайте домовимося так. Ми трошки зекономимо часу і потім Сергій Володимирович. Сергій Леонідович на ваші запитання в кінці відповість. Будь ласка, Микола Рудченко. Або, будь ласка, Сергію Леонідовичу, будь ласка, мікрофон увімкніть і дайте відповідь.
Що стосується уряду, то уряд сьогодні знаходиться практично в повному складі на засіданні Ради регіонів у Криму. І так сталося, що це співпало. Тому я вибачаюся, але всі, хто сьогодні на місці, всі сьогодні присутні. Це перше. Друге. Що стосується ухилення від оподаткування. Я можу сказати, що ми маємо три ключові проблеми в нашому податковому законодавстві і які поки що ми не змогли вирішити. Проблема номер один, я вважаю, – це так звані звичайні ціни. У нас сьогодні це не відпрацьовано. Коли ми зможемо застосувати визначення принципу за звичайними цінами, це буде означати, що любий товар чи люба послуга, яка буде виходити за межі України, може йти по любій ціні, але оподатковуватися вона буде по світовим цінам. Тобто метал може піти на офшорну зону по ціні 100 доларів, але якщо його ціна у світі буде 300 доларів, то оподаткування буде по 300 доларів. Тому коли ми це можемо зробити. В принципі ми готуємося, і за літо підходи такі ми зможемо напрацювати. Восени зможемо послухати їх у Верховній Раді і приймати чи не приймати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Микола Рудченко, Народна Партія. За ним – Микола Комар.
Шановний Федоре Олексійовичу! Микола Рудченко, Житомирщина, Народна Партія. Вже очевидно, що пенсійна реформа загальмувала. Чи не загрожує це своєчасній виплаті пенсій? Дякую.
Дякую за запитання. Пенсійна реформа вона, дійсна, дуже потрібна в Україні, і уряд наполегливо працює і розробляє законопроекти для того, щоб рішення, які будуть ухвалені й прийняті, вони були зроблені на користь наших громадян. Але я вам хочу сказати, що незважаючи на всі реформи, які будуть робитись, от сьогодні пенсійна реформа абсолютно не заважає щодо фінансування поточного фінансування виплати пенсій. У нас в автоматичному режимі все іде, виплачується. 85 мільярдів ми виплатили за п’ять місяців. У нас створені надійні інструменти задля того, щоб ті проблеми, які виникають певних регіонах, вони фінансувалися, балансувалися. І в нас все йде без ніяких заборгованостей, станом на 1 червня поточного року ні копійки заборгованості немає. І хочу вас переконливо запевнити, що і до кінця року не буде. І в наступному році ніяких заборгованостей не буде. Я думаю, надалі так, як ми плануємо середньострокову бюджетну політику, тобто на 2012, 2013, 2014 роки в нас буде збалансована фінансова система щодо виплати пенсійних видатків. Дякую.
Микола Комар, Партія регіонів. За ним – Орест Муц.
Адаме Івановичу, прошу передати слово заступнику голови бюджетного комітету Мельнику Петру Володимировичу.
Будь ласка, Петро Мельник.
Дякую. Шановний Федоре Олексійовичу, я хочу поінформувати своїх колег, що на тому тижні був саміт в Криму керівників податкових служб СНД і були, в тому числі і країни Балтії. І коли я поінформував, що падіння внутрішнього валового продукту в 2009 році в Україні був 15 процентів, то тільки в Латвії було 18 процентів, в інших країнах такої цифри і близько не було. Я хочу поінформувати, що на наступний рік ми прийняли в парламенті в основних напрямках бюджетної політики цифру щодо дефіциту державного бюджету – 2,5 проценти. А в поточному кварталі ми маємо 5,2 проценти щодо зростання внутрішнього валового продукту. І понад 9 процентів зростання виробництва. Звичайно, цьому сприяє і податкова політика, яка є.
Відповідайте, будь ласка. Петро Володимировичу. Я думаю, ви в робочому порядку решту питань задасте. Ви досить часто спілкуєтесь. Будь ласка, Федоре Олексійовичу.
Шановний Петро Володимировичу, ви, дійсно, цікаву тему підняли. І зараз іде таке обговорення з усіма країнами світу для того, щоб збалансувати бюджетно-фіскальну політику. Тому що в нас взаємопов’язані економіки і нам надзвичайно важливо, щоб не виникало ніяких викликів стосовно вкладення інвестицій наших в економіку інших країн і інвестицій інших країн в нашу економіку. Тому отака співпраця, яка йде і в податковій службі, і в Міністерстві фінансів, перший віце-прем’єр проводив місяць тому назад саміт, збирав, був саміт в Криму перший віце-прем’єрів країн, стран СНД. Вона дозволяє нам напрацьовувати, якраз, механізми задля того, щоб унормувати бізнес, так сказать, середовище на стабільні нормальні закони, які б давали змогу достатньо інвестувати в проекти, які б розвивали економіку і добробут нашої країни і інших країн. Це спільні проекти. Це надзвичайно важливо. Як по результатам роботи з міністрами фінансів вас також проінформую. На питання, яке задавали Сергію Леонідовичу, я хочу відповісти, що я теж як міністр фінансів повинен бути в Криму, але я попросив Президента, він мене залишив, і я сьогодні відповідаю на всі ваші запитання. Дякую вам.
Будь ласка, Орест Муц, Партія регіонів. Сергій Терещук, Народна Партія. [[Шум у залі]] Так, немає? Вибачте, вибачте. Сергій Терещук, Народна Партія, будь ласка. Наступний – Тищенко.
Шановний Федоре Олександрович. Федоре Олексійовичу, вибачте! У сільському господарстві сьогодні доволі складна ситуація. Я маю на увазі ріст цін на енергоносії, відповідно, ріст цін на мінеральні добрива, засоби захисту рослин. У той же час ціни на сільгосппродукцію у нас стримуються. Депутат Ващук навела приклад, коли акумуляція коштів на рахунках Міністерства аграрної політики від проданого молока і м’яса сьогодні не попадає в село. Скажіть, будь ласка, яка необхідність була введення мита на реалізацію зерна? В кінцевому рахунку все це відіб’ється на селянах. Ціна на зернову продукцію, яку вони будуть продавати, буде дешевша або менша на розмір мита. Ходять розмови, що вони знову будуть акумулюватись в Міністерстві аграрної політики, а потім йти у вигляді дотацій селянам. Скажіть будь ласка, яка необхідність була вводити мито? Дякую.
Надзвичайно цікаве питання. Вже Сергій Леонідович відповідав по Кіпру. Я відповідаю вам по миту. Ми будуємо ринкову економіку. І в нашій країні повинні працювати ринкові інструменти. Тому, якщо ми не будемо регулювати, так сказати, митно-тарифними інструментами податковими системами для балансування і введення конкурентноспроможного бізнесу, то ми будемо мати оці офшорні зони і будемо фінансувати не зрозуміло кого. Тобто введення якраз мита, воно дозволяє, щоб нормально балансувати ринок зерна і працювати ефективно на світових ринках. Дякую вам.
Так, Тищенко, «БЮТ – «Батьківщина». За ним – Глущенко.
Спасибі. Слово передаю Шевчуку Сергію Володимировичу.
Я дякую, колего! Шановний пане міністре! Моє запитання викликано нинішнім порядком денним. Там знову включено два законопроекти, які були відхилені 2 дні тому, стосовно медичної реформи. Пане міністре, питання у мене наступного плану. В цих законопроектах йдеться про експеримент в 3 областях і в Києві. Але там є висновок Мінфіну, підписаний вами, що реалізація цих законів не потребує додаткових коштів з бюджету. У мене запитання такого плану. Чи знаєте ви хоч одну реформу хоч в одній державі, яка не потребувала б хоч незначних хоча б на першому етапі додаткових ресурсів? Чи вірите в те, що ця реформа буде успішна реформа охорони здоров’я, якщо ви шкодуєте на здоров’я нації якихось додаткових коштів? І друге. Чи знаєте ви, що відсоток ВВП на охорону здоров’я українців майже в 2 рази нижчий, ніж в тій самій Туреччині, про який ви сьогодні говорили.
Будь ласка, Федоре Олексійовичу.
Безумовно, все ми це знаємо і дуже гарно знаємо, і аналізуємо. І хочу вам сказати, що я підписав надзвичайно правильний висновок, і хочу вам сказати, кожне міністерство у нас має достатньо фінансового ресурсу. І я як міністр фінансів слідкую за тим, щоб гроші, які виділяються, якщо створюється нова якась програма і вона має цінність для людей, то вона буде фінансуватись в межах, передбачених бюджетом на відповідний рік у межах цих бюджетних призначень. Тобто там є відповідні гроші, ми їх знаходимо і бачимо, але. Це перше. Друге. Тепер, будь-яка реформа, я ось власними руками дуже багато реформ робив і вони вдалі, і можу вам їх конкретно доповісти, якщо будуть питання, от. Тому, коли працюють фахівці і ми фінансуємо всю галузь. Да, да, недостатньо ми її фінансуємо, але фінансуємо ми безпосередньо всіх чиновників, які задіяні в охороні здоров’я, це також гроші. І ці чиновники повинні відповідати за реформи, які, за пілотні проекти, які вони будуть впроваджувати, це інвестиція в людський капітал, от. Тобто, пілотний проект, якраз він дає, буде являтися двигуном тих реформ, які повинні бути в медичній галузі і ті люди, які взялися робити в цих регіонах, вони продемонструють. А яка їм відповідна бюджетна підтримка, ми, в межах бюджетних призначень, профінансуємо. Дякую за питання.
Так, Ігор Глущенко, фракція Партії регіонів. За ним – Шмідт, Народна Партія. Сьогодні в ударі Народна Партія.
Прошу передать слово Киселеву Василию Алексеевичу.
Василь Кисельов, будь ласка.
Спасибо. Шановний пане міністре! Які основні принципи, покладені в подану вами вчора до Верховної Ради пенсійну реформу, уряд буде відстоювати і не може ними поступитися? Дякую.
Шановні, народні депутати! Я думаю, на цю тему надзвичайно багато вже лунало різних дискусій, семінарів, обговорень. Основний принцип, який покладено в пенсійну реформу, це якраз соціальний захист нашого населення, щоб люди, громадяни нашої країни, які повинні отримати своєчасно пенсію, не тільки сьогодні, а й завтра, післязавтра, щоб вони її отримували, не ті копійки, які ми зараз нараховуємо, ми самі знаємо, що вони мізерні, а щоб вони збільшувались. Це надзвичайно велика система, тобто це потужна така система, яка дозволить, вона базується, у першу чергу, на програмі економічних реформ Президента, якою передбачається: Україна повинна увійти за 10 років у двадцятку економічно розвинутих країн. І от на цій основі іде напрацювання таких механізмів, як це передбачено законопроектом, який вчора подали, ви будете його розглядати, задля того, щоб громадяни нашої країни були глибо переконані і впевнені, що ніякі виклики у світовій економіці, тому що у всіх країнах світу, ви знаєте, єсть величезні проблеми, у тому числі і в Україні. У нас поки вони є, є загрози, але таких загроз, як в інших країнах, ви бачите, що ми сьогодні уникаємо і спрацювали нормальні програми для того, щоб у нас фінансування було достатньо. Тому це основна теза нашого пенсійного законодавства, щоб громадяни нашої країни своєчасно, у достатньо нормальних обсягах отримували пенсій в установлені законом терміни.
Будь ласка, і останнє запитання – Микола Шмідт, Народна Партія.
Премьер-министр Азаров неоднократно критиковал правительство Тимошенко за уменьшение средств на едином казначейском счете. А как ситуация сейчас, продолжается ли такая же практика вашим правительством?
Дякую за запитання. У нас була конструктивна інформація з точки зору, що ми мали, коли прийшли до роботи, які гроші ми мали. Я хочу вам сказати, що, дійсно, їх практично не було. У нас на єдиному казначейському рахунку було та практично 800 тисяч грошей на поточному рахунку і десь 700 тисяч на валютному рахунку. Ми опрацювали квітень-грудень минулого року. Я хочу вам сказати і доповісти, що середньоденні надходження в минулому році у нас складали: 4,5 мільярда гривень у нас було на поточному рахунку і 12 мільярдів гривень на валютному рахунку. Зараз ми відпрацювали, за 5 місяців ми маємо середньоденні залишки коштів на єдиному казначейському рахунку 7 мільярдів, от, і 17 мільярдів на валютних рахунках. Станом на 1 червня ми маємо 17,6 мільярда гривень на казначейському рахунку і 18 мільярдів на валютному рахунку. От як діє уряд, і які гроші ми маємо. Це нам дозволяє фінансувати автоматично всі видатки і реагувати на всі виклики, які існують в світі, для того щоб їх розв’язувати. Дякую вам.
Дякую, Федоре Олексійовичу. Шановні колеги, давайте подякуємо і Федору Олексійовичу, і представникам Кабінету Міністрів, які взяли участь в "годині запитань до Уряду". [[Оплески]] Ще раз звертаю вашу увагу, прошу з розумінням віднестися до присутності членів Кабінету Міністрів. Оскільки сьогодні в Криму відбувається чергове засідання Ради регіонів, а більшість членів Кабінету Міністрів є членами Ради регіонів, то вони зараз проводять це засідання і не могли бути присутні. Відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України у п’ятницю ми маємо 30 хвилин для оголошення запитів. Переходимо до цієї процедури. Надійшли запити народних депутатів: Валерія Сушкевича до Президента України щодо необхідності вжиття заходів для збереження дошкільного відділення Кам’янської спеціальної загальноосвітньої школи-інтернату для слабочуючих та пізнооглухлих дітей міста Запоріжжя. Я ставлю на голосування пропозицію про підтримку запиту. [[11:06:30]] За-46 На жаль, не підтримано. Володимира Даниленка до Президента України стосовно невиконання судового рішення про передачу будівлі для забезпечення чорнобильців житлом у місті Путивль Сумської області товариством з обмеженою відповідальністю "Північспецбудмонтаж", привласнення даним підприємством державних коштів у розмірі 13 мільйонів гривень, передбачених на закупівлю квартир для інвалідів-чорнобильців. Ставлю на голосування пропозицію про підтримку запиту. [[11:07:14]] За-252 Підтримано. Шановні колеги із фракції БЮТ! Те, що ви зараз робите, є порушенням Закону "Про Регламент Верховної Ради". Я ставлю на голосування пропозицію про направлення запита Володимира Даниленка до Президента України. Прошу голосувати. [[11:07:43]] За-258 Запит направляється Президенту. Алли Александровської до Прем’єр-міністра щодо недопущення знищення в місті Харкові Монумента на честь проголошення на Україні Радянської влади та неефективного використання бюджетних коштів. Анатолія Горбатюка до Прем’єр-міністра щодо фінансування будівництва загальноосвітньої школи у селі Гаразджа Луцького району на Волині. Анатолія Горбатюка до Прем’єр-міністра щодо виділення коштів на завершення ремонтно-реставраційних робіт на Покровській церкві у селі Піддубці Луцького району Волинської області. Арсенія Яценюка до Прем’єр-міністра щодо надання офіційної інформації про поточний стан функціонування загальноосвітніх навчальних закладів в Україні. Валентина Матвєєва до Прем’єр-міністра, голови правління Пенсійного фонду щодо законності стягнення коштів з виплачених пенсій особам, які працювали у складі виборчих комісій на виборах Президента України та до органів місцевого самоврядування Житомирської області. Я думаю, тут питання йде не тільки про Житомирщину, і про інші області у тому числі. Валерія Бевза до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора стосовно забезпечення належного функціонування та здійснення господарської діяльності компанії "НЕМІРОФФ", а також проведення всебічної перевірки щодо правомірності перешкоджання зазначеній діяльності. Валерія Кальченка до Прем’єр-міністра одо фінансування будівництва та реконструкції об’єктів міста Світловодськ на Кіровоградщині. Василя Деревляного до Прем’єр-міністра одо недопущення приватизації спиртових заводів Тернопільської області та вжиття невідкладних заходів для відновлення їхньої нормальної діяльності. Василя Кравчука до Прем’єр-міністра щодо правомірності реорганізації Кременчуківської дільничної лікарні Хмельницької області. Василя Петьовки до Прем’єр-міністра щодо ситуації, яка склалася на теплопостачальних комунальних підприємствах міста Ужгород. Віктора Матчука до Прем’єр-міністра з приводу втрати Україною місця директора в Раді директорів Європейського банку реконструкції та розвитку. Володимир Лещенка до Прем’єр-міністра стосовно надання інформації про наміри Кабінету Міністрів щодо проведення компенсації знецінених заощаджень громадян у 2012 році. Володимира Яворівського до Прем’єр-міністра щодо припинення функціонування української редакції Всесвітньої служби радіомовлення. Василя Петьовки до Прем’єр-міністра України щодо ситуації, яка склалася на теплопостачальному комунальному підприємстві міста Мукачево Закарпатської області. Ігора Рибакова до Прем’єр-міністра щодо надання відомостей урядового аналізу обґрунтованості тарифів на житлово-комунальні послуги. Леоніда Грача до Прем’єр-міністра щодо відродження топографо-геодезичної та картографічної служби України. Олега Зарубінського до Прем’єр-міністра щодо визначення меж прибудинкових територій багатоквартирних будинків та формування тарифів на їх обслуговування. Олега Зарубінського до Прем’єр-міністра щодо виконання державою взятих на себе соціальних зобов’язань перед особами, які були учасниками ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС. Олега Ляшка до Прем’єр-міністра стосовно неправомірних дій з боку керівництва Відкритого акціонерного товариства "Спеціалізоване будівельно-монтажне управління" холдингової компанії "Київміськбуд" щодо невиплати заробітної плати його працівникам та низки інших порушень. Олега Ляшка до Прем’єр-міністра щодо неправомірних дій з боку керівництва Закритого акціонерного товариства "Маслозавод "Прилуки" стосовно невиплати заробітної плати його працівникам. Олега Тищенка до Прем’єр-міністра, Генпрокурора, голови Фонду держмайна про намагання продажу новим власником третього підрозділу УТЕЛ Відкритого акціонерного товариства "Укртелеком" та махінації у проведенні процесу його приватизації. Олександра Чорноволенка до Прем’єр-міністра, міністра охорони здоров’я України, міністра аграрної політики та продовольства, голови Держмитслужби, голови Київської міської держадміністрації стосовно відсутності заходів щодо недопущення шлункових інфекцій на території України у зв’язку з тим, що у сусідніх європейських країнах з’явився новий небезпечний штам. Ореста Муца до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора, міністра внутрішніх справ, голови Державної податкової служби, Державної інспекції України з питань захисту прав споживачів щодо перевірки діяльності агрохолдингу "Мрія" на Тернопільщені. Ореста Муца до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора, міністра внутрішніх справ, голови Державної податкової служби, голови Державної служби автомобільних доріг щодо перевірки окремих фактів діяльності голови Бучацької районної держадміністрації, а також перевірки діяльності товариства з обмеженою відповідальністю "Бучачагрохлібпром" Тернопільської області. Петра Писарчука до Прем’єр-міністра, Генерального прокурора щодо перевірки резонансних фактів зловживань керівництвом Львівського обласного управління лісового та мисливського господарства. Сергія Гордієнка до Прем’єр-міністра, голови Полтавської обласної держадміністрації щодо фінансування за рахунок бюджетних коштів добудови підводного газопроводу на ділянці Вереміївка-Біляки Семенівського району Полтавської області. Сергія Гриневецького до Прем’єр-міністра щодо вжиття дій з безпеки дорожнього руху. Сергія Кошина до Прем’єр-міністра про реорганізацію державного підприємства "Мирогощанський державний іподром" [[Рівненська область, Дубенський район]] шляхом приєднання до Державного підприємства "Конярство України". Сергія Павленка до Прем’єр-міністра щодо перенесення Білоцерківського протитуберкульозного диспансеру за межі житлового масиву міста Біла Церква. Сергія Павленка до Прем’єр-міністра щодо надбавки до пенсії громадянам, які мають статус дітей війни. Ярослава Сухого до Прем’єр-міністра щодо зволікання з погашенням заборгованості з виплати заробітної плати працівникам Запорізького державного підприємства "Радіоприлад". Групи народних депутатів [[Комара, Личука та інших. Всього 5 депутатів]] до Прем’єр-міністра щодо капітального ремонту автодороги Т-14-0. Т-14-12 від міжнародного автомобільного пункту пропуску "Смілиця-Старий Самбір". Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра, віце-прем’єр-міністра – міністра інфраструктури, Генпрокурора, міністра внутрішніх справ, голови Антимонопольного комітету, генерального директора Державної адміністрації залізничного транспорту щодо перевірки фактів незаконної передачі в оренду приватній структурі "Лемтранс", яке з 2000 року очолює Володимир Козак. Сергія Терещука до віце-прем’єр-міністра – міністра соціальної політики щодо виділення коштів Всеукраїнській громадській організації "Гармонія". Василя Кравчука до віце-прем’єр-міністра – міністра інфраструктури щодо недопущення відміни потягу Шепетівка-Хмельницький. Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра, Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, Генпрокурора, міністра охорони здоров’я, Голови Верховної Ради Автономної Республіки Крим, голови Ради міністрів АРК щодо вжиття невідкладних заходів реагування з метою недопущення порушення прав дітей-сиріт з Ялтинського будинку дитини. Миколи Шершуна до Кабінету Міністрів щодо гострої необхідності виробництва препаратів проти онкологічних захворювань, які закуповуються за межами України. Валерія Кальченка до Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства щодо фінансування будівництва та реконструкції комунальних об’єктів міста Світловодська Кіровоградської області. Віктора Марчука до міністра закордонних справ про відсутність відповіді по суті на депутатський запит щодо зустрічі посла України в Росії з послом США Тейлором у січні 2009 року. Володимир Лещенка до міністра освіти і науки, молоді та спорту України, голови Державної податкової служби щодо форми диплому про вищу освіту для випускників заочного факультету Національного університету державної податкової служби України. Григорія Смітюха до міністра охорони здоров’я стосовно виділення коштів для будівництва інфекційного відділення центральної районної лікарні у місті Володимир-Волинський Волинської області. Ігора Єреська до міністра внутрішніх справ щодо невиконання управлінням Державної автомобільної інспекції Головного управління Міністерства внутрішніх справ у місті Києві рішення Оболонського районного суду про проведення державної реєстрації транспортного засобу. Катерини Самойлик до міністра внутрішніх справ щодо повернення вилученого майна. Катерини Ващук до міністра юстиції про незадоволення відповіддю на депутатський запит від 18 березня 2011 року стосовно вжиття заходів для виконання рішення суду щодо стягненнязаборгованих коштів з відкритого акціонерного товариства "Дрогобицький молочний завод" на користь сільськогосподарського виробничого кооперативу "Слава". Ірини Геращенко та Ольги Герасим’юк до міністра освіти і міністра фінансів, голови Чернівецької обласної державної адміністрації щодо виділення коштів на капітальний ремонт приміщення Киселівського загальноосвітнього навчального закладу Кіцманського району Чернівецької області. Юрія Литвина до міністра енергетики та вугільної промисловості, голови Київської обласної державної адміністрації стосовно скарги інваліда І групи Шершня Григорія щодо ігнорування його звернень, нехтування його правами, як пільговика, та порушень його прав користувача представниками ВАТ "Київобленерго". Олександра Шепелева до міністра охорони здоров’я стосовно вжиття заходів щодо проведення тендерів на закупівлю лікарських препаратів для онкохворих дітей. Едуарда Прутніка до Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Міністерства енергетики та вугільної промисловості, Чернігівської обласної державної адміністрації, Ніжинської районної державної адміністрації стосовно необхідності всебічного розгляду колективного звернення жителів будинку по вулиці Франка, 271 міста Ніжин щодо недопущення відключення сімей пенсіонерів, ветеранів праці, ліквідаторів аварії на ЧАЕС та родин з малолітніми дітьми від житлово-комунальних послуг. Олексія Плотнікова до Міністерства інфраструктури, Антимонопольного комітету, Міністерства енергетики та вугільної промисловості, Київської міськдержадміністрації стосовно необхідності всебічного розгляду звернення працівниці "5 каналу", жительки Бориспіль Анастасії Федорової щодо проведення перевірки ціноутворення в маршрутних таксі, які обслуговують пасажирські перевезення за маршрутом Бориспіль - Київ та Київ - Бориспіль. Групи народних депутатів [[Богндика, Плотнікова, Литвина]] до Міністерства економічного розвитку і торгівлі, Міністерства регіонального розвитку, Державної інспекції з контролю за цінами стосовно звернення Всеукраїнського об’єднання обласних організацій роботодавців підприємств житлово-комунальної галузі "Федерація роботодавців ЖКГ України" щодо необхідності нормативно-правового врегулювання питань тарифоутворення на житлово-комунальні послуги в державі з метою забезпечення розвитку житлово-комунальної галузі. Олени Бондаренко до голови Національної ради з питань телебачення і радіомовлення щодо відповідності чинному законодавству затвердженого Національною радою України з питань телебачення і радіомовлення 2 квітня 2008 року переліку іноземних програм, ретрансляція яких на території України не обмежується. Сергія Гриневецького до голови Державної податкової служби щодо передачі квартири у місті Кременець Тернопільської області з державної до комунальної власності. Віктора Коржа до голови Вищої ради юстиції, голови Вищої кваліфікаційної комісії суддів України щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності судді Дніпровського районного суду міста Києва Нелі Ластовки. Анатолія Ягоферова до Генпрокурора щодо протиправних дій працівників Печерської філії Приватбанку. Групи народних депутатів [[Ющенка, Шкутяка та інших. Всього 7 депутатів]] до Генпрокурора, міністра культури, голови Київської міськдержадміністрації щодо припинення будівельних робіт на території пам’ятки археології національного значення "Дитинець стародавнього Києва. Юрія Литвина до Генерального прокурора, міністра внутрішніх справ щодо перевірки фактів зловживання службовим становищем, перевищення службових повноважень, грубого порушення Конституції та чинного законодавства України, погрози та тиску на депутата Дебальцівської міської ради від Народної партії Дмитра Другашова з боку посадових осіб міської влади та бездіяльність правоохоронних органів. Євгена Царькова до Генпрокурора, міністра внутрішніх справ, Одеського міського голови щодо незаконних захоплень пляжів у курортній зоні "Аркадія" в місті Одеса. Андрія Павловського до Генпрокурора щодо поширення особисто Генеральним прокурором України 27 травня в ефірі телеканалу "Інтер" неправдивої інформації з метою дискредитувати опозиційного лідера партії "Батьківщина" Тимошенко, що підтверджує політичний характер порушеної проти неї кримінальної справи. Володимира Даниленка до Генерального прокурора, Голови Служби Безпеки стосовно вжиття відповідних заходів щодо недопущення фінансування політичних партій України Європейським Союзом, про що було заявлено послом Представництва Європейського Союзу в Україні. Віктора Тарана до Генпрокурора щодо незаконних дій Генерального прокурора Віктора Пшонки та порушення проти лідера партії "Батьківщина" Тимошенко в ході розслідування політично вмотивованої кримінальної справи проти неї. Валерія Бевза до Генерального прокурора, міністра внутрішніх справ стосовно надання правової оцінки та вжиття невідкладних заходів реагування щодо факту рейдерського захоплення цукрового заводу в селі Кирнасівка Тульчинського району Вінницької області, що призвело до отримання численних травм мешканцями зазначеного населеного пункту. Віктора Олійника до Генерального прокурора щодо неправомірного заподіяння Генеральним прокурором України шкоди репутації лідера політичної партії Тимошенко. Володимира Яворівського до Генерального прокурора щодо неконституційного рішення Луганської обласної ради надати російській мові статус регіональної на території області. Володимира Дончака до Генерального прокурора щодо неприпустимості здійснення особисто Генеральним прокурором маніпулювання суспільною думкою громадян шляхом поширення неправдивих відомостей про Тимошенко. Володимира Левцуна до Генерального прокурора щодо потурання особисто Генпрокурором незаконним діям посадових осіб Генпрокуратури у вибірковому кримінальному переслідуванні Тимошенко. Володимира Лемзи до Генерального прокурора про необхідність негайного припинення політичних репресій стосовно Тимошенко. Володимира Філенка до Генерального прокурора щодо політичних репресій та порушення особисто Генпрокурором законів України в ході розгляду кримінальної справи проти Тимошенко. Еліни Шишкіної до Генерального прокурора щодо протизаконного поширення Генеральним прокурором неправдивих відомостей про лідера політичної партії "Батьківщина" Тимошенко. Євгенія Суслова до Генерального прокурора щодо порушення громадянських прав і свобод під час розслідування порушеної проти Тимошенко кримінальної справи. Зої Шишкіної до Генерального прокурора щодо масштабної дезінформації громадян України, яку здійснив 27 травня в ефірі телеканалу "Інтер". Миколи Шмідта до Генпрокурора щодо проведення обшуку у квартирі заслуженого майстра спорту СРСР з футболу, заслуженого працівника фізичної культури та спорту України Віктора Чанова. Віталія Коржа до Генпрокурора щодо поширення неправдивої інформації про лідера політичної партії "Батьківщина" Тимошенко. Миколи Потапчука до Генпрокурора щодо порушень законності у розслідуванні кримінальної справи проти Тимошенко. Миколи Рудченка до Генпрокурора щодо порушення трудових прав та соціально-економічних інтересів працівників, внаслідок приватизації філії підприємства "Електровимірник" у селищі міського типу Чоповичі, Малинського району Житомирської області. Миколи Солошенка до Генпрокурора щодо стану розслідування кримінальної справи за ознаками злочину, передбаченого статтею 86-1 Кримінального Кодексу України, за фактом розкрадання грошових коштів посадовими особами ВАТ "Царичанське АТП-11237". Михайла Волинця до Генерального прокурора про дезінформацію Генеральним прокурором громадськості щодо факту зумисного приховування Генпрокуратурою від Тимошенко подання слідчого та рішення суду з приводу зміни запобіжного заходу від 23 травня Олега Тищенка до Генпрокурора щодо неправомірної та безпідставної політичної дискредитації лідера опозиційної партії "Батьківщина" Тимошенко. Олександра Фоміна до Генпрокурора щодо введення в оману громадян України щодо Тимошенко. Олександра Голуба до Генерального прокурора щодо подій, які відбулися 9 травня 2011 року у місті Львові біля Пагорбу Слави та на Марсовому полі. Олександра Дубового до Генерального прокурора щодо численних порушень з боку Генпрокуратури під час розслідування кримінальної справи проти Тимошенко. Олександра Кеменяша до Генерального прокурора щодо неналежного реагування правоохоронних органів з приводу скоєння кримінального злочину стосовно родини Кохан у селищі міського типу Кольчино, Мукачівського району Закарпатської області. Олександра Стешенка до Генпрокурора щодо необ’єктивного, упередженого розслідування Генеральною прокуратурою України кримінальної справи, проти Тимошенко. Олени Бондаренко до Генерального прокурора щодо порушення Генпрокуратурою законів України при розслідуванні справи проти Тимошенко. Ольги Бондар до Генерального прокурора щодо порушення Генеральним прокурором конституційних прав Тимошенко. Павла Мовчана до Генерального прокурора щодо антиконституційного рішення Луганської області про використання російської мови. Романа Ткача до Генпрокурора щодо порушення кримінальної справи за фактом виявлення поблизу села Пшеничники Тисменицького району Івано-Франківської області рештків осіб, закатованих НКВС. Романа Забзалюка до Генпрокурора щодо вимоги утриматись від поширення завідомо неправдивої інформації про обставини слідства у справі Тимошенко. Романа Забзалюка до Генпрокурора щодо порушення чинного законодавства, перевищення службових повноважень та нападу на журналістів 31 травня в місті Миколаєві посадовими особами податкової міліції. Остапа Семерака до Генпрокурора щодо свідомого не реагування Генпрокуратури на вчинення злочину старшим слідчим, здійсненого для посилення політичного тиску і протизаконного переслідування політичної опозиції та особисто Тимошенко. Сергія Кошина до Генпрокурора щодо введення в оману громадян України Пшонкою інформації щодо Тимошенко. Сергія Гордієнка до Генпрокурора щодо неналежного розслідування Полтавською обласною прокуратурою справи кредитної спілки "Лубно", необхідності витребування матеріалів до слідчого управління Генпрокуратури, проведення неупередженого розслідування, притягнення винних до відповідальності та захисту інтересів ошуканих власників. Сергія Подгорного до Генпрокурора України щодо недотримання законності та порушення основних прав людини і громадянина в ході розгляду Генеральною прокуратурою кримінальної справи стосовно Тимошенко. Степана Давимуки до Генерального прокурора щодо неприпустимості маніпулювання суспільною думкою щодо Тимошенко. Групи народних депутатів [[Григорович, Коваля та інших. Всього 12 депутатів]] до Генерального прокурора щодо організації об’єктивного розслідування кримінальних справ, порушених за фактом вбивства мешканця Одеської області Олексія Жеребка та звірячого побиття у вересні 2007 року учасників мирної акції протесту в місті Одеса. Степана Курпіля до Генпрокурора щодо політичної заангажованості Генеральною прокуратурою у розслідуванні кримінальної справи проти Тимошенко. Тараса Стецьківа до Генерального прокурора щодо законності дій у відношенні Семчія, якого було оголошено в міжнародний розшук за участь у подіях 9 травня у місті Львові. Групи народних депутатів [[Гриніва, Геращенко та інших. Всього 7 депутатів]] до Генерального прокурора у зв’язку з бандитським нападом на історико-культурний комплекс "Замок Радомисль". Групи народних депутатів [[Кожем’якіна, Лемзи та інших. Всього 8 депутатів]] до Генпрокурора щодо відповідальності Генпрокурора та інших осіб, які беруть участь у досудовому слідстві по кримінальній справі проти Тимошенко Групи народних депутатів [[Олійника, Потапчука та інших. Всього 8 депутатів]] до Генерального прокурора щодо неможливості цільового використання автомобілів Опель-Комбо, які були виділені сільським медичним закладам у січні-лютому 2010 року у рамках відповідної програми Кабінету Міністрів України. Групи народних депутатів [[Стешенка, Саса та інших. Всього 6 депутатів]] до Генерального прокурора щодо перевірки законності закупівлі Державним акціонерним товариством "Чорноморнафтогаз" морської бурової установки вартістю 400 мільйонів доларів. Групи народних депутатів [[Стойка, Ткача, Кендзьора]] до Генпрокурора щодо факту злочину, скоєного 29 грудня 2008 року колишнім директором державного підприємства "Тернопільстандартметрологія" міста Тернополя, внаслідок чого загинув співробітник - Омелян Микола Андрійович. Ірини Геращенко та Ольги Герасим’юк до Генерального прокурора щодо перешкоджання невідомими особами виконанню професійних обов’язків журналістам газети "Наше місто" та сайту "Преступности.НЕТ" у приміщенні податкової інспекції в місті Миколаїв. Миколи Шершуна до голови правління Пенсійного фонду щодо перерахунку та виплати пенсії постраждалому внаслідок аварії на ЧАЕС Мельнику Михайлу Олександровичу. Групи народних депутатів [[Комара, Самофалова та інших. Всього 7 депутатів]] до Державної санітарно-епідеміологічної служби щодо відновлення санітарної обробки всіх видів транспортних засобів, які здійснюють транспортування продовольчої продукції. Валентина Зубова до голови Київської міської державної адміністрації про перевірку фактів порушення права мешканців гуртожитку, розташованого за адресою: місто Київ, провулок Волго-Донський, 5, на приватизацію житла. В’ячеслава Кириленка до голови Київської міськдержадміністрації про припинення спроб цілеспрямованої русифікації освіти в місті Києві. Олександра Шепелева до голови Київської міськдержадміністрації щодо вжиття заходів для підвищення рівня безпеки в зонах відпочинку на воді в місті Києві. В’ячеслава Кириленка до голови Київської міської державної адміністрації про припинення протиправних дій із захоплення святині Українського народу – фундаментів Десятинної церкви у місті Києві. Петра Симоненка до міністра внутрішніх справ України щодо недопустимості використання інспекторів батальйону патрульної служби міліції для охорони пам’ятника фашистському поплічнику Бандері у місті Львові. Ось ті депутатські запити, які, шановні колеги, надійшли. Ми маємо звернення народного депутата Кармазіна щодо невдоволення його відповіддю на звернення групи народних депутатів до Генерального прокурора. Будь ласка, Юрій Анатолійович, 3 хвилини.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна – Народна самооборона". Шановні співвітчизники, шановні народні депутати! 20 квітня 2011 року на 30 пленарному засіданні Верховної Ради України з цієї трибуни було проголошено депутатський запит до Генерального прокурора України від імені 84 депутатів щодо притягнення до кримінальної відповідальності громадянина Мельниченка з обставин, які становлять загрозу національній безпеці України. Одночасно нами були направлені документи. І ось ми отримали відповідь. Отримали відповідь, з якої абсолютно нічого немає зрозумілого. Генеральний прокурор за власним підписом повідомив нам, що виявляється,1 березня 2005 року Генеральним прокурором Піскуном кримінальну справу щодо Мельниченка закрито на підставі пункту 2 статті 6 України і статті 39-ї Кримінального кодексу. Це все мотивування. Це вся відповідь 84 депутатам. Ознайомившись з нею, уже 102 народних депутати України звертаються до Генерального прокурора з запитом виконати свої конституційні обов’язки. Суспільство має право знати, кому вигідно було оприлюднення цілком таємної інформації про доповідь керівника СБУ Леоніда Деркача Верховному головнокомандувачу Збройних Сил України щодо вербовки генерала ГРО Російської Федерації, інформації про прослуховування посольств держав-учасниць НАТО. Інформація, яка стала відома з доповіді керівника контррозвідки України Ігоря Смешка щодо чиновниці ЦРУ США, яка співробітничала з українськими спецслужбами. До цього часу український оборонний комплекс не піднявся з колін після удару, нанесеного йому в результаті поширення неправдивої інформації щодо продажу в Ірак системи радіолокаційного спостереження "Кольчуга". Що отримала в результаті Україна? Отримала політичну ганьбу, економічний колапс оборонно-промислової галузі, в якій працювало понад півмільйона осіб, усунення України з числа найвпливовіших гравців на міжнародному ринку військових озброєнь. Без оголошення війни ми отримали практично знищення заводів, що виробляли найкращі в світі ракети, літаки, танки, іншу високотехнологічну зброю. Обездолились сім’ї українських розвідників, зданих екс-охоронцем. Україна на довгий час зіпсувала свої відносини з НАТО, не говорячи вже про встановлення більш тісних стосунків. Що, в цих діях нема ознак злочинів, передбачених статтею 111 "Державна зрада"? Чи 30.28 "Розголошення державної таємниці"? Чи 364 "Зловживання владою"? Приймаючи рішення 1 березня 2005 року про закриття справи.
