Poštovane dame i gospodo, poštovani gosti, otvaram 10. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Poštovane dame i gospodo poslanici/zastupnici, cijenjeni gosti, na današnju sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, oni su prisutni ovdje i ja ih pozdravljam na čelu sa predsjedavajućim Vijeća ministara, gospodinom Denisom Zvizdićem, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na današnju sjednicu su pozvani i predstavnici Agencije za poštanski saobraćaj BiH, Agencija za ravnopravnost spolova BiH i Centralne banke, čiji su izvještaji na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo sa današnje sjednice opravdali su poslanici Mladen Bosić i Staša Košarac. Prema informacijama službe sjednici trenutno prisustvuje 39 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Prije nego što pređemo na postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi, u okviru prethodnih pitanja, želim da vas upoznam da je Centralna izborna komisija BiH danas, 08. aprila 2015. godine, dostavila Odluku o prestanku i dodjeli mandata sljedećem kvalificiranom kandidatu. Naime, Centralna izborna komisija BiH utvrdila je prestanak mandata gospodinu Vjekoslavu Bevandi, poslaniku u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH sa danom 31. mart 2015. godine zbog imenovanja za ministra finansija i trezora BiH. Upraženjeni mandat dodijeljen je gospodinu Predragu Kožulu kao sljedećem kvalificiranom kandidatu s liste političkom subjekta HDZ BiH, HSS, HKDU BiH, HSP Dr Ante Starčević, HSP Herceg-Bosne za dodjelu kompenzacijskih mandata. Gospodin Kožul je 08. aprila 2015. godine potpisao izjavu o prihvatanju mandata. Uvjerenje o dodjeli mandata uručeno je gospodinu Kožulu jutros na sjednici Centralne izborne komisije BiH. Sada pozivam gospodina Kožula da pristupi davanju svečane izjave kako bi preuzeo poslanička prava i obaveze, a vas molim da ustanete dok se bude davala svečana izjava.
Obavezujem se 2
Obavezujem se
da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
poštivati Ustav BiH i u potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u BiH,
poštivati Ustav BiH i u potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u BiH,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
štititi i zauzimati se za ljudska prava i temeljne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
Gospodine Kožul u ime Predstavničkog doma i u svoje ime upućujem Vam iskrene čestitke na datoj svečanoj izjavi i na upravo preuzetoj zastupničkoj dužnosti. Želim Vam uspješan rad i ... /
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine predsjedavajući, gospođo dopredsjedavajuća, uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, članovi Vijeća ministara, kolegice i kolege i predstavnici medija. Moje pitanje je postavljeno za sjednicu 11.03.2015. godine, zakasnila sam 5 minuta sa predajom zastupničkom pitanja, pa sada na ovoj sjednici koristim priliku da pitam predstavnike Vijeća ministara – Kada će Vijeće ministara BiH pristupiti izradi, odnosno usvojiti Strategiju razvoja i Strategiju socijalnog uključivanja na državnom nivou? Evropska komisija u svom Izvještaju o napretku Bosne i Hercegovine u 2014. godini je navela da se u Bosni i Hercegovini ne može postići dogovor u vezi pripreme cjelodrživih strategija za ključne privredne sektore. Ključni sektori za ulaganja, kao što su poljoprivreda i ruralni razvoj, energija, okoliš i transport, zbog toga nisu uključeni u strateški dokument za zemlju korisnicu Bosnu i Hercegovinu u periodu 2014.-2020. niti u programiranje prgrama IPA II za 2014. godinu. Nedostatak dogovora između Bosne i Hercegovine kao države i entiteta doveo je do otkazivanja projekata ruralnog razvoja potrebnih za buduće IPA fondove i rezultirao gubitkom značajne pomoći EU poljoprivrednicima. Zbog svega toga iznimno je važno pristupiti izradi i usvojiti Strategiju razvoja i Strategiju socijalnog uključivanja na državnom nivou. To je trebalo da uradi bivše Vijeće ministara. Do dana današnjeg to nije urađeno. Ja od uvaženog predsjedavajućeg Vijeća ministara danas ne očekujem odgovor ali molim novi saziv Vijeća ministara da rješavanje ovog vrlo važnog problema vezanog za sadašnjost a naročito za budućnost Bosne i Hercegovine pristupe, a u skladu sa Vašim programskim ekspozeom koji ste nam ovdje iskazali. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Da podsjetim, dakle, pitanje može da traje dva minuta, odgovor takođe dva minuta, nakon čega zastupnik ima pravo da da komentar. Pitam predsjedavajućeg da li on ili neko od članova Vijeća ministara želi da da komentar na postavljeno pitanje? Gospodin Denis Zvizdić, predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zamjenici predsjedavajućeg, uvažene dame i gospodo zastupnici. Ja vas lijepo pozdravljam i želim vam uspješan rad. Iako uvažena zastupnica nije tražila odgovor na pitanje, što je sasvim razumljivo jer je ovo Vijeće ministara imenovano samo prije 7 dana, ja mogu dati samo par uvodnih napomena ili informacija koje mogu jasnije obrazložiti pitanje koje je postavila uvažena zastupnica. 4 Naime, Strategija razvoja Bosne i Hercegovine i Strategija socijalnog uključivanja za period 2010.