… [[Govornik govori romski, nema prijevoda.]] Poštovani predstavniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Posebno mi je zadovoljstvo danas biti predstavnik predlagatelj ovoj raspravi o potpori međunarodnoj inicijativi za ustanovljenje 5. studenog Svjetskog dana romskog jezika. Rijetko se pred Hrvatskim saborom nađe prijedlog koji su podržali svi klubovi zastupnika. Kao Rom i kao saborski zastupnik ponosno mi je stajati pred vama i predlagati vam da podržite ustanovljenje Svjetskog dana romskog jezika. Velik je ovaj dan i za Hrvatski sabor, dan koji će biti upisan u povijesti ovog Visokog doma, najvišeg tijela predstavničke demokracije u RH. Dan je ovo kada RH riječi i djelom pokazuje podršku romskom narodu, podršku koja je simbolična i suštinska, podršku koja je biti u Europu i svijetu poslati jasnu poruku da je naša zemlja opredjeljenja podržati svoje nacionalne manjine, a posebno onu najranjiviju Romsku nacionalnu manjinu. Kao aktivni sudionik ovog procesa, od njegovog početka posebno me veseli da je inicijativa došla od Roma, da su Romi pokazali i sebi i drugima da nisu i ne trebaju biti objekt već subjekt svoje budućnosti, da su prepoznali važnost romskog jezika za očuvanje romske kulture i identiteta. Stoljetna lutanja od Indije do Europe, povijesti puna patnje i bolja, povijest puna igre i pjesme, povijest puna tradicije i običaja, povijest puna izolacije i neravnopravnosti, povijest je to mog romskog naroda, povijest je to koja nam je … predajom prenio romski jezik, jezik koji je kroz stoljeća kontinente i carstva kroz koja smo proizlazili nosi potvrđivao osjećaj naše pripadnosti romskom narodu. Narodu bez domovine, narodu sa stotina domovina, jezik koji se rasipao u brojne rukavice dijalekte naših nastalih pod utjecajem jezika naroda sa kojim smo živjeli ali i zbog izostanke institucije matične države koje bi ga očuvale, uređivale i kroz obrazovanje učinili opće prihvaćenim. Jezik je to koji su uprkos svemu tome ipak sačuvao i opstao, koji je preživio ono što je malo jezika preživjelo, jezik koji se i danas u 21. stoljeću bori za bolju budućnost, koji još nije standardiziran, koji još čeka svog Goethea, Shakespearea i Tolstoja ali i jezik kojim bi vjerujem gotovo govorio i Job kada bi se rodio. I zato danas ovdje pred vama kolegice i kolege zastupnici, pred vama je uvaženi predstavnici i predsjednici predstavničkih tijela i udruge Romske nacionalne manjine koji danas ovu raspravu pratite sa galerije i pred vama poštovane građanke i poštovani građani Republike Hrvatske koji nas pratite preko medija, danas sam ovdje pred vama sa molbom da priznate pravo Roma na svoj romski jezik i da zajedno ustanovimo Svjetski dan romskog jezika, dana kada ćemo slaviti romski jezik, dana kada će se u širokoj javnosti govoriti o romskom jeziku, dan kada će se voditi znanstvene i stručne rasprave o romskom jeziku i kulturi. Želim vas sad ukratko upoznati sa histrijatom Svjetskog dana romskog jezika. Inicijativa je pokrenuta 2008. godine, 5. studenog 2008. godine objavljene je prvi Romsko-hrvatski rječnik te je taj dan prepoznat kao povod za proglašenje 5. studenog Svjetskog dana romskog jezika. Svečano ga je u ime struke predstavio doktor Mate Križman, stručnjak za indoeuropsku lingvistiku sa Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. Taj se dan od tada obilježava svake godine u Zagrebu, a uz to se održava i Međunarodni simpozij na kojem se radi na standardizaciji romskog jezika. Na simpozijima organiziranim povodom Svjetskog dana romskog jezika dosad su sudjelovali brojni lingvisti, romolozi, novinari i književnici koji su na ovom stručnom skupu također dali potporu ovoj inicijativi. Teme koje su dosad bile raspravljane obuhvatile su kodifikaciju, standardizaciju romskog jezika, upotrebu romskog jezika u informatičkoj tehnologiji te položaj romskog jezika unutar obitelji. Na Svjetski dan romskog jezika dodjeljuju se i dvije nagrade za životno djelo, nagradu … [[Ne razumije se.]] i nagrada … [[Ne razumije se.]] , nazvane prema velikanima koji su započeli standardizaciju romskog jezika. Te je nagrade dosad dobilo više zaslužnih pojedinaca iz Francuske, Rumunjske, Srbije i Makedonije. Proglašenje Svjetskog dana romskog jezika podržala je i Međunarodna unija Roma, međunarodna organizacija Roma čiji je cilj političko predstavljanje Roma u svijetu. Inicijativu su prihvatile i brojne romske udruge, ugledni članovi romske nacionalne zajednice u Republici Hrvatskoj, kao i mnogi ugledni znanstvenici, istaknuti pojedinci iz hrvatskog kulturnog, javnog i političkog života, potpisujući Povelju o proglašenju 