Завершуйте. Він не член Народної Партії поки що. Будь ласка, продовжуйте.
Дякую. Дякую, Адаме Івановичу. Навіть не допитавши Мельниченка, приймаючи рішення на основі лише публічних виступів, Генпрокуратура проявила злочинну недбалість до виконання своїх обов’язків та з’ясування і усунення обставин, які становлять загрозу національній безпеці України. Невідомий ще тоді був факт про торгівлю так званими плівками. Через це ми вимагаємо перевірити законність закриття 1 березня кримінальної справи, поновити її – і встановити справедливість. Я надаю вам, Адаме Івановичу, підписи 102 народних депутатів України і депутатський запит і прошу надіслати його для відповідного реагування. І звертаюся до Генерального прокурора України: я прошу вас, шановний Генеральний прокурор, поважати себе, поважати державу Україна, поважати ту інституцію і тих людей, які підписалися під цим запитом, поважати обороноздатність держави, над якою сьогодні вчинено.
Дякую, Юрію Анатолійовичу, дякую. Переходимо до розділу "Включення до порядку денного сесії". Я ставлю на голосування пропозицію Кабінету Міністрів: включити проект Закону про внесення змін до Основ законодавства України про охорону здоров’я щодо удосконалення надання медичної допомоги [[реєстраційний номер 8602]] до порядку денного сесії. Прошу голосувати. [[11:37:40]] За-267 Включено. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного сесії проекту Закону про порядок проведення реформування системи охорони здоров’я у Вінницькій, Дніпропетровській, Донецькій областях та місті Києві [[реєстраційний номер 8603]]. [[11:38:14]] За-256 Включено. Вони думають, що в інших областях скоротять тільки, до Житомирщині не дійде, да? Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення зміни до статті 19 Закону України "Про Єдиний митний тариф" [[реєстраційний номер 8062]]. Я нагадую, шановні колеги, ми один раз розглядали та виникало питання, що немає розшифрування кодів. Тепер уже коди розшифровані, я думаю, в нас є підстави проголосувати за включення до порядку денного. Прошу підтримати. [[11:39:06]] За-273 Включено питання до порядку денного. І ставиться пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про протидію торгівлі людьми [[реєстраційний номер 8469]]. [[11:39:35]] За-262 Позитивне голосування – 262. Інакше і не могло бути, бо автор – член Народної Партії Зарубінський. Так, шановні колеги, переходимо до розгляду питань порядку денного. Ми маємо розглядати законопроект за номером 8462 – проект Закону про особливості управління об’єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі. Пригадуєте, ще вчора ми з вами в зв’язку з листом комітету перенесли розгляд цього питання. І на сьогодні позиція комітету залишається незмінною, що комітет його не розглядав і просить перенести. Але в зв’язку із тим, що минув термін більше ніж один місяць, більше ніж один місяць, ми за Регламентом можемо його розглядати. Правда, заради справедливості потрібно відзначити, що в Комітеті з питань національної безпеки і оборони є справедливий аргумент з приводу того, що вони пізно одержали, лише першого числа, одержали необхідний висновок Головного науково-експертного управління. Це та інформація, яку я вам повинен був довести. І в зв’язку з цим я ставлю спочатку пропозицію на голосування про те, що просив би проголосувати і визначитися, щоб ми розглядали даний законопроект без розгляду його у комітеті. Прошу голосувати. [[11:41:21]] За-256 Прийнято рішення щодо розгляду без рішення комітету. Ще раз нагадую, ми не порушуємо норм, бо місяць пройшов. Є пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу визначатися. [[11:41:50]] За-225 Підтримана пропозиція. Я запрошую до доповіді заступника міністра економічного розвитку і торгівлі Максюту Анатолія Аркадійовича. Будь ласка, дві хвилини. Підготуватися від комітету Анатолію Кириловичу Кінаху.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! До вашої уваги надається проект Закону України "Про особливості управління об’єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі". Закон розроблено на виконання доручення Президента України щодо вдосконалення реалізації державної політики у сфері виробництва, ремонту, модернізації, реалізації та утилізації озброєння, військової техніки, а також державного управління в зазначеній сфері. Метою прийняття законопроекту є забезпечення ефективного використання і збереження у державній власності об’єктів в оборонно-промисловому комплексі, підвищення ефективності функціонування підприємств цього комплексу, які здійснюють господарську діяльність у сфері виготовлення, реалізації, ремонту, модернізації та утилізації озброєння, військової спеціальної техніки та боєприпасів, беруть участь у військово-технічному співробітництві з іноземними державами, а також забезпечення контролю за діяльністю підприємств оборонно-промислового комплексу у питаннях управління об’єктами державної власності. Поставлена мета досягається шляхом надання державному концерну "Укроборонпром" повноваження з управління об’єктами державної власності в обронно-промислового комплексі та визначення його уповноваженим суб’єктом господарювання в цій сфері. Прийняття закону забезпечить підвищення якості управління підприємствами ВПК та ефективне використання їх виробничого науково-технічного та експортного потенціалу, створення умов для розв’язання вітчизняними підприємствами основних проблем, пов’язаних з розробкою нових, модернізацією і супроводженням, експлуатацію існуючих типів озброєння, військової техніки. Освоєння вітчизняними підприємствами внутрішнього ринку наукоємкої продукції широкого вжитку та створення умов для подальшого повномасштабного виходу цієї продукції на зовнішній ринок. А також розширення експортних можливостей цих підприємств. Налагодження сирійного виробництва нових.
Завершуйте, Анатолію Аркадійовичу.
наукомістської продукції подвійного використання і продукції цивільного призначення, збереження та підтримку в ринкових умовах наявного науково-технічного, технологічного, виробничого кадрового потенціалу. Зрештою, прийняття цього закону буде сприяти поліпшенню становища працівників всього комплексу, забезпечення зайнятості, створенню нових робочих місць. Прохання підтримати законопроект. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Анатолій Кирилович Кінах – думку комітету.
Шановні народні депутати! На наш розгляд винесено питання, яке є часткою стратегічних інтересів держави: оборонно-промисловий комплекс України визначає вагому частину нашої національної безпеки і обороноздатності. За останній період, на жаль, ми вимушені констатувати втрату управління процесами в оборонно-промисловому комплексі, зниження в цілому науково-технічного, промислового кадрового потенціалу, що неприпустимо. Законопроект спрямований у парламент на виконання ряду рішень Ради національної безпеки і оборони України і відповідних указів Президента. І ще раз підкреслюю, є дуже актуальний. У той же час експерти визначають, що в структурі законопроекту необхідно суттєво підсилити і ввести відповідні статті, які передбачають більш точну систему державного управління оборонно-промисловим комплексом, роль Кабінету Міністрів України, взаємозв’язок всіх напрямків з діяльністю концерну "Укроборонпром" і ряду інших інститутів влади. Має принципове значення, щоби вирішення завдання управління оборонно-промисловим комплексом було комплексно взаємопов’язано відповідно з концепцією, стратегією розвитку концерну "Укроборонпром". Включає створення вертикально інтегрованих структур консолідації нашого науково-технічного і промислового потенціалу по цим напрямкам. І безумовно, виконання цих завдань неможливо без вирішення тих, які уже поставлені на основі відповідних нормативних рішень. Це затвердження стратегій національної безпеки, Воєнна доктрина, Державна програма розвитку Збройних сил України. І в цьому контексті ці напрямки мають пряме відношення до законопроекту. З урахуванням вищезазначеного, шановні колеги, з урахуванням висновків науково-експертного управління є пропозиція прийняти законопроект за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Є необхідність обговорювати? Прошу записатися. Так, оборонщики – Смітюх і Каплієнко. Будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Я вважаю, що в нашій країні давно назрів час приділити увагу оборонному комплексу України, того, що так можна скотитися, що і незалежність України скоро втратимо. Тому що Україна на період розпаду радянської влади одна була із потужних держав, де мала військово-промисловий комплекс. У тому числі розроблені нові зразки, які би служили на захист нашої Вітчизни. І таким чином, зберігали би незалежність в Україні, яка, на жаль, сьогодні в деякій мірі вона вже втрачена. Я маю.промисловий комплекс, я маю на увазі фінансовий комплекс та інші. Хочу вам звернути увагу, приклад, як казенні підприємства, Запорізький титаномагнієвий комбінат під егідою високопоставлених чиновників 2004 і 2009 року зруйнували титанову галузь і вкрали на титаномагнієвому комбінаті більше 300 мільйонів доларів. І ці чиновники, деколи з великої трибуни, говорять про розвиток науково-технічного розвитку в Україні, про стратегічну незалежність України, про військову доктрину і так дальше, і так дальше. Я би цим чиновникам порекомендував би ніколи не вживати тих слів, де говориться про те, що Україна повинна мати високотехнологічні і інші процеси, тому що вони зруйнували титанову галузь України. І вони сьогодні знаходяться в залі України, тут, Верховної Ради. Я проти такої політики, я проти таких чиновників. Я за то, щоб Україна була незалежною, великою і могутньою, в тому числі у військово-промисловому комплексі. Дякую.
І вам дякуємо. Каплієнко передає тарасу Чорноволу, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, народні депутати України! Депутатська група "Реформи заради майбутнього", аналізуючи цей законопроект, по ньому виносила ряд і позитивних, і негативних висновків. Якщо ви пригадуєте, на початку цього тижня від імені нашої депутатської групи з цієї трибуни було зроблено заяву, де окремо згадувався і цей законопроект. Ми відмічали той факт, що Україні, дійсно, як країні, яка має потужну оборонну промисловість, навіть на сьогоднішній день після всіх криз, після всіх економічних розвалів, дійсно, необхідно створювати нову структуру яка зможе об’єднати всі зусилля як в формуванні оборонного замовлення, як в формуванні, об’єднанні потужностей і сил для створення військової техніки, так і для просування її на зовнішні ринки, в тому числі залучення всіх зусиль держави для підсилення загалом і спеціальних, і фундаментальних, і прикладних досліджень в цій сфері. Тому очевидно, що даний законопроект в частині концентрації зусиль держави має свої позитиви. І це спонукало нас свого часу підтримати його при включенні до порядку денного. Але ми відразу відмітили, в законопроекті є ряд серйозних негативів. Перший з них – не виписано достатньо чітко певні нюанси системи управління. Другий момент – не закладено достатньо жорстко і чітко напрямні, які мають саме свідчити про те, що цей закон буде служити і нове утворення буде служити саме концентрації всіх зусиль, ми вважаємо, що це треба доопрацьовувати. І наступне. Треба дещо уточнити, ряд положень по діяльності нового органу управління для того, щоб зняти ті нюанси, які при недобрій волі, а закон буде діяти, структура буде діяти на довгі роки, можуть бути кимось використані для того, щоб фактично пустити під ніж, під приватизацію наш оборонний комплекс. Тому ми голосуємо в першому читанні. Цей закон, новий закон, це не зміни. 116 стаття не діє. Ми будемо настоювати, щоб в другому читанні ми активно його доопрацьовували.
І це буде правильним. Обговорення питання завершено. Гордієнко, одна хвилина, будь ласка, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я хотів би привернути, що в оборонному комплексі України є і землі державної власності, є державні радгоспи так називаємі. І от, на Полтавщині є радгосп Чутівський, який, перебуваючи в управління Міністерства оборони, добитий сьогодні фактично до ручки. Він потребує роздержавлення. І необхідно, щоб людям, які проробили і багато поколінь цих людей у цьому державному підприємстві, виходячи вже з логіки, якщо ми решті населення в Україні дали земельні паї, то і його роздержавити, це підприємство. Або, якщо ж управляти його Міністерству оборони, то управляти на належному рівні, але не доводити і саме не руйнувати вже до того, що залишиться лише одна пустеля.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію щодо прийняття законопроекту, [[реєстраційний номер 8462]] проект Закону про особливості управління об’єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі, за основу в першому читанні. Прошу голосувати. [[11:53:21]] За-267 Прийнято рішення. Є пропозиція прийняти рішення щодо скорочення процедури підготовки питання до другого читання. Прошу проголосувати. [[11:53:45]] За-236 Таким чином, на наступному пленарному тижні ми матимемо підстави розглянути його у другому читанні. Розглядається питання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про електроенергетику" [[щодо гарантування зобов’язань держави щодо стимулювання використання альтернативних джерел енергії]] [[реєстраційний номер 8575]]. Що голосуємо, вже, я так зрозумів? Так, хто за те, щоб за скороченою процедурою розглянути, прошу підтримати. [[11:54:31]] За-225 Підтримана пропозиція. Я надаю слово і автору, і я так розумію, Ігоре Миколайовичу, що ви і від комітету, Глущенку Ігорю Миколайовичу. Будь ласка, у вас 4 хвилини.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Мною було внесено на розгляд Верховної Ради України проект Закону України про внесення змін до статті 17 Закону України "Про електроенергетику" [[щодо гарантування правонаступництва у зобов’язанні]], який розроблено з метою збереження інвестиційної привабливості та створення передумов для збільшення обсягів інвестицій у виробництво електроенергії з альтернативних джерел енергії. До внесеного законопроекту Головним науково-експертним управлінням Верховної Ради України було висловлено низку зауважень, зокрема щодо стилю викладення нормативного матеріалу, необхідності більш чіткого визначення підстав виникнення в майбутньому відповідних суспільних правовідносин в зв’язку з реформуванням ринку електроенергетики. Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки підтримав актуальність законопроекту і за результатами обговорення вирішив його доопрацювати з урахуванням необхідності законодавчого закріплення норми щодо забезпечення ринку збуту виробленої з альтернативних джерел електричної енергії при переході з існуючої моделі оптового ринку електроенергії до нової моделі ринку двосторонніх договорів та балансуючого ринку. Доопрацьований народними депутатами, членами комітету, законопроект суттєво вдосконалений. Доопрацьованим проектом пропонується внести зміни до статті 12 та 17 Закону України "Про електроенергетику". Зміни до статті 12 передбачають розширення повноважень НКРЄ України щодо забезпечення реалізації державної політики і стимулювання виробництва електроенергії з альтернативних джерел енергії, у тому числі шляхом погодження договорів на купівлю такої енергії оптовим ринкам електричної енергії України. Відповідно до змін статті 17 Закону України "Про електроенергетику", законодавчо закріплюються гарантії держави, закупівлі та розрахунків грошовими коштами у повному обсязі у встановлені строки за електроенергію, вироблену з альтернативних джерел енергії і реалізованої суб’єктам господарювання за встановленим стимулюючим зеленим тарифом. Рішення комітету: внести на розгляд Верховної Ради України доопрацьований та поданий народними депутатами України, членами комітету проект Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про електроенергетику" про гарантування зобов’язань держави щодо стимулювання використання альтернативних джерел енергії та рекомендувати Верховній раді України прийняти його за основу та в цілому. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, якщо є бажаючі записатися на обговорення, прошу записатися. Є бажаючі. Будь ласка. Смітюх Георгій. Підготуватися Каплієнку. Шановні колеги, щоб є пропозиція, щоб ми попрацювали без перерви і на 30 хвилин скоротили засідання. Немає заперечень? Добре. Тоді, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, останні події в Японії, пов’язані з ядерною катастрофою, і попередні події, які спіткали нашу країну, це Чорнобиль, говорять світу про те, що в майбутньому, як би ми не хотіли, ядерна енергетика – це енергетика, яка, на жаль, небезпечна для життя людей в тому числі. Я вважав і вважаю, що коли ми приймали Закон про зелений тариф, що цей закон стимулювати повинний і розвивати альтернативний істочник енергії. І держава, для того щоб зробити сприятливі умови в тому числі по викупу електроенергії, повинна все зробити і забезпечити, щоб ця програма, хоча би ця програма була впроваджена на перші, слідуючі 5 років, щоб ми в кінці кінців зрозуміли, що в нас є достатньо можливості виробляти енергію і бути незалежними в енергетичному плані шляхом впроваджень нових технологічних процесів, і для цього достатньо є сировини, яка на сьогоднішній день дешева і не використовується нашою країною. Я підтримую цей законопроект, тому що він є додатковим стимулом для того, щоб впевнити майбутніх інвесторів, що ця програма буде діяти, що уряд і Верховна Рада діє послідовно, і буде підтверджене своє зобов’язання держави перед інвесторами. Прошу підтримати цей законопроект в цілому.
