… [[govornik se naknadno uključio, ne čuje se]] gospodine predsjedniče Vlade, ministri, ekselencije, dame i gospodo. Na početku novog legislativnog perioda Hrvatska javnost želi znati što donosi sutra. Živimo u svijetu koji budi nadu sutrašnjeg mira, ali je još nesiguran. Živimo u zemlji koja sluti sutrašnji sklad u blagostanju, ali je još ispunjena neizvjesnostima. Hrvatski građani traže pouzdanost. Pouzdanu budućnost, pouzdanu za svoju obitelj, pouzdanu za buduće generacije. Izbori 23. studenoga pokazali su da hrvatski čovjek hoće i pouzdanu državu. Državu koja će znati ispuniti svoju zadaću pred vlastitim građanima, koja će istodobno znati naći svoje mjesto u važnim međunarodnim procesima i koja će u tome imati, znati nalaziti pravu mjeru. Upravo je u tome značaj izbora od 23. studenoga. Oni su pokazali da Hrvatska želi vlast koja će znati naći pravu mjeru, koja će zemlji osigurati novu ravnotežu i pružiti novo uporište za napredak. Oni su po tome i potvrdili da je Hrvatska snažna država, malo je onih koji su, malo je onih u Europi koji su jedva 10,5 godina prošli ili 11, 12 ako uzmemo od međunarodnog priznanja 11 godina prošli i izdržali naš put. Sada je vrijeme da krenemo dalje, izbori su potvrdili da hrvatski birač želi promjenu. Program Vlade koji ću ukratko izložiti je program promjena koji su Hrvatskoj potrebne da bi se osigurala pouzdanost koju građani žele. Razgovarao sam nakon izbora sa svim parlamentarnim strankama. Razgovarao sam sa zastupnicima s mladima, s umirovljenicima, s predstavnicima manjina, s poduzetnicima. Razgovarao sam kao predsjednik Hrvatske demokratske zajednice, stranke koja je osvojila najviše glasova. i upravo zato želim reći da je sada nakon izbora naša zajednička zadaća da promjene koje su potrebne provodimo na način na koji će ljudi razumijeti, naglašavam to je naša zajednička zadaća. U tom duhu kao mandatar za sastav Vlade pregovarao sam i s mnogim političkim partnerima. Ne radi koalicijskih trgovina, nerealnim obećanjima, toga je bilo i previše, već radi osiguranja stabilnosti Vlade. Hrvatska dana itekako treba stabilnu i učinkovitu Vladu zbog pokretanja unutrašnjih potencijala zemlje, ali i zbog zadaća i poslova koji nas čekaju na međunarodnom planu. Međutim, želim naglasiti da su razgovori s političkim partnerima vođeni na način koji postavlja temelje i okvire za riješavanje nekih od najosjetljivijih i najvažnijih pitanja, od položaja umirovljenika do manjinskih pitanja. A to jesu bitna pitanja za Hrvatsku. Njihovim riješavanjem, riješavamo se nekih balasta koji nas nepotrebno opterećuju pred svijetom ili remete unutrašnju društvenu stabilnost. To su pitanja koja Hrvatska mora riješiti, ova Vlada je spremna i odlučna početi ih odmah riješavati. Zato izazovi koji su pred nama ne smiju postati povodom za podjele. Potrebno se uzdići iznad stranačkih ograda i političke sebičnosti. Široko političko suglasje oko najvažnijih strateških ciljeva zemlje u budućnosti kao i politička širina za prevladavanje razlika u besplodnim raspravama o prošlosti. Jedine mogu osloboditi potrebnu zajedničku nam energiju. Jedino obnovljena narodna energija i učinkovito vodstvo mogu osigurati ostvarenje gospodarskih i društvenih reformi koje trebamo dovršiti odgovorno i stručno. Jedino to može jamčiti dostojanstvo Hrvatskog parlamentarizma, neka Hrvatski sabor ostane mjesto gdje će se demokracija razvijati na dobrobit Hrvatske. Upravo zbog toga prijeći ću preko uobičajene ocijene tzv. zatečenog stanja. Ne samo zato što je ono očigledno, već i zato što čvrsto vjerujem da je vrijeme za proboj iz kruga uzajamnog prebacivanja, predbacivanja. Izbori su najbolje pokazali što se događa kada pogreške prethodnika postanu opravdanje za vlastite propuste. i kad govorim kao što sam govorio proteklih godina o malodušju, o ideologijskim podjelama, o gubitku moralne i političke vertikale društva, o narušenoj nacionalnoj sigurnosti, o eroziji odgovornosti, o odvajanju vlasti od naroda, o zastoju u odnosu u Europskim i svjetskim državama, o nezaposlenosti, visokom vanjskom dugu, lošem gospodarskom stanju i padu standarda, tada to ne govorim da bi pojačao političko nadmetanje i sutra tražio, ali bi u zatečenom stanju. Govorim to zato što je Hrvatskoj potrebna nova politička dinamika. Hrvatskoj je potrebna konsolidacija državnih institucija, uređenje odnosa u političkom sustavu, jačanje javne uprave i njeno odvajanje od političkog i stranačkog sustava, jačanje gospodarstva kroz snažnih zamah vlastite proizvodnje i zapošljavanja, dosljedna privrženost demokraciji i vladavini prava. Čvrsta jamstva, manjinskih, građanskih i vjerskih sloboda i ravnopravnosti svih naših građana, te ubrzani ulazak u NATO i Europsku uniju. Sve to dame i gospodo uvjeren sam, može biti temelj političkog konsenzusa koj će podupirati stabilnu i učinkovitu Vladu koju ću predložiti ovom visokom domu. Siguran sam da će unutrašnji demokratski konsenzus ojačati i naš međunarodni položaj, mir u kući je jamstvo mira sa svijetom. Dame i gospodo zemlja stoji pred velikim teškoćama i izazovima. Čvrsto vjerujem da je u ovom trenutku najvažnije da Vlada na temelju pripremljenih prioriteta i programa upravlja gospodarskim i društvenim procesima strategijski usmjereno vođenje razvojne državne politike, jedina je brana nestabilnosti. Građani trebaju znati što ih očekuje, što će država poduzimati. Svijet također treba pouzdanu i predvidljivu Hrvatsku koja može pomoći u postizanju trajne stabilizacije političkih prilika u ovom dijelu Europe. Vlada će zato u provedbi takve politike rukovodeći se sljedećim principima i prioritetima. Prvo, gospodarstvo i društvo trebaju se razvijati u stabilnim i predvidljivim uvjetima. Vlada će potaknuti potrebne zakonske promjene radi osiguranja pravne stabilnosti i admistrativne učinkovitosti zemlje. Drugo, razvojno usmjeren državni proračun. Temeljni cilj proračuna bit će osiguranje makroekonomske stabilnosti zemlje i pokretanje razvoja u gospodarstvu. Vlada će neodložno pripremiti mjere za smanjenje vanjske zaduženosti zemlje u početku za kontrolu vanjske zaduženosti i uravnoteženje platne bilance. Vlada će pristupiti uređenju javnih financija i pripremiti mjere za smanjenje javne potrošnje i državnih troškova. Treće, rast domaćeg bruto proizvoda, bruto domaćeg proizvoda. Vlada će odmah poduzeti konkretne mjere i pripremiti poticaje i druge instrumente povećanja opće dinamike proizvodnje u Hrvatskoj radi porasta zaposlenosti i životnog standarda. Stimulirati će sve oblike poduzetništva radi povećanja izvoza, uravnoteženog razvoja svih hrvatskih krajeva, povećanja konkurentnosti domaćeg proizvoda, razvoja strategijskih grana hrvatskog gospodarstva i unutrašnjeg povezivanja uskladivih gospodarskih grana i proizvodnji na tržišnim načelima. Vlada će uspostaviti novi sustav brzog i jednostavnog rješavanja administrativnih uvjeta za poduzetništvo. Poticajnim mjerama aktivirat će domaći kapital i stimulirati strana ulaganja radi osiguranja visoke stope rasta. Četvrto, promjene u poreznom sustavu. Glavni cilj Vlade u ovoj oblasti je rasterećenje gospodarstva. Vlada će smanjiti porez i osigurati učinkovitost naplate prihoda državnog proračuna, pojednostaviti sustav poreza na dohodak. Osobni odbici u poreznom sustavu poticat će društveno korisne aktivnosti od zdravstvenog i mirovinskog osiguranja do sporta i kulture. Porezne olakšice i naknade osigurat će sigurnost obitelji i demografsku obnovu zemlje. Peto, nova strategija privatizacija. U vlasništvu države, dame i gospodo, još je znatan dio gospodarskih potencijala zemlje. Vlada će pripremiti stoga novu strategiju privatizacije temeljenu na konceptu obnove i restrukturiranja tih tvrtki vlastitim znanjem radi povećanja vrijednosti te privatizacije na višoj stepenici razvoja i izlaska na svjetsko tržište. Pripremit će poseban program međunarodne promocije Hrvatske kao privlačnog europskog poslovnog odredišta. Usvojit će i mjere za razvoj financijskog tržišta, posebice investicijskih fondova koji će privlačiti štednju i depozite pretvarati u investicijski kapital. Šesto, novi program razvoja područja od posebnog državnog interesa. Vlada će osigurati uravnoteženi razvoj svih hrvatskih krajeva radi ukupne gospodarske i političke stabilnosti zemlje. Hitno ćemo predložiti novi Zakon o područjima od posebnog državnog interesa. Brži gospodarski razvoj tih područja osigurat će bolje uvjete i za rješavanje manjinskih pitanja. Razvoj će biti osiguran ukupnim mjerama povećanja bruto domaćeg proizvoda poreznom politikom, poticajnim mjerama za malo i srednje poduzetništvo, uspostavom regionalnih centara razvoja, otvaranjem industrijskih zona i znanstveno-poslovnih parkova. Ova temeljna načela i prioriteti Vlade uvjetuju njen novi ustroj kao i promjene u sustavu državne uprave što je uređeno jučer novim paketom zakona. Dame i gospodo, jačanje gospodarstva, obnova domaće proizvodnje, povećanje zaposlenosti, uravnoteženje platne bilance i kontrola pa potom i smanjenje vanjskog duga jasni su prioriteti nove Vlade. Sve sastavnice hrvatske državne politike bit će podređene ostvarenju napretka u tim područjima. Jednako kao što vanjska politika i diplomacija danas imaju najvažniju zadaću osigurati takav pozitivni međunarodni položaj zemlje koji će omogućiti ostvarenje naših glavnih gospodarskih ciljeva tako je i na unutrašnjem planu potrebna sveobuhvatna konsolidacija i stabilizacija svih sastavnica sustava radi provedbe potrebnih reformi. I nije dovoljno samo govoriti o gospodarskoj diplomaciji niti je sve završeno kada potvrdimo našu punu privrženost demokraciji i vladavini prava, ravnopravnosti svih naših građana i naše opredjeljenje za Europsku uniju i NATO. Naprotiv, tek na tim opredjeljenjima počinje stvarni posao a taj posao znači da Vlada preuzima odgovornost za ukupno uređenje stanja u zemlji, za učinkovit ustroj državnih institucija, za reformu javne administracije, za uvođenje viših standarda u sve segmente hrvatskog društva od zdravstva i školstva do javne uprave i sustava nacionalne sigurnosti. Svjesni smo da u novu zajedničku Europu Hrvatska treba ugraditi svoj doprinos, vlastiti gospodarski razvoj, unutrašnju demokratsku stabilnost i svoj doprinos miru i suradnji u susjedstvu, Europi i svijetu. To je slijedeća zadaća pred Hrvatskom. Za takav novi iskorak potrebna je nova unutrašnja vitalnost zemlje, potrebna je puna usredotočenost i dosljedno ostvarivanje temeljnih ciljeva zemlje u ovoj etapi našeg razvoja. Uvjeren sam da ćemo u oblikovanju i provedbi državne razvojne politike usmjerene ka ugradnji visokih standarda europskih integracija u hrvatski državni i društveni ustroj i s druge strane u pružanju optimalnog doprinosa Hrvatske izgradnji zajedničke europske kuće osigurati političko i radno suglasje izvršne i zakonodavne vlasti i potporu Predsjednika Republike. U provedbi takve politike Vlada će se rukovoditi sljedećim načelima i ciljevima. Prvo, pravna država kao pretpostavka unutrašnje međunarodne vjerodostojnosti zemlje. Vlada će provesti dosljednu reformu pravosuđa te osigurati potpunu depolitizaciju i autonomiju pravosuđa proračunskim izdvajanjima prema realnim potrebama u skladu s preporukama odbora ministara Vijeća Europe o neovisnosti, nepristranosti i nadležnosti sudaca. Vlada će uspostaviti čvrst sustav nadzora odgovornosti i kažnjavanja u odlučnoj borbi priotiv mita, korupcije, kriminala, tzv. sive ekonomije nepotizma. Uvest će nove instrumente za kontrolu financijskih tijekova u zemlji i prema inozemstvu i za smanjenje državnih gubitaka. Osigurat će provedbu i poštivanje kodeksa javnih dužnosnika, institucije, javnog natječaja u državnoj upravi i javnim poduzećima. Drugo, reforma državne uprave i lokalne samouprave. Reforma državne uprave i lokalne samouprave jedan je od preduvjeta gospodarskog napretka pa i stranih ulaganja. Središnji nadzor nad korištenjem proračunskih sredstava od strane državnog aparata smanjit će troškove države. Predložit ćemo novi sustav financiranja lokalne i područne samouprave promjenom porezne politike. O tome smo i jučer nešto govorili. Treće, domovinska sigurnost kao doprinos stabilnosti i miru našeg djela Europe. Vlada je svjesna da su snažno gospodarstvo, povoljan međunarodni položaj i uređeni odnosi sa susjedima temelj nacionalne sigurnosti. Stoga ćemo predložiti novu strategiju nacionalne sigurnosti i novi zakon o radu službi sigurnosti Republike Hrvatske. Nastavak reformi obrambenih snaga, modernizacija policije i osiguranje prava hrvatskih branitelja doprinos su jačanju sustava nacionalne sigurnosti. Četvrto, unapređenje društvenih odnosa. Pouzdana budućnost i viši standardi. Vlada će svojom ukupnom politikom i konkretnim mjerama poticati ukupni demokratski i društveni razvoj, voditi računa o pravima i interesima nacionalnih manjina, osigurati daljnju stabilizaciju društvenih prilika i harmonizaciju svih sastavnica hrvatskog društva. Stoga ćemo predložiti zakone, nove zakone radi podizanja standarda u školstvu, zdravstvu, kulturi, znanosti, turizmu, zaštiti okolišta, prostornom uređenju, stanovanju i drugim djelatnostima a u skladu s načelima i standardima Europske unije. Vlada će voditi aktivnu manjinsku politiku. Manjine ne percipiramo kao problem nego kao bogatstvo što znači punu ravnopravnost i dostojanstvo svih građana Hrvatske uz osiguranje dosljedne primjene Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Vlada će osigurati povratak izbjeglica, obnovu i povratak bespravno oduzete privatne imovine. Također ćemo osigurati dosljednu provedbu ugovora iz 1996. godine između Republike Hrvatske i Talijanske republike o pravima manjina u Hrvatskoj i Italiji. Osigurat ćemo dosljednu primjenu Zakona o službenoj uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj kao i dosljednu primjenu Ustavnog zakona o čemu sam već rekao. Vlada i predstavnici manjina drže da se aktivnom i pozitivnom politikom prema svim manjinskim zajednicama u Hrvatskoj unapređuje odnose sa susjedima i drugim europskim zemljama i da je to bitna sastavnica pridruživanja Europskoj uniji. Posebnim mjerama Vlada će osigurati unapređenje materijalnog položaja umirovljenika, uvest će formulu usklađivanja mirovina s porastom plaća svih zaposlenih, predložiti Hrvatskom saboru uz suradnju sa Hrvatskom strankom umirovljenika izmjene Zakona o provedbi Odluke Ustavnog suda o povratu mirovine iz 1998. prema gospodarskim mogućnostima zemlje te predložiti zakonsku odredbu o izvanrednom godišnjem povećanju mirovina za postotak rasta bruto domaćeg proizvoda. Vlada će i drugim mjerama urediti pitanja važna za potpunu provedbu mirovinske reforme. Zakonskim odredbama neodložno ćemo osigurati poboljšanje društvenog položaja žena kroz politiku zapošljavanja, plaća ali posebno i u poduzetništvu. Žena poduzetnik mora postati sastavni dio društva. Vlada će povećati rodiljne naknade, vratiti pravo na trogodišnji dopust majkama s troje i više djece, vratiti doplatak za studente. Vlada će poticati dakle programe demografskog rasta jer je to jedan od najakutnijih problema Hrvatske. Držimo da je pomorska orijentacija jedan od najvažnijih strategijskih prava razvitka Hrvatske. Jadran kao simbol i oslonac našeg geostrateškog položaja u Europi, našeg gospodarskog razvoja, naše kulture i baštine, turizma, prometne infrastrukture i povezanosti sa svijetom, dovodimo u samo središte svoje aktivnosti i planova. Osnivanjem Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka to jasno potvrđuje. Uz ostalo Vlada će hitno pripremiti cjelovit nacionalni program zaštite Jadrana i priobalja te raditi na uspostavi multilateralnog pravnog sustava zaštite Jadrana. Pripremit ćemo i reformu osnovnog, srednjeg i visokog školstva prema standardima Europske unije kao i program mjera za podizanje materijalnog položaja i stručnog napredovanja učitelja i profesora. Vlada će također pripremiti temeljitu reformu zdravstva, osigurati nadzor nad utrošenim sredstvima bez smanjenja razine zaštite, omogućiti dopunski rad liječnicima u državnoj bolničkoj zaštiti, provesti kategorizaciju bolnica, usvojiti novi Zakon o pravima pacijenata, osigurati da osobe sa 65 i više godina budu oslobođene participacije u troškovima liječenja i u primarnoj zdravstvenoj zaštiti te osigurati maksimalne usluge za ljude treće životne dobi. Predložit ćemo i zakon o oblasti zaštite okoliša, poticati ekološki orjentirano poduzetništvo, pokrenuti nacionalni program navodnavanja poljoprivrenog zemljišta, izradu nacionalne infrastrukture prostornih podataka i stalnog sustava zaštite od požara o čemu je bilo i jučer tijekom rasprave u onom paketu zakona dobrih prijedloga od strane opozicije. E, Hrvatska 2007. pokrenut ćemo program izgradnje umreženog informacijskog sustava u cijeloj zemlji radi unapređenja i dostupnosti javne uprave, pravosuđa, zdravstva i školstva te osobito radi potpore poduzetništvu mladih. Želimo pokrenuti i djelovanje nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj te hitno usvojiti kriterije za osnivanje centara izvrsnosti i odrediti njihove ciljeve. Vlada će u potpunosti podupirati slobodu medija, osigurati transparentnost u privatizaciji i pripremiti u tom smislu sve ono što bude potrebno. Vlada želi ovim mjerama potvrditi svoje opredjeljenje za podizanje ukupne kvalitete življenja u Hrvatskoj i poduzimanje svih potrebnih mjera za što kvalitetniju pripremu svih sastavnica hrvatskog društva za punopravno članstvo u Europskoj uniji. Dame i gospodo, živimo u svijetu koji budi nadu sutrašnjeg mira ali je još nestabilan. Bivši je svijetski poredak nestao, novi još nastaje. Bivše dvosmjerne, ideološke i vojne napetosti i prijetnje zamjenili su posve novi izazovi. Hrvatska u takvom svijetu želi doprinositi učvršćenju mira i razumjevanju među narodima i državama. A želimo vlastitim napretkom stvoriti uvjete za ulazak u Europsku uniju i NATO do kraja mandata ako bude moguće ove Vlade. Želimo doprinjeti razvitku dobrosusjetskih odnosa i suranje sa svim susjednim zemljama na načelima pune ravnopravnosti i uzajamnosti. Želimo unaprijediti i svekolike odnose sa najvažnijim čimbenicima i državama u svijetu. Hrvatska je na poticajnom ali i na osjetljjivom geopolitičkom položaju. Aktualni procesi u Europskoj uniji, odnos između vodećih europskih sila, odnosi Europe i Sjedinjenih Država, produžena kriza na Srednjem Istoku i drugim kriznim zonama sa utjecajem na svjetsko gospodarstvo i cijene nafte, aktualno stanje odnosa između vodećih svijetskih gospodarskih sila kao i objektivno fermentiranje latentnog kriznog stanja u nama susjednom jugoistoku Europe, sve su to bitni razlozi za krajnje ozbiljno i odgovorno vanjske politike. Stoga treba osigurati aktivno pračenje razvoja međunarodnih prilika, pripremiti cjelovitu strategiju nacionalne sigurnosti i na tim osnovama razvijati aktivnu vanjsku poltiku i diplomatsko djelovanje. Naši su prioriteti poznati, ostvarivat ćemo ih polazeći od nacionalnih interesa u otvorenom, konstruktivnom dijalogu sa međunarodnim partnerima i pri tome ćemo se rukovoditi sljedećim načelima i ciljevima. Prvo članstvo u Europskoj uniji, NATO-u. Vodit ćemo aktivnu politiku radi ubrzanja pregovora i postizanja punopravnog članstva u Europskoj uniji i NATO-u do kraja mandata. Vlada će ubrzati unutrašnje reformske procese i pripremne postupke radi početka pregovora po primitku EU u prvoj polovici 2004. godine. Ovdje želim zahvaliti dosadašnjoj Vladi na svemu što je učinila da bismo taj avi koji svi očekujemo i za koji se nadamo, koji će uslijediti i trebao bi usljediti u prvoj polovici 2004. godine, znači negdje na proljeće a nakon toga ako bude sve išlo kako treba i kako se svi skupa nadamo i odluka Ministarskog vijeća Europske unije i o datumu početka pregovora. Mislim da je to zajednički posao i stoga zahvaljujem dosadašnjoj Vladi na poslu koji je napravila u tom pravcu. Odnosi sa susjedima, Vlada će doprinostiti trajnoj stabilizaciji ovog dijela Europe, razvijanjem dobro susjedskih odnosa na osnovu ravnopravnosti i uzajamnosti. Polazit ćemo i od odluke Europske unije sa Solunskog sastanka na vrhu 2003. o otvaranju jasne perspektive svim zemlja ovog dijela Europe za ulazak u članstvo u Europskoj uniji. Podupiremo ulazak svake zemlje iz našeg susjedstva u, prema Europskoj uniji i NATO-u na temelju individualnog pristupa i individualnih dostignuća. Nitko ne bi trebao čekati drugoga nego prema svojim dostignučima biti vrednovan unutar Europske unije NATO-a. Spremni smo rješavati preostala otvorena pitanja sa Srbijom i Crnom Gorom u interesu daljeg razvoja uzajamnih odnosa država i naroda. Želimo također razvijati prijateljske i dobrosusjedske odnose sa Bosnom i Hercegovinom. U skladu sa mirovnim sporazumom iz Daytona, Vlada će skrbiti i imati visok stupanj o odgovornosti o stanju i položaju hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini koji mora zadržati svoj status ravnopravnog, konstitutivnog i suverenog naroda u Bosni i Hercegovini. Kroz obveze sa službenim Sarajevom, sa međunarodnom zajednicom ali i političkim vodstvom Hrvata u Bosni i Hercegovini. Vlada će ubrzati rješavanje otvorenih pitanja u odnosima sa Slovenijom, na načelima ravnopravnosti i međunarodnog prava i dijaloga s ciljem zajedničkog doprinosa dviju zemlja u širenju europske ideje. Želimo još jedanput pokušati u bilateralnim razgovorima rješiti otvorena pitanja ako ne bude išlo, za arbitražu uvijek ima vremena. Suradnja sa Međunarodnim kaznenim sudom u Den Haagu. Vlada će sa međunarodnim obvezama Republike Hrvatske surađivati sa Međunarodnim kaznenim sudom u svim individualnim pravnim postupcima u skladu sa statutom suda, sa mandatom Vijeća sigurnosti te vlastitim zakonodavstvom Republike Hrvatske. Držimo da je Hrvatska već dosada uspostavila stabilan i vjerodostojan pravni sustav koji može preuzeti obveze Međunarodnog kaznenog suda u Den Haagu. Novi odnosi dame i gospodo i nova Europa otvaraju nam nove razvojne mogućnosti, ostvariti ćemo tu povjesnu priliku gradeći Hrvatsku kao politički stabilnu, pravno uređenu i sigurnu demokratsku europsku državu. Neka taj cilj bude poziv pod zastavu zajedničke vanjske politike Republike Hrvatske. Uvažene gospođe i gospodo zastupnici, pred vama je Vlada koja nema iluzija o teškoćama niti olako daje obečanja o njihovu prevladavanju, ovo je Vlada realnih i odgovornih ljudi spremnih na ozbiljan i neumoran rad. Pozivam sve socijalne partnere, sindikate i poslodavce, sve političke i društvene snage i skupine, sve naše građane da zajedno krenemo u novu etapu oblikovanja budućnosti Hrvatske. Uputio sam Predsjedniku Sabora pismo sa zahtjevom za glasovanje o povjerenju Vladi Republike Hrvatske na temelju članka 97. alineje 3. Ustava Republike Hrvatske, Predsjednik Republike Hrvatske povjerio mi je mandat za sastav nove Vlade Republike Hrvatske. Na temelju članka 109. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske predlažem sljedeće članove Vlade Republike Hrvatske: dr.sc. Ivu Sanadera za predsjednika Vlade, gospođu Jadranku Kosor za potpredsjednicu Vlade i ministricu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, prof.dr.sc. Andriju Hebranga za potpredsjednika Vlade i ministra zdravstva i socijalne skrbi, prof.dr.sc. Miomira Žužula za ministra vanjskih poslova, Ivana Šukera za ministra financija, Berislava Rončevića za ministra obrane, dr. Marijana Mlinarića za ministra unutarnjih poslova, Vesnu Škare-Ožbolt za ministricu pravosuđa, Branka Vukelića za ministra gospodarstva, rada i poduzetništva. Božidara Kalmetu za ministra turizma, mora, turizma, pormeta i razvitka, Petra Čobankovića za ministra poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, Marinu Matulović-Dropulić za ministricu zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, dr.sc. Dragana Primorca za ministra znanosti, obrazovanja i športa, mr.sc. Božu Biškupića za ministra kulture i mr.sc. Kolindu Grabar-Kitarović za ministricu europskih integracija u skladu sa člankom 109. stavkom 2. Ustav aRepublike Hrvatske, i člankom 107. stavkom 1. Poslovnika Hrvatskog sabora tražim glasovanje o povjerenju Vladi Republike Hrvatske u predloženom sastavu, te predlažem Hrvatskom saboru da joj iskaže povjerenje. Ujedno temeljem članka 109. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske i članka 107. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora, dostavljam program Vlade i za mandatno razdoblje kao i životopise predloženih članova buduće Vlade. Zahvaljujem na pozornosti i molim za povjerenje ovoj Vladi. [[Pljesak]]
Zahvaljujem mandataru gospodinu Ivi Sanaderu. Otvaram raspravu. Prvi na redu je klub zastupnika IDSa poštovani zastupnik Damir Kajin. Gospođa zastupnica Milanka Opačić izvolite.