5. studenog Svjetskog dana romskog jezika. Obilježavanje dana Svjetskog dana romskog jezika je i u agendi Vijeća Europe kada je riječ o najvažnijim kulturnim događajima i praznicima romske zajednice. Romski jezik spada u skupinu indoeuropskih jezika, to je jedan od indijskih jezika i ta činjenica nam svjedoči o seobi Roma iz pradomovine Indije. Romski jezik sadrži mnoga narječja gurbeski, kalderaški, lovarski, abdijski, džambarski i drugi. Romski jezik je jezik kojim govori većina Roma u svijetu, priznat je kao službeni jezik Roma na 1.kongresu Roma 1971. u Londonu, na istom kongresu na kome je ustanovljena romska zastava i romska himna Đelem, đelem. Za standardizaciju romskog jezika od velikog značaja bio je i kongres Roma održan 1990. godine u Varšavi na kojem je usvojena abeceda romskog jezika sa 36 slova. Tada su donesene i druge odluke koje se tiču romskog jezika sa lingvističkog aspekta. Nakon toga uslijedilo je duže razdoblje stagnacije, a onda je rad na standardizaciji dobio novi zamah upravo iz Hrvatske sa pokretanjem inicijative za obilježavanje Svjetskog dana romskog jezika 2008. godine. Još je jedan veliki korak učinjen za romski jezik u Hrvatskoj, a to je dogovor sa dekanom, gospodinom Damirom Borasom o uvođenju predmeta o romskog jeziku i kulturi na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu koje će se početi izvoditi ove jeseni. Na taj će se način trajno i kvalitetno raditi na tome da se romski jezik očuva i da se akademska i kulturna javnost senzibilizira za romski jezik i kulturu. Priznavanje romskog jezika povezano je i sa ostvarivanjem prava pripadnika Romske nacionalne manjine koja su sadržana u mnogim dokumentima, domaćim i međunarodnim dokumentima koji direktno i indirektno utvrđuju pravo na zaštitu, očuvanje, unapređivanje romskog jezika je Ustav Republike Hrvatske koji u članku 15. definira pravo pripadnika svih nacionalnih manjina da se slobodno služe svojim jezikom, definirano stavkom 4. člankom 15. Ustava Republika Hrvatske i nacionalni program i Akcijski plan za Rome sadrže mjere za očuvanje identiteta i kulture Roma. Člankom 7. Ustavnog zakona o pravima nacionalne manjine Hrvatski sabor je utvrdio posebna prava i slobode pripadnika nacionalnih manjina, uključujući pravo na služenje svojim jezikom i pismom u privatnoj, javnoj i službenoj upotrebi, odgoj i obrazovanje na jeziku i pismu kojim se pojedina manjina služi te pristup informacijama na vlastitom jeziku i pismu. Prije 10 godina donijet je i zakon o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina koji se u pravilu još ne može primijeniti na romsku nacionalnu manjinu jer pitanje romskog jezika nije uređeno, za razliku od drugih manjina koje temeljem tog ostvaruju pravo na obrazovanje kroz više različitih modela. Za Hrvatsku je obavezujuća i Europska povelja o regionalnim i manjinskim jezicima Vijeća Europe iz 1992. godine koji izražava potrebu za akcijama u korist manjinskih jezika i daje jamstvo u zemljama potpisnicama da će se ti jezici proučavati. I konačno, važni su dokumenti koji dolaze iz same romske zajednice, kao što je Deklaracija usvojena na 1.simpoziju Svjetskog dana romskog jezika 2009. godine u Zagrebu. Ta deklaracija upozorava na dugotrajno zanemarivanje romskog jezika, na nejednak položaj u odnosu na druge jezike, zbog njegove ograničenosti na korištenje unutar obitelji, a izvan javne upotrebe te na potrebu provedbe mjera za razvoj romskog jezika. Romski jezik, vitalni element nacionalnog i kulturnog identiteta Roma i zato romski jezik kao i drugi jezici mora bit prepoznat i priznat i treba poduzeti konkretne akcije usmjerene na očuvanje romske jezika. Jednoj od tih akcija svjedočimo danas u Hrvatskom saboru. Predlažem stoga da Hrvatski sabor podupire ovu inicijativu te da pozove i Vladu Republike Hrvatske i druge državne institucije, medije i organizacije koje djeluju u korist pripadnika romske nacionalne manjine da u svom djelovanju u skladu sa izrečenim podrži napore o afirmaciji prava pripadnika romske nacionalne manjine da se služe svojim jezikom u privatnosti doma, kao i u javnim medijima, u obrazovnim ustanovama, kao i pred državnim tijelima. Ova podrška uvjereni smo imat će pozitivni učinak na ubrzavanje procesa standardizacije romskog jezika na kojem se radi, no koji treba dodatne poticaje kako bi u skoro vrijeme bili objavljeni. Posebno je to značajno sada kada za mjesec dana Republika Hrvatska preuzima predsjedavanje desetljeće za uključivanje Roma, međunarodni forum u koji je uključeno 12 europskih zemalja. Hvala svim klubovima, zastupnicima na podršci ovom prijedlogu. …/Ne razumije se.