-2014. je urađena, od strane Direkcije za ekonomsko planiranje, zajedno sa pratećim akcionim planovima već 2010. godine. I iako nije usvojena na svim razinama vlasti u Bosni i Hercegovini, dakle, usvojena je u Brčko Distriktu i u Federaciji BiH, ona je ipak bila kvalitetan osnov za kreiranje i apliciranje sradstava za IPA fondove, obzirom da su postojale strateške odrednice i da su postojale dovoljne koordinacione strukture da se određeni dijelovi ovih strategija provedu u djelo. Naravno, ona mora biti revidirana obzirom da je ona usvojena za period '10.-'14. ići ćemo na usvajanje ove Strategije za period '14.-'20. u skladu sa dokumentima EU – BiH 2020 i Jugoistočna Evropa 2020 koji će biti strateški okvir za izradu novih dokumenata vezanih za Strategiju razvoja Bosne i Hercegovine i Strategiju socijalnog uključivanja što će nam omogućiti kvalitetniji pristup IPA II fondovima i naravno dati osnovne smjernice ekonomskog i socijalnog razvoja Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala Vam gospodine predsjedavajući. Sljedeći riječ ima gospodin Senad Šepić. On je postavio tri pitanja. Podsjećam po Poslovniku je moguće postaviti samo jedno pitanje i dobiti jedan odgovor, pa Vas molim da slijedite te odredbe. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Dakle, – Šta je konkretno do sada urađeno i u kojoj fazi je proces dogovaranja regionalnih, infrastrukturnih, transportnih i energetskih projekata u okviru tzv. ... agende, te pripremama pozicija Bosne i Hercegovine za najavljenu aprilsku konferenciju u Briselu, junsku u Rigi i avgustovsku konferenciju u Beču? Kratko obrazloženje: U avgustu prošle godine, na poziv kancelarke Merkel, ministri vanjskih poslova transporta i finansija zemalja Zapadnog Balkana prisustvovali su u Berlinu, gdje je pokrenut proces dogovaranja o infrastrukturnim, transportnim i energetskim projektima od regionalnog značaja. Za iste EU je obećala jednu milijardu eura iz predpristupnih fondova, a očekuje se da će ovi fondovi privući dodatnih 10 milijardi eura investicija u region Zapadnog Balkana. Od avgusta prošle godine održana su dva neformalna i pripremna sastanka u vezi sa ovim projektima. U oktobru prošle godine u Beogradu i prije petnaestak dana u Prištini(?). Prema najavi EU komesara za proširenje Hana premijeri zemalja Zapadnog Balkana ovim povodom biće pozvani na sastanaka u Brisel 21. aprila. Finaliziranje i konačni dogovor o konkretnoj listi projekata treba biti završen do konferencije u Beču, a koja je najavljena za 27. avgust ove godine. S obzirom na važnost ovog procesa i interes Bosne i Hercegovine da što više dogovorenih projekata bude od koristi za ekonomski razvoj naše zemlje i bolju povezanost s regionom i EU vrlo je važno da sve nadležne institucije izvrše kvalitetne pripreme za pregovore o konkretnim projektima, te da ova Parlamentarna skupština bude o svemu ovome detaljno informisana. Hvala lijepo. 5
Hvala Vama. Predstavnik Vijeća ministara – ko će davati odgovor na ovo pitanje? Ministar prometa i komunikacija. Izvolite gospodine ministre.
Uvaženi gospodine predsjedavajući i članovi Kolegija, uvaženi zastupnici Predstavničkog doma, uvaženi ministri, dame i gospodo. Zahvaljujem se na postavljenom pitanju uvaženom zastupniku Šepiću. Odgovor će se odnositi na prve dvije stavke pitanja koja su u nadležnosti Ministarstva komunikacija i transporta, dok je dio pitanja koje se odnosi na energetske projekte u nadležnosti Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Kada je riječ o saradnji između resora treba napomenuti da realizacija zadataka iz agende ..., ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] angažovanje Ministarstva spoljnih poslova pa je potrebno obezbijediti dobru saradnju ova tri ministarstva. Bosna i Hercegovina aktivno učestvuje u radu transportne opservatorije Jugoistočne Evrope, popularno zvane ..., kao regionalne organizacije. Uspješno su okončane aktivnosti u pogledu rada na Sporazumu o osnivanju transportne zajednice zemalja EU i Balkana, a Sporazum se nalazi u fazi realizacije. Nismo nespremni dočekali aktivnosti na tragu projekta ..., u vezi kojeg je pitanje postavljeno, ali evidentan je problem oko definiranja prioriteta kada je Bosna i Hercegovina u pitanju, uzimajući u obzir nadležnosti u pogledu transportne infrastrukture koje se nalaze u domenu entiteta. Kada se radi o unapređenju transportne infrastrukture definirane u regionalnim okvirima i od regionalnog značaja postoji jasan stav svih nadležnih organa u Bosni i Hercegovini koji je artikuliran u našem zahtjevu za modifikaciju sito mreže, odnosno proširenju osnovne transportne mreže. Za sastanak u Briselu je predviđeno definiranje konačne osnovne mreže šest zemalja Zapadnog Balkana. Rezultati sastanka u Briselu su osnova za preostala dva sastanka, koja ste spomenuli u pitanju, koji se odnose na organizacijski aspekt u Rigi i finansijski aspekt u Beču. Ogroman nedostatak koji trenutno opterećuje oblast transporta, a koji smo zatekli, jeste nepostojanje cjelodržavne politike transporta, okvira za zajedničkog djelovanje svih izvršnih organa vlasti. Iako je u proceduri donošenja ovog krovnog strateškog dokumenta postignuta saglasnost ukupne izvršne vlasti u Bosni i Hercegovini Okvirna transportna politika nije odobrena od strane Parlamenta BiH. Stoga će usvajanje Okvirne politike koja predstavlja nužan uslov za pristup fondovima za finansiranje prometne infrastrukture biti u vrhu prioriteta Ministarstva komunikacija i prometa u predstojećem periodu.
