[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 2. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Lukács László jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket, és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Harangozó Tamás képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „Az Országgyűlés felelősségéről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Valóban, az Országgyűlésnek különböző típusú felelősségei vannak. Mondhatni, hogy van nagyon komoly politikai, akár morális felelőssége, és van tételes jogi felelőssége is. Mostanában picit több szó esik a politikai vagy épp erkölcsi felelősségekről, és komoly vitát is vált ki a társadalomban az, hogy mi zajlik itt, az ülésteremben vagy épp a bizottsági üléseken. Azért talán a többségnek nem kell csodálkoznia azon, hogy a megszokott mederből az Országgyűlés szokott működése kilépett, hiszen az elmúlt években az ellenzéki jogokat korlátozzák, ellenzéki politikusokat, képviselőket közpénzen lejáratnak, aláznak, egyes képviselőtársaiknak, barátaiknak név szerint hoznak törvényeket, és jogtalan vagy legalábbis erkölcstelen előnyöket, másoknak pedig hátrányokat okoznak. Tehát ne csodálkozzanak azon, ha van ilyen; ahogy a miniszterelnökük, pártelnökük fogalmazott: amilyen az adjonisten, olyan a fogadjisten. De én a mai napon nem erről szeretnék beszélni [[Németh Szilárd István: Ahhoz képest elég hosszan nyomta.]] , hanem arról a tételes jogi felelősségről, ami ezt az Országgyűlést terheli jelen esetben is. Az őszi ülésszak első ülését a tegnapi napon megtartotta az Országgyűlés, és jelen pillanatban két ügyben is mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés állapotában van a magyar Országgyűlés. A magyar Országgyűlés többsége két ügyben is folyamatosan törvényt sért, ez az állapot pedig fenntarthatatlan és botrányos, tekintve főleg, hogy milyen ügyekről van szó. Az egyik a választás tisztasága, a miniszterelnök által is tegnap nagyon hangsúlyozott, fontos, demokráciáról szóló kérdés, a választójogi törvénnyel kapcsolatos alkotmánybírósági döntés, a másik pedig a rokkantnyugdíjasokat érintő, sokkal inkább húsbavágó és egészen elképesztő történet. Az utóbbival kezdeném. Az Alkotmánybíróság már tavaly novemberben döntött arról, hogy felül kell vizsgálni azt az embertelen eljárást, amivel önök a rokkantellátásokat átalakították 2012-ben. Az Alkotmánybíróság 2019. március 31-ig, azaz idén március 31-ig szabott határidőt ennek az Országgyűlésnek, hogy ezt a törvénytelen és embertelen állapotot szüntesse meg, és azoknak a rokkant, fogyatékos honfitársainknak a kárpótlását is intézze el, akiknek az életét az elmúlt években ezzel a törvénnyel megkeserítették. Ezen törvénynek az eredményeként tízezrek életében hoztak negatív változást, csökkentették a jövedelmüket vagy vették el, és hozták őket egyébként teljesen kezelhetetlen helyzetbe. Az érintettek egy része nem adta fel, kiállt az igazáért, és Strasbourgig ment, ahol a strasbourgi Emberi Jogi Bíróság döntött úgy, hogy a magyar kormány döntése gyakorlatilag az emberi jogok egyezményébe ütközik, a legalapvetőbb emberi jogok tiszteletben tartását is megsértette. Ezek után lépett csak a magyar Alkotmánybíróság és írta elő a magyar Országgyűlésnek, hogy tessék ebben az ügyben valamit csinálni, méghozzá a tavaszi ülésszakon. Most itt vagyunk október 22-én, és még csak a jogalkotási tervükbe se tették bele ezt a kérdést. Jelenleg úgy néz ki, hogy a magyar Országgyűlés ősszel sem kíván ennek a több tízezer magyar családnak az életén változtatni, kárpótolni őket, és a jövőben a rokkantellátásra jogosultak feltételeit tisztességesen meghatározni. Képviselőtársaim, itt szeretnék egy pillanatra megállni. Voltam olyan családnál, ahol az idős házaspár, egyébként családi tragédiának köszönhetően a saját gyerekét és három unokáját nevelte, és néztem a könnyeivel küszködő embert, a férfit, aki elvesztette egyébként a jövedelmét ennek a törvénynek köszönhetően, és kétségbeesve ült otthon, és nem tudta, hogy a négy gyerekét, a három unokáját és egy saját gyerekét hogy fogja fölnevelni. Hogy az egyébként rájuk vigyázó asszonynak, hölgynek, feleségének kellett munkát keresnie egy kistelepülésen, hogy ezt valahogy megugorják. Embertelen, ami itt van, és azonnal lépni kell! A másik kérdést pedig most döntötte el az Alkotmánybíróság, a 10599/2019-es döntésében, az Éljen Szekszárd Egyesület felhívására a minősíthetetlen plakáttörvényük tekintetében azt mondta ki, hogy a hozzájárulás kapcsán nem alkotta meg az Országgyűlés a politikai hirdetés indokolatlan és aránytalan korlátozásának kizárását garantáló szabályokat, ezért idén december 31-ig ezt meg kell tennie. Felszólítom a kormányt és a fideszes többséget, hogy haladéktalanul nyújtsák be ezeket a törvényeket, és még ősszel fogadja el őket a parlament. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön hosszasan azzal kezdte a felszólalását, tisztelt képviselő úr, hogy itt a parlamentben minden képviselő felelősséggel rendelkezik, hogy milyen példát mutat a képviselőtársainak, milyen példát mutat azoknak, akik követik az Országgyűlés munkáját. Tisztelt Képviselő Úr! Amikor ön ezeket a szavakat megfogalmazta, akkor lenézett maga mellé ott a padsorban, hogy ott ül ön mellett Bangóné Borbély Ildikó, aki hárommillió magyar embert lepatkányozott [[Bangóné Borbély Ildikó: Nem!]] és azóta nem kért bocsánatot? Csak ennyit kellett volna mondani, elnézést kér, amiért azt mondta az ATV műsorában, hogy azért van sok Fidesz-szavazó, mert sok a patkány Magyarországon. [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól. Németh Szilárd István: Dehogynem! Pontosan!]] Megkérte ön, hogy ez ügyben kérjen bocsánatot? Tegnap, amikor Hadházy Ákos képviselő úr egy olyan mondatot emelt fel az ön háta mögött itt az Országgyűlés épületében, amit szerintem sem ön, sem én nem mondanánk el itt a nagy nyilvánosság előtt, akkor ön mondta neki, hogy Ákos, ezt talán nem kellett volna, kérjél bocsánatot, nem így kell egy listás helyért küzdeni a ’22-es választásokra, hanem esetleg az Országgyűlés tekintélyét megóvni? Önök itt összekuncogtak, meg összemosolyogtak, amikor ezt a táblát fölemelte, amit nemhogy egy óvodában, egy iskolában, de sehol nem mondana el az ember. Ennek lett következménye vagy felelősség az ellenzéki oldalon, hogy sem a patkányozás, sem az ilyesfajta táblák felemelése az ellenzék számára nem elfogadható stílus? Volt ilyen nyilatkozat az önök részéről? Tisztelt Képviselő Úr! Valóban lehetne az ilyesfajta felelősségről beszélni abban az esetben, ha ilyenkor az ellenzék azt mondaná, hogy ez az ellenzék számára nem elfogadható politikai kommunikációs irány. Ami a rokkantnyugdíjak ügyét illeti, tisztelt képviselő úr, önök benyújtottak egy indítványt, amely indítvány érdemét az Alkotmánybíróság nem fogadta el, és nem mondta azt, amit önök kértek, hogy semmisítsen meg bizonyos törvényszakaszokat. Csak azt mondta az Alkotmánybíróság, hogy utólagosan a vizsgálatra, akár évekre visszamenőleg hozzon létre az Országgyűlés majd egy szabályozást. Tehát az önök indítványát alapvetően nem fogadta el az Alkotmánybíróság, csak azt mondta, hogy nem semmisítem meg azt, amit az ellenzék kér, de kérem a kormányt, hogy további részletszabályokat fogalmazzon meg, amely részletszabályok azért nehezek, tisztelt képviselő úr, mert arra kötelezik a jogalkotót, hogy olyan szabályokat fogalmazzon meg, amelyekkel egy orvos ma meg kell tudja állapítsa, hogy valaki három vagy négy évvel ezelőtt mennyire volt munkaképes állapotban. [[Dr. Harangozó Tamás: Igen, mert ilyen törvényt hoztatok!]] [[9.10]] Tehát ez egy eléggé nehéz jogi feladat [[Dr. Harangozó Tamás: Ezeknek az embereknek az élete nehéz, államtitkár úr… Az elnök csenget.]] , ezért mondtuk azt, hogy ha az egyeztetések lezajlanak, akkor fogunk törvényjavaslattal élni, amely megfelel a jogállamiság kritériumainak. De amit a törvény, amelyet ön támad, valóban elért, az az, hogy 40 százalékkal emelkedett pontosan a megváltozott munkaképességűek körében a foglalkoztatás, és mindezt azért, mert egy olyan kártyát vezettünk be, amit az ilyesfajta foglalkoztatást végzők kiválthatnak, amivel fontos járulékkedvezményeket érnek el. Nem magától nőtt a megváltozott munkaképességűek foglalkoztatása, nem magától nőtt jelentős mértékben az ilyen munkavállalók száma és többszörösére az ilyen munkáltatók száma, akik megváltozott munkaképességűeket foglalkoztatnak, hanem pontosan ettől a törvénytől, és attól a járulékkedvezménytől, amit mi bevezettünk. Ha tehát az valósulna meg, amit ön kér, hogy visszatérjünk egy 2010 környéki állapothoz, akkor bizony a most dolgozó megváltozott munkaképességűek közül legalább 40 ezer embernek elvennék a munkáját, visszaküldenék a segélyek világába [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]] , és töredékeire csökkentenék a jövedelmét. A 2010-es világhoz való visszatérés, tisztelt képviselő úr, ezt jelentené, több tízezer ember számára nem munkabért, hanem segélyt, nem egy magasabb, hanem egy alacsonyabb összeget. Természetes, hogy bizonyos orvosi vizsgálati, egyéb dolgoknál ezt a jogalkotási feladatot folyamatosan vizsgáljuk [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]] , hogy hogyan lehet megállapítani, mert, tudja, nehezen talál ön egy orvost, aki most felelősséggel megállapítja valakinek az öt évvel ezelőtti egészségi állapotát. Ami a választójogi törvényt illeti, tisztelt képviselő úr, önök általában, mint az a tegnapi ülésnapon is többször elhangzott, amikor egy választáson teljes kudarcot szenvednek, akkor azért mindig a választójogi törvényt tartják hibásnak. Elmondták 2014-ben, hogy az önkormányzati választási törvény, úgy, ahogy van, illegitimmé teszi az egész ’14-es önkormányzati választásokat. Most, amikor ezen választójogi törvény alapján baloldali főpolgármestere lett Budapestnek, hirtelen nem lett illegitim az önkormányzati választási törvény. [[Dr. Harangozó Tamás: Miről beszélsz?...]] Öt év alatt mi történt? A törvény szövege ugyanaz, csak az eredmény lett más; úgy látszik, önöknek az eredménytől függ, hogy valami legitim vagy illegitim. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, a Párbeszéd képviselőcsoportjából: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[Dr. Harangozó Tamás dr. Rétvári Bence felé: Szégyelld magad! Dr. Rétvári Bence: A melletted ülő szégyellje magát! A patkányozó szégyellje magát! Meg a Hadházy!]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Eredetileg az önkormányzati választás tanulságairól szerettem volna beszélni, de elsőként muszáj beszélnem a parlamenti sajtómunkatársak újabb korlátozásáról. A Párbeszéd szerint teljesen elfogadhatatlan, amit az újságírókkal művelnek: gyakorlatilag kitiltják őket az Országgyűlésből, az Irodaházból, kordonok közé zárják őket, kordonok közé kényszerítik őket. Szólok itt most az Origo, a Hír TV vagy a Pesti Srácok munkatársai mellett is, joguk van kérdéseket feltenni az országgyűlési képviselőknek, itt érdemi döntések születnek, az országgyűlési képviselőknek pedig kötelessége a sajtó elé odaállni és nyilatkozni. Tudom, majd a fideszes képviselők elmondják, hogy hol hoztak hasonló szabályozásokat, melyik parlamentben; ezt hívjuk mi Frankenstein-jogalkotásnak, amit önök művelnek. Idehozzák a világ legrosszabb törvényeit, szabályait, egybegyúrják őket, és ebből lesz a Frankenstein-jogalkotás. Nem kérünk a Frankenstein-jogalkotásukból, ebben az esetben sem és más esetben sem. Visszatérve az önkormányzati választásra, amelynek az üzenete egyértelmű: a választópolgárok egy jelentős része nem kér a Fidesz túlhatalmából és abból, hogy a Fidesz ezt a túlhatalmat nem az ország építésére, szépítésére használja, hanem a saját hatalmának a bebetonozására és a Fidesz-közeli vállalkozók zsebeinek a kitömésére. Azokon a településeken, ahol ellenzéki polgármester vagy ellenzéki képviselő-testületi többség lett, több mint 3,5 millió választópolgár él. Nagy hiba lenne őket büntetni. Tették már ezt 2002 előtt, többször büntették Budapestet, meg is lett a következménye: elvesztették a 2002-es választást. Nehéz kiigazodni azon, hogy mit terveznek. Hiszen a választások előtt többször megfenyegették a településeket, hogy nem lesz fejlesztés [[Dr. Rétvári Bence: Ő itt volt tegnap az ülésen?]] nem lesz az a megállapodás, ami korábban köttetett. Most, a választások után a miniszterelnök úr azt mondta, hogy azt fogják támogatni, aki maga is készen áll az együttműködésre. Kérdés persze, mit értenek az alatt, hogy valaki készen áll az együttműködésre; remélem, nem azt, hogy a Fidesznek, a hatalom emberének kell behódolni. Ugyanis ezek a képviselők és ezek a polgármesterek az emberek hatalmát képviselik, és ezt is kell képviselniük a továbbiakban is. [[Dr. Rétvári Bence: És a kormány mit képvisel?]] Engedjék meg, hogy reagáljak pár tegnapi fideszes kijelentésre. Többször elhangzott az a hazugság, hogy Karácsony Gergely elkezdett kihátrálni a választási ígéreteiből, csak azért, mert nem egyből hajtotta végre egy hét alatt az összes választási ígéretét. Kedves fideszes Képviselőtársaink! Egy olyan költségvetési évben, ahol érdemi beleszólása nem volt a költségvetésbe, már az is nagy dolog, hogy egy évvel ki tudja terjeszteni az utazási kedvezményt, az ingyenes BKV-t, és az álláskeresők már ingyen utazhatnak ebben az évben. Ez sokkal több, mint amit önök ígértek; az önök választási ígérete az volt, hogy: folytatjuk. Jönnek vissza a múlt emberei, ezt mondják önök. Nem tudom, kire gondolnak. Naszályi Mártára, az I. kerület párbeszédes polgármesterére, Őrsi Gergelyre, a II. kerület polgármesterére vagy Soproni Tamásra [[Dr. Rétvári Bence: Demszky Gáborra!]] , a VI. kerület polgármesterére; mind fiatal, tehetséges politikus őket gondolják a múlt emberének? Persze tudjuk a Fidesz-közeli sajtóból, hogy mit mondott Demszky Gábor. De felhívnám a figyelmet arra az önkormányzati törvényre, amit önök hoztak: a főváros nem képes hitelt fölvenni önmagától, ahhoz is az államtól kell engedélyt kérni. Ráadásul hallom a mai híreket, hogy Budapest-minisztert terveznek kinevezni. Nem kérünk újabb helytartót. Nem kérünk egy újabb hatalom emberét. Ezzel szemben önök tényleg valótlanságokat állítottak a kampányban. Több hete sétálok Budapest utcáin, de hát csak nem látom azt a sok bevándorlót, menekültet vagy migránst, ahogy önök szokták mondani, akik elárasztották Budapestet. Önök ezzel kampányoltak, ezzel rémisztgették az embereket, hogy ha majd megválasztják az ellenzéki polgármestereket, akkor egyből betódul a sok bevándorló. Tényleg ezzel a silány, olcsó hazugsággal akarnak a továbbiakban is kampányolni? Ezzel akarnak választást nyerni? A Párbeszéd polgármesterei és önkormányzati képviselői ezzel szemben békében szeretnének építkezni, mert ez az ország és a település érdeke, ezért is jelölte például Karácsony Gergely Tarlós Istvánt díszpolgári címre, mert a Fidesszel szemben mi tudunk politikai gesztusokat tenni. A Párbeszéd a továbbiakban az összes önkormányzatban, ahol képviseltetve van, kísérletet tesz arra, hogy a kilakoltatásokat felfüggesszük az önkormányzati tulajdonban lévő lakásokból, a rabszolgatörvény alkalmazását megtiltsuk, az antikorrupciós szervezetek ajánlásait megvalósítsuk végre. Budapesten zöldfolyosót fogunk létrehozni a Margitszigettől a Római-partig, ahol sétálhatnak és friss levegőt szívhatnak az emberek, és Budapesten meg fogjuk nyitni az emberek előtt a parkot [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] amely eddig parkolóként szolgált [[Dr. Rétvári Bence: Az melyik?]] és ki fogjuk nyitni a Városházát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A parlament belső szabályzata nem tartozik a kormány hatáskörébe, ezzel együtt szeretném önnek elmondani, hogy az mindenhol úgy szokott lenni, hogy egy intézménynek, főleg ha egy ennyire fontos intézményről van szó, akkor megvannak a belső szabályai, protokollszabályai, és amennyire én tudom, amikor a Ház meghozta ezt a döntést, akkor létező és jól működő nyugat-európai példákat vett alapul. Javaslom önnek, hogy nézze meg a nyugat-európai törvényhozásokat, hogy milyen szabályok vonatkoznak az ilyen típusú tevékenységekre. Arról szeretném biztosítani, hogy abban biztos vagyok, hogy a sajtó munkatársai eddig is és ezután is szabadon tehetnek fel kérdéseket. Ami a választást illeti, a fővárosi szavazók valóban úgy döntöttek, hogy Karácsony Gergelyt bízzák meg a város vezetésével. Nem tudom, hogy ön itt volt-e tegnap, talán délután nem volt itt vagy egy szakaszában nem volt itt, úgyhogy szeretném megismételni azt, amit a miniszterelnök is elmondott, hogy a Tarlós István és a kormány között megkötött megállapodások érvényesek, betűről betűre érvényesek, és a kormány várja a főváros döntését azzal kapcsolatban, hogy milyen módon szeretne élni ezekkel a támogatásokkal, ezekkel a lehetőségekkel. És azt is elmondta a miniszterelnök, hogy milyen óriási nagyságrendű adósságot vállalt át a kormány, az állam Budapesttől: óriási nagyságrendben, több mint 200 milliárdot. Mert az a kiindulási pontunk, hogy mindenki számíthat a kormány támogatására, aki a megválasztott tisztségét építő munkára szeretné használni, nem pedig egy ilyen folyamatos hadakozásra. [[9.20]] Én még nem tudom eldönteni, mondjuk, a tegnapi nap alapján, hogy önök a megválasztott tisztségüket az egyes városokban mire szeretnék felhasználni: a további építkezésre, vagy arra, hogy ilyen folyamatos hecckampányt folytassanak a kormány ellen. Azt tudom önnek mondani, hogy ha a hecckampányt választják, akkor annak nem a városok lesznek a haszonélvezői, valójában senki sem lesz az. A kormány az elmúlt időszakban korrekt viszonyt alakított ki minden önkormányzattal, ez így lesz a jövőben is, és ebben nincs jelentősége pártszíneknek. Ami pedig Budapest helyzetét illeti: Tarlós Istvánra hárult az a feladat, hogy 2010 után kirángassa a csődhelyzetből Budapestet, és a város talán ön is egyetért velem ebben talpra állt és mindannyiunk büszkesége lett, Magyarország büszkesége lett. Európa egyik legdinamikusabban fejlődő városáról van szó, és az egyik legbiztonságosabból, s ezt nemcsak mi tudjuk, hanem az a rekordszámú turista is, aki évről évre a városba érkezik. Ezzel szemben az a kormány, amelynek többek között Karácsony Gergely is dolgozott, nagyon gyászos budapesti örökséget hagyott hátra, többek között 78 milliárdos BKV-adósságot, de hogy pontosan mondjam a számot, ami az imént felmerült, 217 milliárdnyi adósságot fizetett ki a kormány a főváros helyett. S hogy még egy ügyet mondjak a gyászos örökségből, a 4-es metró ügye, ahol is kiderült, hogy a metrópénzek jelentős része korrupciógyanús. [[Arató Gergely: Hol van a feljelentés?]] A város vezetésének a felelőssége mostantól kezdve Karácsony Gergelyé, most tudja bizonyítani, hogy tud-e vezetni egy várost. Mindannyiunk érdeke, hogy ne úgy vezesse Budapestet, mint ahogy Zuglóval megtette, és végképp ne úgy, ahogy Demszky Gábor tette. Ami pedig a múlt embereit illeti: ön megemlített pár megválasztott képviselőt, polgármestert, ha jól idézem föl. Nem ezzel van a baj, tisztelt képviselő úr. Azzal van a baj, hogy megtörtént egy választás, és gyakorlatilag már másnap előbújtak a múlt emberei. Demszky Gábor egyértelműen arról beszélt, hogy hitelt kellene felvenni, a Világbankkal föl kéne venni a kapcsolatot; Timmermans úrral fel kéne venni a kapcsolatot, aki egyébként rendszerszinten támadja meg Magyarországot; és jól működő gyakorlatként utalt arra, hogy a privatizációs bevételekkel lehet működtetni egy várost. Erről beszélt, ez a probléma. Aztán felmerült annak a lehetősége, hogy Lamperth Mónika lenne a főjegyző. [[Dr. Rétvári Bence: Friss erő!]] Elképesztő! Kiderült, hogy a csapatban olyanok dolgoznak, mint Gál J. Zoltán. Ő lenne a jövő embere? Nem, ő a múlt embere, a Gyurcsány-Bajnai-korszak embere. És ha igazak a sajtóhírek, akkor nem ezekkel az emberekkel találkozott, nem elsősorban velük találkozott a megválasztott főpolgármester, hanem Bajnai Gordonnal. Ő a múlt embere, aki egyszer már bizonyított, és mi ezekből az emberekből, legalábbis a tevékenységükből nem kérünk többet. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport: „A szeptemberi ENSZ klímacsúcs és a decemberi COP 25 között” címmel. Megadom a szót, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Szeptember 23-án az ENSZ főtitkára kezdeményezésére klímacsúcsot tartottak New Yorkban, és ennek a klímacsúcsnak több üzenete van az egyes országok számára, így Magyarország számára is. Az egyik legfontosabb üzenet, hogy a felgyorsult éghajlatváltozást nem lehet tovább a szőnyeg alá söpörni, nem elegendők a szép és üres szavak hogy egy példát hozzak, miniszterelnök úr többször mondta, hogy Magyarország klímabajnok , hanem cselekedni kell, és tettekre van szükség. Azt is látni kell, hogy a világ egyes országait különböző mértékben sújtja az éghajlatváltozás, és Magyarország sajnos eléggé kitett az éghajlatváltozásnak, Európában az egyik legérzékenyebb országnak számít. A New York-i klímacsúcson felszólalt az Európai Tanács elnöke, Donald Tusk is, aki beszélt az Európai Unióban formálódó szigorúbb célkitűzésekről. Kiemelte azt, hogy a Bizottság új vezetője, Ursula von der Leyen célkitűzése, hogy 2050-re az Európai Unió szén-dioxid-mentes legyen, és ennek érdekében 2030-ra 55 százalékkal kell majd csökkenteni a szén-dioxid-kibocsátást. Donald Tusk azt is kiemelte, hogy az Európai Unió az éghajlatváltozás megfékezésében vezető szerepet kíván beölteni. Egyébként Donald Tusknak ezt a kijelentését alátámasztja az EU finn elnökségének múlt héten összehívott tanácskozása is, amelyet a fenntartható fejlődési és környezetvédelmi bizottságok delegációi számára rendezett. Ezen a tanácskozáson értelemszerűen a téma az Európai Unió 2050-es szigorúbb klímacélkitűzései voltak, és hogy 2030-ra 55 százalékkal csökkenteni kell a szén-dioxid-kibocsátást. Ott azt is megtudtuk, Dánia bejelentette, hogy 2030-ra 70 százalékos csökkentést vállal, Finnország 60 százalékosat. Én egy kicsit rosszul éreztem magam, mert Magyarország továbbra is a legalább 40 százalékos csökkentéshez ragaszkodik. Viszont tudjuk azt, hogy mivel Magyarország földrajzi elhelyezkedésénél fogva különösen érzékeny, és a nemzetközi és hazai nyomás is növekedni fog, ezért a kormány nem ragaszkodhat a legalább 40 százalékos csökkentési célhoz. Be kell látnia a kormánynak, hogy a magyar emberek érdeke az 55 százalékos csökkentés, és ezt 2030-ra Magyarországnak is vállalnia kell. Kérdés az, hogy Magyarország hogyan áll, tényleg igaz-e a miniszterelnök kijelentése, hogy klímabajnokok vagyunk. A válasz egyértelműen nem. A klímabajnoki címet a miniszterelnök úr alapvetően két tényezőre alapozza, az egyik az, hogy 1990-hez képest mostanra 32 százalékkal csökkent a szén-dioxid-kibocsátás, illetve hogy 2030-ra a villamos energia 90 százaléka szén-dioxid-mentes lesz. Mind a két állítás gyenge lábakon áll, egyrészt azért, mert a miniszterelnök úr nem akarja tudni, hogy Magyarországnál már 2014-ben a szén-dioxid-csökkentés 40 százalék volt, azóta 8 százalék előnyt veszítettünk, és ha ez így marad, akkor még a 40 százalékot sem fogjuk 2030-ra teljesíteni. De a másik állítással is gond van, mégpedig azzal, hogy 90 százalék szén-dioxid-mentes lesz 2030-ra, ugyanis ennek érdekében három állítás van: megtízszerezzük a naperőművi kapacitást, befejezzük a szén energetikai hasznosítását és bővítjük az atomerőművi termelést. Tegnap a miniszterelnök úrnak is elmondtam, hogy a naperőművi kapacitás tízszeres megsokszorozása gyakorlatilag kevés, majdnem hogy semmi, 0,5 százalék ma a villamosenergia-használaton belül a naperőmű-kapacitás. S lemondott-e a kormány a szénvagyon és egyéb fosszilis vagyon hasznosításáról? Egyikről sem. Tavalyi kormányhatározat alapján bővítik a bányákat, újranyitják, a fosszilis vagyonra pedig pályázatokat hirdettek meg. A helyzeten változtatni kell, ezért mindenképpen azt várjuk, hogy a kormány hirdesse ki a klímavészhelyzetet, tegyen lépéseket annak érdekében, hogy a klímatörvény kidolgozása elkezdődjön Magyarországon, és Magyarország csatlakozzon az Európai Unió szigorúbb klímacélkitűzéseihez. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Magyarország számára nagyon fontos a környezet védelme és a klímaváltozás elleni küzdelem, hiszen mindannyian tiszta vizet, tisztább levegőt és elviselhetőbb klímát szeretnénk. Egyetértünk az éghajlatváltozás elleni küzdelem fontosságával, sürgősségével és az abban való magyar szerepvállalással. Ennek megfelelően aktívan veszünk részt a nemzetközi és uniós klímapolitikai tárgyalásokon, és a meghozott, valamint a tervezett intézkedések is ennek megfelelően történnek. Jelenleg is zajlik a nemzetközi közösség előtt tett, 2030-ig tartó közös EU-s klímapolitikai vállalásoknak az egyes európai tagállamokra történő alkalmazása a nemzeti energia- és klímatervek véglegesítésén keresztül. A NEKT előkészítésével párhuzamosan készül a nemzeti energiastratégia megújítása, valamint folyamatban van a hosszú távú magyar klímastratégia kidolgozása is. Ügyfélcentrikus energiastratégiában gondolkodunk, amely továbbra is előtérbe helyezi a hazai energiaellátás biztonságát, ugyanakkor az energiaszektor klímabarát átalakítását is célul tűzi ki. [[9.30]] Dr. Áder János köztársasági elnök úr a New York-i klímacsúcson tisztán és világosan ismertette Magyarország eredményeit és céljait. Magyarország nemzetközi összehasonlításban is a legjobban teljesítő országok közé tartozik, a globális kibocsátások mintegy 0,1 százalékáért felelős csupán. Az egy főre eső kibocsátásunk az egyik legalacsonyabb az iparosodott országok között; csak egy példa: az USA-é például három és félszerese a magyarnak. Az európai országok közül pedig az első harmadban vagyunk. A fenntarthatóság gazdasági eredményeinkben is meglátszik. Ahogyan ön is fogalmazott, 1990 óta mintegy 32 százalékkal csökkentettük az üvegházhatású gázok kibocsátását, úgy, hogy energiafogyasztásunk is csökkent, de gazdasági teljesítményünk ezen időszak alatt jelentősen nőtt. Az előzetes adatok alapján a tavalyi évben 0,6 százalékos kibocsátáscsökkenés mellett 5,2 százalékkal nőtt a GDP. Ez a magyar modell. Ahogyan ön is mondja, cselekedni kell, cselekszünk is. Ilyen feltételek mellett tud ma Magyarország az Unió egyik legdinamikusabban növekvő gazdasága lenni. Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány célja, hogy középtávon a magyar villamosenergia-termelés legnagyobb része két forrásból származzon: atomenergiából és megújuló energiából, elsősorban naperőművekből. Ezek nem egymást kiváltó vagy kizáró technológiák, hanem egymást támogató megoldások, és mindkettő tiszta energiaforrásnak tekinthető. Célunk, hogy a nap- és atomenergia együttes használatával 2030-ra a magyarországi áramtermelés 90 százaléka szén-dioxid- és karbonsemleges legyen. Intézkedéseket tettünk a lakóépületek és a háztartások energiahatékonyságának javítására, megújuló energiát hasznosító rendszerek telepítésére irányult a kormány által indított „Otthon melege” program is. A programnak köszönhetően 310 ezer háztartásban ment végbe energetikai korszerűsítés, amelynek köszönhetően évi 130 ezer tonnával csökkent hazánkban a szén-dioxid-kibocsátás. A közlekedésből származó környezetszennyezés visszaszorítása érdekében a kormány igyekszik minél nagyobb mértékben elterjeszteni az elektromobilitást. Egy év alatt majdnem megkétszereződött a zöld rendszámú, azaz részben vagy teljesen elektromos meghajtású autók száma hazánkban. Míg tavaly októberben mindössze 8000 volt forgalomban, mára több mint 14 500 van. 2018 végéig a kormányzati támogatásoknak köszönhetően csaknem 200 elektromos töltőállomás is létesült. Tisztelt Képviselő Asszony! Önök csak a riogatáshoz és az álhírterjesztéshez értenek. [[Schmuck Erzsébet: Juj!]] Megpróbálják hangzatos jelszavakkal elterelni a figyelmet pártjuk válságáról. [[Arató Gergely közbeszólása.]] [[Arató Gergely közbeszólása.]] Attól még, hogy egyre hangosabbak, nem tesznek semmit sem a klímaváltozás ellen, sem a Kárpát-medence és bolygónk megőrzése érdekében. (Arató Gergely közbeszólása.) Biztosíthatom, hogy a kormány megfelelő komolysággal és megfelelő szakértelemmel áll a környezetünk védelmének témájához, és meg is teszi a megfelelő intézkedéseket hazai és nemzetközi színtéren egyaránt a fejlődés fenntartható kereteinek kialakítása és megszilárdítása érdekében. A lokális felelősségvállalásban hiszünk mindenki a saját szintjén, a saját környezetében, a saját településén, a saját országában teheti a legtöbbet bolygónk megmentéséért. Felelősek vagyunk egymásért, a jövőnkért, a teremtett világért. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ennek tudatában cselekszünk és nem mellébeszélünk. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Mikor lesz fontosabb az idegennél a magyar fiatal?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A kormányzat retorikailag helyesen küzd a migrációs nyomással szemben, bár úgy látjuk, hogy a forrást néha nagyon eltéveszti, és miközben, még egyszer mondom, retorikailag egy helyes célt tűz ki, a valóság terében egy tripla átverést foganatosít. Tripla átverést, mert több mint százezer vendégmunkást, idegen munkást telepített be szervezetten Magyarországra az elmúlt években. Másodsorban letelepedésikötvény-konstrukció mentén nemzetbiztonsági kockázatot is jelenthető idegenek tömege számára nyújtotta a magyar állampolgárság előszobáját pénzért, mégpedig úgy, hogy a magyar költségvetés erre nettó módon ráfizetett. Harmadsorban pedig ez a kormány megtűr egy olyan inváziót, amelyet külföldi befektetők foganatosítanak a magyar lakáspiacon, és amelynek értelmében 2017-18-ra felfutott a lakáspiacon a külföldi tulajdonszerzők száma, sőt már kétszer annyian voltak az EU-n kívüliek a külföldi vásárlók között 2018-ra, mint négy évvel korábban. Tehát az Orbán-kormányok alatt az EU-n kívüli, tömegesen, ezrével ingatlant vásárlók csoportja terebélyesedett, duplájára nőtt, és az a helyzet állt elő, hogy Budapesten 8,8 százalék az összes eladott lakás közül már külföldiek tulajdonába került. A VI., VII., VIII. kerületben különösen súlyos a helyzet, a IX. kerületről is beszélhetnénk, de az V. kerület tekintetében a lakásforgalom egyharmada került már külföldiek által reprezentálásra, és kétharmad maradt csak a magyarok tekintetében. Elmondható, hogy számos negatív folyamatot eredményez mindez. Amúgy is nagyon kevés új építésű ingatlan és lakás kerül átadásra, tehát nagyon lassan fordul meg az ingatlanvagyon, de a kínálati oldal folyamatos szűkülése, Airbnb, külföldi lakásvásárlások nyomán az albérletárak elszabadulása még durvább a belső kerületekben, mint máshol. Mit tett ezzel szemben a kormányzat? Bevezetett egy lakhatási támogatási programot? Dehogy. Elismerte itt a parlamentben, hogy létezik ez a probléma, az, hogy Budapest belső kerületeiben néhány év alatt több mint 60 százalékkal nőttek az albérleti díjak; az, hogy van olyan budapesti kerület, ahol egy évtizeden belül megtriplázódott ez az összeg? Mit tett Magyarország Kormánya? Semmit. Azt üzente a magyar fiataloknak, az albérletben élőknek, lakásbérlőknek, hogy ez a probléma nem létezik, és ha nem tetszik, el lehet innen menni, jellemzően külföldre és külföldi munkavállalásra kényszerülve. A Jobbik „Mi várunk” programjában egy lakhatási támogatási szisztéma szerepel, amelynek értelmében megvizsgálnánk az érintett kerület átlagos albérleti díját, az érintett család, háztartás bevételét, és egy szorzó alapján havonta 20-50 ezer forint közötti lakhatási támogatásra lennének jogosultak azok az érintettek, akik önhibájukon kívül kerültek ebbe a helyzetbe. Szeretném elmondani azt is, hogy bár ellenzékből adó felvetése igen ritka és nem annyira divatos műfaj, mi egy adófajtát mégis el tudnánk képzelni. Ez a külföldiek általi ingatlanvásárlásokra kivetett olyan típusú különadó, amely különadó mértéke adott esetben arra kapacitálja az eladót, hogy mégis inkább a belső piacon, mégis inkább magyar polgár számára igyekezzen értékesíteni az ingatlanát. Ezen különadó bevételét pedig csak és kizárólag, ha úgy tetszik, pántlikázott módon bérlakások tömegének az építésére fordítanánk, olyan bérlakások építésére, amelyekbe a piaci ár feléért, harmadáért költözhet be magyar fiatal, középkorú vagy idős ember is. Kiemelt figyelemmel adóznánk a nemzetstratégiai ágazatokban tevékenykedő honfitársaink irányába, tehát a gyermekeinket gondozó, tanító, az egészségügyben szolgálatot teljesítő honfitársaink irányába. Azt is szeretném elmondani önöknek, hogy ezeket a bérlakásokat egypár év békés együttélés után megvásárolhatóvá kell tenni, tulajdonná kell tudnia tenni Magyarországnak, hogy a lakhatási válságot feloldjuk, hogy elérjük azt a helyzetet, hogy egy átlagos magyar fiatal, aki végez az egyetemen, belátható időn belül önálló otthonhoz tudjon jutni. Erre nem válasz önmagában az a CSOK, amely bár általam támogatott módon, de jellemzően inkább hiteleket folyósít ahelyett, hogy mondjuk, használt ingatlanok esetében is a teljes támogatási tömeget, államtitkár úr, a teljes támogatási tömeget biztosítaná, nem pedig egy ilyen szűk kis részét. Biztos, hogy nem segített az sem, hogy önök a lakástakarék állami lábát, állami támogatását teljes mértékben beszántották. Megszüntették azt a takarékoskodási lehetőséget, amely nagyon sok honfitársunk esetében pont a CSOK önrészére volt elegendő, és az egyetlen lehetséges út, hogy ezt összegyűjtsék. Önök tehát beszántották ezt a terepet. Mi azt mondjuk, hogy a magyar jövendő nem lehet ellenzékben, ki kell nyitni tehát ezeket az életlehetőségeket, de addig is, amíg egy magyar fiatal nem látja a reális utakat, bérlakások tömegét kell elérhetővé tenni annak érdekében, hogy aki akar, az tudjon a szülőhazájában, Magyarországon boldogulni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány, ellentétben a Jobbik politikájával, nem adóemelésekkel kíván [[Z. Kárpát Dániel: Ki beszélt adóemelésről?]] problémákat megoldani [[Z. Kárpát Dániel: Szó sem volt adóemelésről.]] [[Z. Kárpát Dániel: Szó sem volt adóemelésről.]] hanem valós támogatással és valós (Z. Kárpát Dániel: Szó sem volt adóemelésről.) problémafeltárást követően pedig arra rendszerszerű és hosszú távú megoldásokkal. [[Z. Kárpát Dániel: Vietnamiak vásárolják meg a lakásokat. Az elnök csenget.]] A kormány, ellentétben a Jobbik politikájával, nem bérelt lakásokba küldené az embereket, hanem olyan feltételrendszert teremt meg, hogy a magyar embernek, a magyar embereknek, a magyar családoknak saját lakásuk legyen. [[Z. Kárpát Dániel: Nem igaz.]] [[9.40]] Mert a magyar ember saját lakásban szeret élni [[Z. Kárpát Dániel: Ez sem igaz!]] és nem pedig más lakásában [[Az elnök csenget.]] , és nem bérleti, albérleti díjat fizetni egész élete során. Ezért dolgozta ki a kormány a családi otthonteremtési kedvezmény rendszerét, amely már működik, hatályba lépett. 2019. augusztus végéig 114 ezer kérelem érkezett be [[Z. Kárpát Dániel: De most nem róluk van szó. Hárommillió magyar emberről!]] , mintegy 340 milliárd forint összegben. Külön kedvezmény illeti a háromgyermekeseket, 83 százalékuk él a kedvezményes lakáskölcsön lehetőségével. A befogadott hitelkérelmek összege meghaladja a 180 milliárd forintot. A sajátlakás-építés költségeinek megfizetésére használható adóvisszatérítési támogatást is 14 ezer család vette igénybe. Július 1-jétől tovább bővült a családvédelmi program. A kormány a magyar fiatalok önálló életkezdése, egzisztenciateremtése előtt álló akadályok lebontását, a családalapítási és gyermekvállalási terveinek előmozdítását kívánja elérni. Ezért vezette be a babaváró támogatási konstrukciót, amely a 41 év alatti, házasságban élők számára 10 millió forint szabadon felhasználható kedvezményes kölcsönt jelent. Törlesztése attól függ, hogy a családban a gyermekek száma hogyan alakul, és úgy van a kedvezmény. [[Z. Kárpát Dániel: A kérdésre válaszoljon!]] Köszönöm szépen, hogy folyamatosan véleményezi a kormány programját. [[Z. Kárpát Dániel: Válaszoljon a kérdésre!]] Az előbb mondta, hogy ön ezzel a rendszerrel egyetért. Akkor kérem, hallgassa végig, hogy mi is van ebben. [[Z. Kárpát Dániel: De voltak konkrét kérdések, és nem arra válaszol.]] A támogatási konstrukciót nagyon gyakran lakáscélok finanszírozására is költik ezek a családok. 32 ezer ilyen kölcsönszerződés köttetett meg, míg a falusi CSOK-ra eddig mintegy 8 milliárd forint összegű kérelem érkezett be. De a kormány figyel azokra is, akiknek a munkavégzésükhöz vagy a tanulmányaikhoz átmenetileg lakhatást kell biztosítani. Ezért alakította ki a munkásszállás-felújítási és -kialakítási programot, amelyet folyamatosan bővít. 2017-19 között 25 pályázó 10 milliárd forint összegben közel 4000 férőhelyet alakított ki, amit később tovább bővített és kedvezményekkel még elérhetőbbé tette, és a gazdasági akcióterv 8. pontja alapján most már gazdasági társaságok is igényelhetik a munkásszállás-építéshez szükséges támogatásokat. Október 10-én került kihirdetésre 5 milliárd forint keretösszeggel egy új pályázati lehetőség. A kormány adókedvezményekkel is támogatja a lakások kialakítását, létrehozását. Például a munkásszállás fenntartására, üzemeltetésére fordított összeget levonhatja a társasági adó alapjából. De a járási hivataloknál kérelmezhető az úgynevezett lakhatási támogatás is, amelyet eddig mintegy 10 ezer fő vett igénybe. Ami pedig a lakásbérletet illeti, itt a kormány az egészségügyi hozzájárulás eltörlésével próbálta serkenteni a kínálatot. Ezzel az adókedvezménnyel sok magántulajdonos ember élt. Önnek pedig zárásképpen csak azt tudom mondani, hogy önök teljesen betagozódtak a baloldali pártokhoz, hiszen az adóemelési politika teljes egészében [[Z. Kárpát Dániel: Ne vicceljen már! Ne alázza le magát! Nem mi telepítünk be százezrével migránsokat. Közbeszólások. Az elnök többször csenget.]] a baloldali pártok politikája, és önök mint az ő alpártjuk, most már teljesen azt mondják, amit egyébként a szocialisták. [[Az elnök ismét csenget.]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Z. Kárpát Dániel: Mennyire színvonaltalan ez a válasz! Dr. Brenner Koloman: Szégyen, gyalázat! A Jobbik padsorai felé fordulva:]] Ne szakmaizzál te! Ne szakmaizzál!