Так, будь ласка, Каплієнко.
Шановні колеги, шановні народні депутати, шановні слухачі! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" розглядала цей законопроект на своєму засіданні. Ми жваво його обговорювали. Ви знаєте, нас здивував лише той факт, чому до сьогоднішнього дня такий законопроект не з’явився в парламенті якомога раніше. Я хотів би нагадати, що вперше держава звертає увагу на проблему не відплати должним боргом тим особам, чи юридичним, чи фізичним особам, які відпрацьовують на ниві добуття альтернативних джерел енергії за рахунок біо-, газо-, вітро- і іншої енергетики. На сьогоднішній день баланс енергоспоживання в Україні, безумовно, склоняється до того, що надвелика частина електричної енергії виробляється за рахунок атомної енергетики, гідро- та теплової енергетики. При цьому альтернативним джерелам енергії у нас не приділялось до сьогоднішнього часу нормальної уваги. Безумовно, ринок не є безмежним, і якщо ви звернете увагу в який спосіб і як розвивається Європа в цьому напрямку, ви звернете увагу на те, що в Європі давним-давно розпочалася системна державна мотивація конкретних виробників із гарантією на викуп в повному обсязі електричної енергії, яка була вироблена на альтернативних інструмент аріях за рахунок держави. Якщо ця законодавча ініціатива доведе такий же досвід і на українські терени, ми будемо раді цьому і будемо підтримувати цю ініціативу. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" підтримує цей законопроект в першому читанні, а якщо він буде поставлений на голосування за основу, то вважаємо, що він є доопрацьований, нормальний і може бути прийнятий. Дякую за увагу.
Дякую. Сергій Павленко, фракція Народної Партії. Шевчук – потім, одна хвилина, від БЮТ. Мікрофон, будь ласка, Павленку.
Дякую, Адаме Івановичу. Прошу передати слово Зарубінському, колезі по фракції.
Олег Зарубінський, прошу.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги! Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Ви знаєте, я вам чесно хочу сказати, що у фракції ні жваво, ні взагалі не обговорювали цей законопроект, тому що він абсолютно однозначний. Тут немає предмету для дискусій. Я хочу нагадати, що свого часу, у тому числі і ваш покірний слуга, багато зробили для того, щоб в Україні з’явився Закон про зелений тариф, який, власне, і дав можливість розвивати сонячну енергетику, вітрову енергетику, енергетику малих гідроелектростанцій, і сьогодні в багатьох областях України, в багатьох регіонах достатньо активно йде використання якраз оцих відновлювальних джерел. Ми їх називаємо альтернативними, в Європі їх називають "відновлювальні джерела". Я думаю, що це більше відповідає їх сутності. Але на сьогоднішній день, якщо дано, що називається зелене світло, розвитку відновлювальної енергетики за рахунок спеціального або його ще називають "зеленим тарифом". То з другою складовою є певна проблематика, тому що вироблена електроенергія з цих відновлювальних джерел має бути реалізована. І тому держава брала тоді на себе зобов’язання викуповувати цю електроенергію, крім доменного і коксівного вугілля, по тих розкладках, які були в Законі про "зелений тариф". Тут автори законодавчої ініціативи пропонують, абсолютно слушно пропонують, щоб були гарантії у тих людей, які інвестують відновлювальну енергетику, інвестувати туди, нею займатися, гарантії того, що це через рік чи через півтора не буде забуто. І тому мені здається, що правильна пропозиція головного профільного комітету, що можна цей законопроект, оскільки він не дискутивний, не полемічний, приймати сьогодні і в цілому. Дякую.
Сергій Шевчук, фракція БЮТ. Одна хвилина.
Позиція фракції „Блоку Юлії Тимошенко” полягає як мінімум в трьох позитивних аргументах. Перше. Після Чорнобиля Україна, після "Фукусіми" Японія, мабуть, це є ті держави, які мають показати приклад в розвитку альтернативних видів електроенергетики. Йдеться не лише про дозвілля – йдеться про безпеку і здоров’я людей. Другий аргумент, що саме альтернативні види електроенергетики є більш прозорими, більш транспарентними, не такими корумпованими, як нинішня газонафтова сфера чи сфера ядерної енергетики. І це, дійсно, потребує поширення. І третій аргумент, що при розвитку альтернативних джерел енергопостачання Україна абсолютно не залежна від сусідів, від постачання газу, нафти і інших джерел, тобто це реально підвищує суверенітет і незалежність нашої держави. Тому фракція буде голосувати "за".
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ви бачите, що ми всі одностайні в думці, що законопроект вартий того, щоб його підтримати. Це один момент. І другий момент. Я хотів би, щоб ви звернули увагу на те, що ми зараз розглядаємо доопрацьований комітетом варіант. По суті комітет виконав уже роботу і першого,і другого читання, бо він вніс доопрацьований варіант. І він має підстави, має підстави в зв’язку із цим комітет вносити пропозицію про те, щоб прийняти за основу і в цілому як закон. У ході обговорення питання заперечень щодо цього не було. Тому я ставлю пропозицію комітету про прийняття Закону про внесення змін до закону України про електроенергетику, щодо гарантування зобов’язань держави щодо стимулювання використання альтернативних джерел енергії. Реєстраційний номер 8575. Прошу голосувати. [[12:06:35]] За-295 Дякую, закон прийнято. Розглядаємо питання – проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо найменування виборчих блоків]]. Реєстраційний номер 3167. Є пропозиція: розглянути за скороченою процедурою. [[12:07:08]] За-225 Підтримана ідея. Так, доповідач у нас – Заєць Іван Олександрович, дві хвилини і Ольга Боднар. Будь ласка.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Шановні народні депутати, я та народний депутат Ярослав Джоджик пропонуємо своїм законопроектом заборонити використовувати в назві виборчого блоку імен та прізвищ осіб чи історичних постатей. Нагадаю вам, що в діючому законодавстві вже існує обмеження на використання імен та прізвищ осіб в назві виборчого блоку, але воно стосується лише тих випадків, коли згадані особи не є кандидатами в депутати від блоку, або якщо їх імена і прізвища не використовуються в офіційній назві хоча б однієї з партій, що входять до блоку. Тому ми і пропонуємо узагальнене вирішення цього питання, чому ми і запропонували такий законопроект. Перше, наша пропозиція є кроком для реабілітації та оздоровлення партійної системи, зокрема партій, а також всієї влади. З появою, так званих, вождиських мега-партій, які в дійсності є нічим іншим, як політичним прикриттям для фінансово-олігархічних холдингів, партійне будівництво в нашій країні припинилося. Якість влади різко знизилася, бо ідеологія втекла з політики, а політика з діяльності влади. Все замкнулося на вузько корпоративному інтересі кількох багатих людей. В значній своїй частині партії як об’єднання громадян на спільних цінностях перетворилося в структури, де клімат партійного життя визначається однією особою – головою партії та його вузьким оточенням, а не світоглядними цінностями та програми. Іменні блоку підживлюють ці негативні тенденції. Іменні виборчі блоки погіршують стабільність партійного життя та політичної системи, бо заохочують всіляких рейдерів всілякими засобами атакувати лідера партії. Політична нейтралізація лідера партії призводить до знищення політичної. до знищення політичної сили, з якою цього лідера персоніфіковано, а отже і до знищення самої партії. Друге, іменні блоки вводять в оману виборців, бо голосуючи за популярну особистість, приводять до влади кандидатів, які не несуть перед виборцями політичних зобов’язань і не зобов’язані.
Іване Олександровичу, закінчуйте.
и не зобов’язані спільною ідеологією. Підміна зрозумілих програмних засад, принципів, шляхів розвитку держави на рекламний трюк, образ, насправді спрямований на те, щоб продати виборцю "кота у мішку". Тому ми маємо практику переміщення депутатів з однієї фракції до іншої, явище, яке саркастично назване "рухом тушок". Іменні політичні блоки – явище, притаманне країнам, які схильні до тоталітаризму. Наш законопроект розроблений для забезпечення структуризації партійної системи, зниження рівня політичної корупції, становлення суб’єктів виборчого процесу в якості носіїв ідеології, ліквідації проектного підходу до виборчої системи, поглиблення демократичних традицій. Тому я пропоную. прошу вас підтримати цей законопроект, і ми зробимо один крок у напрямку оздоровлення нашої партійної системи і системи влади. Дякую.
Так, будь ласка, від комітету перший заступних голови комітету Ольга Боднар.
Дякую. Шановний головуючий,
Дякую. Шановний головуючий! Шановні колеги! Шановні слухачі! Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув на своєму засіданні 17 лютого поданий народними депутатами Іваном Зайцем та Ярославом Джоджиком проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо найменування виборчих блоків]]. Законопроектом пропонується внести зміни до Законів України "Про вибори народних депутатів" і "Про вибори народних депутатів Верховної Ради Автономної Ради Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" та заборонити використання в повній або скороченій назві виборчого блоку політичних партій прізвищ, імен та ініціалів історичних постатей та інших осіб, навіть якщо вони є кандидатами в депутати від цього блоку, або якщо їх імена і прізвища використовуються в офіційній назві однієї з партій, що входять до блоку. Народні депутати також розглянули висновки щодо цього законопроекту, які надійшли до комітету. Комітет Верховної Ради України з питань правової політики вважає, що положення законопроекту не суперечать Конституції і що він за наслідками розгляду Верховної Ради України може бути прийняти за основу. За висновком Комітету Верховної Ради України з питань бюджету законопроект не має впливу на доходну та видаткову частини бюджету. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку висловило окремі зауваження до законопроекту та вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно відхилити. При обговоренні проекту Закону на засіданні комітету визначали, що його положення, якими пропонується зміни до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" втратили актуальність. Оскільки нова редакція цього закону вже не передбачає утворення виборчих блоків, організацій політичних партій на місцевих виборах. Однак, члени комітету погодились з доцільністю внесення запропонованих авторами законопроекту змін до Закону України "Про вибори народних депутатів України" та більшістю голосів присутніх на засіданні народних депутатів ухвалили рекомендувати Верховній Раді України відповідно до.
Завершуйте, будь ласка.
відповідно до пункту 1 частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради України проект Закону України "Про внесення змін до деяких законів" [[номер 3167]] за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу, доручивши Комітету Верховної Ради з питань державного будівництва та місцевого самоврядування доопрацювати зазначений законопроект з урахуванням висловлених до нього зауважень і пропозицій. Відповідний проект постанови поданий членами комітету на розгляд парламенту. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Ольго Борисівно. Будемо обговорювати? Прошу записатися. Так, Радовець, будь ласка.
Прошу передати слово Задирку Геннадію Олександровичу.
Задирко, прошу мікрофон.
Дуже дякую. Ми вибачаємося, ми хотіли голосувати і говорити про те, що ми не будемо підтримувати цей закон, просто, ну, сталося так, що ми записалися "за". Але насправді ми не бачимо і не вбачаємо сенсу голосувати за цей законопроект взагалі. Тому що дійсно сьогодні закон не передбачає створення блоків. І дійсно сама по собі проблема відсутня. Тому наша депутатська група "Реформи заради майбутнього" не вбачає сенсу в цьому законопроекті, ми не будемо його підтримувати. Дякую.
Мойсик передає Руслану Князевичу. Прошу. За ним - Сухий.
Дякую. Адаме Івановичу і шановні колеги, ну, насправді не можу погодитися з тією тезою від імені комітету, що в великій мірі законопроект втратив свою актуальність. Тому що був написаний в 2008 році, а з того часу в нас прийнято нове законодавство місцевих виборів. І на часі прийняття нового виборчого законодавства - парламентських виборів. Може, технологічно він дещо відстав, але актуальність цього питання надзвичайно велика. Бо автори законопроекту місцевого і той, який зараз розробляється, пішли радикальним шляхом – взагалі відмінити як явище виборчі блоки. Тут же пропонується вирішити ту проблему, яка справді існує. Бо в нас у великій мірі деколи іменними блоками взагалі нівелюється ідея. Бо за прізвищем лідера ховаються люди, які, можливо, навіть не мають жодного відношення до політики. І в нас підміняється поняття "політичної сили" на фактично "передвиборчий проект". Я можу з цим погодитися. То давайте приберемо можливість створення іменних блоків, але блоки як явище залишимо, бо воно є всюди в світі. Якщо ми хочемо бути осторонь тих процесів, які відбуваються, скажімо, в Європі, то ми можемо звичайно піти і загнати, скажімо, геть ідею в глухий кут. Але я вас запевняю, що і Венеціанська комісія в найближчій перспективі і європейські інституції нам точно завернуть на це увагу. А ця ідея абсолютно раціональна і розумна. Якщо вона навіть і застаріла по часу, то вона може бути відтворена хоча би частково, якщо взяти її за основу, і при напрацюванні нового законодавства, як ідеологема, точно має бути застосована, бо я вас запевняю, що в цій залі ми, звичайно, можемо піти на радикальні речі, але нас поправлять потім там, на Заході. І нам все рівно соромно буде потім схиляти очі додолу, знову повертатися до цього питання в сесійній залі і на вимогу європейського співтовариства вносити ці правки. Щоб зараз заздалегідь цього не робити, давайте погодимося з цією ідеєю, давайте візьмемо її до роботи як ту, яку варто підтримувати за основу, а надалі на доопрацювання цього законопроекту, можливо, і шляхом, скажімо, напрацювання комплексу виборчого законодавства обов’язково його втілити в життя. Дякую.
Ярослав Сухий, Партія регіонів.
Шановні колеги, я, власне, записався проти, але я буду, я особисто буду голосувати за підтримку цього законопроекту. Давайте спокійно поміркуємо. Логіка законопроекту присутня, вона є. є актуальність законопроекту, вона безумовна, і є аргументація. Ви пригадайте, ось в цьому сесійному залі під прізвищем Віктор Андрійович Ющенко зайшла ціла фракція "НУНС". Подивіться уважно, будь ласка, що від тієї фракції залишилося? І від того Ющенка, від його авторитету, від моральності. Фракція розпалася, людей обманули. Люди, голосуючи за Ющенка, проголосували за тих всіх, які, прізвища яких, навіть, деяких, навіть називати не хочеться. Але, якщо мета – забезпечити. мета – подальше вдосконалення законодавства виборного, забезпечити позитивну динаміку політичної структурованості суспільства і зміцнення політичних партій, то цим політичним партіям потрібно надати таку можливість, нехай розвиваються, нехай вдосконалюються. І про те, що у всьому світі є блоки, ви не плутайте, будь ласка, блоки після виборів, в залі блокуються. І ще одне. Ви знаєте, я не хочу вступати в дискусію, але мене просто вразило до глибини серця. Буде так, що нас поправлять. Послухайте, нас поправляють з Банкової, нас поправляють з Грушевського, нас поправляють з Европи. Та скільки можна вже нас поправляти?! Народні депутати! Ви пам’ятаєте, як з цієї трибуни залежало, як ти виступив, як ти відповів на питання і як ти аргументовано доповідав свій законопроект, – таке і було рішення, голосування?! Ну, чого ми скотилися? Причому тут Венеціанська комісія, коли специфічні обставини і умови в Україні полягають в тому, що у нас всього 20 років цієї незалежності і 20 років нової демократії, яку ми так не зрозуміли, що як ми її вибудовувати будемо. Тому цей законопроект Івана Зайця, безумовно, потрібно підтримати. Він має логіку.
Так, будь ласка, Боднар від фракції, 1 хвилина. Потім – Лещенко.
Дякую. Ольга Боднар, «Блок Юлії Тимошенко – партія «Батьківщина». Ви знаєте, хочу навести трішечки порядок в тому питанні, про яке ми говоримо. Насправді, блоки формуються не після виборів, а до виборів. І це є нормальна всесвітня норма, нема в цьому нічого поганого, коли люди об’єднуються заради якоїсь єдиної мети. І яка допоможе, і цей спосіб допомагає їм ту мету реалізувати. "Блок Юлії Тимошенко" буде підтримувати даний законопроект. Ми вбачаємо в ньому достатньо позитивні тенденції. З нашого боку ніяких застережень немає. Ми прекрасно знаємо, що і партія «Батьківщина» добре знана, і всі інші партії, які є, сьогодні представлені у нас. Вони готові з нами об’єднуватися і йти одним фронтом. Тому щодо цього, нема ніяких причин запобігати цьому законопроекту. Крім того, історична постать ніколи не може мати право називатися, блок не має права називатися історичною постаттю, оскільки історична постать, це та людина, яка вже.