Hvala lijepo gospodine ministre. Riječ ima gospodin Mirsad Isaković, zastupnik. Izvolite. 6
Hvala predsjedavajući. Poštovane dame i gospodo dozvolite da vas pozdravim i zaželim uspješan rad današnje 10. sjednice Parlamentarne skupštine. Moje pitanje je vrlo kratko i direktno. – Da li je usvojen Dokument okvirnog budžeta u 2014. godini za tri naredne godine, obzirom da nije na stranici Ministarstva finansija izložen kako to predviđa Zakon o finansiranju institucija BiH, član 5. stav 7.? Kratko obrazloženje: Ovaj Dokument je ključni u izradi srednjoročnog procesa planiranja i izrade budžeta po metodologiji koja je zasnovana na najboljim međunarodnim iskustvima. Izrada Dokumenta okvirnog budžeta za trogodišnji period postala je uobičajena praksa na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini. Obzirom da se temelji na prioritetima i politikama vlade Dokument okvirnog budžeta je koristan instrument u stvaranju kvalitetnijeg strateškog osnova za raspodjelu budžetskih sredstava. Dokument okvirnog budžeta izlaže fiskalnu strategiju i budžetske planove za sljedeće tri godine i ima za cilj da razvija da razvija bolju stratešku osnovu za pripremu budžeta. I on daje osnovu za izradu budžeta koja se zasniva na procjeni privrednog razvoja i razvoja socijalnog sektora, makroekonomski pokazatelj, te prognoza prihoda i rashoda za godine koje su obuhvaćene Dokumentom okvirnog budžeta. Bitan cilj Dokumenta da osigura sveobuhvatan i ... okvir planiranja rashoda na nivou institucija Bosne i Hercegovine objedinjujući podatke o fiskalnom stanju. Zato je neophodno koristiti projekcije i nalaze nadležnih institucija kao što su Direkcija za ekonomsko planiranje i Odjeljenje za makroekonomsku analizu u Upravi za indirektno oporezivanje.
Hvala Vama. Odgovor će na ovo pitanje dati ministar finansija i trezora, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Predsjedatelju, članovi Kolegija, uvaženi zastupnici, kolege ministri, dame i gospodo. Konkretno pitanje, vrlo kratak konkretan odgovor. Dokument okvirnog proračuna za period 2015. i '17. godine je uradilo Ministarstvo financija i ... dostavilo Generalnom tajništvu Vijeća ministara BiH. On nije razmatran i usvojen zbog činjenice da se prethodni saziv Vijeća ministara, koji sam ja vodio, usuglasio da sve bitne dokumente kao što su DOP za period 2015.- '17. i Zakon o proračunu institucija i međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine za 2015. godinu ne razmatra, tj. da o istom odlučuje novi saziv Vijeća ministara, što smo smatrali minimumom korektnosti. Upućeni Dokument u proceduri izrađen je sukladno usvojenom Dokumentu globalnog okvira fiskalne bilance i politika za razdoblje 2015.-'17. godina, što znači da okvir proračuna za naredne tri godine iznosi 950 miliona maraka u okviru kojih je predviđeno finansiranje od neizravnih poreza u iznosu od 750 miliona. Ovaj iznos e može korigirati u 2016. i '17. godini ... promjenama ukupnih prihoda od neizravnih poreza u postupku revidiranja Dokumenta globalnog fiskalnog okvira, što je sve u skladu sa Zakonom o fiskalnom vijeću BiH. 7
Hvala Vama gospodine predsjedavajuči. Ja nisam pitao zastupnike Kapetanović i Šepić imaju li kakvih komentara na date odgovore. Oni imaju pravo na komentare. Gospodine Šepiću ako želite.
/nije uključen mikrofon/
Ja se izvinjavam. Dakle, pitam zato Mirsada Isakovića ima li on komentar. Izvolite, imate pravo na komentare, i to je bio moj propust. Izvolite.
Naravno. Ako sam dobro shvatio uvaženog ministra da Dokument okvirnog budžeta za 2014. godinu a za period 2015., '16. i '17. nije, dakle, ponavljam, nije urađen, odnosno nije prihvaćen u skladu sa zakonskim propisima, odnosno sa Zakonom, u Službenom listu broj 49., o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH, dakle, kada je trebao do 30. juna 2014. godine biti na web stranici Ministarstva finansija. Hvala lijepa, ali zamoliću, ako dozvoljavate, još jednu stvar da dobijem to u pismenoj formi.
Dobro, hvala Vam lijepo. Riječ ima gospodin Saša Magazinović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, zamjenici predsjedavajućeg, članovi Vijeća ministara, kolegice i kolege. Znam da je Vijeće ministara formirano prije sedam dana i zbog toga neću pitati o implementaciji onoga što je obećano ali ću pitati o dijelu ekspozea premijera koji mi je nejasan. Meni nije poznato da li ste u koaliciji definisali odnos prema knjiženju 63 lokacije perspektivne vojne imovine, što je naglašeno u ekspozeu kao jedno od strateških pitanja, i volio bih to da znam. A ako nema koalicija neki zajednički stav o tome volio bih da znam stav predsjedavajućeg u odnosu prema pitanju knjiženja vojne imovine – Da li namjeravate predložiti zakon ili smatrate da nema potrebe, odnosno da kao osnovu za knjiženje 63 lokacije perspektivne vojne imovine možete koristiti presudu Ustavnog suda?
Hvala lijepo. Predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Denis Zvizdić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. 8 Dakle, stav koji sam ja iznio u svom ekspozeu je bio vezan prije svega za pristup MAP-u i u tom smislu naravno da postoji visok stepen saglasnosti unutar Vijeća ministara da ćemo uraditi sve ono što će omogućiti da uđemo u izvještavanje MAP-a na prvom samitu NATO pakta koji treba da bude u septembru ili oktobru ove godine. Kada govorimo o uvjetu, a to je knjiženje 63 perskepktivne lokacije, naravno da ćemo ići sa onom varijantom koja će omogućiti najbrže rješavanje toga pitanja. Da li će to biti pitanje presude Ustavnog suda ili će to biti vezano za postojeću Odluku koju je donijelo Predsjedništvo u prošlom mandatu, o tome ćemo naravno odlučiti u najskorije vrijeme.
Hvala lijepo. Imate li potrebu da date komentar? Gospodine Magazinoviću izvolite.