Hvala lijepa gospodinu zastupniku Veljku Kajtaziju. Sada bih samo finalno, znam, znam gospodin zastupnik Furio Radin u ime Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, ali prije nego on dođe ja bih molio da pozdravimo predstavnike romske zajednice na našoj galeriji. . [[Pljesak.]] Hvala. Izvolite gospodine Radin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja mislim da je naročito pohvalna i naročito važna ova činjenica, počet ću tako i onda ću čitati mišljenje odbora, da svi stranački klubovi predstavljeni ovdje u Saboru podupiru takvu inicijativu. Takva inicijativa je važna, važna je zato što ona će postati međunarodna i potječe od Hrvatske, važna je zbog svega što se događa sa ovom najranjivijom skupinom jer su Romi najranjivija manjinska populacija i važno je zbog toga što u posljednje vrijeme smo i svjedoci u nekim dijelovima i eskalacije problema i problematike protiv ili u odnosu na Rome. To je obvezujuće naravno, ova deklaracija i ovaj novi senzibilitet da tako kažem prema Romima je obvezujući naravno za Sabor, naravno za sve građane Hrvatske i obvezujući je i za Rome koji predstavljaju naravno sastavni dio te integracije koja je u Hrvatskoj sigurno potrebna. Možemo postati i sa takvim deklaracijama mjesto gdje problem Roma će zapravo postati jedan riješen problem. Odbor je navedeni prijedlog zaključka razmatrao kao matično radno tijelo. Predstavnik predlagatelja i zastupnik romske nacionalne manjine u Hrvatskom saboru obrazlažući razloge za podnošenje prijedloga osim ostalog je istaknuo da Romi širom svijeta koriste 60-ak narječja, ali da većina ipak govori jezikom romani chip kojega je 1. Svjetski kongres Roma 1971. godine proglasio službenim romskim jezikom. Zbog činjenice da je romski jezik nestandardiziran, a kako su uz to pripadnici romskog naroda bez svoje države, bez svoje matične države i žive raseljeni širom svijeta s razlogom se može govoriti o ugroženosti ovog jezika. Standardizacija romskog jezika izravno utječe na kvalitetu obrazovanja Roma na materinskom jeziku kao i na ostvarivanju prava romske nacionalne manjine čiji pripadnici žele naučiti jezik sredine u kojoj žive i istovremeno očuvati i taj svoj materinji jezik kao i sve manjine. U Hrvatskoj je 2008. godine javnosti predstavljen prvi romsko-hrvatski i hrvatsko-romski rječnik, a stručnjaci i ugledni su okupljeni tom prigodom u Zagrebu pokrenuli su međunarodnu inicijativu da se u čast tog događaja 5. studenog proglasi Svjetskim danom romskog jezika. Predloženu je povelju tada potpisao veći broj znanstvenika, sveučilišnih profesora iz Hrvatske i inozemstva, zastupnika i zastupnica u Hrvatskom saboru, nekoliko desetaka romskih udruga iz RH i nekoliko drugih europskih zemalja, a inicijativu je prihvatila i međunarodna Unija Roma. Imajući u vidu da je inicijativa za ustanovljenje Svjetskog dana romskog jezika potekla iz Hrvatske predstavnik predlagatelja je zaključno istaknuo da se prijedlog referira na dan kada je promoviran prvi romsko-hrvatski i hrvatsko-romski rječnik, znači taj datum je usko vezan sa Hrvatskom, te da je uspješnost ovakve inicijative potrebna potpora što šire zajednice. Stoga se predlaže Hrvatskom saboru da se pridruži navedenoj inicijativi i da je osnaži svojim zaključkom. Na taj bi se način dao poticaj i primjer svim relevantnim i zainteresiranim hrvatskim institucijama i organizacijama kao i drugim nacionalnim parlamentima i međunarodnim organizacijama da podupru nastojanja pripadnika romske zajednice u očuvanju njihovoga kulturnoga i nacionalnog identiteta napokon. Članovi odbora su u raspravi podržali donošenje predloženog zaključka izražavajući mišljenje da je dobro da jedna ovakva inicijativa koja ima europsko i svjetsko značenje potječe iz RH. Naglasili su da upravo RH i svojim Ustavom i zakonima koji posebnim Nacionalnim programom za Rome i Akcijskim planom desetljeća za uključivanje Roma 2005. – 2015. te nizom mjera socijalne politike, zdravstvenim mjerama, politikom zapošljavanja, rješavanjem problema stanovanja, politikom obrazovanja, rješavanjem statusnog problema i značajnim financijskim izdvajanjem kako u državnom proračunu, a tako i u proračunu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave podržava afirmaciju romske nacionalne manjine pomažući njezinim pripadnicima da se na ravnopravnoj osnovi integriraju u hrvatsko društvo i da u punoj mjeri održe svoj kulturni i nacionalni identitet. I nadajmo se da će u budućnosti toga biti još i više. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno, podcrtavam, jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese zaključak o potpori Međunarodnoj inicijativi za ustanovljenje 5. studenoga kao Svjetskim danom romskog jezika u predloženom tekstu. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi riječ ima gospodin zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Kažu da koliko jezika govoriš toliko ljudi vrijediš. I svaki jezik predstavlja jedno bogatstvo. Dozvolite mi da to konstatiram i kao lingvist po struci. Jer svaki jezik ima posebna semantička, sintaktička rješenja koja vas mogu samo obogatiti, a to vjerujem da sve moje kolegice i kolege koji znaju jedan strani jezik znaju i cijeniti. Dakle, svaki jezik ima neka posebna rješenja i svaki jezik je jedno posebno bogatstvo. Tako je i sa romskim jezikom koji je jezik jedne nacionalne manjine koja nema svoju državu, ali bez obzira to ne umanjuje vrijednost toga jezika. Dozvolite mi da se tu i zahvalim našem kolegi Kajtaziju koji je doprinio lingvističkoj sceni u Hrvatskoj, a posebno što se tiče romskog jezika, napisavši i prvi hrvatsko-romski, odnosno romsko-hrvatski rječnik. Kolega svaka vam čast. Kao lingvistu to mi je jako drago, a još draže mi je da evo sjedite i s nama u saborskim klupama. Međutim, dozvolite mi da se osvrnem, što se jezika tiče, i na neke probleme koje sam i sam uočio, dakle kada govorimo o romskom jeziku, radeći u školi. Naime, problemi romske djece su ti što najčešće romska djeca ne govore hrvatski dolaskom u škole. I to je jako veliki problem jer znamo svi iz vlastitog iskustva kretanje u školu je jedna od najstrasnijih situacija u dotadašnjem djetetovom životu. Dakle, mijenjanje okoline, nalazi se u potpuno novoj situaciji, oko djeteta su sve nepoznati ljudi itd. Dakle, uz sav taj stres romska djeca imaju i dodatni stres, a to je jezična prepreka. To sam i sam vidio da sam predavao romskoj djeci također kao i hrvatskoj. Dakle, ja sam im predavao strani jezik, engleski jezik i sad zamislite kada nekom tumačite strani jezik na stranom jeziku. Ja zaista vjerujem da je to izuzetno stresno iskustvo. I zbog toga kao i u puno svojih rasprava ističem da je obrazovanje ključ boljega sutra i za Romsku nacionalnu manjinu i za Hrvate općenito. Dakle, obrazovanje i romskoj djeci treba posvetiti posebnu pažnju da postanu jezično pismeni i na hrvatskom prije nego što dođu u školu, a upravo da bi se lakše integrirali u nastavu u razred u hrvatsko društvo općenito i na taj način neće imati otpora prema školi, jer vjerujete da je to užasno stresno kada idete svaki dan u školu i slušati po tri četiri školska sada da vam netko nešto priča a vi ne znate što. Meni osobno kao građaninu Republike Hrvatske, kao Hrvatu kao predstavniku svog naroda u ovom visokom domu je izuzetna čast što inicijativa ustanovljenja ovog dana potječe upravo iz Hrvatske, posebno kada uzmemo u obzir da Romi u Hrvatskoj žive već više od 6 stoljeća. Također mi je drago i tu se pridružujem kolegi Kajtaziju što je ovaj prijedlog, dakle prijedlog ovog zaključka dolazi od svih klubova zastupnika, dakle da po ovom pitanju imamo konsenzus. Jezik je u ostalom i ključni element nacionalnog i kulturnog identiteta svakog naroda i prema tome zaštićujući odnosno povisujući razinu obilježavanja Dana romskog jezika pomažemo i Romskoj nacionalnoj manjini koja je kao što je rekao kolega Radin jedna od najranjivijih manjina i u Hrvatskoj ali i šire, i to isto tako pozdravljam. Štitimo njihov nacionalni identitet, dakle Romske nacionalne manjine, ali vjerujem da obogaćujemo i sebe, jer kako sam uvijek govorio naše različitosti nas ne smiju razdvajati nego trebaju biti naše zajedničko bogatstvo. Zbog svih razloga koje sam naveo u pravo u svojoj raspravi sve sretno podržavam ovu deklaraciju koju ćemo donijeti i pozivam sve kolegice i kolege da mi se u tome pridruže. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Riječ ima gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici. Dozvolite da posebno pozdravim i naše današnje goste predstavnike i predstavnice Romskih organizacija u Republici Hrvatskoj, predsjednike i predstavnike Vijeća romske nacionalne manjine. Veliki je ovo dan za sve nas, ja želim reći da sam sretan i ponosan jer smo dobili priliku da u Hrvatskome saboru govorimo o jednoj iznimno važnoj temi. I baš zato što govorimo o tome u Hrvatskom saboru sretan sam i ponosan. Ponosan sam zbog toga jer o tome razgovaramo, razgovaramo dakle o romskom jeziku, o pravu jednoga naroda na životu u svome jeziku, na pravo naroda da gradi identitet sa svojim jezikom. Razgovaramo u mjesecu u kojemu se navršava 169 godina od kad je Ivan Kukuljević Sakscinski prvi puta u Hrvatskome saboru progovorio na hrvatskome jeziku. Zato Hrvati, građani Hrvatske i zastupnici u Hrvatskome saboru vjerojatno s posebnim osjećajem mogu govoriti o ovome pitanju jer i sami znaju koliko je mukotrpno bilo boriti se za pravo za svoj vlastiti jezik kroz stoljeća i koliko je umješnost i upornosti, ljubavi, znanja i volje trebalo da Hrvati očuvaju vlastiti jezik kojim nisu mogli govoriti ni u vlastitome Parlamentu stoljećima, pa su onda da bi izbjegli nametanje tuđinskoga jezika govorili latinskim. Sretan sam i ponosan i zbog toga jer o ovome razgovaramo u godini u kojoj Republika Hrvatska preuzima predsjedanje desetljećem uključivanja Roma, važnim internacionalnim projektom u kojemu je