Будь ласка, Лещенко від фракції комуністів.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! В Україні близько 190 політичних партій. Причому, серед них чимало дрібних партій, що утворилися з осколків злощасного РУХу і дрібні партії, що виникли на основі окремих олігархічних кланів і клаників. Вони брали участь в руйнації Союзу Радянських Соціалістичних Республік, в руйнуванні радянської України, в знищенні економічної могутності країни, в доведенні до межі бідності трудового народу. Хто ж за ці партії окремо буде голосувати? Тому вони і ховаються за блоки, за виборчі блоки. Я пропоную на першому етапі підтримати пропозиції автора законопроекту, а на другому етапі слід було б взагалі виключити з виборчого процесу по виборах народних депутатів України блоки. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, ми обговорення питання завершили. Давайте тепер попробуємо розібратися, про що йдеться. Про що йдеться. А йдеться не про те, про що ми думаємо. Зараз я вам поясню. Більшість виступаючих говорить про те, що ми не дозволяємо блокам носити імена персоналії або історичних осіб, воно є в діючому законопроекті, от. А зараз навпаки ви майже хочете повернутись до іменних блоків – це ваше право. Тобто обговорення питання звершено, Іване Олександровичу, не вводьте нас в оману. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо найменування виборчих блоків]] [[реєстраційний номер 3167]]. Прошу визначатись. [[12:22:21]] За-44 Не підтримано. Іван Заєць, одна хвилина.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я принципово не погоджуюся зі словами Адама Івановича про те, що у цьому законопроекті начебто закамуфльований підхід, щоб дозволити іменні блоки. У нашому законопроекті є норми, імперативні норми, на заборону використання прізвищ, використання історичних постатей для назви виборчих блоків. І для чого це ми пропонуємо. Ми пропонуємо для того, щоб врешті-решт стабілізувати партійне життя і владну систему. Тому що за цими вождями, за цими привабливими особами протягуються до Верховної Ради люди, які не вміють читати, будемо так прямо говорити, я вже не кажу про якісь цінностні орієнтації чи інші речі, і понижується рівень парламенту, понижується рівень нашої влади, політична система дестабілізується, правила гри кожен день змінюються. Так не може виборець діяти, він не може формувати владу і не може реалізувати своє конституційне право – бути джерелом влади. Тому я ще раз кажу, що ви сказали.
Іване Олександровичу, дякую. Я думаю, ви знаєте, що буде незабаром із блоками. В одному законі їх вже немає. В законі, який пропонується, у варіанті, який розглядається, їх також не передбачається. Тобто ми просто засмічуємо законодавство. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" [[щодо соціального захисту громадян - учасників інших ядерних аварій, випробувань та військових навчань]] [[реєстраційний номер 7211]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:24:33]] За-214 Підтримана. Доповідає Веліжанський Сергій. Підготуватися від комітету Глазунову Сергію.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, шановні виборці! До вашої уваги пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи". Зазначений законопроект пропонує поширити норми діючого закону на громадян, які постраждали внаслідок ядерних аварій, крім Чорнобильської, ядерних випробувань та навчань військових із застосуванням ядерної зброї. Зазначена категорія громадян вже віднесена діючим законом до першої, другої або третьої категорії учасників ліквідації аварії на Чорнобильській станції, але пільги, які надані законом цим категоріям чорнобильців, а зокрема, право на одноразову компенсацію за шкоду, заподіяну здоров’ю, щорічну допомогу на оздоровлення, передбачену статтею 48 діючого закону, а також на встановлення пенсії в розмірах, передбачених для учасників ліквідації аварії на Чорнобильській станції, для цієї категорії громадян не встановлені. В цілому по Україні 6 тисяч таких громадян цієї категорії. Під дію зазначеного законопроекту підпадає півтори тисячі. Введення пільг для категорії громадян, про яку я говорю, потребує додаткових бюджетних коштів в розмірі 115 мільйонів на рік. Тому, щоб не ламати баланс бюджету, в цьому році пропонується введення цього закону з 1 січня 2012 року, тобто з початку дії нового бюджету.
Завершуйте.
Півхвилини. Шановні колеги, прийняття пропонуємого закону надасть можливість реалізувати право на пільги та компенсації цілої категорії громадян, які постраждали, виконуючи свій громадський та військовий обов’язок. Що стосується зауважень Комітету з питань екологічної політики, то якщо ідея цього закону, шановні колеги, вважається справедливою та слушною, я би пропонував до другого читання ці зауваження відпрацювати. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Секретар Комітету з питань екологічної політики Сергій Миколайович Глазунов.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи розглянув на своєму засіданні проект Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" щодо посилення соціального захисту громадян, які брали участь у ліквідації інших ядерних аварій і ядерних випробувань та військових навчань із застосуванням ядерної зброї. Хотів би сказати, що Комітет з питань екологічної політики не вперше розглядає порушене питання, вперше розглядав в березні 2004 року на своєму засіданні, і тоді було прийнято рішення. Комітет наполягав на розробленні та прийнятті окремого законодавчого акту з визначенням джерела фінансування для врегулювання питання соціального захисту громадян України. Що стосується законопроекту 7211, до нього висловлено ряд суттєвих зауважень. Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 22.05.2008 року норми частини 4 статті 54 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", до якої пропонується внести зміни, визнано неконституційними та, відповідно, втратили чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України зазначеного рішення. Законодавством України не передбачено визначення радіоактивного забруднення території внаслідок інших ядерних аварій, крім території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи. Внесення змін до частини 4 статті 54 та статті 59 закону приведе до неоднозначного трактування положень цих статей. Хотів би сказати, що за висновком Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України законопроект потребує доопрацювання. Комітет з питань національної безпеки і оборони погоджується з висновком Головного науково-експертного управління про доопрацювання законопроекту. Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи рекомендує Верховній Раді України проект закону повернути суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання.
Дякую. Так, будемо голосувати? [[Шум у залі]] Запишіться на обговорення. Сулковський.
Шановні, проблема та, яка піднімається в даному проекті, зрозуміло, що ніхто не проти. Але ось так просто уривками і окремими якимись там питаннями, я вважаю, що треба кінчати, а підходити так, як сьогодні уряд підходить і розробляє програму, дійсно, щоб це системно вирішувати ці питання, а не займатись, не підходити просто, я вважаю, ну, просто популізмом. І тому я вважаю, і вношу пропозицію підтримати дане рішення комітету. Дякую.
Андрій Павловський. За ним – Кармазін.
Шановні народні депутати, шановні співвітчизники! Зазначений законопроект, внесений членами фракції "Батьківщина" Сенченком і Веліжанським, спрямований на те, щоб одноразова допомога – компенсація за шкоду, заподіяну здоров’ю ліквідаторам Чорнобильської аварії, виплачувалась не тільки самим ліквідаторам, а і їх сім’ям в разі смерті годувальника, якщо вона спричинена тяжкими наслідками участі в ліквідації Чорнобильської катастрофи. А також, щоб отримували учасники ядерних випробувань, військових навчань, а також військовослужбовці, які брали активну участь у ліквідації Чорнобильської катастрофи, щоб це було враховано в їхніх пенсіях. Я думаю, що це дуже справедливий, нагальний і актуальний законопроект, тим більше що досі у Верховній Раді знаходиться законопроект, я вважаю, ганебний, урядовий, 7562, який ліквідує повністю або частково всі соціальні виплати і пільги тих же ліквідаторів Чорнобильської катастрофи, учасників бойових дій, ветеранів війни, інвалідів війни. І уряд досі сподівається, що він його протягне, чи зламає депутатів через коліно – і протягне ці антисоціальні закони. І тому я хочу ще раз звернутись до чорнобильців. Цей закон розрахований на вашу підтримку, на підтримку ваших сімей. Тому що ми знаємо, що є багато трагедій в сім’ях, коли вже багато від нас учасників, ліквідаторів пішло з цього життя якраз внаслідок того, що вони отримали великі дози радіації. І тому я думаю, що в першу чергу Партія регіонів, яка обіцяла збільшити, а не ліквідувати ці пільги, виплати, повинна їх підтримувати. Тому що той закон, який ліквідує ваші пільги, він досі в Верховній Раді і є загроза його прийняття, а тому треба приймати закон, який покращує стан чорнобильців і їх родин.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, це абсолютно не політичний законопроект. Вдумайтесь: під дію цього законопроекту підпадає всього 1500 тисячі осіб. Це що, те число, яке є критичне? А про що мова йде? Мова йде про людей, які приймали участь в інших ядерних аваріях, випробуваннях, військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї. Вони мають, вони зобов’язані мати пільги. До речі, які пільги мають ті люди, які 26 квітня. вражені були із 26 квітня? Ми ж в Україні від аварії маємо постраждалих три мільйони 278 тисяч 521 особу, включаючи майже половину – мільйон 264 тисячі 329 дітей. Ці діти сьогодні стали батьками. І коли ви сьогодні прийдете в лікарні Київської області, побачите рак у шестилітнього хлопчика чи дівчинки, задайте запитання: звідки? А ми сьогодні думаємо: півтори тисячі осіб – то велика цифра чи ні? Ні, невелика, нам тоді прийшлось з забруднених територій евакувати 90 тисяч осіб. І зараз проживають понад пів мільйона людей на тій території, яка під посиленим радіаційним контролем. Через це ми в страшенному боргу перед всіма тими, хто постраждав на Чорнобильській аварії, ми в страшенному боргу перед тими і маємо відповідати за зобов’язання Радянського Союзу ще, які приймали участь у запобігання ядерних аварій, приймали і мали справу з ядерним випробуванням, військовими навчаннями і застосуванням ядерної зброї. Я прошу вас прийняти цей закон, це – Божа справа. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу у першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", реєстраційний номер 7211. [[12:36:10]] За-82 Не підтримано. По фракціях. Законопроект відхилено. Партія регіонів – 2, "БЮТ - 28, "Наша Україна" – 21, комуністів – 25, "Реформи" не голосували, "Народної партії" – 3, позафракційні – 3. Шановні колеги, законопроект за номером 7147 – проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України, автор законопроекту просить зняти його з розгляду, Коновалюк. Я ставлю на голосування пропозицію про зняття з розгляду проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України, реєстраційний номер 7147. Прошу голосувати. [[12:37:06]] За-260 Знято. Невеличкий законопроект давайте розглянемо, 7340 – проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України [[щодо допиту неповнолітніх]]. Є пропозиція за скороченою процедурою, прошу проголосувати. [[12:37:36]] За-211 Євген Суслов, будь ласка, дві хвилини від комітету. Мойсик.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Проект Закону України "Про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексу України" [[щодо допиту неповнолітніх потерпілих та свідків]] [[реєстраційний номер 7340]] від 5.11.2010 року внесений народними депутатами: Сусловим, Самойлик, Мірошниченко, Князевич, Баранов та Лукянова. Законопроект був розроблений та тісно співпрацювали із представниками судової влади, правоохоронними громадськими організаціями та багатьма громадськими організаціями, які хвилюються за долю дітей. У порядок денний законопроект поставлено 1 червнем – Міжнародний день захисту дітей. Зазначу, що доля українських дітей не байдужа законотворцям та об’єднує всіх нас разом тут. Законопроектом пропонується внесення змін до статті 49 Кримінального кодексу України, статті 85-1, 85-2, 167, 171, 172, 206, 308 Кримінально-процесуального кодексу України. Викласти в статті 168 та 307 КПК у новій редакції, а також доповнити цей кодексом нових статей 167-1. Ці норми стосуються покращання, пом’якшання процесуальних особливостей розслідування справ та участі дітей, які стали жертвами чи свідками злочинів. Діти не можуть та не мають підстав під ті ж самі правила підпадати, як і дорослі. Пов’язано це із слабкістю фізичною, фізіологічною та психологічною в розвитку дітей. Слідчому, що співпрацює переважно із злочинцями, у спілкуванні із дитиною-свідком чи постраждалою дитиною складно змінити свій стереотип поведінки допиту чи зняття дітей. У процесі слідчих дій дитина отримує внаслідок психологічне навантаження, що виливається в психологічний чи фізіологічний розлад.
Завершуйте.
Думаю, що багато хто, напевно, якщо, на жаль, таке було, мали досвід такий щодо залучення дітей. Зрозуміло, що тема досить важка і її, зрозуміло, що потрібно доопрацьовувати. Так я думаю, комітет буде говорити. Але хочу звернути увагу народних депутатів, що рано чи пізно цю тему потрібно піднімати і потрібно врегульовувати ці питання. тому просив би підтримати все ж таки в першому читанні, а до другого читання, я думаю, що всі важливі і проблемні питання будуть зняті. Дякую за увагу.
Дякую. Від комітету – Володимир Мойсик, будь ласка.
Володимир Мойсик, Партія "за Україну!" Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Євген Суслов докладно описав новели законопроекту. І він правильно почав з того, що авторський склад законопроекту охоплює всі фракції нашого парламенту. Комітет Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянув законопроект. Скажу, що дійсно, в силу свого психологічного розвитку, вікового, розумового неповнолітні потерпілі і свідки вимагають особливо до себе ставлення. Тому автори і пропонують окремий вид допиту з психологом. Цей допит має відбутися не пізніше і не раніше, ніж з 9-ї до 18-ї години вечора. Допит такого свідка чи потерпілого немає тривати довше як три години. Свідки, як не мають 14 років допитуються поза межами приміщення, де проводиться попереднє слідство і таке інше. Отже, комітет вважає, що законопроект може бути ухвалений за основу в першому читанні. Але разом з тим, в ньому допущені деякі юридичні неохайності. Неточності, то це можна виправити і самим авторам, шляхом подачі законодавчих пропозицій і нами з вами, колеги, при підготовці законопроекту до другого читання. Дякую за увагу.
Дякую. Будемо голосувати? Князевич, будь ласка, одна хвилина. Князевич – від фракції. Будь ласка, мікрофон.
Дякую, Адаме Івановичу. Я, справді, як співавтор цього законопроекту звичайно не можу нічого іншого запропонувати, ніж попросити, Верховній Раді його підтримати активно. Йде мова про те, що насправді в нас є серйозна прогалина в КПК. Ми жодним чином не робимо винятки по відношенню до неповнолітніх осіб, які в тому числі піддалися таким абсолютно нелюдським знущанням, як сексуальна наруга і насильство. Зараз взагалі за статистикою ООН, вдумайтесь, 150 мільйонів дівчаток і десь 72 мільйони хлопчиків щороку піддаються сексуальній нарузі. І це ще далеко не точні дані. Вони, точно, приховані, бо, наприклад, в Україні точних даних немає. І на превеликий жаль, за 20 років ми так і комплексно не змогли підійти до вирішення цієї надзвичайно важливої проблеми. Тому, якщо у нас зараз є добра воля в сесійній залі і ми хочемо зрозуміти, що цим дітям потрібна допомога, треба, щоб там був дорослий психолог, треба, щоб слідчий розумів, що є якийсь певний час відрізковий дня, і є певна можливість часова, де дитина може бути уважна, коли вона готова розкритися. Бо за статистикою, знову ж таки, 90 відсотків цих злочинів.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні проектуЗакону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України [[щодо допиту неповнолітніх потерпілих і свідків]], законопроект за номером 7340. Прошу голосувати. [[12:44:04]] За-109 Не підтримано. Є пропозиція, є пропозиція направити законопроект на доопрацювання. Прошу підтримати цю ідею. Доопрацювання автора. [[12:44:26]] За-293 Прийнято. Шановні колеги, я ще раз пояснюю, бо тут зову виникають питання. На доопрацювання комітету. Ми можемо направляти на доопрацювання комітету, але треба вказувати, що комітету доопрацьовувати. І тоді вже автор залишається збоку. А кращий варіант, коли направляємо автору на доопрацювання. Він вносить доопрацьований законопроект з урахуванням того, що ми обговорювали. По-перше, комітет може 30 днів не розглядати, або і зовсім не розглядати, а автор може і за один день повернутися до цього питання. Тому доопрацювання, він може і не доопрацьовувати, це його також право. Шановні колеги, перед тим, як записатися на "Різне", я ставлю на голосування пропозицію народних депутатів Мірошниченка та інших, які просять зняти з розгляду законопроект за номером 5151 – проект Закону про присяжних виконавців. Прошу підтримати. [[12:45:42]] За-262 Підтримано. Законопроект знято з розгляду. Так, шановні колеги, у нас лише один законопроект Кармазіна залишився. Будемо розглядати? Ні? Прошу записатись на «Різне». Так, будь ласка, у нас є одна година. Володимир Мойсик, за ним – Володимир Лещенко.
Володимир Мойсик, партія «За Україну!» Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги народні депутати України! Хочу привернути увагу партії «За Україну!» до кримінально-правової політики, яка проводиться нинішньою владою в нашій державі. Я не хочу вести мови про політичні репресії, не хочу називати прізвищ. Але привертаю увагу радіослухачів, телеглядачів і вас, шановні колеги народні депутати, до законопроектів, які голосує чи не голосує коаліційна більшість у нашому парламенті. Насамперед хотів би звернути увагу на грубе порушення норм чинної Конституції України. Законопроект, який проголосували представники більшості, виключив із участі у правосудді народ. А це прямо передбачено чинною Конституцією України. Віднині в правосудді, в судах не братимуть участі народні засідателі. Наступний закон, який пропонував замінити народних засідателів судом присяжних, учора не був підтриманий представниками коаліційної більшості. Отже, норма Конституції про те, що народ бере участь у здійсненні правосуддя через суд присяжних і народних засідателів повністю проігнорована коаліцією більшості. Наступне. Коаліція обмежила, всупереч Конституції, строк і право підозрюваного, обвинуваченого і його захисника на ознайомлення з матеріалами справи. Такого не було ніколи, щоби в законі записали, що якщо ти, в такий то строк, не прочитав справи, то вважається, що ти ознайомлений з матеріалами справи. Це є істотне, повторюю, порушення прав підозрюваних, захисників, а власне їх і їх родин. Хочу так само звернути увагу на те, що президент заветував закон уряду, яким пропонувалося здійснювати арешт підозрюваних, обвинувачених лише за злочини, за які санкція закону передбачає покарання більше ніж 5 років. Президент з цим пом’якшенням не погодився. Так само хочу звернути вашу увагу на те, що два роки в Україні немає закону про амністію. На протязі каденції Віктора Федоровича Януковича не здійснюється помилування. Як колишній голова Комісії з питань помилування скажу, що ми кожного місяця милували 50, 60, 70 осіб, зараз помилування фактично не відбувається. Отже, якщо не вести мови про конкретні кримінальні справи, про конкретних осіб, то законодавчий масив свідчить, що кримінальна правова політика здійснюється не в той бік, а навпаки.