Imam, i unaprijed da najavim pitanje na jednoj od sljedećih sjednica. Dakle, i u javnosti je to prilično nezapaženo prošlo, ali svi treba da znamo da je proces knjiženja počeo i da je on već u toku, da je nekoliko lokacija već uknjiženo na državu Bosnu i Hercegovinu, da su sudovi u Republici Srpskoj poništili nekoliko slučajeva gdje je perspektivna vojna imovina dodijeljena drugim pravnim licima i vratili to u proces kako treba biti, da bi ta imovina bila uknjižena, da je u to sve uključen i pravobranilac. I zbog toga me čudi zašto će Vijeće ministara tek odlučivati o metodu ako je to već proces koji je ministar Zekerijah Osmić počeo i koji već daje svoje rezultate.
Hvala lijepo. Riječ ima gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se. Moje pitanje je upućeno ministru spoljne trgovine i ekonomski odnosa, gospodinu Šaroviću a ono glasi: – Možete li nam dati kratak pregled stanja šta je Bosna i Hercegovina uradila u posljednju godinu i po dana i koje uslove još treba da ispuni da bi bio dozvoljen izvoz mlijeka u zemlje EU? I koliko odluka zemalja EU da ukinu proizvodne kvote za mlijeko može ugroziti naše proizvođače i dovesti do povećanog uvoza mlijeka u Bosnu i Hercegovinu?
Hvala lijepo. Ministare Šaroviću, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, zamjenici predsjedavajućeg, uvaženi poslanici, dame i gospodo. Bilo je još jedno pitanje, čini mi se u najavi, ali na njega ću odgovoriti kasnije. Preuzimanje zakonodavstva EU i standarda EU je jedan od ključnih preduslova za izvoz naših 9 proizvoda u EU. ... veoma mali broj poljoprivrednih proizvoda Bosna i Hercegovina je do sada ispunila uslove za izvoz u EU, a to je, u prvom redu, radi se o svježoj ribi, medu, sirovoj koži i uskoro, kao što ste čuli i u najavi, i o krompiru, vjerovatno za nekih 10-15 dana. Tokom 2012. i '13. godine učinjeni su značajni koraci u ispunjavanju uslova za izvoz u EU mlijeka i mliječnih proizvoda usvajanjem i u ovom Domu tzv. Higijenskog paketa, odnosno pet ključnih evropskih direktiva koji se odnose na kontrolu proizvoda životinjskog porijekla. Ali kontrolna misija, FVO misija iz Dablina tokom posjete Bosni i Hercegovini u januaru mjesecu 2014. godine dala je šest preporuka, odnosno šest primjedbi koje su institucije Bosne i Hercegovine dužne u narednom periodu da otklone ukoliko žele da obezbijede izvoz mlijeka u EU. Tokom proteklih mjeseci u tom smislu nije učinjen značajan napredak i preostala su, rekao bih, dva ključna pitanja koja se odnose na uspostavu komandnog lanca u sistemu kontrole mlijeka sa jednom institucijom koja bi garantovala za kvalitet mlijeka, i ... te kontrole, službenih kontrola, odnosno revizije službenih kontrola, kao i primjedba koja se odnosi na kvalitet sirovog mlijeka, odnosno insistiranje Dablina da se u obzir uzmu samo one farme koje, kada je u pitanju kvalitet sirovog mlijeka, zadovoljava EU standarde. U tom smislu ovo Ministarstvo intenzivno radi na otklanjanju i preostalih prepreka koje nam stoje za izvoz mlijeka u EU. U tom smislu formirana je interresorna radna grupa koja trenutno, rekao bih, evo, čak i danas, radi na posebno izmjenama i dopunama tri ključna dokumenta, odnosno tri zakona – Zakona o veterinarstvu, Zakona o poljoprivredi i Zakona o hrani u Bosni i Hercegovini. Za nas je posebno važan Zakon o veterinarstvu u kojem treba da uspostavimo službenu kontrolu onako kako je to naložila FVO misija. Da li smo spremni da uspostavimo ovu službenu kontrolu moramo odgovoriti Dablinu do 12. aprila. Ukoliko ne odgovorimo do 12. aprila mi smo vjerovatno za ovu godinu i možda i neki duži period izgubili bilo kakvu mogućnost za izvoz mlijeka u EU. To je što se tiče ispunjavanja uslova za izvoz mlijeka u EU. Ali, ukoliko sam dobro razumio, Vi ste pitali i za ovu aktuelnu situaciju oko ukidanja kvota za mlijeko u okviru EU koja je stupila na snagu prije par dana. Želim da vas obavijestim da je Odluka o postepenom ukidanju kvota na mlijeko za zemlje članice EU donesena još 2009. godine i tada je jasno rečeno da će postepeno kvote biti ukinute da bi potpuno ukidanje nastupilo 01. aprila 2015. godine. Ovo govorim da bi jednostavno neke stvari razumjeli i da bi razumjeli da ova Odluka nije od juče, ona je poznata praktično punih 6 godina. Cilj ove Odluke je prije svega da se poveća tržišnost industrije mlijeka u EU radi plasmana posebno na tržišta, rastuća tržišta Indije, Kine, Dalekog istoka, čija potražnja raste negdje 2% godišnje. Ovo je unutrašnja odluka EU na koju Bosna i Hercegovina ne može računati, ali zaista treba za reperkusije i posljedice da se priprema u narednim mjesecima. U prvo vrijeme vjerovatno ćemo imati vrlo, vrlo, rekao bih, ogorčenu utakmicu unutar EU, odnosno velikih i malih i sam rezultat vjerovatno ćemo znati u nekom narednom periodu. U kontekstu ove Odluke EU posljednjih dana vodi se u našoj javnosti burna polemika oko toga i posebno oko zaštitnih mjera vezano za ukidanje kvota u EU. Želim da vas upoznam da je pitanje zaštitnih mjera regulisano Odlukom Savjeta ministara kojom je tačno definisano da je Savjet ministara taj koji može nakon ispunjenja određenih uslova da uvede zaštitne mjere za određeni proizvod. Ukoliko se radi o prekomjernom izvozu da Ministarstvo spoljne trgovine vodi prethodni postupak i da je tačno utvrđena i ... procedura za takvo nešto. 10 Želim da vas obavijestim da je ulaskom Hrvatske u EU.