Gospodine predsjedniče, ja vas lijepo molim u ime kluba stanku od pola sata s obzirom da smo ovaj program koji je vrlo opsežan dobili na klupe i zbog jedne oz biljnije pripreme i rasprave o programu nove Vlade, mislimo da imamo pravo tražiti stanku od pola sata.
Hvala lijepa. Dali još netko želi stanku od klubova? IDS. Onda određujem stanku u trajanju od 30 minuta. Dame i gospodo, nastavljamo sa radom. Molim poštovanog zastupnika Damira Kajina u ime kluba IDS-a. Izvolite poštovani kolega.
Cijenjeni predstavnici Vlade, cijenjeni gospodine budući mandataru, uvažena gospodo zastupnici. Prvo. IDS neće podržati Vladu HDZ-a. Drugo. To što IDS neće podržati Vladu HDZ-a to ne znači da IDS, da ja kao čovjek ne bih volio da ta Vlada uspije da realizira sva svoja obečanja. Kada bi se to dogodilo npr. da penzije već iduće godine iznose 50% prosječne plaće što ja držim da je nemoguće, pa čime su možda i malo su prevelika očekivanja javnosti bilo bi zasigurno bolje i mojim roditeljima i zemlji u cjelini ali o tome kasnije. Treće. Jasno je da se 2003., 2004. neće moći voditi politika kakva se u Hrvatskoj vodila u prošlom desetljeću. To razdoblje je definitivno za nama. Nešto slično malo prije smo čuli i od budućeg premijera gospodina Sanadera. Međutim, gro ljudi koji su 23.11. dobili mandat za sastav Vlade de facto su isti oni ... [[ne razumije se]] prije 10 godina. Nije sporno da je HDZ-e pobijedio na izborima. Osvojio je ... [[kvar na mikrofonu]] ne radi. Radi?
Samo jedan trenutak da vidimo što je sa mikrofonima.
Nije sporno da je HDZ-e pobijedio na izborima. Osvojio je više mandata nego SDP-e i HSLS 3. siječnja 2000. i normalno je da je Predsjednik države povjerio HDZ-u mandat za sastav Vlade. Druga je stvar što ja recimo ne razumijem neke manjinske zastupnike ili neke iz redova umirovljenika što im daju podršku. Ali to nije na meni da prosuđujem. Ne mogu shvatiti da manjinski zastupnici idu podržavati Vladu, a da nisu dobili dvostruko pravo glasa. No, što želim reći? Nema nikog u mojoj izbornoj jedinici - Istra, otoci, Rijeka - koji neće priznati taj nazvat ću ga plebiscit građana ... [[ne razumije se]] za promjenom vlasti. Ali bi isto tako voljeli da nova Vlada shvati da se po ne znam koji puta nanovo dogodio pod navodnicima plebiscit i u Istri za one vrijednosti koje je IDS oduvijek zagovarao. I ovom prilikom ću reći. Građani na tim prostorima duboko poštuju Hrvatsku državu za koju je samo u periodu 43., 4., 5. palo 17 tisuća partizana. Ali plebiscitarno žele u većoj mjeri na svome, sa svojim odlučivati po svome i imajte to na umu. Gospodo, nije normalno da proračun Županije istarske iznosi 195 milijuna kuna. Još je manje normalno da 90% fiskalni prihodi odlaze put centralne vlasti. Solidarnost je nužna, nitko od toga ne bježi. Dapače. Ja sam svjestan da je na tom prostoru gdje je npr. nezaposlenost u ovome času ispod 6%. U Hrvatskoj oko 19%, zasigurno lakše nego drugdje iako me uvijek naši penzioneri upozoravaju da kažem da sa tisuću 500 kuna jednako se teško živi i u Buzetu, i u Puli, i u Slavonskom Brodu i u Osijeku s tom razlikom da u Istri njihova djeca lakše dolaze do posla. Ja sam svjestan da je u Istri koja jedina uz Grad Zagreb ima bruto proizvod iznad republičkog prosjeka bolje negdje drugdje. Svjestan sam da u Istri koja jedina ima pokrivenost uvoza izvozom gotovo 100% gdje je izvoz od 92. stalno u porastu 10 do 15% godišnje gdje klasični iznos po stanovniku iznosi 3 tisuće 500 dolara, sa turizmom 12 tisuća dolara nešto lakše nego drugdje. Ali upravo zbog toga, ali i zbog rezultata i ovih izbora gdje je zapad zemlje - reći ću glasno - za bivšu koaliciju, a istog zemlje za stranke desne provinijencije ili kako to danas volimo reći konzervativne stranke Hrvatsku treba decentralizirati jer će vrijeme koje je pred nama voditi sve većim podjelama. Rekoh, danas je 2003. Danas nije 93. Danas premijer govori o aplikaciji za Europsku uniju. 93. govorilo se o ratu. Govorilo se o Bosni, o izbjeglicama i sl. Danas mandatar otprilike rekao da će se nastaviti smanjenje ovisnosti lokalne samouprave od centralne vlasti i želimo vjerovati da će to tako biti. Četvrto. Raduje da je jedan od hrvatskih prioriteta ove Vlade ulazak u NATO, Europsku uniju. Shodno tome mogu najaviti da će IDS apsolutno glasati za tzv. europske zakone, a za ostale jasno vidjet ćemo. Mišljenja sam da je tzv. pozivi koje smo imali prilike slušati u medijima da se Vladi da 100 dana ili 6 mjeseci poštede ne bih dobro odjeknuli. Nećemo valjda Sabor - da se našalim - pretvarati u neki novi socijalistički savez sa novom avangardom. No, šalu na stranu. Ja ne bježim od toga da je najveća hipoteka bivšoj vlasti bio čitav niz neosnovanih obečanja od onih od 200 tisuća novih radnih mjesta, povrat duga penzionera, ono o reviziji pretvorbe, a o smanjenju javne potrošnje za 17% godine 2000. da i ne govorim. Isto tako, treba nešto drugo primjetiti. Što je bivša vlast učinila? Treba reći da raste bruto društveni proivod i usprkos činjenici što su porezi i doprinosi bitno smanjeni od 2000. ili 99. na ovamo. Porez na dobit sa 35% 99. smanjen je na 20%. Doprinos za mirovinsko osiguranje sa 21,5% smanjen je na 20%. Doprinos za zdravstveno osiguranje sa 18% smanjen je na 16% kao i porezi na dohodak, odnosno onaj neoporezivi dio se povećao. I bilo bi sjajno kada bi i nova vlast za isto toliko nastavila smanjivati poreze i doprinose, a ne možda plašiti građane Financijskom policijom. Istina je, raste vanjski dug. Ali rasti će i pod novom Vladom. I obrazloženje, da je jedno dug države tj. javni dug, a da su drugo obveze poduzeća i građana vjerojatno ćemo čuti i od buduće vlasti. Npr. bivša je Vlada govorila da je uzela milijardu i pol dolara kredita da bi razriješila nelikvidnost bivše države, odnosno bivše Vlade te da se zadužila za dodatnih 2 milijarde dolara da bi gradila nove autoputeve. Tako će vjerojatno i ova Vlada tvrditi da će za dovršetak nekih drugih dionica morati uzeti zajam u iznosu od 2,6 milijardi dolara. Istina je, nije otvoreno 200 tisuća novih radnih mjesta. Otvoreno je svega 40 tisuća. Ali prije 3. siječnja oko 165 tisuća ljudi radilo je a nije primalo plaću, a danas je to negdje oko 50 tisuća. Istina je, posve nepotrebno je za zaposlene majke smanjen doplatak za djecu onih drugih 6 mjeseci sa 2 tisuće 500 kuna na tisuću 600 kuna. Ali nakon 3. siječnja naknadu dobijaju i nezaposlene majke i žene obrtnika, odnosno za 50% korisnika je povećan taj dječji doplatak. Istina je, doplatak za djecu nakon 3. siječnja izgubili su studenti. Ali do 3. siječnja doplatak za djecu primala su samo djeca zaposlenih, a danas primaju sva djeca ili 150 tisuća djece više, nego do 3. siječnja. Istina je i da mirovine sporo rastu, bezobrazno sporo. Ali nakon 3. siječnja nije se više događalo da se na penzije čeka po 30 i više dana. Točno, mirovine su sporo rasle sa 38% na 44% koliko otprilike iznose na današnji dan. I normalno je da ta populacija ne može biti zadovoljna. Ali kao što sam siguran da umirovljenici Županije istarske, pa i Primorsko-goranske nisu za HDZ-e tako sam još sigurniji da penzije 2007. neće dostići 70% prosječne plaće, a iduće godine 50% prosječne plaće. Bruto društveni proizvod 2004. biti će veći za 10 milijardi kuna no što je ove godine. To će reći da će proračun 2004. biti veći za nekih 5 milijardi, ali da će ova vlast svih 5 milijardi kuna minus dvije, tri koliko će se vjerojatno spustiti zbog smanjenja PDV-a ili sav oporezovan bruto društveni proizvod usmjeriti u penzije. Za nas u IDS-u to bi bila utopija. Pozdravljamo najavljeno smanjivanje PDV-a s 22% na 20%. Nadamo se da će se ta odluka donijeti brzo. Pozdravljamo iz programa HDZ-a i smanjenje poreza i doprinosa, nadamo se i da će to biti brzo na dnevnom redu. Pozdravljamo i jučer najavljeno smanjenje državne uprave za 10 do 15%. IDS će pozdraviti i skoro povećanje penzija braniteljima i hrvatskim vojnicima. Ja želim podsjetiti, prosječna mirovina Hrvatske vojske 99. godine iznosila je 3.537 kuna, a 2003. 2.909 kuna ili čak 628 kuna manje nego pred četiri godine. Prosječna mirovina hrvatskog branitelja 99. iznosila je 5.160 kuna, 2003. 212 kuna manje iznosi 4.948. Sve ostale mirovine znatno su rasle. Pozdravit ćemo povrat invalidnina sudionicima Domovinskog rata itd. Jasno tražit ćemo i da se borcima narodnooslobodilačkog rata također vrate stečena prava jer ruka nekog mladića stradalog u okolici Vukovara 91. jednako je vrijedna kao i ruka nekog stradalog partizana koji je tu ruku izgubio u okolici Buzeta ili Labina 43. boreći se za ideale Laginje, Dobrile ili recimo Flega. Cijenjeni predsjedniče, uvažena gospodo. Hrvatskoj jedan od najvećih ciljeva mora biti Europska unija. Trebamo shvatiti da Europska unija tu nije da bilo kome bilo što poklanja, da daje. Iako sa 2004. Hrvatska ulazi i u PHARE program i u … paro programe itd. Radujem se što će od 2005. Slovenija, Mađarska, Češka itd. biti dio Europske unije. Žalosti me što to nećemo biti i mi. Hrvatska će i dodatno biti na čekanju ako ne zadovolji na prvom od nekoliko haaških testova. U javnosti se spominju nekoliko osoba. Neke su svojevremeno bile silno popularne. Molim vas stoga nemojmo se inatiti sa Haaškim sudom jer bi se Hrvatska vrlo lako mogla naći u poziciji u kojoj smo bili 98. ili 99. godine. Nemojmo da Hrvatska ponovno nekom drugom Gotovini uskrati obranu pred Haaškim sudom kao što je to bilo Anti Gotovini 98. jer će se time Hrvatskoj uskratiti sve šanse za ulazak u Europsku uniju. Krajem 90-tih godina Hrvatsku je međunarodna zajednica de facto izolirala, pa i s ciljem promjene vlasti. Danas zbog visokog kreditnog zaduženja ova zemlja ne bi izdržala još jednu sličnu avanturu tim više što smo svi mi ovdje svjesni da iduće godine treba vratiti oko 17,5 milijardi kuna ili 2,5 milijarde eura bilo domaćim, bilo stranim kreditorima, a to je svaka peta proračunska kuna, što hrvatski proračun neće moći podmiriti bez novog zaduživanja. Tu nam neće pomoći niti nova privatizacija. Želim vjerovati i da će se nastaviti povratak izbjeglog stanovništva, cca njih 190 tisuća ljudi, da će se aktivno riješavati tzv. stanarsko pitanje. Kada sam kod privatizacije, do danas je privatizirano 2956 poduzeća. 3. siječanjska administracija od tog broja privatizirala ih je točno na broj 36 plus onih 16% Hrvatskog Telekoma plus 25% plus jednu dionicu Ine. Zato ja bih rekao još jedanput, volio bih da ova Vlada uspije, volio bih da ova Vlada vrati penzije i da ih uskladi sa 70% prosječne plaće, da podigne porodiljske naknade, da povisi penzije braniteljima, da smanji PDV, da smanji poreze, da smanji državnu upravu za 10 do 15% ljudi iz tih javnih službi, a tu će trebati još negdje i 30-tak% postojećih iz Ministarstva obrane ukoliko želimo dostići NATO standarde. Volio bih da kamate nastave padati, da se potrošačka moć ne smanjuje. Nije sporno i to treba priznati, gospodarske prilike su danas bolje no što su bile 99. Političke prilike u našem okruženju također su bolje danas nego što su bile 99. Međunarodne prilike su nam danas daleko naklonjenije no što su bile pred četiri godine, iako su nam možda iz Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država de facto slali poruke kako sastaviti Vladu. Raste brutoproizvod i lakše se zasigurno može voditi država danas nego 99. i iduće godine će se lakše država moći voditi nego 2003. ali zato ne želim vjerovati da bi se moglo stoga srljati u bilo kakvu avanturu kada je Haag posrijedi. Želim vjerovati da se u Hrvatskoj neće otvarati nove NATO baze, odnosno da se u Irak neće slati mladiće iz Hrvatske, iako priznajem ono što je predsjednik rekao da su Sjedinjene Američke Države odigrale ogromnu ulogu na zaustavljanju rata na ovim prostorima. Želim vjerovati isto tako da se neće nastupati prema Istri onako sirovo kao što se to činilo u prošlom desetljeću. Želim Vladi svaku sreću, pun uspjeh. Ja sam svjestan da od njihovog uspjeha ovisi uspjeh i zemlje u cjelini. Vlada ima možda sreću što nije koaliciona, ona je de facto jednostranačka pa će lakše donašati odluke itd. I samo još jednu rečenicu. Što se tiče IDS-a volio bih da Vlada shvati da se u Istri dogodio još jedan u nizu plebiscita i da on obvezuje nas zastupnike iz Istre, ali jednako tako i ljude u vlasti i želim vjerovati u maksimalno korektne odnose i na tim relacijama. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Damiru Kajinu. Molim gospodina zastupnika Zlatka Tomčića da u ime Kluba zastupnika HSS-a. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi članovi Vlade, gospođe i gospodo zastupnici. Mi smo danas u realnoj situaciji koja nastaje svaki puta kada se završe parlamentarni izbori. Treba izglasati povjerenje Vladi, treba formirati Vladu. Za nas u HSS-u je to pitanje određene hitnosti i odgovornosti prema trenutku u kojem se Hrvatska nalazi. Bilo kakvo otezanje, bilo kakvo promišljanje o nekakvim podvarijantama ili otezanje u formiranju Vlade nanosi izravnu štetu i Hrvatskoj kao zemlji, ali i hrvatskom gospodarstvu. Ovakvih programa smo kao što smo danas čuli od gospodina mandatara Ive Sanadera slušali već u proteklih 13 godina u nekoliko navrata. U pravilu su ti programi načelnog karaktera i u pravilu tim načelnim programima teško je staviti nekakav prigovor osim možda nekih detalja o kojima i sam mandatar ne želi detaljno govoriti dakako da si zadrži pravo da u tijeku rada i kreiranja politike svoje Vlade, donošenja zakona, eventualno neke elemente koje je u programu iznio i promijeni. Upravo radi toga, radi te činjenice što je teško staviti nekakav načelni prigovor na načelni program, HSS će ovaj program prihvatiti, ali HSS unaprijed kaže da će realizaciju programa vrlo pomno pratiti kroz više elemenata. Za HSS će prioritetno biti ocjenjivanje budućeg rada Vlade kroz tri pitanja: kroz ekonomsku politiku koju će provoditi ova Vlada, kroz pravnu i socijalnu sigurnost građana, dakle kroz sve ono što će u tom smislu ova Vlada raditi i kroz politiku međunarodne pozicije Republike Hrvatske, dakako da tu prije svega mislimo na dinamiku priključenja Europskoj uniji i NATO savezu, ali i odnosu sa susjedima u ovoj regiji jugoistočne Europe o čijoj stabilnosti bitno ovisi i naša stabilnost i na čiju stabilnost i mi bitno možemo utjecati. Za nas je u HSS-u primarno pitanje ekonomske politike. Država sa zdravom ekonomskom politikom koja daje visoke stope rasta, koja stvara visoki bruto domaći proizvod, sa ekonomskom politikom koja stvara višak prihoda nad rashodima, može se računati i na riješavanje puno lakše socijalnih aspekata i svih onih aspekata koji se financiraju iz državnog proračuna školstva, zdravstva, kulture i svega ostaloga. Prema tome, ekonomska politika koju će primijenjivati buduća Vlada biti će prioritetna za ocjenjivanje unutar kluba HSS-a, da li za buduće poteze može ili ne može dobiti podršku. Mi u HSS-u smo sigurno u jedno i to smo već čitav niz mjeseci vrlo jasno iznosili u javnost, od te činjenice ne odustajemo niti možemo odustati. Držimo da svi ekonomsku modeli koje je Hrvatska primjenjivala u zadnjih 13 godina su iscrpili sve svoje mogućnosti brzog gospodarskog napretka. Ne radi toga što su oni bili u datom trenutku loši, ne radi toga što su oni griješili u svim svojim elementima nego upravo radi toga što za današnje vrijeme kada Hrvatska sve više dolazi pod određenu stegu ili odnose prema Europskoj uniji, prema WTO-u putem ugovora o slobodnoj trgovini, putem CEFTA-e, itd. Sve teže je tražiti manevarski prostor za vođenje nekakve integralne nacionalne ekonomije. Ali upravo u tome vidimo mogućnost da se Hrvatska nacionalna ekonomija oporavi od onih posljedica koje su nastale tijekom 13 godina, a te posljedice su prije svega visoka stopa nezaposlenosti i visoka unutarnja i vanjska zaduženost. Čega je to posljedica? Posljedica je deficita proizvodnje u ovoj državi. Ova država godinama ostaje bez proizvodnje i ova država se prije svega mora okrenuti revitalizaciji svog proizvodnog gospodarskog sektora u odnosu na uslužni sektor koji je ovog momenta dominantan. To je zapravo temeljni element programa HSS-a, to je temeljni element kojeg sugeriramo i budućoj Vladi. Pokušati voditi takvu ekonomsku politiku koja će prije svega deficit proizvodnog sektora smanjiti, koja će na taj način smanjivati stopu nezaposlenosti, a postoje modeli koji su izračunati da se stopa nezaposlenosti u ovoj državi. Bez dodatnog zaduživanja može smanjivati 2,5% godišnje. To podrazumijeva, dragi prijatelji, okretanje prije svega vlastitim resursima. Dakako da nije pristojno danas s ove govornice mandataru i onima koji će voditi Vladu sugerirati na koji će način voditi ekonomsku politiku, ali želim samo podsjetiti da tih resursa ima itekako puno. Prije svega, valjalo bi utvrditi strategiju razvoja pojedinih gospodarskih grana na način koji neće biti podložan nekakvim individualnim ocjenama, diskrecionim ocjenama i promjenama od slučaja do slučaja. Dakle, ova država mora znati, a ja vjerujem da će to buduća Vlada učiniti, mora znati što očekuje od pojedinih gospodarskih grana, turizma, poljoprivrede, drvne industrije ili bilo koje druge gospodarske grane. Po nama, mora se omogućiti i vertikalno povezivanje pojedinih gospodarskih grana, mora se demonopolizirati financijsko tržište, mora se suzbiti siva ekonomija u kojoj postoje rezerve od 1,5 do 2% bruto domaćeg proizvoda uz uvjet da se eliminira. Mora se voditi drugačija politika privatizacije koja neće biti primarno okrenuta prodaji nego primarno okrenuta novim ulaganjima, traženjem onih kupaca koji su spremni dokapitalizirati, ulagati, na tasj način zapravo sanirati ovu situaciju sa visokom stopom nezaposlenosti. Dakako da će se postaviti i pitanje u budućoj ekonomskoj politici Vlade, uloge same države. Bez obzira da li govorimo o stimulacijama, bez obzira da li govorimo o poticanju, bez obzira da li govorimo o izravnim državnim ulaganjima, kreditiranjima, garancijama, jamstvima, itd. Dakako da će se morati voditi računa i o monetarnoj politici i ulozi Hrvatske narodne banke. Dozvolite da ne govorim detaljno o pojedinim ovim elementima ekonomske politike, naprosto radi toga što smatram da to nije pristojno, da to treba obaviti buduća Vlada koja isključivo ima pravo voditi onakvu ekonomsku politiku kakvu smatra da je treba voditi. A na nama je da ocjenjujemo da li je ta ekonomska politika u skladu sa našim očekivanjima ili nije. Ona ekonomska politika koja će omogućiti relativno jednostavno, brzi rješavanje problema, a to je znači smanjivanje razine zaposlenosti, smanjivanje razine zaduženosti, smjanjivanje stope nezaposlenosti. Ona ekonomska politika koja će uspješno omogućiti putem stvaranja viška prihoda nad rashodima u državnom proračunu, eliminirati socijalne napetosti, pomoći onim socijalnim kategorijama kojima je pomoć najviše potrebna, uspješno riješavati sve one priče o kojima godinama govorimo, veće ulaganje u znanje, veće ulaganje u školstvo, veće ulaganje u znanost. To može biti samo posljedica uspješnog vođenja ekonomske politike. Dakle, za definitivne stavove o tome da li će ova Vlada dobiti podršku, ne danas na današnjoj sjednici nego ubuduće, za HSS ovisi prije svega o ekonomskoj politici. Osvrnuo bi se samo na jedan detalj iz programa kojeg sam uspio pročitati za ovo kratko vrijeme, a to je zadržavanje stope rasta bruto domaćeg proizvoda. Ako bi baš cijepali, ako bi baš bili sitničavi, onda bi HSS mogao reći to nas ne zadovoljava. Međutim, na temelju jednog konkretnog elementa nećemo sigurno reći da ne možemo prihvatiti ovaj program jer je to u neskladu sa našim očekivanjima. Mi držimo da se u ovoj državi na način kako govorimo, na radikalnoj promjeni ekonomske politike može voditi državna ekonomija na način da ove iznimno dobre stope rasta koje su postignute u prošloj i pretprošloj godini mogu dobiti još dodatni, dodatnih impulsa. Držimo da sa smanjivanjem stope nezaposlenosti od 2,5%, korištenje svih ovih resursa o kojima govorim, da GDP u ovoj državi može u sljedećih nekoliko godina doseći fantastičnu razinu od 7 do 9%. Primjera ovakvog vođenja nacionalne ekonomije ima, kako u najbližem susjedstvu Republike Hrvatske tako i u nekim nešto daljim zemljama. Koje su upravo na ovaj način, okretanje samime sebi, bez obzira na određene stege koje Međunarodna zajednica postavlja, uspjele su vodit ekonomsku politiku koje su omogućile stope rasta od 8 i 9%. Te zemlje se danas nalaze neke na 13, 14 tisuća dolara GDP-a per capita, neke se nalaze i na razini preko 30 tisuća dolara per capita domaće proizvodnje. Ne vidim nikakvog razloga da i Hrvatska ne može u nekoliko godina postići taj jedan eksplozivni gospodarski razvoj i to će biti, ponavljam treći puta, temeljni element na temelju koga će HSS ocjenjivati buduće poteze Vlade. Danas ćemo dati podršku Vlade, a za svaki budući potez ovo će biti polazišta koja sam danas izgovorio. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom gospodinu zastupniku Zlatku Tomčiću. Molim potpredsjednika Doma, poštovanog zastupnika gospodina Matu Arlovića da u ime Kluba SDP-a uzme riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Mi u ime Kluba SDP-a u svojoj raspravi nećemo govoriti o predizbornim i izbornim obećanjima i našem izbornom programu nego ćemo govoriti, pokušati o ovom programu koji je mandatar izložio u svom obraćanju Hrvatskom saboru. Željeli bi naglasiti da ovo jeste vrijeme kada se upućuje i upućuju lijepe želje našim građanima i svatko svakome, ali smatramo da ovaj program je previše općenit i previše u sebi sadrži lijepih želja koje i mi podržavamo, a da nije dovoljno konkretan i da nije dovoljno razrađen da bismo mogli zapravo vidjeti da li je on i realno ostvariv. Ovaj program se oslanja dakako na uspjehe i dostignute rezultate makroekonomske politike i političke i socijalne stabilnosti koju je ostvarila prethodna Vlada i na neke od projekata koje je prethodna Vlada već radila ili radi, ali je činjenica i to da je on iskazan u obliku želja, a ne u obliku, i ciljeva, a ne u obliku programske razrade kako ostvariti zapravo program Vlade u sljedeće 4 godine. Drugo što bismo htjeli posebice naznačiti jeste da taj program želja je veoma širokogrudan kada je u pitanju zadovoljavanje određenih potreba i interesa pojedinačnog osoba i građana ili pojedinih skupina u Republici Hrvatskoj. On je u odnosu na socijalna davanja jako širok i mi to pozdravljamo samo treba biti dovoljno utemeljen u gospodarskoj i socijalnoj stvarnosti koja nas okružuje, u kojoj živimo i iz koje proizlazimo jer činimo se, čini nam se da je ovo nemoguće realizirati, a osim ako se nećemo dalje zaduživati i istodobno provoditi privatizaciju sa ciljem da se zapravo ta sredstva koja će se tako namaknuti u prihodovnoj strani programa odnosno Proračuna zapravo pretvore u osobnu i javnu potrošnju, a ne u investiciona ulaganja, a to znači da onda zapravo obećanja koja se iz programa mogu isčitati, koja smo čuli o stopi rasta zapravo stoje na vrlo klimavim nogama i da je nemoguće da ih se realizira. Treće što želimo posebice naglasiti jeste da je sam program unutar sebe proturječan. Nemoguće je sa, postaviti program a da nije uravnotežen sa aspekta socijalnih davanja i sa aspekta ostvarivanja gospodarskog rasta i razvoja koji će pokriti ta socijalna davanja i koja će biti u stanju osigurati prihodovnu stranu Proračuna da bi ga mogli realizirati. U takvoj situaciji smo sigurni da ovaj program bez obzira na lijepe želje zapravo teško može doći do svog u realizaciji i da će on doći do bitne promjene tog programa već u prvoj godini rada ove Vlade, a da ne govorimo eventualno dalje. Četvrto, mi moramo posebice naznačiti da ovaj program nastavlja sa obećanjima koja nemaju realna pokrića i u takvoj situaciji nije dobro iznositi ili stvarati lažnu nadu kod građana jer naša, naši građani ionako previše očekuju s obzirom na realne mogućnosti gospodarska ili društvene zajednice. I to je razumljivo. To je psihološki opravdano s aspekta građana jer građani žele što prije imati individualni i obiteljski standard koji važi za razvijene zemlje Europe kojima mi težimo, gdje želimo kroz ulazak u Europsku uniju i u NATO sustav uči, ali je realno isto tako i mora se osloniti na ono s čim imamo, s čim raspolažemo i šta možemo svojim radom stvoriti i omogućiti od čega se treba živjeti. Ako se u protivnom ne budemo tako ponašali onda je sasvim jasno da je ovaj program želja napravljen na onome što se očekuje ili šta će se pokušati učiniti, ali bez realnog pokrića u vlastitom stvaralaštvu odnosno u stvaranju ovog gospodarstva i njegovim mogućnostima, a to zapravo znači novo zaduživanje i ako smijem tako reći, upotrijebiti taj pojam već sada na izvjestan način ne rasprodaju kroz privatizaciju nego privatizaciju u svrhu potrošnje i socijalnih davanja, a ne u svrhu razvoja i obnove gospodarstva i daljnjeg stvaranja i otvaranja novih radnih mjesta i zapošljavanje. Polazeći od toga, polazeći od već jučer započete reforme na izvjestan način Vlade i državne uprave kroz zakone za koje smo ocijenili da su zapravo loši, da neće osigurati onu kvalitetu državne uprave koja će osigurati da se državna uprava bude mala, efikasna, učinkovita i brza i racionalna, mi iz SDP-a smo donijeli odluku da ne možemo podržati ovaj program, a samim time nećemo moći ni glasati za Vladu koja je, koja predlaže mandatar. Mi ćemo biti protiv ove Vlade i ovoga programa. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se uvaženom potpredsjedniku Hrvatskog sabora, gospodinu Arloviću i riječ ima u ime Kluba zastupnika Libre gospodin Jozo Radoš.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, članovi hrvatske Vlade, gospodine mandataru buduće hrvatske Vlade i naravno kandidati za članove buduće hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Ovaj program koji je izložio gospodin mandatar je naravno načelan program i u tom smislu teško je očekivati na prvoj sjednici odnosno prilikom predstavljanja Vlade detaljan program, ali naravno da bi idealno bilo da to bude detaljan program oko kojeg se onda može doista provesti rasprava o programu. Ovo naravno može biti samo politička rasprava pa se taj program može i prihvatiti jer u načelnim pitanjima među nama na sreću nema velikih razlika. Kad kažem nama mislim zapravo sve relevantne sastavnice hrvatske politike, ali se jednako tako može i odbaciti upravo zato što je načelan. Ja bih naglasio nekoliko stvari iz uvodnog izlaganja gospodina mandatara koja naravno treba pozdraviti, ali jednako tako treba ukazati na neke nelogičnosti odnosno poteškoće u ostvarivanju tih načelnih stajališta. Najprije puna podrška najavi da je punopravnom članstvu u Europskoj uniji i NATO-u do kraja mandata buduće Vlade cilj te Vlade, to svakako treba pozdraviti i u tom smislu će ta Vlada imati našu punu potporu, ali treba naglasiti jednako tako dakle sa potporom i to da će Vlada kao što je rekao gospodin predsjednik, budući predsjednik smanjiti porezno opterećenje i smanjiti javnu potrošnju. Bez tih dviju stvari i naravno razvoja poduzetništva koje je povezano s time teško možemo očekivati razvoj Republike Hrvatske no ne ulazeći preduboko u prošlost treba samo napomenuti jer to će biti sigurno tema oko kojeg ćemo se sučeljavati ovdje idućih mjeseci i godina, da to nije u skladu sa onim što je zapravo već ovim predizbornim sporazumima obećano odnosno na što se Predsjednik Vlade, budući Predsjednik Vlade odnosno Vlada obvezala. Sporazumi koji su već sklopljeni sa nekim strankama i pojedincima koji podržavaju Vladu zapravo su u koliziji sa tim da će Vlada smanjiti javnu potrošnju. To će biti dosta teško izvesti. Mi ćemo vrlo pozorno pratiti taj proces, ali ostaje temeljna činjenica ukoliko ne budemo imali snage da smanjujemo javnu potrošnju teško ćemo imati i prostor za razvoj, a to je naravno uvjet, gospodarski razvoj, a to je uvjet dakle ukupnoga prosperiteta Republike Hrvatske. Osobito pozdravljamo najavu da će ova Vlada raditi na razvoju poduzetništva, a posebice nas veseli izjava Predsjednika Vlade kako žena poduzetnik treba postati sastavni dio društva. Taj doista veliki potencijal poduzetnički koji žene u sebi nose treba iskoristiti naravno radi ukupnoga razvoja društva i posebice pozdravljamo to što je gospodin predsjednik Vlade, budući predsjednik Vlade najavio, naravno to je u kontekstu razvoja ukupnoga poduzetništva u Republici Hrvatskoj, jer ono je naravno temelj na kojem se može očekivati daljnji razvoj Republike Hrvatske, ne samo u pogledu rasta bruto nacionalnoga proizvoda, nego i svakom drugom smislu, i ispravna socijalna politika, kvalitetna socijalna politika i politika u ovim drugim segmentima državnoga pogona može počivati samo na razvoju. Prema tome, u tom smislu ta deklarativna pozicija predsjednika Vlade, budućega predsjednika Vlade ima našu punu potporu. No, moram reći da će LIBRA biti jasna, čista i rekao bih poštena opozicija. Prirodno je da opozicija misli da se može bolje i da zbog tih razloga, ne zbog programskih razloga nedaje podršku Vladi, tako ćemo se mi postaviti. Smatramo da su i drugi pristupi legitimni, ali to će biti naš pristup. Dakle, mi ćemo biti jasna i čista opozicija. Što ne znači da onim Vladinim potezima za koje budemo smatrali da su dobri, kvalitetni sa našeg programskog stajališta nećemo dati podršku. Pa čak i generalno ako ukupni smjer Vlade bude odličan sa našega stajališta, ali jednako tako ili još više što se opoziciji pristoji ćemo ukazivati na propuste, pogreške Vlade i naravno na ono što budemo smatrali da Vlada u tom smislu ne čini dostatno dostatno ili uopće ne čini. Dakle, to je jedna prirodna, čista pozicija i mi ćemo na toj poziciji inzistirati. Ali ćemo naravno sve što Vlada radi vrednovati sa stajališta našega programa i sve što Vlada bude činila neće imati naš unaprijedni negativni stav. Volio bih da, ovdje nije bilo o tome govora, gospodin mandatar je govorio o stanju slobode medija. Ja bih volio da ova Vlada čuva dostignutu razinu demokratskoga razvoja zemlje i da ju pojačava i širi. Mislim da je to krupna stvar i na tome će se također zasnivati naš generalni stav prema toj Vladi. Mislim da nema razloga da se Hrvatska u tom smislu demokratskog razvoja, usvajanja demokratskih oblika društvenoga života ne razvija i dalje. A naravno ono što smo dostigli proteklih 13 godina svakako treba čuvati. i u tom smislu ćemo naravno vrlo, vrlo pozorno pratiti kako postupa Vlada kao jedan od važnih segmenata ukupnog državnoga ustroja. Posebice ćemo vrednovati Vladu po njenom odnosu prema Parlamentu. Nema razloga da Parlament u Hrvatskoj politici ne širi i ne jača svoju ulogu, njegova nadzorna funkcija je u mnogim segmentima gotovo potpuno nerazvijena. Prema tome, to naravno ne ovisi samo o Vladi, ali će jednako tako Vlada u tom smislu moći napraviti korak naprijed i po tome ćemo dakle vrednovati ukupan rezultat rada Hrvatske vlade, a naravno u Parlamentu ćemo djelovati da njegovi unutrašnji mehanizmi i načini rada budu bolji, tako da on osim svoje zakonodavne funkcije koja je proteklih godina bila prenaglašena po našem mišljenju da on može ispunjavati i svoju nadzornu funkciju i to ne samo u ovim klasičnim segmentima parlamentarnog nadzora, nego u svim ostalim segmentima društva, što nije niti izdaleka iskorišteno na pravi način, u proteklom našem 13-godišnjem parlamentarnom životu. Prema tome, to je jedan vrlo važan segment na kojem ćemo djelovati i u odnosu prema Vladi i jednako u samome Parlamentu. Što se tiče konkretnih programskih područja, naše će djelovanje i praćenje Vlade u tom smislu biti osobito skoncentrirano na obrazovanje, osnovno, srednje i visoko i znanost, kao zapravo udarno područje. Zatim na pitanje razvoja gospodarstva, odnosno poduzetništva, posebice ženskog poduzetništva, što je dakle ovdje već bilo govoreno. S čim naravno vezujemo i brzu privatizaciju, privatizacije proteklih godina u Hrvatskoj bez razloga bila usporena. Ako se želi imati jasne odnose u gospodarskom životu, ako se doista želi brzo Hrvatsku razvijati, onda se i mora imati jasan stav prema privatizaciji. Privatizacija danas nakon svih iskustava koje smo imali može biti i brza i čista i ukoliko Vlada u tom smislu uspije naći pravi balans, to će onda biti jedan od razloga njenoga budućega uspjeha. Jednako tako regionalni razvoj i decentralizacija, Hrvatska je danas zrela za novi korak iskorak u decentralizaciji. Protekla, ili još uvijek aktualna Hrvatska vlada u tom smislu je napravila važne pomake, često puta bez ozbiljnog strateškog promišljanja, ali sa dobrom voljom. Danas nakon svega toga mislim da je decentralizacija regionalizam, regionalni razvoj o čemu je ovdje bilo nešto govora je ono što je svakako naša politička budućnost i to će biti drugo, odnosno treće područje na kojem ćemo vrednovati rad ove Hrvatske vlade. i naravno budno ćemo pratiti razvoj u segmentu pravosuđa. Reforme u pravosuđu koje su započete također treba nastaviti ubrzano i snažnije i bolje ako je to moguće ali bez pravosuđa koje će biti reformirano, koje će biti doista pravi instrument za riješavanje svih onih problema koje se ne mogu riješiti na drugi način nećemo moći postići niti ove temeljne ciljeve o kojima je govorio predsjednik, odnosno budući predsjednik Vlade i o kojima sam govorio ja u ovom svom kratkom izlaganju. To su dakle segmenti na kojima ćemo pratiti, osobito pratiti rad Vlade, naravno ponavljam da ćemo to činiti na ovim temeljnim pitanjima demokratskog razvoja zemlje i parlamentarizma, kao i naravno na ukupnom djelovanju. i na kraju ovoj Hrvatskoj, budućoj Hrvatskoj vladi kao i svakoj Hrvatskoj vladi želimo puni uspjeh, a mi ćemo se truditi da ta Vlada ovdje, dakle preko parlamentarnog našeg djelovanja radi bolje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku gospodinu Radošu. U ime HSP-a, riječ ima uvaženi zastupnik Ante Đapić.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, kolegice i kolege. Hrvatska stranka prava je stranka koja je jedna od najvećih obveza poštivanje volje naroda. Jer posebice kod održavanja izbora, jer se tada na najkvalitetniji način prezentira ono što hrvatski narod u tom razdoblju svoga razvoja želi da bi se činilo. Ta obveza koju mi kao stranka prava smo uvijek izvodili iz svoga stava poštivanju volje hrvatskog naroda, uvijek nas je i vodila u pravcu da smo nakon svakih parlamentarnih izbora u demokratskoj Hrvatskoj državi uvijek podupirali novu Vladu koja bi se formirala. Tako je bilo od našeg prvog ulaska na izborima u Hrvatski sabor 92. godine, sve do 3. siječnja 2000. godine kada je Hrvatska stranka prava poštivala uvijek volju hrvatskog biračkog tijela, mada se često puta smo smatrali da smo trebali možda i mi proći bolje, da smo mi trebali biti. Međutim, volja birača je takova kakova je i mi smo i 92. i 95. i 2000. godine glasovali za različite Vlade, neke su bile HDZ-ove jednostranačne Vlade, a neke su i bile i višestranačke Vlade kao što je bila Vlada 3. siječnja, jer uistinu se teško može osporavati kod konstutuiranja i Sabora i Vlade volja biračkog tijela u Hrvatskoj. Bile su to i situacije kada je stvar bila vrlo jasna. Kada je bilo više nego očito da postoji jasna parlamentarna većina, kada je bila situacija kada se vidi i 3. siječnja prije nekoliko godina i one prijašnje parlamentarne većine da je neupitno tko ima legalitet i legitimitet kod formiranja Vlade. Međutim, želim podsjetiti da smo također kod prvog pucanja Vlade 3. siječanjske, da smo kod formiranja, preslagivanja odnosa u parlamentu i formiranja nove Vlade predsjednika Račana, da smo tada bili ne znam ili protiv ili suzdržani, znam da nismo podržali onu novu Vladu iz razloga što je tada već bila upitna legitimacija, legalitet ne ali legitimacija može li na takav način se i formirati nova hrvatska Vlada. Međutim, to što smo mi bili u svim dosadašnjim situacijama glasovali za pojedinu Vladu to nam nije nimalo smetalo da smo kasnije u perspektivi svih onih događaja vrlo oštra opozicija bili, vrlo često Hrvatskom saboru usamljeno kod pojedinih strateških nekih pitanja, od privatizacije, suradnje sa Haaškim sudom, Zakona o oprostu koji su se izglasavali protivljenjem samo Hrvatske stranke prave u tih posljednjih desetak godina. Polazeći od toga dakle da poštujemo volju birača nama je neosporno da je volja birača bila da Hrvatska demokratska zajednica sastavi Vladu i u ovome novom sazivu Hrvatskog parlamenta. Međutim, mi ćemo i radi javnosti i radi svih nas i do kraja otvoreni držimo da je neosporno da je volja birača bila da HDZ sastavlja Vladu zajedno sa hrvatskim strankama, strankama desnog centra u Hrvatskoj jer je konačno po našem mišljenju to je bila jedna od implicitnih obveza i stranaka bivše parlamentarne opozicije koje su svojim ... [[Govornik se ne razumije.]] radnjama pola godine pred izbore pa do samih izbora na takav se način i ponašali. Ne želeći ulaziti u razloge poslije izbora zbog čega se sve to nije dogodilo, koji su sve bili odnosi, situacije a želeći stvarati i dobru atmosferu za razdoblje koje je pred nama, koje dolazi koje je vrlo složeno, koje je vrlo teško, koje je vrlo izazovno došlo u poziciju, u situaciju u kojoj je HDZ danas u poziciji da stvara Vladu na način stvaranja parlamentarne većine što je nama u Hrvatskoj stranci prava prilično dvojbeno. Ne oduzimajući pravo da svaka stranka sebi stvara većinu na način na koji hoće i koji želi mi držimo da je način na koji se ostvarila parlamentarna većina za glasovanje o povjerenju Vladi kod nas dvojbeno iz razloga što mi u našoj stranci smatramo da pojedini dogovori i sporazumi koji nisu svi do kraja jasni mogu opteretiti hrvatski proračun, mogu opteretiti hrvatske financije i zbog toga jedno od naših pitanja ako možemo dobiti odgovor a ako ne opet nikome ništa o tome kakva je bila financijska simulacija o tome koliko će pojedine obveze vezane za povratak duga umirovljenicima koštati hrvatski proračun i hrvatske porezne obveznike, hoćemo li mi to moći financijski izdržati. I drugi je sporazum bio i sa predsjednicima nacionalnih manjina, sa Srpskom demokratskom samostalnom strankom poglavito vezano za određene sporazume koji vuku određene financijske poteškoće. Naime, nama apsolutno u stranci prava je apsolutno prihvatljivo i obveza svih nas mora biti povratak privatnog vlasništva, to ne može biti upitno u demokratskoj državi, međutim se postavlja pitanje tempa financijskih troškova i konačno i zbrinjavanja svih onih hrvatskih prognanika koji su protjerani iz Bosne i Hercegovine a koji žive danas u imovini koja pripada vlasnicima pripadnika Srpske nacionalne manjine, pa nas interesira kao stranku možemo li dobiti neke okvirne cifre, svote koliko bi to u ovako kratkom vremenu ako je obaveza do šestog mjeseca sljedeće godine barem prema onome što smo mi vidjeli u medijima o čemu se radi koliko će se i kako se misle namaknuti ta financijska sredstva. Budući da rekao sam mi ne možemo biti protiv volje hrvatskog biračkog tijela, mi ne možemo glasovati protiv hrvatske Vlade, mi to inače nismo nikada ni činili protiv ijedne hrvatske Vlade ali zbog elemenata i načina na koji se postizborno stvarala parlamentarna većina mi kao stranka ćemo zadržati pravo da budemo suzdržani kod glasovanja u Vladi, pratit ćemo, čekat ćemo, vidjet ćemo, upozoravat ćemo i možete zasigurno znati da HSP neće biti stranka koja neće podmetati klipove novoj hrvatskoj Vladi. Dapače, mi ćemo sa brojnim svojim inicijativa i prijedlozima zakonskim ćemo se potruditi da ovaj program koji ste vi vrlo ambiciozno predstavili hrvatskoj javnosti da se on i ostvaruje a držim da ćemo i mi imati nekih rješenja koja će biti po našem mišljenju i bolja nego od onoga što je ovdje predloženo, konkretnija pa već od siječnja kada se poslije božićnih i novogodišnjih blagdana odmorimo i počnemo ponovno raditi mi ćemo vrlo ambiciozno kao opozicijska stranka gurati hrvatsku Vladu u ostvarivanjima programa koji je ovdje nama danas prezentiran. Budući da sam rekao nekoliko riječi o načelnom odnosu prema hrvatskoj Vladi želim dati nekoliko opservacija i na izlaganje mandatara vjerojatno budućeg predsjednika hrvatske Vlade koji želimo neke stvari ili razjasniti ili možda dobiti dodatna obrazloženja za koja smatramo da su prilično važna za istaknuti. Dakle, mi bi željeli da se još jasnije inzistira da se Hrvatska tretira kao poseban individualni slučaj u strategiji proširenje Europske unije na jugoistočnu Europu. Poštivanje svih obveza koje proistječu iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju mi podupiremo ali korištenje svih diplomatskih i političkih sredstava za zaštitu