Дякую. До слова запрошую народного депутата Володимира Лещенка, фракція комуністів. За ним буде виступати Степан Курпіль.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановні народні депутати! Шановні виборці! Попереднього тижня народні депутати України працювали в регіонах з виборцями. На особистому прийомі в Чернігові, Ніжині та Прилуках до мене звернулося з різними особистими та загальносуспільними питаннями 56 чоловік. Крім того, у цих містах я провів зустріч із виборцями, відповів на численні запитання. Основними з них у спілкуванні з людьми були такі: "Чи знають народні обранці про те, що простим людям живеться дуже погано? Чи є совість у депутатів, коли вони не підтримують на сесійних засідання так необхідних для виборців соціальних законопроектів? Чи думають Президент, члени уряду, народні депутати України колись виконувати свої обіцянки стосовно поліпшення життєвого рівня населення?" Люди просили мене озвучити ці питання з трибуни Верховної Ради України. Серед найважливіших проблем, які не вирішуються так, як потрібно, вже протягом двох десятиліть, називалося питання повернення знецінених заощаджень громадян, тобто чесною працею зароблених грошей. Я розповів людям про те, що фракція Компартії України у Верховній Раді постійно порушує це питання, вносить відповідні законопроекти, пропонує шляхи вирішення проблеми, називають джерела отримання коштів для виплати компенсацій, але влада ігнорує наші пропозиції. Представники крупного капіталу у Верховній Раді України свідомо не голосують за проекти законів з цього питання, а уряд не передбачає коштів для компенсації заощаджень під час формування державного бюджету. Багатіїв проблеми простих бідних людей абсолютно не турбують. Ось і свіжий приклад. У вівторок, 31 травня, у Верховній Раді України розглядалося питання про включення до порядку денного сесії проекту Закону України, внесеного народними депутатами України, комуністами, Петром Миколайовичем Симоненком, Валентином Григоровичем Матвєєвим та Петром Степановичем Цибенком про державні гарантії відновлення заощаджень громадян. Пропонувалося віднести знецінені заощадження громадян у сумі 132 мільярди гривень до внутрішнього державного боргу, розпочати з 1 січня 2012 року їх компенсацію у грошовій формі в розмірі не меншому приросту внутрішнього валового продукту, за згодою вкладників здійснювати безготівкові розрахунки за житлово-комунальні послуги, лікування, навчання, придбання житла тощо. Але за включення проголосувало лише 35 народних депутатів, у тому числі 26 комуністів. Повністю проігнорували це питання фракції Партії регіонів, Народної Партії, депутатська група "Реформи заради майбутнього". Ось так вони дбають за своїх виборців. Дякую за увагу.
До слова запрошую пана Курпіля, фракція "БЮТ – "Батьківщина". За ним буде виступати Віктор Таран-Терен. Прошу.
Шановний Миколо Володимировичу, шановні колеги, народні депутати, телеглядачі і радіослухачі! Сьогодні напруга в суспільстві є такою високою, що задумуєшся, а чи є щось таке, що об’єднує українців. Виявляється є, це ідея європейської інтеграції, причому ця ідея також не викликає протиборства між владою і опозицією. Останнім часом ми чуємо, що Україна близька до підписання угоди про зону вільної торгівлі та асоціацію із Європейським Союзом. Без сумніву, це дуже важливо для українського народу, але що може завадити цьому. Без сумніву, є зовнішні чинники, це тиск і опір братньої Росії, вимогливість лідерів Європейського Союзу, але найбільше може зашкодити цьому процесу наша внутрішня політика, яку проводить влада. Абсолютно недолуга економічна політика, яка призводить до скорочення робочих місць, до росту цін, до інфляції, до того, що порушується в негативний бік зовнішньоекономічне сальдо. Тому це може все підірвати стабільність української валюти, гривні. Але європейська інтеграція – це, насамперед, європейські гуманітарні цінності: це свобода слова, це демократія, це верховенство права. І що ми маємо тут? А в Україні ми маємо вибіркове правосуддя, ми маємо політичних в’язнів, ми маємо політичні переслідування опозиції. Уже понад півроку влада знущається над Луценком. Що йому інкримінують? Начебто він завдав збитків державі на 50 тисяч гривень. Ну, та це смішно на фоні того, яких збитків завдають теперішні представники влади! Це мільярдні збитки. Я для прикладу наведу такий очевидний приклад, простий для всіх. Донецька влада закупила біотуалети по 400 тисяч гривень за штуку. Там що, унітази позолочені? Чому цей факт нікого не цікавить у теперішній владі, не цікавить у прокуратурі? Також політика міжрегіонального. напруженості. 9 травня була перша серія фільму під загальним сценарієм "розділяй і владарюй". Продовження може бути 22 червня. Якщо влада не схаменеться і не повернеться обличчям до народу, якщо не припинить політичні переслідування, якщо буде діяти за принципом "роз’єднання,а не об’єднання народу", то євроінтеграція так і залишиться мрією, що не здійснилася. Я думаю, що.
Завершуйте, будь ласка.
український народ мріє про те, аби євроінтеграція стала реальністю, щоб ми були повноцінним народом у європейському домі. Дякую.
До слова запрошую Віктора Тарана-Терена. За ним буде виступати Корж Віталій Терентійович, якому передав слово Євген Шаго. Будь ласка.
Віктор Терен, „Блок Юлії Тимошенко”, партія "Батьківщина". На телепередачі у Савіка Шустера російський опозиціонер Нємцов, якого періодично кидають в тюрми, висловив дуже парадоксальну думку, яку відразу й не помітили, яка тоді в теледебатах вона нібито десь загубилася. Але думка була така, що якщо Тимошенко кидають в тюрму, то в Росії Путін буде вічно. Чому він так сказав? Він це сказав, власне, повторив те, що сказав ще Петлюра на початку визвольних змагань минулого віку, що без вільної, демократичної України не буде вільної, демократичної ні Європи, ні Росії. Іншими словами, питання про те, буде чи не буде Тимошенко на волі, чи її цинічно кинуть за грати є відповіддю на те, чи буде Україна демократичної і правовою державою чи ні і, відповідно, чи буде цивілізованою і Росія. Чи вонабуде розбудовуватися як нормальна держава, сповідуючи якісь європейські принципи, чи, навпаки, почнеться термінове тоталітарне, по кегебістському звичаю відродження тоталітарної Росії. І це бачить Європа. І тому Європа б’є на сполохи, щоб цього не сталося. Бо коли Україна знову-таки буде демократичною державою, а це буде тоді, коли в Україні буде міцна опозиція, то російської імперії не буде. І, навпаки, якщо в Україні опозицію знищать, а лідерів кинуть за грати, то це буде удар і по демократичній Росії: там буде агресія, там буде вічний цар, який принесе багато лиха і російському народу. Я хочу сказати вже чисто для людей по так званій кримінальній справі про так звані газові угоди. Кримінальна справа, злочин є тоді, склад злочину тоді, коли від цього має хтось зиск. Чи мала особистий зиск від цього Тимошенко? Я це говорю для людей: вона цього зиску ніякого не мала. Можна говорити, що ця угода могла бути кращою, але я хотів би побачити, хто б її краще підписав би тоді, коли вся Європа замерзала без газу, коли Президент Ющенко вів себе так, як він вів, весь час зриваючи ці переговори, і коли Росія намагалася вирвати з України все, що можна. Але все-таки можна говорити про якість цієї угоди, але немає кримінального злочину. І тому Тимошенко, по суті, намагаються судити не за минуле. Тимошенко намагаються, як це звучить не парадоксально, судити за майбутнє, за майбутнє в тому, щоб Україна не стала нормальною, демократичною державою, щоб в Україні не сповідувалися європейські цінності. І тому питання про свободу Тимошенко, питання про опозицію, про її свободу переростає із всеукраїнського питання, як це не дивно, переростає і в питання свободи Росії, і в питання свободи Європи. Так сьогодні замкнувся світ, і тому все це видно і все це зрозуміло. Дякую.
До слова запрошую Коржа Віталія Терентійовича, фракція "БЮТ – "Батьківщина". За ним буде виступати Андрій Павловський. Будь ласка.
Я хочу, щоб мене почули всі в Україні. Сьогодні ми прослухали прекрасну арію міністра фінансів на тлі дружнього хору його однопартійців з відомої опери "покращання життя вже сьогодні". Проте, за лаштунками сцени готується другий акт цієї опери, її головна розв’язка, а саме: будь-що посадити Юлію Тимошенко за грати, щоб сиділа тихо у в’язниці і не ходила до телебачення, де професійні майстри злого слова обпльовують її на замовлення. Бо Тимошенка як попередня голова уряду України приносить на телебачення і оприлюднюю документи, які чітко свідчать про штучність висунутих проти неї звинувачень. Дійшло до того, що Генеральний прокурор України, який особливо зобов’язаний дотримуватися вказаних норм і шанобливого ставлення до людської гідності, вводить в оману громадян, повідомляючи в ефірі телеканалу "Інтер" про попередню обізнаність Юлії Тимошенко щодо її затримання у вівторок 24 травня 2011 року. Натомість фактом є, що Юлія Тимошенко, насправді, нічого не знала про подання слідчого та рішення суду від 23 травня цього року про взяття під варту, поза як із цих документів не надавався їй для ознайомлення. Генеральний прокурор не відповідає на звернення Юлії Тимошенко, допускаючи при цьому недотримання вимог законодавства, водночас даючи своїм підлеглим приклад відповідного ігнорування прав людини і законів України. Все це не тільки сприяє потуранню незаконним діям посадових осіб у кримінальному процесі, а і заохочує до заподіяння шкоди репутації лідера політичної партії "Батьківщина", підтримуючи намагання дискредитувати Юлію Тимошенко в очах українських громадян. Тим паче, що це вже третя за остання пів року кримінальна справа, порушена проти попереднього голови уряду, після того, як дві інші справи розсипалися з причин безпідставності звинувачень, висунутих проти Юлії Тимошенко. Факти свідчать, що саме заплямування зганьблення і знеславлення, а отже і усунення зі сфери суспільно-політичної діяльності всесвітньовідомого лідера опозиції в Україні є одним із цільових завдань нинішнього слідства. Тому від імені і за дорученням фракції БЮТ-"Батьківщина" у відповідності до законодавства вимагаю надати відповіді на депутатські запити до Генерального прокурора. А поки що штучні звинувачення, висунуті проти Юлії Тимошенко, які не мають жодного відношення.
Завершуйте, будь ласка.
Які не мають жодного відношення ані до неї, ані до покращання життя вже сьогодні, лише псують авторитет України у світі. Дякую усім, хто слухає.
До слова запрошую Андрія Павловського, фракція "БЮТ – "Батьківщина". За ним буде виступати Євген Мармазов, фракція комуністів України. Будь ласка.
Шановні співвітчизники! Андрій Павловський, „Блок Юлії Тимошенко – „Батьківщина”. Хочу звернутися, у першу чергу, до наших шановних пенсіонерів, яких у нашій країні майже 14 мільйонів громадян. Ви знаєте, що уряд знову вніс Закон про так звану пенсійну реформу, який насправді треба було б назвати "Закон про пенсійний геноцид наших шановних людей старшого віку". Там залишилися всі самі найнепопулярніші, самі людожерські норми, як-то підвищення пенсійного віку на п’ять років для жінок вже з 1 вересня цього 2011 року, як підвищення для кожної людини, кожного громадянина необхідного трудового стажу, на десять років треба ще більше працювати, щоб отримати мінімальну пенсію. Погіршено значно в цьому законі пенсійне забезпечення наших військовослужбовців, міліціонерів. Їм пропонують на п’ять років більше служити, ніж іти на пенсію за вислугою років, і то як там цинічно написано, що, наприклад, майор міліції може вийти на пенсію у 45 років за вислугу, але отримувати свою спеціальну військову чи міліцейську пенсію зможе тільки по досягненню 60 років. А як бути людині в цей час? І хочу також згадати, що там передбачено. передбачається, що термін для одержання державної соціальної допомоги для жінок, підвищити з 58-и до 63 років. І це не зважаючи на те, що уряд залишив закон, не відкликає про позбавлення всіх соціальних пільг і виплат 16 категорій громадян, починаючи від чорнобильців, афганців, учасників бойових дій, ветеранів, пенсіонерів, дітей-війни. Хотів би звернути вашу увагу на те, що уряд Азарова продовжує ігнорувати вимоги Закону про оплату праці, маніпулює з Єдиною тарифною сіткою. У результаті чого, наприклад, лікар вищої категорії недоотримує, йому не доплачують 710 гривень. Хірургу вищої категорії виплачують по окладу Азарова всього 1500 гривень, хоча він має отримувати 2 тисячі 323 гривні. Тобто хірургу не доплачують більше 800 гривень. А працівникам вищої школи, доцентам-професорам, нинішня влада Януковича недоплачує, обкрадає їх більше ніж на 1 тисячу гривень. І зважаючи на все те, щоб приховати погіршення життя вже сьогодні, тому вони хочуть кинути за грати, заарештувати Юлію Тимошенко, тримають там безпідставно там Юрія Луценка, Макаренка, Діденка і інших політв’язнів. Тому що ці люди можуть очолити народні протести. А зараз 15 народних депутатів все чекають Пшонку на прийом. Але Генеральний прокурор, як сказали помічники, раптово захворів. Ховається від народних депутатів, бо він не хоче відповідати на не приємні питання про політичні репресії. Так що робіть висновки, чи потрібна нам ця злочинна влада.
До слова запрошую Євгена Мармазова, якому колега Даниленко слово. Загально – 6 хвилин регламенту, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Позвольте проинформировать об острых вопросах, которыми приходится заниматься Специальной контрольной комиссией по вопросам приватизации. К сожалению, сегодня приходится говорить о многочисленных фактах нарушения в ходе приватизации, которые становятся возможным в обстановке круговой коррумпированости. Так, на протяжении 6 лет не удается вернуть народу многомиллионное имущество севастопольского государственного предприятия "Атлантика", разворованное кучкой проходимцем при помощи фиктивного банкротства. После продажи по явно заниженной цене и з грубейшими нарушениями закона имущество "Антлантики". Затем мгновенно последовало его перепродажа уже по реальной цене и с последующим фиктивным и с последующим фиктивным банкротством фирм, участвующих в незаконных сделках. Вот и вся операция – и предприятия нет. Основой незаконных сделок с имуществом "Атлантики" стало явно незаконное решение Каменнобродского районного суда города Луганска от 2006 года. На сегодня пока что удалось добиться только судебного признания недействительности результатов конкурсов по продаже имущества предприятия и сделок по последующей его перепродаже. Для этого вот, я подчеркну, мне пришлось направить 24 депутатских запроса в разные инстанции, там, Генеральной прокуратуры, СБУ, фонду и так далее, и так далее, и так далее. Но до конца вопрос не будет решен, пока Генеральная прокуратура, СБУ, Фонд госимущества будут фактически бездействовать. Аналогичная судьба постигла государственное предприятие "Никопольский трубный завод". В 2008 году это предприятие также было доведено до банкротства, а затем передано частной фирме занимающейся вот, вдумайтесь, занимающейся разливом винно-водочной продукции. Это предприятие, которое выпускает трубы для космоса. Комиссия приложила большие усилия, чтобы Генеральная прокуратура внесла в Верховный Суд кассационное представление об отмене состоявшихся судебных решений о признании завода банкротом. Ну, и здесь до восстановления законности еще далеко. Уже три года в Днепропетровском хозяйственном суде и Высшем хозяйственно суде Украины продолжается тяжба о возврати государству имущества незаконно приватизированного предприятия. И все это время справедливого решения ждут уволенные рабочие, а их более 400 человек, задолженность по зарплате у которых превышает 1 миллион гривен. Не менее трагичная судьба буроугольного предприятия "Александрияуголь". В свое время Минтопэнерго передало это предприятие, так называемым, эффективным хозяевам. Кстати, этот хозяин сидит в зале у нас. Которые практически уничтожили предприятие. Осталось затопленных два карьера, оборудование все разграблено. А ведь на этом предприятии трудилось свыше 10 тысяч человек рабочих, они добывали 13 миллионов тонн угля в год и производили свыше 4 с половиной миллионов тонн брикета. Сейчас – ноль. Решения Комиссии по урегулированию ситуации вокруг "Александрииуголь", адресованное Фонду госимущества, Кабинету Министров, Минтопливэнерго, Генеральной прокуратуре, были фактически проигнорированы. В результате в городе сложилась взрывоопасная обстановка, так как тысячи людей, лишившись работы, доведены до отчаяния. Даже нет возможности хотя бы получить трудовые книжки для оформления пенсии и пособий. И никого это не интересует. Я привел только 3 примера, их множество. Это тот же Херсонский комбайновый завод, который поднимают, вот коммунисты здесь, это тот же одесский. "Ареанда" и другие. Таких примеров множество. Фактически в стране сложилась обстановка тотальной безответственности и беззаконности. Люди уже не верят, что будет наведен порядок. Считаю, что положение дел с коррупцией в вопросах приватизации должно стать предметом рассмотрения на заседании правительства, коллегии Генеральной прокуратуры и, возможно, Совета национальной безопасности и обороны Украины, ибо речь идет о серьезной угрозе национальным интересам нашей страны. Прошу рассматривать это выступление как депутатский запрос на имя Президента Украины, Кабинета Министров и Генеральной прокуратуры Украины. Спасибо.