Vrijeme, vrijeme ministre, samo molim Vas da završimo.
evo, ja ću za vrlo kratko, mislim da je ovo možda i najbitnije, da je Bosna i Hercegovina zadržala zaštitne mjere na mlijeku i one danas iznose 10% plus 0,15 KM za mlijeko do 3% mliječne masti, odnosno 10% plus 0,25 KM preko 3% mliječne masti. Poznato vam je nastojanje EU da se kroz adaptaciju ... ove zaštitne mjere ukinu. Ja mislim umjesto borbe za nove zaštitne mjere mi treba sve da učinimo, mislim na sve institucije, da ove zaštitne mjere koje po jednom litru mlijeka iznose najmanje 0,35 KM svakako zadržimo jer Brisel već insistira da pristupimo pregovorima po ovom pitanju. Evo, toliko.
Hvala Vam ministre. Ja bih zaista zamolio, ja nisam htio da prekidam odgovor na ovo pitanje zato što se radi o urgentnom pitanju, pitanju koje urgentno treba rješavati u Bosni i Hercegovini, ali bih vas zamolio da se ubuduće rukovodite Poslovnikom i vodite računa o ovom vremenu ili da promijenimo Poslovnik, ne znam, kako god hoćete. Dok je ovakav moramo ga poštovati. Riječ, gospođo Pandurević, želite li davati komentar?
Ne, hvala.
Ne želite. Hvala lijepo. Gospodin Hazim Rančić ima riječ. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, premijeru i ministri, uvaženi gosti I moje pitanje se odnosi na istu temu Vijeću ministara i Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Dakle, – Šta će uraditi Vijeće ministara i Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u saradnji sa entitetskim ministarstvima poljoprivrede da bi zaštitili domaću proizvodnju mlijeka nakon odluke EU o ukidanju kvota za proizvodnju mlijeka? Dakle, one su potpuno ukinute i stupile na snagu, ne ovo vezano od 2009. godine. Oni su, dakle evo, nakon 30 godina ukinuli kvote, što znači da će u zemljama EU moći proizvoditi neograničene količine i to mlijeko će naravno završiti dijelom i u Bosni i Hercegovini, a imajući u vidu da oni daju značajne subvencije u EU to bi sigurno moglo uništiti domaću proizvodnju. – Da li ćete uvoditi posebne carine na uvezeno mlijeko iz EU, jer je ono subvencionirano? Da li ćete ograničiti količine uvoza radi zaštite domaće proizvodnje? I, kada ćete stvoriti pretpostavke za izvoz mlijeka iz Bosne i Hercegovine u EU? 11 Ovaj dio što sam čuo odgovora od uvaženog ministra otprilike ide ono mi imamo mjere, vidjet ćemo, napravit ćemo analizu. Kad se te stvari sve dese i kad to uništi naše mljekare, e mi ćemo onda kazati – da, to se je i desilo u Bosni i Hercegovini, pa ko hajmo sad onda poduzimati mjere. Kasno je tad. EU, koja je izmislila ove propise, kad imaju problem povuku potez i rješavaju probleme za svoje građane. Makedonija isto ima taj problem i poduzima mjere bojeći se od prekomjernog uvoza iz Bosne i Hercegovine, Srbije, itd. E pa, ja bih volio da i naše Vijeće ministara i Parlament na vrijeme poduzmu mjere i zaštite naše građane. Kad se ta stvar desi to je kraj priče. Hvala.
Hvala lijepo. Ministre još 2 minuta, na istu ili sličnu temu. Izvolite.
Hvala. Možda će trajati i kraće od dva minuta. Znači, pitanje uvoza mlijeka ali i drugih proizvoda kada je u pitanju EU definisano je SSP-om, odnosno Privremenim trgovinskim sporazumom. I još jednom da ponovim, Bosna i Hercegovina ima, znači zaštitu od uvoza mlijeka koje dolazi iz EU, nema kada je u pitanju Sporazum Kada je u pitanju EU i ona u ovom trenutku na svaki litar mlijeka koji ulazi u Bosnu i Hercegovinu, ta zaštitna mjera iznosi 10% od ulazne cijene plus 0,15 KM za mlijeko, mliječne masti do 3%, odnosno 10% plus 0,25 KM za mlijeko preko 3%. I naravno, ima i još jedna tarifa ali ovo je mlijeko koje najčešće ulazi u Bosnu i Hercegovinu. To je, rekao bih, značajna zaštita, na svaki litar koji ulazi u Bosnu i Hercegovinu iz EU. Mi moramo svoju energiju da usmjerimo da ove zaštitne mjere ostanu na snazi, obzirom da Brisel, odnosno EU insistira da se izvrši adaptacija SSP-a nakon ulaska Hrvatske u EU. Ovo Ministarstvo, Savjet ministara to za ovih, rekao bih, skoro 2 godine nije dozvolilo i te zaštitne mjere žive, ali ja vas uvjeravam da će to biti jedan od prvih zahtjeva iz Brisela, čak naravno možda da dođe u pitanje i čitav SSP. Mi moramo za to da se pripremimo, sada u ovom trenutku, znači domaća proizvodnja ima tu zaštitnu mjeru i ja mislim ona, po meni, treba sve da učinimo da ona i ostane.
Hvala lijepo. Riječ ima poslanik, izvinjavam se, komentar, da, izvinjavam se. Izvolite gospodine Rančiću.
Hvala lijepo. Uvaženi ministar je ponavljao, evo imamo mjere, ok, ali mene interesuje, a sigurno još više proizvođače mlijeka, da li ministar i Vijeće ministara tvrde odgovorno da su te mjere dostatne, dovoljne za zaštitu naših proizvođača mlijeka? Da, dakle, eventualno povećanje uvoza mlijeka iz EU u Bosnu i Hercegovinu neće dovesti do uništenja naših mljekara, sve dotle, evo dok im ne onemogućimo izvoz mlijeka iz Bosne i Hercegovine. Dakle, da mjere traju i da daju 12 garanciju da neće doći do uništenja, a naravno tad ćemo valjda i stvoriti u neko doba uslove za izvoz mlijeka iz Bosne i Hercegovine. Hvala.