Republika Hrvatska aktivno sudjelovala i do sada. I zahvaljujući visokoj svijesti ljudi koji su sjedili u Parlamentu i Vladi i do sada donijela niz vrlo važnih kvalitetnih programskih, strateških dokumenata kojima se opredijelila da će probleme romske zajednice rješavati na svim razinama, a problemi s kojima se suočava romska zajednica su višestruki oni se tiču i stanovanja, i zapošljavanja, i zdravstvene zaštite i mnogo čega drugoga, ali prije svega obrazovanja. Jer boljim obrazovanjem povećavaju se šanse svih nas, boljim obrazovanjem povećava se mogućnost uključivanja u društvene procese, u procese donošenja odluka i konačnici u procese u kojima donosimo odluke o samima sebi, o sebi samima dakle, kada odlučujemo o svojoj budućnosti. Govoriti o obrazovanju Roma, a ne shvatiti koliko je važno to pitanje očuvanja njihovoga nacionalnog jezika bilo bi zapravo tek polovično. Zato ova inicijativa koja je krenula iz Zagreba i to nas mora činiti posebno ponosnima smjera na to da se osnaže sve romske organizacije, da se romski jezik nastani i u onim romskim obiteljima koje su ga u međuvremenu izgubile zbog povijesnih okolnosti, zbog sudbine romskog naroda, ali i zbog činjenice da je to jedan od rijetkih naroda na svijetu koji je već praktički samim rođenje svojih pripadnica i pripadnika, dakle bilinglavan, jer govore jezikom zemlje u kojoj žive i govore jezikom svojih predaka. Ali budući da jezik nije standardiziran, odnosno da proces standardizacije je tek na početcima, brojne su poteškoće u tome da romski jezik bude prepoznat, korišten, unificiran i da bude onaj medij koji će omogućiti nacionalnu identifikaciju i opstanak gdje god Romi u svijetu žive. Romi žive u mnogim zemljama ne imajući svoju matičnu i govore mnogim jezicima, između ostaloga govore jezicima koje smatraju i vlastitima, kao što su naši Romi Bajaši, Romi Bajaši koji žive i u drugim zemljama ali većina Roma govori jezik romanichip i to nekoliko dijalekata, čitav niz dakle narječja. A ova akcija koja je krenula iz Zagreba i to u čast činjenice da je baš tu kod nas 2008. godine na 5. studenoga objavljen i javnosti predstavljen prvi hrvatsko-romski i romsko-hrvatski rječnik trebao bi nas učiniti posebno ponosnima i zbog toga što autor toga rječnika sjedi ovdje među nama kao narodni zastupnik svoje i još mnogih drugih nacionalnih manjina. Eto, mnogo razloga da budem ponosni. I činjenica da su svi klubovi stali iza ove inicijative nakon pune tri godine koliko je ta inicijativa u ovome Domu prisutna govori za sebe, govori da je sazrela i da smo mi sazreli, da smo odgovorniji nego što smo bili jučer i da ćemo pomoći Romima u Hrvatskoj ali i Romima u čitavome svijetu da u borbi za očuvanje i standardizaciju svoga jezika imaju dobre prijatelje i među nama svima koji živimo u Hrvatskoj. Sjajna je stvar da su se znanstvene i stručne, visoko školske ustanove u Hrvatskoj od Hrvatske akademije, Matice hrvatske, Filozofskog fakulteta i svih drugih relevantnih adresa uključili na svoj način i da svake godine podupiru već prema tome čime se i kako bave održavanje međunarodnoga simpozija koji se u čast 5. studenog svake godine od 2008. događa upravo u Zagrebu, kada Zagreb postaje sjecište i susretište velikoga broja romskih, ali i ne romskih stručnjaka, indologa, romologa, svih onih koji se bave romskom kulturom i književnošću. Imao sam sreću i osobitu čast da sam od 2008. godine do danas predsjedavao organizacijskim odborom toga simpozija. Hvala svim Romima koji su htjeli da ja upravo kao zastupnik u Hrvatskome saboru pomognem na tome putu, zahvaljujem im se na tome priznanju i na toj potpori i povjerenju u nadi da ćemo od danas svi biti još malo senzibiliziraniji za ovo pitanje i da ćemo shvatiti koliko je za njih to važno i da ćemo im pomoći gdje god i kad god budemo mogli. Čestitam svim klubovima jer su pokazali visoku razinu jedinstva. Čestitam vama kolegice i kolege unaprijed što ćete poduprijeti ovu inicijativu jer ona ima dalekosežne posljedice. Ona će biti platforma s koje će biti pozvani i drugi nacionalni parlamenti, druge nacionalne i regionalne skupštine da na najvišoj razini stanu iza ovoga pitanja i potrebe da se Romima pomogne u standardizaciji njihova jezika. To mi koji živimo u Hrvatskoj, mi koji govorimo hrvatskim jezikom moramo i možemo razumjeti. Jer ni standardizacija hrvatskoga jezika koja traje više od 150 godina još nije dovršena i vjerojatno neće ni biti dovršena dok god je jezik živ. Svima vama kolegice i kolege, prijatelji Romi čestitam današnji dan jer mislim da svjedočimo važnome danu u povijesti Romske nacionalne manjine u Hrvatskoj i iskazujem još jednom i u ime svojih kolega iz Hrvatske narodne stranke – liberalnih demokrata otvorenu potporu svim inicijativama koje će doprinijeti da Romi žive bolje, kvalitetnije, da budu uključeniji i da budu ravnopravni sa svima nama drugima koji živimo u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepo. [[Pljesak.]]