hrvatskih nacionalnih interesa u procesima primjene tog sporazuma na primjer u datim situacijama propisati i referendume o spornim pitanjima kao što je na primjer prodaja nekretnina i poljoprivrednog zemljišta strancima dok Hrvatska ne postane članica Europske unije. Isto tako, mandatar je napomenuo da će pokušati se izgrađivati dobrosusjedski odnosi sa susxjednim državama i hitno rješavanje svih postojećih sporova u skladu s međunarodnim pravom i odredbama svih ratificiranih međunarodnih konvencija i ugovora međunarodnog prava. Međutim, trebalo bi inzistirati na izbjegavanju rješavanja problema u paketu jer to je posebno primjer sa Slovenijom gdje smo imali puno problema jer se tu uvijek vezivalo sa čitavim nizom problema koje smo sa njima imali i iako je mandatar spomenuo da ne treba odmah ići prema arbitraži ipak bi bilo dobro naglasiti da se ipak rokovi odrede a to znači da ukoliko do polovice mandata ove Vlade se to ne dogovori da bi se onda posegnulo za međunarodnom arbitražom. Bilo je govora o Haagu. Dakle, mi moramo spomenuti da naš stav oko ovog programa koji je Vlada iznijela mi ga načelno podupiremo. Poštivanje svih međunarodnih obveza Hrvatske koje se tiču Haškog tribunala ali naglašavamo da i Hrvatska mora koristiti sve diplomatske, pravne i političke mogućnosti kojima bi se omogućilo priznavanje Republike Hrvatske položaja prijateljice suda u svim slučajevima, procesima kojima se hrvatski časnici terete za kaznena djela etničkog čišćenja, zločina protiv čovječnosti ili druga kaznena djela počinjena po načelu zapovjedne ili političke odgovornosti. Mislim da bi trebalo ići i u hitnu izmjenu sustava komuniciranja sa glavnim tužiteljstvom kako bi se izbjeglo da partneri tužiteljstva u Republici Hrvatskoj budu Predsjednik Republike i predsjednik Vlade već da to budu pravosudni organi i čelništvo Ureda za suradnju. I posebno, potrebno je inzistirati, mi inzistiramo na tome ili vidjet ćemo kakav je stav Vlade, pružanje pravne informacijske pomoći i podrške okrivljenicima Haaškog tribunala i njihovim odvjetničkim timovima. Bilo je govora u ovom uvodnom izlaganju mandatara i o nacionalnoj sigurnosti. Dakle, mi podupiremo načelan program koji je o tome iznesen, međutim bitno je po našem mišljenju naglasiti ponovno da treba uz izmjenu Zakona o sigurnosnim službama stvoriti stvarno stručne i efikasne obavještajne zajednice i civilne i vojne ali uz davanje naglaska na poslovnu gospodarsku obavještajnu djelatnost, spriječavanje objavljivanja, to je izostavljeno u programu a ja bih želio to naglasiti, spriječavanje objavljivanja državnih i vojnih tajni te upotrebe obavještajnih zajednica u političkim razračunavanjima. Prioritet Republike Hrvatske na području obrane moraju biti modernizacija oružanih snaga i formiranje obalne straže. Međutim, mi ćemo kasnije u pojedinačnoj raspravi o nekim elementima još naglasiti. Vi ste predsjedniče, gospodine mandataru naglasili da će ... [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatske vojske i naime smatramo da do ... nije bilo govora o pravoj reformi nego o smanjivanju, birokratskom smanjivanju pripadnika Hrvatske vojske pa bi možda mogli kasnije o tome reći neku rečenicu više ako vam se da. I ono konačno, mislim da je važno spomenuti privatizaciju. Spomenuta je nova strategija privatizacije, međutim, ona očito nije naglasila donošenje novog Zakona o privatizaciji. Mi naime smatramo da privatizacijski model se može promijenti novim zakonom i to zakonom kojim bi se načelno obvezivalo vlasnike na ispunjavanje obveza preuzeti privatizacijskim ugovorom. I učiniti sve kako bi se suprostavila nova hrvatska Vlada, stvaranju monopola koji ugrožavaju nacionalne interese a posebno u telekomunikacijama. Ono što bi bilo iznimno važno po našem mišljenju to je da se u kratkom roku donese Zakon o prijenosu vlasti kako bi se ostvario cilj sprečavanja priča o revanšizmu ili ne revanšizmu, odnosno kako ne bi nakon svakih izbora imali jednu situaciju nervoze u sustavu uprave, u sustavu vlasti, nego da se jedanputa jasno definira što jesu stručne ekspertne funkcije a što jesu političke dužnosničke. I ono što je nama kao stranci iznimno važno što nije možda spomenuto a u svrhu jačanja, rekao bih političkih odnosa u Hrvatskoj, ... političkog života u Hrvatskoj, to je donošenje novog Zakona o političkim strankama u Republici Hrvatskoj kojim bi se pravila o osnivanju, registraciji, nazivu, djelovanju i financiranju političkih stranaka uredili na identični način kao što je to uređeno u zemljama Europske unije. Njegujući pri tome sva pravila građanskog društva a poštujući pri tome jednakost pred zakonom i temeljna ljudska prava. Prema tome, zaključit ću, vidim da mi se pali i žuto svjetlo. HSP biti će opozicija Vlade Republike Hrvatske ali opozicija koja smatra da je formiranjem i Parlamenta i Vlade prestalo to razdoblje te nervoze koja vlada kod formiranja vlasti a da nastupa vrijeme oporbenog djelovanja kada ćemo pratiti što će Vlada raditi, kada budete radili dobro imati ćete sigurnu našu potporu, kada bude loše biti će i kritike, ali ćemo pokušati što je moguće više da svojim radom u Hrvatskom parlamentu dajemo konkretna rješenja za situacije i odnose u hrvatskom društvu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku gospodinu Đapiću. I prije sljedećeg govornika pročitat ću jednu obavjest. Sjednica Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora održat će se po završetku današnje sjednice u dvorani 13. U ima Kluba HNS-a, PGS-a, uvaženi zastupnik Dragutin Lesar.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo u ime Kluba Hrvatske narodne stranke i primorsko goranskog saveza samo nekoliko napomena u vezi ponuđenog programa. Zbog jučerašnjeg poziva gospodina Sanadera na što veći stupanj suglasja i suradnje u ovom Parlamentu ali i prema Vladi, kako bi Hrvatska imala i politički mir i stabilnost moram izraziti iznenađenje što je tako važan dokumenat kao što je program Vlade podjeljen danas na klupe u 10 sati i očekivali smo sukladno tom pozivu da ga dobijemo sinoć na kraju rada kako bi mogli zaista vidjeti cjelovitost tog programa. Program Vlade zaista traži jednu ozbiljnu analizu ako želimo u svojoj raspravi dati doprinos ili samom predlagaču pomoć da on bude još bolji što u ovom kratkom vremenu zaista nije moguće. Ja bih želio reći da i ubuduće, mi smo naime jučer i prihvatili gospodine Sanader vaš poziv na punu kooperativnost i suradnju kada će nam se ciljevi, ideje i programi, odnosno, konkretniji programi slagati. Ali vas ljubazno molim da ubuduće nas ne iznenađujete sa ovako važnim dokumentima na klupe jer nećemo onda moći biti u skladu sa ovim vašim pozivom, na taj način vam pomagati. Dakle, zbog same činjenice a i u znaku određenog protesta nećemo danas Klub ulaziti u detaljnu raspravu o pojedinim djelovima programa nego ću samo iznjeti tri zapažanja koje smo primjetili. Prvo, ovo je program ciljeva i želja koji u sebi ne sadržava ni načine, ni dinamiku ni strategiju njegovog ostvarenja. Prvi odgovor na dinamiku i strategiju dobiti ćemo pretpostavljam u prijedlogu proračuna za iduću godinu pa ćemo i onda moći se osvrnuti, to ćemo svakako učiniti i na ovaj program. Drugo, ovaj program želja i ciljeva otprilike bi se mogao u velikom dijelu kada je pitanje gospodarstva i socijalne skrbi ili politike u cjelini i u pitanju, manji porezi, veća socijalna prava. Vlada preuzima rukovođenje zemljom kada je stopa gospodarskog rasta kontinuirano 5 i više posto, podsjećam 2000. ona Vlada je preuzela upravljanje zemljnom kada je gospodarski rast bio minus 1% i želim vjerovati da sva ta obečanja u sferi socijale budu posljedica daljnjeg gospodarskog rasta ako ne pet onda i više posto a ne nikako štampanje novaca iz primarne emisije. I treće, po meni ovaj program nema tri bitna, konkretna elemenata bilo iz programa HDZ-a iz predizborne kampanje ili pregovorima u sastavljanju parlamentarne većine. A to je prvo. Nema konkretnog prijedloga o smanjenju PDV-a za 2%, nema konkretnog poglavlja i prijedloga o milijardu i 50 milijuna koliko u idućoj godini treba vratiti umirovljenicima i nema 7 milijardi kuna koje je potrebno za otkup stanova. Zbog toga, gospodine Sanader predlažem, vama osobno da nakon što svi vaši ministri izvrše primopredaju po pojedinim resorima i vi u cjelini, a vremena ima, izađete pred ovaj Sabor sa programom dopunjenim u dijelu koje za sada nema a to su dakle dinamika i strategija prije proračuna kako bi sam proračun lakše raspravljali i prihvaćali. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku gospodinu Dragutinu Lesaru. I u ime Kluba SDSS-a riječ ima uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo i gospođe minisri, gospodine budući i predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Mislim da smo suglasni i mislim da među nama kao i među većinom onih koji su izašli u nove izbore i birali nas za Sabor neovisno o stranačkoj pripadnosti možemo podijeliti sljedeće mišljenje i slijediti očekivanja prema Vladi kojoj bismo danas trebali dati povjerenje. A to je da se od nje očekuje odlučnost i efikasnost, da bude odlučna u svemu onome što će biti njezin program, i da bude odlučna u svemu onome što su očekivanja građana Republike Hrvatske i naravno da bude efikasna u otklanjanju svih onih teškoća, zapreka i svih problema s kojima se Hrvatska suočava već godinama. Ta odlučnost i ta efikasnost, sasvim je sigurno, ni u kojem segmentu, i ni u kojem dijelu ne bi trebale biti ili ne bi smjele biti na štetu, na uštrep demokratičnosti i naravno na štetu i na uštrep poštivanja institucija parlamentarizma, kao što je ovdje već bilo rečeno. I ukoliko se u mandatu nove Vlade nađe sklad između ova dva zahtjeva po mojem mišljenju koji stoje pred Hrvatskom i koji stoje pred nama kao zastupnicima ova Vlada može imati izgleda na realizaciju svojega programa i što je još važnije može imati izgleda na ispunjenje očekivanja od strane većine građana odnosno od strane Hrvatske u cjelini. Hrvatska naime i ljudi u Hrvatskoj nemaju vremena za čekanje jer je predugo čekano da se nagomilane teškoće u različitim sferama i različitim djelovima života ovoga društva počnu dešavati. I bez obzira na to što je riječ o manjinskoj Vladi nema nikakve sumnje da će ona morati iznalaziti političke mudrosti da s jedne strane svojim opredjeljenjem a sa druge strane dobivanje suglasnsoti za svoje opredjeljenje može u što mogućim kraćem vremenskim rokovima ispunjavati ono što su očekivanja građana Republike Hrvatske. Kao predstavnik jedne od manjinskih zajednica u Republici Hrvatskoj mislim da je od posebne važnost da Vlada u svojem djelovanju u djelovanju svojih ministarstava i u osobama svojih ministara promovira kao što se danas moglo čuti i u nastupnom govoru mandatara vrijedosti koje jesu ustavne vrijednosti naše države. Vrijednosti tolerancije i vrijednosti potpune građanske ravnopravnosti u državi. I da u tom smislu promovira i u tom smislu čini sve da oni elementi netolerancije koji postoje u društvu, oni elementi govora i iskaza koji još uvijek sadržavaju elemente nesnošljivosti, među građanima i međuj etničkim grupama nemaju mjesta u ozbiljnom hrvatskom političkom životu. A pogotovone u nastupu jdelovanju i iskazima onih koji predstavljaju nešu Vladu. Duboko sma uvjeren na osnovi onoga što smo imali kao razgovore sa mandatarom u različitim razdobljima tih razgovora da će tako i biti. Jer je to ne samo stranačka i mandatarska odgovornost to je po mome mišljenju, patriotska odgovornost ovoga trenutka u Hrvatskoj. Rasteretiti Hrvatsku onih elementa netolerancije i onih elemenata neravnopravnosti koji su uspostavljeni ne voljom ljudi, ne voljom pojedinaca nego srazom politika koji u jednom momentu nisu našli mjere između svojih ideologija i onoga što su doista demokratsk ei ljudske vrijednosti očekivanja. Sasvim je sigurno da sami iskazi i sama praksa toleracnije od same Vlade neće biti dovoljno ukoliko se za to ne stvore adekvatni pravni i institucionalni mehanizmi. Utoliko je pitanje reforme pravosuđa i sudskih institucija u cijelosti i vladavine prava u državi u cijelnosti i duha vladavine prava u državi u cijelosti zapravo prioritet u ostvarivanju onoga što nazivamo elementima tolerancije i elemetnima potpunih građanskih vrijednosti, građanske ravnopravnosti u državi. Što se toga tiče pretpostavljam da i zajednica u čije ime nastupam i koju zastupam u ovomo Saboru kao i druge manjinske zajednice u Hrvatskoj su spremne Vladi dati podršku o time važnom i možda najvažnijem elementu reforme društva odnosno društvenih institucija, državnih inmstitucija kao što je reforma pravosuđa. Povratak izbjeglih usklađivanje odnosa u pogledu interesa, očekivanja i prava između povratnika i onih koji su ih drugih dijelova izbjegli a nasljeni i doseljeni u Republici Hrvatsku mora biti poseban mandat i interes ove Vlade i nas kao zastupnika u Saboru. Konfliktnost na područjima od posebne državnog interesa koja još uvijek postoji, nerješenim pitanjem korištenja imvoine, neriješenim imovinskim pitanjima i nagomilanih toškoćama u pogledu zaostalih oblika ili zahtjeva za obnovom mora biti razrješena tako da da konfliktnost prestane postojati. Zajednice kojih se to tiče i povratničke i prognaničke i doseljeničke moraju živjeti u jednoj vrsto međusobne komunkacije i ako je moguće tako da zajedno surađuju sa Vladom i sa lokalnim institucijama kako bi se ti problemi što je moguće prije rješavali. Bez njih Vlada to neće moći rješavati, a naravno ukoliko i bude stimulirala s njima će to moći učiniti i prije i efikasnije n ego što se to do sada događalo. U tom smislu mi smo tokom razogovora predlagali mandataru da se formira fond za područja od posebnog državnog interesa, kako ta područja a ona doista jesu u takvom stanju da je to zabrinjavajuće. Jer od Senja na zapadu do Sinja na jugu i do Hrvatske Kostajnice uj tom trokutu ako se pogleda, samo da uzmemo to područje, da ne govorimo o drugim područjima koja su ratom stradala, na tom području postoji populacijska devastacija, na tom području postoji privredna devastacija, na tom području bez državne prisutnosti ali državne prisutnosti koja će biti osmišljena s aprogramima i sa fondom neće moći biti osigurano ni da oni koji su tamo tamo ostanu, a kamoli da se ostvari ono šćto mora biti državni interes, a to je da se ljudi vrate i da se novi ljudi koji imaju interse tamo nasele. U tom smislu mi jesmo zadovoljni time što je mandatar prihvatio da se u budućem budžetu osigura stavka koja će imati za razvojne programe na tom području, ali mislimo da bez dugoročnoga osmišljavanja jednoga fonda koji bi bio za ta područja od posebnog državnog interesa neće se moći osigurati ono što je neophodno, a to je da ljudi mogu tamo ostati da mogu živjeti od svoga rada. A ne od karitativne i socijalne pomoći mirovina kao što to ovogatrenutka većina tih ljudi živi. Što se tiče pitanja manjinske politike i manjinskih prava, ta riječ je danas u govoru nastupnom govoru mandatara, bila izgovorena više puta nego u bilo kojem govoru, bilo kojega mandtara Vlade u ranijem sazivu. Mi predstavnici manjina to izrazito cijenimo. Cijenimo tu osjetljivost i ono što smatramo daje ovoga trenutka neophodno jeste da se u što je mogućem kraćem roku ona pitanja koja ne traže ni veliki novac ni veliki angažman ni ljudi ni države riješe kako bismo mogli imati solidnu primjenu ustavnoga zakona o manjinama. to su u provm redu dopunski izbori, za koje je prošla Vlada donjela odluku dabudu raspisani u veljači sljedeće godine. Kako za jedinice lokalne samouprave tako i za vijeća nacionalnih manjina. Zatim je to usklađivanje statuta općina, gradova i županija sa ustavnim zakonom i odredbam Ustavnoga zakona. I naravno iznalaženje načina da se stvore pretpostavke za efikasan rad formiranih i ona koja će biti formirana vijeća nacionalnih manjina. Time bi se Hrvatska praktički u roku od nekoliko mjeseci svrstala među one koji u dobroj mjeri ostvaruju značajan dio odredbi ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Na kraju mi dozvolite gospođe i gospodo, da kažem nekoliko riječi o i osjetljivosti nas predstavnika i srpske nacionalne zajednice i drugih nacionalnih manjina o neophodnosti i potrebi koja sasvim sigurno proizlazi iz je moguće kraćem roku ne samo dobije na proljeće sljedeće godine potvrdu za svoju kandidaturu za članstvo u Europskoj uniji, nego da što je moguće prije prijeđe taj put do potpunoga članstva. Htio bih kazati da u svim onim elementima u kojima zastupnici srpske nacionalne zajednice i drugih nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj, budu mogli utjecati na skraćivanje toga puta, na ubrzavanje dinamike prelaska toga puta i na sređivanje dobro susjedsnih odnosa da će to činiit. I u tom smislu sasvim an kraju bih htio kazati da za sve ono dobro što buduća Vlada bude činila, imati će podršku zastupnika SAmostalne demokratske srpske stranke. Za sve ono što ne bude dobro u njezinom radu mi zastupnici naravno nećemo moći podržati. Zahvaljujem i želim uspjeh i mandataru i novoj Vladi.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku gospodinu Pupovcu i obavještavam da je isteklo vrijeme u 12 sati i 28 minuta za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta. U ime kluba HSLS-a DC-a riječ ima uvaženi zastupnik gospodin Ivan Čehok.