Ne možemo više voditi raspravu povodom ovog pitanja, izvinjavam se. Zamolio bih, ako zastupnik insistira, da se dostavi sve što treba da se napiše u pisanoj formi i molio bih gospodina ministra da se tako postupi, a mi idemo dalje sa pitanjima. Riječ ima gospodin Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice poslanice i poslanici, poštovani predsjedavajući Savjeta ministara i ministri, odnosno zamjenici, prije nego što postavim pitanje želim vam naporan rad i nadam se uspjeh u narednom periodu. Moje pitanje je upućeno Savjetu ministara, odnosno predsjedavajućem i ministru civilnih poslova BiH, a ono glasi – Koji je sastav i ko su članovi Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine? Kada će Savjet ministara, u skladu sa članom 8. Aneksa 8. Sporazuma o Komisiji za očuvanje nacionalnih spomenika, preuzeti odgovornost za kontinuirano funkcionisanje Komisije, odnosno imenovanje domaćih članova Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika umjesto sadašnjih dva strana, pošto u ovom periodu davno je istekao mandat Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika, dakle 5 godina nakon ... Sporazuma? Treba napomenuti da ove godine navršava se 20 godina od Dejtonskog mirovnog sporazuma i apsurd je da još uvijek u ovoj Komisiji su dva strana člana, dok recimo transfer koji je predviđen novim članom učinjen je na Centralnoj banci BiH poslije isteka prvog mandata. Hvala.
Hvala Vam. Riječ ima ministar civilnih poslova, gospodin Adil Osmanović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, potpredsjedavajuća, dame i gospodo zastupnici, kolegice i kolege ministri. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika u Bosni i Hercegovini osnovana je Aneksom VIII. Dejtonskog mirovnog sporazuma. U članu 2. Aneksa VIII. Dejtonskog mirovnog sporazuma stoji da Komisija broji 5 članova, da se u roku od 90 dana, nakon potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, Federacija BiH imenuje 2 člana u Komisiju, Republika Srpska 1 člana na mandatni period od 3 godine. Direktor Organizacije za obrazovanje, nauku i kulturu će pristupiti imenovanju ostala 2 člana na mandatni period od 5 godina i jednog od ta 2 člana imenovati predsjedavajući. Članovi Komisije mogu biti imenovani ponovo u mandatnom periodu. Predsjedništvo BiH je na svojoj sjednici u decembru 2001. godine pristupilo, donijelo odluku o osnivanju Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika u Bosni i Hercegovini i imenovalo članove u sastavu dr Amra Hadžimehmedović, dr Dubravko Lovrenović, dr Ljiljana 13 Ševo i 2 člana sa strane dr Zejnep Ahunbaji i dr Martin Čeri. 27. marta 2007. godine ovim istim članovima Komisije je produžen mandat i 27. marta 2012. godine taj mandat je istekao. Kada će Vijeće ministara preuzeti u punom kapacitetu brigu o Komisiji za očuvanje nacionalnih spomenika u Bosni i Hercegovini? To ćemo učiniti onog momenta kada Predsjedništvo BiH zaduži Vijeće ministara da to uradi. Hvala.
Hvala Vama. Gospodine Prodanoviću, imate li potrebu da dajete komentar? Izvolite.
Sasvim mi jasan Aneks VIII i član 8. Dejtonskog mirovnog sporazuma koji se odnosi, dakle, na Komisiju za očuvanje nacionalnih spomenika. Hvala na odgovoru koji je sasvim korektan i iscrpan, ali ono što ja očekujem da ćete u roku od 6 mjeseci preuzeti transfer u skladu sa ovim članom. Ako se to ne bi desilo postavit ću ponovo pitanje. Smatram da nema ni jednog razloga da Komisiju za očuvanje nacionalnih spomenika u Bosni i Hercegovini čini bilo koji stari član.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja imam pitanje za Ministarstvo sigurnosti – Do kada mislite držati u Imigracionom centru, tj. logoru stranca po imenu Imad el Mistri zv. Abu Hamza kojem je oduzeto BH državljanstvo zbog navodne prijetnje po nacionalnu sigurnost Bosne i Hercegovine? Napominjem da je pomenuto lice već 7 godina lišen slobode i nalazi se u pomenutoj ustanovi, a moje pitanje je – do kada, kao i kada prestaju razlozi njegovog boravka u ovom, usudit ću se reći, logoru, jer je lišen svih građanskih prava? Da li ćete predložiti izmjene Zakona o OSA-i čime će se izbjeći samovolja jednog čovjeka da donosi ovako tešku kvalifikaciju kojom se uništavaju ljudski životi, što je suprotno svim mogućim međunarodnim konvencijama o ljudskim pravima. Napominjem da je po Direktivi EU maksimalno moguće držati stranca u Imigracionom centru 180 dana.
Hvala lijepo. Ministar sigurnosti nije ovdje. Mi smo dobili ovdje, ja ne znam da li su zastupnici dobili, odgovor u pisanoj formi. Da li zastupnik insistira i dalje da se odgovor da direktno na sjednici?