Hvala vama. Riječ ima zastupnica i potpredsjednica Hrvatskog sabora gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo naši gosti, srdačno vas pozdravljam. Mnoge od vas poznajem. Mislim da mogu reći da sam zaista bila vaša prijateljica, da jesam i da ostajem vaša prijateljica jer sam gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora dugi niz godina kao članica izvršne vlasti i predstavnica izvršne vlasti bila što mi je bila posebna čast i veliko zadovoljstvo i predsjednica Povjerenstva Vlade Republike Hrvatske za promicanje prava Roma, ostvarivanje njihovih prava i za provođenje dva velika i važna dokumenta, dakle desetljeća za Rome, ali isto tako i Nacionalnog programa za Rome u Republici Hrvatskoj. Želim zahvaliti kolegi Kajtaziju što nas je sve okupio, što nas je sve ujedinio, a pokazuje se da možemo zajedno svi bez obzira na razlike, bez obzira na pripadnost političkim strankama oko jedne važne i dugosežne, odnosno inicijative koja će sasvim sigurno biti važan korak naprijed pogotovo u slaganju mozaika vjerujem sviju nas u zaštiti i promicanju prava manjina u Republici Hrvatskoj, ali osobito najosjetljivija a to je Romska nacionalna manjina. Mi ovom zajedničkom inicijativom pokazujemo itekako da poštujemo prije svega temeljne vrednote Ustava Republike Hrvatske, temeljne vrednote koje su zapisane u izvorišnim osnovama Ustava Republike Hrvatske. I ono što je iznimno važno što smo na kraju ugradili i u Zakon o suzbijanju diskriminacije, dakle da smo spremni pogotovo mi u političkom životu poštovati druge, poštovati različitosti, poštovati druge i drugačije i zauzimati se za ne samo njihovu zaštitu nego zaštitu i promicanje njihovih prava. Mogu reći da sam kao predsjednica Povjerenstva za promicanje prava Roma u Republici Hrvatskoj, odnosno za provedbu različitih projekata bila sudionica mnogih velikih projekata koje smo zajedno ostvarili. I tu želim zahvaliti svima koji su u tome sudjelovali, mnogim ljudima u ministarstvima osobito u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa ali i Ministarstva graditeljstva i mnogih drugih jer smo kroz Nacionalni program za Rome ali i ostvarivanje desetljeća za Rome sebi postavili tri cilja koja moramo i dalje podupirati. Dakle, prije svega zaštitu svakako, školovanje romske djece to je jedna od najvažnijih zadaća, stambeno zbrinjavanje, zdravstvenu zaštitu i zapošljavanje. Što se tiče obrazovanja romske djece mogu reći da je u nekoliko godina postignut značajan napredak. Vjerujem i sigurna sam da će se tako ići dalje. Dakle, mi smo utrostručili broj djece koja su upisana u predškolske ustanove, podvostručili broj djece koja pohađaju osnovne škole. Ono što mi se čini osobito važnim i želim da Vlada Republike Hrvatske nastavi tim putem da se uvijek u svakom trenutku pronađe način da se to ostvaruje. Dakle, pokrenuli smo projekte osiguravanja stipendija za srednjoškolce, romsku djecu, pripadnike Romske nacionalne manjine ali isto tako studente. I to mi se čini osobito važnim, a osobito u cijelom tom projektu poticanje školovanja djevojčica i djevojaka s obzirom na tradiciju i na kulturu. I mislim da su i tu napravljeni neki značajni pomaci. Isto tako napravili smo važne projekte i vjerujem da to naši prijatelji itekako mogu potvrditi u stambenom zbrinjavanju. Dakle, prvi puta kada sam posjetila romsko naselje u Donjoj Dubravi suočila sam se sa iznimno teškom situacijom, mislim da mogu reći da je to danas zaista itekako poboljšano dakle uvjeti za život za stanovanje su bili katastrofalni. I taj projekt treba dame i gospodo nastaviti i dalje. Mislim da nema gotovo romskog naselja kojeg nisam i osobno posjetila, upoznala zaista divne i hrabre ljude i ljude koji su itekako imali i viziju i snagu za borbu sa svakodnevnim nevoljama. Osim toga veliki i važan projekt koji moramo svi zajedno zastupati gospodine predsjedniče jeste zapošljavanje Roma. Postojao je takav projekt i kroz koji se realizirao kroz Ministarstvo gospodarstva i vjerujem da će se s tim projektom nastaviti i dalje, jer svakako zapošljavanje jest jedan od preduvjeta poboljšanja općih životnih uvjeta za svakog pripadnika Romske nacionalne manjine u RH. I na kraju sigurna sam da ovo naše okupljanje oko projekta proglašavanje Međunarodnog dana romskoga jezika jest još jedno okupljanje sviju nas oko projekta koji se zove čuvanje i tradicije, identiteta, kulture i širenje onog prostora u zaštiti svakog pripadnika nacionalne manjine u RH osobito najosjetljivije, a to su Romi. Hvala vam na ovoj mogućnosti da budemo svi zajedno, a svima nama želim da budemo još uspješniji u onom što vjerujem svi želimo u ovoj sabornici, a to je osigurati svakome dostojan život osobito onima koji su osobito osjetljivi i koji su ugroženi. Hvala vam lijepa. … [[Pljesak.]]