Megköszönöm államtitkár úr, miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Arató Gergely képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Tudjuk…” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A fél ország tanakodott azon, hogy mégis mit jelenthet az az Orbán Viktor által bejelentett, a keresztény szabadság eszményére épített életforma. Mi a DK-ban, ismerve az önök szóhasználatát és valósághoz való viszonyát, abban biztosak voltunk, hogy a kereszténységhez és a szabadsághoz nincsen köze, de azon sokat tanakodtunk, hogy mégis mi az a mély és magasabb rendű élet, amit nekünk ajánl a miniszterelnök.Most már tudjuk! A választ az önök győri polgármestere, Borkai Zsolt adta meg nekünk és az országnak. A hírekből és a videókból úgy tűnik, hogy a keresztény szabadság az, ha valaki fideszes polgármesterként szétlopja a saját városát, a lopott pénzből pedig prostituáltakkal bulizik külföldi luxusjachtokon, kólacsíkok, Fekete Pákó és egyéb tudatmódosítók fogyasztása közben. Most már értjük, hogy miért kell az önök keresztény életmódjához annyi uniós pénz, annyi kastély, annyi jacht, annyi helikopter és magánrepülő. Most már azt is értjük, hogy miért szoktak annyit beszélni minden választás előtt arról, hogy az ellenzék az önök életmódját, kultúráját fenyegeti. Önök nyilván pontosan ugyanezt csinálják Győrtől Debrecenig, polgármestertől miniszterig, amit Borkai úr. Önöket ez köti össze, ez a magasabb rendű élet, amelyről olyan ájtatosan tudnak beszélni. Ez az, amit féltenek minden választás előtt, nehogy ott kelljen hagyniuk az európai uniós pénzből eltartott kéjhölgyeket. Ez az igazság! Nagyon sajnálom a fideszes politikusok feleségeit és családjait, mert az, amit Borkai Zsolttól láttunk, méltatlan bármely családhoz. És ezért a magánbirtok, a sportkocsi, a kamuállás, a lakás nem kárpótol. Mondhatják, hogy miért beszélek magánéleti kérdésekről, de ne feledjék el, hogy önök azok, akik mindezt berángatták a napi politikába. Önök akarják megmondani, hogy kik tekinthetik magukat családnak. Önök akarják megmondani, hogy kinek, mikor és hány gyereket kell szülnie. Önök akarják megmondani, hogy melyik nemnek mi a princípiuma, és hogy milyen a normális szerelem. Évek óta hallgatjuk ezeket az álszent, magánéletbe beavatkozó kinyilatkoztatásokat, többek közt itt, e falak között is. Hát, most engedtessék meg nekem is, hogy megmondjam erről a véleményemet! Mi a Demokratikus Koalícióban nem akarjuk megmondani senkinek azt, hogy milyen legyen a magánélete, és hogy hogyan éljen, de ezt nem tartjuk az egészséges családi élet részének. Miniszterelnök Úr! Ezt nem videóra venni beteges, hanem megcsinálni! És tudja, mi az, ami még ennél is betegesebb? Szétlopni a várost és az országot, kokainozni, nemzetközi örömlány-találkozót szervezni, és utána erkölcsről, családról, kereszténységről prédikálni. Na, ez tényleg beteges! És nem csak Borkairól beszélek! És ne mondják, hogy olyan hú, de nagyon fel vannak háborodva azon, amit Borkai Zsolt csinált! Ne mondják, mert önök még csak ki sem zárták a pártból, nemhogy lemondatták volna a polgármesterségről! Amikor felismerték, hogy milyen politikai károkat okozhat, ha az emberek megtudják, hogy kik önök valójában és hogyan is élnek, akkor szépen megkérték Borkai barátjukat, hogy legalább formálisan lépjen ki a Fideszből, bár ez is csak másodszorra sikerült. De persze semmi harag! Ettől még a Fidesz és Borkai együttműködésben irányítják majd Győrt, és ha önökön múlik, akkor zavartalanul folyhat tovább a közpénzjelleg elvesztése a városban. Ennél szebb és beszédesebb reakció csak az lett volna, ha megpróbálják megmagyarázni a megmagyarázhatatlant. Mondjuk, hogy a hajón lévő hölgyek meg voltak keresztelve, sőt bérmálkoztak is, hogy a kokaint felszentelte az egyházmegye, és különben is a kiruccanás tavaly pünkösdkor történt hát, ők így ünnepeltek a keresztény szabadság jegyében. Önök azért voltak ilyen puhák Borkai Zsolttal, mert valójában egyikük sem ítéli el azt, amit tett. Önöknek nincs bajuk a lopással, nincs bajuk a korrupcióval, nincs bajuk a prostituáltakkal. Önöknek ez teljesen rendben van, ezek a fideszes elit attribútumai. Önöknek a lebukással van bajuk! Az a ciki, nem az „add ide a didit”! Mondjuk ki: önök álkeresztények! Önök képmutató helikopterkeresztények, akik ugyanúgy szavazatokat akarnak kifacsarni a keresztből, mint a nemzeti lobogóból. És most simán feláll majd valamelyik, erre rendszeresített államtitkár, hogy megvédje tőlem a kereszténységet. Ne tegye! A kereszténységet, a hívő embereket önöktől kell megvédeni! Azoktól, akik politikai termékké silányítják és saját hitványságuk takarójának használják föl mások hitét. Ha még mindig nem értik, hogy miről beszélek, üssék fel Máté evangéliumának 21. fejezetét. Ott szerepel az a történet, amikor Jézus megtisztítja az úr templomát a kufároktól, mondván: „Meg van írva: Az én házamat imádság házának nevezik: ti pedig rablók barlangjává teszitek”. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] [[9.50]] Ebben a történetben önök a kufárok, önök a rablók. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tuzson Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Az embert mindig érik meglepetések itt az Országgyűlés falai között is, bár nem kéne, hogy meglepetések érjék, főleg, ha egy DK-s képviselő próbál erkölcsi kioktatást tenni bárki irányába, hiszen ne felejtsük el, mégiscsak önök voltak azok, az önök kormánya, akik a legkorruptabb kormányzást hajtották végre, a legkorruptabbak voltak minden tekintetben [[Z. Kárpát Dániel: Kezdtek felnőni hozzájuk!]] és az évszázad korrupciós ügye, a metróügy is azt hiszem, nem kell ezt sokszor hangsúlyoznom az önök ideje alatt, az önök közreműködésével valósult meg. Önök voltak azok [[Arató Gergely: Hol a vizsgálat ebben az ügyben?]] önök voltak azok, akik be is ismerték a végén, hogy hazudtak, hazudtak, és hazugságban tartották az egész országot. Önök voltak azok, akik erőszakot alkalmaztak a magyar emberekkel szemben. Önök voltak azok, akik kivezényelték a rendőrséget, és emberek szemét ütötték ki, országgyűlési képviselőket verettek meg. [[Z. Kárpát Dániel: Ti meg nem számoltattátok el! Egyetlen rendőri vezető nem került rács mögé!]] Önök bármilyen alapot éreznek arra, hogy erkölcsileg bárkit kioktassanak? Éreznek erre bármilyen alapot?A saját pártjukat, az MSZP-t is tönkretették! Nézze meg a mostani választási eredményeket! A mostani választási eredmények alapján a Fidesz-KDNP-szövetség az országban a választást megnyerte, köszönjük is annak az 51 százaléknak, aki ránk szavazott ezen a választáson. De mégis az a párt, amelynek az elnöke volt Gyurcsány Ferenc, mondjuk, Pest megyében az MSZP egykori elnöke, aki elindította a lejtőn az MSZP-t, be sem jutott a Pest megyei közgyűlésbe, az 5 százalékot sem érte el. Ennek a választásnak akár, mondjuk, Pest megyében a nagy vesztese pont az önök pártja, a DK. Az önök pártja az, hiszen egy parlamenten kívüli párt, amely meg sem jelenik meg sem jelenik , a Momentum, hihetetlen módon megverte önöket. Hihetetlen módon megverte önöket! Míg a Fidesz-KDNP több mint 50 százalékot kapott Pest megyében is Pest megyében is , addig az önök pártja [[Arató Gergely: Öttel kevesebbet, mint legutóbb!]] tizenegypár százalékot ért el úgy, hogy egyébként ennek több mint egyharmadát kapta egy parlamenten kívüli párt. Azt meg kéne érteniük, hogy ez az erkölcsi kioktatás és ez az erkölcsi magatartás odavezet, hogy ezt a pártot is majd le kell húzni a süllyesztőben. El fog tűnni az önök pártja. Ellenzékváltó hangulat van az ellenzéken belül. [[Arató Gergely, nevetve: Mi vagyunk a legerősebb ellenzéki párt, államtitkár úr, jó reggelt!]] Ezt kéne önöknek megérteni. A Momentum új ellenzéki pártként tűnik fel és érkezik fel önökre. Ennek megfelelően az erkölcsi kioktatás ma sem és a múltban sem fogadható el önöktől. Mi vagyunk azok, akik lezárjuk ezeket a kérdéseket. [[Arató Gergely: Borkai még polgármester, nem?]] A miniszterelnök úr teljesen egyértelműen elhatárolódott minden ilyen cselekedettől. Az az ember nem tagja, ma nem tagja a Fidesz-KDNP-nek. [[Z. Kárpát Dániel: Együtt kormányozzátok Győrt!]] Részünkről ez az ügy le van zárva. Van egy fal, a fal egyik oldalán vagyunk mi, a falnak a másik oldalán pedig azok, akik ilyeneket tesznek. [[Arató Gergely: A pénzt meg alul rakjátok át a falon!]] Önöknek is így kéne viselkedniük! Ne feledjék el, mi történt Kispesten! Kispesten egy önkormányzati képviselő az önök soraiból, a baloldal soraiból arról beszél, hogy százmillió forintokat lehet keresni? Százmillió forintokat? Sokkal többet, mint ami az önkormányzati képviselő tiszteletdíja? Mindezt egy olyan buliban, ami egy valós drogbuli, meg lehet egymás között beszélni? És ez az ember ma is ott mozog a baloldalon? Semmilyen elhatárolódás nincsen önök részéről ezzel kapcsolatban? [[Arató Gergely: Ez nem így van! Ez egyszerűen nem igaz!]] Magukévá teszik ezt az egész cselekménysort? Ez azért van, mert önök a múltban is ilyenek voltak, a jelenben is ilyenek, és a jövőben is ilyenek lesznek. Önöktől erre számíthatunk, ilyen magatartásra. Ez a természetes az önök oldalán. És mi történik a baloldalon, a másik oldalon, az ellenzéki oldalon? [[Arató Gergely: Semmit nem tanultatok a budapesti eredményből!]] Egyszerűen összenő minden, ami összetartozik, a Jobbik, az MSZP, a DK, az a DK, amelytől korábban a Jobbik teljes egészében elhatárolódott, és egyetlenegy közösséget alkot [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Emiatt fogtok bukni! Arcátlanság, hogy ezt meg meritek tenni! Mikor lesz Győrben új választás? Mikor hagyjátok ezt abba?]] egy közösséget kezd alkotni [[Dr. Brenner Koloman: Arcátlanság!]] egy olyan közösséget, amit most ellenzéki közösségként tartunk számon. [[Dr. Brenner Koloman: Szégyelld magad! Álkeresztények és áldemokraták vagytok!]] Budapest városában arra sem képesek [[Zaj. Az elnök csenget. Közbeszólások a Jobbik soraiból: Álkeresztények, áldemokraták vagytok! Véded Borkait!]] arra sem képesek, hogy egy saját jelöltet állítsanak, hanem egy legkisebb pártnak valamilyen jelöltjét elindítják polgármesternek. [[Dr. Brenner Koloman: Áldemokraták vagytok!]] Fontos az, és alapvetőnek tartom azt [[Dr. Brenner Koloman: Kommunisták vagytok! Zaj. Az elnök csenget.]] alapvető kérdésnek tartom azt, hogy tegyen rendet, és ez az önök kötelessége, tegyenek rendet az ellenzék soraiban, az ellenzék korrupciós ügyeivel számoljanak le. [[Z. Kárpát Dániel: Ne támogassátok Borkait!]] Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Latorcai János képviselő úr, az Országgyűlés alelnöke, KDNP-képviselőcsoport: „A WTO előtt álló aktuális kihívásokról” címmel. Öné a szó, alelnök úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! A GATT utódjaként 1995-ben megalakult Világkereskedelmi Szervezet a szabályokon alapuló nyitott és megkülönböztetésmentes nemzetközi kereskedelem letéteményese, mely a világ legtöbb országát sikeresen beillesztette szabályozott világkereskedelmi rendszerébe. A nemrég befejeződött 2019. évi, tehát az idei nyilvános fórum azonban már azt jelezte, hogy baj van a WTO működésében, talán egyesek úgy is fogalmaztak, és a valósághoz közel jártak, hogy a világ legnagyobb válságát éli meg, melynek egyik legfőbb oka a globális gazdasági súlypontok eltolódása.A fejlődő országok és különösen Kína világgazdasági részesedése az elmúlt harminc évben drasztikusan megnövekedett. Kína az új gazdaságfejlesztési tervének és az állami támogatásoknak köszönhetően vezető szerepre tett szert a világgazdaságban, kiemelten az információtechnológia, a robotika, az önvezető és elektromos autók piacán. Az Amerikai Egyesült Államok mindezt geopolitikai kihívásként éli meg, amely nemzetgazdaságát és világgazdasági pozícióját, politikai befolyását is veszélyezteti. Ennek a lassan kereskedelmi háborúvá szélesedő konfliktusnak vált egyik csataterévé a Világkereskedelmi Szervezet, mivel az USA álláspontja szerint a WTO szabályrendszere és vitarendezési mechanizmusa nem képes Kína nemzetközi piacokat torzító, államkapitalista kereskedelmi gyakorlatait megfékezni. E kihívásokra reagálva 2018 őszén kezdődött meg a WTO szervezeti reformja, melynek egyik legfontosabb célja, hogy az USA Kínával kapcsolatos kereskedelmi konfliktusának megoldását a sokoldalú kereskedelmi rendszer keretein belül biztosítsa. A modernizációs törekvések első pillére a WTO vitarendezési mechanizmusával kapcsolatosan kialakult válság megoldása. Jelenleg az Egyesült Államok blokkolja a vitarendezés második fokát jelentő fellebbviteli testület új tagjainak kinevezését, mert meglátása szerint a testület döntései nem képesek biztosítani a szabadkereskedelmet és meggátolni a Kína által nyújtott piactorzító állami támogatások kifizetését. A modernizációs törekvések második pillére a WTO-szabályok felülvizsgálata. A világgazdaság átalakulását nem követte mindenben a szabályozás reformja. Sajnos sok ország tagja a WTO-nak, amelyek felvételükkor még fejlődő országnak számítottak részben, és ezek közül sokan utolérték fejlődésükben a világvezető gazdasági országokat. Az Egyesült Államok harminc ilyen volt fejlődő országot zárna ki a támogatási körből. A kedvezményeket felülvizsgálva az EU is jogosnak ítéli a valós szükségletekhez igazodó speciális elbánás lehetőségét. A modernizációs elképzelések harmadik pillére a szervezet hatékonyságának a javítása, a tagok kereskedelempolitikájának átláthatóbbá tétele, amely most folyamatban van. A reformfolyamat tétje, hogy a jövőben a WTO a világkereskedelem szabályozásában meg tudja-e őrizni kiemelt szerepét. A modernizációs törekvések kudarca esetén ugyanis a kereskedelmi világrendszer egymással szembenálló nagy kereskedelmi tömbökre esett szét, amelyek jelentős megkülönböztetést alkalmazva egymás áruival és szolgáltatásaival szemben, növelhetik az egyes blokkok közötti kereskedelmi ügyletek költségét, és a viták intézményi megoldása helyett az egyoldalú büntetőintézkedéseket részesíthetik majd előnyben. [[10.00]] Mindezek különösen negatív hatással járhatnak az olyan országokra, mint Magyarország, amelynek a gazdasága kiemelten beágyazódott a nemzetközi ellátási láncokba. Magyarországnak ezért mint exportorientált, nyitott gazdaságnak a számára fontos a szabályokon alapuló, kiszámítható és nyitott nemzetközi kereskedelmi rendszer. Ezért támogatjuk a WTO megerősítését, szervezeti reformját, a vitarendezés válságának a megoldását és a szabályrendszer átalakítását. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Vargha Tamás államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt években tapasztalható negatív kereskedelempolitikai folyamatok, amelynek a legsúlyosabb gócpontjait az Egyesült Államok, Kína, Európai Unió közötti kereskedelmi feszültségek, valamint ennek a multilaterális kereskedelmi rendszert érintő következményei jelentik, tehát a negatív kereskedelempolitikai folyamatok a kormányt is komoly aggodalommal töltik el, és még nyilvánvalóbbá tették számunkra a világkereskedelmi szervezet, a WTO fontosságát.Magyarország, elsősorban az autóipari és elektronikai globális értékláncokba való magas fokú integráltsága miatt, különösen kitett a nemzetközi kereskedelmi folyamatoknak. Exportorientált gazdaságként Magyarország számára létfontosságú a szabályokon alapuló, nyitott, kiszámítható és átlátható multilaterális kereskedelmi rendszer, amelyet a WTO és a szabályok betartásának kikényszerítését biztosító vitarendezési funkciója garantál, ezért a kormány minden rendelkezésre álló eszközével támogatja a WTO reformját. A WTO minden eddiginél is súlyosabb válságára reagálva 2018 nyarán megindultak a szervezet reformját célzó egyeztetések, amelyekben az Európai Unió minden területen vezető szerepet játszik. Az Európai Bizottság által az uniós tagállamokkal, beleértve Magyarországgal, együttműködésben kidolgozott javaslatcsomagja négy területen javasol fellépést. Elsőként javaslatokat tesz a WTO fellebbviteli testületével kapcsolatosan kialakult válság megoldására, amelynek célja az USA-nak a fellebbviteli testület működésével kapcsolatban felvetett aggályainak kezelése. Továbbá a jelenlegi WTO szabályrendszerének felülvizsgálatát, illetve kiegészítését javasolja. Emellett a szabályok alkalmazása alóli rugalmasságot, az úgynevezett speciális és megkülönböztetett elbánást az egyes fejlődő országok valós és igazolható szükségletei mentén biztosítaná. Végezetül a WTO-tagok kereskedelempolitikájának átláthatóságát, a notifikációs kötelezettségek betartását is növelni kívánja. Az Európai Unió modernizációs elképzelései egyben azt a célt is szolgálják, hogy az Egyesült Államok Kínával kapcsolatos kereskedelmi aggályait a multilaterális kereskedelmi rendszeren belül oldja meg. Fontos ugyanis látni, hogy a WTO-modernizáció, illetve minden egyes kereskedelmi szabályozási probléma az Egyesült Államok-Kína-Európai Unió háromszög függvénye. Amíg nincs megoldás ebben a háromszögben, addig a WTO modernizációját illetően sem várható előrelépés. Az elmúlt húsz évben, különösen a 2001-es kínai WTO-csatlakozást követően az Atlanti-óceán két partjáról egy súlyponteltolódás kezdődött a világgazdaságban, tekintettel arra, hogy egy új gazdasági centrum jött, illetve jön létre fokozatosan Ázsiában. Trump elnök adminisztrációja részben belpolitikai, részben geopolitikai, nem utolsósorban pedig biztonságpolitikai megfontolásoktól vezérelve új alapokra kívánja helyezni a kereskedelempolitikai elképzeléseit, nem nélkülözve a protekcionista vagy merkantilista elemeket sem. Az USA azt a doktrínát képviseli, hogy a mai háborúkat gazdasági, geoökonómiai eszközökkel vívják. Időnként alábbhagyó, de tartós kereskedelmi feszültségre kell felkészülni, ez pedig folyamatosan hatással lesz a nemzetközi kereskedelmi szabályozás egyetlen multilaterális fórumára, a WTO-ra. Amennyiben a tárgyalások eredményeképpen megfelelő ambíciójú, a WTO-tagok széles köre által támogatott megállapodások jönnek létre, úgy a WTO továbbra is a nemzetközi gazdasági kapcsolatok meghatározó szereplője marad. A kormány aktívan követi a WTO-modernizáció tárgyalási folyamatait, és hozzájárul mind Brüsszelben az uniós fórumokon, mind a genfi képviseleten keresztül az uniós álláspont kialakításához, valamint részt vesz az uniós javaslatok kidolgozásában, ebben is képviselve és érvényesítve a magyar érdekeket. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Böröcz László képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Három dologról szeretnék a napirend előtti felszólalásomban beszélni. Mind a három dolog összefügg egymással, és Magyarország szempontjából kifejezetten fontos. Az egyik a családvédelem, a másik a gazdaság védelme, a harmadik pedig a „Magyar falu” program, hiszen mindegyik téma összefügg egymással: a családvédelem nyilván az ország jövője szempontjából kifejezetten fontos; a „Magyar falu” program pedig a vidék lakosságának megtartása szempontjából fontos; a gazdaságvédelem pedig azért fontos, hogy ezeket mind-mind finanszírozni tudjuk.Először a családvédelemről mondanék pár szót, hiszen ahogy mondtam, ez a jövőnk kulcsa, hosszú távon és felelősségteljesen kell gondolkodnunk a hazánkról, ezért természetesen a magyar embereknek meg kell adni azt a lehetőséget, hogy amennyiben családot szeretnének alapítani, akkor az ezzel járó pluszterheket, plusz anyagi terheket a kormány megpróbálja támogatni. Ezért akár egy, akár kettő, akár három vagy több gyermeket szeretnének vállalni a magyar családok, a magyar kormány mindent megtesz azért, és ebben a Fidesz-KDNP-frakció támogatja, hogy ezek a családok egy kiszámítható, tervezhető családtámogatási rendszerben élhessenek. Idén a kormány, a Fidesz-KDNP-frakció támogatásával, tovább erősítette az eddigi családpolitikai intézkedéseket, egy 7 pontos családvédelmi akcióterv keretében, amelyből 4 pont már életbe is lépett idén júliusban, a babaváró támogatás, a kiterjesztett CSOK-kölcsön, a gyermekes családok lakáskölcsönének nagyobb csökkentése, a nagycsaládosok autóvásárlásának támogatása. A babaváró támogatás egy 10 millió forintos hitelt jelent a családosok számára, amely akár teljes egészében átalakulhat egy támogatott, vissza nem térítendő hitellé is, illetve akár egy kamatmentes hitellé. A kiterjesztett CSOK-kölcsön azt jelenti, hogy az eddigiekkel ellentétben használt lakásokra is felvehető a CSOK kedvezményes kamatozású hitele. A gyermekes családok lakáskölcsönének nagyobb csökkentése pedig azt jelenti, hogy bővítettük a jelzáloghitel-csökkentésre jogosultak körét és számát, hiszen már az egy- vagy kétgyerekes családoknál is 1 millió forinttal csökkentjük a jelzáloghitelt, a háromgyerekes családoknál 4 millió forinttal, és minden további gyerek megszületése esetén plusz-plusz 1 millió forinttal. A nagycsaládosok autóvásárlási támogatása pedig 2,5 millió forint vissza nem térítendő támogatást jelent azoknak a családoknak, ahol legalább négy gyermeket vállaltak a szülők. Januárban pedig további intézkedések lépnek életbe, a hét pontból három, a bölcsődefejlesztési program, a négy- vagy többgyerekes szülők szja-mentessége, valamint a nagyszülői gyed. Itt a bölcsődefejlesztési program keretében 20 ezerrel fogjuk bővíteni a bölcsődei férőhelyek számát, ezzel körülbelül mintegy 70 ezer férőhelyet hozva létre. Az intézkedéseknek a költségvetési fedezete biztosított, hiszen erről már döntött a parlament is. Körülbelül 650 milliárd forint értékű támogatást tesznek ki ezek az intézkedések ezeket már mind megkapták egyébként a magyar családok , és a Fidesz-frakció készen áll arra, hogy ezeknek a gyermekeket nevelő családoknak a támogatásait tovább bővítsük a jövőt illetően, és erre a magyar gazdaság teljesítőképessége ad lehetőséget. És itt el is érkeztünk a második ponthoz, a gazdaságvédelemhez, hiszen ahhoz, hogy folytatni tudjuk az eddigi intézkedéseket és tudjuk támogatni a magyar családokat, elengedhetetlen az, hogy egy stabil gazdasági környezetet hozzunk létre, és folyamatosan, hosszú távon fenntartható, érték- és családközpontú társadalompolitikát tudjunk folytatni. A magyar gazdaság jól teljesít, de az eurózónában a válság jelei is mutatkoznak, ezért indítottuk el tavasszal a gazdaságvédelmi akciótervet. [[10.10]] Az akcióterv 13+1 pontból áll, és az a célja, hogy legalább 2 százalékponttal az Unió átlagnövekedése fölött maradjon a magyar gazdaság növekedése, a gazdasági növekedés fenntartása pedig a munkahelyteremtésnek és a további béremeléseknek is az alapja kell hogy legyen. A harmadik és egyben utolsó témám a „Magyar falu” program. Erről szeretnék még néhány gondolatot megosztani önökkel. Szeretnénk megerősíteni a magyar falvakat is, hogy a falu ugyanolyan civilizációs közösséget jelentsen, mint a város. Ehhez meg kell állítani a falusi népesség fogyását, és rendbe kell hozni a falvakat. Idén erre összesen 150 milliárd forintot költöttünk. A „Magyar falu” program keretében az ötezer főnél kisebb települések vehetnek részt ezekben a pályázati konstrukciókban, és több mint tízezer pályázatot nyújtottak be az önkormányzatok, a jogosult önkormányzatoknak pedig több mint 96 százaléka jelentkezett a különböző alprogramokra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tuzson Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tudják, van egy olyan közös társadalmi célunk, ami, azt gondolom, mindannyiunk társadalmi célja kell legyen, mégpedig hogy Magyarország a következő években, 2030-ig Európa öt olyan állama közé tartozzon, ahol a legjobb élni. És valóban, hogy ezt elérjük, vannak olyan területek, ahol előrelépésre van szükség. Ilyen a családok, a családok támogatásának kérdése. Erősítsük meg a magyar családokat! S miért van erre szükség? Azért, mert egy társadalom akkor erős társadalom, ha a legkisebb egysége, az öngondoskodás legkisebb egysége, a család egy erős közösség, mert csak erős közösségekre lehet építeni egy erős nagyobb közösséget, egy erős egyházi közösséget, egy erős falut, egy erős várost, egy erős megyét és egy erős országot. Ezért fontos, hogy a családokat minden szempontból segítsük. Ezért fontos a családvédelmi akcióterv. A családok megsegítése és támogatása nélkül Magyarország soha, de soha nem lesz erős ország. Segítenünk kell a magyar embereket abban, hogy gyermeket vállaljanak, hogy ahhoz a felelősséghez, amelyet szülőként mindannyian érzünk, valamiféle segítséget tudjunk adni. Igen, talán a legnagyobb és legfontosabb segítség az otthonteremtési támogatási rendszerünk, amely arról szól, hogy minden magyar családnak legyen olyan otthona, amelyben szeret élni és amelyben jó élni. Erről szól az otthonteremtési rendszer, és erről szól a CSOK rendszere is, és ehhez kapcsolódik és ez nagyon fontos kérdés a falusi CSOK és az a programunk, ami a falut, a magyar falut képes támogatni. Mert nem lehet olyan helyzet, hogy Magyarországon kétféle állampolgár legyen attól függően, hogy valaki hol született, egy városban született, vagy pedig falun született. Nem lehet, hogy egy városban élő embernek sokkal nagyobb lehetőségei legyenek, mint egy falun élő embernek. Ezért arra kell törekednünk, hogy a falut, a magyar falut felemeljük, ez ne életminőség, hanem életstílus kérdése legyen. Ezért szükséges, hogy a falvakat támogassuk, valóban, a „Magyar falu” programban idén 150 milliárd forinttal, és mindez tovább fog folytatódni a következő években, a magyar falu felemelésére sor fog kerülni, hogy el lehessen érni az állam minden szolgáltatását, de el lehessen érni a piac és a kultúra minden szolgáltatását is. Az a terület, ahol még előrelépésre van szükségünk, valóban a gazdaság területe. A gazdasági növekedésünk kiemelkedő Európában. De mégis arra kell törekednünk, hogy állandóan az európai átlag fölött legyünk, mert a nyugat-európai államokat, a nálunk szerencsésebb múlttal rendelkező nyugat-európai államokat előbb-utóbb be kell érnünk e tekintetben is. A magyar gazdaság erősödik, de ahhoz, hogy egy ország képes legyen a saját nyelvén beszélni, a saját hangján szólni, szükséges az, hogy erős gazdasági háttérrel rendelkezzen. Az az ország, amelyiknek nincs megfelelő gazdasági ereje, más országok nyelvén szól, nemzetközi szervezetek nyelvén szól, vagy pedig nagy multinacionális vállalatok nyelvén szól. Ezt el kell kerülni. Nekünk, Magyarországnak a saját hangunkon, a saját érdekeink mentén és a saját nyelvünkön kell megszólalnunk. Akkor lehet erős Magyarország, ha erre képesek vagyunk, és az utóbbi időben Magyarország erre képes, látszik, hogy Magyarország nemzetközi súlya és nemzetközi tekintélye az utóbbi időszakban jelentősen emelkedett. Ehhez tartozó terület még a kultúra kérdése. Mert mit ér az erősödő család, mit ér a gyarapodó népesség, és mit ér a gazdasági erősödés, ha az ország nem képes a kulturális azonosságát megtartani, a kultúráját erősíteni? Nekünk arra kell törekednünk, hogy ezen a területen is előrelépés legyen, a kultúra erősítése, a magyar nyelvünk erősítése és fejlesztése területén. Ha mindezen három területen, a gazdaság fejlesztése, a családok támogatása és a kultúra fejlesztése területén is előre tudunk lépni, össze tudunk fogni, akkor Magyarország 2030-ra valóban az egyik olyan országgá válik, ahol a legjobb élni Európában. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a Magyarországon és a Szerb Köztársaságban kiállított, államilag elismert bizonyítványok és oklevelek, továbbá a tudományos fokozatot tanúsító okiratok kölcsönös elismeréséről szóló Egyezmény kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/7687. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Rétvári Bence úrnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az egyezmény a 2019. április 15-ei magyar-szerb kormányzati csúcstalálkozó keretében került aláírásra. Az egyezmény aláírásának a célja a középfokú és felsőfokú végzettségek, képesítések és tudományos fokozatok kölcsönös elismerhetőségének megteremtése a két ország viszonylatában, célja továbbá a kormány balkáninyitás-politikájával összhangban a magyar és a szerb felsőoktatási intézmények közötti együttműködési lehetőségek fejlesztése, mindezek révén pedig a magyar-szerb kapcsolatok erősítése. Az egyezmény hozzájárul az országok közötti oktatási, tudományos és kulturális kapcsolatok ösztönzéséhez és fejlődéséhez, hosszú távon javítja az ország versenyképességét, mivel a Magyarországon tanuló, hazánk iránt ezáltal elkötelezetté váló külföldi diák és kutató idővel kiemelt külgazdasági kontaktpontja lehet hazánknak. A külföldi diákok és kutatók részvétele a magyar felsőoktatásban és tudományos életben gazdasági, tudományos előnyökkel és országképjavítási lehetőségekkel jár. Az egyezmény jelentősen javítja mind a magyar hallgatók kifelé irányuló, mind a szerb hallgatók Magyarországra irányuló mobilitási szándékát. Az egyezmény emellett várhatóan megkönnyíti a magyar, illetve a szerb felső- vagy középfokú végzettséggel rendelkező szakemberek munkavállalását is a partnerországokban. Hangsúlyozni szeretnénk az egyezménynek a nemzetpolitikai, illetve nemzetiségpolitikai vonatkozásait, hiszen segíti mind a vajdasági magyar, mind a magyarországi szerb közösség tagjainak az anyaországban való tanulását és foglalkoztatását is. Az iskolai végzettséget tanúsító bizonyítványok, valamint oklevelek egyenértékűségének kölcsönös elismeréséről a két ország között kötött hatályos egyezményt 1980. március 7-én írták alá egyrészről a Magyar Népköztársaság, másrészről pedig Jugoszlávia részéről. Kihirdetése óta jelentős társadalmi és politikai változások mentek végbe mindkét országban, országaink oktatási rendszerében, és ezek indokolttá tették egy új egyezmény megkötését. Kérem a tisztelt Országgyűlést a javaslat megvitatására és támogatására. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Szórványos taps a Jobbik soraiban.]] [[10.20]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Zsigmond Barna Pál képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Annak idején, 1980 márciusában a Magyar Népköztársaság és a Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársaság képviselői ültek le egymással, hogy a két ország közötti oktatási egyezményt aláírják. Azóta a két ország helyzete és a nemzetközi rendszer igencsak megváltozott. Szerencsére örömmel jelenthetjük ki, hogy a magyar-szerb kapcsolatok pozitív irányba fejlődtek, sőt, ahogy Szijjártó Péter miniszter úr fogalmazott, történelmi magaslatra értek fel. Gondoljunk itt az infrastrukturális fejlesztésekre, beruházásokra, a határátkelőhely-kiépítésekre vagy akár a jogi és kulturális együttműködésre, a vajdasági magyar közösség helyzetére. Ezek mind azt bizonyítják, hogy mára egy kölcsönösen előnyös, szoros stratégiai partnerség alakult ki Szerbia és Magyarország között. Ráadásul, azt hiszem, nem túlzás kijelenteni, hogy a kiváló magyar-szerb kapcsolatok jelentősége túlnő a két országon, ez az erős jószomszédi viszony ugyanis akár az egész régió európai integrációjának kapuja lehet, még akkor is, ha jelenleg nagy erők próbálják ellehetetleníteni ezt. Ha az Unió hiteles akar maradni, nincs más választása, meg kell nyitnia az utat a nyugat-balkáni bővítés felé. Addig is nekünk itt, Magyarországon az a dolgunk, hogy Brüsszel politikai manőverezésétől függetlenül kitartóan segítsük Szerbia európai integrációját. Ha már az integrációról van szó, meglátásom szerint a kultúra és az oktatás ennek a folyamatnak az egyik zászlóshajója. Arról nem is beszélve, hogy minél kevesebb akadály hárul a kulturális és szellemi javak szabad áramlása elé, annál biztosabb alapokon fog állni a magyar-szerb barátság. Ennek az egyezménynek a korszerűsítése tehát mindkét félnek hasznára válik majd. Végül és persze nem utolsósorban kiemelkedően fontos az új egyezmény életbe lépése a vajdasági magyar testvéreink számára, legyen szó akár gimnazistákról, akik Magyarországon szeretnének egyetemre járni, vagy munkavállalókról, akik itt szeretnék kamatoztatni Szerbiában megszerzett tudásukat, vagy éppen a fordított relációban is igazak ezek a kérdések. Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, támogassák az előttünk lévő egyezmény kihirdetéséről szóló jogszabályt. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok és a nemzetiségi szószólók soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Steinmetz Ádám képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának, aki a pulpitusról kívánja beszédét elmondani. Parancsoljon, képviselő úr! [[Dr. Steinmetz Ádám a szónoki emelvényre lép.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Elöljáróban szeretném megjegyezni, hogy Szerbia Magyarország számára kiemelt reláció, a szomszédunkkal összeköt közös történelmünk, kiterjedt gazdasági és kulturális kapcsolataink is. Bízom benne, hogy hamarosan Szerbia is az Európai Unió tagjává válik, amit Magyarországnak bizonyos feltételekkel szükséges támogatnia. Az előttünk fekvő, T/7687. számon nyilvántartott törvényjavaslat, illetőleg egyezmény az oktatás és a tudomány területén lévő kapcsolatainkat szilárdítja meg. Magyarország és a Szerb Köztársaság által államilag elismert bizonyítványokra és oklevelekre, tudományos fokozatot tanúsító okiratokra, továbbá felsőoktatási intézmények képzései keretében folytatott résztanulmányokat így például félév, kredit, vizsga igazoló okiratokra terjed ki. És szükségesnek tartom elmondani, hogy az egyezmény hatálybalépése után kiállított okiratokat a két ország egyenértékűnek ismeri majd el. Az egyezmény elfogadása nagymértékben hozzájárul a két ország közötti oktatási és tudományos kapcsolatok bővítéséhez, elősegíti a magyar hallgatók Szerbiába, illetőleg a szerbiai, köztük a vajdasági magyar hallgatók Magyarországra irányuló nemzetközi mobilitását. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném felhívni a figyelmüket, hogy a Szerb Köztársaságban, különösen a Vajdaság területén jelentős magyar kisebbség él, mint az önök számára is köztudott, a határon túl élő testvéreink számára pedig ez az egyezmény megkönnyíti, megkönnyítheti a felsőoktatásban való részvételt, a diplomaszerzést, a meglévő diplomáik elismerését és egyúttal végső soron a magyarországi munkavállalásukat is. Fontosnak tartom továbbá megemlíteni, hogy a 12. cikk (2) bekezdése szerint az egyezményt a felek bármelyike felmondhatja a későbbiek folyamán, meglátva ennek az egyezménynek a gyakorlatát, illetőleg az ebben foglalt célkitűzések valóra válását és annak minőségét. Összefoglalva: egyetértve az egyezményben foglaltakkal, annak elfogadását fogom javasolni a Jobbik-frakciónak. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, ahogy államtitkár úr is és az előttem szólók is részletesen ismertették, ezért ettől én távol tartanám magamat, hogy ismételjek, de helyesen és jól fogalmaztak, amikor arról beszéltek, hogy nemzetpolitikai szempontból vagy a jószomszédi viszony szempontjából is kiemelt jelentősége van ennek az egyezménynek. Ezért természetesen a Magyar Szocialista Párt frakciója is támogatni fogja ezt az előterjesztést. Zsigmond képviselőtársam fölvetett még egy nagyon fontos aspektust, ugyan nem szorosan a tárgyhoz kötődik, de mégis érdemes a megemlítése és a megerősítése, ez pedig, hogy valóban, a Nyugat-Balkán ügye lekerült az EU bővítési asztaláról, ami egy végzetes hiba, egy stratégiai tévedés egészen biztosan az európai uniós vezetők részéről. És talán van abban dolgunk és feladatunk, hogy erre ráirányítsuk a figyelmét képviselőtársaimnak Nyugat-Európában és egyéb más, vagy európai uniós, vagy éppen NATO-beli tagországok tekintetében. Éppen ezért a magam részéről annak a bizottságnak, amelyben vezető szerepet vállaltam, elnöke vagyok a NATO-ban, a következő évi egyik legfontosabb kiutazása a nyugat-balkáni irányba fog történni, hogy ezáltal is felhívjuk a kollégáink figyelmét arra, hogy van még mit tenni ebben a tekintetben. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Mivel kettőperces felszólalási lehetőséggel senki nem kívánt élni, most további képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem, kíván-e élni valaki ezzel a lehetőséggel. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Mivel további felszólalásra nem jelentkezett senki, ezért az általános vitát lezárom. Megkérdezem Rétvári Bence államtitkár urat, kíván-e reagálni. [[Dr. Rétvári Bence jelzésére:]] Államtitkár úr jelzi, nem kíván reagálni. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének biztosításával összefüggő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/7700. számon a parlamenti informatika hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Fónagy János úrnak, a nemzeti vagyonnal kapcsolatos parlamenti ügyekért felelős államtitkárnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat benyújtásával a kormány célja, hogy további segítséget nyújtson az otthonteremtésben, és védelmet biztosítson a Nemzeti Eszközkezelő-programban részt vevő családok számára. A programnak köszönhetően összesen több mint 150 ezer ember menekült meg a többmilliós hiteltartozástól. A kormány által kezdeményezett és az Országgyűlés által tavaly elfogadott törvény lehetővé tette, hogy a fizetési kötelezettségeinek eleget tevő, a NET-programban részt vevő bérlők rendkívül kedvező feltételek mellett kapják vissza a bankok által korábban elvett otthonaikat. A Nemzeti Eszközkezelő érintett ügyfelei idén tavasszal tehettek nyilatkozatot annak érdekében, hogy újra tulajdonosaivá váljanak korábbi ingatlanaiknak. A sikeres intézkedés keretében a mintegy 32 500-ból 31 900 család, vagyis az érintettek 98 százaléka jelzett vissza. Az állam által biztosított rendkívül kedvezményes visszavásárlási feltételeknek köszönhetően közülük mintegy 28 500 család részletfizetés útján vagy egy összegben vissza kívánja vásárolni a bankok által korábban elvett otthonát. [[10.30]] A most benyújtott javaslat lehetőséget biztosít azok számára, akik bár megfeleltek a törvényi követelményeknek és feltételeknek, határidőn belül nem küldtek visszajelzést a felajánlásra, hogy ők újra nyilatkozatot tegyenek. Ez a teljes ügyfélkörnek ugyan csak 2 százalékát, de ezzel együtt mintegy 650 családot érint, így a most előterjesztett módosítás alapján előttük újra megnyílt a nyilatkozás lehetősége. A magyar családok kiemelt védelme érdekében a benyújtott törvényjavaslat egyik legfontosabb eleme, hogy jelentős segítséget nyújt azok számára, akik kedvezményes részletvásárlás útján válnak az ingatlan tulajdonosává, ugyanakkor esetleges más jellegű tartozásuk miatt fennáll a végrehajtás kockázata. A törvénymódosítás alapján esetükben a tulajdonjog bejegyzésétől számított három éven belül ingatlanra vonatkozó végrehajtást nem lehet lefolytatni a visszakapott ingatlanra. A törvénymódosítás kiterjed azokra is, akik korábban ugyan arról nyilatkoztak, hogy egy összegben vásárolják vissza ingatlanukat, de ezt a megadott határidőig mégsem tudták teljesíteni. Ők részletfizetéssel törleszthetik az ingatlan vételárát. A Nemzeti Eszközkezelő létrehozása, eddigi működtetése során is kizárólag egy cél vezérelt bennünket: a magyar családok védelme. A jelenlegi törvénymódosítás egy újabb bizonyíték arra, hogy a kormány senkit nem hagy magára, elősegítjük, hogy lehetőség szerint mindenki saját otthonában élhessen, és azt hosszú távon meg is tarthassa. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat a fentiekben bemutatott rendelkezései által további segítséget nyújt a NET-programban részt vevő családoknak, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy az elmondottak alapján a T/7700. számú törvényjavaslatot megvitatni és a javaslatban megfogalmazott szabályozási szándékot szavazatukkal támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Witzmann Mihály képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Nemzeti Eszközkezelő-programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének biztosításával összefüggő törvények módosításáról szóló T/7700. számú törvényjavaslat célja, hogy további segítséget nyújthasson az otthonteremtésben, és védelmet biztosítson a Nemzeti Eszközkezelő-programban részt vevő családok számára. Ahogy azt minden bizonnyal önök is pontosan tudják, a NET-program azon ügyfelei, akik megfeleltek a törvényi előírásoknak, idén tavasszal tehettek nyilatkozatot annak érdekében, hogy újra tulajdonosaivá válhassanak korábbi ingatlanjaiknak. A sikeres intézkedés keretében a mintegy 32 500-ból 31 900 család volt az, vagyis az érintettek 98 százaléka, aki élt ezzel a lehetőséggel, és visszajelzést küldött. Az állam által biztosított rendkívül kedvezményes visszavásárlási feltételeknek köszönhetően közülük is közel 28 500 család volt, aki egy összegben vagy részletfizetés útján kívánta, kívánja visszavásárolni korábbi otthonát, ingatlanát. Egyébként a programnak köszönhetően összesen több mint 150 ezer ember menekülhetett meg a többmilliós hiteltartozástól. További intézkedésként pedig a kormány számukra lehetővé tette azt is, hogy rendkívül kedvező feltételek mellett visszakaphassák a bankok által korábban tőlük elvett otthonaikat, ingatlanjaikat. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha visszatekintünk a 2010-es kormányváltás utáni évekre, arra az időszakra, akkor érdemes felidézni, hogy eredetileg még 2011-ben a Fidesz-KDNP-kormány és a Bankszövetség által bejelentett otthonvédelmi akcióterv pontjai között szerepelt a szociálisan legrászorultabb hiteladósok lakásának megvásárlása érdekében az úgynevezett Nemzeti Eszközkezelő felállítása. A program indulásától 2019. augusztus 31-ig ingatlanvásárlásra és beruházásra több mint 141 milliárd forint költségvetési forrás felhasználásával 37 017 darab ingatlant vásárolt meg a Nemzeti Eszközkezelő, ezzel mintegy 155 ezer ember menekült meg a többmilliós hiteltartozásától úgy, hogy továbbra is a saját otthonában, a saját ingatlanában maradhatott és élhetett családjával. A NET-program nemzetközileg is egyedülálló és különleges állami otthonvédő intézkedés, hiszen általa a szociálisan hátrányos helyzetben lévő hiteladósok, illetőleg zálogkötelezettek el tudták kerülni, hogy a zálogjoggal terhelt ingatlanuk végrehajtási eljárásba vagy azon kívül a zálogjogosult által kényszerértékesítésre kerüljön, illetve hogy a kilakoltatás elrendelése megtörténjen. Az utóbbi években az is jól látható, hogy a kormány a gazdasági növekedés és költségvetési stabilitás megteremtése mellett számos, a családok és az állampolgárok teherviselő képességét, munkavállalási lehetőségét javító, azt segítő és erősítő intézkedést foganatosított. A NET-program segítségével, valamint az elmúlt években a gazdaság teljesítményének növekedésével, a munkaerőpiaci helyzet javulásával a bérlők többségének helyzete stabilizálódott, így újból képesek lehetnek arra, hogy maguk gondoskodjanak az ingatlanuk teljes körű karbantartásáról, fenntartásáról. Ennek megfelelően a következő lépés a tulajdonosi felelősség erősítése volt, a bérlők korábbi tulajdonát képező ingatlanok visszaszerzési lehetőségének kibővítése útján. Tisztelt Országgyűlés! A magyar családok kiemelt védelme érdekében a benyújtott törvényjavaslat egyik legfontosabb célja, hogy a jogszabályi módosítás jelentős segítséget nyújtson azok számára, akik kedvezményes részletvásárlás útján válnak az ingatlan tulajdonosává, ugyanakkor esetleges más jellegű tartozásuk miatt fennáll a végrehajtás kockázata. A törvénymódosítás alapján esetükben a tulajdonjog bejegyzésétől számított három éven belül nem lehet végrehajtási eljárást lefolytatni a visszakapott ingatlanra. Az előttünk fekvő törvényjavaslat egyúttal lehetőséget biztosít azok számára is, akik bár megfeleltek a feltételeknek, de határidőn belül nem küldtek visszajelzést a felajánlásra. A jelenlegi törvénymódosítással most őnekik lehetőségük van arra, hogy ismét nyilatkozatot tegyenek. Ez a teljes ügyfélkörnek egyébként körülbelül 2 százalékát teszi ki, ami durván 650 családot jelent. Ezeken felül a törvénymódosítás kiterjed azokra is, akik korábban ugyan nyilatkoztak arról, hogy egy összegben vásárolják vissza ingatlanukat, de ezt a megadott határidőig mégsem tudják teljesíteni. Ezzel a módosítással ők most arra kapnak lehetőséget, hogy a részletvételi konstrukció keretében fizethessék meg a vételárat. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, hogy az általam elmondottakból is látszik, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslattal a kormány további segítséget kíván nyújtani az otthonteremtésben, és újabb könnyítéseket, lehetőséget, illetve védelmet kíván biztosítani a Nemzeti Eszközkezelő-programban részt vevő családok számára. Azt gondolom, éppen ezen tények miatt a jogszabály-módosítás jó lelkiismerettel támogatható intézkedés, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogassák a benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szászfalvi László képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! 2011. május 30-án a Fidesz-KDNP-kormány által bejelentett otthonvédelmi akcióterv pontjai között szerepelt a szociálisan legrászorultabb adósok lakásának megvásárlása érdekében a Nemzeti Eszközkezelő felállítása. A program indulásától 2019. augusztus 31-ig ingatlanvásárlásra és beruházásra mintegy 141 milliárd forint költségvetési forrás felhasználásával 37 017 darab ingatlant vásárolt meg a Nemzeti Eszközkezelő Zrt., ezzel mintegy 155 ezer ember menekült meg a többmilliós hiteltartozásától úgy, hogy továbbra is az otthonában maradhatott. A NET-program segítségével, valamint az elmúlt években a gazdaság teljesítményének a növekedésével, a munkaerőpiaci helyzet javulásával a bérlők többségének helyzete stabilizálódott, így újból képesek lehetnek arra, hogy maguk gondoskodjanak az ingatlanuk karbantartásáról, fenntartásáról. Ennek megfelelően a következő lépés a tulajdonosi felelősség erősítése volt a bérlők korábbi tulajdona visszaszerzése lehetőségének a kibővítése útján, ezzel a megoldással a bérlők visszaszerezhetik a korábbi ingatlanuk tulajdonjogát. A 2019. január 1-jén hatályba lépett törvény és a rendelet alapján 2019-ben a Nemzeti Eszközkezelő vagyonkezelésébe kerülő ingatlanok eladói, a NET fizetési kötelezettségeinek eleget tévő bérlői az alábbi kedvezményes konstrukció keretében vásárolhatták, vásárolhatják vissza az ingatlanaikat az államtól: egy egyösszegű, ügyvéd által ellenjegyzett adásvételi szerződés megkötésével, illetve egy egyoldalú, részletvételre irányuló, teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozat megtételével, amely esetben a tulajdonjog 2019. október 1-jével a törvény erejénél fogva keletkezett, keletkezik. [[10.40]] A törvény alapján a NET Zrt. bérlői az ingatlanok megvásárlása helyett dönthettek bérleti jogviszonyuk fenntartása mellett is. A felsorolt intézkedések eredményeképpen a nyilatkozatok a vártnál jelentősen nagyobb számban érkeztek vissza, az érintettek 98 százaléka küldte vissza, mint ahogyan azt hallottuk, ezeket a nyilatkozatokat. Az egy összegben történő adásvételi szerződések megkötése folyamatosan zajlik, várhatóan még az idén 4500 szerződés kerül megkötésre, jövő év elején pedig körülbelül 1500 darab. Részletvétel következtében 2019. október 1-jétől több mint 18 ezer ingatlan esetében lett tulajdonos a korábbi bérlő, január 1-jétől pedig körülbelül 2500 ingatlan kerülhet vissza az eredeti tulajdonosához. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Ahogyan hallottuk, ennek az előterjesztett törvényjavaslatnak a célja, hogy az további segítséget tudjon nyújtani az otthonteremtésben, és további védelmet jelentsen, és biztosítson a Nemzeti Eszközkezelő-programban részt vevő családok számára. A NET-program azon ügyfelei, akik megfeleltek a törvényi előírásoknak, idén tavasszal nyilatkozhattak annak érdekében, hogy ők újra tulajdonosaivá váljanak a korábbi ingatlanuknak. Ennek a sikeres intézkedésnek a keretében a mintegy 32 500-ból 31 900 család, vagyis az érintettek 98 százaléka jelzett vissza: az állam által biztosított, rendkívül kedvezményes visszavásárlási feltételeknek köszönhetően közülük közel 28 500 család egy összegben vagy részletfizetés útján kívánja tehát visszavásárolni a bankok által korábban elvett otthonát. A javaslat tehát lehetőséget biztosít azok számára, akik bár megfeleltek a feltételeknek, határidőn belül nem küldtek visszajelzést a felajánlásra, újabb lehetőséget biztosít, hogy újra nyilatkozatot tegyenek. Ez a teljes ügyfélkör 2 százalékát, mintegy 650 családot érint, ők a mostani törvénymódosítás alapján újra tudnak majd nyilatkozni. A törvénymódosítás kiterjed azokra is, akik korábban ugyan arról nyilatkoztak, hogy egy összegben vásárolják vissza az ingatlanukat, de ezt a megadott határidőig mégsem tudják teljesíteni. Ők a részletvételi konstrukció keretében fizethetik meg a vételárat. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Azt gondoljuk a KDNP részéről, hogy ez a törvényjavaslat kiemelten a családokat segíti, és támogatja, és a magyar családok kiemelt védelme érdekében ez a benyújtott törvényjavaslat még egy fontos elemet is tartalmaz: jelentős segítséget nyújt azok számára, akik kedvezményes részletvásárlás útján válnak az ingatlan tulajdonosává. Ugyanakkor, ha esetleg más tartozásuk miatt fennáll a végrehajtás kockázata, a törvénymódosítás alapján esetükben a tulajdonjog bejegyzésétől számított három éven belül az ingatlanra vonatkozó végrehajtást nem lehet lefolytatni. Mindezek alapján úgy gondoljuk, hogy ez a törvényjavaslat, ez a javaslat mindenképpen szolgálja az érintett családok érdekeit, ezért a KDNP azt támogatja, és erre kérünk minden más frakciót, illetve képviselőtársunkat. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, az MSZP-képviselőcsoport vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. Azt elmondhatjuk, hogy Magyarország egyik legnagyobb problémája a lakhatási válság, és ha statisztikákat nézünk, akkor azt is látjuk, hogy ez nemcsak a fiatalokat érinti, hanem azokat a családokat is, akik bármilyen formában hitelt vettek fel azzal kapcsolatban, hogy lakáshoz juthassanak. Ha megnézzük az elmúlt évek kormányzati politikáját és kommunikációját, hogy hogyan tudtak segíteni azokon a családokon, akik, mondjuk, bedőlt hitellel rendelkeztek, akkor folyamatosan azt láttuk a Parlament falai között, hogy a kormánypárt részéről kommunikálnak valamifajta sikert, mi meg, mondjuk, az ellenzék részéről a kritikáinkat. Az eszközkezelő felállításával is azért, elmondhatjuk, hogy nagyon sok kritikával éltünk az elmúlt években: hogy sikeresen működött-e ez a program vagy nem sikeresen, amennyit költöttek rá, milliárdokat, az visszahozta-e azt a fajta támogatást a családok részére, amit meg kellett volna adni. Én azt gondolom, hogy ha családbarát kormányzásról beszélünk a kormányzat részéről, akkor nagyon fontos lenne, hogy ez tettekben is úgy nyilvánuljon meg, hogy tényleges segítséget nyújt azoknak a családoknak, akik mondjuk, elveszítették a hitelük miatt a lakásukat. Nagyon sok kritikával éltünk, amikor az első intézkedéseket megtették a bedőlt hitelesek számára, hogy különbséget tettek azok között, akik az első intézkedésben, mondjuk, sokkal kedvezőbb feltételek között szabadulhattak meg a devizahitelektől, és persze kritikával illettük azt a kormányzati intézkedést is, amikor forintra váltották át a családok a hitelüket. Több esetben, nagyon-nagyon sok esetben, több tízezer esetben fordult az elő, hogy hiába forintosították a hitelüket, hiába törlesztettek, mondjuk, hosszú éveken keresztül, egy sokkal magasabb adósságállományt kaptak a nyakukba a magyar családok, mint ami előtte megvolt. Azt láthatjuk, hogy a kormányzati intézkedések nem hozták meg azt a sikert, amit ígértek a családok számára, és folyamatosan módosítani kell ezeket a törvényeket. Ez a javaslat is arról szól, hozzáteszem teljesen pozitívan, hogy még annak a néhány családnak, több száz családnak tudjunk segíteni, akik nem nyilatkoztak arról, hogy kívánnak-e élni azzal a törvény adta lehetőségükkel, hogy visszavásárolják a lakásukat. De hozzá kell tennem persze: természetesen a Magyar Szocialista Párt támogatni fogja ezt a javaslatot, mert minden olyan segítséget és törvénymódosítást, ami segít a bedőlt hiteleseknek meg arra tesznek kezdeményezést, hogy visszaszerezhessék a lakásukat , támogatni fogjuk. De arról is beszélni kell, hogy nem minden annyira fényes, mint ahogyan kommunikálják. Azért azt látjuk, hogy 2019 harmadik negyedévében közel 1100 alkalommal intézkedtek a hatóságok, amelyek közül a legnagyobb arányt a vélhetően bedőlt hitelekhez köthető árverés utáni birtokbaadás adta, ami az 1700-at közelíti meg. Ez azt jelenti, hogy soha nem látott mértékben zajlik Magyarországon a családok kilakoltatása. Azért is üdvözölendő az az első intézkedés az új főpolgármestertől, hogy azonnal leállíttatta Budapesten a kilakoltatásokat. Folyamatosan jeleztük a kormány számára, hogy nem az a megoldás, hogy ezeket a családokat utcára rakjuk. És még itt egy fél mondatot engedjenek meg nekem: többször tettünk írásbeli kérdést, én is személyesen arról, hogy szeretném azt megtudni, hogy azoktól a családoktól, akiket kilakoltattak, hány gyermeket vettek el. Hány gyermek került állami gondozásba csak azért, mert kilakoltatás útján olyan helyzetbe hozta a kormány a családokat, hogy ezeknek a családoknak nem lehetett más megoldása, csak az, hogy az állam beavatkozott, és ezeket a gyermekeket állami gondozásba vették? Sajnos, a mai napig nem tudunk erre választ kapni. Rétvári Bence államtitkár úr folyamatosan azt mondja, hogy erre meglévő adatuk nincsen. Tudnunk kellene, mert ez az egyik legszomorúbb dolog, és a legszomorúbb következménye ezeknek a bedőlt hiteleknek, hogy ezek a családok szét vannak szakítva, és ezek a gyermekek olyan körülmények közé kerülnek, amit szerintem egyikünk sem kívánhat. [[10.50]] Ráadásul azt is el kell mondanunk, hogy minden „kormányzati segítség” ellenére még mindig több százezer olyan családról beszélünk, aki folyamatos tartozást görget maga előtt, folyamatosan annak a veszélynek van kitéve, hogy nem fogja tudni tovább fizetni a hitelét, és bármikor előfordulhat az, hogy elveszítheti az otthonát, utcára kerül, és a leglehetetlenebb helyzetbe kerül az egész családja. Még egyszer ismétlem, természetesen meg fogjuk szavazni ezt a módosítást, csak arra kérjük a kormányzatot, mivel megint belépünk egy olyan időszakba, amikor elkezdődik a fagyos időjárás, hogy adjon meg minden segítséget azoknak a családoknak, akik semmilyen pozitív intézkedést nem tudtak igénybe venni, és ne engedje meg, hogy ezeket a borzalmas számokat el tudjuk itt, a Parlament falai között mondani, hogy csak azért kerülnek utcára emberek, azért kerülnek utcára családok, mert valamilyen úton-módon ezekhez a kommunikációs segítségekhez nem jutottak hozzá. Köszönöm szépen, elnök úr, és köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat leginkább azért vet föl kérdéseket, mert úgy látjuk, hogy ennek a problémának a kezelésében a kormány még mindig a rövid távú, azonnali, egyszeri akciókban hisz, tehát nem rendszert épít. Nem rendszert épít abban az értelemben sem erről képviselő asszony beszélt az imént , hogy ez a lakásukban veszélyeztetett emberek egy bizonyos körét érinti, nagyon sok más embert meg nem érint. De abban az értelemben sem látszik a rendszerszerűség, hogy ismét egy határidős egyedi akcióban akarják ezt a dolgot megoldani, ahelyett, hogy olyan megoldás születne s én erre biztatnám a kormányt , hogy gondolkozzon el azon, hogy szülessen egy állandó megoldás arra, hogy az eszközkezelőbe be is kerüljenek lakások egyik oldalról folyamatosan, működjön ez a fajta mentőöv, mert ugyan a devizahitel ma kevésbé probléma, de egy sor más olyan ok van, ami miatt otthontalanság fenyeget családokat, más oldalról pedig legyen egy olyan típusú rendszere ennek a dolognak, amelyben hosszabb távon is kiszámítható módon adott esetben bizonyos feltételekkel nyilatkozhatnak a lakásokban bent élő, ma bérlői státuszban élő emberek a megvásárlásról. Magyarán szólva, azt hiszem, talán az a szemléletbeli különbség a kormányjavaslat és köztünk, hogy miközben ezzel a konkrét javaslattal nekünk nincs problémánk, mert olyan irányba vezet, amelyik könnyíti ma az eszközkezelőben kezelésében lévő lakásokban élő emberek helyzetét, de mi azt szeretnénk, hogyha születne egy hosszabb távon is kiszámítható megoldás arra, hogy az eszközkezelő hogyan válik részévé annak a típusú közös gondolkodásnak, amelyik remélhetően most az önkormányzatok jelentős részében is sokkal intenzívebben megindul. Mert a kilakoltatási tilalom önmagában nem a lakásválság megoldása, az alapfeltétele annak, hogy a lakásválságról egyáltalán érdemben lehessen beszélni. Mi abban bízunk, hogy az új önkormányzati vezetések és remélhetőleg nem csak az ellenzékiek komolyan elgondolkoznak azon, hogy milyen hosszú távú lépéseket tudnak tenni a kilakoltatások ellen a lakhatási válság kezelése érdekében, és ebben álláspontunk szerint hosszabb távon is van szerepe a Nemzeti Eszközkezelőnek vagy egy hasonló intézménynek. De akkor erről úgy kellene elgondolkozni, hogy egyébként mit akarunk kezdeni ezzel, hogyan kívánjuk működtetni ezt a rendszert, akár arról az oldalról, hogy hogyan vesz meg lakásokat vagy szerez meg lakásokat az eszközkezelő, akár úgy, hogy hogyan adja aztán ezt vissza a lakóknak, amikor lehetővé teszi ezt az anyagi helyzet javulása. Ezzel kapcsolatban még azt szeretném nagyon röviden megemlíteni, hogy azért úgy tűnik, mégiscsak van vagy volt valami probléma magával a törvényjavaslattal is. Emlékeztetek arra, hogy a törvényjavaslat vitájában többen hiányoltuk a megfelelő egyeztetést, előkészítést. Nagyon sürgős volt, hozzáteszem, ezt nem bántásként mondom, mert értem, hogy sürgős volt, hiszen egy élethelyzetet akart kezelni a kormány, de azért persze osztogatni is akart újabb két választás előtt sürgősen. Tehát nagyon sürgős volt, jól lehet látni, hogy egy csomó mindent talán nem megfelelőképpen sikerült elvarrni az akkori törvényhozás során, talán a tájékoztatás sem volt megfelelő, vagy a feltételek nem voltak eléggé világosak, hiszen nem kellett volna ide visszahozni a törvényjavaslatot kevesebb mint egy év után, ha az a rendszer jól működne, vagy igazán jól működne. Végül hadd osszam meg azt a fajta aggodalmat, hogy ugyanakkor vannak olyan emberek, akik bent élnek ezekben a lakásokban, akik éppen azért nem veszik meg a lakást, mert a sikerpropagandából nem tudnak lakást vásárolni, ezért aztán őket nem érte el ez az állítólagos, rendkívül széles körű gazdasági fellendülés. Számukra viszont a megemelt bérek kifizetése komoly gondot okozhat, és nagyon nem szeretném, ha megélnénk azt, hogy a Nemzeti Eszközkezelő lakásaiból kell családokat kilakoltatni. Tehát ez a lába is hiányzik ennek a rendszernek, amelyik megvédi ezeket a családokat akkor, ha egyébként egy rossz szociális helyzet, akár egy betegség miatt nem képesek finanszírozni még a jelenlegi béreket sem. Ide is kell egy biztonsági szelep, egy biztonsági háló ebbe a rendszerbe. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselőcsoportjának vezérszónoka. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Kevesen látták azt a jelenetet, amikor tegnap Orbán Viktor hevesen bólogatott Szabó Timea felszólalása alatt, éppen akkor, amikor a Párbeszéd egyik társelnöke elmondta itt az Országgyűlésben, hogy a Párbeszéd másik társelnöke, Karácsony Gergely kilakoltatási tilalmat vezet be a fővárosban, mint ahogy egyébként bevezetett Zuglóban is. Zugló volt az a kerület, ahol megvalósult az elhelyezés nélküli kilakoltatások tilalma, Zugló volt az a kerület, ahol Karácsony Gergely vezetése alatt sikerült megelőzni a családok hajléktalanná válását. S amikor ezeket az eredményeket sorolta tegnap Szabó Timea, akkor Orbán Viktor bólogatott és azt mondta, hogy nagyon helyes. Én csak azt nem értem, hogy ha ennyire helyesli a kilakoltatások leállítását, a családok hajléktalanná válásának megelőzését, akkor az elmúlt kilenc évben miért nem láttunk tőle, miért nem láttunk a Fidesz-KDNP-kormánytól ilyen értelmű politikai intézkedéseket. Október 17-én, a szegénység elleni küzdelem világnapján például be lehetett volna számolni arról, hogy mit tett Orbán Viktor és kormánya 2010 óta a családok hajléktalanná válásának megakadályozásáért, mit tett az ellen, hogy 50-60 ezer család került család utcára az elmúlt közel egy évtizedben, vagy éppenséggel mit tesznek azért, hogy az a lakásszegénység, ami Magyarországon ma az emberek negyedét érinti, az, hogy rossz minőségű, túlzsúfolt, egészségtelen lakásokban élnek, ez a lakásszegénység végre mérséklődjön, vagy ideális esetben fel is számoljuk. Az, hogy gyerekek élnek mélyszegénységben nem megfelelő lakásviszonyok között, szerintem Magyarország szégyene. De úgy látszik, hogy a fényes teljesítményt nyújtó gazdasági kormányzás eredményeképpen valahogy mégsem jutnak erre a területre százmilliárdok, valahogy mégis kizárólag stadionok épülnek és nem olyan bérlakások, amelyek a rászoruló családoknak vagy éppen az életkezdés előtt álló fiataloknak adnának lehetőséget arra, hogy akár önálló tulajdon, akár lakásbérlés útján megfelelő otthont teremtsenek maguknak. Úgy látszik, hogy amikor az év végén szét kell osztani a költségvetésimaradvány-összegeket, akkor mindig az egyházak, amelyek már nem is kérik ezeket a pénzeket és nem tudnak mit kezdeni vele, mindig a fociklubok és mindig a határon túli magyar szervezetek, mint a Fidesz kliensei kapják ezeket a tíz- és százmilliárdos összegeket. Érdekes módon a Nemzeti Eszközkezelő sem került megfelelően feltőkésítésre. Néhány tízezer családra terjed ki mindössze a fennhatósága, az a kompetencia, amennyit ő segíteni tud. Fontos és jó intézmény az eszközkezelő, félreértés ne essék, a Párbeszéd támogatta mindvégig az eszközkezelő létrehozását, és többször javasoltuk, hogy a költségvetési forrásai a sokszorosára növekedjenek. A Fideszben erre nem volt fogadókészség, úgy látszik, nem volt törekvés arra, hogy valóban megoldást nyújtsanak a nyomorgó, egészségtelen lakásokban élő családok gondjaira. [[11.00]] Nincs törekvés arra, hogy megállítsák azt a kivándorlást, amelynek az egyik legfőbb oka, hogy a magyar fiatalok, ha nem kapnak megfelelő szülői segítséget, egyszerűen nem tudnak önálló lakáshoz jutni. Ma Budapest számos kerületében és nem a luxusingatlanokban az egymillió forintot közelíti az új lakások négyzetméterára. Tehát ha egy fiatal pár vállalna egy-két-három gyereket, és szeretne ehhez egy 60-80 négyzetméteres lakást megszerezni, akkor, igen, 60-80 millió forintot kellene valahonnan előteremteniük. Lehet, hogy ez önöknek aprópénz, mert látjuk, hogy a Borkai Zsolt-féle Fidesz évente több száz millió vagy több milliárd forint közpénzt vesz ki és tesz el a saját zsebébe [[Böröcz László: Kispesten!]] , de a munkából élő magyar fiataloknak ezek a tízmilliós nagyságrendű összegek egyszerűen előteremthetetlenek. A Fidesz egész lakhatási politikája teljes zsákutca. Egyrészt hagyták elszabadulni az árakat, olyan ingatlanbuborékot fújnak, amely azt eredményezi, hogy nem tudnak lakástulajdont szerezni a fiatalok, sőt igazából senki a felső tízezren kívül, másrészt pedig egy olyan gazdasági lufit fújtak, ami egyszer ki fog pukkadni, és akkor aztán majd megint indul a jajveszékelés. Én értem, hogy maguk ki tudják fizetni az új lakások akár kétmilliós négyzetméterárát is a luxuslakóparkjaikban, mert annyi közpénzt lopnak, de higgyék el, hogy a 150 ezer forintos nettó mediánbérből élő magyar dolgozók ezt nem tudják maguknak megengedni. Különösen nem tudják megengedni maguknak azok, akik munkaerőpiaci problémákkal küzdenek, hogy így fogalmazzak; értsd: olyan területeken, településeken élnek, ahol egyszerűen nincs piaci kereslet az ő munkájukra, és vagy végletes szegénységben tengődnek, vagy a közmunkaprogram keretében próbálnak valamiféle jövedelemre szert tenni. Önök lemondtak a társadalom nagy részéről, lemondtak a lakáspolitikában úgy, ahogy a társadalompolitikájuk többi részében. A Párbeszéd zöld baloldali pártként egyértelműen kiáll a lakhatás mint alapvető jog mellett. Azt gondoljuk, hogy a lakáspiac nem lehet ugyanolyan piac, mint bármi más egy szabadversenyes kapitalizmusban, azt gondoljuk, hogy mindenkinek joga van a megfelelő lakásviszonyokhoz, és igen, az államnak mint az állampolgárok közösségének a felelőssége, hogy ennek a lehetőségét megteremtse mindenki számára. Mindenki számára, mert mindenki számít, nemcsak a felső tízezer, vagy nemcsak a felső százezer vagy egymillió, akiknek van esélye az önök által kifundált hitelkonstrukciókban megvásárolni a lakásukat, és nemcsak azok a százezrek, akik képesek akár befektetési célú lakásvásárlást finanszírozni az önök által kifundált CSOK és hasonló programokból, hanem elsősorban azok, akik nem tudják elkezdni az önálló életüket, vagy nem tudják maguk és gyermekeik számára a megfelelő lakáskörülményeket biztosítani. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ebben a helyzetben, ebben a lakhatási válságban ez a kozmetikai intézkedés igazából semmit nem ér. Oké, néhány családnak jelent könnyebbséget, ezért nem fogjuk a Párbeszéd részéről ezt ellenezni természetesen, de elvárjuk és követeljük a kormánypárti többségtől, hogy támogassák azokat a javaslatokat, amelyeket a költségvetéshez nyújtottunk be, vagy amelyeket általában a lakhatási válság felszámolása érdekében alkottunk meg. Vagy álljanak elő saját javaslattal, mégiscsak önöknek vannak minisztériumaik, önöknek van korlátlan közpénzforrásuk arra, hogy a szakmai koncepciós anyagokat elkészítsék és megvalósítsák. A költségvetésben van erre forrás. Ha, mondjuk, nem támogatnák a multikat százmilliárdokkal, kétszer annyival, mint az önök által multibérencnek nevezett baloldali kormányok, vagy ha nem támogatnák a hagymázas stadionépítési terveiket, a „lopakodó olimpia” programot, azaz a LOP-t, tehát ha bevezetik a LOP-stopot, akkor megint csak százmilliárdok szabadulnak fel, ha nem hordják szét a közpénzeket, hanem arra fordítják, amire egyébként például az Európai Unió is szánta ezeket, a lakásállomány minőségének javítására vagy éppen bérlakásprogramok finanszírozására, akkor ezt a lakhatási válságot meg lehetne oldani. Ez a kérdés, hogy önök kozmetikázzák a meglévő, teljesen elégtelen intézkedéseiket, vagy hajlandóak-e arra, hogy tényleg megoldást nyújtsanak, olyan megoldást, amely minden magyar családnak biztosítja a lakhatáshoz való jogot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. A következő felszólaló a Jobbik vezérszónoka, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Előttünk fekszik egy csomag, amivel egy alapvetően elbarmolt, elrontott devizahiteles rendezés utótüneteit igyekszik kezelgetni a kormány, tehát egy aszpirint ad a haldoklónak gyakorlatilag, és én ennek az aszpirinnek az átadását támogatni fogom. [[Nacsa Lőrinc és dr. Zsigmond Barna Pál felé fordulva:]] Hiába vigyorognak kormánypárti képviselőtársaim, támogatni fogom ezt a javaslatot, de nagyon-nagyon messze áll ez attól, hogy bármiféle megoldást nyújtson a devizakárosultak, a hitelkárosultak számára, akiket önök, más korábbi kormányokkal megegyező módon, szervezetten engedtek kifosztani.Miről beszélünk? A Nemzeti Eszközkezelő tekintetében kinek próbál most a kormány további kedvezményt nyújtani, még egyszer mondom, általam támogatott módon? Olyan embereknek próbálja ezt a kedvezményt nyújtani, akik jellemzően felvettek 8-10 millió forintot, aztán érkezett a kereskedelmi bank, és pár év után ebből a 8-10 milliós tartozásból jó eséllyel 25-35 millió forint közötti tartozásösszeg lett a nem szélsőséges esetekben, tehát akkor, amikor a végrehajtó nem trükközött tetten érhető módon, és amikor semmilyen egyéb visszásságot nem találtunk. Ha ezt faluhelyen csinálnák, akkor uzsorázásért az ezt elkövetőt bizony elvinnék, a vádlottak padjára kerülne. Ha kereskedelmi bank csinálja, akkor ez nem történik meg, mert a magyar állam, a magyar közjegyzői kar, a politikai vezetés, a felügyelet és nagyon sok egyéb közület felelőssége tetten érhető egy brutális összejátszás képében. Hogy egy példát kiemeljek, a közjegyzők jó része a törvénynél fogva vállalja, hogy megvizsgálja azokat a gazdasági folyamatokat, amelyek az általuk aláírt papír mögött állnak. No, most ilyen vizsgálat Magyarországon tudtommal, tudtunkkal nem történt. Iparszerűen történt a hitelfelvételeket követő papíraláírás, iparszerűen írtak alá olyan papírokat autóhitel-szerződések több mint 70 százalékánál, ahol nem szerepelt a konkrét tartozásösszeg mindkét érintett deviza nemében. Tehát olyan alapvető hiányosságokkal ment át a rendszeren ez az őrület, amire reagálni kellett volna az akkori felügyeletnek, politikai vezetésnek, mindenki másnak. Ez nem történt meg. Ezeket az embereket utána a végrehajtók egy jó része úgy kezdte húzni-vonni, hogy az egy európai nemzetállamhoz egész egyszerűen méltatlan. Már térült követelések miatt követeltek újra és lakoltattak ki embereket, olyan is volt, hogy két végrehajtó banda zaklatta ugyanazt a magyar családot. Mi ezeket a történeteket idehoztuk önöknek a parlament elé. Közöny, apátia és az előzőhöz hasonló röhögcsélés, ez volt az önök reakciója. Hány alkalommal volt olyan, hogy itt elmondtam konkrétan egy miniszternek vagy egy kormánypárti vezetőnek, hogy ekkor és ekkor, itt és itt kilakoltatásra számítsanak, mi ott leszünk, mert civilek hívtak minket, és igyekszünk a jogszerűség medrébe visszaterelni a jogszerűtlen folyamatokat, és önökkel egyetlen árva alkalommal sem találkoztunk?! A benti röhögcsélés és a csordaszellem megy! Amikor kinn kéne lenni a terepen, akkor önök láthatatlanok, nincsenek ott, és asszisztáltak ahhoz a merénylethez, amely kapcsán most egy szépségtapaszt benyújtanak ide, amit, még egyszer mondom, én támogatni fogok, a frakciónk támogatni fog. De ne merészeljenek átfogó megoldásról beszélni ebben a Házban, mert stabilak, masszívak ezek a falak, a tető is, de ne merészeljék azt mondani, hogy önök átfogó módon kezelték a hitelkárosultak elképesztő kálváriáját, azt a katasztrofális helyzetet! Az önök által családok évének nevezett évben több mint ezer magyar családot dobtak ki a saját otthonából anélkül, hogy az elhelyezésükről bárki gondoskodott volna. Egészen elképesztő példák jönnek szembe. Értem én, hogy valamennyire mindannyian véleménybuborékban vagyunk, én is, mindannyian, hiszen a saját frakciónk, politikai közösségünk, szimpatizánsi körünk álláspontja, Facebook-kommentjei, véleményei rajzanak vissza felénk, ezek vannak többségben, és sokszor ez bizony a valóságérzékelést torzíthatja, ha nem figyelünk. De a hitelkárosultak kálváriája egy viszonylag egyszerű matematikával megfogható képlet. Van a bajban lévő családok száma, a megtörtént kilakoltatások száma, és igen, ahogy képviselőtársaim említették, a családjukból kiragadott gyermekek száma, itt vita van közöttünk, hiszen a konkrét adatok kevéssé tetten érhetők. Ezen számok alapján én azt mondom, hogy amíg százával, ezrével évente előfordulnak ilyen események, addig egyetlen kormány sem mondhatja azt, hogy ő ezt a problémát rendezte. Elmondom, hogy az én elképzeléseim szerint hogyan lehetne rendezni ezt az egészet. Először is, meg kellene fogni a bűnözőket, akik kifosztották a magyar embereket és annyi vádlottak padját ácsolni, hogy mindannyian elférjenek oda, mert most nem férnének el egy átlagos méretű tárgyalóteremben. Aztán ezeket az úgynevezett hiteleket megfogni, a felvétel napjának árfolyamán forintosítani, kizárva az összes pénzügyi szemfényvesztést és csalást ebből a rendszerből. [[11.10]] Ha felvételkori árfolyamon forintosítottunk, akkor pedig meg lehet vizsgálni, hogy a károsultak adott esetben mennyivel többet fizettek vissza az indokoltnál, mint ami valós, igazi piaci folyamatok, tisztességes klíma mellett indokolt lett volna, s ezután elkezdhetünk vitatkozni, hölgyeim és uraim, arról a kártérítésről, ami az érintett polgároknak jár, nem pedig a nemzeti eszközkezelős szépségtapaszt beállítani egy óriási vívmányként, mert nem az. Egy fontos lépés, amit egyébként támogatok, hogy később az eszközkezelőhöz csatlakozott személyek számára is a visszavásárlási lehetőség megnyíljon. De értelmezzék a szót, ezek az emberek vissza kell hogy vásárolják azt a saját ingatlanukat, amit nagyon sok esetben nem létező, manipulált, trükközött, szabálytalanságokkal tarkított, állítólagos tartozások miatt vesztettek el olyan végrehajtói visszaélések mellett, amit csak az önök végrehajtói rendszere tudott engedni, mert egy normális európai országban ilyen nem fordulhatott volna elő, és való igaz, átfogó lakhatási válságot kell kezelni. Benyújtottam a múlt héten, emlékeim szerint, egy javaslatot a parlament elé arról, hogy azonnal rendeljék el a kilakoltatási moratóriumot. Ezt a kormány tudja, jellemzően saját hatáskörében megtenni, ellenzéki képviselők kevéssé. Az a tiszteletteljes kérésem, hogy támogassák ezt a javaslatot, mert látszik, hogy óriási vita van közöttünk a megoldás mikéntjét illetően, de amíg mi vitatkozunk, magyar családokat dobnak az utcára most is, ezekben az időkben is. Üdvözlöm az ellenzék fővárosi javaslatát, ami arról szól, hogy egy elhelyezés nélküli kilakoltatásokra vonatkozó tilalmat akar bevezetni, ugyanakkor ne hallgassuk el a teljes igazságot, ez egyáltalán nem vonatkozik a hitelkárosultak széles bázisára. Nagyon helyesen, az önkormányzati lakások tekintetében igyekszik valamifajta gátat szabni az őrületnek, és én ezt támogatom, de nem várható tőle teljes körű megoldás, mert az egész országot érintő, rendszerszintű, itt közösen elfogadott megoldás tudja csak elejét venni annak, hogy a devizahiteles ügyekből eredő tartozások miatt emberek tömegeit lakoltassák ki. Ez márpedig egy szociális katasztrófahelyzet. Ezt eltagadni, ezzel kapcsolatban azt mondani egy eszközkezelős, kozmetikai jellegű javaslatnál, hogy ez rendszerszintű megoldást ad, egyszerű nettó hazugság, és az a kérésem, hogy ehhez ne asszisztáljanak kormánypárti képviselőtársaim. Tudják önök is nagyon jól, hogy mekkora problémáról beszélünk, önöket is megkeresik ezek az emberek fogadóórán, e-maileken keresztül, és nem fogják elhinni, amikor azt mondják, hogy önök elszámoltatták a bankokat, mert ez nem igaz. Szimpla, nettó hazugság, azért, mert a banki ágazati különadót önök nem hajlandók visszaemelni az eredeti szintre, a hitelintézeti járadékot nem hajlandók visszavezetni, és folyamatosan keresik az érintett pénzintézetek kényét-kedvét még olyan pénzügyi időszakokban is, amikor 600 milliárd forint fölötti a nettó elért profitjuk, és amit zsebre tudnak tenni egy olyan politikai, gazdasági és szabályozási környezetben, ahol ezek a rekordok nem feltétlen jelentkezhetnének, ha az érintettek, tehát az ügyfelek egy része nem lett volna kifosztás áldozata. Éppen ezért kérem önöket, hogy az átfogó lakhatási válság kezelésén is gondolkozzanak el. Mi támogatjuk ezt a javaslatot, de szeretnénk látni egy Airbnb-t szabályozó csomagot, egy új társasházi törvényt, ahol az együttélés feltételeit kicsit újrakódolja, definiálja az a Magyarország, amelynek ez az érintett törvénye leragadt 20 évvel ezelőtt, amikor még nem volt Airbnb, nem voltak közösségimédiás megoldások, és a közösségi oldalakon sem lehetett lakhatási kérdéseket megoldani. Hiányzik egy átfogó panelprogram harmadsorban, hiszen számtalan honfitársunk vagy kényszerűen, vagy választása folytán ilyen környezetben él, s átfogó programmal nem találkozhat. Hiányzik az előtakarékossági rész, hiszen az ltp-k állami támogatását ez a kormányzat kinyírta, tehát egy átlagos magyar fiatal ma igen nehezen tud lakás célra takarékoskodni, és a CSOK tekintetében is azért bőven lenne még itt módosítanivaló. Jellemzően a hitelek felől én a támogatások irányába módosítanám ezt a rendszert, de ha ezt így csomagként tudjuk megfogni és egészként kezelni, akkor tudjuk elkerülni, hogy a Nemzeti Eszközkezelőhöz hasonló konstrukciókra egyáltalán szükség legyen. S azt is szeretném elmondani önöknek, hogy persze, mi támogatjuk ezt a javaslatot, mi sem természetesebb, de ha bármikor ezt valódi megoldásnak kívánják beállítani, akkor velünk találkoznak, itt leszünk, számíthatnak a vitákra. Ez önöket nem fogja megijeszteni, ugyanakkor az igazi férfipróba szerintem az, hogy a jogszerűtlen kilakoltatásokon valaki megjelenik-e, avagy sem. Tehát az a tiszteletteljes kérésem, hogy a következő ilyen eseményekre kísérjenek el bennünket, menjünk oda együtt, s ha bármely kormánypárti képviselőtársat atrocitás érné, én fogom megvédeni ettől, mert ha valaki ott van a terepen, és igyekszik segíteni, azt becsülni kell, csak végre jussunk el oda, hogy a magyar parlament szereplői közül mindenkit érdekel az, amiről vitatkozunk, és megnézi a két saját szemével a terepen. Ugyanolyan a fontos a határt védő kerítés megtekintése és a migrációs krízis között élni, ott nagyon sok személyes tapasztalatot szereztünk, ez is szolgálta azt, hogy itt helyesen tudjunk döntéseket hozni, gombot nyomni, de ugyanígy igenis elvárható az, hogy egy budapesti vagy egy Pest megyei helyszínen minden most itt ülő képviselő egyszer a tiszteletét tegye, és meggyőződjön arról, hogy jogszerűtlen folyamatokat tűr meg a jelenlegi jogrendszer. Ez tarthatatlan, ez nem maradhat így, ez egy katasztrófahelyzet, amihez egyikünk sem asszisztálhat. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk, most van lehetőség kétperces felszólalásokra. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Akkor megyünk tovább a gombnyomással bejelentkezett felszólalásokra. Az MSZP képviselőcsoportjából Mesterházy Attila képviselő úr jelentkezett. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, ez a devizahiteles probléma súlyosbította a lakással kapcsolatos gondokat Magyarországon, és erről sokan részletesen szóltak is már, én maradnék inkább konkrétan ennél a devizahiteles problémánál, és nem boncolgatnám az ehhez kötődő egyéb más problémákat. Államtitkár úrnak a figyelmébe ajánlanám, hogy néhány sorral ön mögött ült vagy állt a Magyar Nemzeti Bank elnöke meg az alelnöke, aki több alkalommal az általam föltett kérdésre úgy válaszolt, hogy Magyarországon nincsen devizahiteles probléma, és nem is értik, hogy miért vekengünk mi ennyit ezen a problémán, hiszen a kormány már megoldotta ezt a problémát. Aztán miután ezt elmondta, utána bejelentette a kormány, hogy létrehozzák az eszközkezelőt, majd utána megint megkérdeztem, akkor megint elmondta, hogy nincs ilyen probléma, s akkor utána bejelentették ezt a programot, hogy visszavásárolhatják a lakásukat, most meg a határidőt akarjuk tologatni. Ezzel csak azt akartam mondani, hogy láthatón van devizahiteles probléma Magyarországon, láthatón és érezhetően a családoknak komoly gondot okoz a mai napig is ez a probléma, ami előállt, és az én megítélésem, a mi megítélésünk szerint a kormány nem kezelte helyesen ezt a problémát. Valóban toldozgattak-foldozgattak, ez az eszközkezelő is tulajdonképpen olyan, minthogyha egy nyílt törésre egy sebtapaszt akarnának tenni. Valóban átfogó, alapvető változtatást kellett volna törvényi szinten eszközölni ahhoz, hogy ezt a problémát megfelelően kezelhesse a kormány. Mi azt javasoltuk, hogy legyen egy banki általános elszámoltatás, hiszen abból lehet látni azt, hogy ki mivel tartozik egyáltalán, hiszen én is azt látom, hogy ez az eszközkezelő keretében tett javaslat tulajdonképpen ahhoz hasonlít, mint amikor már valaki megvette a lakását, de még egyszer megveheti most a kormány jóvoltából, hiszen ezek a családok már kifizették a lakásuk árát, csak mivel nem tudtuk megállapítani, hogy hányszorosát fizették már vissza, mert nem volt banki elszámoltatás, ebből kifolyólag lehet ezt a javaslatot előhozni, hogy akkor újra és újra megvehetik a lakásukat azok, akik ezt már többször megtették. Tehát magyarul, nagyon fontos lenne, államtitkár úr, egy banki elszámoltatás, hogy lássuk, hogy ki miért felelős és hogyan. Az is világos, és ezt elismerte a Nemzeti Bank alelnöke ugyan nem itt a parlamentben, de egy konferencián , hogy teljesen világos azt hiszem, valahogy így fogalmazott , hogy nem volt korrekt és kielégítő a tájékoztatása a bankoknak a hitelt felvevők irányában. Márpedig, ha nem volt korrekt és tisztességes a tájékoztatás, akkor ezek a szerződések egyébként semmisnek minősülnének minden tisztességes jogállamban, és akkor teljesen más helyzete lenne természetesen a szerződésszegőnek, azaz a banknak. A másik, államtitkár úr, hogy arra is hadd szólítsam fel újra a kormányt, hogy mondják föl az EBRD-vel megkötött megállapodásukat. Ez a megállapodás volt az, amelyik garantálja azt a magyar kormány részéről, hogy semmilyen olyan intézkedést nem hoznak, ami a magyar bankszektor számára káros, vagy a profitjukat csökkenti. Ezt azért fontos hangsúlyozni, magyarra le sem fordították ezt a szerződést, nehogy többen el tudják adott esetben olvasni, de ami a lényege ennek, hogy maguk teljes mértékben a bankok oldalára álltak, maguk a bankokat képviselik az adósokkal szemben, a magyar emberekkel, a magyar családokkal szemben, és ez legalább akkora bűn, mint nem elvégezni a banki elszámoltatást. Tehát magyarul, ezt az EBRD-szerződést, továbbra is azt követeljük, hogy mondja föl a kormány, és igenis ne védje vagy ne tekintse érinthetetlennek a magyar bankszektort ezen megállapodás alapján. [[11.20]] Arról már volt szó, én is csak egy mondat erejéig emlékeznék meg róla, hogy önök sokszor beszélnek arról, hogy önök családbarát kormány való igaz, hogy úgy lenne helyes ez a mondás, hogy sajátcsalád-barát kormány. De ettől függetlenül, ha már családbarát kormánynak címkézik magukat, akkor azt kell mondjam, hogy azzal kellett volna kezdeniük, amikor ilyen családvédelmi akciótervet indítanak, hogy a gyermekes családokat nem lehet kilakoltatni, és ez természetesen csak a szükséges, de nem elégséges feltétele annak, hogy ezt a problémát kezelni tudjuk. Azon az úton haladni kéne tovább, amire több képviselőtársam az ellenzékből már tett javaslatot, hiszen akkor lehetne ezt a problémát megnyugtató módon kezelni. Tehát összességében, ahogy Bangóné Borbély Ildikó képviselőtársam is mondta, az MSZP frakciója természetesen támogatja ezt a javaslatot. Mi minden olyan javaslatot támogattunk, amely akár egyetlenegy családnak is segít vagy valamilyenfajta megoldást ad a devizahiteles csapdából való kilábalásra, de még egyszer hadd hívjam fel a figyelmet arra, hogy ez pusztán egy sebtapasz, igazából átfogó, komplex megoldásra lenne még mindig szükség, és arra, hogy önök végre a magyar családok, a magyar emberek mellé álljanak, ne pedig a bankok oldalára. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló Volner János képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azzal kezdem, amit még egyetlen párt képviselője el nem mondott itt előttem a vezérszónoki körben és azon kívül sem, hogy Horvátország mintájára Magyarországon is meg kellene semmisíteni a devizahiteles szerződéseket, ahol megtörtént a forintra váltás, ott pedig ennek szellemében utólag is el kellene járni.Drámai a helyzet az adósoknál, és ennek a drámai helyzetnek az egyik lehetséges, utólagos, valóban pótszernek tekinthető megoldását jelenti a Nemzeti Eszközkezelő intézménye. Ugyanazt javaslom, amit itt előttem többen is megtettek, ki kellene bővíteni az eszközkezelő tevékenységét, több pénz kellene bele, fel kellene tőkésíteni az eszközkezelőt, hogy sokkal több emberen, sokkal több családon lehessen ilyen módon is segíteni. Amire szeretném felhívni a kormánypárti képviselők figyelmét, hogy nem kis részben a Magyar Nemzeti Bank tőkeinjekciót juttatott a kereskedelmi bankszektor részére 2010-et követően, ennek a tőkeinjekciónak az volt a célja, hogy javítsa a bankok hitelezési képességét. És amikor az eszközkezelőt megcsinálja a kormány, akkor gyakorlatilag nem szívességet tesz a devizaadósoknak, hölgyeim és uraim! A bankok hitelportfóliójának minősége minden magyar állampolgár jól felfogott érdeke Magyarországon, és ezt a hitelportfóliót javítja az, ha az egyébként bedőlt hiteleket valaki más átveszi és őket kezeli. Miért is fontos ez? Az összefüggéseit kell látni ennek a kérdésnek. Ha egy kereskedelmi banknál bedől egy hitel tessék elolvasni a hitelintézeti törvényt, erről tárgyaltunk itt a Házban, voltam is ennek a törvénynek vezérszónoka , akkor a bankok részére tartalékképzési kötelezettséget ír elő a törvény, magyarul a bankok a saját tőkéjük egy részét kénytelenek félretenni annak érdekében, hogy a bedőlt hiteleket ilyen módon bebiztosítsák egy esetleges gazdasági nehézség, bankcsőd, gazdasági válság esetére. Azért tartom nagyon fontosnak ezt elmondani, mert amikor a bankok hasonló helyzetbe kerülnek, és tömegesen dőlnek be a hiteleik, akkor sokkal jobb lenne átterelni a Nemzeti Eszközkezelőbe ezeket a bedőlt hiteleket, és nem úgy eljárni, mint ahogy jelenleg láthatjuk. Ugyanis mi történik? A bedőlt hiteleket tömegesen, csomagban vásárolják meg a különböző követeléskezelő cégek egy közgazdász és egy jogász szükséges egy követeléskezelő cég megalapításához, 30 millió forintos tőke és 30 millió forintos biztosítás , és ezeket a tömegesen megvásárolt hiteleket azért adják el áron alul a bankok ezeknek a követeléskezelőknek, hogy a tartalékképzés ne terhelje a saját tőkéjüket. Magyarul mi történik? Nagyon sokszor a követeléskezelő olcsóbban vásárolja meg a lakást nem a piaci árnál, mert annál jóval olcsóbban vásárolja meg , mint amennyit egyébként az ügyfél fizetne érte, ha lenne rá lehetősége, de a bank nem állapodik meg vele, mert csomagban értékesíti ezeket a követeléseket a követeléskezelők részére. Abszurd a rendszer, hölgyeim és uraim! Abszurd a rendszer. Ezért fordul elő az, ha most figyelemmel kísérik a történéseket, hogy a követeléskezelőktől aztán áron alul lehet ingatlanokhoz jutni, sokszor egészen nevetséges összegekért. Megvannak persze az árverési szabályok, hogy az első, második, harmadik árverésen hány százalékát kell hogy elérje az ingatlan felbecsült értékének az az összeg, amennyiért el lehet vinni, és sokszor bizony azt látjuk, hogy áron alul ma is hozzá lehet jutni ezekhez az ingatlanokhoz. Hadd ejtsek szót arról, hogy milyen döbbenetes emberi válságot okoz ez az egész helyzet, ami itt Magyarországon kialakult. Jó néhány devizahitelessel vagyok kapcsolatban, az egyikük N. Mária. Reményeim szerint és itt most kérem az újságírókat, ha egyáltalán figyelemmel kísérik a mai parlamenti közvetítést, hogy keressenek meg, mert szeretném őket összekötni a hölggyel. Ez az N. Mária nevű hölgy egy iskolában takarítónőként dolgozik bármikor készséggel áll egyébként a kamerák elé , jelenleg az iskola orvosi rendelőjének az ágyán alszik, ugyanis hajléktalan lett. Hölgyeim és uraim, tudják, hogy lett hajléktalan? Úgy, hogy van egy K. Csaba nevű önálló bírósági végrehajtó, egy igazi gazember, akinek már rég börtönben lenne a helye, és akivel találkoztam egy korábbi ügyben. Megállapította a bíróság jogerősen, hogy ez az ember egy adott ügytípusban, az önálló bírósági végrehajtókra vonatkozó jogszabályokat megszegve járt el annak érdekében, hogy az egyébként az ingatlanra szemet vető ember részére átjátszhassa az ingatlant, magyarul törvénysértést követett el. És utána ugyanezzel a pasassal találkozom egy teljesen másik ügyben, amikor az iskolai takarítóként dolgozó hölgyet ugyanezzel a jogszabálysértéssel teszi az utcára, ugyanazzal a törvénytelenséggel szabadítja meg idézőjelesen a saját lakásától, mint amit korábban elkövetett. Ezek az emberek gyakorlatilag szakmányban bűnöznek önálló bírósági végrehajtóként, mert a jogszabályalkotó, azaz a mi közösségünk, hölgyeim és uraim, itt az Országgyűlésben, nem gondoskodott arról, hogy ezeket az embereket bárki is ellenőrizze. Találkoztam olyan üggyel, amikor az egyik végrehajtó írta a másik végrehajtónak, hogy a követelés kielégítésre került, ezért azt kéri, hogy ne vonja tovább ennek az adott embernek a fizetését, mert a követelés kielégítésre került. Gyakorlatilag bűncselekményekről van szó, hölgyeim és uraim, amit ezek az emberek elkövetnek! De ha már Németh Mária bocsánat! N. Mária példáját felhoztam önöknek és még egyszer kérem azt, hogy jelentkezzenek a sajtó részéről, be fog mutatkozni a hölgy, és arccal, névvel vállalni fogja ezt az interjút , akkor hadd mondjam el azt is, hogy mekkora problémák vannak a közjegyzői intézménnyel kapcsolatban. A hölgynek ahhoz, hogy ebben az ügyben el tudja indítani a jogszabályok alapján a szükséges eljárást a bíróságon, ki kellett hogy kérje a közjegyzőtől az összes papírt. Két alkalommal lepattintotta az egyik közjegyző itt, a belvárosban azzal, hogy ő nem adja ki a papírt, mert ő már ezt egyszer megkapta, meg amúgy se. Odamentem országgyűlési képviselőként a harmadik alkalommal, és megpróbálja a közjegyző a szemem láttára lebeszélni ezt az embert, aki egyébként fizetne a papírok másolatáért, természetesen úgy, ahogy azt a törvény előírja, és megpróbálják lepattintani azzal, hogy ők nem adják oda neki ezeket a papírokat. Egyszerűen olyan maffia alakult ki a közjegyzők, az önálló bírósági végrehajtók és egyes, a bajba került emberek ingatlanjaira áhítozó, gyakorlatilag lakásmaffia között, hogy az valami elképesztő. Rendszerszinten működnek ezek az ügyek. És ha nem megyek oda, és nem vagyok erőszakos, és nem veszem elő az országgyűlési képviselői igazolványomat, akkor ez az ember még most sem kapja meg a papírokat, nemes egyszerűséggel elzavarják onnan. Azért, mert ez egy egyszerű ember, takarítóként dolgozik egy iskolában, bármit meg lehet vele tenni? Hajléktalant lehet belőle csinálni, csak így? Hölgyeim és uraim, így működik jelenleg a rendszer. Mélyen felháborító és mélyen megrázó, ha valaki ebbe belegondol. Ezeket az embereket a közjegyzőket sem, az önálló bírósági végrehajtókat sem érdemben nem ellenőrzi senki. Ezeknél az ügyeknél semmiféle felülvizsgálatra nincs lehetőség. A közjegyző döntése a járásbíróság döntésével megegyező hatályú a közjegyzői törvény szerint. Akkor, amikor megnéznek egy ilyen embert, mi történik a fizetésével? Egyszerűen elveszi az önálló bírósági végrehajtó a maradék jövedelmének a létfenntartáson felüli részét is, és egy árva vasat nem tud ügyvédre költeni. [[11.30]] Ami a felháborodásom alapja, az az, hogy hajléktalanná tesznek egy ilyen embert, az iskolában, ahol takarítónőként dolgozik, kénytelen az egészségügyi szoba ágyán aludni, ahol kegyelemből megengedik neki azt, hogy ott lakjon, hogy ne az utcán éljen, és ne onnan menjen reggelenként takarítani, és ehhez képest azt látjuk, hogy még a pénze sem áll rendelkezésre ahhoz, hogy lefolytassa a szükséges jogszabályi eljárást. Csak abban bízhat, hogy 21 ezer forintért egy megállapítási keresetbe belefér, és ezt a bíróság is így gondolja, és nem pedig az ügy 6 százalékát kell neki letennie illetékként, abban bízhat, hogy ezzel a 21 ezer forinttal megússza, de nagyon sokszor az ügyek 6 százalékát kérik, mert nem fogadják el megállapítási keresetként a bíróságok ezeknél az ügyeknél a döntést. Hölgyeim és Uraim! Ez maga a dráma, főleg ha az ember testközelből lát ilyet. Én tehát tisztelettel arra kérem a kormányt, hogy egyrészt bővítse ki az eszközkezelő mozgásterét, tőkésítse fel ezt az intézményt, és garantálja jó néhány évre előre a működését. Mindannyiunk közös érdeke, a hitelintézeti szektornak is az az érdeke, hogy a hitelintézeti portfólió minősége javuljon. Az eszközkezelő ehhez remek lehetőséget nyújt. A második: nagyon fontos gondoskodni arról, hogy a követeléskezelő cégekhez ne kerülhessen át akár csomagban, akár önállóan a bankok hitelintézeti bedőlt portfóliójából ingatlan áron alul, megfelelő érték alatt ne lehessen eladni ezeket az ingatlanokat. A harmadik: ellenőrizni kell mind a közjegyzőket, mind az önálló bírósági végrehajtókat, egy jogi felügyelet szükséges föléjük, mert azoknak az embereknek, akik jelenleg ebben a rendkívül problémás helyzetben vannak, nagyon sokszor nincs pénzük arra, hogy ügyvédet fogadjanak. És végül, de nem utolsósorban az utolsó pont: tisztelettel arra kérem a kormányt, fontolják meg azt, hogy egy meghatározott összeget, akár egymillió forintot a kerek számok kedvéért határozzanak meg az ügyfelek részére olyan összegként, amit nem vehet el tőlük az önálló bírósági végrehajtó, hogy tudják folytatni a jogi eljárásokat, mert enélkül tömegesen úgy fognak az utcára kerülni, hogy egyébként menthetőek lennének, de még a bírósági illetékek fizetésére, az ügyvédi munkadíjak fizetésére sem lesz pénzük. Tehát tisztelettel arra kérem a kormányt, az emberiesség és a célszerűség szempontjait is figyelembe véve fontolja meg és fogadja el a javaslataimat. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Folytatjuk a vitát. Ismételt felszólalásra Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mivel kormánypárti képviselőkből nem sikerül kicsiholni a reakció vagy a felszólalás szándékát, tehát megint elhazudnak egy vitát, és majd a zárszóban az egyik tisztelt államtitkár úr nyilván reagál számunkra, szeretném ezt a zárszót előkészíteni néhány konkrét kérdéssel, amire ha van kész válasz, akkor nyilván megtisztelnek bennünket ezzel, ha nem kapunk rá konkrét választ, akkor azt úgy kell vennünk, hogy ezek a területek rendezetlenek, és ezeken a területeken a kormányzat asszisztál a magyar emberek intézményesített kifosztásához.Szóba került itt a Magyar Nemzeti Bank, és az első kérdésem ezzel kapcsolatos. A Magyar Nemzeti Bank a korábbi piaci forintosítású devizahiteles rendezésnél, amikor átváltották ezt a tetemes összeget, hatalmas, százmilliárdos nagyságrendű „nyereségre” tett szert. Ha ugyanezt a helyzetet eljátszottuk volna Németországban, a Magyar Nemzeti Bank nyeresége kötelező jelleggel osztalék gyanánt befizetendő lenne ott a költségvetésbe. Magyarországon ez opcionális, tehát a Magyar Nemzeti Bank vezetősége gyakorlatilag dönt arról, hogy szeretné-e befizetni az ilyen irányú nyereségét vagy sem. Az utóbbi években talán egy 50 milliárdos tételt fizettek be, de semmiképp nem azt a százmilliárdos, tetemes nagyságrendet, amit, ha úgy tetszik, akkor a devizahiteles embereken, károsultakon realizáltak. A Jobbik elképzelése szerint ezt az összeget kötelező jelleggel be kell fizettetni a költségvetésbe, egy kártérítési alapot kell mindenből létrehozni, amely kártérítési alapból aztán rendezhető a legnehezebb helyzetbe került, már kilakoltatott emberek sorsa is, hiszen nem mindenki olyan szerencsés, hogy adott esetben a kilakoltatásán vagy azt követően megjelenik valaki, és segít neki egy otthonra szert tenni; nem mindenki találja meg az állami intézményrendszerben sem a helyét. Mi jobbikos aktivistákkal, a saját csapatunkkal több tucatnyi alkalommal jelentünk meg jogszerűtlen eseményeken, és igyekeztünk ezeket a jogszerűség medrébe terelni. Néhány alkalommal tudtunk érdemi, valódi segítséget nyújtani, akár jogászokkal megakasztani egy jogszerűtlen árverésbe torkolló folyamatot, de számos alkalommal az egyszeri ellenzéki képviselő ehhez kevés, ehhez állami intézményrendszer segítsége kellene. Az biztos, hogy ha egy ilyen kártérítési alap létrejöhetne a Magyar Nemzeti Banknál realizálódott többletből, akkor ezeknek az embereknek a sorsát rendezni lehetne, és a foszladozó szociális védőhálóból valami visszajönne ebbe az országba. Egy kérést is szeretnék foganatosítani, amely egyben kérdés is majd a válaszoló felé: tartják-e azt a fideszes kijelentést, miszerint a Nemzeti Eszközkezelő Magyarország legnagyobb bérlakásprogramja? Én ugyanis elutasítanám ezt a megközelítést, felvetést, hiszen bérlakásprogram tekintetében a jövő lehetőségeit szélesítjük, fiataloknak igyekszünk idősebbeknek is egyébként lakhatási lehetőséget biztosítani, de magyar állampolgárok saját elvett ingatlanjaira, amit visszabérelhetnek, azt mondani, hogy bérlakásprogram, hát, a mi szemszögünkből azért ez nagyon-nagyon határeset vagy egy kicsit túl is van azon. Végül pedig fontos szólnom egy olyan jobbikos javaslatról, amit már benyújtottunk, és amely arról szól, hogy a végrehajtók általi levonások, 33, illetve 50 százalékos levonások, amelyek iparszerűen egymásra rakódva sormintaszerűen terhelnek tízezreket vagy akár 100-200 ezer embert is Magyarországon, ne érinthessék azt a létminimumhoz, a minimális létfenntartáshoz szükséges bevételt, illetve összeget, amelynek megléte nélkül az érintett állampolgár nem képes fűteni, nem képes táplálkozni, nem képes alapfokon ruházkodni. Talán egyetérthetünk abban, hogy semmiféle pénzügyi machináció nem vezethet oda, hogy valakinek az ételre szánt utolsó pár ezer forintjait elvigye egy végrehajtó, egy kétes hátterű, érdekes módon működő csapatnak a tagja, amely lehet egyébként néhány esetben tisztességesen eljáró személy, de jellemző iparszerű visszaélési technikákat tudtunk kimutatni. Harmadsorban tehát ez lenne a kérdésem: azt a javaslatunkat tudja-e, akarja-e, hajlandó-e a kormány támogatni, amelynek értelmében a nettó minimum létfenntartáshoz szükséges összeget ne terhelhessék a végrehajtók többszörös letiltásai, 33, illetve 50 százalékos letiltásai? Ezekre a kérdésekre nemcsak szeretettel kérjük a választ, de el is várjuk, nem feltétlenül csak a saját nevünkben, hanem azon százezrek nevében, akiknek az életlehetőségeit átmenetileg vagy tartósan, de tönkretette az az iparszerű kifosztó gépezet, amelynek a kiépülését, meglétét nemcsak ez a kormány, de elődeivel együtt ez a kormány is engedte, elnézte, tűrte. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelettel kérdezem a képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Fónagy János államtitkár urat, hogy kíván-e a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tulajdonképpen a kormány képviseletében egyetlen feladatom van: megköszönni a támogató nyilatkozatokat, és örömömet kifejezni a tekintetben, hogy önök megértették a módosító javaslatunk célját és tartalmát. Figyelemmel azonban a személyes attitűdöket is tartalmazó megszólításra, tulajdonképpen át kellene ülnöm a képviselői székbe és nem a kormány soraiból elmondani, de el szeretném mondani, hogy nem mosolygok, képviselő úr. Amíg én önöket itt magam előtt látom [[Z. Kárpát Dániel: Nem önre gondoltam, államtitkár úr!]] , nekem semmi okom nincs mosolygásra. Köszönöm szépen. A másik dolog pedig, hogy nagyon furcsa hallani szocialista képviselőtársaimtól a kritikus szavakat, előrebocsátva, hogy tisztában vagyunk mint kormány és tisztában vagyok személy szerint én is azzal, hogy az elmúlt egy évtized rengeteg embernek, rengeteg családnak rengeteg szenvedést okozott, ez az egész folyamat, amiről itt az elmúlt egy órában szó volt. Tehát nem ezeket az emberi tragédiákat tagadom vagy akarom semmibe venni, sőt. De akkor, amikor azt pontosan tudjuk és az itt felszólalók is pontosan tudják, hogy ez az egész devizahiteles folyamat hogyan alakult ki, tudom, erre mindig ott van a válasz, hogy a kezdő lehetőséget milyen dátumban hozták, igen, speciális helyzetekre, azok számára, akik arra képesek voltak, és nem arról volt szó, hogy az egyéb lakástámogatástól megfosztott családokat belehajszolják egyébként valóban lelkiismeretlen bankok által nagyon rózsaszínre, nagyon mézesmadzagnak kifestett rendszerbe. [[11.40]] Kedves Szocialista Képviselőtársaim! Ezek az önök kormányzása alatt érték el a tömeges méreteket, és ez a tömeges hatás akkor keletkezett. Ezért kérem, hogy ne hányják a mi szemünkre, hogy mit tettünk vagy mit nem tettünk. Egyébként tettünk: 700 ezer családnak segítettünk a forintosítással, az árfolyamgát rögzítésével 186 ezer családnak, a végtörlesztés intézményével 170 ezer családnak, a Nemzeti Eszközkezelő létrehozásával 37 500 családnak. Igenis, segítettünk. A banki elszámoltatás keretében, amikor újra kellett mindent számolni, 30, azaz harminc százalékkal csökkentek a törlesztőrészletek. Mintegy 1000 milliárd forintnyi hiteltől, ráoktrojált hiteltől, tehertől szabadultak meg a magyar családok. Az eszközkezelő: 2011-ben azon állami tisztviselők vagy tisztségviselők közé tartoztam, akik az eszközkezelő létrehozásában ott voltunk. Azon meditáltunk, hogy 2500 vagy 5000 lakásig engedjük fel. Több mint 37 ezer lakást vontunk be ebbe a programba. Persze, mindent nem old meg, de ennek a 37 500 családnak igenis segített. Úgyhogy kérem, ezt ne becsüljék le. Ne becsülje le az a Jobbik csak emlékeztetőül mondom, a történelmi emlékezet kedvéért , amelyik az árfolyamgát bevezetését, a devizahitelesek megsegítését annak idején nem támogatta, vagy amikor a kilakoltatási moratórium meghosszabbításáról volt szó, akkor is csak 9 képviselő szavazta meg önök közül. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Úgyhogy kérem szépen, nézzenek körül a saját maguk háza táján is. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól. Az elnök csenget.]] Lévén, hogy a szakmaiság álcája mögötti CSOK-javaslat elhangzott, kérem szépen, a bírósági végrehajtásról szóló törvényt ’17-ben módosították, és az utolsó lakóingatlan árverezését a minimum 100 százalék alatt már nem engedi meg a törvény. Nem azt mondom, hogy ez minden egyéni tragédiát megold, de hogy ezzel nem törődtek, nem figyeltek oda, nem igyekeztünk a lehetőség határain belül lépni, kérem, az egyszerűen nem igaz. Végezetül engedjenek meg nekem egy megjegyzést; nyilvánvaló, hogy éppen azért, mert ez rengeteg tragédiáról és rengeteg történésről szól, érzelmeket indukál, meg személyes megjegyzéseket. Tordai népképviselő úr elment, és ezért így az üres padoknak kell címezzem a szavaimat: én a két kezemmel építettem fel az első házamat, pontosabban, a barátaim két kezével, ők az enyémet, én meg az övékét, és akkor vettem centrifugát, amikor a mosógéprészletem lejárt. Úgyhogy ő ne oktasson ki engem arról, hogy mit meg hogyan kell felelősen, jól csinálni, nincs abban a helyzetben! Úgyhogy az indulatos szavak után engedjék meg, hogy ismételten megköszönjem azoknak az ellenzéki pártoknak, akik támogatják ezt a javaslatunkat, és kérem, hogy a szavazatukkal a végszavazásnál ezt fejezzék ki. Köszönöm az egyébként valóban tanulságos vitát és az őszinte szavakat. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az egyes eljárások egyszerűsítése és elektronizálása érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/7690. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Elsőként megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Ház előtt lévő törvényjavaslat célja egyes eljárások elektronizálása, egyszerűsítése, továbbá egyéb informatikai fejlesztések kialakításához és alkalmazásához szükséges jogszabályi háttér megteremtése. Az egyes eljárások egyszerűsítése és elektronizálása tekintetében a tervezet a következőkre tesz javaslatot.A vezetői engedély kiadásával kapcsolatos eljárások. A tervezet célja, hogy a vezetői engedélyhez kapcsolódó eljárások nagymértékű elektronizálásával, valamint a személyes megjelenési kötelezettség korlátozásával az első vezetői engedélyt szerző, az új vizsgakategóriát teljesítő vagy az orvosi alkalmasságot meghosszabbító személy valamennyi feltétel teljesítését követően azonnal rendelkezzen vezetési jogosultsággal. A vezetői engedély ingénylése és gyártása automatikusan és illetékmentesen történjen. Olyan videotechnológia alkalmazása indokolt, amely lehetővé teszi, hogy az eljárás során az ügyfél teljesen elektronikusan azonosítsa magát anélkül, hogy személyesen megjelenne a hatóság előtt, továbbá amely biztosítja az okmányok kiadásához szükséges arcképfelvételek elkészítését is. Az eljárások elektronizálása lehetővé teszi, hogy az első vezetői engedélyt megszerző ügyfél a sikeres vizsgákat követően anélkül vezethessen, hogy jogosítványát fizikailag kézhez kapná, továbbá a vezetői okmányát úgy kaphatja majd kézbe, hogy nem lesz szükség arra, hogy a hatóságnál személyesen is megjelenjen. Újszülöttek okmányainak kiadásával kapcsolatos eljárások. A tervezet célja, hogy a Magyarországon intézeti környezetben született, egyértelmű jogi státuszú újszülöttek részére, akiknek az anyakönyvezését az egészségügyi szolgáltató kezdeményezi, hivatalból kerüljön kiállításra a születési anyakönyvi kivonat, a személyazonosító igazolvány, a lakcímkártya, a taj-kártya és az adókártya. Az okmányok kézbesítésére egy csomagban kerüljön sor a szülők által kért címre. További cél, hogy az alanyi jogon járó családtámogatási ellátások, így a nevelési ellátás és az anyasági támogatás igénylésére irányuló eljárás az adatok automatikus átadásával elektronikusan hivatalból induljon meg. A házasságkötést követően szükséges okmányok kiadásával összefüggő eljárások egyszerűsítése. A tervezet célja, hogy a születési névtől, egyéb viselt névtől eltérő, a házasságkötés során választott házassági névhez kapcsolódó okmánycserék automatikusan valósuljanak meg. E körben hivatalból is kiállításra kerülhet majd az állandó személyazonosító igazolvány, valamint a lakcímkártya annak a polgárnak, akinek a névadata a házasságkötéssel egyidejűleg megváltozott. Továbbá a hatóságok hivatalból intézkedjenek a névváltoztatás okán az új adóigazolvány, a taj-kártya, a vezetői engedély, a forgalmi engedély, a törzskönyv és az útlevél kiállításáról is. Elhalálozást követő államigazgatási eljárások automatizálása. A halálozást követő adminisztrációs és egyéb intézkedések tekintetében az automatizálás lehetősége korlátozott, így kizárólag az anyakönyvezéshez kapcsolódó bejelentési eljárás és értesítések, valamint az okmányok esetében kerülhet sor a folyamatok bizonyos fokú elektronizálására. A cél azonban az, hogy az elektronikus ügyintézés eszközrendszerének felhasználásával az elhalt hozzátartozói adminisztrációs terhei csökkenjenek. A tervezet ezért előírja a halottvizsgálati bizonyítvány továbbításával kapcsolatos feladatok elektronizálását, továbbá az automatikus adattovábbítást az érintett szakrendszerek között. Ezáltal az anyakönyvvezetőtől a személyiadat- és a lakcím-nyilvántartáshoz az információk gyorsabban jutnak el, illetve gyorsabb lesz az információáramlás a többi közhiteles nyilvántartás esetén is. A törvényjavaslat alapján új szolgáltatásként jelenik meg, hogy azon személyek, akik az elhunyt természetes személyazonosító adatainak megismerésére egyébként jogosultak, meghatározott adatokról az elhalálozás ténye, helye, ideje tájékoztatást kérhetnek majd. Továbbá a törvényjavaslat alapján a polgár elektronikus kapcsolattartás útján nyilatkozatot tehet majd arról, hogy saját halála esetén mely szolgáltatókat lehet elektronikusan értesíteni az elhalálozott természetes személyazonosító adatairól, lakcíméről, az elhalálozás tényéről, helyéről és idejéről. A NAVASZ keretében a személyazonosítóigazolvány-kérelmező szakrendszer megújításához szükséges jogszabályi környezet a projekt keretében megújításra kerül. Megújításra kerül a személyazonosítóigazolvány-kérelem kezelőrendszere. [[11.50]] Lehetővé válik az állandó személyazonosító igazolvány elektronikus úton történő pótlása jogszabályban előírt kivétellel , a korábbi okmányokkal megegyező adattartalommal. A NAVASZ mobilalkalmazás fejlesztése. A személyazonosság megállapításának sikeressége esetén az arcképelemzési nyilvántartásról és az arcképelemző rendszerről szóló törvény, valamint a rendőrségről szóló törvény módosítása szükséges ahhoz, hogy az igazoltatottról fényképfelvétel legyen készíthető, majd a fényképfelvétel azonnal összehasonlításra kerülhessen online módon az arcképtárban tárolt felvételekkel. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A fentiek figyelembevételével kérem a tisztelt Házat, hogy, a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Fidesz padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Salacz László képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A modern európai gyakorlatot követve a magyar kormány számos olyan döntést hozott, amellyel az állampolgárok túlnyomó többségét érintő eljárások elektronizálását és azok egyszerűsítését célozza. Ehhez kapcsolódóan érdemes szemléltetésképpen néhány példát kiragadni a benyújtott javaslatból. Elsőként szeretném kiemelni, hogy a vezetői engedély igényléséhez, kiállításához, érvényességének meghosszabbításához kapcsolódó ügyintézési folyamatok egyszerűsítése és elektronizálása érdekében a hazánkban első jogosítványt szerző, új vizsgakategóriát teljesítő vagy az orvosi alkalmasságot meghosszabbító személy a szükséges feltételek teljesítését követően szinte rögtön rendelkezhet jogosítvánnyal, mindamellett annak igénylése és gyártása automatikusan és illetékmentesen fog megtörténni. Tisztelt Ház! Előremutató elgondolásként fogalmazódik meg, hogy a születési vagy egyéb, viselt névtől eltérő, a házassági névhez kapcsolódó okmánycserék automatikusan valósuljanak meg. Ily módon az illetékes hatóságok a személyazonosító és lakcímigazolvány, az új adóigazolvány, valamint a taj-kártya kiállításáról hivatalból kötelesek majd gondoskodni. Ezen rendelkezés hatálya alá a magyar állampolgárok Magyarországon kötött házassága és az ahhoz kapcsolódó eljárások fognak tartozni. A kormány részéről célként fogalmazódott meg, hogy elhalálozás esetén az állam hatókörén kívül eső folyamatok az elektronikus ügyintézés eszközrendszerének felhasználásával gyorsabbá, illetve tehermentesebbé váljanak. Ideértendő többek között a halottvizsgálati bizonyítvány elektronikus dokumentumként történő továbbítása az érintettek részére, a hozzátartozók bejelentési kötelezettségeinek csökkentése, a közüzemi szolgáltatók értesítése, valamint a halál tényére vonatkozó adat automatikus továbbítása a hagyatéki eljárás megindítása végett. A hatályos szabályozás értelmében az intézetben történt születést anyakönyvező anyakönyvvezető kötelessége a szükséges okmányoknak az újszülött törvényes képviselője részére történő átadása. A javaslat szerint a születést követően az egészségügyi szolgáltató elektronikus úton, haladéktalanul elindítja az okmányok kiállításához szükséges adatokat, amelyek eljutnak az illetékes hatóságokhoz, ahonnan a születést anyakönyvező anyakönyvvezetőhöz kerülnek az elkészült okmányok, aki gondoskodik azok megfelelő kézbesítéséről. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat figyelemre méltó és példaértékű elképzeléseket tartalmaz a magyar állampolgárokat érintő elektronikus eljárások egyszerűsítése, valamint az őket terhelő adminisztrációs terhek csökkentése érdekében. A javaslat elfogadását a Fidesz képviselőcsoportja támogatja. Kérem valamennyi képviselőtársamat, tegyenek így önök is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Varga-Damm Andrea képviselő asszony, aki felszólalását itt, az emelvényen mondja el. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt engedjék meg, hogy köszöntsem képviselőtársaimat az új őszi ülésszak kezdetén. Nagy öröm számomra mindig, amikor a kormányzat részéről olyan javaslatok terjesztődnek elő, amelyek egyértelműen a polgárok adminisztrációs terheit csökkentik, illetőleg olyan adminisztrációs automatizmusokat vezetnek be, amelyekkel biztos lehet a polgár abban, hogy ha esetleg nem figyelt is valamely névváltozása, okmányváltozása, személyiadat-változása kapcsán, a rendszer, az automatikus állami nyilvántartási rendszer ezt kezeli, gondozza, és nem kerül abba a helyzetbe, hogy esetleg egy figyelmetlenség vagy mulasztás számára a későbbiekben az élethelyzete elnehezítését szolgálja. A kormány által benyújtott javaslat alapvetően a vezető engedélyek, a házassági jog kérdéseiben történő változások, az újszülöttek okmányellátása, illetőleg a halállal kapcsolatos adminisztrációs kényszer, illetőleg annak a nyilvántartási rendszerben való minél hatékonyabb adatnyilvántartást és adattovábbítást szolgálja. Ezen témák kapcsán a kormány kénytelen volt 20 törvény módosítását kezdeményezni, amelyet, gondoltam először, hogy felsorolok, de aztán mégsem, mert nem szeretném képviselőtársaimat untatni, mindenesetre az tény, hogy ez a törekvés helyénvaló volt, és szerintem a kormány maga lepődött meg azon, amikor maga ebbe a munkába belefogott, hogy milyen sok jogszabályt kell ahhoz módosítani, néha abszolút technikai kérdésekkel, hogy azt a célt, alapvetően a nyilvántartási adatbázisok összekötését meg tudja teremteni. Ennek a törvényjavaslatnak, ahogy én láttam, azon túl, hogy a polgárok adminisztrációját csökkenteni kívánja, illetőleg az adatnyilvántartásokat egységesíteni, összeköthetővé tenni kívánta, azért alapvetően célja emellett a bűnüldözés hatékonyságának növelése. Ebben a törvényjavaslatban elég hosszan lehet olvasni az arcfelismerő rendszerek összekötéséről más nyilvántartási rendszerekhez. Nem gondolom, hogy olyan visszafogottnak kellene lennünk, és nem is nagyon értem, hogy a kormány miért nem tette meg indoklásában azt, hogy kifejezi, hogy bizony azért is törekvés a nyilvántartási rendszerek összekötése, a meglehetősen fejletté tett állami elektronikus nyilvántartások továbbfejlesztése és egymással való harmonizálása, hogy az arcfelismerő rendszer útján a bűnüldözés is hatékonyabb tudjon lenni. Nem kell ebben a kérdésben szerénynek lenni, minden magyar polgárnak az a célja, hogy ha bűncselekményeket követnek el, akkor a lehető legerőteljesebb technikai eszközrendszer álljon rendelkezésre ahhoz, hogy azonosítani lehessen. Rendkívüli módon örülök neki, mert egy régi hiányt pótol az újszülöttek dokumentumokkal való ellátása. Ugyan ennek a folyamata nem most kezdődött el, de magam annak idején ügyvédként tapasztaltam, hogy bizony hogy csempésztek újszülötteket külföldre okmányok nélkül, azt előadva, hogy éppen az egyébként semmilyen rokoni kapcsolatban nem álló férfi és nő kiviszi a határon. Tehát valóban azt gondolom, hogy ahogy egy újszülött megszületik, neki is legyen okmánya, még akkor is, ha valóban egy újszülött képe napról napra változik, ily módon gyakrabban kell cserélni, de mindenképpen fontos, hogy egy gyermeknek saját okmánya legyen. Azt mindig elmondjuk, és amikor belügyminiszter úrral már nemegyszer egyeztettünk törvénymódosítási kérdésekről, mindig kiemeltem azt, hogy valóban fontos számunkra a különböző nyilvántartások összekötése. Fontos számunkra, hogy az adminisztrációs terhek csökkenjenek. Fontos számunkra, hogy olyan eszközök álljanak a bűnüldöző hatóság részére, amelyek valóban könnyebbé teszik a felderítést, de mindig-mindig hangsúlyoztuk, hogy ez soha nem mehet az egyén személyi integritásának kárára. Minden ilyenfajta rendszer kialakítása és működtetése erőteljes próbája annak, hogy beavatkozik-e az állam olyan személyi viszonyokba, ahol nincs helye. Átlépi-e azt a határt, ami akár egy polgár számára zaklató jellegű lehet? Vissza tud-e élni olyan, egyébként teljes mértékben személyi viszonyokat jelentő eseményekkel, amelyek bármilyen módon akár a személy hátrányára később felhasználhatóak? Így például a képmásának rögzítése után bárhol olyan helyen való hozzáférhetőség és megjelenítés, ami az egyén egyéni érdekeit szolgálja, és közösségi érdeket semmilyen módon nem szolgál. [[12.00]] Tehát ennek a jogszabály-módosításnak is majd az élet lesz a próbája, és azt reméljük, hogy minden, bevezetni kívánó intézkedés ezt csak gazdagítja. Szeretnék még pár kérdést vagy pár gondolatot a halálozással kapcsolatos adminisztrációról elmondani. Üdvözlendők ezek a változtatási javaslatok, de én mindig az életből, a szakmai életemből hozom ide azokat a példákat, amelyekről szólok, amikor még további javaslatokat teszek. Ugyan valóban egy magyar állampolgár, ha külföldön hal meg, és csak magyar okmányai vannak, akkor nem kérdéses, hogy a külföldi hatóságok értesítik a magyar hatóságokat, és tulajdonképpen a halálozást követő eljárás, adminisztráció megy a maga törvényes útján. Viszont, miután egyre több honfitársunk él külföldön, egyre több honfitársunk külföldön otthont teremtett, sőt egyre több honfitársunknak más állampolgársága is van, nagyon sokszor fordul elő az, egyre gyakrabban fordul elő az, hogy külföldön elhunyt honfitársunk halálozásáról a külföldi hatóság azért nem értesíti a magyar hatóságot, mert vagy nem feladata, vagy van abban az országban állampolgársága a mi honfitársunknak, vagy van más országbeli állampolgársága, és a külföldi ország ahhoz fér hozzá, azokhoz az adatokhoz fér hozzá, és csak ott indul el ennek az eljárása. Ha ilyen módon Magyarországon született vagy magyarországi nyilvántartásban szereplő polgár külföldön elhunyt, és nem kap hiszen nem szükséges a magyar hatóság erről értesítést, de e honfitársunknak Magyarországon akár nyugdíja, akár bármilyen más vagyontárgya van, amely a hagyatéki eljárásra tartozik, akkor hosszú idő az, miután egyáltalán a magyar hatóságok értesítenek arról, hogy dolguk van egy haláleset utáni öröklés vagy bármifajta egyéb, alanyi jogon járó juttatások megszüntetésére, ezért azt kérem a magyar kormánytól, hogy találjon ki egy olyan rendszert ma még valóban csak európai színtéren tudjuk ezt megvalósítani, mert az európai országokkal vannak olyan uniós, vagy ha nem uniós ország, kétoldalú megállapodások , alakítsanak ki egy olyan rendszert, hogy ha van külföldön elhunyt, más állampolgársággal bíró honfitársunknak olyan adata a személyi adatai között, amely utal arra, hogy ő Magyarországhoz köthető, akkor az ottani halálozás nyilvántartását automatikusan hazánknak is továbbítsák. Ezzel rendkívül sok jövőbeni problémától óvja meg a kormányzat mind a polgárokat, mind azokat a személyeket, akiknek esetleg ilyen elhunyt emberek jogviszonyával kapcsolatban valamifajta kötődése van, öröklésről nem is beszélve. Úgyhogy valóban nem jellemző, hogy egy törvényjavaslat tárgyalása során javaslatokat teszünk, de ha már a kormány ilyen velősen és mélységében hozzányúlt ezen nyilvántartási rendszerek fejlesztéséhez, és kiemeli azokat a szempontokat, amelyeket ez szolgál, és különösen a halálozást követő magyar adminisztráció rendszerébe is hatékonyan belenyúl, akkor próbáljuk meg ezt a kérdést, persze nem könnyű, mert ki kell lépnünk Magyarország joghatóságán és a nemzetközi rendszereket, a kapcsolatainkat kell felhasználni arra, hogy esetlegesen egy ilyenfajta értesítési rendszer működjön, de mégis engedje meg a kormány képviselője, hogy ezt a javaslatot elé tárjam. Egyébiránt, tekintettel arra, hogy ennek a javaslatnak is majd az élet lesz az igazolója, hogy megalapozott volt-e, és valóban úgy fog-e működni, ahogy az a javaslatból eredően látható, illetőleg a kormány képviselője ezt előadta előttünk, a Jobbik frakciója természetesen az igen szavazatával támogatni fogja ezt a javaslatot. Nagyon szépen köszönöm a figyelmüket. További szép napot kívánok mindenkinek. [[Taps a Jobbik és a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló a DK képviselőcsoportjának vezérszónoka, Arató Gergely képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Megszokhatták már, hogy a hasonló törvényjavaslatok esetében elsősorban adatvédelmi szempontokat szoktam a tisztelt Ház figyelmébe ajánlani, és ez így lesz most is. Sajnos, ugyanazt a tendenciát látjuk ebben a törvényjavaslatban is, mint ami már több korábbi törvényjavaslatban is megjelent, hogy a kormány adatéhsége továbbra is határtalan. Lényegében mindent szeretne tudni a polgárokról, és hogy őszinték legyünk, fütyül arra, hogy az európai adatvédelmi szabályok milyen módon védik az európai polgárok adatait. Most mondom, nem lennék nyugodt a kormány helyében abból a szempontból, hogy ez a törvény, ha elfogadja az Országgyűlés, akkor az európai adatvédelmi szabályokkal való ütközés tekintetében, magyarul, ezzel a legendás és híres GDPR-ral való összevetésben hogyan fog szerepelni. Továbbra is elképesztőnek és felháborítónak tartjuk, hogy miközben a kisvállalkozók csodákat csinálnak azért, hogy megfeleljenek a GDPR-nak, egy sor, egyébként szükséges garanciát kell biztosítaniuk, eközben a kormány fütyül mind a célhoz kötöttség elvére, mind pedig az adatokkal való rendelkezés elvére.Hadd hozzak néhány példát ebből a törvényjavaslatból is! Például a törvényjavaslat 3. §-ában lényegében követhetetlenül kibővülnek a lakcímnyilvántartásból való adatszolgáltatás feltételei. A közjegyző, a bíróság, az ügyészség, a külügyi elemző központ, az országgyűlési központ vagy Országgyűlési Őrség, a búr és a búrkalap is hozzájuthat ezekhez az adatokhoz válogatás nélkül, és anélkül, hogy egyébként ennek különösebb értelme lenne. Még problémásabbnak látjuk a 16. §-t. A 16. §-ban ugyanis kimondottan egészségügyi adatokat, tehát különösen védett adatokat ad, adhat át a rendszer az egészségügyi rendszeren kívüli, de különböző hatóságoknak, például a közlekedési hatóságnak. Lehet, hogy ez kényelmes önöknek, vagy kényelmes a hatóságoknak, vagy van egy csomó uniós pénz, amit el akarnak költeni, és erre pont jól jön, hogy egy ilyen rendszert, elektronikus rendszert építsenek ki, de ez nyilvánvaló módon sérti az állampolgárok saját adataikhoz való jogát, és egyébként a célhoz kötöttség nagyon nehezen igazolható. Tudom, hogy majd elmondja államtitkár úr, hogy de csak azért, merthogy majd akkor a jogosítványnál, nem tudom, micsoda, egyszerűbb lesz, de azt kell önöknek mondanom, hogy pontosan ezek a típusú kiskapuk azok, ahol valamelyik hivatal kényelme érdekében feláldozzuk az adatokhoz való jogot, és feláldozzuk az adatbiztonságot. Nem mondom tovább, hasonlóképpen az arcképpel is nagyon könnyedén bánik a törvényjavaslat. Ez az elektronikus arcfelismerés korában ugyanolyan érzékeny, személyes adattá válik, mint a numerikusan vagy digitálisan, szövegesen rögzíthető adatok, és ezeket is nagyon széles körben teszi megoszthatóvá, megismerhetővé a hatóságok számára ez a törvényjavaslat. Összességében ez nem egy korszerű adatvédelmi szemléletet, hanem az igazi, klasszikus rendőrállami szemléletet tükröző javaslat, a rendőrség ilyen-olyan nemzetbiztonsági meg egyéb, bürokratikus érdekeire hivatkozik, és a különböző állami hatóságok minden adathoz hozzáférhetnek. Ez nem egy európai törvény, nem egy európai megoldás, nem is fogjuk támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség kettőperces felszólalásra. Harangozó Tamás képviselő úr kér szót, az MSZP képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Némi technikai hiba miatt ez maga a vezérszónoki felszólalásom lesz, de nem is igényel több időt. A javaslat iránya és az, hogy a választópolgárok, az állampolgárok, adófizetők idejét, pénzét megspórolandó egyébként, a kormány elektronizálja ezeket az eljárásokat, maximálisan támogatható. Mind a jogosítvány megszerzésénél, a házasságkötés, újszülöttek igazolványellátása és az elhalálozás tekintetében, azt gondoljuk, hogy ez egy előre lépő, előremutató folyamat, nyilván a megfelelő garanciák mellett, de a mai digitális világban valóban az adatbázisok összekapcsolásának van veszélye is. Mindezzel együtt az itt élő emberek, a honfitársaink nagyon sok keserűségtől, nagyon sok sorban állástól vagy éppen felesleges időtöltéstől menekülnek meg, nem is beszélve arról, hogy mennyi probléma, jogi probléma vagy éppen félreértés adódhat egy-egy ilyen adatbázis nem kellő kezelése vagy lejelentése alapján.Még csak arra szeretném felhívni képviselőtársaim figyelmét, hogy az nagyon jó, hogy az eljárások gyorsulnak, és kevesebb erőforrást igényelnek a kormányhivatalok részéről is, de itt hadd jegyezzem meg, miniszter úr, hogy ettől függetlenül a kormányhivatalokban lévő áldatlan állapotokkal, a munkaerőhiánnyal és az elképesztően megalázó fizetésekkel valamit tenniük kell, mert csak digitális eljárással ezen nem tudnak változtatni. [[12.10]] Éppúgy egyébként, mint a Belügyminisztérium hatálya alatt lévő teljes rendvédelmi szervek munkaerő-problémájával, a létszámhiánnyal és a túlórákkal, ez a törvény ezeken nem fog segíteni. Végezetül hadd utaljak vissza jobbikos képviselőtársam vezérszónoklatára, az elhalálozások anomáliájára! A szekszárdi névjegyzékben ezen az önkormányzati választáson egy 115 éves honfitársunk szerepelt, na nem mintha ő élne és köztünk élne, hanem egyszerűen külföldön elhalálozott valószínűleg, és ez soha nem fog a magyar hatóságok tudomására jutni. Tehát én is csak azt szeretném mondani, hogy ezzel az üggyel a jövőben valamit kezdeni kell. Köszönöm, hogy meghallgattak. Támogatjuk a javaslatot.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a további képviselői felszólalások következnek. Ugyancsak az MSZP képviselőcsoportjából Mesterházy Attila képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Két gondolattal egészíteném ki azt, amit Harangozó képviselőtársam elmondott. Az egyik, hogy szerintem is ez egy jó irány, a digitalizáció. Két dologra mindenféleképpen érdemes odafigyelni, hogy ezekben a kérdésekben ez minél felhasználóbarátabb legyen, hiszen nem tízmillió informatikus országában élünk, és ami adott esetben egy rendszertervező számára evidencia, az lehet, hogy egy felhasználó számára egy megoldhatatlan feladványt jelent, különösen, ha adott esetben valaki nem rendelkezik régebb óta, fiatalabb korosztályokból ilyen tudással és ilyen gyakorlattal. A másik az automatizmusra vonatkozik, hogy az automatizmus akkor működik jól, ha precíz és pontos adatok vannak benne, különben csak a problémákat növeli. De ha ezek a feltételek teljesülnek, akkor azt gondolom, hogy valóban egy jó irány az, hogy egyszerűsítjük ezeket az eljárásokat. A másik gondolat az, hogy én itt egy picit azért másként látom, mint a DK-s képviselőtársam. Nagyon régóta elvárt követelmény a választópolgárok részéről ezt régen úgy hívták, hogy egyablakos rendszer, ami aztán nem volt feltétlenül egyablakos , hogy azokat az információkat, amikkel az állam rendelkezik, ne kérjük be újra és újra a választópolgároktól vagy az állampolgároktól. Tehát szerintem az egy helyes irány a különböző adatbázisok összekapcsolásával, hogy ami rendelkezésre áll az államnál, azt ne kelljen mindig újra és újra bizonyítani az adott ügyintéző polgárnak. Tehát én azt gondolom, hogy ez az irány nem feltétlenül rossz irány. Természetesen az egyensúlynak van egy másik nagyon fontos eleme, amelyik arról szól, hogy az azokkal való visszaélést szintén ellenőrizni kell értelemszerűen, és büntetni, ha valaki ezzel jogosulatlanul él vissza. Ettől függetlenül, ha valahol ezt az egyensúlyt megtalálják, akkor, azt gondolom, hogy egyelőre még mindig nagyobb veszély leselkedik egy választópolgárra vagy egy polgárra a Facebook vagy a Google gondatlan adatkezelése miatt, mint adott esetben a magyar állam részéről egy jogosítvány kiadásakor. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy rendes felszólalásra kíván-e valaki jelentkezni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Nem. Akkor kétperces felszólalásra Arató Gergely képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon!
Valóban, van itt némi szakmai vitánk Harangozó és Mesterházy képviselő úrral. Úgy látszik, ezt a szakmai vitát egy szűk ellenzéki körben folytatjuk ma le, ugyanis természetesen nem az adatbázisok összekapcsolása ellen van nekünk sem kifogásunk, hanem az ellen, hogy ez a törvényjavaslat nem tartalmazza azokat a garanciákat, amik egyébként uniós elvárások, sem abból a szempontból, hogy az adattal való rendelkezés és az adatkezelés átláthatósága ebből a szempontból megvalósulna, sem abból a szempontból, hogy egyébként szükséges lenne mindaz a fajta jogosítvány, és megfelelőképpen célhoz kötött lenne az adatok átadása. Mesterházy képviselő úr azt mondja, hogy ha majd megfelelő megoldás lesz, akkor ez támogatható, de látjuk a törvényben, hogy nincs megfelelő megoldás. Őszintén szólva, én nem osztom a magyar kormány iránti bizalmát semmilyen szempontból és ebben az ügyben sem, ezért aztán engem mindig jobban aggaszt, ha kormányszervek szereznek meg korlátlan adatokat. Ezek sokkal érzékenyebb és problémásabb adatok lehetnek, mint azok az adatok, amelyek mondjuk, a szociális hálózatokon keletkeznek, és hozzá kell tennem, ott mindenki maga dönt arról, hogy mit oszt meg. Itt pedig olyan adatok vannak, amelyek kötelességszerűen keletkeznek, és utána ezeket vidáman adogatják egymásnak a kormányzati szervezetek, ha kell, ha nem. Nekünk ezzel szemben van kifogásunk. Még egyszer mondom, nagyon tudnánk támogatni egy ilyen törvényjavaslatot, ha a kormány elvégezte volna a házi feladatot adatvédelmi szempontból is. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak kétperces felszólalásra jelentkezett az MSZP képviselőcsoportjából Mesterházy Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Nagyon szépen köszönöm, tisztelt elnök úr. Szerintem valamit félreért, Arató képviselőtársam. Bizonyos szempontból ezek már az államnál ott lévő adatok, tehát nem megszerzik ezeket az adatokat, egy adatbázisban bent lévő adat már ott kell hogy legyen. Tehát ilyen értelemben azt gondolom, hogy ez bizonyos szempontból valóban egy technikai megoldást jelent. A másik oldalról pedig: szerintem, ha bejönnek a módosító indítványok a DK részéről, amik garantálják azt, amit ők is kifogásolnak, akkor biztos csak jobbá lehet tenni ezt a törvényt. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Pogácsás Tibor államtitkár urat, hogy kíván-e a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is nyilvánvalóan köszönöm szépen a támogató hozzászólásokat, és köszönöm azt, hogy képviselőtársaim is alapvetően érzékelik, hogy ennek a törvényjavaslatnak a célja az, hogy az állampolgárokra minél kevesebb adminisztratív teher jusson, és mindazokat a technikai, technológiai vívmányokat, amelyek rendelkezésünkre állnak, használhassuk.Az adatkezelés és egyáltalán minden elektronikus adatnyilvántartás, adatbázisok összekapcsolása esetén értelemszerűen felmerülnek kérdések az adatkezelés szabályosságával kapcsolatban. Hozzá kell tennem, hogy a törvény előkészítésekor lépésről lépésre minden ilyen kérdést megvizsgáltak az előkészítés során, és a ma hatályos európai, illetve magyar szabályozásnak a törvény megfelel. Én emlékszem arra a vitára, amely az új típusú személyi igazolvány bevezetése kapcsán a jogszabály-módosításokhoz kötődött, és akkor is hasonló felvetések hangzottak el, és azért ma már tudjuk, hogy az új típusú személyi igazolvány, azon túlmenően, hogy a polgárok részéről népszerű és jól használható és jól is használják , és mindazok az aggályok, amik akkor felmerültek az adattárolással, illetve az adatbázisok összekapcsolásával kapcsolatban, nem voltak megalapozottak. Én biztos vagyok abban, hogy amikor ez a rendszer elindul, amelyik egyébként valóban nagy feladatot hárít még a működtetésben részt vevő munkatársakra, ez a rendszer is minden igényt ki fog szolgálni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslat benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség.Most soron következik az Európai Határregisztrációs Rendszerrel, valamint az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszerrel összefüggő egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/7692. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat célja, hogy az európai uniós jogi aktusoknak megfelelve megalkossa az Európai Határregisztrációs Rendszer, valamint az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer magyarországi működéséhez szükséges jogszabályokat. Az uniós szabályozás célja az Európai Unió külső határain a határigazgatás modernizálása és az intelligens határigazgatás útján a hatékonyság növelése. Az Európai Határregisztrációs Rendszer segítségével rögzíteni fogják a schengeni térség külső határait átlépő, rövid távú tartózkodás céljából belépésre jogosult harmadik országbeli állampolgárok be- és kiutazására, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatokat, ami ezáltal a határellenőrzés minőségét is javítja. A rendszer alkalmazása hozzájárul a belső biztonság fokozásához is, így az a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni fellépés egyik fontos eszköze lesz. Az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszert a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok esetében kell majd alkalmazni, akiknek utazásuk előtt online kérelemben utazási engedélyért kell folyamodniuk. [[12.20]] A rendszer lehetővé teszi előzetes ellenőrzések elvégzését, és szükség esetén az utazási engedély kiadásának megtagadását az olyan vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok esetében, akik a schengeni térségbe kívánnak beutazni. A rendszer hozzájárul majd a belső biztonság javításához, az illegális bevándorlás megelőzéséhez, a közegészségügyi védelemhez és a határátlépés idejének lerövidítéséhez azzal, hogy már a külső határokra való megérkezésük előtt azonosítja azokat a személyeket, akik a szempontok valamelyike tekintetében kockázatot jelentenek. Az érvényes utazási engedély a tagállamok területére való beutazás új feltétele, azonban önmagában nem biztosít automatikus beutazási vagy tartózkodási jogot. A két rendszer előreláthatólag 2022 folyamán kezdi meg a működését, ezt megelőzően kell elvégezni az uniós szintű központi fejlesztések mellett a tagállamok által megvalósított nemzeti fejlesztéseket és teszteléseket, továbbá meg kell alkotni a végrehajtáshoz szükséges jogszabály-módosításokat. A törvényjavaslat a fentieken túl tartalmazza a menedékjogról szóló törvény jogharmonizációs célú módosítását is. A javaslat elfogadása a vonatkozó európai uniós jogi aktus, az úgynevezett kvalifikációs irányelv 4. cikkelyének megfelelő átültetését teremti meg, ami a menekültügyi eljárás során a bizonyítékok beszerzésének és azok értékelésének szabályairól rendelkezik. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a javaslatot fogadja el. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most a vezérszónoki felszólalások következnek, tisztelt képviselőtársaim. Sajnálatos módon úgy látom, hogy nincs mindenki jelen, aki előre jelentkezett, ezért az eredetileg tervezett sorrendtől el kell térnünk, és ezért elnézést kérek. Balczó Zoltán képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportjából adok elsőnek szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! A szóban forgó törvényjavaslat számos törvény módosítását érinti, viszont annyiban könnyen kezelhető és szavazható, hogy ezek a törvénymódosítások egy koherens egységet alkotnak. Lényegében a célja a schengeni térség külső határainak védelme, az ehhez kapcsolódó információs rendszernek a korszerűsítése és bevezetése. Nyilván a schengeni külső határok védelme mindig is lényeges kérdés volt az Európai Unióban, a 2015-ös migrációs válság után alakult viszont központi témává. Ugyanakkor világossá kell tenni, hogy ez a határregisztrációs rendszer elsősorban a legális határátlépések informatikai nyilvántartására vonatkozik. Talán hogy számot is mondjak, hogy milyen mértékű adatot kell kezelni: 2018-ban a schengeni határon 400 millió európai uniós állampolgár lépett be, 200 millióan pedig harmadik országból, tehát 600 millió belépésről volt szó. Ez 2025-re 900 millióra várható, 600 millió uniós és 300 millió harmadik országbeli. Tehát érhető, hogy a Bizottság 2017-ben elfogadta ezeket a rendeleteket, amelyekkel ez a nehéz feladat kezelhető. Az intelligens határregisztrációs rendszer bevezetésének legfontosabb célja a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó ellenőrzés minőségének javítása, és egy nagyon lényeges szempont az engedélyezett tartózkodási időt túllépő személyek pontos azonosítása és ezáltal gyakorlatilag az irreguláris migráció visszaszorítása. Ugyanis jelenleg a vízumengedélyek lejártát követő túltartózkodások nem mérhetők pontosan. A schengeni külső határokon nincs érvényben olyan rendszer, amellyel a nemzeti hatóságok kötelezően rögzítenék a harmadik országból érkezők belépésének és kilépésének dátumát. Ezeket az útlevélbe pecsételve rögzítik, így a 180 napos időszakra, a 90 napos tartózkodásra jogosító rövid távú schengeni vízum lejáratát sem tudják a hatóságok automatikusan vizsgálni. Tehát ebben a tekintetben ez egy nagyon fontos előrelépés lesz. Még egy szempontot hadd említsek! Magyarországnak, a magyar rendőrségnek van egy saját határellenőrzési regisztrációs rendszere, amely az EES, tehát az európai határregisztrációs rendszerben megkívánt alfanumerikus adatokat is fog tárolni. Az nagyon lényeges lehetőség, hogy mi fenntarthatjuk a saját rendszerünket, mert a saját biztonságunk érdekében az fontos, hogy ezek az adatok a nemzeti hatóság rendelkezésére álljanak anélkül, hogy külön a központi adatrendszerből kéne ezt lekérni. Tehát ebben az értelemben nem sért nemzeti érdeket, amit azért sokszor pozitívnak ítélhető uniós rendelkezésnél talán célszerű vizsgálni. Az európai utasinformációs és engedélyezési rendszer ehhez a schengeni határátlépési feladatteljesítéshez kapcsolódik, azzal a különbséggel, hogy az a vízummentes harmadik országbeli állampolgárokra lesz alkalmazható. [[Dr. Tiba Istvánt a jegyzői székben Földi László váltja fel.]] Most a Jobbik nevében ki tudom fejezni a támogatást, de azt mondom, hogy ez némileg formális, hiszen ez egy európai uniós rendelet, amely hatályba fog lépni, gyakorlatilag függetlenül attól, hogy mi hogyan oldjuk meg ennek a hazai jogrendbe való beültetését, ami kodifikációs szempontból természetesen egy fontos és komoly feladat. S még egy megjegyzést hadd tegyek, ami a támogatásunknak egy szempontját jelenti. A 2021-27-es költségvetési ciklusban a jelenlegihez képest a határigazgatásra fordítható összeg a háromszorosára fog növekedni. Tehát bízunk benne, hogy ez uniós forrásokból lesz megoldható. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Előrebocsátom, hogy ez törvényjavaslat támogatást élvez a KDNP-frakció részéről, ugyanis az Európai Unió jogalkotásának megfelelően létrehozza a minden korábbinál nagyobb biztonsági követelményeknek megfelelő európai határregisztrációs rendszert és az európai utasinformációs és engedélyezési rendszert. Egyetértünk az EU azon célkitűzéseivel, hogy az Európai Uniónak meg kell erősítenie és javítania kell a határigazgatás, a bűnüldözés és a terrorizmus elleni küzdelem terén használatos informatikai rendszereket. Ennek apropóján jegyezném meg, hogy tegnap volt annak az egyezménynek a kihirdetése, törvényjavaslatnak a vitája, amely a következő hetekben Magyarországra megszervezendő terrorizmus elleni konferenciáról, az ENSZ Terrorizmus Elleni Hivatalával közösen megszervezendő konferenciáról szól. Ott is kifejezetten nagy teret kell hogy kapjon az online tér mint új terület, amelyeken új kihívásokkal szembesülünk. A mostani javaslat Magyarország számára különlegesen fontos, tekintettel arra, hogy hosszú schengeni határokkal rendelkezünk. Négy olyan országgal határos hazánk, amelyek nem tagjai a schengeni övezetnek. A magyar emberek körében is elsöprő többséget élvez az a vélemény, hogy a schengeni belső mozgás szabadsága az EU egyik legnagyobb értéke, amit fenn kell tartani, meg kell védeni. Éppen ezért örvendetes az a hír, hogy hamarosan Horvátországot is a schengeni övezetben üdvözölhetjük, ha az Európai Tanács ezt a döntést jóváhagyja és megerősíti. A külső schengeni határátkelőhelyeken belépő harmadik országbeli személyeket ellenőrizni kell, ki kell szűrni maradéktalanul és ebben a legkevesebb hibát sem engedhetjük meg magunknak a belépésre nem jogosultakat, a bűnözőket, a terroristákat, illetve az illegális határátlépőket. Ehhez ad megfelelő segítséget ez a határregisztrációs rendszer, amely a tagállamok külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok belépésére és kilépésére, valamint beléptetésének megtagadására vonatkozó adatok rögzítésére és felhasználására is szolgál. [[12.30]] Ezzel elkerülhetővé válnak a visszaélések, legalábbis reményeink szerint a minimálisra szoríthatók le a visszaélések, ha valamelyik országba belépésre nem jogosult vagy a terroristagyanús személyek listáján szereplő emberek… ebben az európai határregisztrációs rendszerben. Azt gondolom, hogy támogatjuk a schengeni térségen belüli szabad mozgást, támogatjuk a vízumliberalizációt, számos alkalommal nyilvánvalóvá tettük ezt. Értékesnek és pozitívnak gondoljuk azt, hogy Szerbiába is például személyi igazolvánnyal utazhatunk, valamint hogy vízumkötelezettség nélkül utazhatunk Georgiába vagy Ukrajnába, számunkra fontos, például magyar szempontból is fontos helyszínekre. Ugyanakkor a külső határainkat meg kell védeni. Nyilvánvalóvá tettük, hogy meg kell védenünk a külső határokat. A Fidesz-KDNP-kormány és a parlamenti többség az elmúlt években is világossá tette, hogy az Európai Unió külső határait és a schengeni övezet külső határait a lehető legszigorúbban védeni kell, és ebből nem engedhetünk. Azt gondolom, hogy a magyar emberek ebben támogatnak bennünket. Látjuk azt, hogy 2016 márciusa óta 37 terrortámadás történt Nyugat-Európa-szerte, amelyet migráns vagy migrációs hátterű személyek hajtottak végre. Ebben 231 ember vesztette életét, valamint 1828 személy sérült meg. Mi következetesek vagyunk abból a szempontból, hogy azt gondoljuk, nem halhatnak meg ártatlan emberek Európában a migrációval együtt a kontinensre érkező terrorizmus következtében. Nem értünk egyet London baloldali főpolgármesterével sem, aki azt mondja, hogy a terror a nagyvárosok része, a nagyvárosok életvitelének a része. Mi ezt nem fogadhatjuk és nem is fogadjuk el, ez ellen harcolni kell. Ezért is fontos a határvédelem megerősítése, akár a mostani határregisztrációs javaslat, ezért mi támogatjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Harangozó Tamás képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ez a törvényjavaslat uniós jogharmonizációs javaslat lévén elég szerteágazó és bonyolult nyelvezettel rendelkezik. A mi kollégáink is egy négyoldalas annotációban próbálták összefoglalni, hogy pontosan mi is fog változni. Én esküszöm önöknek, hogy most megkímélem önöket, hogy ezt összefoglaljam, hogy én beszéljek önöknek interfészekről, alfanumerikus, illetve biometrikus adatrekordok tárolásáról, EES-ről, ETIAS-ról vagy egyéb más rövidítésekről, amik egyébként mind nagyon fontosak. Azért kímélem meg önöket, mert a szabályozás célja és tartalma, úgy látom, hogy konszenzust élvez itt a parlamentben, mert a célja nem más, mint az Európai Unió polgárai bennük minden magyar polgártársunk, éljen ő Magyarországon vagy éppen Nyugat-Európa bármely európai uniós tagállamában biztonságának a garantálása. A nemzetközi terrorizmussal és a nemzetközi szervezett bűnözéssel szembeni tagállami vagy éppen egy-egy város vagy ország elkeseredett, önálló harcolásának az ideje lejárt, és mindenki pontosan tudja, hogy eszköztelen egy-egy ország vagy egy-egy hatóság ezekkel az erőkkel szemben. Az egyetlen valós megoldás az, ha az országok kormányai és szervei összefognak, a lehető legtöbb adatot és információt egymással megosztanak, nemzetközi terrorista szervezetekkel vagy éppen nemzetközi bűnözőszervezetekkel szemben közösen lépnek fel, és ez a javaslat ennek a technikai hátterében tesz egy óriási előrelépést, további automatizmusokat és olyan garanciákat, hogy ne lehessen kijátszani egyik tagállamot a másikkal szemben akár az információk elhallgatásával. Ezért a törvényjavaslatot még akkor is támogatjuk, ha egyébként annak a magyar kormány részéről a Belügyminisztérium által kitalált szervezeti megoldásával nem feltétlenül értünk egyet, vagy lehet, hogy mi nem így tennénk, ha kormányon lennénk, nem ezek a szervezetek vagy nem így kezelnék az adatokat. De hogy őszinte legyek, ez simán belefér a klasszikus kormányzati döntéskörbe, hogy ki hogy gondolja ezt jónak. A lényeg az, hogy az európai uniós irányelv át lesz ültetve, a lényeg az, hogy az adatok össze lesznek kötve minden tagállamban, és az itt élő állampolgárok biztonságát fogja szolgálni, ezért az MSZP ezt a törvényjavaslatot támogatni fogja. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Mivel kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, így Mesterházy Attila képviselő úr felszólalása következik. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nacsa képviselő úr mondatai miatt nyomtam gombot, hiszen Harangozó képviselőtársam elmondta az MSZP álláspontját, amivel természetesen én is egyetértek. Arról beszélt Nacsa képviselőtársam, hogy azért lesz jó ez a rendszer, mert így majd sikerül kiszűrni a bűnözőket, a visszaélések elkerülhetőek lesznek, hiszen ennek meglesz az informatikai háttere, és a legkevesebb hibát fogják majd elkövetni ezáltal az ezt ellenőrző szervek. Szeretném mondani, tisztelt képviselőtársam, hogy erre nagy szükség van, hiszen az önök ellenőrzésén csúszott át számos olyan bűnöző, akik a schengeni zónába be tudtak lépni. Ez a skála széles, mert prostituáltaktól a bűnözőkig sikerült átengedni a magyar schengeni határon ellenőrzéssel együtt is ezeket az embereket. Vagy érdemes megemlíteni isten nyugosztalja Pharaont, akinek szintén sikerült bekerülnie ide, akár a miniszterelnök környezetébe. Vagy érdemes megemlíteni talán hogy méltóképpen emlékezzük meg róla Kiss Szilárdot, akit például Oroszországban elítéltek azért, mert vízumokkal üzletelt, majd utána a kormányzatnak tudott diplomataként dolgozni, és továbbra is folytatta az ezzel kapcsolatos tevékenységét. Magyarul: van teendője a kormányzatnak, amikor arról beszél, hogy ki akarja szűrni a visszaéléseket, és el akarja kerülni azt, hogy bűnözőket engedjünk be a schengeni övezetbe. Tehát bízom benne, hogy ez a rendszer valóban képes lesz ebben segíteni a magyar kormányzati szerveket. A másik, amiről beszélt Nacsa képviselőtársam, azzal kapcsolatban szeretném a jegyzőkönyv végett hogy mondjam? megerősíteni, hogy képzeljék el, nemcsak a Fidesz akarja a határokat megvédeni, hanem a Magyar Szocialista Párt is meg akarja védeni a határokat. Bármilyen furán hangzik, a mi politikánk is a biztonságpolitika területén az, hogy a határon az jöjjön át, akinek engedélye van rá, magyarul, hogy erre találták ki a határátkelőhelyet meg a vízumigénylést, hogy aki Magyarországra szeretne beutazni, és ilyen kötelezettsége van, az kérje, és aztán, ha megkapja a megfelelő szervektől még egyszer mondom, nem úgy, mint Pharaon és a többiek, hanem valóban legális és jogszerű módon , akkor természetesen beutazhat Magyarországra, ha nem, akkor természetesen vissza kell hogy utasítsák, mint ahogy kellett volna tenni Kiss Szilárd ügyfelei esetében vagy éppen Pharaon esetében is. Ezzel csak azt szeretném a jegyzőkönyv végett rögzíteni, hogy nem a Fidesz az egyetlen párt Magyarországon, amely a schengeni határokat keményen és határozottan védeni akarja, hanem azt gondolom, hogy minden más politikai párt ezek között a Szocialista Párt biztos bent van elkötelezett a schengeni határvédelem mellett. A harmadik gondolatot, amire szeretnék utalni, azért hozom szóba, mert ezt már másodszor hallom Nacsa képviselőtársamtól, ha jól emlékszem, tegnap is használta érvelésként ezt a gondolatot, hogy hány terrortámadás történt. Én arra kérném képviselőtársamat, hogy miközben természetesen helyes, hogy erről megemlékezik, de amikor terrortámadásokról és a terrorizmusról beszélünk, akkor emlékezzünk már meg azokról a terrortámadásokról is, amelyeket szélsőjobboldali emberek követtek el, mégpedig gyűlölet-bűncselekményként. Tehát amikor arról beszélünk, hogy mindig csak a migránsok követnek el az önök olvasatában terrortámadást, ez is bírná a vitát egyébként bizonyos szempontból, de azért manapság történt számtalan olyan, sajnálatos módon terrortámadás, aminek semmi köze nincs a migránsokhoz, és bizony, ha már számszerűsítjük ezeket az adatokat, akkor érdemes talán ezt is hozzátenni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Dr. Gurmai Zita tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy rendes felszólalásra kíván-e valaki jelentkezni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Akkor kétperces felszólalásra Nacsa Lőrinc képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Mesterházy képviselő úr miatt nyomtam gombot. Természetesen a Fidesz-KDNP-nél minden terrortámadást elítélünk, minden áldozattal együtt érzünk, és az áldozatok családjai iránt mindig kifejeztük a szolidaritásunkat. Itt arról van szó, hogy azok a terrortámadások, amikről ön beszél, amikor egy adott országban az ott született állampolgár követ el ilyet, azok az egységes Európai Határregisztrációs Rendszerre semmilyen módon nem tartoznak, és nem fogja kiszűrni. Én statisztikailag azokat soroltam föl, amelyeket migrációs hátterű vagy migráns személyek követtek el, mert velük van dolga a határregisztrációs rendszernek, ezért ők tartoznak ehhez a témához, ehhez a napirendi ponthoz, amiről most beszélünk. Itt erről van szó. [[12.40]] És arra kérem, ne mondja azt, hogy mi azokat az eseteket nem ítéljük el. Ugyanolyan módon elítéljük, de ezek az esetek, amiket felsoroltam, amik 231 ember halálát és 1828 ember súlyos sérülését okozták, elkerülhetők lettek volna, ha megvan az erős európai határvédelem. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Ugyancsak kettőperces felszólalásra kért lehetőséget Arató Gergely képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Bevallom, nem kértem volna eredetileg szót, merthogy a törvényjavaslattal magával egyetértünk, de kénytelen vagyok felhívni Nacsa képviselő úr figyelmét arra, hogy sajnos a világ nem olyan egyszerű, mint ahogy ő ezt képzeli, merthogy azoknak a terrortámadásoknak egy jelentős része, amit ön felsorolt és migrációs hátterűnek számít, ami önmagában egy egzaktul nehezen körülírható fogalom, bizony olyan második, harmadik generációs bevándorlók követik el, akik annak az országnak az állampolgárai, és akik esetében a határvédelmi rendszer nem sokat ér. Az ő esetükben más intézkedésekre lenne szükség, amikre azonban a Fidesz nem nagyon kapható, többek között erős európai titkosszolgálati együttműködésre. De ez ennek a törvényjavaslatnak nem témája. Azt viszont szeretném megjegyezni, hogy amit ez a törvényjavaslat vagy pontosabban a mögötte lévő uniós jogszabály szükségessé tesz, vagy ami miatt ez fontos csak hogy ezt szakmailag tisztázzuk , az elsősorban az Iszlám Államban harcoló európai polgárok esete. Magyarul, ezek az emberek, akik elmennek és visszajönnek, a foreign fighterek esete az, ahol ez a dolog rendkívül fontos. De ne keressünk politikai vitát olyan kérdésben, ahol egyébként nincsen szakpolitikai vita. Mindannyian egyetértünk abban, hogy szükség van európai határvédelemre, és hogy egyébként ehhez az elektronikus rendszer szükséges. Mi is támogatjuk, önök is támogatják, szerintem ne vitatkozzunk ezen. Vitatkozhatunk bármin, de van sokkal jobb téma is ennél. Ne olyan dolgon vitatkozzunk, ahol a lényeget tekintve egyetértünk.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mesterházy Attila képviselő úr következik kettőperces felszólalásra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Én nem azt mondtam, hogy önök nem ítélik el, azt mondtam, hogy szisztematikusan elfelejtik felsorolni, amikor erről a kérdésről megemlékeznek, és ezért beszéltem arról, hogy tegnap is az ön hozzászólása csak ezekről az eseményekről beszélt. És amikor általában egy ENSZ-konferenciáról beszélünk, akkor egészen biztosan helye van mindenféle terrorizmussal kapcsolatos kérdés asztalra helyezésének vagy éppen az áldozatokról való megemlékezésnek. De továbbra is tartom azt az állításomat, hogy alapvetően egy ilyen elektronikus rendszer segítheti ezt a munkát egészen biztosan, de ehhez az kell, hogy a magyar szervek megfelelőképpen lássák el a feladatukat. És azért próbáltam ironikusan arra rámutatni, hogy ugyan bármilyen elektronikus rendszer is működik Magyarországon, mégsem tudtak eddig kiszűrni bizonyos bűnöző elemeket ezeknek a rendszereknek a segítségével. Tehát magyarul, a számítástechnika sokat segíthet, de az emberi erőforrás is kell ahhoz, hogy ezek hatékonyan működjenek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak kettőperces felszólalásra Zsigmond Barna Pál képviselő úr kért szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Két mondatban szeretnék reagálni. Egyrészt Mesterházy képviselő úr felvetésére: nem csak a szélsőjobboldali, a szélsőbaloldali terrortámadásokat is elítéli a Fidesz, ha már itt felsoroljuk, hogy itt milyen terrortámadások voltak. De Nacsa képviselőtársam egyértelművé tette azt, hogy mi a mi álláspontunk ebben a kérdésben. A Fidesznek is ez az álláspontja. Arató képviselőtársam meg arra vetemedett, ő azt mondta, hogy a Fidesz nem érdekelt az európai biztonsági együttműködésben. Szeretném megerősíteni, hogy a kormány is, a Fidesz is érdekelt mind az európai uniós belügyi együttműködésben, mind a NATO vonatkozásában mindenféle rendvédelmi és szolgálati szervek együttműködésében, annak érdekében, hogy közösen lépjünk fel a terrortámadások ellen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, kíván-e valaki még felszólalni a vitában. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Pogácsás Tibor államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíván-e zárszóval élni. [[Pogácsás Tibor jelzésére:]] Igen. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm szépen a hozzászólásokat. Az egyértelműen kiderült, hogy minden hozzászóló a törvényjavaslattal egyetért. Kérem majd a támogatást. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom a tisztelt képviselőtársamat, hogy a módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Soron következik „A Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló egyezmény kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/7689. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most elsőnek megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Magyarország fontosnak tartja, hogy az Európai Unió keleti szomszédságában lévő térségben stabilitás legyen. Ez a stabilitás alapvető ahhoz, hogy nemcsak az ott élők, hanem Közép-Európa, így Magyarország lakossága is békében tudják építeni gazdaságukat és társadalmukat. E törekvés gyakorlati megvalósításaként az Európai Unió szomszédságában számos állammal törekszik szorosabbra fűzni kapcsolatait a magyar állam. Ezen államok egyike Georgia, mely állammal nemcsak mezőgazdasági és infrastrukturális beruházások területén születtek államközi megállapodások, hanem a lakosság mindennapjait alapvetően befolyásoló katasztrófák megelőzésének és következményeinek enyhítése érdekében is együttműködnénk.Az egyezmény keretében történő együttműködés jelentőségét növeli, hogy a klímaváltozás miatt bekövetkező természeti veszélyhelyzetek, katasztrófák a közeljövőben várhatóan egyre gyakoribbak és intenzívebbek lesznek, melyek hatásai csak az államok közötti együttműködés által lesznek kivédhetők, mérsékelhetők. A 2019. július 11-én Batumiban aláírt egyezmény kijelöli a szerződő felek kapcsolattartó szerveit. A szerződő felek az együttműködési kötelezettségeiket kapcsolattartó szerveik útján biztosítják. A magyar fél az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot jelölte meg az egyezményben, míg Georgia kormánya Georgia belügyminisztériumának alárendelt állami szerveként működő válságkezelési szolgálat útján tartja a kapcsolatot. A katasztrófák megelőzése és következményeinek enyhítése érdekében az egyezmény rögzíti, hogy az együttműködő hatóságok milyen módokon tudják összehangolni tevékenységüket a bajbajutottak leghatékonyabb védelme érdekében. Az egyezmény nemcsak a katasztrófahelyzet, válságállapot bekövetkezése esetére határozza meg az együttműködés kereteit, hanem lehetőséget biztosít az ezek elkerülése érdekében tett erőfeszítés intézményesített formáinak kialakítására is. Az egyezmény alapján a felek rendezik a kapcsolattartás és információcsere módját, a mentőcsapatok, a felszerelések és a légi járművek igénybevételének mikéntjét, valamint a segítségnyújtás műveleteinek költségviselését is. Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés elé benyújtott törvényjavaslat célja Magyarország Kormánya és Georgia kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló egyezmény kötelező hatályának elismeréséhez szükséges országgyűlési felhatalmazás megszerzése és az egyezmény kihirdetése. Erre figyelemmel arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot tárgyalja meg és támogassa. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Zsigmond Barna Pál képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Bár a külpolitikai diskurzust jelenleg talán nem a magyar-georgiai kapcsolatok dominálják, ez nem jelenti azt, hogy azok ne lennének fontosak országunk szempontjából, sőt örvendetes módon az elmúlt időszakban látványosan fejlődtek. Képviselőként is csak egyetérteni tudok a magyar kormány ilyen irányú stratégiájával. Helyesnek tartom azt a felismerést, hogy az eurázsiai térséggel való jó viszonyra szüksége van az országnak. Sőt, nemcsak az ország, de egész Európa érdeke a keleti partnerség országainak stabilitása és jóléte. Ehhez pedig kellenek ilyen egyezmények, amelyek lehetőséget biztosítanak számunkra aktívan szerepet vállalni a térség stabilitásának és integrációjának elősegítésében. Sajnos azonban Nyugaton ez a felismerés sokszor csak szép szavakhoz és ígéretekhez elég. Ezzel szemben kormányunk folyamatosan dolgozik azon, hogy többek között Georgiával többrétű stratégiai partnerséget alakítson ki. Hatékonyan segítünk az országnak a NATO-val való együttműködés szorosabbra fűzésében, előrevetítve ezzel a jövőbeni csatlakozás lehetőségét is. 12 magyar megfigyelő kiküldésével képviseltetjük magunkat az Európai Unió georgiai megfigyelő missziójában. Emellett haditechnikai együttműködés is létrejött a magyar és georgiai vállalatok között. Eközben anyagi támogatással és szakmai segítséggel mozdítjuk elő az ország mezőgazdaságának modernizációját. [[12.50]] A sort még lehetne folytatni, most csak néhány példát hoztam fel az országaink között létrejött sokrétű és kölcsönösen előnyös kapcsolatból. Ebbe a felsorolásba kiválóan illeszkedik ez az újabb egyezmény, amely a katasztrófák esetén történő kölcsönös segítségnyújtás jogi kereteit és logisztikáját teremti meg, ugyanis, bár vitathatatlan a hosszú távú gazdasági együttműködés fontossága, mindenképpen szükség van az akut problémák közös erővel történő orvoslására is. Egyébként az így létrejövő együttműködés elemei, mint például az információcsere, a közös projektek, a kutatások, a konferenciák, túlmutatnak a katasztrófavédelmen. Ezek a kommunikációs, szervezési és logisztikai megoldások hasznos precedensként szolgálhatnak a két ország közötti kapcsolat más területein is. Összességében úgy vélem, a magyar kormány elismerésre méltó szerepet vállal annak elősegítésében, hogy az eurázsiai térség elinduljon az európai integráció útján. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, ha már egyszer felismertük, hogy a térség stabilitása egész Európa biztonságpolitikai érdeke, dolgoznunk is kell rajta, hogy minél szélesebb eszköztárral tudjuk segíteni ezt. Mindezek fényében tisztelettel kérem képviselőtársaimat, támogassák az egyezmény kihirdetését. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Nunkovics Tibor képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik mint megújult nemzeti néppárt következetesen, hiszen minden eddigi grúz vonatkozású egyezményre igent mondtunk… Megvárom, míg Nacsa úr kiröhögi magát. Köszönöm szépen. Tehát minden ilyen egyezményre eddig igent mondtunk, és támogatni fogjuk ezt az előterjesztést is.Az egyezmény jól illeszkedik a magyar-georgiai kapcsolatok rendszerébe, amely a katasztrófák elleni védekezés körében a kapcsolatok további fejlesztését nagyszerűen szolgálná. Az egyezmény létrehozása a magyar-georgiai kapcsolatok egészére pozitív hatással lehet, az országvédelem területén egyértelműen kedvezően hathat. Annak ellenére, hogy egy bilaterális egyezményről van szó, a Jobbik nevében jelzem, hogy a magyar-grúz kapcsolatok nem értelmezhetőek az EU keleti partnersége nélkül. Magyarország a partnerség egyik leglelkesebb támogatói közé tartozik egyébként az EU-ban, és nagyon reméljük, hogy ennek megfelelően Grúzia és a többi partnerország felé képesek leszünk hiteles európai országként feltűnni. „Az aktuális finn elnökség számára prioritás a keleti partnerség országainak európai értékek szerinti társadalmi fejlődése” látható, olvasható a parlamenti EU-stratégia 37. oldalán is. Mivel a Fidesz-kormány autokratikus lépései miatt az EU éppen egy 7. cikkelyes eljárást folytat az önök kormányával szemben, kissé hitelességi problémákat látunk emiatt, ennek ellenére természetesen, fontosnak tartva a magyar-georgiai kapcsolatokat, meg fogjuk szavazni ezt az egyezményt. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Magyarország és Georgia között egyre erősödő és szoros baráti kapcsolat áll fenn, a politikai és kulturális kapcsolatok a két ország között kiválóak. Magyarország és Georgia olyan történelmi kapcsolatban van, hogy a két ország sosem volt háborúban vagy haragban, vagy konfliktusban egymással, és azt gondolom, ez a mostani politikai és földrajzi térképet tekintve nagy szó és nagy érdem. Georgia több szállal kötődik hozzánk, mint azt első pillantásra gondolnánk, és a több mint háromezer éves gazdag kultúrája igencsak tiszteletet és elismerést követel. Azt látjuk, hogy napjainkban egyre több magyar ember érdeklődik a georgiai turizmus iránt, egyre többen választják pihenésük, nyaralásuk vagy éppen telelésük helyszínének Georgiát, és a georgiai emberek között is egyre népszerűbb célpont Magyarország. Az élénkülő turisztikai kapcsolatokat jól mutatja akár az egyik fapados légitársaság járata Kutaisziba, akár pedig a georgiai légitársaság budapesti járata, amelyet tavaly indított el. Azt gondolom, ezek is hozzájárulnak a két ország közti kapcsolat fellendüléséhez. Álláspontunk szerint, ami Magyarország és Georgia közötti egyezmény, azt mindet támogatni kell. Én a georgiai baráti tagozat elnökeként is csak üdvözölni tudom a mostani megállapodást is. Magyarország leghatározottabb támogatója Georgia euroatlanti integrációjának, ezt több alkalommal is kifejeztük feléjük, és azt gondolom, a jó viszony is azon alapul, hogy mi azt gondoljuk, hogy mind a NATO-nak, mind pedig az Európai Uniónak gyorsabban és határozottabban kellene nyitnia az ország felé. Nagyon fontosnak tartom, hogy Magyarország évente nyolcvan georgiai ösztöndíjas hallgatót fogad, és ők megismerhetik Magyarországot, megismerhetik Magyarország kultúráját, itt tanulhatnak, hogy aztán a jó hírünket hazavigyék, és tovább erősítsék a két ország közötti kapcsolatot. Magyarország támogatta 2016-ban az Európai Unió és Georgia közötti vízummentes szabad utazást, valamint az EU és Georgia között az ezt megelőző bizottsági ciklusban megkötött számos egyezményt, mert a mostani bizottsági ciklusban sajnos ez egy kicsit lelassult. A mostani egyezményre rátérve: az együttműködés formáiban nagyon fontos, hogy a felek kérésére önkéntes segítségnyújtás valósulhat meg, polgári vészhelyzet esetén megelőzéssel, felkészüléssel, elhárítással kapcsolatos információcsere, dokumentációk cseréje, mentőcsapatok felszerelése, szakértői találkozók, cserék és képzések megszervezése, projektek és kutatások közös tervezése és fejlesztése tud majd megvalósulni. Éppen ezért ezt a javaslatot és az egyezmény kihirdetését a KDNP-frakció támogatja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Mesterházy Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nacsa képviselő úr nagyon pontosan és precízen összefoglalta, miért fontos ez az egyezmény, nála szebben ezt én se tudnám elmondani [[Derültség.]] ezért igazából én csak annyit mondanék, hogy mi a magunk részéről is támogatjuk ennek az egyezménynek az elfogadását.Most egy picit a viccet félretéve, ezt az apropót azért érdemes arra talán kihasználni, ha már katasztrófák esetén történő együttműködésről beszélünk, hogy itt a parlamentben megköszönjük a magyar szakértőknek, akik részt vesznek ilyen katasztrófák elhárításában a világban több helyütt, és nem is akármilyen hatékonysággal és szakmai tudással teszik ezt. Tehát a jegyzőkönyv végett annyit azért megjegyeznék, köszönet nekik, hogy kockáztatják sok esetben az életüket is, és Magyarország hírnevét öregbítik ezen a területen is. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem önöket, hogy kíván-e valaki a vitában még felszólalni. [[Senki sem jelentkezik. Dr. Gurmai Zita elfoglalja a helyét.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát… Gurmai Zita? [[Dr. Gurmai Zita jelzésére:]] Nem. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Pogácsás Tibor államtitkár urat, hogy kíván-e zárszót mondani. [[Pogácsás Tibor jelzésére:]] Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm a támogató hozzászólásokat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség. [[Földi Lászlót a jegyzői székben dr. Tiba István váltja fel.]] Most soron következik „A Genfben, 1949. év szeptember hó 19. napján kelt közúti közlekedési Egyezmény, a Genfben, 1949. év szeptember hó 19-én kelt közúti jelzésekre vonatkozó Jegyzőkönyv, a Genfben, 1950. év szeptember hó 16-án kelt, az 1949. szeptember hó 19-én Genfben aláírt közúti közlekedésre vonatkozó Egyezményt és a közúti jelzésekre vonatkozó Jegyzőkönyvet kiegészítő európai Megállapodás, a Genfben, 1955. év december hó 16-án kelt, az 1949. évi közúti közlekedésre vonatkozó Egyezményt és az 1949. évi közúti jelzésekre vonatkozó Jegyzőkönyvet kiegészítő, az 1950. szeptember 16-án kötött európai Megállapodás módosítása tárgyában létrejött, a közúti munkálatok jelzéséről szóló Megállapodás, valamint a Genfben, 1957. év december hó 13. napján kelt, az útjelzésekre vonatkozó európai Egyezmény kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/7691. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Tisztelettel úgy gondolom, valamennyiünk nevében megkérhetem, hogy ugyanezt a címet már ne ismételje meg. [[Derültség.]] Parancsoljon, államtitkár úr! [[13.00]]