Я прошу відповідні депутатські запити оформити. До слова запрошується Геннадій Задирко, група "Реформи заради майбутнього". За ним буде виступати Василь Деревляний, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Будь ласка.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Своїм виступом від імені депутатської групи "Реформи заради майбутнього", Партії "Народна влада" хочу порушити питання щодо ситуації, яка склалася в суднобудівній галузі України. Сьогодні, в часи економічної кризи, коли інші держави намагаються підтримати та зберегти свої виробничі потенціали, Україна діє з точністю до навпаки. Яскравим тому прикладом є дії податкових органів Миколаївської області, які спрямовані на свідоме знищення працюючих суднобудівних підприємств Миколаєва. Обурює саме те, в який цинічний спосіб вони це роблять. Адже інструментом для знищення суднобудівної галузі миколаївські податківці обрали Закон України про заходи щодо державної підтримки суднобудівної промисловості в України. Законом передбачено, що суми авансових платежів, отримані підприємствами, включаються до складу валових доходів таких підприємств у тому податковому періоді, в якому здійснюється здача судна замовнику. В 2006-2007 роках в суднобудівній галузі України спостерігалось пожвавлення, з’явився іноземний замовник, який платив за замовлення іноземною валютою. Законом України про оподаткування прибутку підприємств чітко зазначено, що доходи, отримані платником податку в іноземній валюті, перераховуються в гривні за офіційним курсом Національного банку України, що діяв на дату отримання таких доходів, і не підлягають перерахуванню у зв’язку зі зміною обмінного курсу гривні. Це законодавством чітко визначено. Але. Але податкові органи Миколаївської області мають власну думку стосовно того, як треба підтримувати суднобудівну галузь. Вони вважають, що оцінка вартості авансів в іноземній валюті повинна відбуватися за офіційним курсом НБУ не на дату отримання авансових платежів, як гласить закон, а не дату передачу судна замовнику. Наслідком такого тлумачення закону стало штучне збільшення податкових зобов’язань суднобудівних підприємств. Так, на невеликому підприємстві Суднобудівний завод «Лиман» після планової перевірки податківцями Миколаєва податкове зобов’язання по податку на прибуток та штрафні санкції склали 8 мільйонів гривень. Хоча підприємство ще до зростання валютних курсів закінчило будівництво замовленого судна, яке на той час проходило ходові випробування. А кошти всіх валютних авансових платежів за курсом 5,05 гривень за долар США були повністю витрачені на будівництво цього судна. У січні 2009 року залишилось лише передати судно замовнику, що і було зроблено. Але курс долара тоді вже був 7,07. На другому суднобудівному підприємстві «Ваден Ярдс Океан» після такої ж планової перевірки податкове зобов’язання склало більше 40 мільйонів гривень. Депутатська група «Реформи заради майбутнього» розуміє позицію податківців щодо наповнення бюджету, але чітко усвідомлює, що такі дії та штучна надутість суми податкових зобов’язань призведуть до повного знищення.
Завершуйте, будь ласка.
підприємств суднобудівної галузі України. Адже керівництво замість того, щоб зосередитись на пошуку нових замовлень та зайнятись розвитком підприємств, сьогодні змушене витрачати час та кошти на юридичне забезпечення захисту в судах. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" закликає негайно припинити незаконні дії миколаївських податківців стосовно суднобудівників, застерігає від можливого розповсюдження такого ганебного досвіду на інші підприємства суднобудівної галузі України, що призведе до знищення галузі. Ми хочемо нагадати Державній податковій адміністрації України тезу проголошену Президентом України на засіданні Комітету з економічних реформ 22 лютого 2011 року.
Дякую.
де Президент наголосив: "Податківець має бути партнером бізнесу, адже саме розвиток бізнесу збільшує доходи державної скарбниці". Депутатська група "Реформи заради майбутнього" вимагає вжити невідкладних заходів щодо вирішення наступного питання. Дякую за увагу.
До слова запрошую Василя Деревляного, фракція "БЮТ – "Батьківщина". За ним буде виступати Василь Кравчук.
Шановні жителі України! Василь Деревляний фракція "БЮТ – "Батьківщина", Тернопільщина. З цієї трибуни хочу озвучити про антинародні, бандитські дії представника Януковича на Тернопільщині. На те, що творить голова ОДА Хоптян на терені області як Президент Янукович, так і Прем’єр-міністр Азаров жодної уваги не звертають. Хочу навести лише два кричущих таких факти. Перше. У цьому залі був озвучений депутатський запит на Прем’єр-міністра Азарова, який стосується дерибану землі головою ОДА Хоптяном в Підволочиському районі. Але, на превеликий жаль, Прем’єр-міністр України в цьому питанні не розібрався, доручивши це питання розбиратися голові ОДА. І замість того, щоб розібратися і дати людям, 150 жителям села Кам’янок, дати землю, голова ОДА Хоптян розпочав терор тих, хто звернувся до мене з зверненнями. Наступне. На терені міста Тернополя стався жахливий випадок. Я би хотів назвати, що "Еліта-центр" тут нехай заховається. Адже корпорація "Укрбудінвест", яку очолює Зіновій Шипановський, у шахрайський спосіб обікрала біля 3 тисяч жителів Тернопільської області на загальну сумі біля мільярда гривень. Але, на превеликий даль, місяць назад замість того, щоби розбиратися і притягнути до відповідальності, голова обласної адміністрації Хоптян нагородив на економічному форумі цю людину. І сьогодні цих 3 тисячі жителів міста Тернополя вже півроку звертаються до голови адміністрації, до міського голови міста Тернополя, жодний дій абсолютно немає. Теж саме на сьогоднішній день бездіяльні правоохоронні органи. Сьогодні те, що твориться на Тернопільщині, вищі ешелони влади взагалі не звертають жодної уваги. Через те я би хотів, щоб вище керівництво держави звернуло серйозну увагу і допомогли цим 3 тисячам пайовиків і повернути їм кошти, повернути все те по будівництву. І наступне, що хочу заявити. Тут в цьому залі звучала чергова провокація проти нашого лідера, що Юлія Володимирівна причетна до якихось там розтрат коштів під час стихії 2008 року. Хочу заявити, що у цьому залі всі народні депутати приймали рішення, що кошти, які виділити на стихію, повинні ними розпоряджатися голови обласних адміністрацій і голови районних.
Завершуйте, будь ласка.
Звертаюся до Генеральної прокуратури вжити заходів до тих людей і притягнути їх до відповідальності, адже ми неодноразово зверталися, що ці кошти дійсно розкрадалися. Дякую за увагу.
До слова запрошую Василя Кравчука, фракція "БЮТ – "Батьківщина". За ним буде виступати Юрій Кармазін.
Василь Кравчук, фракція "БЮТ – "Батьківщина", Хмельниччина. Я уже вкотре хочу наголосити, що найстрашніше, що може відбутися у будь-якій країні, це безконтрольність влади. Тому у демократичному світі відбувається зміцнення статусу і розширення прав опозиції, особливо у розрізі контролю за діяльністю влади. Саме такого контролю нинішня влада і хоче уникнути, причому на всіх рівнях. А тому невдоволених цькують у столиці і у віддалених селах. Але, на жаль, переслідують за сфальшованими справами виключно тих людей, які мають відношення до опозиції, починаючи з залякування та погроз тих людей, яким вже заборонено навіть приймати участь у зборах. Для прикладу наведу Теофіпільский район Хмельницької області, де залякують простих людей з сіл за те, що вони. погрожують звільненням з роботи, що вони прийшли на збори по створенню ініціативної групи для проведення всеукраїнського референдуму по одному з самих важливих питань, це чи продавати наше багатство, чорноземи, чи не продавати. В той же ж час в Хмельниччині уже ніхто не реагує на те, що отримуються хабарі, суми яких доходять до 10 мільйонів гривень. А те, що розкрадають по Україні уже мільярдами, і жодна справа не порушена кримінальна проти провладних чиновників. Порушенням нової кримінальної справи проти Юлії Тимошенко влада намагається не допустити її персональної участі у виборах до Верховної Ради. Світова спільнота заявляє, що українська влада взялась за Юлію Тимошенко, вони висувають проти неї одне кримінальне звинувачення за іншим, поки їм не вдасться кинути її у в’язницю і таким чином прибрати її з політичної арени. Про що говорить факт очевидного незаконного переслідування Юлії Тимошенко нашим виборцям, простим громадянам? Тільки про те, що наступним може стати кожен із них, і захистити себе вони не мають жодного шансу. Засуджують застосування вибіркового правосуддя в Україні Сполучені Штати Америки, країни Євросоюзу. Вони наголошують, що вибіркове правосуддя та переслідування лідерів опозиції є неприпустимим у демократичних суспільствах. А може ми вже давно до демократичного суспільства не належимо? По діях влади ми бачимо, куди ми котимося. Сьогодні, штовхаючи Юлію Тимошенко на політичну голгофу, кожен повинен задуматися як, яку позицію і його позицію оцінить народ України, адже.
Завершуйте, будь ласка.
Адже розп’ятою буде українська демократія, верховенство права і справедливість. Дякую за увагу.
До слова запрошую Юрія Кармазіна, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. За ним буде виступати Михайло Чечетов.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Вельмишановні громадяни України! звернутися до вас вимушують кілька обставин. Я хотів би звернути зараз увагу Президента України, уряду на те, що відбувається в Харківській області. Губернатор Добкін, саме губернатор я називаю, бо вони ведуть себе як в губерніях, а не як глави адміністрацій, збирається їхати у Львів займатися там різними піаром, а я прошу Адміністрацію Президента, уряд змусити поїхати в його в Куп’янськ Харківської області. Прошу змусити підійти в апеляційний суд Харківської області, викинути звідти за шкірку громадянина Російської Федерації не тому, що я не люблю громадян Російської Федерації, а тому що Бородін – російський громадянин і виносить рішення і вироки іменем України. Хіба це нормально? З 2004 року. І цю ганьбу терплять! Та за один цей факт такого губернатора треба було вже гнати, а ми ще чогось думаємо. Вікторе Федоровичу! Щось непорядок у вас! Це не тільки каналізація протікає, очевидно інші дахи течуть! Чому я сказав, що в Куп’янськ треба, щоб поки що поїхав чинний губернатор? Того, що звідти звертається до мене колектив м’ясокомбінату. Виявляється, там уже все знищено в місті: ливарний завод, цукровий комбінат, всі автобази, інші підприємства. А зараз дійшла черга. Через Пенсійний фонд, через рішення ледь-ледь, як кажуть, трудящі назбирали в міський пенсійний фонд мінімальну необхідну суму заборгованості – і ініціював процедуру банкрутства. Що робить суддя Швидкин. Незважаючи на те, що хотіли захистити підприємство, не допустити ліквідації, укласти мирову угоду, він відповідає [[це цитують працівники]] : "Що ви так клопочетесь? Я вже десятки заводів ліквідував – і що, економіка Харкова постраждала?" Так от, пане Швидків, отакі ліквідатори ліквідують Україну, але вам не вдасться це зробити. Я думаю, що народ швидше буде таких ліквідаторів розбиратися. Я звертаю увагу керівництва Генеральної прокуратури України, що там 3 підприємства, і 3 підприємства зараз не можуть працювати через те, що по одному знищується.металобрухт і так далі. Я прошу вважати це депутатським запитом. І закінчую. Закінчую на тому, що, шановні народні депутати, з цієї високої трибуни багато років назад я вас застерігав: не голосуйте за приватизацію "Укррудпрому". І що: 226 було "за", один Кармазін.
Завершуйте, будь ласка.
Чим це закінчилось?! А зараз масштабний видобуток залізної руди, неконтрольоване розміщення шламосховищ ставлять під загрозу Кривий Ріг, загрозу катастроф: землетрусів, селевих потоків. Може спровокувати будь-що катастрофу. Я хотів би, щоб.
Юрію Анатолійовичу, завершуйте, будь ласка, бо народ стоїть тут чекає свого права виступу.
Я завершую. Я хотів би, щоб РНБО заслухала ситуацію техногенної безпеки, яка склалася в Кривому Розі, яка склалася в Житомирі, Кіровограді, Каховці, Нікополі. І це прошу вважати депутатським запитом. Дякую.
Оформляйте, будь ласка, як депутатський запит. До слова запрошую Володимира Ярощука, фракція Партії регіонів, якому передає слово Чечетов Михайло Васильович. За ним буде виступати Станіслав Аржевітін. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, шановні виборці! Під час роботи у закріпленому виборчому окрузі номер 76 на минулому тижні до мене звернулося керівництво Інституту зрошуваного садівництва імені Сидоренка Національної академії агарних наук, що знаходиться в місті Мелітополі Запорізької області, яке стурбовано подальшими перспективами свого наукового закладу у зв’язку з проведенням реформування аграрної науки згідно із розпорядженням Кабінету Міністрів України від 06.04.2011 року за номером 279. Інститут зрошуваного садівництва імені Сидоренка протягом 80 років здійснює наукове забезпечення розвитку промислового садівництва та є провідним науковим закладом у степовій зоні півдня України, де зосереджено приблизно 45 відсотків промислових плодових насаджень, а також сконцентроване основне виробництво плодів кісточкових культур. За своїми науковими здобутками інститут має авторитет та визнання виробничників південного регіону України. Підтвердженням тому є те, що у 60-и відсотків насаджень, зокрема черешні і вишні, вирощуються сорти селекції інституту. Всього інститутом створено 93 сорти плодових культур, більшість з яких і зокрема черешні, за багатьма параметрами перевищують кращі зарубіжні аналоги та є гордістю Запорізького краю. Є попит на сорти черешні і з боку зарубіжних країн, так на договірних засадах інститут співпрацює з Францією, де проводиться виробнича перевірка сортів, Канадою, та започатковане з Болгарією, де зацікавились не тільки сортами, а технологічними розробками інституту. Науковий процес створення, апробації та подальшого впровадження нових сортів і технологій вирощування основних плодових порід південного регіону України забезпечує державне підприємство – дослідне господарство "Мелітопольське", як експериментальна база Інституту зрошувального садівництва імені Сидоренка Національної академії аграрних наук. Цілком усвідомлюючи важливість та необхідність проведення реформування розвитку агарної науки, розпочате згідно із розпорядженням Кабінету Міністрів, від імені колективу інституту та дослідного господарства "Мелітопольське" я звертаюсь до Прем’єр-міністра з проханням: не допустити перетворення ефективно працюючого наукового закладу в регіональну дослідну станцію. Наслідки такої реорганізації матимуть негативний вплив на розвиток традиційної для південного регіону галузі садівництва та призведуть до її занепаду. Дякую за увагу.
До слова запрошую Станіслава Аржевітіна, фракція "Наша Україна" – Народна самооборона". За ним буде виступати Юрій Гнаткевич, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Сьогодні тисячі українців-заробітчан чекали, щоб послухати, що зміниться в нашій державі у частині державної міграційної політики. Це – законопроект, який зареєстрували Кармазін-Шаров-Гнаткевич. Мені телефонували із Закарпатської області. Я хочу просто сказати, що не вистачило часу Верховній Раді, щоб розглянути цей законопроект. Але якщо він у порядку денному, я думаю, його найближчим часом розглянуть. І наші заробітчани Закарпатської, Львівської, Івано-Франківської області, я для них кажу, що поки що цим законом передбачені соціальний захист заробітчан. Мова йде про те, щоб на рівні держави забезпечити права громадян шляхом укладання угод з різними країнами, де перебувають наші заробітчани, досягнення домовленості з державами Європейського Союзу щодо спрощеного візового режиму або безвізового режиму, досягнення домовленостей з деякими країнами щодо спрощеного режиму перетину державного кордону мешканців прикордонної частини України і таке інше. Головний блок, це, звичайно, що буде запроваджено на рівні держави щодо соціальних гарантій, тому що багато питань сьогодні є неврегульованими. Наприклад, як бути, коли сім’я втратила годувальника? А це просто страшенна статистика, скільки гине людей на заробітках. Як бути з пенсійним забезпеченням? Головне – як бути з переказами тих грошей, які завозять, важко зароблені гроші завозять заробітчани на Україну? Складається дивна ситуація: багаті українців вивозять кошти з України, а наші заробітчани завозять, і кожного дня бояться, що будуть запроваджені податки на ці кошти. І тому вимушені перевозити ці важко зароблені гроші через різних фінансових посередників, які беруть від 10 до 20 відсотків за доставку таких грошей. Ті люди, які не вірять або бояться таких установ, везуть своїх. як то кажуть, своїми руками і мають із цього дуже великі проблеми і навіть багато смертельних випадків. Я думаю, що ці питання ми на наступному етапі розгляду цього законопроекту обов’язково врахуємо. І я хотів би передати від своїх краян, що нещодавно ми відкрили у нас на Закарпатті, на Верховині, в селі Колочава перший в Україні пам’ятник заробітчанинам. Між іншим, коли його відкривали, то мої односельчани казали: такий пам’ятник потрібно ставити вам на Печерську, в першу чергу, щоб чиновники ходили і бачили, як важко живуть. Я хотів би вам привести статистику, коли я провів соціологічне опитування, то немає такої родини, в якій би не загинув хтось на заробітках. За останні 50 років загинуло 98 осіб. Ми прізвища їхні викарбували. За 1000 років цей майже 200 осіб. Ні Перша Світова, ні Друга Світова війна не забрала стільки людських жертв. Тому, я думаю, в нашій державі є подумати, як захищати і як створювати умови тим українцям, які привозять і є найкращими інвесторами нашої економіки. Дякую.
До слова запрошую Юрія Гнаткевича, фракція "БЮТ-"Батьківщина". За ним буде виступати Петро Гасюк.
Ось і досі я завжди виступ як політик і виступав серйозно. Сьогодні хочу виступити як колишній філолог, викладач мов і трохи з гумором. У нас останнім часом фігурує таке лексичне кліше – словосполучення "вибірковий підхід". Я хочу пояснити, що це означає. По-народному це означає: тому дам – тому не дам. А сьогодні це означає: того посаджу – того не посаджу. Мається на увазі за грати: того посаджу – того не посаджу. Ось подивіться. Я був депутатом першого скликання, і ми приймали Закон про приватизацію. Я не думав, що знайдеться людина, в якої є гроші, щоб купити завод. А коли цей процес пішов, всі заводи і фабрики розікрали. Ми прийняли таке рішення, що треба довідку дати, де ти взяв гроші. Хоч один олігарх показав вам довідку, де він взяв ті гроші? Що він має сьогодні цілі заводи, фабрики і галузі? Ви подивіться: Луценко, ще тоді, коли він був міністром внутрішніх справ, він подав понад 200 справ кримінальних до Генеральної прокуратури. І як я довідався, мені написали відповідь, тільки 8 з них розглянуто. І то, мабуть, не серйозні. А ті, які стосувалися розкрадання, мабуть, і не розглянуті. Оце називається "вибірковий підхід". І ось що цікаво. Що ті, що брали і крали в держави, то вони стали олігархами, а ті, що тепер забрали в олігархів, забирають в олігархів, віддають державі, як наприклад, наш Макаренко, який забрав в олігарха газ і віддав державі, не в свою кишеню, так він сидить за гратами. Що було б з грішми Кіотського протоколу, з японськими грішми? На екологію якби Юлія Володимирівна їх віддала, та їх розікрали б ще по дорозі. А вона віддала їх людям на пенсії, а її хочуть за грати. Але в нас є дуже великий оригінал до вибіркового підходу – це міністр Табачник. Подивіться, що робиться. У Москві один мільйон майже українців і він там часто буває, звітує, мабуть, перед Москвою. Так він не порушує там питання, а де школи для українців, жодної немає. В Ізраїлі величезна кількість євреїв виїхало з Києва, з України, с Росії і вони є "русскоязычные". Чого пан Табачник не їде в Ізраїль і не вимагає: "Слухайте, а де тут русскоязычные школы, а тільки школи на івриті". Чого він туди не їде? Тому що йому вот так, мабуть, до скроні покажуть, що ти тут вимагаєш. А в Києві він хоче і тепер оголошує, і підмовив таку Горюнову, яка зараз є начальником управління освіти, що треба повертати назад у Києві київські садочки українськомовні і школи знову зробити російськомовними. Повертається сусловський процес русифікації. Замість Суслова прийшов Табачник. Я звертаюся до усіх вчителів, до усіх батьків київських. Не слухайте Табачника і Горюнової. Табачники приходять і відходять, а Україна і українська держава, мова буде завжди. І знати її треба буде завжди всім молодим людям. Російська мова від вас нікуди не втече, а.