Hvala i vama. Gospođa zastupnica Dunja Špoljar. Izvolite imate riječ.
Hvala predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Različiti su jezici kojima govori jedan čovjek. Oni se mogu nazvati materinski, zavičajnim, stranim ili prvim, drugim, trećim jezikom prema tome kako i kada su naučeni i kako se govornici njima služe. Malom broju stanovnika u Hrvatskoj materinski je neki drugi jezik. Romski jezik, materinski jezik je Romima u Hrvatskoj.
Molim vas, samo malo. Molim zastupnike i zastupnice baš ovdje u lijevom bloku da omoguće kolegici da govori, tako da bi mogli čuti. Hvala vam.
Romima je i polazak u školu različit i značajnije teži nego jednojezičnim govornicima romske škole dvojezična nastava znači i predmeti iz nacionalne kulture ne postoje. U školskom sustavu nema učitelja Roma ili onih koji bi poznavali romski jezik. Osim jedne školske početnice na romskom jeziku koje je izdalo jedno romsko udruženje i koja kao takva nije u službenoj uporabi, ne postoji ništa drugo. Romska djeca školskog uzrasta polaze nastavu na hrvatskom jeziku zajedno sa drugom djecom, ali je često ne završe. Pored toga romska djeca dolaze iz sredine čije je osnovno obilježje usmena kultura, čak i kada postoji pisana produkcija na romani chip novine, časopisi i knjige slabo su dostupni romskoj djeci u Hrvatskoj. Posljedica je toga nepoznavanje pojmova kao što su knjiga, bilježnica, olovka, ali i nažalost uvažene kolegice i kolege nepoznavanje uporabnih pojmova za bilježnicu, knjigu ili olovku. Kurikularne postavke hrvatskih škola podrazumijevaju da su do polaska u školu romska djeca jednako kao i hrvatska usvojila određene društvene norme većinske zajednice znanje o svijetu i hrvatski jezik na razini prosječnog hrvatskog prvoškolca, a nerijetko i osnove čitanja i pisanja. Nije stoga neobično što romska djeca po dolasku u školu nenavikla na novu situaciju i sredinu koja im nije prirodna, a jezik ne razumiju dovoljno djeluju izgubljena te postaju nemirna i nepažljiva. Problemi komunikacije su jedan od bitnih uzroka školskog neuspjeha djece odnosno učenika. Djeca nerijetko potpuno nepripremljena dolazi u školske klupe iz socijalno deprimiranih sredina gdje vlada teško siromaštvo, nezaposlenost a ponekad i alkoholizam. Jezik kojim govore njihove je materinski ali ne razumljiv svima koji rade u školi. Na taj način dolazi do velikih obrazovnih ali i odgojnih problema kako učenicima tako i učiteljima, ali i svima koji su zaposleni u školama s romskom populacijom. U idealnom svijetu sva bi romska djeca trebala prije polaska u školu kroz organizirane kvalitetne predškolske programe usvojiti hrvatski jezik do te razine da mogu na njemu pratiti nastavu. Za sada tek malen broj romske djece polazi predškolske ustanove odnosno vrtiće i poneke igraonice u kojima obično nauče tek imenovati poneku stvar ili pojavu. Nastavnicima nedostaje sustavno obrazovanje o poučavanju hrvatskoga kao ne materinskog jezika, a ni o romskom se jeziku i kulturi ne zna dovoljno. Podizanjem ruke i prihvaćanjem ovog Prijedloga o potpori međunarodnoj inicijativi o ustanovljenju 5.studenoga Svjetskim danom romskog jezika jasno ćemo u Hrvatskom saboru pokazati da nam je stalo da poštujemo manjine i njihovu tradiciju, da nam je stalo da je obrazovanje Romima jednako dostupno i ugodno kao svim ostalim polaznicima škola u Hrvatskoj i da nam je stalo pružiti mogućnost. Hvala.