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege saborski zastupnici. Demokracija počiva na povjerenju, ne na povjerenju kao psihološko-spoznajnoj kategoriji, već na povjerenju kao specifičnoj građanskoj kategoriji, građanskoj vrlini što znači da oni kojima je povjereno da sastave, da vode određena politička tijela imaju pravo na povjerenje i onih drugih sve do onoga trenutka dok ostvaruju određeni program na temelju kojega i to povjerenje steknu. Upravo stoga programski dokumenti trebaju pobuditi u svima nama povjerenje i u skladu s tim programskim dokumentima naša je zadaća ne samo nas saborskih zastupnika nas prije svega, nego i svih drugih političkih čimbenika i svih građana da prate ostvarivanje toga programa. Naravno da pri tom povjerenje i praćenje kako se određeno povjerenje ostvaruje i možemo li i dalje zadržati to povjerenje ovisi i o mjeri koliko postoje različitosti u društvu i koliko koja skupina u društvu to povjerenje može pratiti i kojom mjerom zapravo mjeri povjerenje. Kada bismo uzeli ovaj programski dokument vidjeli bismo da on zapravo odgovara onoj razini povjerenja koje je Hrvatska demokratska zajednica kao predlagač stekla na ovim izborima i da kao i svaki programski dokument nudi viđenje razvitka Hrvatske u ovom mandatnom razdoblju, odnosno u godinama ove 4 godine koje su pred nama. Međutim, mislim da danas možda više nego ikada nije samo pitanje kako su dokumenti napisani, hoćemo li u njima naći manje ili više onoga što smo očekivali i mi i svi građani, nego prije svega da provedivost jednoga dokumenta programskog dokumenta ovisi i o samoj stvarnosti, odnosno u tome možemo li uopće očekivati da prograski dokumenti budu ostvarivi. Jer život i stvarnost se najčešće opire administrativnim dokumentima, pa i programskim dokumentima. Stoga bih ja rekao da je ovaj dokument na čisto lingvističko-segmantičkoj, ne bih govorio političkoj razini, dokument koji je često epski opširan i preopširan i možda digresivan. Ali također koji je i lirski apelativan i koji mi se često čini budničarskim. Pa zbog toga doista možemo poglavito u uvodu pročitati rečenice koje su ja bih rekao kao da su ih pisali srednjoškolci u srednjim školama kada pišemo i svi smo pisali one zadaćnice što je dobro. Jer svaki programski dokument - još jednom ponavljam - mora biti apelativan. On se uvijek obrača, on pokušava pobuditi povjerenje. Međutim, čini mi se da zbog toga u nekim drugim, na nekim drugim stranicama ovoga teksta nedostaje konkretnije razrade i ti programski dokumenti ipak ne nude i detaljnije odrednice. No, to je nešto što sasvim sigurno Vlada ima vremena u drugim svojim dokumentima i u razradama poglavito kroz zakonske prijedloge doraditi. Ono što svakako upada u oči jest činjenica da je prograsmski dokument sustavan, da on praktično ništo ne ispušta iz vida i da on pokušava predložiti neke mjere koje se tiču gotovo svakoga društvenoga sustava, dakle od političkoga, preko gospodarskoga, školskoga, zdravstvenoga itd. što naravno se i priliči jednom ovakvome dokumentu. Međutim, odmah mogu primjetiti da je vidljivo da u ovoj Vladi i u ovome dokumentu nema liberala, nema HSLS-a i da nema one liberalne tankočutnosti koja je možda otupjela već zbog svih ovih okolnosti koje se događaju liberalnim strankama u Hrvatskoj. Ja ne mislim pri tome na nekakav rafinirani liberalni osjećaj. Ali kada vam dokument počinje sa rečenicom "Hrvatska je snažna dražava" onda to svima nama liberalima naravno, svi si mi postavljamo pitanje što se time mislilo. Naravno, objesnidbeni dio ovoga, možda ostvare snažniju u liberalnom smislu tako bi, to bi značilo da praktično država prepušta svoje mjesto civilnome društvu. Ali naravno iz ovih objasnidbenih redaka dalje je vidljivo - ja bih samo upozorio - da recimo rečenica "nezamjenjiv temelj" mislim, kakav je to temelj koji je zamjenjiv. Ako je temelj zamjenjiv onda je teško. Dakle, da možda malo razmislimo o tome u kojem smislu ovdje je moguće govoriti o ulozi države kao ja ću reći već pomalo se događa da otupi ta liberalna tankočutnost, ali ipak ja bih vas molio da ako je to moguće da doista u dokumentu ne bude rečenica "Građanima treba vratiti duhovni mir". Gospođe i gospodo, ako će država vraćati duhovni mir građanima, onda se bojim da smo svi na pogrešnom putu. Ja cijenim dobre namjere predlagača. Ali zadaća od države nije vraćati duhovni mir. To je kategorija koja je ovisna o osobnim preferencijama, stavovima, emocionalnom i kognitivnom razvitku i potrebama svakoga pojedinca. Države koje su vraćale duhovni mir građanima završile su bez iznimke sve u totalitarizmu. Prema tome, ja znam da je dobra namjera. Ali ja vas molim da takvu rečenicu naprosto zbog toga što sjede ovdje dva člana Hrvatske socijalno liberalne stranke ne bude u ovome dokumentu. Na kraju krajeva, ako baš hoćemo raspravu dići na filozofsku razinu, kazao je Hegel da duh upravo i jest duh po tome što je nemiran. Duh koji je miran nije duh. Duhovne potrebe su uvijek nemirne. Duh je uvijek kvasac, vrenje koje stvara nešto novo. I zbog toga građanima treba omogućiti da u blagostanju i sa što više onih materijalnih, odnosno sa što manje materijalnih ili zbrinjavanja materijalnih potreba imaju što više vremena za duhovne potrebe. To je zadaća države. Ali sasvim sigurno nije zadaća države vraćati duhovni mir. To su dakle samo neke rečenice, ja bih rekao čisto na semantičkoj, dakle ponavljam, nisam zločest, ne na političkoj razini koja smatram da bi trebalo preurediti. I ono što opet u skladu možda sa mojom malom sumnjom da pretjeranost ovdje pridaje pozornosti državi, premda je riječ o dokumentu Vlade, ali da previše se opet oslanjamo na državu. I ne bih htio da sve završi u etatističkom internacionalizmu kao što je bilo na žalost i u prošloj Vladi. Rekao bih također da nema posebnoga poglavlja o decentralizaciji. Gospođe i gospodo, Hrvatska je država kako bi rekao Ruso kao stvorena za to da civilno društvo da inicijative i pobude i da praktično samo državna tijela, politička tijela usmjeravaju, artikuliraju i provode te interese. Mi smo država i veličinom i homogenošću kulturnom, i ako hoćete i nekakvim okružjem država koje doista stvorene jer smo neprekidno geostrateški, kulturno na tom području da se prožimaju različite inicijative, različite pobude, različiti kulturni krugovi. Mi doista jesmo država različitosti, mi smo država kao stvorena da civilno društvo, da građansko društvo bude ono koje će biti taj kvasac stvaranja novih vrijednosti i u gospodarskom, političkom i u kulturnom smislu i stoga mislim da što je moguće više dati vremena, što je moguće više dati pozornosti, što je moguće dati više vrijednosti decentralizaciji i sustavu države u kojoj bi lokalna samouprava, dakle počevši od lokalne samouprave prema gore upravo društvo se dizalo odozdo, mislim da bi to za sve nas, za naše građane, za sve nas koji ovdje sjedimo bilo od primarne vrijednosti i da bi bilo bolje nego razmišljati o tome da država opet bude apsolutni gospodar i da svojim mjerama praktično odlučuje o svemu. To je dakle, ono što mislim da bi se još moglo ako mandatar i ako klub zastupnika prihvati dodati, dakle dadecentralizacija bude malo opširnije, malo detaljnije obrazložena i da pokušamo na ovoj … političkoj razini ipak razmisliti da ove neke rečenice o kojima sam govorio izostavimo iz ovoga dokumenta. Klub HSLS-a i DC-a dat će prigode Vladi da pokaže može li ostvariti i hoće li ostvariti ovaj program.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku gospodinu Čehoku. U ime Kluba Nacionalnih manjina riječ ima uvaženi zastupnik Furio Radin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolege ili poštovani kolegi kao što se kaže navodno po novome. Zastupnici Nacionalnih manjina dati će različite oblike podrške Vladi pod predsjedanjem Ive Sanadera, od unutarnje potpore, znači sa potpisom mandatarom kod tri zastupnika bošnjačke i druge manjine koje predstavlja, njemačke, odnosno austrijske i drugih manjina te mađarske manjine do vanjske potpore kod češke, odnosno slovačke manjine, talijanske manjine i konačno kao što je već rečeno prije srpske manjine. Ove dvije posljednje manjine, znači srpska i talijanska svoju potporu Vladi dale su na osnovu potpisanih sporazuma. Želim reći da treba priznati mandataru da je imao mudrost, ali i na neki način i hrabrost da se konzultira sa predstavnicima nacionalnih manjina. Iskreno rečeno to je prvi put u povijesti Hrvatske države da jedan mandatar dogovara program Vlade, pa i samu Vladu na neki način, sa zastupnicima nacionalnih manjina. Činjenica da mandatar i budući premijer, odnosno buduća Vlada pripadaju sferi desnoga centra pokazuje samo po mojoj i po našoj prosudbi, da na početku trećeg milenija treba napustiti diktat ideologije i opredijeliti se za programe u korist naravno interesa onih koji sklapaju i u korist interesa svih građana ove zemlje. U ovom slučaju manjine su sklopile sasvim konkretne sporazume ili sasvim, došli su do sasvim konkretnih dogovora, ali međutim te konkretne sporazume i dogovore nisu sigurno lišene i nekih vrijednosnih segmenata, vrijednosnih sudova dubokog simboličkog značenja. Drago nam je da u programu Vlade piše da se s ponosom ističe da je Vlada sklopila sporazume i postigla dogovore s predstavnicima nacionalnih manjina. Toga nismo imali do sada budimo svjesni, to je jedna nova činjenica u hrvatskoj politici, rekao bih čak, govorim ko čovjek koji pripada sferi ljevice ili lijevoga centra. Mogu čak i reći da danas po prvi put možda, a vidjet ćemo kako će se to razvijati u budućnosti, ali u ovom trenutku možemo reći po prvi put da manjine se osjećaju kao po prvi put kao subjekti politika i kao subjekti politika bolje rečeno. Ako idemo gledati ono što su dogovorili npr. Bošnjaci sa mandatarom Vlade, vidjet ćemo da su to zahtjevi koje su visoke vrijednosne razine od povratka imena Bošnjaka naravno i Slovenaca u hrvatskom Ustavu do implementacije imena Bošnjak ku svim segmentima državne uprave i države općenito i društva do ispravka rješenja po kojima su Bošnjacima za vrijeme krajinske pobune morali napustiti svoje domove, uskraćeni hrvatski dokumenti. Što se tiče njemačke, odnosno austrijske nacionalne manjine mogu reći da je također postignut jedan dogovor koji po mom mišljenju treba itekako vrednovati, itekako uvažavati, a radi se o dogovoru pomoću kojeg bi se trebalo simbolički, ali i konkretnim postupcima ispraviti jednu veliku nepravdu koja se dogodila u prošlosti kada su Nijemci imali tragediju da budu prognani i da im bude oduzeto sve ono što su posjedovali. Treba to itekako uvažavati. Što se tiče moje nacionalne manjine talijanske, imamo jedan kompleksan programski sporazum, a ja ću i zbog kratkoće vremena i zbog toga što govorim u ime svih nacionalnih manjina ovdje sažet ću taj sporazum samo u nekoliko rečenica. 96. godine potpisan je sporazum, odnosno ugovor između Republike Hrvatske i Talijanske Republike o pravima manjina od tada taj sporazum, odnosno taj ugovor nije uopće konkretiziran i taj ugovor, a ovdje je spomenut članak 3. najviše, taj ugovor u članku 3. kaže da se prava talijanske manjine moraju proširiti od tamo, od mjesta gdje su bila realizirana na najvišem nivou a to je bivša zona B, na drugim mjestima gdje živi talijanska manjina. Naravno proširiti piše postepeno, ne fotokopirati kao što su navele neke novine i što su predbacili neki političari pa čak i neki političari koji bi trebali po mom mišljenju itekako razmišljati o tome da u nekim dijelovima države neke stari se moraju promijeniti, ali međutim to ne znači fotokopiranje, to ne znači preslika, to znači proširiti prava talijanske manjine na način koji najviše odgovara redini gdje te manjine žive, ta manjina živi. Zato će biti osnovana jedna komisija međuresorska koja će praviti realizaciju tog programa i koja će i inače pratiti razvoj zaštite prava talijanske nacionalne manjine. Naravno tu mi smo imali neke konkretne zahtjeve npr. zahtjev da se bolje financira naša izdavačka kuća jer kao što mnogi ne znaju pa zato želim reći ovdje, naša izdavačka kuća je jedina koja od svih izdavačkih kuća nacionalnih manjina koje imaju dnevne novine, “La voce del popolo”, koja naravno kao dnevna novina ne može, ne može živjeti bez subvencija i bez pomoći, a budući da jedva vežu kraj s krajem, onda smo stavili tu kaluzulu. Ali, međutim, mi imamo jedan cijeli niz isto prava, prava koja se tiču školstva i koja se tiču predavanja talijanskog jezika u duhu, naravno, zakona o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina. Znači, kod drugog jezika u hrvatskim školama, tamo gdje je nacionalna, Talijanska nacionalna manjina autohtona. I na kraju, želim reći da postoji dva članka ovog sporazuma do kojeg naročito držimo i to je, oni se tiču ne toliko same Talijanske manjine nego područja gdje živi Talijanska nacionalna manjina. I zato ovim sporazumom će se osigurati, osigurani će se konkretizirati i realizirati veća senzibilnost države, odnosno Vlade prema područjima koja nastanuje autohtona Talijanska nacionalna manjina. Znači, Istra i Rijeka. S ciljem priznavanja specifičnosti ovih područja te očivanje i promicanje suživota. A drugi vrijednost koji sam, koji smo željeli i koji sam osobno želio naglasiti i naišao sam i na mandatara na veliko razumijevanje oko toga, je to da ovim sporazumom potpisnici su suglasni da je očuvanje i promicanje antifašističkih vrijednosti u temeljima nove Europe. To što se tiče Talijanske manjine. Naravna stvar da se sada postavlja pitanje na koji način i u čemu oni koji su, koji daju vanjsku potporu će podržavati ovu Vladu. Naravno podržavat će je u formiranju, u samom činu formiranja sada, podržavat će, a to smo mi potpisali, a druge nacionalne manjine siguran sam dijele takva razmišljanja, zaštitu, znači, podržat će zaštitu i promicanje ljudskih prava i prava nacionalnih manjina. Podržat će euroatlanske integracijske procese Republike Hrvatske, podržat će prijedloge u pogledu reforme pravosuđa, pogotovo one usmjerene učinkovitosti i pune neovisnosti sudbene vlasti, što je također jedna bitna stvar koju želimo naglasiti. Razvoj između državnih i drugih odnosa sa susjednim državama što se tiče naše manjine, posebno sa Italijom i Slovenijom. Suradnju sa Međunarodnim sudom u Haagu i gospodarske programe usmjerene ka razvoju Hrvatske i povećanju životnog standarda njenih stanovnika. Znači, kao što vidite, radi se o vrlo konkretnim stvarima i moram reći da kad smo to, otkad smo o tome raspravljali da smo našli na jedan stupanj tolerancije koji ja mislim da ako će se nastaviti da će sigurno dovesti i do dobre konkretizacije i implementacije onoga što je dogovoreno, ali to ćemo vidjeti. To ćemo vidjeti. Ja sam optimist. Da nisam optimist niti ne bi potpisao ovaj sporazum i znam da tako interpretiram i mišljenje drugih zastupnika nacionalnih manjina. Želim reć na kraju još 2 stvari. Jedna je ta da smo čuli prije nekoliko dana da su nacionalne, i to od visokih, sa visokih mjesta, da su nacionalne manjine, da je nacionalne manjine najlakše prevariti. Istina, imamo takvu povijest, imamo povijest da budemo prevareni. To stoji u definiciji samih nacionalnih manjina, to kažem ja. Međutim, ja sam, imam duboko, duboko vjerujem da na osnovi takvih sporazuma i na osnovi takvih razmišljanja i na osnovi onoga što je potpisano moći će se itekako napraviti jedan krupan korak napred u realizaciji prava nacionalnih manjina. Želim u to vjerovati, kažem ovdje vrlo otvoreno, želim u to vjerovati, budućnost će pokazati. Ali ja mislim da inzistirat na to da nacionalne manjine najlakše prevariti, ja mislim da je to pomalo i neukusno. Želim reć na kraju, i to na samom kraju, da oko primjedbe koje su izrečene danas i sa ove govornice, da su nacionalne manjine potpisale ovaj sporazum unatoč tome što im nije priznat dvostruki, nije priznato dvostruko pravo glasa, želim reći sljedeće. Ne samo čitavih onih 8 godina kad je na, kad je vladao HDZ nego i svih, sve 4 godine kada je vladala koalicija na čelu koje je bio SDP, ja sam se u prvom licu i svi zastupnici nacionalnih manjina borili smo se za to da dobimo dvostruki glas. Nismo ga dobili, ja mogu ovdje sa matematičkom sigurnost ustvrditi sa ove govornice da je za to i koalicija lijevog centra što nije dala takva, što nije dala dvostruki prvi glas, izgubila izbore. I nema onda mandatara, ne mogu ga imat desni centar. Dovedeni u takvu, dovedeni u takvu situaciju mi smo iz Talijanske manjine izabrali sljedeću formulu, tako da kažem. Potpisano da se respektira stav Talijanske nacionalne manjine o potrebi poštivanja principa pozitivne diskriminacije u glasovanju, odnosno o nužnosti uvođenja posebnog prava glasa pripadnika nacionalnih manjina uz opće pravo glasa. I rekli smo da zastupnik Talijanske manjine u Hrvatskom saboru protivit će se svim zakonskim prijedlozima koji neće osigurat ovo pravo. Ja preporučim onima koji kritiziraju to što smo mi potpisali da također se protive svim zakonskim prijedlozima koji neće osigurat ovo pravo jer do sad to nismo napravili. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Furiju Radinu. Poštovani zastupnik Željko Pavlic. To je za, pojedinačna desetminutna rasprava.
Poštovane dame i gospodo, evo javio sam se iz jednog glavnog razloga, da upozorim na činjenice da od danas, dakle, predstavljanjem programu Vlade Republike Hrvatske od 2003. do 2007. godine, niti jednom riječju nije spomenuta lokalna uprava, samouprava, dakle, i decentralizacija. Već su neki zastupnici također upozorili na to, ali to kod nas u LIBRI izaziva zaista veliko čuđenje jer mislimo, dakle, da se proces decentralizacije koji je započeo prije 3 godine, mora nastaviti i da ne ponavljam teze od prije. Moj je stav, dakle, mišljenje da pitanje nivoa decentralizacije itekako utječe na pitanje kvalitete života svakog građana Hrvatske. Za razliku od ovog programa, program koji je bivša Vlada dakle donijela prije 3 godine ima u svojoj sadržaju, dakle, stavku koja je posvećena upravo decentralizaciji. Dopustite da pročitam samo jednu rečenicu, dakle: “U njoj se predviđa da će se pokrenuti proces široke decentralizacije, te jačanje lokalne i regionalne samouprave. U okolnim samoupravnim jedinicama, napose većim gradovima, omogućit će se obavljanje znatno šireg kruga poslova, te će im se osigurati viši stupanj samostalnosti u odnosu na središnju vlast i upravu.” Dakle, dosadašnja Vlada je krenula u proces decentralizacije i spuštena su određena sredstva prema nižim razinama koliko je to bilo moguće dakle u postojećim makroekonomskim uvjetima. Činjenica dakle da po ovom materijalu Vlade nema niti jedne riječi o lokalnoj, područnoj samoupravi niti decentralizaciji zapravo jedan od glavnih razloga zbog čega ja, a čuli smo i Klub Libre neće dati podršku ovoj Vladi. Naša zabrinutost je tim veća što se slično desilo i jučer pri usvajanju Zakona o Vladi i pratećim zakonima. Samo da podsjetim da je 1999. godine postojao zakon dakle u kojem je bilo predviđeno državno ravnateljstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu. U 2000. godini Vlada koalicije formiralo je Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne samouprave. Zakone, zakonima koji su prihvačeni jučer dakle ostavljeno je Ministarstvo pravosuđa, a formiran je Središnji državni ured za upravu. Dakle ni u jednom nazivu također se ne spominje lokalna samouprava, a jedna od funkcija koje su imali Državno ravnateljstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu, Ministarstvo pravosuđa i lokalne uprave bio je i nadzor nad radom predstavnika i izvršnih tijela lokalne samouprave. Mislimo da je dakle u tom velikom sustavu razgranatom potreban nadzor i plašimo se dakle što će se dešavati ukoliko toga nadzora neće biti. Male sredine s posebnom pažnjom dakle osluškuju i promatraju što će se dešavati upravo s decentralizacijom. Moja Međimurska županija ima unatrag 3 godine dobra iskustva s tim procesom decentralizacije dakle povučeni su samo prvi koraci. Nije se nastavilo. Dakle pitanje je što će zapravo biti i dalje. Mi smo dakle bili zadovoljni jer se preokrenula situacija do 2000. godine ulaganja u našu Međimursku županiju mjerili, mjerila su se s nekoliko milijuna kuna, do 10 milijuna kuna možda iz Vlade, iz cijelog Proračuna za Međimursku. Da bi se to preokrenulo tako da se ulaganja na primjer u protekloj godini mjere u stotinama milijuna kuna. Mislim da je to potrebno različite programe nastaviti i dalje. Također došlo je i do preraspodjele poreznih, ovoga, izvora financiranja tako da imamo i povećanje dakle pomoći iz državne razine. Na primjer za Međimursku županiju imala je Proračun 83 milijuna kuna u 2003. godini. Prije 2000. Proračun županije je bio negdje oko 30 milijuna kuna. Dakle skoro 2 puta je došlo do povećanja. Od toga je na pomoći iz Državnog proračuna ispada 42 milijuna kuna. Dakle duplo više od osnovnog proračuna, a radi se o sredstvima Ministarstva poljoprivrede, Ministarstva za obrt, malo i srednje poduzetništvo, iz prosvjete, iz socijalne skrbi i također i iz Ministarstva zdravstva. To je ono dakle što prije nismo imali slučaj. Isto tako pojedina ministarstva su preko različitih natječaja, preko različitih programa podržavale programe, konkretne programe po općinama, gradovima i županijama na taj način dakle je općine, gradove i županije širom Hrvatske došlo puno sredstava, a posebno bih tu naglasio program Ministarstva obrta pomoću kojih je u Hrvatskoj počelo formiranje 188 zona male privrede. I to će i te kako dakle utjecati i na ubrzani gospodarski razvoj Hrvatske. Ja se nadam dakle da će i ti programi biti nastavljeni no nažalost mi nemamo nikakvu sada informaciju što će se desiti s tim programima, što će se u budućnosti desiti s procesom decentralizacije. Libra je jučer pokušala na neki način dobiti odgovore na to pitanje kada smo ovom Saboru podnijeli zaključak koji glasi da se zadužuje Vlada Republike Hrvatske da u roku od 6 mjeseci predloži cjeloviti prijedlog strategije decentralizacije Republike Hrvatske s osobitim osvrtom na fiskalnu problematiku. Nažalost ovaj zaključak nije prihvačen. Bilo je prijedloga da on bude prihvačen bez roka ali na taj način on bi izgubio svoju funkciju. Dakle pred našim općinama, gradovima, županijama je velika nepoznanica što i kako dalje. Na kraju još jedanput dakle da izrazim nezadovoljstvo ovakvim odnosom prema jedinicama lokalne samouprave, prema ukupnom procesu decentralizacije. Tu iščitavamo zaustavljanje upravo tog procesa i moguć, moguće okretanje procesa u drugom pravcu, pravcu etatizacije i centralizacije i tu nam se opet otvara pitanja pojedinih programa na koji način će oni biti valorizirani? Da li će biti valorizirani na način kao što bilo, kao što je to bilo i sada? To je zasad, ti konkretni programi praćeni svom potrbnom dokumentacijom ili će možda neki drugi kriteriji koji su bili važeći prije 2000. godine to prvenstveno misli se na političke kriterije, biti u prednosti. Ja se dakle nadam da se to neće desiti, ali dok ne dobijemo jasan odgovor bit ćemo skeptični i dakle nećemo dati, ja neću dati podršku ovom programu Vlade tako, također niti Vladi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu zastupniku Pavlicu. Poštovani zastupnik Slaven Letica.