Дякую. До слова запрошую Петра Гасюка. До слова запрошую Петра Гасюка, група "Реформи заради майбутнього". За ним буде виступати Сергій Храпов, фракція комуністів.
Шановний Миколо Володимировичу, шановні радіослухачі, шановні колеги! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" хоче привернути увагу до проблем українського ринку нафтопродуктів. Майже половина світлих нафтопродуктів на українському ринку, тобто бензину і дизельного палива, є імпортні. За даними статистики за минулий 2010 рік в Україну завезли 4 з половиною мільйони тонн зарубіжного палива, або на 400 тисяч тонн більше ніж у 2009 році. У результаті імпорт захопив майже половину вітчизняного нафторинку. При цьому падає власне виробництво нафтопродуктів. Причина – наші нафтопереробні заводи не можуть конкурувати зі схемами пільгового ввезення нафтопродуктів. Адже з вересня минулого року розпочала імпорт компанія «Лівела», яку рішенням суду звільнили від сплату акцизу і ПДВ. Її послугами донедавна користувалися більшість нафтотрейдерів, уникаючи сплати податків. Вони одержали можливість завозити нафтопродукти з. союзу дешевше, ніж пропонували вітчизняні нафтопереробні заводи. Слід зазначити, що впродовж 5,5 років компанія фактично не сплачувала податків. Зверніть увагу на такі цифри. У 2006 році вона заплатила 0 гривен, у 2007 році – 4 гривні, у 2012 році – 12 гривень! Це за тими матеріалами, які має наша комісія, в якій я працюю. На цій підставі Тимчасова слідча комісія Верховної Ради України з питань розслідування обставин та наслідків діяльності на українському ринку нафтопродуктів компанії «Лівела» може зробити висновок, що ця компанія на підставі судових рішень не сплачувала податків за імпортовані нафтопродукти. На сьогодні Тимчасова слідча комісія, яка провела 2 засідання, активно працює над вивченням матеріалів по справі «Лівели». Переконаний, що висновки діючої комісії будуть об’єктивними, зваженими і такими, що сприятимуть наведенню порядку на ринку нафтопродуктів та захисту прав вітчизняних нафтопереробних підприємств. Дякую за увагу.
До слова запрошую Сергія Храпова, фракція комуністів. За ним буде виступати Михайло Волинець, фракція "БЮТ - "Батьківщина".
Уважаемые избиратели, уважаемые коллеги! Ко мне как к народному депутату Украины обратился за помощью трудовой коллектив открытого акционерного общества «Орджоникидзевский горно-обогатительный комбинат». Из-за неопределенности ситуации с отводом земель для ведения горных работ, а именно в связи с отсутствием отведенных земель для ГОКа, с 1 мая 2011 года частично остановлена работа горного оборудования. Уже 546 человек находятся на простое, то есть не работает. Сегодня на градообразующем предприятии, где работают 5,5 тысяч сотрудников, вообще ведется речь о дальнейшем существовании. Орджоникидзевский ГОК является самым крупным предприятием стратегического значения по добыче марганцевой руды в Украине. От деятельности комбината фактически зависит судьба города Орджоникидзе. Предприятие платит 2,3 миллиона гривен налоговых сборов, что составляет 47 процентов городского бюджета. Абсолютное большинство рабочих ГОКа в случае остановки работы предприятия и дальнейшего из увольнения не смогут найти себе работу не только по своей специальности, а вообще любую другую работу в городе. Остановка работы предприятия поставит семьи его сотрудников за грань выживания. Это, безусловно, приведет к социальному напряжению, катастрофическому повышению уровня безработицы, уровня преступности в городе и вообще ситуация может стать неконтролируемая. Уже сегодня горняки готовы к радикальным действиям. Но собственнику предприятия, печально известной группе "Приват", на это попросту наплевать Менеджмент предприятия сознательно занимается уничтожением ГОКа. Прекрасно зная, что разработки велись без надлежащей документации, руководство палец о палец не ударило для того, чтобы узаконить землю, где работает комбинат. Четко понимая, что выгодней возить руду из Африки, олигархи, гоняясь за миллиардной прибылью, делают все, чтобы уничтожить ГОК, вырезать его оборудование на металлолом и умыть свои грязные руки, оставив город Орджоникидзе и его жителей без средств к существованию. Для жителей Днепропетровской области поведение "Привата" не ново. Они знают не один пример горехозяйствования этой группы в региону. Сначала сознательно делается все, чтобы довести предприятие до ручки, а затем либо объявить банкротом, либо продать активы, о простых людях никто не думает. Все вышеизложенное подтверждает правоту нас, коммунистов, когда мы говорим о том, что базовые отрасли экономики: металлургическая, горнодобывающая, машиностроительная, химическая и другие должны быть национализированы. Примеры "эффективного частного собственника" ярко указывают, что только государство может управлять такими предприятиями, как Орджоникидзевский ГОК, в интересах народа и трудящихся. Заводы должны принадлежать народу, а не кучке миллиардеров, паразитирующих на наемном труде рабочих. Спасибо.
До слова запрошую Михайла Волинця, фракція "БЮТ – "Батьківщина". За ним буде виступати Іван Стойко, "Наша Україна".
Шановний Миколо Володимировичу, шановні телеглядачі і радіослухачі! Сьогодні у місті Красноармійську Донецької області зібралися шахтарі-інваліди з усієї України. Чому вони зібралися? Вони вимагають від влади негайно провести індексацію пенсій і регресів не тільки для себе, а також для всіх шахтарів України, яким нараховувались пенсії і регреси ще до 2008 року. Також вони вимагають від влади не блокувати, а все ж таки дозволити своїй більшості прийняти зміни до статті 48 Гірничого закону, який дозволив би шахтарям отримувати компенсацію за користування електроенергією і газом у тому випадку, якщо в них автономне опалення, а також у тому випадку, якщо вони проживають у приватному секторі. Крім того, сьогодні Микола Павлович Шитник із Павлограда, голова Незалежної профспілки шахтарів-інвалідів оголосив на цьому зібранні саме в Донецькій області про те, що шахтарі-інваліди у місті Павлограді найближчим часом розпочнуть голодування в зв’язку з тим, що влада знищує незалежну профспілку гірників, шахтарів-інвалідів. І наступне хочу сказати, що відбувається зараз у місті Красноармійську. Одна із фракцій міста Красноармійська звернулася до мера міста, а також до депутатів сесії про те, що за ініціативою мера міста Ляшенка збираються провести реконструкцію площі імені Шибанкова і витратити на цю реконструкцію півтора мільйони гривень. На цій площі, на цьому місці, де стоїть стела, а дальше має побудований пам’ятник Тарасу Григоровичу Шевченку за рішенням сесії ще від 2006 року. І дивна річ, що на місці цієї стели мають поставити. Мають поставити копію Ейфелевої башти і мають витрати, наголошую, півтора мільйони гривень. Да що відбувається? У місті Красноармійську постійно збирають у медичних закладах по 5 гривень з пацієнтів на ксерокопії документів медичних, на папір і в цей же час намагаються витратити такі кошти незрозуміло на який проект. Ми знаємо про багато корупційних речей, які творяться навколо керівництва міста. І тому зі свого боку я підготував депутатське звернення з цього питання. Також хочу сказати наступне, що я сьогодні оголосив депутатський запит з приводу переслідування політичних в’язів, і в тому числі переслідування політичного лідера Юлії Тимошенко. І хочу сказати, що фракція „Блоку Юлії Тимошенко” , як і всі інші депутати із братніх фракцій, не дозволимо сьогодні такого переслідування. Ми здатні і захистимо своїх лідерів. Дякую за увагу.
До слова запрошую Івана Стойка, фракція „Наша Україна". За ним буде виступати Павло Мовчан.
Дякую. Шановний Миколо Володимировичу, шановні колеги, співвітчизники! Хочу наголосити на тому, що наша партія "За Україну!" неодноразово звертала увагу на те, що кожен день перебування так званого міністра освіти Дмитра Табачника наносить, або завдає шкоду як українській освіті, так і всьому гуманітарному простору нашої держави, зокрема і у фінансовому аспекті. Я зараз наведу декілька прикладів. Днями в Києві, а також в обласних центрах знову ж таки вкотре вийшли студенти проти протягування цим міністром у Верховній Раді Закону "Про освіту", який нівелює і автономію вузів, а також погіршує життя як студентів, так і викладачів. І до цих пір на Донбасі українці борються за те, щоб вони мали змогу навчати своїх дітей в школах українською здебільшого мовою та, зрештою, і російською. Влада нинішня хоче закривати школи під так званою оптимізацією для того, аби ці приміщення використовувати виключно в своїх цілях. І приємно, що уже люди на Донеччині добиваються успіху. Для прикладу, школа № 111 рішенням Донецького суду не буде закрита на сьогоднішній день. В Красному Лучі в присутності багатьох налаштованих батьків теж школа № 15 на рік ще не буде знову ж таки, скажімо, закрита. Але це перманентні перемоги, нам потрібно, щоб наші діти навчалися, не боячись за завтрашній день. І тому, справді, я би сказав так, цей аферист від освіти, він не тільки продукує протистояння в суспільстві, він не тільки виводить під стіни парламенту, але й на вулицю студентів, батьків, але він ще й є махінатором у фінансовій сфері. Для прикладу, нещодавно цей міністр зняв трихвилинний відеоролик майже за мільйон гривень бюджетних коштів і ми всі розуміємо, що цей відео-ролік коштує в декілька разів менше. Також, якщо говорити про його афери саме в шкільній освіті, то 26 травня Міністерство світи уклало угоду на суму, вдумайтесь, 104 мільйони гривень на закупівлю підручників. І якщо говорити про ціну цих підручників, то за один підручник треба платити 150 гривень, а за підручник польською мовою – 1168 гривень коштів наших, тобто платників податків. І тому я звертаюсь з цієї трибуни до Генеральної прокуратури: перевірити всі оборутки горе-міністра Табачника, зробити висновки і сказати своє "ні" як усім громадянам України, так і парламенту.
Завершуйте, будь ласка.
відправивши цього міністра у відставку. І звертаюсь ще до Президента України. Вікторе Януковичу, цей міністр не працює на Україну, і ви повинні як гарант Конституції України зробити все, аби його завтра не було. Дякую.
Дякую. До слова запрошую Павла Мовчана з групи "Реформи заради майбутнього". Буде завершувати годину "Різного" Олег Ляшко. Прошу.
Дякую, Миколо Володимировичу. Група "Реформи за майбутнє", Павло Мовчан. Я змушений озвучити ті теми, які сьогодні, на превеликий жаль, не були присутні в залі, як теми негайного розв’язання. Це 1 червня відбулося виїзне засідання Комітету з питань культури і духовності до одного із найстаріших міст в Україні – міста Переяслава-Хмельницького, де я пересвідчився вкотре, що триває спланована, потужна і послідовна, і вже тривала маштабна акція або війна проти фундаментальних цінностей української нації. Що маю на увазі. Наводжу лише два факти: це, перше, те, що відбувається з Десятинною церквою у місті Києві, коли 25 травня цього року біля фундаменту Десятинної церкви почалося вивантаження техніки та розпочато підготовку до будівельних робіт. Масштабне спорудження із залізобетонними палями, інженерними мережами загрожує значними культурно-історичним втратами. Відновлений об’єкт вже не вважатиметься пам’яткою культурної спадщини. Крім цього, ряд архітекторів категорично застерігали про невідповідність відбудови споруд Десятинної церкви сучасній містобудівній ситуації. Вона буде різко дисонувати з яскравою бароковою пам’яткою – Андріївською церквою. Отже, те, що відбувається там, це є тільки один із фрагментів того, що відбувається в цілому по Україні. Те, що сказав Михайло Волинець, що робиться зараз у місті Красноармійську, де робиться спроба збудувати незрозуміло що для української нації, яка цінність, не пам’ятник Шевченка, а "Ейфелеву вежу". У Переяславі, згаданого мною, приміщення національного заповідника "Переяслав" передають Церкві, а їхні експозиції згортають. Експерти бачать у ньому свідоме знищення музеїв, які роблять найбільше для формування національної свідомості українців, а в Українській Православній Церкві Московського Патріархату говорять про відродження монастирів, одночасно запевняють, що музеї продовжують діяти. Музеї народного одягу Середньої Наддніпрянщини, давньоруської архітектури та музей імені винахідника електрозварювання Бернардоса були окрасою донедавна міста Переяслава. Сьогодні там всупереч рішенням Державної служби з питань національної культурної спадщини, яка заборонила будівництво на Михайлівської церкви, яка ХІ сторіччя, є однією з наших перлин архітектури, це – одна з наших підвалин фундаментальних, нашої культури і духовності, уже надбудоване, уже наділи якесь незрозуміло, що – купол, не купол, якесь спорудження, яке спотворило цю.
Завершуйте, будь ласка.
зафіксовано в малюнках Тараса Григоровича Шевченка. Там відбуваються дивовижні речі. У Національному заповіднику історико-етнографічному в Переяславі у церкві із села Андруші і. відбувається Богослужіння, які заборонені категорично законами. Хто керує українською державою? Кирил Гундяєв чи Сєнчин, віце-прем’єр із Росії? Я хотів би запитати Президента України, чи він має хоч якусь інформацію, чи його дезінформують: що робиться і чому робляться ті наступи, їх треба зупинити і негайно.
Дякую. Прошу підготувати відповідний запит на звернення Павла Мовчана і Івана Стойка, що стосувалося Міністерства освіти. А до слова запрошую Олега Ляшка. Прошу.
Щиро дякую, шановний Миколо Володимировичу! Шановні співгромадяни! Оскільки дуже багато, хто з вас звертається до мене з питанням: за що 18 травня Перший віце-спікер парламенту Адам Мартинюк душив мене, я хотів би з цього приводу повідомити вас. 18 травня у Верховній Раді розглядався законопроект про підвищення відповідальності роботодавця за невиплату заробітної плати. Якраз 18 травня вранці в мене була зустріч із трудовим колективом холдингової компанії "Київміськбуд", в якій 300 людей, майже півроку не отримують заробітної плати. А 17 травня я був з візитом у Прилуках на маслозаводі, де 150 людей 8 місяців не отримують заробітної плати. І в Прилуках на маслозаводі, і в Києві будівельникам, і десяткам тисячам людей, які не отримують зарплати по всій країні, я обіцяв, що коли буде в мене можливість, я обов’язково звернуся до органів державної влади з проханням вжити заходів щодо негайної виплати зарплати. І от, коли розглядався законопроект про відповідальність роботодавця за невиплату зарплати, я підійшов до головуючого на сесії Адама Мартинюка і попросив його дати мені одну хвилину часу, щоб я звернувся до Президента, до Прем’єр-міністра з проханням, щоб людям виплатили зарплату. Мені Адам Мартинюк сказав, що не дасть, оскільки я не маю права виступати. Я йому сказав, буквально, дослівно таке: "Адаме Івановичу, Христом Богом тебе прошу, дай мені одну хвилину часу. Сотні людей сидять без зарплати, їхнім сім’ям "жрать" немає чого, а ти мені тут хвилину не даєш". Він мені знову каже: "Ні, не дам". Тоді я йому відповів буквально таке: "Я розумію, чого ви не даєте мені навіть хвилини виступити на захист людей, бо ви вчасно отримуєте заробітну плату, ви живете на державній дачі, ви не платити комунальних платежів, тому вам не болять проблеми людей. Тому я вам, фарисею, обіцяю, що, коли я прийду до влади, я заберу у вас і дачу, і пенсію, яку ви незаконно заробили. Бо саме внаслідок вашої діяльності мільйони людей по всій країні не мають зарплати і не мають за що годувати сімей". Після цього він ухопився мені в горло. Тобто, коли я йому казав, що сотні сімей по всій країні – тисячі таких, сидять без роботи, без зарплати, сидів спокійно. Як тільки я сказав, що заберу дачу і пенсію, вхопився в горло. Тобто для них найважливіше – дача і пенсія. Цікаво як відреагував Голова парламенту на цю поведінку Мартинюка. Він сказав, що він заздрить Мартинюку за те, що не був на його місці, коли той мене душив. Очевидно, Володимир Литвин так само заздрив Генералу Пукачу, який душив Гонгадзе за командою колишніх керівників держави. Але я хочу сказати, що всіх не передушите. І я як стояв, так і буду стояти на сторожі інтересів українського народу, на сторожі роботяг, про яких ніхто отут майже не замовить слова. Слава Україні!
Шановні колеги, завершена година для питання "Різне". Дозвольте нагадати, що наступного тижня народні депутати працюють в комітетах, комісіях, фракціях та групах. Чергове пленарне засідання відбудеться у вівторок 14 червня о 10-й годині. Враховуючи напередодні вихідні дні, тому Погоджувальна рада відбудеться о 9-й годині 14 червня. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. На все добре.