Hvala i vama. I na koncu zastupnik gospodin Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Također pozdravljam sve vas iz raznoraznih romskih udruga, pozdravljam vas kao građane Hrvatske. Evo zahvalio bih se našem kolegi zastupniku Veljku Kajtaziju koji evo ujedinio da tako kažem sve klubove zastupnika i svi klubovi su predlagatelji ovog zaključka, pa ću se ja malo i našaliti. Možda bi upravo Kajtazija trebalo onda birati za predsjednika Vlade ili predsjednika Republike jer je pomirio nepomirljivo. To je samo mala šala, ali možda bi i bilo bolje. "Ovo je mali korak za čovjeka, a velik za čovječanstvo", rekao je Neil Armstrong 1969. kada je stupio nogom na mjesec i doista toga se i sjećam jer sam malo stariji od tog događaja, ali ovo je doista i velik dan za Hrvatsku, za sve političke stranke, zastupnike, građane bez obzira na nacionalnost, vjeroispovijest i materinji jezik. Ovaj zaključak podržali su svi klubovi u Hrvatskom saboru što dovoljno govori i o razini svijesti i opredjeljenju ja bih rekao svih političkih stranaka ka demokraciji, a ovo je možda i prilika za cjelokupnu inicijativu kako bi se upravo položaj i nacionalnih manjina, a posebno Roma, njihov standard života, prava na obrazovanje, zapošljavanje, zdravstvo, potpunu integraciju u društvo postali stvarnost, a ne mrtvo slovo na papiru. Ovaj dan, ne želeći uvrijediti značaj donošenja ovoga zaključka, ovaj dan bi za hrvatsku demokraciju bio doista daleko veći kada bi ovaj Visoki dom, sveti dom hrvatske demokracije Hrvatski sabor i vaš Sabor, kada bi predsjednik Vlade i vaše Vlade, kada bi predsjednik Republike Hrvatske i vaš predsjednik, ne radi sakupljanja jeftinih političkih bodova ili poena nego radi svih onih koji su svoj život položili na sveti oltar domovine, u ime onih čije se ni kosti ne znaju gdje su, u ime svih hrvatskih branitelja, one vukovarske kolone, one djevojčice iz vukovarske kolone u suzama, ali i u ime istine, kada bi ovaj Sabor i svi klubovi zastupnika osudili nove velikosrpske, četničke izjave, a ustvari stare izjave i stare ideje novog srpskog predsjednika Tomislava Nikolića, ali starog četnika da je Vukovar srpski bio i da će Vukovar srpski i ostati. Ne, nikad Vukovar nije bio srpski nego je uvijek bio hrvatski i takav će i ostati. Isto kao što Hrvatska nema svoje granice Karlovac-Virovitica nego su te granice na Dunavu, dijelom na Savi itd., itd. Dakle ono što tražimo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, a imate ovlasti u Poslovniku, dakle ne želeći skupljati te jeftine političke bodove, želimo da ovaj Sabor donese isto takav zaključak kojim će osuditi te velikosrpske četničke izjave novog četničkog vojvode ili novog srpskog predsjednika i ovaj dan učiniti stvarno praznikom demokracije u Republici Hrvatskoj. Ovo je najmanje što možemo učiniti i za Rome i za pripadnike srpske nacionalnosti, za sve nacionalne manjine, za sve Hrvate i Hrvatice, ali i za sve hrvatske građane. Jer ako smo morali šutjeti od '45. do '90. ne moramo šutjeti u 2012. godini nakon svih žrtava Domovinskog rata, jer mi smo ti koji želimo Europu, mi smo ti koji želimo suživot. Mi nismo ti koji želimo novi rat, nove podjele i novu krv. Sramota srpskog predsjednika je velika, a veća sramota će biti ako Hrvatska na takve izjave bude šutjela i ovaj Sabor i predsjednik Vlade i predsjednik Republike. A onaj koji smatra da netko ovim skuplja jeftine političke bodove možda se slaže s tim. Zahvaljujem
Zaključujem raspravu. O prijedlogu zaključka izjasnit ćemo se kao i o drugim točkama koje smo raspravljali tijekom tjedna. I na koncu Prijedlog zaključka o potpori Međunarodnoj inicijativi o ustanovljenju 5. studenoga Svjetskim danom romskog jezika. Rasprava je zaključena. Sukladno mišljenju Vlade Republike Hrvatske i prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - Prihvaća se Prijedlog zaključka o potpori Međunarodnoj inicijativi o ustanovljenju 5. studenoga Svjetskim danom romskog jezika Tko je za ovaj zaključak? Protiv? Suzdržan? . [[Pljesak.]] Hvala. Utvrđujem da je zaključak usvojen jednoglasno sa 122 glasa. Čestitam svima nama u ovoj dvorani. . [[Pljesak.]] Hvala lijepa. Evo samo molim vas još nekoliko obavijesti. Dakle, danas završavamo s radom. Nastavljamo s radom 30. svibnja ove godine u srijedu u 9,30 s točkom dnevnog reda Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zdravstvenoj zaštiti. A podsjećam da ste dobili poziv za Svečanu akademiju Hrvatskog sabora povodom 20. obljetnice priznanja i primanja RH u UN koja će se održati u utorak 29. svibnja, dakle dan prije nego počinje plenarna sjednica, ali ja vjerujem da će ovdje biti dosta zastupnika kako smo se već i prije dogovorili da zasjedaju odbori ponedjeljkom i utorkom tako da ja očekujem da će utorkom biti naročito živo ovdje. Ja vas sve na kraju srdačno pozdravljam. Hvala.