Ja bih se pridružio onim klubovima i pojedincima koji s dobrim nakanama i željama dočekuju novi kabinet. Početak bih iskoristio za jedan konstruktivni prijedlog. Tako se odlučio Klub HSP-a da bude konstruktivna oporba. Predlažem dakle među prioritetima Vlade Republike Hrvatske kojih je nabrojeno 9, 9 je nezgodan broj. Predlažem da se doda 10. prioritet koji se doduše spominje na stranici 21 kao prioritet Ministarstva pravosuđa, a koji bi se definirao na sljedeći način: borba protiv sukoba interesa, utjecaja, korupcije i zarobljavanja države. To je sama bit javnog djelovanja i saborskog djelovanja HSP-a u zadnjih nekoliko godina i nadam se i uvjeren sam da to može biti prihvaćeno. Drugo bi bio jedan apel. Jučer ja, pošto sam bio prvi put u Saboru došao sam kući i pogledao sam “Meridijan 16” i tamo sam vidio najavu “Meridijana 16”, Ivica Đuzel koji dolazi iz jedne oralne kulture je rekao: “I vidjet ćemo tko se sve dograbio unosnih saborskih fotelja.” Vi ste vjerojatno oguglali na to da vas ljudi smatraju, ne znam, grebatorima, neradnicima, lijenčinama i zlatoljupcima, ali ja mislim da mi imamo obvezu nešto učiniti da se predodžbe javnosti prema nama promijene jer je taj stav Ivice Đuzela nije nikakva difamacija nego iskaz općeg stava javnosti. I u tom smislu apeliram na mandatara koji štetom nije ovdje da se ne ponovi jučerašnja sjednica da saborska procedura počinje prije svega kršenjem Poslovnika. To je prvi apel. A drugi da počinje nekom vrstom pretvaranja Sabora u zakonodavni McDonalds. Dakle u jednom danu dobivamo na klupe 3 zakonska prijedloga. Mislim da i Sabor treba u tom smislu nešto napraviti i da jednu od tematskih sjednica sljedećih posveti onome o čemu sam jučer govorio, a to je problem sabornikove ili sabornicin ili zastupnikove ili zastupničke odgovornosti. Druga stvar što se tiče samog dujma diskurzivnog, o tome je malo već Čehok govorio, bio sam uvjeren da je dobro ovakve sjednice imati uoči blagdana. Danas nisam sasvim siguran zato što je Ivo Sanader mogao istupiti na dva načina: kao Winston Churchill i obečati nama, svima dramatično upozoriti na stanje u gospodarstvu, u društvu, u stanje nacije i obećati ljudima samo ne krv hvala Bogu, ali znoj, suze rad i odricanje u korist općega dobra. A nakon toga da bi eventualno nastupio kao Djed Božićnjak, on je izabrao samo ovu drugu soluciju koja će mu biti veliko opterećenje, jer u cijelom tom papiru nažalost se puno toga obećava u malo vremena, i ja se nadam da će on u tome i uspijeti. Na tome skepticizam me upozorava … [[govornik se isključio, ne čuje se]] koji odlaze iz Kabineta, osim nekolicine koji su živjeli od državnog položaja u privatnim firmama svi su nekako opušteni i sretni uključujući i premijera. Što se same oporbe tiče HDZ-u nikad ni u prvom desetljeću vladavine nije bila problem parlamentarna oporba, jer je umiješnošću i uspjesnošću uspijevao pasificirati parlamentarnu oporbu. Ja se nadam da će naći put do vanparlamentarne oporbe do opinion maker i ove koncesije i sporazum s manjinama i mene vesele u tom smislu da će naići na puno prijateljski u raspoloženju među hrvatskim tvorcima javnog mišljenja, jer ako i danas otvorite novine još uvijek ćete naći više tekstova intervjua ljudi koji su vladali toliko i toliko godina i koji su imali vrlo benovelentan stav javnosti. Konačno, što se tiče samog Kabineta, mislim da je zanimljiv Kabinet. Međutim, trebamo imati na umu da imamo 4, 5 ministara ili ministrica početnika ili pripravnika ili kako se to već zove, to svakako je jedno veliko opterećenje. Moje iskustvo da bi trebalo, ja sam radio puno za Ujedinjene nacije, nije bila sramota proći različite pripravničke tečajeve. Od toga kako letite, kako se snalazite, kako vodite ministarstvo. Ja bih volio da ti ljudi shvate da trebaju se tome naučiti. i konačno zadnja stvar, napravio sam jednu ad hoc analziju hobija ministara koja je vrlo poučna i ona govori možda više od samih životopisa, jedan od životopisa je samo naslovnjen van hrvatsko književnog jezika kao Curiculum vitae od kolege Žužula, to bi trebalo buduće ispraviti. Pero Kovačević mi je skrenuo pažnju da je spomenuo da je autor dijela "Rat i mir" vjerojatno je to neka manja ipak rasprava, … velikog rada. Znači, što se tiče hobija sljedeći su hobiji, znači među najviše sportaša imia 12 od 14 ministara koje je izabralo sportove kao hobije, tri su golfera ovo su drugo nogometaši, rukometaši i svakako je najzanimljiviji Kalmeta koji se praktički bavi svim sporotovima, osim ultimate fight padobranstva i surfinga. Na drugom mjestu što je vrlo zaniljivo je glazba 8 od 14 se bavi glazbom, vjerojatno pasivno, čitanje na trećem mjestu sa 7, nitko nije izabrao pisanje kao hobij, jedna ministrica izabrala ples, dva su izabrala holtikulturu i vinogradarstvo i jedna odgoj djece. Ono što zabrinjava mene, da nema tu hobija koji su vezani uz socijalni i humanitarni rad. i konačno bi htio iskoristiti ovu priliku da evo jasno se ispričavam Vladimiru Šeksu, jučer mi je najavio povlačenje tužbe zbog uvrede časti koja datira iz ne znam koje godine 1992. godine, radim to iz najdubljih uvjerenja. Naime, onog trenutka kad su iz Hrvatskog Ustava izbačeni Bošnjaci i Slovenci, ja sam bio naljućen, i za Slovensku televiziju i mladinu sam dao izjavu da Vladimir Šeks kad se napije ne zna gdje je Slovenija, gdje je Makedonija. Ja se Vladimiru Šeksu ovdje vama javno ispričavam, to je bilo u ljutnji i ja se nadam da je to neka vrsta tolerancije ovo pred blagdansko raspoloženje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ja prihvaćam ovu ispriku. Uvaženi zastupnik Tonči Tadić.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Kako je već rekao na početku ove rasprave predsjednik HSP-a, HSP-e neće podržati ovu Vladu, ali mi ćemo ipak u našim istupima u dobroj mjeri ukazati na neke manjkavosti ovog Vladinog programa. U prvom redu osvrnuo bih se na privatizaciju na način na koji je prikazana ovdje, dosta šturo, mada je riječ o jednom doista delikatnom procesu. Mi smo tijekom izborne kampanje i čitavog prošlog mandata inzistirali da se privatizacija u buduće provodi samo na leasing, odnosno da svaki privatizacijski ugovor ima u sebi obvezu investiranja u firmu, a ne samo kupnju te firme bez daljnjih obaveza. Dakle, ne pristajemo na to da novi vlasnik postane stvarni vlasnik te firme, samim time što je kupio dionice, nego da postane stvarni vlasnik te firme onda i samo onda ako doista obavi sva ulaganja koja je obećao. Turizam se također ovdje spominje manje više usputno. i ja bih uz njega napomenuo da je za turizam vitalna opća sigurnost. Međutim, dame i gospodo, to se ne postiže ulaskom u NATO kao što to ovdje u Večernjem listu danas napominje budući ministar vanjskih poslova, da će ulazak u NATO doprinjeti rastu turizma. Ja ne znam na koji vi, turizmu je on mislio. Pristojnost mi nalaže da ovdje ne spominjem neke od vidova turizma koje se šire u vojne baze. Ali u svakom slučaju moram reći da je turizam poveći hotela, turizam jahti, turizam kulturne ponude nespojiv sa nosačima aviona, sa popunjavanjem zaliha podmornica nuklearnih u Gruškoj luci usred sezone, odnosno sa svim onim što čine vojne vježbe u sezoni ili predsezoni. Dakle, o tome treba voditi računa, i nama je jednako tako neprihvatljiv svaki oblik sajgonizacije ili filipinizacije Hrvatskog turizma radi možebitne dobiti od tih nekoliko supruga američkih vojnika koje će posjećivati svoje muževe u vojnim bazama koje će možda ova Vlada ponuditi Amerikancima ili općenito NATO-u. Ovdje nema ni slova o tome da bi turizam trebao dobiti međustopu PDV-a od 10% kao što ima sva naša konkurencija na Mediteranu. Ako se već ide na eksperimente sa PDV-om, onda je u prvom redu najpotrebnije ići na međustopu PDV-a za turizam. Dio energetike na strani 11. također načelno govori o tome, ali nas zanimaju konkretni odgovori, nas zanima stajalište Vlade o projektu družba Adria, da vam bude lakše u proceduri je HSP-ov prijedlog da Hrvatska istupi iz tog projekta, a jednako tako nas je u tome i podržala Biskupska konferencija. No, ovdje jednako tako nema ni slova o tome što ćemo dalje sa nuklearkom Krško, a poznato je gospodine mandataru da u ovoj godini Hrvatska sa Slovenijom konačno mora postići sporazum o tijekom dekomisije, dakle, tko što plaća i tko što preuzima od radioaktivnog otpada? Što se pak tiče prometa i luka. Držimo da bi bilo od iznimne važnosti ubuduće primjeniti Grčki model suvlasništva u Hrvatskim lukama tj. osigurati da HŽ dobije 25% suvlasništva u svim Hrvatskim lukama, i to naprosto zato jer je od nacionalnog interesa da Hrvatske željeznice postanu operater na svim prometnim koridorima kroz Republiku Hrvatsku nakon 2006. godine kada se počinju u svim europskim zemljama raspisivati natječaji za operatere na željezničkim pravcima. Ekološko ribolovna zona zaslužuje pak posebnu raspravu. Poznato je da smo se zalagali za gospodarski pojas i smatramo da ekološko-ribolovna zona treba u najskorije vrijeme prerasti u puni gospodarski pojas. Ono što je jednako tako zabrinjavajuće jest to da u ovom modelu Vlade morsko ribarstvo nije pod tim famoznim Ministarstvom mora, prometa razvitka turizma itd., nego je ostavljeno i dalje pod Ministarstvom poljoprivrede. Pa je doista nejasno na koji način će se koordinirati cijeli niz poslova koji su za ribarstvo vitalni. U prvom redu proračunski razdjeli, u drugom redu funkcioniranje i smisao postavljanja obalne straže, dakle njezina uloga na Jadranu. I u trećem redu postojanje uprave za ribarstvo. Naveo bih ovdje samo dva primjera gdje je nužna koordinacija. To je recimo postojanje hladnjača za prihvat riba odnosno postojanje operativnih i ribarskih obala. Sudjelovao sam u dvije rasprave u Gospodarskoj komori o problemu ribarstva i doista je tu ukazana potreba da je nužno uspostaviti bolju koordinaciju Ministarstva pomorstva sa Ministarstvom ribarstva. Očekivali smo da će ta koordinacija uspostaviti kroz Ministarstvo mora ali ako ribarstvo ostaje izvan toga u posebnom ministarstvu očito to neće biti moguće. Na strani 22. spominje se kodeks ponašanja dužnosnika. Poštovane dame i gospodo iz HDZ-a mislim da je još važnije od toga učiniti da profunkcionira Zakon o sukobu interesa. Očekivali smo da će na ovoj prvoj sjednici biti on operacionaliziran osnivanjem Povjerenstva o sukobu interesa, to je naša zakonska obaveza koju smo preuzeli još u prošlom mandatu. Očekivali smo da će od strane HDZ-a biti ponuđena izmjena onog famoznog članka koji oprašta sukobe interesa onima koji su suvlasnici do 25% firmi ali ni to nismo ovdje vidjeli i sve to skupa kompenzirati sa nekakvim kodeksom ponašanja dužnosnika je oprostit ćete doista jadno. Što se tiče projekta E Hrvatska ili I Hrvatska sve je uzaludno, dame i gospodo, dok je osobno računalo luksuz i statusni simbol za većinu hrvatskih obitelji. Tu se spominje i I goverment, dakle informatizacija odnosa građana sa Vladom. Trebalo bi spomenuti tu također i helth, dakle zdravstvo na daljinu uz pomoć Interneta i education, dakle internetizaciju škola ali sve to skupa kao i čitavi ovaj projekt je samo po sebi besmisleno ako je, ponavljam, osobno računalo luksuz za većinu hrvatskih obitelji i zato je nužno ići na subvencioniranu informatizaciju hrvatskih obitelji. Informatizacija Hrvatske se i inače odvija dvostruko brže nego u ostalim zemljama kandidatima za Europsku uniju ali i dalje uglavnom kroz skromne budžete hrvatskih obitelji. Držim da je za to moralo biti sluha u ovom Vladinom programu. Ako ništa HSP će ići sa svojim projektom gdje ćemo to jasnije naglasiti. I goverment kao što mi je to prošle godine rekao korejski ministar telekomunikacija i informatizacije je potpuno besmislen ako se svodi na informatizaciju rada same Vlade. I goverment, dakle informatizacija Vlade ima smisla samo onda ako omogućava brz i jednostavan pristup svih zainteresiranih, dakle svih naših građana do dokumenata koji su im potrebno. Tome je trebao ovdje biti dan veći naglasak. Također, ovdje bih se posvetio malo i međunarodnim odnosima. Spominje se ulazak u NATO kao jedan od strateških ciljeva o čemu bi trebalo provesti jednu širu raspravu a posebice sa aspekta eventualnog davanja strancima vojnih baza ali nas u HSP-u još više zanima ovoliko zaklinjanje u antiterorističku koaliciju. Postavio bih ovdje svima zato jedno vrlo jasno pitanje. Što je to antiteroristička koalicija? Kada je sklopljenja? Koja je njezina povelja? Koje su obveze Hrvatske u njoj? Je li obveza Hrvatskoj u toj tzv. antiterorističkoj koaliciji zaštita sigurnosti reda i mira unutar Hrvatske, ili slanje vojske bilo gdje po svijetu? O tome ovdje u ovom programu, dame i gospodo, nema ni riječi a vrlo dobro znate na što mislim. Mislim na slanje Hrvatske vojske u Irak. Tu u ovom programu Vlade o tome nema decidiranih i jasnih stajališta. Jednako tako, što se tiče odnosa sa susjedima naravno da smo za dobre odnose ali isključivo u skladu sa međunarodnim pravom. Nikakva popuštanja i nikakvi kompromisi koji idu u vode međunarodne politike jer kad se maknemo od međunarodnih uzusa, kad se maknemo od međunarodnog prava dolazimo na skliski teren politike gdje su mogući kompromisi. U svakom slučaju dobri odnosi da ali nikako u paketu nego se pokušajmo dogovoriti o svim spornim pitanjima a ako ne ide držimo se međunarodnog prava, idimo na arbitražu. Dakle, vjerujem da će se Vlada držati tih načela i da će ovaj program provoditi dobro. No unatoč tome HSP neće podržati ovu hrvatsku Vladu.
Hvala lijepa, poštovani kolega Tadić. Ispravak netočnog navoda kolega Žužul. Izvolite, kolega Žužul!
Hvala, gospodine predsjedavajući! Meni je malo žao što evo svoj prvi nastup u ovom časnom domu moram početi sa ispravkom netočnog navoda, zapravo čak bi mogao imati dva netočna navoda iz govora uvaženoga kolega Tadića. Prvi se odnosi na interpretaciju moga intervjua u kojem bi se moglo zaključiti da ja govorim o nekakvim brodovima, nekakvim bazama ili nečemu slično a to naprosto nije istina. Ono što sam ja uistinu rekao i što se može provjeriti a uvaženi kolega Tadić vjerujem vjeruje brojkama, može provjeriti kakav je broj turista u državama koje su ušle u NATO prije ulaska i nakon ulaska, zna se koje ili ove novoulazeće na primjer Bugarska, Češka ili Latvija. Drugi netočni navod je iz našega programa gdje explicite i izrijekom piše da će se odnosi sa susjednim državama bazirati upravo na načelima međunarodnoga prava ili uz međunarodnu pravnu pomoć. Hvala.
Hvala lijepa, poštovani kolega Žužul. Nastavljamo sa raspravom. Na redu je poštovani kolega Kovačević. Izvolite, kolega Kovačević!
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo! Prvo što moram reći je to da sam ja očekivao da će ovaj program Vlade biti u punom smislu te riječi konkretan i za njega mogu reći da je stvarno načelan isto u punom smislu te riječi. Ja ću se nastavno na izlaganje predstavnika stranke Ante Đapića osvrnuti na par područja vrlo bitnih a prvo je ovo područje obrane. Naime, kaže se na strani 5. Vlada će nastaviti reformu i među ostalim kaže se i vojske. Prvo što je potrebno kazati ovo što je dosadašnja Vlada provodila u području obrane ne može se zvati reforma niti se može zvati preustrojom zbog čiste činjenice da bi se radila u oružanim snagama i obrambenom sustavu reforma ili preustroj država mora imati plan obrane i mora imati plan uporabe oružanih snaga. To Hrvatska u ovome trenutku nema. Imali smo ga 1991. kad je bio ministar obrane Luka Bebić, ja sam bio na čelu radne skupine koja je izradila taj plan obrane a mi nažalost to danas nemamo. Prema tome, ovo što se u ovome trenutku provodi u oružanim snagama je čisto smanjenje. Ne može se govoriti o reformi a bitno je dalje kazati da mi polako ostajemo bez dvije bitne grane oružanih snaga Republike Hrvatske. To je ratno zrakoplovstvo i ratna mornarica. Prema tome, očekujem da će Vlada stvarno krenuti u reformu buduća oružanih snaga. U sklopu te reforme skrećem pozornost na Zakon o obrani i Zakon o službi u oružanim snagama. Naime, prema Zakonu o obrani u slučaju iznenadnog napada na Hrvatsku postupak utvrđivanja za izdavanje naloga za uporabu oružanih snaga je takav da može trajati i po mjesec dana a obrambeni sustav svake države mora takav biti da mora odgovoriti svakoj ugrozi. Znači, ne može za obrambeni sustav nijedne države postojati nikakva situacija da on ne može odmah reagirati. Prema našoj sadašnjoj definiciji Zakona o obrani može se naložiti uporaba oružanih snaga ali samo u slučaju proglašenja neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti države i ratnog stanja a da bi se to napravilo mora Hrvatski sabor utvrditi da postoji takvo stanje, tek nakon toga Predsjednik države može ali opet uz supotpis predsjednika Vlade naložiti uporabu oružanih snaga. Prema tome, to su katastrofalne stvari koje ugrožavaju obrambenu sigurnost države. Dalje što bih se želio osvrnuti potrebno je također da postoji u programu Vlade izmjena i dopuna Zakona o službi u oružanim snagama jer je pripadnicima oružanih snaga uskraćeno ustavno pravo, znači to je ta varijanta da sada pripadnici Oružanih snaga uskračeno ustavno pravo. Znači to je ta varijanta da sada pripadnici Oružanih snaga ne mogu dolaziti niti na političke skupove ni u civilu. I znamo da ... [[Govornik se ne razumije.]] pokrenut i stegovni postupak, da je on postupio mimo Zakona o službi u Oružanim snagama. A imamo drugu situaciju da u Sjedinjenim Američkim Državama se mogu predizborni skupovi održavati čak u vojarnama. Prije smo imali situaciju da je zabranjeno dolaženje u odorama ali kako se može ljudima zabraniti građanska prava da uopće može doći u civilu na skup neke političke stranke. Dalje što bih htio napomenuti to je pitanje Hrvatskih branitelja. Prije svega, podsjećam na činjenicu da je Hrvatska stranka prava izradila svoj prijedlog zakona. Taj zakon je prošao u prvome čitanju i slažemo se u tome dijelu sa Hrvatskom demokratskom zajednicom da je bitno prvo napraviti, što, vratiti dostojanstvo hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji. Ali jučer se desilo nešto što smo mi upozoravali. Naime ministarstvo u kojem, u čijem sastavu su i hrvatski branitelji ne nosi naziv ministarstva, trebao, naziv bi bio Ministarstvo obitelji hrvatskih branitelja i generacija. Piše samo branitelja. I mene je ogroman broj branitelja zvalo i prosvjedovalo. Jer kažu mi sljedeću varijantu: ako ćemo ići do kraja pod pojmom u hrvatskom prijevodu branitelj je i branioc i pripadnih paravojnih postrojbi. A mislim da to nije trebala ako se ide na vraćanje dostojanstva zbog čega nije u nazivu ministarstva i taj dio hrvatski branitelj. Jer to je ta odrednica koja je uvijek govorila što je Domovinski rat i tko je hrvatski branitelj. Dalje se moram osvrnuti na jedno isto bitno područje a nema ništa u njemu kazano, to je područje poljoprivrede. Naime, vi svi dobro znate da je Hrvatska ovih zadnjih godina godišnje uvozila preko milijardu i 200 milijuna dolara, znači vrijednosti poljoprivrednih proizvoda. Hrvatska je uvozila iz Nizozemske bumbare, jedan bumbar je Hrvatska plaćala 13,5 kuna. Uvozila je sijeno, kilogram sijena je plaćala 15,5 kuna, uvozila je koštice, uvozila je cvijeće, godišnji uvoz cvijeća nam iznosi preko 50 milijuna eura. I u tome dijelu programa očekujem da Hrvatska demokratska zajednica, ništa nije rečeno u programu smanjenja uvoza poljoprivrednih proizvoda, a znamo da je hrvatski seljak doveden na prosjački štap radi tolikog uvoza pa sam znao reći ova Vlada, znači ova već bivša toliko brine o hrvatskom seljaku da ne mora imati ni sjena, ni slame ni ništa samo mora imati novaca sve to kupiti. Mislim da je to bitna stvar da bi se hrvatsko seljaštvo i hrvatski seljak podignuli na noge da se ovaj uvoz spriječi. Imamo situaciju da je samo za ovu turističku sezonu, što je rekao gospodin Tomčić uvezeno za potrebe turizma preko 70% prema tome ne može se govoriti koliki je nama bio dobitak od turizma. Dalja bitna stvar .../Govornik se isključio pa ponovno uključio./... iz zakona. Ali što se dalje desilo? U amandmanima se desilo jedna stvar da je Hrvatska seljačka stranka predložila da recimo, i to je usvojeno da inspekcije koje su u sastavu bile državnog inspektorata, ... i ovaj drugi dio idu u Ministarstvo poljoprivrede. Ja vam to ovdje stalno ukazujem što je bila i naša varijanta zakona. Mi ako hoćemo stvoriti pravnu državu u punom smislu te riječi moramo inspekcije izdvojiti iz resornih ministarstava. Jer ne može ministar reći da mu u određenom području inspekcija reći da određenom ministarstvu, određenom području nešto ne štima kada normalno je ministar taj koji će podnositi izvješće Vladi. Dajmo u stvaranju pravne države ovo jedanput konačno razdvojimo jel nećemo doći do ocjene i do kontrole građana da pravna država funkcionira u punom smislu te riječi jer nemojmo stalno ići po onome kadija te tuži, kadija te sudi. Te stvari moramo konačno otkloniti. Prema tome, uz najbolje želje ove Vlade kažem Hrvatska stranka prava za ova područja ima konkretne programe, mi stojimo na raspolaganju da pomognemo ako se u prvih 60 dana nekrene s time odnosno 100 dana mi ćemo izaći sa konkretnim prijedlozima zakona iz svih ovih područja .../Govornik se ne razumije...
Hvala vam poštovani kolega Kovačević. Ispravak netočnog navoda poštovani kolega Tomčić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, naime možda će ovo biti ne samo ispravak navoda nego i pojašnjenje onoga što je HSS jučer kroz amandmane dao a što je predstavnik predlagatelja usvojio. Amandman na članak 22. točno je da dio inspekcijskih poslova prelazi iz Državnog inspektorata u Ministarstvo poljoprivrede, ali se mora razlikovati da je jedno proizvodnja i kontrola kvalitete proizvoda a da je drugo trgovina i proizvodi u trgovini. Dakle, proizvodi u trgovini bez obzira da li su poljoprivredni ili neki drugi i po tom našem prijedlogu ostaju u državnom inspektoratu. A ovo je kontrola kvalitete, poljoprivredne proizvodnje.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom. Na redu je poštovana kolegica Tomašić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ja ću se samo osvrnuti na vaš program, program Vlade razvitak otoka ili pošto znate da sam sa otoka i da nam je to svima otočanima bolna točka. Nažalost sve Vlade do sada su obećavale otočanima brda i doline promijenit će ovo, ono, ali to su bila pusta izborna obećanja. Ja se toplo nadam da će ovo biti jedna Vlada koja će ispuniti sva svoja obećanja. Ali u programu Vlade nisam vidjela, ili nista spomenuli problem zdravstva na otocima. A mi znamo da na otocima ne mogu biti isti kriteriji. Kao prvo čula sam da ćete naslijediti nekakve programe od bivše Vlade pa se nadam da jedan od tih programa neće biti i brodove ambulante na otocima jer mi to ne želimo, mi želimo dobro opremljene ambulante sa mrežom specijalista koji putuju. A na Jadranu a pogotovo na otocima ljeti populacija naraste 3 do 4 puta a ta populacija treba jednako istu kvalitenu zdravstvenu zaštitu tako da ne mogu ovdje biti isti kriteriji i za otoke kao za kopnom. A što se tiče prijevoza na otocima znamo kakva je povezanost očajna. Znamo da se u sezoni nešto poboljša ali poslje sezone je ta ista povezanost očajna. A plus toga teško mi je povjerovati da se ne može uskladiti zračni i vodeni promet. Znači kada se avionom stigne u Split ujutro na otoke imate prijevoz tek negdje posljepodne ili ako stignete posljepodne morate prenočiti u Splitu. To mi je teško povjerovati da se, nadam se da će se ova povezanost nekako moći uskladiti. Što se policije tiče na otocima, kao i u zdravstvu na otocima ne mogu biti isti kriteriji i ne može isti broj policajaca biti u službi kada nije sezona i kada populacija naraste 3 do 4 puta. Jer ta ista, ta populacija isto zaslužuje sigurnost i kvalitetnu zaštitu. Kada se pišu kriteriji za policiju na otoku ja mislim i predlažem da bi policajci sa otoka trebali biti u tim skupinama kada se radi, kada se rade nekakvi kriteriji ili nekakve zakone o policiji na otocima jer mentalitet na otocima je sasvim drugačiji. A što se tiče školstva, školstvo je ovdje, školstvo na otocima je sasvim zaboravljeno a kvaliteta školstva na otocima ne smije ovisiti o tome gdje se dijete rodilo i gdje živi ili koliko je djece u pojedinoj školi. A zamislite tek kako je teško organizirati kada djeca idu na natjecanje na državno ili na državna takmičenja kada idu sa otoka kako im je teško organizirati prenočišta i vožnju pa većinom ta djeca koja su jako dobri učenici uopće ne odu na ta takmičenja. I najzadnje to je što se tiče ovdje program Vlade, citiram: "Vlada planira osigurati i u praksu uvesti sustav učinkovite satelitske preventivne zaštite od požara stalnim nadzorom otoka i priobalja." Ha, ja mislim da taj nadzor, mi smo bili svjedoci na nekoliko jako velikih požara na otoku Korčuli, pogotovo i mi u HSP-u predlažemo da 30% boravišne pristojbe da se odvaja za protupožarnu zaštitu. Drugo, a predlažemo da se nabavi flota airtractor ili poljoprivrednih zrakoplova. A svaki od njih košta manje od 10 milijuna kuna, to je 12 puta manje od kanadera. A nosi vode kao pola kanadera. Španjolska je mrežom aerodroma i flotom airtractors riješila problem brze intervencije na požarištima. U Hrvatskoj te baze mogle bi biti u Zemuniku, Divulji, Hvaru i Pločama. Također u Dubrovniku. A sadašnju flotu od 4 kanadera treba povećati na 6, uz 6 airtractors. Vodeći računa o tome da filozofija primjene treba biti drukčija nego sada. Naglasak je na brzoj intervenciji i na dobroj opremljenosti. I treće predlažemo osnivanje zemaljske vatrogasne postrojbe. Više vrijedi stalna otočka sezonska vatrogasna postrojba od 30 do 50 ljudi za svaki otok nego stotina vatrogasaca koji se šalju akda požar izmakne kontroli. I svaki otok uz otočku vatrogasnu postrojbu, mora imati i minimalno 3. do 4 terenska vatrogasna kamiona Unimag. Opremljenje zemaljskih vatrogasnih postrojbi zanemarivo je prema cijeni jednogakanadera. Dakle, sve ovo gore navedeno zajedno definira život i ostanak na otocima a ne samo prihodi. Hvala.