Ja sam dobio ovaj odgovor u pisanoj formi. Ovo je kada kao noj stavite glavu u pijesak i ne želite da rješavate problem. Naime, jedan jedini, evo možemo ga nazvati NN lice boravi 7 14 godina u tom Imigracionom centru. Oni sada pokušavaju pod „vrlo hitno“ odgovorom da kažu da oni pod tim imenom nemaju lica. Da li je njemu ime Imad el Misi ili Imad el Husein ili ne znam ni ja više, ja nemam njegov matični broj pa da mogu potpune podatke dati, ali kažem jedno jedino lice boravi u Imigracionom centru 7 godina i mislim da je to prevršilo svaku mjeru. Ovo je Parlament koji treba da štiti ljudska prava, da štiti demokratska načela, ali očigledno ako je lice prijetnja po nacionalnu sigurnost protjerajte ga. Imate zakonom predviđene mogućnosti. Ako je nešto krivo podignite optužnicu, procesuirajte, osudite ga. A ako nije onda ga pustite ili pošaljite ga u njegovu matičnu zemlju, neka ide i neka živi svoj život. Ali očigledno je da je ovo sramota za čitavu državu Bosnu i Hercegovinu, jer je ovo prevazišlo svaku mjeru. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Molim da se za iduću sjednicu, kada budu bila usmena pitanja, pripremi traženi usmeni odgovor od strane ministra sigurnosti. Idemo dalje. Gospodin Safer Demirović, ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi gosti. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara, odnosno ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Ja ću ga pročitati, znači – Da li postoji mogućnost sklapanja Sporazuma o slobodnoj trgovini između Bosne i Hercegovine i EFTA zemalja, odnosno zemalja Evrope koje nisu članovi EU? Mišljenja sam, ustvari postoji ovakav jedan Sporazum ... Sporazum o zajedničkoj surandji ali sa državama EU, mišljenja sam da ovakav ugovor bi Bosna i Hercegovina trebala sklopiti i sa ovim drugim državama u cilju slobode trgovine i razmjene roba između naše države i evropskih država koje nisu članice EU. I, da li postoji mogućnost sklapanja određenog bilateralnog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Narodne Republike Kine o slobodnoj trgovini barem vezano po pitanju repromaterijala, obzirom da se evo Kina nameće kao ozbiljan investitor u našoj državi? Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Ministre, izvolite.
Dva su pitanja, hvala. Pa evo, u najkraćem odgovor je da Bosna i Hercegovina ima zaključen Ugovor o slobodnoj trgovini sa zemljama EFTA-e, radi se o zemljama Norveškoj, Švajcarskoj, Islandu i Lihtenštajnu. Ovo Ministarstvo i ja lično na ovom Sporazumu tokom 2012. i 2013. godine smo radili intenzivno i taj Sporazum je ratifikovan ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH i Sporazum je stupio na snagu 01.01.2015. godine. Tim Sporazumom predviđena je potpuna liberalizacija za industrijske proizvode, djelimična liberalizacija za poljoprivredne proizvode, odnosno namirnice, ribu i namirnice od ribe i veoma ograničena liberalizacija za bazne poljoprivredne proizvode. Na osnovu bilateralnih sporazuma sa svakom od ovih, znači aneks ima sa svakom od ovih zemalja posebno. 15 Ovaj Sporazum takođe ima i asimetričnu primjenu. Za Bosnu i Hercegovinu su od 01.01.2015. godine u potpunosti otvorena tržišta za ove sve četiri zemlje, a kada su u pitanju zemlje EFTA-e otvorenost tržišta Bosne i Hercegovine biće tek od 2017. godine. Ovim Sporazumom Bosna i Hercegovina se, rekao bih, integriše u tzv. evropski ekonomski prostor sa, rekao bih, onim 4 ključne slobode kretanja ljudi, roba, kapitala i usluga i koje zajedno, znači, sa zemljama, 28 zemalja EU, 4 zemlje EFTA-e i zemljama EFTA-e čini prostor od 39 zemalja. U ovih par mjeseci Bosna i Hercegovina ima stalni suficit u odnosu na zemlje EFTA-e. A kada je u pitanju Kina Bosna i Hercegovina i ovo Ministarstvo ne razmišlja o Sporazumu o slobodnoj trgovinom sa Kinom, obzirom na veliku konkuretnost kineskih roba i uostalom to je veoma stvar za razmišljanje, da li je to potrebno Bosni i Hercegovini. Ali, u kontekstu Vašeg pitanja da kažem i da smo, da imamo Zakon o carinskoj tarifi, odnosno izmjene i dopune Zakona usvojene 2013. godine, uz, rekao bih, burnu raspravu u ovom Domu, gdje je omogućen uvoz repromaterijala iz zemalja kao što je Kina i nekih drugih zemalja, iz trećih zemalja gdje je dozvoljen uvoz repromaterijala uz Odluku Savjeta ministara, uz suspenziju kvota za prerađivače, odnosno industriju izvozno orijentisanu. Evo, toliko i hvala.
Hvala Vam ministre. Da li gospodin Demirović želi da da komentar? Izvolite.
Samo da se najiskrenije zahvalim gospodinu ministru.
Hvala lijepo. Poštovane dame i gospodo, mi smo na ovaj način iscrpili ovaj dio današnje sjednice koji se tiče postavljanja usmenih poslaničkih pitanja i davanja usmenih odgovora. Zamolio bih, zahvaljujem se predsjedavajućem i članovima Vijeća ministara na odgovorima, zamolio bih da se ono što je preostala obaveza iz dosadašnje rasprave od strane Vijeća ministara ispoštuje do iduće sjednice, dakle da odgovor na jedno pitanje u pisanoj formi i pripremi usmeni odgovor na jedno pitanje. Mislim da su to obaveze koje su proistekle i koje ćemo ponoviti na idućoj sjednici kada se bude razgovaralo o usmenim odgovorima na poslanička pitanja. Poštovane dame i gospodo u pripremi ove sjednice Doma održane su sjednice Komisije za saobraćaj i komunikacije i Komisije za finansije i budžet. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red današnje sjednice dodate su: Tačka 2. Usvajanje Zapisnika 3. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Tačka 3. Potvrđivanje imenovanja zamjenika ministra komunikacija i prometa u Vijeću ministara BiH. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Ko želi da govori? 16 Gospodin Lazar Prodanović, izvolite.