Tisztelt Elnök Úr! Nagyon szépen köszönöm a szót, és igazából az lett volna a szándékom, hogy megköszönjem elnök úrnak, hogy felolvasta a törvényjavaslat címét, ezáltal az expozé jelentős részét egyébként elnök úr teljesítette. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk álló törvényjavaslatról engedjék meg, hogy néhány szót szóljak csak, messze nem kihasználva a rendelkezésünkre álló időkeretet. A genfi egyezményt Magyarországon az 1962-es 28. törvényerejű rendelet hirdette ki, amelyet az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi LXXXII. törvény helyezett hatályon kívül. Ugyanakkor nemzetközi jogi értelemben Magyarország továbbra is részese a genfi egyezménynek. Hazánkban az 1968. évi bécsi közúti közlekedési egyezményt pedig az 1980. évi 3. törvényerejű rendelettel hirdették ki, amely jelenleg is hatályban van. Egyre gyakrabban okoz azonban problémát, hogy egyes államok nem fogadják el az ott lakóhellyel nem rendelkező magyar állampolgárok részére a Magyarországon a magyar hatóságok által, a bécsi egyezménynek megfelelő tartalommal kiállított nemzetközi vezetői engedélyeket. Ez olyan országokban fordulhat elő, és okozhat valós problémákat, amelyek a genfi egyezménynek részesei, azonban nem részesei a bécsi egyezménynek. A fentiekre tekintettel szükséges a genfi egyezmény ismételt kihirdetése törvényben és a kapcsolódó kormányrendelet megfelelő módosítása, amely alapján lehetővé válik a nemzetközi vezetői engedélyek genfi egyezmény alapján történő kiállítása. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat melléklete a genfi közúti közlekedési egyezmény és módosításai belső jogba transzformált, hiteles angol és magyar nyelvű szövegét tartalmazza. Az egyezmény többek között a közúti közlekedés, a jelek és jelzések szabályait, a gépjárművekre és pótkocsikra alkalmazandó előírásokat, a gépjárművezetőkre vonatkozó rendelkezéseket rögzíti. A genfi közúti közlekedési egyezmény közúti közlekedési jelekre és jelzésekre vonatkozó rendelkezéseit az azt kihirdető államoknak az egyezmény szövegezéséből következően nemzeti jogban kell érvényesíteniük. Magyarország esetében ez az 1980. évi 3. törvényerejű rendelettel kihirdetett bécsi egyezményre alapozott hatályos nemzeti jog további fenntartását teszi lehetővé, így nem eredményez változásokat a közúti közlekedés, a jelek és jelzések tekintetében. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a fentieknek megfelelően a törvényjavaslat elfogadását, a nemzetközi egyezmények ismételt kihirdetését a nemzetközi vezetői engedéllyel rendelkező magyar állampolgárok érdekében támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm, Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Zsigmond Barna Pál képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Valószínűleg itt sokan emlékeznek arra az időszakra, amikor ennek a testületnek a munkája minimálisra volt csökkentve, jogköre a lehető legszűkebbre szabva. A rendszerváltás előttről, a szocializmusról beszélek. Az Országgyűlést gyakorlatilag majdnem teljesen megfosztották jogalkotói szerepétől, és ehelyett a Népköztársaság Elnöki Tanácsa hozott törvényerejű rendeleteket. Ennek az antidemokratikus időszaknak köszönhetjük azt is, hogy nemzetközi szerződéseink egy részét még mindig ilyen rendeletek legitimálják. Szerencsére, bármit is állítanak egyes ellenzéki politikusok, ma már egy jól működő demokráciában élünk. Éppen ezért úgy vélem, egyik fontos feladatunk, hogy ezeket a szocializmusból származó rendeleteket megfelelő törvényekkel helyettesítsük. Mint azt a törvényjavaslat címében is olvashatjuk amit nem ismételek meg , a közúti közlekedés szabályait elsősorban öt, 1949 és 1957 között Genfben kötött nemzetközi egyezmény alapozza meg. Ez eddig rendben is volna, a probléma azonban az, hogy ezeket az egyezményeket már egy 1962-es törvényerejű rendelet hirdette ki. Ez a rendelet pedig, mint azt a javaslat szövegéből is láthatjuk, már 2007-ben hatályát vesztette. Itt az ideje, hogy ugyanannak a nemzetközileg elfogadott szabályrendszernek újabb, korszerűbb jogi alapot teremtsünk. Tisztelt Képviselőtársak! Ha végigolvassák törvényjavaslatot arra biztatok mindenkit , nem hiszem, hogy bármilyen meglepetéssel, nem várt tétellel találkoznának annak szövegében. Az öt egyezmény mindenki által jól ismert, bevett szabályokat rögzít a járművek állapotáról, megkülönböztető jelzésekről, elsőbbségadásról és így tovább. Nem igazán hiszem, hogy a szélvédők minősége vagy az oldalkocsis motorkerékpárok fékszerkezete különösebb vitára adna okot bármilyen pártpolitikai törésvonal mentén. Ezért is tisztelettel kérem önöket, támogassák az egyezmény kihirdetését. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Most megadom a szót Varga-Damm képviselő asszonynak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Én sem ismétlem meg a törvényjavaslat címét, mert valóban egy egyezménycsomag kihirdetése következik most. Csak azért, hogy oldjam a hangulatot, elgondoltam, amikor készültem erre a vezérszónoklatra, hogy az a jogászember, aki most készül szakdolgozatot írni, ha ennek az egyezménycsomagnak a történetéből írna, bizonyára csillagos ötöst kapna, mert egészen különleges mindaz a közjogi és nemzetközi jogi körülmény, ami odáig vezetett minket, hogy 2019. október 22-én tudunk egy 70 évvel ezelőtt megalkotott és aláírt egyezmény kihirdetéséről beszélni. Természetesen ez semmiképpen nem azt jelenti, hogy az elmúlt 70 évben hazánk negligálta volna ezeket az egyezményeket, vagy ne igyekezett volna megfelelni a belső szabályainkban az egyezmény által megalkotott nemzetközi közlekedési jelzésekre vagy a közlekedés biztonságára vonatkozó szabályoknak, mindenesetre oly kalandos az útja, hogy ez egy gyönyörű csemege lehetne egy leendő jogász szakdolgozatának. Azt gondolom, hogy ha már különösen egy ilyen érdekes közjogi történelem után beszélünk egy ilyen egyezményről, akkor nyugodtan beszélhetünk arról is, ami annak idején egy ilyen egyezmény létrehozatalát igényelte, és azóta ezeket az egyezményeket igyekeztek a mobilizáció, technológiai fejlődés miatt az adott mai viszonyokra módosítani, és az egyezmények is számtalan olyan elemet tartalmaznak, amelyek a későbbi fejlődés okán jöttek létre. Ha felelős politikusok vagyunk, akkor egy ilyen egyezmény kihirdetésekor legalább a parlamentben nem baj, ha elhangzanak azok a különleges és sajnos sajnálatos viszonyok, amelyek Magyarországon a közúti közlekedésben akár a szabályok nem követése, akár az utak túlterheltsége miatt bizony mindennapjaink részesei, és amelyek, azt gondolom, hogy figyelemre méltóak, tehát nem baj, ha mi, képviselők a parlamentben megemlítjük ezeket a kérdéseket. A mobilizációs fejlődés mindenképpen együtt járt egy erős társadalmi fejlődéssel. Polgáraink személyi életében a mobilizáció mind kapcsolatteremtés, kapcsolattartás, mind gazdasági fejlődés miatt egy rendkívül fontos tényező, ezt senki nem vitatja. Az viszont tény, és ezt Magyarország elmondhatja, és ezért is fontos, hogy a közlekedés szabályrendszerének gazdagsága minél inkább meglegyen, már csak a szabálykövetési igény miatt is, de tény, hogy Magyarországon a forgalom sűrűsége és a rendkívül szűk úthálózat a tranzitországunk jellege miatt rendkívül sok problémát okoz a közlekedésben. Nem tudom, tudják-e képviselőtársaim, de 2020-ra várhatóan körülbelül 1 millió 900 ezer ember fogja az életét csak közúti baleset miatt elveszíteni. Ez azt jelenti, hogy a világon háborúra sincs szükség, mégis közel kétmillió ember az utakon hal meg. Ennek bizony az az oka, hogy bár rendkívül gazdag a szabályrendszer, rendkívül pontosan mutatja be például minden, most kihirdetendő egyezmény is a polgárokkal, a gyártókkal, a közlekedési hálózat fejlesztőivel szemben az elvárásokat, mégis olyan óriási a szabálykövetés elmaradása, és olyan mértékben alkalmatlan az úthálózat a rendkívül sűrű forgalom miatt a biztonságos kiszolgálásra, hogy ennek bizony ez a következménye. [[13.10]] Európában a közlekedés adja a GDP 10 százalékát. Ez rendkívül nagy szám, de azt is látni kell, hogy ennek a magas GDP-aránynak a 44 százalékát a közutakon termelik meg. Az elmúlt 30-40 évben természetesen fejlődtek az úthálózatok, de közel nem olyan mértékben, mint amilyet a gazdasági és személyi közlekedés ebben megkívánt volna. Ezt azért is fontosnak tartottam ezen egyezmények kihirdetésekor jelezni, hogy bár szabályaink gyönyörűek, most újra ratifikálunk egy már annak idején Magyarországon kihirdetett és hatályon kívül helyezett egyezménycsomagot, de ez mindössze csak szabályok sokasága. Ehhez oda kell tennie magának a politikának, a gazdasági életnek és a személyeknek magukat, hogy értelme legyen egyáltalán annak, hogy nemzetközi színtéren a közlekedés szabályait, a közlekedési jelzéseket szabályozzák akkor, ha annak a társadalomban nincs a megfelelő elfogadó és támogató jellege. Nagyon fontosnak tartom, ha már erről a kérdésről itt beszélünk, megemlíteni azt, ami a Jobbiknak és egyébként, azt gondolom, felelős politikusnak eleve hitvallása kellene hogy legyen, ez pedig az, hogy a közúti teherszállítás nagy részét a vasútra ráterelni. Svájc meg tudta tenni, és hozzá hasonlóan Magyarország is kicsi ország, tranzitország. Minden egyes alkalmat meg fogunk ragadni arra, amikor közlekedési kérdésben bármilyen aspektusból tárgyalunk itt, a parlamentben, hogy elmondjuk, ha ez a tendencia, ez a törekvés nem kezdődik el, akkor Magyarországon mind az utak állapota, mind az emberi életek veszélyeztetettsége, mind a gazdaságban a közlekedés által fejlesztett gazdasági fejlődés, de az utak romlása miatti infrastrukturális veszteségek olyan mértékben aránytalanok lesznek már egymáshoz, hogy bizony nem hozza a közlekedés azt a GDP-t, amit ma még európai színtéren ki tudunk mutatni. Ma Magyarországon rendelkezésre áll mind belvízen, mind vasúti hálózatban mindaz a kapacitás, amire az országunkon áthaladó kamionokat rá lehet vezetni. Ha a magyar kormány valóban fejlődést óhajt, ha a magyar kormány azt mondja, hogy mindig keres új területeket, amelyen a gazdasági fejlődés garantálható lenne, akkor nemcsak a senkinek nem való Budapest-Belgrád vasúthálózatot építené valami irdatlan pénzből, hanem annak a pénznek a törekedét csak a belvízi és a vasúti kamionszállításra, -terelésre költené, akkor Magyarország egyrészről környezetvédelmi szempontból, másrészről a polgárok biztonsága szempontjából, harmadrészről pedig érdemi és valódi gazdasági fejlődést tudna kimutatni kizárólagosan ezzel a területtel. Azt kérem a tisztelt kormány képviselőitől és a kormánypárti képviselőktől is, hogy beszéljenek erről a kérdésről. Ez a kérdés semmiképpen nem fogja senki üzletét rontani, sehol nem tud semmilyen módon bármilyen érdeket veszélyeztetni, viszont Magyarországon olyan mértékben emelné a magyar emberek, a közúti közlekedés, a gazdaság biztonsága és ezeknek a szakterületeknek a fejlődését, hogy a jövőre nézve nemcsak arányában, hanem nominális mértékében és érdemben is fel tudná mutatni azt a fejlődést, amit kíván az ország. Hozzá kívánok még valamit tenni. Minden ilyen egyezmény, amint látják, a Jobbik frakciója részéről nyitottságot és támogatást eredményez. Ez a jövőben is így lesz. De tegyük már meg azt, hogy ha nemzetközi színtéren ilyen tisztességesen, korrekten és Magyarország nemzetközi viszonyban való együttműködését kifejezzük, akkor a belső viszonyainkban is legalább ilyen felelősségteljesen, legalább ilyen szabatosan, legalább ilyen korrekten és legalább ennyire a fejlődés útjába helyezzék a kormányzás útját. Köszönöm figyelmüket. Szép napot kívánok mindannyiuknak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Most megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim és tisztelt kedves fiatal Látogatók! Magyarországon a genfi közúti közlekedési tárgyú nemzetközi egyezmények az 1962. évi 28. számú törvényerejű rendelettel kerültek kihirdetésre. Ez a jogszabály azonban az egyes jogszabályok és a jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló törvény értelmében 2007. július 1-jén hatályát vesztette. Ugyanakkor nemzetközi jogi értelemben Magyarország továbbra is részese a genfi közúti egyezménynek, a jegyzőkönyvnek, a kiegészítő megállapodásnak, a módosító megállapodásnak és a genfi útjelzési egyezménynek, ezért indokolt ezek ismételt kihirdetése. Örvendetes, hogy a kormány figyel a részletekre, és egy nemzetközi egyezmény ismételt kihirdetését is beterjeszti az Országgyűlés elé. Bár 2007 júliusában hatályát vesztette az előző jogszabály, és több mint 12 évet kellett várni az ismételt kihirdetést kimondó előterjesztésre, de erre mondják azt, hogy jobb későn, mint soha. Ami az előterjesztés szakmai részét, illetve annak időbeli elkésettségét illeti, azt is érdemes felvetni, hogy Ausztriában már két évvel ezelőtt teszteltek önvezető autókat a közutakon. Ennek apropóján érdemes lenne itthon is eltöprengeni azon, hogy milyen készültségi fokban van az autonóm közlekedést érintő nemzetközi szabályozás és hogy állunk annak hazai adaptációjával. Azt is érdemes hozzátenni, hogy idén augusztusban röppent fel a hír, hogy átalakítják a közúti közlekedés szabályait Németországban. A reform célja, hogy a közúti közlekedés biztonságosabb, igazságosabb és még inkább klímabarát legyen. A német közlekedési tárca egy sor szigorítást is javasol, például a járdára, kerékpárútra parkoló és a második sorban, a szabályosan leállított járművek mellett úttesten várakozó autósok például az eddigi 15 eurós bírság helyett 100 euróig terjedő büntetésre számíthatnak, arról nem is beszélve, hogy mindig nehéz dolga van a kismamáknak, hiszen alig tudnak közlekedni ilyen helyeken. Az autópályákon baleseti helyszínre tartó rohamkocsiknak nyitott, úgynevezett mentősávban közlekedő autósokat még nagyobb, 200-230 eurós pénzbüntetéssel sújtják, és egy hónapra bevonják a jogosítványukat, amelyet két büntetőponttal együtt kaphatnak csak vissza. Az újítások legnagyobb része a kerékpáros közlekedés biztonságának erősítését szolgálja. Az előzésről szóló szabályok közül például törlik a megfelelő oldaltávolság meghatározást, amelynek helyére az kerül, hogy lakott területen legkevesebb másfél méter, lakott területen kívül pedig legkevesebb két méter előzési oldaltávolságot kell tartani a kerékpárosokat kikerülő gépjárművekkel. Ugyancsak a kerékpárosokat védi, hogy a három és fél tonnát meghaladó össztömegű tehergépjárművel csak lépésben, legfeljebb óránként 7-11 kilométer közötti sebességgel szabad jobbra kanyarodni. A szabály megszegése 70 eurós pénzbüntetéssel és egy büntetőponttal jár. A minisztérium azért kezdeményezi ezt a szigorítást, mert a halálos vagy súlyos kerékpáros balesetek nagyrészét jobbra kanyarodó gépjárművek okozzák. A javaslat szerint a helyi hatóságok kijelölhetnek úgynevezett kerékpáros övezeteket is, amelyekbe csak kerékpárral vagy elektromos meghajtású kis járművekkel lehet behajtani, és legfeljebb óránként 30 kilométeres sebességgel szabad közlekedni. A reform révén számos új KRESZ-tábla is megjelenhet a német utakon, például a kerékpárosok és motorkerékpárosok megelőzésének tilalmát jelző tábla és a gyorsforgalmi kerékpárutat jelző tábla. A klímabarát közlekedést ösztönző javaslatok közé tartozik, hogy az elektromos meghajtású járművek mellett azok a személygépkocsik és motorkerékpárok is szabadon használhatják a buszsávokat, amelyekkel legkevesebb három személy utazik, és külön parkolóhelyeket jelölhetnek ki a közösségi autómegosztó rendszerekben üzemeltetett gépkocsik számára. A reformcsomag tárcaközi egyeztetése hétfőn kezdődik, a minisztériumok után a tartományi kormányok és az érintett társadalmi szervezetek véleményezhetik a terveket. A KRESZ-rendelet módosításához a tartományoknak is hozzá kell járulniuk, az ügyben a törvényhozás tartományi kormányokat összefogó kamarája dönt majd. A közlekedési tárca szándéka szerint az új szabályok egy részét még az idén bevezetik. A fenti német példa is arra irányítja a figyelmet, hogy nagyon fontos tehát a hetven évvel ezelőtti genfi közlekedési egyezmények ismételt kihirdetése, de a XXI. századi kihívásokra mikor fog végre odafigyelni a kormány. Tegyük hozzá, hogy már az elektromos rollerek megjelenése is problémát okoz a budapesti közlekedésnek. Mit várunk akkor ennél bonyolultabb problémák megoldása kapcsán? Ettől függetlenül az MSZP-frakció támogatni fogja. [[13.20]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces hozzászólások következnek, elsőként Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Zsigmond képviselőtársam hozzászólása inspirált a gombnyomásra engem, hiszen azt mondta, hogy azért kell változtatni ezen a törvényen, merthogy a kommunizmus idején kötötték meg. [[Dr. Zsigmond Barna Pál: Nem ezt mondtam.]] Szerintem azért kell változtatni egy törvényen, mert adott esetben idejétmúlt, és adott esetben van újabb és jobb szabályozás. De ha már arról beszélt, hogy gond van azzal, hogy mikor kötötték ezt a szabályt, akkor hadd ajánljam a Fidesz-frakció figyelmébe azt a szabályozást, amelyet 1962-ben kötött Magyarország a Szovjetunióval, amely biztosítja a nyugdíjasok számára, az orosz és ukrán állampolgárságú nyugdíjasok számára a magyar nyugdíjat, függetlenül attól egyébként, hogy rendelkezik-e magyar állampolgársággal az adott személy vagy nem. Ez nagyjából évi 14 milliárd forint kiadást jelent a magyar költségvetés számára. Ha esetleg például ezen a ’62-ben aláírt és ’63 júliusában életbe lépett, a Magyar Népköztársaság és a Szovjetunió közötti megállapodáson akarnának változtatni, mi azt is nagyon támogatnánk. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Hozzászólásra következik Nacsa Lőrinc képviselő úr, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm szépen, elnök úr. Adminisztratív hiba folytán nem a vezérszónoki körben tudtam elmondani a hozzászólásomat. Nyilvánvalóan a jó munkához idő kell, hogy Gurmai képviselő asszonyt is megnyugtassam ezzel, mind a szakmai érvek már elhangzottak akár államtitkár úrtól, akár képviselőtársaimtól.Mesterházy képviselő úr figyelmét szeretném csak arra fölhívni, hogy Zsigmond Barna nem ezt mondta, hanem képviselőtársam arra célzott, hogy amikor az önök elődei itt az Országgyűlés munkáját leredukálták szinte a nullára, és rendeletekkel, törvényerejű rendeletekkel próbálták meg az országot kormányozni, akkor az nem tartozik országunk legdicsőségesebb korszakába, és ettől a korszaktól próbált meg egy kicsit egyrészt elhatárolódni, másrészt meg azt mondani, hogy most, hogy 1990 óta újra szabadon választott Országgyűlése van Magyarországnak, így érdemes itt meghozni ezeket a döntéseket, ahelyett, hogy mondjuk, azt a régi praktikát követnénk, amit az MSZP elődpártja rendszeresen alkalmazott. Én csak azt szeretném elmondani a javaslattal kapcsolatban, ha már itt a közlekedésbiztonságot tágan értelmezzük, hogy egyrészt a Magyarországon működő, a közlekedéssel kapcsolatban lévő cégek egyre magasabb hozzáadott értékű munkát tesznek le az asztalra, akár közlekedésbiztonságra, akár autógyártásra, akár a zalaegerszegi tesztpályára gondolunk. Itt képviselő asszony említette az önvezető autókat. Azt gondolom, hogy a zalaegerszegi tesztpálya Európában is éllovasnak számít, és az az innováció, ami ott megjelenik, rendkívül figyelemreméltó. Csak egy problémára hívnám föl akkor én is a figyelmet, ez pedig az, amiben mi is többet tehetünk, és nekünk is felelősségünk van példamutatásban is meg a társadalmi szemléletváltozásban is, az a mobiltelefonok használata vezetés közben, és az ebből származó igen magas számú baleset, amely az elmúlt időszakokat jellemezte. Itt azt gondolom, hogy mind a közszereplőknek, mind a véleményformálóknak nagy szerepük van abban, hogy ez ellen álljunk ki, és a lehető legtöbb balesetet, amely ebből következik, tegyük elkerülhetővé a jövőben azzal, hogy nemcsak példát mutatunk, hanem beszélünk erről a kérdésről, és semmilyen módon nem adunk arra okot vagy arra lehetőséget, hogy akár minket is olyan helyzetben láthassanak, hogy vezetés közben a mobiltelefonunkat használjuk, mert ez egy fontos kérdés, égető kérdés, és azt látjuk, hogy most ilyen témában sok baleset is születik, nyilvánvalóan ezeket meg kell előzni. Az egyezmény kihirdetését természetesen a KDNP-frakció támogatja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Két percre szót kér Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP.
Nem véletlenül említettem, amit említettem. Nacsa képviselőtársam figyelmébe ajánlom, hogy ez, amiről én beszéltem, ez a nyugdíjak folyósításáról szóló egyezmény, ez egy törvényerejű rendelet, tehát odatartozik, amiről maga is beszélt, ezért is kellene ezt változtatni, hogy azt a ronda, csúnya gyakorlatot, amit az előző időszakban csináltak, azt meg lehessen változtatni, ráadásul akkor még ez a 14 milliárd forint is megmaradhatna a Magyarországon élő, magyar állampolgárságú nyugdíjasoknak, és szerintem nekik is nagy szükségük lenne erre.A másik megjegyzésére csak annyit szeretnék mondani, hogy jelenleg az önök frakciójában több MSZMP-párttag ül, és a kormányukban is, mint a mi frakciónkban úgyhogy óvatosan ezzel! Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm. Két percre Zsigmond Barna Pál képviselő úr, Fidesz.
Ha már itt politizálunk ennek az egyezménynek a kapcsán, azért szabadtassék megjegyezni, hogy 2007-ben járt le ez az egyezmény, akkor önök voltak kormányon, de nem foglalkoztak ezzel a kérdéssel sem [[Dr. Varga-Damm Andrea: 12 éve meg maguk!]] ahogy a nyugdíjasok helyzetével sem foglalkoztak, sőt elvettek a nyugdíjasoktól, és egy picit úgy éreztem, hogy 2004. december 5. szelleme, Gyurcsány Ferenc szelleme jön ide vissza a Házba azokkal a mondatokkal, amit képviselőtársam itt az előbb felidézett. Amikor önök voltak kormányon, akkor elvettek a nyugdíjasoktól, most pedig aggódnak a nyugdíjasokért. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Ezt minden nap tízszer mondják el! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Arra kérem tisztelettel képviselőtársaimat, hogy a törvényről beszéljünk, a javaslatról beszéljünk, és látom, Mesterházy Attila képviselő úr vissza is vonta kétperces felszólalását. [[Mesterházy Attila bólint.]] Kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével? [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom, és megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak, hogy az előterjesztő nevében a véleményét mondja el.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönjük szépen a támogató hozzászólásokat a törvényjavaslathoz és az elmondott érveket. Azt gondolom, hogy a törvényjavaslaton túlmutató kérdésekről pedig más törvényjavaslatoknál és más helyzetekben lesz majd lehetőségünk még vitatkozni, beleértve az önvezető autózás, autonóm járművek és sok minden más izgalmas kérdést. Ez most túlmutat ezen, viszont köszönjük a törvényjavaslat támogatását minden frakciónak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőségünk.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvények ipar- és kereskedelemszabályozási szempontból történő, valamint jogharmonizációs célú módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/7694. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt elnök úr, nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A parlament elé tárgyalásra került törvénymódosítás-tervezetek azt az átfogó célt szolgálják, hogy a magyar vállalkozások számára megteremtsük azt a szabályozási környezetet, amelyben hatékonyabban tudnak dolgozni, jövőképünk ugyanis az, hogy Magyarország 2030-ra Európa első öt olyan országa közé kerüljön, ahol a legjobb élni, lakni és dolgozni. Ehhez elengedhetetlen a hazai tulajdonú kis- és középvállalkozások fejlesztése, támogatása. A magyar mikro-, kis- és középvállalkozások az üzleti szférában foglalkoztatottak több mint kétharmadának biztosítanak munkát és a bruttó hozzáadott érték több mint felét állítják elő. A kormány kkv-k érdekében tett intézkedései az elmúlt években az adminisztratív és adóterhek folyamatos mérséklődését okozták. A magyar kormány jó irányba halad, ezt egyértelműen mutatja, hogy a felmérések alapján a vállalkozók saját céges pénzügyi eredményeik alakulását és a gazdaságpolitikai irányokat is kedvezően ítélik meg, jövőképükkel kapcsolatban optimisták, a továbblépések lehetőségeit keresik. Jelenleg a növekedés időszakát éljük, 2019. január-augusztusban az előző év azonos időszakához képest az ipari termelés 5,6 százalékkal emelkedett. Az ipari termelés fenntartható növekedésének hátterében ott húzódik az uniós és hazai szabályozási keretrendszer. A termékek kereskedelmének megfelelő szabályozása, a képesítéshez kötött szakmavégzés rendszerének egyszerűsítése és egyértelműsítése, a jogharmonizációs célú rendelkezések mind-mind azt a célt szolgálják, hogy átlátható, piacbarát szabályozás működjön hazánkban. A jelen módosítások erre a célra irányulnak. [[13.30]] Tisztelt Országgyűlés! A jelen törvényjavaslatban szereplő törvénymódosítások az előzőekben részletezett célok megvalósulását szolgálják. Engedjék meg éppen ezért, hogy a tervezett változásokat röviden be is mutassam! A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény módosításának két célja van. Egyrészről a törvényjavaslat egy új európai uniós irányelv szabályait teszi a törvény részévé, másrészről egy kötelezettségszegési eljárásban vállalt módosítások elfogadását célozza. Ez utóbbi módosítás elfogadása esetében elsősorban a határon átnyúló szolgáltatás meghatározását pontosítja a törvény, de egyértelművé válik, hogy határon átnyúló szolgáltatás esetében a hazai szervek úgynevezett előzetes ellenőrzése kizárólag közegészségügyi vagy közbiztonsági vonatkozású szakma esetében lehetséges. Rendelkezik a javaslat arról is, hogy a hazai hatóság a képesítés előzetes ellenőrzését saját döntése alapján mellőzheti. Áttérve a törvény módosításának másik okára, szabályozott szakmának nevezzük az olyan tevékenységet, amely gyakorlása meghatározott szakmai képesítéshez kötött. A nemzetgazdaság szempontjából kiemelkedően fontos tényező a munkaerőpiac rugalmassága, amelyet korlátozhat az egyes szakmai tevékenységek túlszabályozottsága. A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény módosításának eredményeként új szabályozott szakma csak akkor vezethető be, ha teljesülnek a szükségesség és arányosság részletes követelményei. A módosítás munkaerőpiaci és versenyképességi szempontból is előnyös hatásokkal jár, hiszen kevesebb lesz a szabályozás jellegű korlátozások száma a szabályozott szakmák területén. A módosítással egyúttal a szakmák új szabályozásának elfogadását megelőző arányossági tesztről szóló EU-s irányelvnek való megfelelés is megvalósul. Az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról szóló 2004. évi XXIX. törvény módosításának célja a nemzetközi és uniós kötelezettségekből fakadó hatósági adatszolgáltatásra vonatkozó rendelkezések pontosítása. A haditechnikai termékek gyártásának és a haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló törvény módosítása a hadiipari, haditechnikai termékek definícióját pontosítja, egyértelművé téve, hogy csak azok a termékek tartoznak e törvény hatálya alá, amelyeket a haditechnikai tevékenység engedélyezésének és a vállalkozások tanúsításának részletes szabályairól szóló kormányrendelet melléklete felsorol. Emellett a jelenleg hatályos törvény a tevékenységi engedély kiadását előzetes nemzetbiztonsági ellenőrzés lefolytatásához köti, ez azonban aránytalan korlátozás, ezért a rendelkezés hatályon kívül helyezése indokolt a törvényben. Az Alaptörvény szerint Magyarország biztosítja a tisztességes gazdasági verseny feltételeit. A kereskedelemről szóló törvény módosításával a nemesfém-forgalmazás mellett a felvásárlási tevékenység is szabályozottá válik. Mindez lényegében a tisztességesen működő vállalkozások tevékenységét segíti, emellett csökken a felvásárlás általi pénzmosás megvalósulásának esélye is. Sor kerül az áruk szabad áramlását biztosító törvény és a szolgáltatási törvény módosítására is. Ezek a módosítások azonban pusztán jogtechnikai jellegűek, céljuk az uniós joganyagban foglaltaknak való megfelelés, mivel Magyarország a nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében az Alaptörvényben foglaltak szerint segíti a nemzetközi jog és a magyar jog összhangját. Korábban már kitértem rá, hogy a kormány egyik legfontosabb célja a vállalkozások erősítése, adminisztratív terheinek csökkentése. A nemzeti akkreditálásról szóló törvény módosítása a papírmentes iroda megvalósításával elősegíti a bürokrácia csökkentését, az ügyintézési határidők rövidülését, az egységesebb és egyszerűbb folyamat kialakítását az akkreditáció területén. A módosítások által az akkreditációs szerv eljárása átláthatóbbá, az ügyfelek számára pedig tervezhetőbbé válik. Tisztelt Országgyűlés! A kormány határozott szándéka, hogy a hazai vállalkozások számára közérthető, versenyképességet növelő szabályozási környezetet teremtsen meg. A megfelelően kialakított piacbarát jogi környezet segíti a vállalkozások munkáját, a közérthető és átlátható szabályozás megkönnyíti számukra a hatósági engedélyezési eljárások tervezhetőségét. Az egyértelműen végrehajtható szabályok emellett segítik a hatóságok egységes feladatellátását is, az egységes hatósági munka pedig a vállalkozások számára tervezhetőbbé teszi az engedélyezési eljárások időigényét és erőforrás-szükségletét egyaránt. A törvényjavaslat képes hozzájárulni a hazai mikro-, kis- és középvállalkozások adminisztratív és anyagi terheinek csökkentéséhez, versenyképességük növeléséhez. Mindezekre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Schanda államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Böröcz László képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az államtitkári expozéban hallhatták, az önök előtt fekvő egyes törvények ipar- és kereskedelemszabályozási szempontból történő, valamint jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/7694. számú országgyűlési határozati javaslat több lényeges elemet tartamaz az ipar- és a kereskedelemszabályozás tekintetében, amelyek közül néhányat szeretnék megemlíteni. A határozati javaslat egyik fontos alappillére az uniós jogharmonizációs kötelezettségeink teljesítése. Az EU 2018/958-as irányelve szerint a foglalkozás megválasztásának szabadsága alapvető jog. Az Európai Unió jogi chartája garantálja a foglalkozás megválasztásának szabadságát, valamint a vállalkozás szabadságát. A munkavállalók szabad mozgása, a letelepedés szabadsága, a szolgáltatásnyújtás szabadsága a belső piac alapvető, az Európai Unió működéséről szóló szerződésben rögzített elvei. A szabályozott szakmákhoz való hozzáférést szabályozó nemzeti szabályok ezért nem gördíthetnek indokolatlan vagy aránytalan akadályt ezen alapvető jogok gyakorlása elé. A szabályozott szakmákhoz való hozzáférésre vagy azok gyakorlására vonatkozó követelményeket harmonizáló uniós jogban megállapított különös rendelkezések hiányában a tagállam hatáskörébe tartozik annak eldöntése, hogy a megkülönböztetés tilalma elvének és az arányosság elvének keretein belül kíván-e egy adott szakmát szabályozni, és ha igen, milyen módon. A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény módosításának célja a szakmák új szabályozásának elfogadtatását megelőzően elvégzendő arányossági tesztről szóló irányelveknek való megfelelés. A módosítás áttételesen munkaerőpiaci és versenyképességi szempontból is előnyös hatásokkal jár, tekintettel arra, hogy várhatóan kevesebb lesz a jövőben bevezetendő szabályozási jellegű korlátozások száma a szabályozott szakmák területén. [[Gelencsér Attila elfoglalja helyét a jegyzői székben.]] Tisztelt Ház! A határozati javaslat további elemei közé tartozik a pénzmosás elleni hatékonyabb fellépés a nemesfém-felvásárlás területén kereskedelemszabályozási eszközök alkalmazásával, valamint iparszabályozási, akkreditálási, építésgazdasági és kereskedelmi területeket érint. A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény jelen módosításának szükségességét a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni nemzeti kockázatértékelés felülvizsgálata eredményeképpen megfogalmazott intézkedésekről szóló 1691/2018. évi kormányhatározat írja elő. A módosítás célja, hogy a nemesfém-felvásárlás a kereskedelmi törvény alapján bejelentéskötelessé váljon, így csökkentve a felvásárlás általi pénzmosás megvalósulásának esélyét. A nemesfém felvásárlását, annak forgalmazásához hasonlóan, a kereskedelmi hatóság felé szükséges majd bejelenteni. A módosítás a forgalmazással, felvásárlással foglalkozó vállalkozásokat érinti, és a tisztességes gazdasági verseny feltételeinek biztosítását segíti elő. A nemzeti akkreditálásról szóló törvény módosítása a papírmentes ügyintézés megvalósulásával kívánja elősegíteni a Nemzeti Akkreditáló Hatóság eljárásában a bürokrácia csökkentését, továbbá az ügyintézési határidők rövidülését, az egységesebb és egyszerűbb folyamat kialakítását az akkreditáció területén. [[13.40]] Emellett a törvénymódosítás hatékonyabb döntéshozatali eljárást tesz lehetővé, valamint a Nemzeti Akkreditáló Hatóság eljárása átláthatóbbá, az ügyfelek számára tervezhetőbbé válik. Tisztelt Országgyűlés! A szabályozott szakmákkal kapcsolatos szabályozás, valamint az EU-tagállamban forgalmazott áruk kölcsönös elismerésének szabályozása esetében a jogharmonizációs kötelezettségből eredő jogalkotásnak nincs alternatívája. A módosítás a diszkriminatív terhekre érdemi hatást nem gyakorol, számottevő társadalmi, gazdasági, pénzügyi, politikai következménye nincs. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni nemzeti kockázatértékelés felülvizsgálata eredményeképpen megfogalmazott intézkedésekről szóló 1691/2018. kormányhatározat végrehajtása társadalmi, gazdasági, pénzügyi, politikai következményekkel nem jár, ugyanakkor a tisztességes kereskedők számára kedvező hatással bír. A nemzeti akkreditálásról szóló 2015. évi CXXIV. törvény módosítása jelentős, a természetes személyeknek minősülő ügyfelek esetében az elektronikus ügyintézési út kizárólagosságának előírása az ügyfelek számára alkalmazkodási kötelezettséget jelent, de egyúttal az adminisztratív és anyagi terheik is csökkennek. Tisztelt Képviselőtársaim! Összegzésképpen elmondható, hogy az előttünk fekvő javaslat előremutató rendelkezéseket tartalmaz, hiszen legfőbb céljai között szerepel többek között a pénzmosás elleni hatékonyabb fellépés, a bürokrácia csökkentése, a tisztességes gazdasági verseny feltételeinek biztosítása, valamint a gazdaság versenyképességének növelése. Az elhangzottak ismeretében véleményem szerint a javaslat támogatandó, ezért kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Böröcz képviselő úr. Most megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Amikor meghallottam az államtitkár úr expozéjának bevezetőjét, akkor örömmel gondoltam arra, hogy nekem már életemben nem kell PISA-tesztet kitölteni, mert szövegértésből biztos megbuktam volna. Amikor megkaptam feladatnak ennek a salátatörvénynek a vezérszónokságát, akkor én átolvastam magát a törvényjavaslatot, annak indoklását. Én nem találtam meg azt a koherenciát, amit ön elmondott, hogy ezt a hét jogszabályt egyértelműen a kis-, közepes vállalkozások további segítése, fejlődése köti össze, amely a gazdaságpolitikájuk alapja. Akkor megkérdezem, nem látom, hogy a nemesfém-felvásárlás kereskedelmi törvény alá vonása a pénzmosás elleni fellépés ügyében mennyiben dinamizálja a kis-, közepes vállalkozásokat. Az helyes, hogy ezt megteszik, mert esetleg voltak olyan kis-, közepes vállalkozások, amelyek ezen a területen pénzt mostak, de akkor jó, ha megszűnik. Nem látom, hogy a haditechnikai gyártásra vonatkozó uniós szabályok mennyiben segítik a kis-, közepes vállalkozások sokaságát, és még sorolhatnám tovább a hét törvénymódosításból álló salátatörvénynek az egymástól eltérő tartalmát. Egyébként annyit hadd tegyek hozzá, hogy egy szempontból azért a szavazás mégsem lesz nehéz, tehát nem lesz olyan nehéz, mint kevesen vannak itt, akik 1998-2002 között itt voltak, mint Vitányi képviselő úr amikor a Fidesz-kormány az elé a feladat elé állította a képviselőket, hogy egy törvényben, egy végszavazással döntsenek a dajkaterhesség, más néven béranyaság engedélyezéséről és tiltásáról és a váltakozó áramú halászat engedélyezéséről és tiltásáról. Az egyik emberi élet születéséről szólt, a másik halak megöléséről, és az volt a lehetőségünk, hogy a kettőre közösen vagy igennel, vagy nemmel szavazunk. Megmondom, miért nincs ilyen komolyabb gond: ezek valóban jogharmonizációs kiegészítések, egy irányelv van köztük, ott még van némi játéktér, a többi egyértelműen rendelet. Tehát azért legyünk tisztában vele, hogy amikor erről beszélünk, mi a játékterünk. Idézek a törvény indoklásából: az EU 2019/515. rendelet 2020. április 19-étől teljes egészében kötelezően és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Tehát miközben alapvető tartalmi kifogásom sincsen, természetesen azzal, hogy az Unió tagjai lettünk, ezek a rendeletek akkor is érvénybe lépnek, ha ez a jogharmonizáció nem születne meg, de természetesen helyes, hogy megtesszük. És hadd idézzem egy lényeges részét ennek a salátatörvénynek! A törvény kitér a szabályozott szakmák értékelési, arányossági követelményeire, tehát hogy ne ismételjek meg előttem hozzászólókat itt arról van szó, ha egy uniós állampolgár egy másik országban szeretne munkát vállalni, és a foglalkozása ott szabályozott szakmának minősül, vagyis olyannak, aminek igazolásához diploma, oklevél elfogadása kell, akkor előfordulhat, hogy a munkába állás előtt kérelmeznie kell a szakképesítés elismerését, és az irányelv meghatározza, hogy itt nem lehet tiltó, kizáró önkényes okokat alkalmazni. Képzeljük el, vagy tegyük fel a kérdést, hogy ez a szabály a kis-, közepes vállalkozásokat segíti-e. Tehát ma az a munkaerő-vándorlás az Unión belül, hogy Németországból, Ausztriából szakképzett, diplomás vagy okleveles emberek érkeznek Magyarországra, és ezek a kis-, közepes vállalkozásoknál vállalnak nálunk munkát? Szó sincs róla! Sajnos, ez a munkaerő-áramlás pontosan ellentétes. Tehát számunkra igazából az a fontos, hogy Ausztriában, Németországban majd hogyan ültetik át ezt az irányelvet, mert attól függ, hogy a Magyarországról távozni kényszerülő szakképzett emberek milyen feltételekkel tudnak ott dolgozni. És itt annyit hallottunk ma is, tegnap is arról, hogy szárnyal a magyar gazdaság. Erről hadd mondjak néhány szót, sőt valami ilyen plakátjuk is volt az önkormányzati választáson: Magyarországé az EU egyik legdinamikusabban fejlődő gazdasága. Azért ne csak a GDP-t tekintsük mérvadónak egy ország gazdasága szempontjából, mert Magyarországon a GDP-nek több mint felét külföldi, döntően multinacionális cégek állítják elő. Tudjuk, hogy ők milyen eszközökkel tudják optimalizálni az adót, amit fizetni kell, milyen költségtényezőket tudnak az anyacég felé felmutatni, majd a nyereséget repatriálni, tehát ez teljesen nyilvánvaló, hogy nem hatotta meg a magyar választókat. Látták az óriásplakátot, ha jól tudom, a negyedik legjobban növekvő gazdaság. Akkor hadd tegyem hozzá, amit ők tapasztalnak. Ők azt tapasztalják, hogy Magyarországon milyenek a bérek. 2018-as adatokat mondok: nettó bérben Magyarország megelőzi a letteket, a románokat, a bolgárokat, a többi ország nettó bérben átlagosan mind előttünk áll. És beszéljünk néhány szót a visegrádi országokról! A visegrádi országokban az éves nettó bér: Magyarországon 8630 euró, Szlovákiában 9237, 7 százalékkal több, Lengyelországban 9512, 10,2 százalékkal több, Csehországban 11 266 euró, 30,5 százalékkal több. Az EU-átlag 24 700, 186 százalékkal több. És ennek pontosan az az oka, hogy azok a kis-, közepes vállalkozások, amelyekre most hivatkoznak, hogy azokat segítené alapvetően ez a törvénycsomag, nem kapják meg hosszú ideje azokat a forrásokat, amiket önök éppen a multinacionális cégek támogatására fordítottak, és ez a következménye annak, hogy Magyarországon ezek a nettó bérek hogy állnak. Ezért ebből a törvénymódosításból, amely világossá teszi, hogy hogyan kell elismertetni okleveleket, szakmákat, nem a magyar kis- és közepes vállalkozások fognak profitálni az ideáramló külföldi munkaerőt tekintve. Mert áramlik ide külföldi munkaerő, hogyne! [[13.50]] De az orbáni gazdaság alapja az olcsó munkaerőre való épülés, ebben a termelési láncban, a globális termelési láncban egy alacsony szinten való bekapcsolódás. Természetesen van bejövő külföldi munkaerő, hogyne, van bejövő Ukrajnából, Vietnamból, csak nekik nem kell elfogadtatni a diplomájukat, és ez tartja többek között ilyen alacsonyan a magyar béreket. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Balczó képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A bejelentett vezérszónoki felszólalók közül az MSZP képviselője nincs jelen, a Párbeszéd képviselője pedig visszalépett, így a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most megadom a szót kétperces felszólalásra Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! A tisztelt államtitkár úrhoz csak egy kérdésem lenne, hiszen Balczó képviselőtársam nagyon részletesen elemezte a törvényt. A haditechnikai termékeknél van egy kitétel, amely arra hivatkozik, hogy az aránytalan többletteher miatt a nemzetbiztonsági ellenőrzést, ami eddig előírás volt, eltörölné az előterjesztő. Ennél sokkal több indoklást nem találtam a törvényben. Ha államtitkár úr esetleg tudna valamit mondani azzal kapcsolatban, hogy miért kell eltörölni adott esetben a haditechnikai termékek beszállítóinál a nemzetbiztonsági ellenőrzést, az segítene. Értem, hogy különbség van állami beszállító és nem állami beszállító között, de mégiscsak haditechnikai termékekről beszélünk. S hogy annak hol van a végén állami megrendelés, az megint egy másik kérdés. Nagyon sok más megrendelője nem lehet, mint az állam, valahol a végén. Tehát ha elmondaná, hogy ennek mi a konkrét indoka, azt megköszönném. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem gondoltam, hogy hozzá fogok szólni ehhez a javaslathoz. Balczó Zoltán képviselőtársam azt mondta az előbb, hogy kereste azt, amit az államtitkár úr indokolt magában a javaslatban, és azt is kereste, hogy mi köze ennek a javaslatnak a kis- és középvállalkozások támogatásához, mert ez sincs benne. Az viszont benne van, ami nagyon fontos, s volt olyan korrekt államtitkár úr, hogy egy mondat erejéig azért beleszőtte a szövegébe, ez pedig a 18. §-ban írt azon új szabályozás, hogy többletterhet jelent a nemzetbiztonsági ellenőrzés kikötése a vállalkozási körben történő haditechnikai eszközök beszerzése vonatkozásában. Hát, álljon már meg a menet! A haditechnikai eszközök hadi célra vannak. Én úgy tudtam, hogy ma Magyarországon a honvédelem állami feladat és állami monopólium. Hát, azért írta elő annak idején a jogalkotó, hogy haditechnikai eszközök bármilyen relációban való cseréjéhez, átadásához nemzetbiztonsági ellenőrzés kell, mert ennyi erővel holnapután az Iszlám Állam valamely magyarországi helytartójának magánúton hadieszközöket lehet továbbítani. Az egyik mondatában beszél a pénzmosásról, mint egy nemzetközi színtéren veszélyes jelenségről. S bizony rengeteg ország gazdasága azért senyved alacsony szinten, mert a pénzmosás miatti gazdaságiteljesítmény-elmaradás rontja a jövedelmezőséget. Hát, akkor álljon már meg a menet! Tudom, hogy igyekszünk mindig, legalábbis az ellenzéki oldalról láthatóan a jó javaslatokhoz pozitívan hozzáállni, támogatóan hozzáállni, nem kekeckedünk, nem kötünk bele se mondatokba, se fél szavakba. De tessenek már elgondolkozni azon, hogy hirtelen most ez a tartalmú jogharmonizáció mert havonta van legalább egy jogharmonizációt célzó javaslat a Ház előtt miért most érkezett el, miért ezzel a tartalommal, és miért van az, hogy az indoklás és a jogszabály tartalma egymással egyáltalán nem harmonizál. Ha semmi mást nem teszek, csak a mai tárgyalt törvényjavaslatokat nézem végig, mindegyiknek van egy nagyon erőteljes fundamentuma, oka van, célja van, jól lehet tárgyalni, az életviszonyokat segít javítani s a többi, a nemzetközi egyezmények ratifikációja fontos, és jön ez, amit ha az ember elkezd olvasni, azt mondja, hogy itt valami nem stimmel. Ez valaminek az elbújtatására szolgál. Hát, ennek az elbújtatására szolgál, méghozzá a 18. §, amit azért idéznék szó szerint, mert fontos az indoklása: „Aránytalan többletterhet jelentenek a gazdálkodókra nézve a nemzetbiztonsági előírás előírásai, így törölni szükséges. Állami beszállítóknál lehet helye nemzetbiztonsági ellenőrzés kikötésének, de minden vállalkozásra általános feltételként előírni nem indokolt.” S akkor írja azt, hogy milyen jogszabály tartalmazza azokat a feltételeket, amiről beszélünk, és azt mondja, hogy ezért a haditechnikai termékek gyártásának és haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló 2005. évi törvény ezen szakaszát hatályon kívül helyezi. Már bocsánatot kérek, hát ennyi erővel a magánszektor haditechnikai eszközök gyártásával és forgalmazásával azt csinál, amit akar! Nem tudom, kinek a célja Magyarországon a haditechnikai eszközöket termelő vállalkozók ellenőrzés nélküli korlátlan jelenléte és ellenőrizetlen tevékenysége. Higgyék el, ha ezt megszavazzuk, holnapután ide fognak jönni, s nemcsak az Európai Unióból, hanem a világból mindenhonnan ilyen jellegű vállalatok, itt fognak székhelyet csinálni, és ugyan nem itt fogják ezeket gyártani, de úgy fogják előadni, hogy itt gyártják, mert olyan ország vagyunk, amely ilyen fontos, a nemzetbiztonságunk szempontjából fontos kérdést ilyen lazán kezel. Holnapután majd a drogot fogják legalizálni gyártásostul és mindenestül. Tessék ezt végiggondolni! Tessék végiggondolni! Kérem államtitkár urat, hogy beszélje meg ezt a saját minisztériumával. S akkor jön a 19. §, amely azt mondja, hogy a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni nemzeti kockázatértékelés felülvizsgálata eredményeként megfogalmazott intézkedésekről szóló ilyen és ilyen kormányhatározat mellékletében van meghatározva. A fémkereskedelemről beszélünk, és jaj de jó, mert mostantól ez már szabályozott kereskedelmi tevékenység lesz és a pénzmosást csökkenti. Én egy dolgot szeretnék kérdezni: miért kellett erre harminc évet várni? Mert pontosan tudjuk, hogy a fémkereskedelem központi csapata milyen társadalmi csoportból jött valaha. S azt is látjuk, hogy ez a csoport nagyon nem változott azóta sem. Az a kérdés, hogy az elmúlt harminc évben ennek a kormánynak amely egyszer négy évet, most meg a kilencedik évét, azaz összesen a tizenharmadik évét tölti miért most jutott eszébe a fémkereskedelmet a kereskedelmi szabályozott piacra beterelni. Mi volt eddig? Talán csak nem arról van szó, hogy van valami olyan befolyásos oligarcha, akinek most fontos lenne, hogy még esetleg ezt a piacot is leuralja, és esetleg a piac eddigi szereplőinek az adottságai, a nem annyira a legalitás talaján való létük azért kéne, hogy megszűnjön, mert az egész üzletágat be kívánják terelni egy háttéroligarcha hálójába? Nem tudnak meggyőzni arról, hogy nem erről van szó. Ugyanis ha nem erről lenne szó, akkor egyrészről nem most csinálnák, másrészről nem így csinálnák, nem elbújtatni egy ilyen nagyon hangzatos című salátatörvényben. S még annyit hadd mondjak el, csatlakozva Balczó Zoltán képviselőtársamhoz, hogy az első ciklusukban a büntetés-végrehajtási rendszer egyik legfontosabb változtatását tudják, melyik törvénycsomagban csinálták meg: az egészségügyi törvényről szóló törvényjavaslat utolsó paragrafusa volt. Nem vették észre a büntetés-végrehajtás szervezetének vezetői, hogy úristen, fontos alaptényező változott meg, mert az volt a címe, hogy egészségügyi tárgyú törvények. Az utolsó paragrafus meg arról szólt, hogy a büntetés-végrehajtás szervezetében milyen alapvető közigazgatási jogi szerepük van, tehát hogy a kormányzatban kihez kötődjenek, milyen felelősségi viszonyok vannak. Egy egészségügyi tárgyú törvénynek az utolsó szakasza volt! [[A jegyzői székben dr. Lukács László Györgyöt dr. Varga László váltja fel.]] Csak azért mondom el ezt, kérem szépen, mert látjuk, hogy bizonyos egyéni érdekek alapján befolyásolt viszonyokat hogyan hoznak ide a Ház elé, becsomagolva nagyon szépen hangzó, nagyon támogatható, nagyon-nagyon javaslatokhoz, de az az igazság, hogy már mindenki megtanult fideszül ezen az oldalon, és mindig látjuk, illetve mindig kiderül, hogy hol van elrejtve a csapda. [[14.00]] Nagy tisztelettel azt kérem a fémkereskedelem szabályozottságának örülünk, mert legalább valamennyire tényleg a feketejövedelmeket csökkenti , hogy ezt a haditechnikai kérdést tessék újragondolni, nagyon szépen kérjük, mert ez így nem fog menni! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom, és megadom a szót az előterjesztő nevében államtitkár úrnak, hogy válaszoljon a felmerült kérdésekre.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a szót, és köszönöm szépen a hozzászólásokat. Azt szeretném elmondani itt a vitában felmerült kérdésekkel kapcsolatban, hogy a nemesfémvásárláshoz kapcsolódó módosítás a tisztességes piaci vállalkozásokat segíti, az ő működésüket támogatja, a felvásárlás szabályozottsága a pénzmosás lehetőségét szünteti meg. Azt gondolom, hogy ez minden tisztességes piaci szereplő számára kizárólag előnyként értelmezhető.A haditechnikai kérdés kapcsán szeretném arra fölhívni a figyelmet, hogy ez az engedélyezési eljárást egyszerűsíti és könnyíti meg. Az állami beszállítóknál lehet helye természetesen továbbra is nemzetbiztonsági ellenőrzésnek, csak az általános feltételként történő előírása nem indokolt minden vállalkozásra. Köszönöm szépen a vitában elhangzottakat, és köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az ingatlan-nyilvántartást, valamint egyes közigazgatási hatósági eljárásokat érintő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/7693. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Tuzson Bence államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat egyrészt az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény, valamint a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló törvény módosítását tartalmazza. Ezek részben technikai jellegű módosítások, de vannak benne bürokráciacsökkentő javaslatok is, továbbá a szakmai gyakorlatot, a szakma gyakorlását segítő rendelkezések is, és vannak olyan rendelkezések, amelyek a mostani adatvédelmi szabályoknak való megfeleltetését jelentik az ingatlan-nyilvántartáshoz kapcsolódó jogszabályoknak. Ennek megfelelően a pontosításra vonatkozó szabályok között szerepel az ingatlan-nyilvántartási törvény 14. §-ának megváltoztatása, módosítása is. Itt arról van szó, hogy a központi címregiszterből automatikusan vesz át bizonyos adatokat az ingatlan-nyilvántartás. Ez egyébként helyes is, és jól is van így, azonban vannak olyan ingatlanok, jelesül a közterületi ingatlanok, amelyeknél egy kicsit más a szabályozás és más a gyakorlat, ott egy ingatlan-nyilvántartási eljárás kell ahhoz, hogy az ingatlannak ilyen jellegű meghatározása megtörténjen. Itt egy technikai pontosításra kerül sor, hogy ezeket az ingatlanokat az ingatlan-nyilvántartásban aztán szerepeltetni lehessen, tehát a címadatok tekintetében is szerepeltetni lehessen. További cél az, hogy a térképadatbázisból, valamint a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerből történő adatszolgáltatásokra vonatkozó szabályokat pontosítsuk, illetve a helyükre tegyük. Itt több olyan rendelkezés van, amire az ingatlan-nyilvántartásra vonatkozó szabályok, illetve a törvény szabályozásának tárgyi köre nem terjed ki, így a helyükre kerülnek ezek a szabályok. Bürokráciacsökkentést eredményező módosítás az ingatlan-nyilvántartási törvény 28. §-ának megváltoztatása. Itt arról van szó, hogy ha egy adott ingatlan két olyan alrészletből áll, amelyiknek különböző a művelési ága, és ezek között az alrészletek között változás történik, tehát megszűnik az alrészlethatár, akkor a jelenlegi szabályozás szerint fölösleges költségként és időként vázrajz benyújtására van szükség, holott itt, tehát ha például egy ingatlan részben szántó és részben gyümölcsös, közöttük területhatár van, de az ingatlan aztán teljes egészében gyümölcsössé válik, akkor egy ilyen jellegű ingatlan-nyilvántartási eljárást kell lefolytatni. Ugyanakkor ezek az adatok rendelkezésre állnak az ingatlan-nyilvántartásban, ezek a módosítások hivatalból is elvégezhetőek, tehát nincs szükség ebben az esetben külön eljárásra, ez felesleges tehertől szabadítja meg az állampolgárokat és természetesen a másik oldalról az államigazgatást is. A földmérési törvényben is változtatások lesznek: a területszámítási hiba számításának, illetve átvezetésének módja. Itt arról van szó területszámítási hiba esetén, amikor az ingatlan-nyilvántartásban úgy tudunk átvezetni bizonyos adatokat hibaként, ami egyébként a birtokviszonyokat és a tulajdoni viszonyokat egyáltalán nem érinti, tehát automatikusan átvezethetőek. Itt azonban van egy olyan értelmezési kérdés, amely részben a közigazgatási, részben pedig a bírósági gyakorlatra vonatkozik, és a kettő közötti egységet meg kell teremteni. Ennek megfelelően módosul most és az értelmezést egyértelművé teszi a jelenlegi törvénymódosítás. A földmérési törvény a záradékolással kapcsolatos soronkívüliség részletes szabályait is tartalmazza, ezzel egyértelművé téve azt, hogy hogyan kell ezekben az esetekben eljárni, illetve ezeket a szabályokat törvényi szintre emelve. A záradékolással kapcsolatban van egy határidő a törvényben, egy 25 napos határidő, amely határidő egyrészt az Ákr. módosítása miatt is, tehát az újonnan hatályba lépett közigazgatási rendtartás miatt is, másrészt a 25 napos határidő tarthatósága miatt is módosításra szorul. Itt érdemes az általános szabályokat bevezetni, hiszen abban az esetben, ha akár helyszíni ellenőrzésre, helyszíni szemlére vagy hiánypótlásra kerül sor, akkor a 25 napos határidő tarthatósága kétségessé válik, és összhangba kell hozni ezt a szabályt az Ákr. szabályaival, tehát itt érdemes az általános szabályokat most már, hogy van Ákr.-ünk, alkalmazni. A szakmagyakorlást is segítő rendelkezés az, ami egyrészt az úgynevezett IRM, tehát az ingatlanrendező minősítésekkel kapcsolatos változtatást jelenti. Ezt a minősítést visszavonásig adtuk ki eddig, viszont most már a technikai változások olyan szintűek, hogy érdemes másban gondolkozni, hiszen ez a szakma is folyamatosan változik, a digitalizáció újabb eszközöket hoz létre, így érdemes öt évre kiadni ezeket a minősítéseket és ötévente megújítani, hiszen ennek a világnak olyan gyors a változása, egyre pontosabb és egyre összetettebb műszerekkel végzik ezeket a tevékenységeket, ennek megfelelően ötéves időtartamonként megfelelő képzés mentén lehet majd megújítani ezt a tevékenységet, illetve ezt a minősítést. Volt egy rendelkezés korábban a jogszabályban, ami elég szigorúvá tette azt, hogy ilyen szakemberek ezt az IRM-minősítést megszerezzék, tehát különböző olyan képesítésekhez kötötte, amelyek bizony több évtizedes gyakorlattal rendelkező, egyébként kiváló szakembereket kiszorítottak erről a területről. Ezt is orvosolja most ez a jogszabályalkotás. Adatvédelmi kérdés, és adatvédelmi kérdésekkel is foglalkozni kell, hiszen ez az úgynevezett IRM-nyilvántartás, tehát a minősítéssel rendelkező szakemberek nyilvántartása helyesen egy nyilvános nyilvántartás, tehát mindenki hozzáférhet ehhez a nyilvántartáshoz, megismerheti azokat a személyeket, akik ebben benne vannak. Ugyanakkor szinte minden adatát megismerhette ennek a személynek, ami a mostani adatvédelmi elvekkel, a GDPR szabályozásával nincsen összhangban, ezért szükséges az, hogy bizonyos személyes adatokhoz ne lehessen hozzáférni. Erre a mai világunkban, különösen a személyes adatok fontossága miatt, ami egyre erőteljesebben jelentkezik európai és hazai szinten is a szabályozásunkban, szükség van. Ezért a természetes személyek személyazonosító adatainak védelme érdekében született ez a törvénymódosítás. A közigazgatási szabályszegések szankcióiról szóló törvény hatálybalépésével kapcsolatos változtatást is tartalmaz ez a mostani jogszabályunk, illetve előterjesztett jogszabályunk, törvényjavaslatunk. Itt arról van szó, hogy a közigazgatási szankciók nyilvántartásának egy rendkívül fontos és pontos nyilvántartásnak kell lennie, biztosítani kell azt, hogy a megfelelő hatóságok ehhez hozzáférjenek. [[14.10]] Itt semmilyen bizonytalanság nem lehetséges, nem lehet bizonytalan egy ilyen nyilvántartás, ezért a felkészülési időt, úgy gondoljuk, mindenképpen biztosítani kell, ezért javasoljuk ennek a határidőnek a meghosszabbítását 2020. január 1-jére. Összefoglalva tehát, ezeket a rendelkezéseket tartalmazza a mostani jogszabály-módosítás, és kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassa, és hogy a törvényjavaslatot fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Tuzson Bence államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Herczeg Tamás képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Talán bő egy órával ezelőtt a genfi közúti közlekedési egyezmény vitája kapcsán mondta dr. Varga-Damm Andrea, a Jobbik vezérszónoka, hogy annak az előterjesztésnek vagy annak az egyezménynek az előtörténete olyan bőséges irodalommal rendelkezik, hogy egy joghallgató biztosan számíthatna egy ötösre, ha abból írna szakdolgozatot.Én sem joghallgató, sem jogász nem vagyok, viszont ez a mostani jogszabály-módosítás annyi jogtechnikai szempontú elemet tartalmaz, hogy igyekszem szó szerinti pontossággal fogalmazni. Szóval, a Ház asztalán lévő T/7693. számú törvényjavaslat fontos célja az ingatlan-nyilvántartáshoz kapcsolódó, valamint egyéb közigazgatási hatósági eljárások szabályozásának jogtechnikai szempontú módosítása. Az alapvető célkitűzés az, hogy minél átláthatóbb, minél hatékonyabb és minél egyszerűbb legyen a magyar állampolgárok számára az előbb említett eljárások során felmerülő ügyintézés, természetesen végig a jogbiztonság talaján állva. A most elmondottak mellett mindenképpen megemlítendő még, hogy a benyújtott javaslat egyes részei a pontosítási és jogtechnikai szándékon túlmenően érdemi módosításokat is tartalmaznak. Tisztelt Ház! Az előttünk levő törvényjavaslat rendezni kívánja az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból, valamint a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerből történő adatszolgáltatások szabályait, mégpedig oly módon, hogy ezen normákat a megfelelő tárgyi hatállyal rendelkező törvénybe szándékozik illeszteni. Tekintettel arra, hogy az említett adatbázisokból történő adatszolgáltatások nem tartoznak az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény hatálya alá, valamint, hogy az ezen rendszerek működtetésére, vezetésére, illetve az azokból történő egyéb adatszolgáltatásokra vonatkozóan külön, speciális normákat tartalmazó törvény van hatályban, így az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény idevonatkozó rendelkezéseinek hatályban tartása okafogyottá vált, mégpedig a földmérési és térképészeti törvény, illetve a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló törvény egyidejű kiegészítése mellett. Tisztelt Képviselőtársaim! A benyújtott javaslat hatályon kívül kívánja helyezni a közigazgatási szabályszegések szankcióiról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényt, mégpedig azért, hogy a jogalkotás alkotmányos követelményeit kielégítve egységesen, jelen javaslatban rendezzen minden, a szankciótörvény későbbi hatálybalépésével összefüggő jogszabály-módosítást. Mindezt úgy kívánja elérni, hogy egyrészt a szankciótörvény hatálybalépését 2021. január 1-jére módosítja, másrészt pedig az átmeneti rendelkezéseket és a közigazgatási eljárásjog reformjával összefüggő módosításokat tartalmazó törvény hatályát 2021. január 1-jéig hosszabbítja meg. Érdemes megemlíteni azt is, hogy a közigazgatási bürokráciacsökkentéssel és az egyes hatósági eljárások egyszerűsítésével összefüggő módosító rendelkezéseket tartalmazó törvény változtatásával elérni kívánt közpolitikai cél a társasházi tisztségviselők nyilvántartására vonatkozó normák hatálybalépésének 2021. január 1-jére történő módosítása. Szintén lényeges, hogy egy másik szövegcserés módosítás pedig lehetővé teszi, hogy a megválasztott tisztségviselők tevékenységüket a nyilvántartásba vételtől függetlenül 2021. május 1-jéig elláthassák. Tisztelt Ház! Az ingatlan-nyilvántartás szabályozását illetően a bürokráciacsökkentéshez hozzátartozik, és ezért talán fontos elmondani, hogy a jelenleg hatályos jogszabály szerint két alrészlet azonos művelési ágba sorolása esetében a két érintett alrészlet közötti alrészlethatár megszűnése vázrajzkészítési kötelezettséget von maga után jelenleg, ahogyan ezt államtitkár úr is elmondta. A módosítást követően viszont az ingatlan-nyilvántartási átvezetéshez nem lesz szükség művelésiág-változtatási vázrajzot benyújtani a kérelmezőnek. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslat elkészítésének szempontja, hogy a szabályozni kívánt joganyag megfeleljen a jogalkotás jogállami követelményeinek, vagyis a normavilágosság, a hozzáférhetőség és a jogbiztonság elveinek. A megfelelő jogértelmezéshez és jogalkalmazáshoz pedig nélkülözhetetlennek bizonyul egyes szövegrészek pontosítása, illetve a helyes terminus technicus beillesztése. Mindezekre tekintettel a Fidesz képviselőcsoportja támogatja a benyújtott törvényjavaslat elfogadását. Tisztelettel kérem valamennyi képviselőtársamat, tegyenek önök is így. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Herczeg Tamás képviselő úr. Most megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Elnök úr, köszönöm a szót. A szóban forgó törvényjavaslat is valójában egy javaslatcsomag, amelyben változtatni kívánja a kormány az illetékről szóló törvényt, az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvényt, a mezőgazdasági támogatásokhoz kapcsolódó törvényt, a földmérési tevékenységről szóló törvényt, az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvényt, a közigazgatási szabályszegések szankcióiról, a bürokrácia csökkentésével kapcsolatos törvényt. Az összefüggés ezek között azonban megvan, mert két célt szolgálnak, két területre vonatkoznak ezek a módosítások: részben az ingatlan-nyilvántartáshoz kapcsolódnak, részben pedig közigazgatási hatósági eljárásokhoz. Alapvetően technikai jellegű módosításai a meglévő jogszabályoknak, és mi úgy látjuk, hogy ezeket a változásokat a mindennapi gyakorlat indokolja, az alapján vált szükségessé, és erre való tekintettel a Jobbik-frakció támogatni fogja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, Balczó képviselő úr. Most megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kívánom megismételni azt, amit Tuzson Bence államtitkár úr expozéjában elmondott, illetve Herczeg Tamás képviselőtársam vezérszónoklatában már szintén elmondott, ezért az alábbiakra szorítkozom. A T/7693. számú törvényjavaslat célja kettős. Egyrészt a technikai pontosítás, másrészt a bürokráciacsökkentés. A törvényjavaslat a fenti célok érdekében nyolc törvényt módosítana, továbbá egyet hatályon kívül helyezne. Példálózóan gondoltam, hogy elmondom, de az imént Balczó Zoltán képviselőtársam tételesen fölsorolta ezeket a törvényeket, ezért ettől eltekintenék. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A T/7693. számú törvényjavaslat az ingatlan-nyilvántartási és a földmérési törvények módosítása vonatkozásában lényegi területeket is érint. Fontosnak tartom előadni és hangsúlyozni azt, hogy a hatályos szabályozás szerint két alrészlet azonos művelési ágba sorolása esetén két érintett alrészlet közötti alrészlethatár megszűnése vázrajzkészítési kötelezettséget von jelen pillanatban maga után. Ez azt jelenti, amit államtitkár úr már mondott, hogy egy szántó és egy gyümölcsös művelési ágú alrészlet esetén az ingatlanon belül, mondjuk, a teljes ingatlan gyümölcsössé válik, a jövőben ezt ne kelljen ingatlanügyi hatósági záradékkal ellátni, változási vázrajzot benyújtatni, az alrészlethatár enélkül is puszta tények alapján hivatalból is megszüntethető legyen, ezt tartalmazza ez a törvényi rendelkezés. [[14.20]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Fontos változás az, hogy azon ügyekben, melyekben azonban továbbra is változási vázrajzot kell benyújtani, ott a záradékolási díj befizetésével az állampolgár automatikusan, alanyi jogon egy olyan lehetőséget kapjon, egy olyan lehetőséget szerezzen, hogy a kérelmét soron kívül, külön soron kívüli díj megfizetése nélkül bírálják el. Fontosnak tartom azt a változást is, hogy az adatvédelmi szabályok fokozottabb figyelembevétele érdekében a földmérési és a térinformatikai államigazgatási szerv nyilvántartásából kikerülnek a természetes személy személyazonosító adatai, vagyis a földmérési törvény 25/A. § (3) bekezdés a) pontja módosul akként, hogy a „természetes személy személyazonosító adatai” szövegrész helyébe csak a „természetes személy neve” szövegrész kerül. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján és a már előttem felszólalók által részletezettek alapján kérem, támogassák a T/7693. számú törvényjavaslatot, a KDNP parlamenti frakciója szintúgy támogatja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Vejkey képviselő úr. Most megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Olyan fantasztikusan elemezte az összes eddig hozzászóló képviselőtársam ezt a törvényt, annyira precízen és pontosan adta vissza annak a lényegét és mivel mi magunk is meg vagyunk arról győződve arról, hogy ez a törvény szolgálja a magyar haza és a Magyarországon élő állampolgárok érdekét , hogy mi a magunk részéről is természetesen támogatjuk ezt az előterjesztést. Így sokkal többet nem is szeretnék ehhez hozzátenni, hátha még Varga László képviselőtársam ki fogja egészíteni az általam elmondottakat. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Mesterházy képviselő úr. Most megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Ennek a törvényjavaslatnak az esetében mi is úgy ítéljük meg, hogy alapvetően egy technikai típusú törvénymódosításról van szó, amely egyrészt korábbi jogalkotási egyenetlenségeket igazgat ki, másrészt pedig megnyitja az utat az ingatlan-nyilvántartási rendszer egyébként kétségkívül szükségszerű és fontos fejlesztésének, egyszerűsíti az állampolgárok dolgát. Azért nem tudok még nyilatkozni arról, hogy támogatjuk a törvényjavaslatot, mert egészen pontosan szeretnénk tisztázni azt, hogy hogyan érinti ez az önkormányzati úgynevezett forgalomképtelen vagyont. Itt felmerültek jogi típusú aggályaink, de alapvetően a törvényjavaslattal kapcsolatban nincsenek fundamentális kétségeink vagy problémáink. Később alakítjuk ki az álláspontunkat a törvényjavaslatról.
Köszönöm szépen, Arató Gergely képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Tuzson Bence államtitkár úrnak, hogy az előterjesztők nevében kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót. Egyrészt szeretném megköszönni a pártoknak és a frakcióknak azt, hogy többségében támogatásukról biztosították ezt a törvényjavaslatot. Valóban egy előremutató törvényjavaslatról van szó, de amit Arató képviselőtársam mondott, annak egyébként nagy jelentősége van. Az ingatlan-nyilvántartás megújítására egyébként készülünk. Itt egy komoly változtatásra lesz majd szükség a következő időszakban. Az ingatlan-nyilvántartásunk rendszere dogmatikai szempontból a Mária Terézia korára visszavezethető ingatlan-nyilvántartás. Ugyanilyen ingatlan-nyilvántartási rendszere van Csehországnak, Ausztriának, Szlovákiának, tehát az egykori Osztrák-Magyar Monarchia országainak, azonban az idő ment előre, és más korszakba léptünk a digitalizáció folytán, ezért majd dogmatikai változásokra is szükség lesz, és az egész ingatlan-nyilvántartást egy elektronikus nyilvántartási alapra átvive, az ország versenyképességét is változtató, sőt előrevivő változtatásokat kell majd ezen a területen megalkotni. Ez egy nagyobb munka, hiszen az ingatlan-nyilvántartás mégis a nemzeti vagyonunk 60 százalékát jelenti, a GDP 25 százaléka ezen a rendszeren megy keresztül. Tehát ez egy nagy munka a jogászi munka oldalán is, másrészt informatikai oldalon is, ez egy kétéves időszak lesz, kétéves munka a jelenlegi számtásaink szerint. Ebben is a kormánypártok támogatására mindenképpen számítunk, a másik oldalon pedig, mivel olyan ügyről van szó, ami nemzeti ügy, remélem, e tekintetben az ellenzéki pártok támogatására is majd számíthatunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Tuzson Bence államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőségük.Tisztelt Országgyűlés! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. A napirend utáni felszólalások következnének, de az erre jelentkező két jobbikos képviselő úr nincsen jelen, így ettől most eltekintünk. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalások tehát nem történnek, ezért megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés csütörtökön reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Köszönöm a munkájukat.