Havla vama poštovana kolegice. Na redu je poštovani kolega Vlado Jukić. Izvolite kolega.
Štovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i koelge bez obzira na predblagadansko raspoloženje, i javio sam se zato što imam nekoliko načelnih primjedbi. U stvari imam jednu načelnu prijedbu na ovaj cjelokupni program. Najprije se pridružujem svima .../Prekid na traci/ ...načinu na koji smko dobili ovaj materijal vrlo ozbiljan materijal on se zove program vlade i držim da je nekorektno staviti ga na klupe i odmah reći otvaram raspravu. Jer jednostavno nije bilo moguće ga niti pročitati ga a kamoli ozbiljknije analizu napraviti. To nije korektno jer ipak je program Vlade temelj i dokument po kojem bi mi trebali procjeniti potporu ili ne vladi koja ga nudi. Moja načelna primjedba je sastoji se u pitanju hoćemo li u Hrvatskoj državi nakon svakih izbora kod formiranja nov eVlade imati kao što je sada slučaj najavu mijenjanja skoro cijelova hrvatskog zakonodavstva. Ako malo letimično samo pogledamo program Vlade, onda iz njega možemo iščitati kako će za njegovu provedbu trebati promjeniti skoro sve zakone koji vrijede u Republici Hrvatskoj. SAmo još Ustav nedostaje ap da bude ta promjena kompletna. Držim da to nije dobro niti za jednu državu pa niti za hrvatsku državu. Jer stanje demokracije u Hrvatskoj nije takovo da je potrebno dolaskom svake vlade mijenjati skoro sve zakone ključne zakone u Hrvatskoj državi. Jer zasigurno to nije način na koji se neke stvari mogu promjeniti i popraviti u korist građana. to je prije svega svrha i nas samih kao političara a i zakona. Pitam se koliko će vremena biti da s donesu sviv zakoni koji su predviđeni u ovom programu. Temeljem iskustva u Hrvatskom saboru trebati će više od godinu možda čak i dvije godine da se donesu svi ovi zakona o kojima govori ovaj program. A u međuvremenu hrvatska država treba funkcionirati i postavljam pitanje kako ć eto biti moguće ako je sve pod znakom pitanja. Od državne uprave, pa do MUPa, obrane i svih važnih drugih segmenata Hrvatskoga društva. Nisam zadovoljan činjenicom da se uglavnom koliko sam stigao pročitati može vidjeti u programu, da se predviđa novi zakon. Postoji formula izmjene i dopuna zakona koja je blaža forma i koja pokazuje i trebala bi pokazivati namjeru nove Vlade da izmjeni i dopuni neke propise. Ali tu formulaciju nisam sreo u programu uglavnom se govori o novim zakonima. Pa npr. kod obrane nacionalne sigurnosti samo u jednom segmentu, pod jednom stavkom govori se o cjelovitoj modernoj novoj vojnoj strategiji. O novoj strategiji nacionalne sigurnosti, o novom zakonu o MUPu, o novom ustroju MUPa, zatim o novom zakonu o službama sigurnosti, o novom ustroju službi sigurnosti, o novoj strategiji o zlouprabi droge, to je samo u jednom dijelu malom dijelu programa na pola stranice. Jeli moguće to sve učiniti u dovojno kratkom vremenu, koje će omogućiti i stvarnu primjenu tih novih propisa, i korist građanima od njihove primjene. Držim da nije i moja je temeljna primjedba programu Vlade da on jeste optimističan u političkom smislu, ali je nerealan u smislu izmejne skoro cijelova hrvatskog zakonodavstva, jer držim da je došlo konačno vrijme a uostalom to govore i govri političke poruke prethodnike vlade i političke poruke mandatara. govore o kontinuitetu imali smo danas i zahvalu prethodnoj Vladi. Ali u programu prema programu izgleda da do sada valjalo nije ništa. I da treba sve iz temelja mijenjati, a možemo samo pretpostaviti koliko će to trajati , i naravno koliko će to koštati Hrvatsku državu. Jer svaka izmjena zakona svaka izmjena procedure zahtjeva i vrijeme za primjenu, i određene troškove. Ono s čime jesam zadovoljan jeste rečenica iz programa koja govori da je ukupni politički i društveni odnos prema Domovinskom ratu, treba postati stožernom sastavnicom nacionalne sigurnosti. S tom sam rečenicom zadovoljan, i to je ono što ja kao hrvatski branitelj, pozdravljam i držim da će to pozdraviti i svi hrvatski branitelji. Jer tom rečenicom se dostojanstvo Domovinskog rata vraća u hrvatsku politiku. Držim da će razrada te rečenice, te poruke iz programa i te kako biti pod velikom pažnjom hrvatske javnosti. I na kraju imam jedno konkretno pitanje, vezano za također obranu i nacionalnu sigurnost. A ono se odnosi na stav Vlade u programu koji kaže da će s punom odgovornošću spremmošću na preuzimanje obveza koje proizlaze iz potpore i članstva u integracijama europske unije i NATOa. ONo što mene posebno zanima je spremnost na preuzimanje obveza iz potpore. Naravno da obevze koje proizlaze iz članstva Republike Hrvatske u Ujedinjenim nacijama, i u budućnosti u NATOu u svakom slučaju nisu sporne i da one se podrazumijevaju. Ono što je otvoreno političko pitanje je koje su to i kakove obveze koje proizlaze iz potpore. Imali smo primjer u prošlom mandatu Vlade, kad aje obveza koja je proistekla is potpore izazvala veliku buru na hrvatskoj političkoj sceni i velike dvojbe a radilo se o upućivanju hrvatske vojske u Afganistan. Temeljem potpore tzv. antiterorističkoj koaliciji. Ako iščitavamo ovo stajalište Vlade u programu možemo pretpostaviti da je prema ovakovoj formulaciji moguće da se temeljem potpre npr. akciji SAD u Iraku uputi Hrvatska vojska u Irak kao dio okupacijskih snaga. Pa me zanima i htio bih konkretna odgovor mandatara kakav je stav Vlade RH u svezi Iraka i hoće li u ovom mandatu Vlada ukoliko to budu okolnosti zahtjevale uputiti hrvatsku vojsku u Irak. hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom gospodinu Vladi Jukiću. Sada imamo 5minutnu raspravu u ime klubova, poštovani zastupnik Vilim Herman u ime kluba LIBRE. Izvolite kolega.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Evo dopustite da se premijeru u nadi, mandataru predloži evo kao jedan od prioriteta, a ovdje je navedeno 9 prioriteta, 10-ti je po ocjeni kluba LIBRE mislimo da taj 10-ti prioritet ili po redosljedu važnosti možda i nije 10-ti naprosto treba uvrstiti upravo u ovaj red prioriteta. Kada to govorim mislim na prioritet regionalnog razvoja i decentralizacije. Mislim da gotovo i ne treba uvjeravati bilo koga od onih koji žele s razumijevanjem gledati na razvoj Hrvatske, koji želi gledati sa optimizmom na uključivanje Hrvatske u Europsku uniju, da se dakle pitanje regionalizma i centralizacije može smatrati prioritetom nove hrvatske Vlade. Utoliko i prijedlog ovog zaključka sa velikom nadom da će on biti prihvaćen jer će na kraju krajeva to biti upravo na korist razvoja Hrvatske. I dopustite da zbog toga podsjetim da se uobičajeno smatra da postoji regionalni problem upravo onda kada neka regija odstupa od nacionalnog prosjeka u nekim važnim pitanjima kao što ću ih navesti. Npr. visoka i trajna nezaposlenost, niska razina i spori rast BDP-a, visok stupanj ovisnosti o uskoj industrijskoj bazi, nagli pad proizvodnje i takođe neodgovarajuća opremljenost infrastrukturom, odnosno velike migracije izvan regija. Bilo koja od naših regija prirodnih i povijesnih ima nešto od ovoga o čemu sam govorio. Slavonija osobito. Podsjetio bih da je za naše prilike osobito zanimljivo iskustvo testirano u Velikoj Britaniji. Ono je jednako tako verificirano u Europskoj uniji i tamo su formirane kako vele ekonomski planirane regije. I simultano su primjenjeni i ekonomski i administrativni kriteriji. Osnovani su Vladini uredi. O tomu smo razgovarali jučer i evo prilike da se nešto od toga realizira. Ali Vladini uredi za regije. Uredi pokazuju da regionalizacija države nije bila sama sebi svrha, nego su postavljeni jasni ciljevi, jasne zadaće. Vladini uredi funkcioniraju na regionalnoj razini kao produžena ruka više ministarstava. Onih koji dakle izravno mogu omogućiti upravo ovo o čemu govorim. Još nešto samo kao upozorenje. U Hrvatskoj je otprilike 14% fiskalnih izdataka na lokalnoj razini. Poredbeni primjeri govore poprilično dramatično nešto drugo. Dakle, da se radi o 19, pa i više postotaka tih prihoda, fiskalnih prihoda na lokalnoj razini Austrija ili njemačka. Imamo i drugih primjera. I sve u svemu, pitanje je fiskalne decentralizacije ne samo pitanje ekonomske prirode. Evo, to je razlog zbog kojega smo željeli ukazati na potrebu da se u redu aprioriteta nađe i pitanje decentralizacije i regionalnog razvoja. Pozdravljamo, mene to osobito zanima jer dolazim iz Slavonije, iz Osijeka da je u programu Vlade predviđen osnutak Adro banke značajnog projekta. Ali bi bilo dobro da se mandatar očituje o tomu što to zapravo znači, pa i u pogledu rokova. Ali nema nešto drugo što bi trebalo biti navedeno, a osobito u vezi i decentralizacije regionalnog razloga. U programu je na jedan opći način rečeno o tomu da će biti nastavljen razvoj izgradnje cestovne mreže autocesta i to je dobro. Pretpostavljam da to znači da će zapravo doći do nastavka onoga što već imamo. No, nije posve jasno što se događa sa koridorom 5C prevažnim projektom, europskim smjerom bez kojega je teško zamisliti ne samo razvoj Slavonije i Baranje, nego dapače i razvoj cijele Hrvatske. Molio bih da se i oko toga dogodi izravno nedvosmisleno očitovanje mandatara. Naravno, da postoje uvijek dobre namjere i naravno da između tih namjera i planova i onoga što je ostvarenje namjera i planova postoji određena razlika. Podržavat ćemo i namjere i planove zato da bi se smanjila ta razlika između onoga što govori zbilja. Dakle, u toj želji želimo hrvatskoj Vladi, a što drugo, od srca uspjeha i puno dobrih rezultata, a naravno i iskrenosti. Evo prilike da se ta iskrenost dogodi sada kada sam ja postavio ovih nekoliko sasvim jasnih pitanja i kada molim vrlo, vrlo jasne odgovore. Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, kolegice i kolege.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Vilimu Hermanu i molim poštovanog zastupnika Dragu Pukleša u ime Kluba Hrvatske stranke umirovljenika. Izvolite, poštovani kolega.
Cijenjeni predsjedniče, cijenjene dame i gospodo. Dozvolite mi da se sa nekoliko riječi obratim ovom časnom skupu ispred Hrvatske stranke umirovljenika koja je od stvaranja Hrvatske države prvi puta u ovom Domu. Ali da kažem još nešto, da u ovom Domu nije samo Hrvatska stranka umirovljenika, nego je uz Hrvatsku stranku umirovljenika prisutna i cijela umirovljenička populacija koja je kroz našu stranku uključena u cijeli ovaj proces kojeg smo započeli. Da kažem nešto i o osobinama te populacije. Vidite, to je jedna velika grupacija dobrih, strpljivih i razumnih ljudi. I ne treba se nitko bojati, ne treba se nitko bojati da ti ljudi će bilo kakovu štetu učiniti Hrvatskoj državi. Dalje da podsjetim, da u stvaranju Hrvatske države najveći teret rata podnijeli su branitelji umirovljenici. Pa ako je u nekom vremenu bilo i potrebno da se toj grupaciji nešto uzme, onda je razumno u nekom drugom vremenu za nju nešto iskompenzirati i učiniti. Poruke koje smo slali o položaju naših ljudi koji je zaista urgentno neodrživ malo se razumjelo i malo se ozbiljno prihvaća. Zato smo došli ovdje u Sabor. Dobili smo svoj identitet i nadamo se da ćemo zajedno s vama ono što možemo riješiti. Drago nam je da je gospodin mandatar Vlade shvatio naše poruke i prihvatio i zbog toga smo dali podršku kompletnom ovom programu koji je danas na raspravi. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Dragi Puklešu. Lista zastupnika je iscrpljena. Molim dr. Ivu Sanadera, mandatara za sastav Vlade da uzme završnu riječ. Hvala lijepa.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Dame i gospodo zastupnici, najprije želim zahvaliti svim zastupnicima koji su govorili i u ime kluba i u pojedinačnoj raspravi o ovome što smo predložili u ime buduće Vlade i dopustite nekoliko komentara i osvrta na prijedloge, prigovore i eventualne primjedbe. Gospodin Kajin je u ime kluba IDS-a zaželio kao i većina drugih dobar početak i plodan rad ove Vlade i ja na tome želim zahvaliti i želim reći da je buduća hrvatska Vlada za koju se nadam da ćete nam dati danas potporu, apsolutno kao načelno svoje stajalište iznijela i iznosit će razvoj svih hrvatskih krajeva. Ne vidim i nismo vidjeli potrebe posebno isticati, ali ću reći kao Dalmatinac da imam poseban senzibilitet za Istru. Da je Istra naš ponos kao što su to i drugi hrvatski krajevi. I za druge, i ti si, javit ću se, doći ću i na vaše izlaganje kolega zastupniče. Da je odluka antifašista Istre iz 1943. godine o pripojenju Istre i otoka matici zemlji povijesna odluka na koju smo svi ponosni. Primjedbe ćemo sve, i vaše gospodine Kajin i svih ostalih, razmotriti. Velik dio klubova sam čuo što su rekli, velik dio i pojedinačnih izlaganja ali ćemo uzeti i fonograme i savjesno ih proučiti i vidjeti što od toga možemo usvojiti u našem programu. Slažem se sa predsjednikom HSS-a gospodinom Tomčićem kada je rekao da je ekonomska politika u središtu pozornosti i vaše stranke, ali i cjelokupne javnosti i naše Vlade. Slažem se s takvom ocjenom i podržavam je kao što i prihvaćam da nas svi zastupnici i hrvatska javnost i ocjenjuju prema jačanju gospodarstva, a u sklopu toga ono što ste naglasili i jačanje proizvodnog sektora. Dakle bez toga nema ni sveukupnog jačanja gospodarstva. Želje da Hrvatska ima stopu gospodarskog, stopu rasta od 8-9% kao što ima takvih primjera u Europi su i naše želje i neka to ostane naš zajednički cilj kao što je i činjenica da GDP od 10 tisuća dolara po glavi stanovnika može biti dostižan cilj. Znam da može biti jer su neke zemlje startale i sa puno manjim GDP-om, a danas su negdje i na 30 tisuća naravno ne u jednom mandatnom razdoblju nego u više mandatnih razdoblja. Primjer Irske koja je bila jedna od najnerazvijenijih zemalja unutar Europske unije, danas ima oko 30 tisuća dolara GDP-a per capita. Prema tome sa svim tim prijedlozima se slažemo, a kao što ste i vidjeli iz svih naših istupa od predizborne kampanje do danas, a tako će biti i ubuduće, gospodarstvo će biti u središtu i gospodarske teme, gospodarske teme, gospodarski rast će biti u središtu naše politike i naših aktivnosti. Gospodin Lesar je u ime kluba HNS-a prigovorio što je program jutros stigao na klupe zastupnika. Da, i ja kao dosadašnji zastupnik često sam takav prigovor upućivao i mi iz dosadašnje oporbe Vladi, pokušat ćemo to izbjeći. U ovom slučaju nije bilo moguće izbjeći jer smo do sinoć čekali dok nije bilo glasovanje i prihvaćanje onog paketa Zakona o Vladi, nismo mogli izaći sa ovim prijedlogom. Bez glasovanja i bez odluke Sabora o novom ustrojstvu Vlade i državne uprave nismo mogli izaći sa ovim prijedlogom Vlade i programa. To je bio preduvjet, temeljni preduvjet da pred njega izađemo i zato je on nakon toga upućen zastupnicima. Gospodin Čehok prihvaćam vaš prijedlog da ovu rečenicu treba vratiti duhovni mir, ne treba biti u programu, ali bi moglo i složio bih se s vama da treba vratiti duhovni i kreativni nemir pa ajmo dodati ono NE, ne, pa će to biti onda i u skladu sa vašim prijedlogom. Tekst programa Vlade mnogi su rekli je načelne naravi. On takav je u svakoj prigodi i u svakoj Vladi i u hrvatskoj i u drugim zemljama. U proračunu to je dobro netko govorio čini mi se zastupnik Lesar, će se vidjeti operacionalizacija ovog programa i tu ćemo moći govoriti o specifikaciji i puno više detalja nego što je u ovakvoj prigodi nego što može biti riječi. Želim reći da i na nekoliko, odgovoriti na nekoliko pitanja Kluba zastupnika HSP-a koje je postavio uvaženi zastupnik Anto Đapić. Prije svega ostajemo čvrsto na opredjeljenju Hrvatske na pojedinačnom individualnom vrednovanju na njezinu putu u Europsku uniju i NATO, to je bilo jedno od vaših pitanja. Dakle mi jesmo za i pozdravili smo odluku Europske unije iz Soluna 2003., dakle ove godine, u kojoj se perspektiva Europske unije otvara svim zemljama članicama, svim zemljama ovog dijela Europe. Pozdravljamo i put Srbije i Crne Gore prema Europskoj uniji, Bosne i Hercegovine, Albanije, Makedonije, ali Hrvatska neće čekati te zemlje niti bismo željeli da neka druga zemlja čeka neku treću zemlju. Neka svatko po svom vlastitom dostignuću i vrednovanju ide naprijed. Ne pada nam na pamet i tu smo suglasni i vrlo jasni, rasprodaja Jadrana ili poljoprivrednog zemljišta. O tome ćemo itekako voditi računa. Isto tako, ni jedan hrvatski naseljenik neće ostati niti treba, niti će ići na ulicu. U rješavanju pitanja povratka izbjeglica srpske ili bilo koje druge nacionalnosti. Želim reći nekoliko riječi budući da ste nas i pitali da kažemo nekoliko i da se očitujemo oko sporazuma o umirovljenicima, s umirovljenicima i sa predstavnicima nacionalnih manjina. Vrlo odgovorno smo te sporazume dogovarali, potpisali i mogu vam reći da smo radili simulaciju proračuna i da je sve ono što smo potpisali moguće ostvariti. Ne u prvoj godini, čak neke odredbe niti ne u jednom mandatnom razdoblju, ali ostaju kao jedna obveza i vidjet ćemo sukladno gospodarskim prilikama zemlje i razvoju gospodarstva i rastu gospodarstva. Naravno za neke druge izbore će to biti također tema, ali nisu obveze koje su preuzete takve da se mogu ostvariti u jednom mandatnom razdoblju sve, neke da, neke ne. Drugo, u pogledu i ostalih vaših prijedloga, razmotrit ćemo i kao što ćemo to učiniti i sa prijedlozima ostalih klubova zastupnika, pa ću se osvrnuti na izlaganje predsjednika kluba zastupnika, odnosno predstavnika Kluba zastupnika SDP-a gospodina Arlovića. Ja ću samo reći da klub SDP-a ima pravo kao i svi ostali odlučiti kako će glasovati o ovoj Vladi, ali ću podsjetiti hrvatsku javnost da smo 2000. godine mi koji smo tada bili izgubili izbore, Hrvatska demokratska zajednica, da smo na glasovanju o povjerenju Vlade bili za Vladu jer smo smatrali da treba dati priliku Vladi koju su birači kao vrhovna instanca demokracije upravo inaugurirali i zbog toga je tada klub HDZ-a iako smo prešli sa pozicije upravljanja države u opoziciju, da smo tada podržali Vladu što nije isključivalo naše buduće kritike i kritičko preispitivanje vladinih prijedloga, ali smo smatrati to jednim civilizacijskim činom dati šansu toj Vladi, jer svaka vlada koja preuzima odgovornost za Hrvatsku, nije Vlada SDP-a, HDZ-a, HSP-a, HSS-a, HSLS-a ili bilo koje druge stranke nego je Vlada cijele hrvatske države i svih hrvatskih građana. I zato, ponavljam, Klub SDP-a, bilo bi mi draže naravno da i u ovom slučaju kao što je to bilo i početkom 2000. godine nakon onih izbora, da imamo dobar početak, ali svatko ima pravo na svoju odluku. Ja podsjećam javnost da je HDZ tada glasovao za Vladu Ivice Račana što nije isključivalo naš kritički osvrt i kritičko preispitivanje svih prijedloga koji su dolazili u Hrvatski sabor. TO je naprosto bio jedan civilizacijski čin. Ali ponavljam, i Klub SDP-a kao i svi ostali imaju pravo na svoje odluke. Zaboravio sam kod prijedloga HSP-a reći da se slažem i da je to jedan od naših prijedloga da bi bilo dobro ubuduće donijeti zakon, to ćemo predložiti da donesu ga sve političke stranke u Hrvatskom saboru, zakon o političkim strankama. Da bi također, jer mislim da je suvišno, naravno, svatko ima pravo u demokraciji osnivati stranku, ali da naprosto da za zemlju od 4 i pol milijuna ljudi da 91 registrirana stranka je naprosto previše. Prema tome, prihvaćam ovaj prijedlog HSP-a da se u dogovoru međustranačkom može Vlada tu pomoći, a mogu i stranke se u Saboru dogovoriti da se napravi zakon o političkim strankama, kao i zakon o prijenosu vlasti. Mi smo u pregovorima i razgovorima s dosadašnjom Vladom, sa dosadašnjim premijerom Račanom dogovarali kako i kakav scenarij jučer i danas bi trebao biti u Hrvatskom saboru, pa kao što vidite, dosadašnji ministri sjede još, premda su većina njih izabrani zastupnici, sjede još u klupama Vlade. Ali se to isto tako odnosi i na dužnosnike koji danas ne znaju što će biti. Ja sam rekao i ostajem pri tome, i ocjenjivat ćete to prema postupanju, nikakvog revanšizma neće biti. Ali isto tako ću reći ovdje otvoreno, pred ovim Viskom domom, da je potpuno neprihvatljivo, potpuno neprihvatljivo i suprotno svim demokratskim standardima da se od 23. studenoga, od dana izbora na kojemu je hrvatski birač ovoj garnituri rekao ne, da su pojedini ministri, a po izjavi premijera Račana koji im je dao svoju riječ da se to neće događati, da su čak i iza njegovih leđa donosili neke odluke, kadrovske naravi, čak i financijske naravi. Račan i ja smo se dogovorili u procesu primopredaje da ćemo napraviti reviziju, odnosno inventar svega onoga što se događalo nakon 23. studenoga u svim resorima, u svim ministarstvima, a to ima veze s ovim zakonom o kojemu govorimo i da ćemo se, ja ću ga izvjestit tada kao zastupnika i predsjednika SDP-a i iznijet ćemo to pred Hrvatski sabor. Nedopustivo je, dame i gospodo, živio sam dugo u inozemstvu, ali i da nisam bilo bi za mene demokratski sasvim po sebi razumljivo da se to ne čini. Ne mogu se donositi kadrovske odluke nakon toga što ti je birač rekao ne i što je birač odlučio promijeniti vlast. Ne mogu se donositi financijske obveze. Jučer je, primjerice, izabrano vijeće Hrvatske turističke zajednice. A moglo se pričekati još 2, 3 dana. Nije to u redu, nije korektno. Isto tako i upravno vijeće zaklade Hrvatska bez mina i da ne nabrajam dalje. U maloprijašnjem razgovoru premijer Račan mi je rekao da je bio protiv toga. Napravit ćemo reviziju, inventar svih odluka od 23. studenog do 22. prosinca i o tome ću izvijestiti bivšeg premijera. Znači, pozvat ću ga na jedan razgovor da sukladno demokratskim standardima takve stvari riješimo. Ali budite sigurni da je i to jedan od razloga zbog kojih treba donijeti i podržavam zakon o prijenosu vlasti. Osvrnut ću se kratko na izlaganje i predstavnika nacionalnih manjina. Zahvaljujem na potpori, zahvaljujem na riječima koje ste uputili. Mislim da je ovo jedan iskorak i da smo ono što smo napisali u programu, to želim istaći da smo ponosni što smo postigli sporazum. Ovakav sporazum iza kojega stojimo, ali da bismo izbjegli i neke dileme u javnosti i misinterpretacije sporazuma. Nema govora, reći ću primjerice, o dvojezičnosti imena ulica, naziva. Rijeka neće biti Fiume. O tome dvojbe nema. Prema tome, idemo to odma skinuti s dnevnog reda. Niti je to u sporazumu niti je to Radin tražio, niti je, niti to tako stoji. Niti to tako stoji u sporazumu, ali da ćemo izaći u susret, a da ćemo izaći u susret svima onima koji govore talijanski, a imaju problema da im se, da jedan državni službenik negdje u policijskoj, državnoj upravi, u državnoj upravo, znači u policiji može i s njim komunicirati i talijanski apsolutno. I mislim da je to jedan civilizacijski doseg, civilizacijski čin kao što ćemo sutra uostalom, što sad nema veze sa statusom nacionalnih manjina, ćemo tu učiniti taj servis i za njemačke turiste, bilo di na Jadranu. Da se mogu negdje ako treba da se može, da ima neki službenik koji može govoriti i njemačkim jezikom ili drugim jezikom koji, zašto ne? Jedan servis više, a pogotovo kad je riječ o autohtonoj nacionalnoj manjini kao što je to talijanska. I veću senzibilnost države prema manjinama želimo pokazati, želimo naprosto biti servis svim građanima i ne isključujući ni manjine, ni ove, ni one. TO je naša obveza i naše pravo. Reći ću nešto i o dvostrukom pravu glasa, odnosno o tzv. pozitivnoj diskriminaciji. Da, svi su predstavnici manjina to tražili. Mi smo rekli da je to suprotno našem programu i mi to nismo prihvatili. Ja sam iskazao razumijevanje za takvo stajalište predstavnika nacionalnih manjina koji su i rekli da u takvoj, u tom dijelu zakonodavstva neće podržavati Vladu, odnosno glasovat će onako kako budu oni smatrali, kao i u nekim drugim slučajevima, kako oni budu smatrali da je potrebno i korisno. Ali naš program, program Hrvatske demokratske zajednice je tu bio vrlo jasan i zato smo tu kao što je to bila i prethodna parlamentarna većina, rekli da to za nas ne može biti prihvatljivo. Zahvaljujem na prijedlozima gospodi Radošu također koji je govorio u Kluba LIBRE, kao i svima ostalima. Za kraj želim reći da ova Vlada ima 5 prioriteta. Mi smo ih razradili sigurno da će biti i jedan od prioriteta ovo što je gospodin Vilim Herman predložio, jedan od prioriteta će biti i decentralizacija i u pogledu fiskalne politike. Ali to, o tome ćemo posebno govoriti. Ključna, ključnih 5 jamstava, ne obećanja nego jamstava koje smo dali u izbornoj kampanji ostaju naši orijentiri budućeg rada. Smanjenje poreza, rast gospodarstva, rast zaposlenosti, rast standarda i konačno, članstvo u Europskoj uniji i NATO-u. Božićna je atmosfera i ozračje, ne tražim zbog toga vašu potporu. Tražim potporu zbog toga jer su hrvatski birači tako odlučili. Iznad svega poštujemo volju hrvatskih birača. Kao predsjednik stranke i kao predsjednik, i kao mandatar buduće hrvatske Vlade, s punom odgovornošću tvrdim da smo sve razgovore i pregovore koje smo vodili u ova 4 tjedna od izbora do danas, vodili u takvom duhu da sve što budemo vukli ubuduće sve poteze budu na dobrobit svih hrvatskih građana. Ne onog dijela biračkog tijela koje je biralo Hrvatsku demokratsku zajednicu i naše partnere u Vladi ili u Saboru koji će nas podržavati nego da ćemo biti Vlada svih hrvatskih građana i da ćemo služiti, a ne vladati. Jer mi smatramo politiku služenjem građanima, a ne vladanjem građanima. Da ćemo služiti svim građanima i da ćemo biti, trudit se koliko možemo, a uvjeren sa da imamo dobru kombinaciju i iskusnih, ali i mladih, mladih političara. I evo, gledam uvaženog gospodina zastupnika Leticu pa ću se osvrnuti na njegov budući, na njegovo maštovito izlaganje budući da je i božićna atmosfera pa možemo malo i pri kraju i biti opušteniji, a nastavljajući se na vaš, na vaše komentare o hobijima budućih ministara možda vaše maštovito izlaganje navede nekog ministra i da se počne baviti hobijem konjaništva [[Upadica: To je za povratak lipicanera, to ne smijete zaboraviti. Ima 200 lipicanera u Srbiji, treba ih vratiti u Hrvatsku]] Tu ćemo tražiti pomoć, tu ćemo tražiti pomoć i predsjednika Hrvatskog sabora Vladimira Šeksa koji je kao jedan od prvih odluka Vlade Ivice Račana bio smjenjen sa mjesta predsjednika Upravnog vijeća državne ergele konja. To je, to je bila jedna od prvih odluka, jel’ točno to? Ne, član. E, ispričavam se nije bio predsjednik nego član. Član Upravnog vijeća. Dobro. Za kraj, za kraj još jedanput zahvaljujem svima na pozornosti. Sve prijedloge koje ste iznijeli ćemo, ponijeti ćemo i vidjeti iz fonograma. Ja sam dobar dio njih zapisao. Nisam mogao sve komentirati, ali ćemo razmotriti i sukladno našoj politici, a ne vidim velike razlike u ovome što ste iznosili pokušati ih i ostvariti. Tražim vašu potporu. Oni koji će glasovati za ovu Vladu značit će da nam daju potporu u ovakvom programu, ne znači da će svi podržavati i sve ono što bude dolazilo u Sabor. Logično pokušavat ćemo u tom dijalogu za koji želimo doista da bude puno kvalitetniji nego što je bio do sada, ostvariti najbolja rješenja za Hrvatsku. Oni koji budu glasovali protiv neka to učine po svojoj savjesti i to je legitimno pravo i legalno pravo svakog zastupnika i svake stranke. Ja želim svakome ili možda još da za kraj kad nakon glasovanja, ako, da, da mi date još jednu prigodu. Evo toliko u ovom radnom dijelu. Hvala.
Zahvaljujem mandataru. Molim gospodina Furia Radina za, ima jedno objašnjenje.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Uz sve lijepe riječi koje smo uputili prema mandataru, koje ponavljamo želim samo dati jedan mali krivi navod i to je da ono što mi zamišljamo na primjer u Rijeci, a za ostale gradove to će biti sasvim drugačije nije, ne može se voditi u odnos sa turistima... [[Upadica se ne razumije]] , sa turistima nego želim reći, želim reći vrlo, želim reći vrlo, vrlo jasno, vrlo jasno što mi mislimo. Mi mislimo da to moraju biti mjesta gdje neće biti prevoditelj nego gdje će biti osoba koja će talijanskim jezikom se sporazumjeti sa Talijanom koji je s druge strane upravo uvažavajući kao što ste i vi gospodine mandataru rekli njegovu autohtonost. A turisti nek idu drugačijim putem. Hvala lijepa.
Pa molim mandatara da još,
Pa ja sam, ja sam samo htio reći ono što smo dogovarali i to je točno što ste sad rekli, a išao sam korak dalje. Naravno da su nacionalne manjine nešto sasvim drugo i po njihov status, dostojanstvo nema veze s turistima. Ja sam rekao čak što više ići ćemo još i dalje pa ćemo i turistima i drugima koji dolaze u Hrvatsku ponuditi takav servis jer je on sukladan standardima drugih zemalja.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Prije glasovanja bih izvijestio Hrvatski sabor o odluci Predsjedništva Hrvatskog sabora. Naime svi zastupnici nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru predložili su Predsjedništvu Hrvatskog sabora prijedlog odluke Predsjedništva Hrvatskog sabora koju, koju odluku je Predsjedništvo Hrvatskog sabora kao svoje političko stajalište danas jednoglasno usvojilo, zaključilo i donijelo. Taj prijedlog odluke glasi: “Zastupnici nacionalnih manjina u interesu dostojanstva zastupničkog mandata i dostojanstva ovog Visokog doma na početku njegovog zasjedanja apeliraju u interesu Republike Hrvatske, demokratskih vrijednosti na osnovi kojih smo izabrani i dostojanstva svakog birača bez obzira na njegovu vjersku, etničku ili političku pripadnost, a u svjetlu nedavno javno izrečenih izjava da se obvežu u skladu sa prisegom koju smo danas dali da o svojim istupima bilo u Saboru ili izvan njega neće iskazivati bilo kakav oblik nesnošljivosti ili stavova koji bi mogli uzrokovati sukobe i mržnju u javnom i društvenom životu Republike Hrvatske. Predsjedništvo Sabora je kao političko stajalište tu odluku i taj prijedlog odluke usvojilo i molim da ovaj dom Visoki to primi na znanje. Prelazimo na glasovanje. Člankom 109., stavka 3. Ustava Republike Hrvatske utvrđeno je da Vlada stupa na dužnost kad joj povjerenje iskaže većina svih zastupnika u Saboru. Člankom 107., stavkom 4. Poslovnika utvrđeno je da se glasuje za prijedlog u cjelini. Stavljam na glasovanje prijedlog mandatara dr. Ive Sanadera da Hrvatski sabor iskaže povjerenje Predsjedniku i članovima Vlade Republike Hrvatske. Molim tko je za izglasavanje povjerenja Predsjedniku i članovima Vlade Republike Hrvatske? Hvala. Tko je protiv? Tko je uzdržan? [[Pljesak.]] Molim vas trenutak, trenutak. Dame i gospodo zastupnici prvo treba to i formalno utvrditi, konstatirati. Utvrđujem da je većinom glasova; 88 glasova za, 29 protiv i 14 uzdržanih glasova Hrvatski sabor iskazao povjerenje predsjedniku Vlade, gospodinu Ivi Sanaderu i članovima Vlade. Dopustite da u vaše i svoje ime čestitam predsjedniku Vlade gospodinu doktoru Ivi Sanaderu, potpredsjednicima Vlade i svim ministrima i zaželim im uspješan i djelotvoran rad. Sada gospodo i dame ćemo /P l j e s a k / Ujedno koristim priliku da u vaše i svoje ime zahvalim dosadašnjoj Vladi na čelu sa predsjednikom Ivicom Račanom. / P l j e s a k / Sada je na redu prisega predsjednika i članova Vlade Republike Hrvatske. Gospođe i gospodo zastupnici iskazivanjem povjerenja predsjedniku i članovima Vlade Republike Hrvatske stekli su se uvjeti da predsjednik i članovi Vlade daju svečanu prisegu. Člankom 108. Poslovnika utvrđen je način da se prisega načina na koji se prisega daje, prema tom članku predsjednik izgovara tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva članove Vlade koji ustaju i izgovaraju "Prisežem". Pročitat ću tekst prisege. Prisežem da ću dužnost člana Vlada savjesno i časno obnašati, poštivati Ustav i zakone i pravni poredak, te se zalagati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Molim predsjednika Vlade, doktora Ivu Sanadera da podnese prisegu, izgovori riječ "Prisežem.
Prisežem. / P l j e s a k /
Hvala. Molim potpredsjednicu Vlade i ministricu obitelji i branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospođu Jadranku Kosor.
Prisežem. / P l j e s a k /
Molim potpredsjednika Vlade i ministra zdravstva i socijalne skrbi profesora doktora Andriju Hebranga.
Prisežem. / P l j e s a k /
Molim ministra vanjskih poslova doktora Miomira Žužula.
Prisežem. / P l j e s a k /
Ministra financija, Ivana Šukera.
Prisežem. / P l j e s a k /
Molim ministra obrane, Berislava Rončevića.
Prisežem. / P l j e s a k /
Molim ministra unutarnjih poslova doktora Marijana Mlinarića.
Prisežem. / P l j e s a k /
Molim ministricu pravosuđa Vesnu Škare-Ožbolt.
Prisežem. / P l j e s a k /
Molim ministra gospodarstva rada i poduzetništva, Branka Vukelića.
Prisežem. / P l j e s a k /
Molim ministra mora, turizma, prometa i razvitka, Božidara Kalmetu.
Prisežem. / P l j e s a k /
Molim ministra poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, Petra Čobankovića.
Prisežem. / P l j e s a k /
Molim ministricu zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva Marinu Matulović-Dropulić.
Prisežem. / P l j e s a k /
Molim ministra znanosti, obrazovanja i športa, doktora Dragana Primorca.
Prisežem. / P l j e s a k /
Molim ministra kulture, magistra Božu Biškupića.
Prisežem. / P l j e s a k /
I molim ministricu Europskih integracija, magistru Kolindu Grabar-Kitarović.
Prisežem. / P l j e s a k /
Molim predsjednika Vlade doktora Ivu Sanadera za jedan osvrt.
Samo kratku zahvalu. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora hvala na riječi, dame i gospodo zastupnici zahvaljujem svima zastupnicima i zastupnicama koje su nas podržale svojim glasom, koje su podržale novu Vladu, ali i svima onima koji su danas raspravljali i svojim prijedlozima dali poticaj za razmišljanje novoj Vladi, kao što sam malo prije kazao uvažit ćemo sve s visokom dozom odgovornošću, odgovornosti i ugraditi u naš program. Očekujem dobru suradnju i sa strankama koje nisu podržale Vladu, jer držim da postoje interesi koji su iznad stranački i da Vlada nikad ne može i ne može biti stranački obojena. Naučili smo i mi iz Hrvatske demokratske zajednice dosta iz prošlosti, naučili smo iz ove faze u kojoj smo bili opozicija u Hrvatskom saboru. Sve to iskustvo ćemo ugraditi u budući rad ove Vlade koja bi trebala služiti građanima i koja bi trebala raditi na dobrobit svih ljudi u Hrvatskoj. Vlada će biti servis svih građana, državna administracija je tu da bi služila, a ne vladala. Bit ćemo Vlada svih, a ne samo onih koji su nam dali glas bilo na izborima 23. studenog, bilo danas u Hrvatskom saboru. Želim zahvaliti mom prethodniku gospodinu Ivici Račanu koji danas unatoč bolesti došao tu i s kojim ćemo sada napraviti primopredaju u Banskim dvorima na svemu što je njegova Vlada i svim ministrima što su učinili dobroga u protekle četiri godine. i na kraju želim svim zastupnicima i zastupnicama, svim Hrvaticama i Hrvatima i svim građanima Republike Hrvatske sretan i blagoslovljen Božić u ozračju mira i u krugu svojih najbližih kao i uspješnu Novu godinu 2004. Hvala. / P l j e s a k /
Dame i gospodo zastupnici još nam je ostao samo jedan kratak posao, a to je da Mandatno-imunitetno izvješće povjerenstvo podnese izvješće da bi mogli položiti prisegu zastupnici koji su bili do malo prije članovi Vlade, a i oni zastupnici koji dolaze kao zamjenski zastupnici za netom izabrane članove Vlade. Zbog toga određujem stanku od 10 minuta, nakon čega će podnijet se izvješće. Dame i gospodo! Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva da podnese izvješće.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade, članovi Vlade, štovani kolege zastupnici! Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 2. sjednici održanoj 23. prosinca ove godine pisane zahtjeve zastupnika koji sukladno članku 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor stavljaju svoj zastupnički mandat u mirovanje. Povjerenstvo je razmotrilo i pisane obavijesti političkih stranaka kojima su izvijestili Hrvatski sabor o imenima zamjenika koji će sukladno članku 12. stavku 1. zakona obnašati zastupničku dužnost tijekom mirovanja zastupničkog mandata izabranih zastupnika. Povjerenstvo je utvrdilo da je odluka o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika koji su obnašali dužnost člana Vlade Republike Hrvatske i kojima mirovanje traje dok Hrvatski sabor ne iskaže povjerenje novoj Vladi Republike Hrvatske donijeta na 1. sjednici Mandatno-imunitetnog povjerenstva te da je Hrvatski sabor na Konstituirajućoj sjednici održanoj 22. prosinca i usvojio. Povjerenstvo je utvrdilo da su se sukladno članku 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor kojima je utvrđena nespojivost zastupničke dužnosti sa istodobnim obnašanjem dužnosti iz stavka 2. stekli uvjeti iz stavka 3. rečenog članka zakona za početak mirovanja zastupničkog mandata slijedećim zastupnicima: Petru Čobankoviću, magistru Boži Biškupiću, prof.dr. Andriji Hebrangu, mr. Kolindi Grabar-Kitarović, Božidaru Kalmeti, Jadranki Kosor, Marijanu Mlinariću, dr. Ivi Sanaderu, Vesni Škare-Ožbolt, Ivanu Šukeru, Branku Vukeliću i prof.dr. Miomiru Žužulu. Političke stranke su za dio izabranih zastupnika kojima mandat miruje na temelju članka 12. stavka 1. zakona sa svojih lista neizabranih kandidata u izbornim jedinicama predložile da zastupnički mandat započne obnašati: Ruža Lelić zamjenica zastupnika kandidirana u 5. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto Petra Čobanković, Jagoda Majska-Martinčević zamjenica zastupnika kandidirana u 1. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto magistra Bože Biškupića, Katarina Fuček zamjenica zastupnika kandidirana u 2. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto prof.dr. Andrije Hebranga, Božica Šolić zamjenica zastupnika kandidirana u 7. Izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto mr. Kolinde Grabar-Kitarović, Mirjana Brnadić zamjenica zastupnika kandidirana u 9. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto Božidara Kalmete, Marko Širac zamjenik zastupnika kandidiran u 1. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto Jadranke Kosor, Vladimir Pleško zamjenik zastupnika kandidiran u 3. izbornoj jedinic kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto Marijana Mlinarića, Kajo Bučan zamjenik zastupnika kandidiran u 10. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto dr. Ive Sanadera, Mate Brletić zamjenik zastupnika kandidiran u 5. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatsko socijalno-liberalne stranke i Demokratskog centra umjesto Vesne Škare-Ožbolt, Željko Krapljan zamjenik zastupnika kandidiran u 6. izbornoj jedinici kao kandidat Hrvatske demokratske zajednice umjesto Ivana Šukera, Nikola Sopčić zamjenik zastupnika kandidiran u 7. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto Branka Vukelića i Danira Bilić zamjenica zastupnika kandidirana u 7. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto prof.dr. Miomira Žužula. Sukladno iznijetom Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru slijedeću odluku, o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zastupnika te početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. 23. prosinca 2003. prestaje mirovanje zastupničkog mandata i tim danom zastupničku dužnost počinju obnašati slijedeći zastupnici: Ivica Račan, Slavko Linić, prof.dr. Mato Crkvenac, Željka Antunović, Šime Lučin, Tonino Picula, dr. Ljubo Jurčić, Ivica Pančić, dr. Antun Vujić, mr. Božidar Pankretić, Ingrid Antičević-Marinović, Davorko Vidović, mr. Neven Mimica, Radimir Čačić, Željko Pecek, dr. Ivo Banac i Gordana Sobol. 23. prosinca 2003. počinju mirovanja zastupničkog mandata i tim danom zastupničku dužnost počinju obnašati zamjenici zastupnika: Ruža Lelić zamjenica zastupnika kandidirana u 5. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto Petra Čobanković, Jagoda Majska-Martinčević zamjenica zastupnika kandidirana u 1. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto magistra Bože Biškupića, Katarina Fuček zamjenica zastupnika kandidirana u 2. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto prof.dr. Andrije Hebranga, Božica Šolić zamjenica zastupnika kandidirana u 7. Izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto mr. Kolinde Grabar-Kitarović, Mirjana Brnadić zamjenica zastupnika kandidirana u 9. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto Božidara Kalmete, Marko Širac zamjenik zastupnika kandidiran u 1. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto Jadranke Kosor, Vladimir Pleško zamjenik zastupnika kandidiran u 3. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto Marijana Mlinarića, Kajo Bučan zamjenik zastupnika kandidiran u 10. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto dr. Ive Sanadera, Mate Brletić zamjenik zastupnika kandidiran u 5. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatsko socijalno-liberalne stranke i Demokratskog centra umjesto Vesne Škare-Ožbolt, Željko Krapljan zamjenik zastupnika kandidiran u 6. izbornoj jedinici kao kandidat Hrvatske demokratske zajednice umjesto Ivana Šukera, Nikola Sopčić zamjenik zastupnika kandidiran u 7. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto Branka Vukelića i Danira Bilić zamjenica zastupnika kandidirana u 7. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto prof.dr. Miomira Žužula. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniku povjerenstva gospodinu Damiru Sesvečanu. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Odluku sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je Odluka donijeta jednoglasno. Idemo na davanje prisege zastupnika. Sukladno članku 7. Poslovnika predsjedatelj treba pročitati tekst prisege, nakon toga poimenično prozvati zastupnike. Zastupnik kada je prozvan ustaje i izgovara "Prisežem.". Pročitat ću tekst prisege. "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Sada ću ja prozivati zastupnika pa svaki neka ustane i kaže "Prisežem". Ivica Račan - prisežem, Slavko Linić - prisežem, Mato Crkvenac-prisežem, Željka Antunović-prisežem, Šime Lučin-prisežem, Tonino Picula-prisežem, Ljubo Jurčić-prisežem, Ivica Pančić-prisežem, Antun Vujić-prisežem, Božidar Pankretić-prisežem, Ingrid Antičević-Marinović-prisežem, Davorko Vidović-prisežem, Neven Mimica-prisežem, Radimir Čačić-prisežem, Željko Pecek-prisežem, Ivo Banac-prisežem, Gordana Sobor-prisežem, Ruža Lelić-prisežem, Jagoda Majska-Martinčević-prisežem, Katarina Fuček-prisežem, Božica Šolić-prisežem, Mirjana Brnović-prisežem, Marko Širac-prisežem, Vladimir Pleško-prisežem, Kajo Bučan-prisežem, Mate Brletić-prisežem, Željko Krapljan-prisežem, Nikola Sopčić-prisežem, Danira Bilić-prisežem. Hvala lijepa. [[pljesak!]] Čestitam zastupnicama i zastupnicim na položenoj prisezi i želim im uspjeh u obavljanju časne i odgovorne zastupničke dužnosti. Ispričavam se kolegi Davorku Vidoviću radi pogrešnog naglaska imena. Dame i gospodo zastupnici, nekoliko samo obavjesti, sjednica Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove održat će se u dvorani 133 odmah sada nakon ove sjednice. I na koncu ove sjednice dopustite mi još jednom da zahvalim dosadašnjem predsjedniku Sabora gospodinu Zlatku Tomčiću na njegovom vođenju Sabora ove 4 godine. Dozvolite mi da i čestitam svim zastupnicima i zastupnicama ovog saziva, Predsjedniku Vlade i članovima Vlade, vama, vašim obiteljima, svima koji slave Božić, sretan Božić i Novu godinu. Zaključujem sjednicu. Hvala. I dolje je domjenak.