Gospodine predsjedavajući. U ime Kluba SNSD-a predlažem, u skladu sa članom 71. Poslovnika Predstavničkog doma, novu tačku dnevnog reda u sklopu današnje 10. sjednice Predstavničkog doma, koja glasi – Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, odnosno člana Kolegija Predstavničkog doma. Prijedlog odluke i obrazloženje svi poslanici su dobili u prilogu, tako da smatram da nema potrebe da je čitam. Hvala.
Hvala Vama. Riječ je tražila zamjenica predsjedavajućeg, gospođa Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, zamjenici, poštovane i uvažene kolegice i kolege, suradnici, poštovani predstavnici javnih medija, sve vas skupa srdačno pozdravljam i evo želim uspješan rad ove naše sjednice. Pošto se nalazimo u tjednu iza velikog katoličkog blagdana Uskrsa ja svim vjernicima katoličke vjeroispovijesti koji žive i slave ovaj veliki blagdan želim iskreno čestitati, ali kako se nalazimo i u tjednu, gotovo velikom tjednu pravoslavnom, svim onima koji žive i slave Vaskrs, evo želim čestitati nastupajući blagdan Vaskrsa. Ovako, moj prijedlog bi bio, za dopunu dnevnog reda predlažem tri točke. Jedna je Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova parlamentarnih izaslanstava; druga je Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova stalnih povjerenstava Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, i treća točka bi bila Prijedlog izmjene Zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za izbor članova Ureda za razmatranje žalbi u Sarajevu i članova filijala u Banja Luci i Mostaru. Naime, kratko obrazloženje: Prestao je mandat zastupniku Vjekoslavu Bevandi, a danas smo imenovali, odnosno potvrdili, dao je prisegu novi zastupnik, gospodin Predrag Kožul i kako bi i u ime Kluba i zastupnik uredno ispunjavao svoje obveze, a kako bi povjerenstva, izaslanstva i privremeno povjerenstvo mogli imati kvorum za rad i odlučivanje potrebno je da danas izvršimo izmjene prijedloga ovih navedenih odluka i zaključka. Hvala vam lijepo.
Hvala Vama. Da li još neko želi da govori o dnevnom redu? 17 Gospodin Damir Arnaut, replika. Izvolite.
Samo poslovnička intervencija. U skladu sa članom 71. Poslovnika nismo dobili materijal u pisanoj formi za uvrštavanje novih tačaka.
Hvala lijepo. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Prelazimo na izjašnjavanje. Pozivam vas da se izjasnite o zahtjevu Kluba SNSD-a kojeg je iznio gospodin Lazar Prodanović za uvrštavanje tačke dnevnog reda na prijedlog Kluba SNSD-a. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Na zahtjev dvojice zastupnika ponovićemo glasanje o ovoj tački dnevnog reda. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 6 glasova za, 30 glasova protiv, 2 suzdržana glasa. Konstatujem da Predstavnički dom nije prihvatio ovaj zahtjev. Prelazimo na izjašnjavanje o prijedlozima gospođe Borjane Krišto. Glasamo, dakle, o prvom prijedlogu o uvrštavanju tačke dnevnog reda vezano za parlamentarne delegacije, jel' tako, izmjene i dopune. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, sa 26 glasova za, bez glasova protiv, sa 6 suzdržanih glasova, konstatujem da smo uvrstili ovu tačku dnevnog reda i to će biti sljedeća po redu, dakle 12. tačka dnevnog reda. Zatim idemo na prijedlog koji se tiče izmjene i dopune Odluke vezane za stalne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 26 glasova za, nema protiv, 6 suzdržanih glasova. Konstatujem da smo utvrdili i ovu tačku dnevnog reda, to je tačka 13. dnevnog reda. I tačka 14. se odnosi na formiranje Zajedničke komisije oba ... 18
Izmjene zaključka.
Dakle, prijedlog
Izmjene zaključka o osnivanju privremene zajedničke.
Aha. Dakle, uredu je ovo, nije ovo ono što sam ja mislio, mi smo prošli put usvojili Zaključak kojim smo formirali Komisiju koja će provesti konkursnu proceduru, pa je tamo 6 lica i među njima je gospodin Vjekoslav Bevanda. Ovo se sve odnosi na zamjenu gospodina Bevande i gospodinom Kožulom, nema tu potrebe, sve te materijale, dakle, imate, nema tu potrebe. Ja ću opet sad kazati da se ovo uradi i da vam se dostave ti materijali, ali mislim da nema potrebe da. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 26 glasova za, nema glasova protiv, 5 suzdržanih glasova. Konstatujem da je i ova tačka dnevnog reda usvojena, to je 14. tačka dnevnog reda. Molim službe da ove konkretne prijedloge promjene u kojoj komisiji je bio gospodin Bevanda i vezano za ovu Zajedničku komisiju se dostave zastupnicima i gdje gospodin Kožul ide, da to imamo u pisanoj formi. Poštovane dame i gospodo, ja nakon ovoga proglašavam da je dnevni red današnje sjednice Predstavničkog doma parlamentarne skupštine BiH Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 9. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Usvajanje Zapisnika 3. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 3. Potvrđivanje imenovanja zamjenika ministra komunikacija i prometa u Vijeću ministara BiH; 4. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja; 5. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-5/15, od 26.03.2015.; 6. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagač: poslanik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-3/15, od 26.02.2015. (zakon u prvom čitanju); 7. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu odluke o iznosu RTV takse – predlagač: Komisija za saobraćaj i komunikacije, broj: 01/5-29- 1247/14, od 23.03.2015.; 8. Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2014. godinu, broj: 01,02-16-1-366/15, od 10.03.2015.; 19 9. Izvještaj o stanju ravnopravnosti spolova u Bosni i Hercegovini za period 2012.- 2014., broj: 01-37-384/15, od 16.03.2015.; 10. Informacija Centralne banke BiH o problemima korisnika kredita ugovorenih s klauzulom o indeksiranju obaveze u švicarskim francima (CHF) i mjerama preduzetim za rješavanje ovih problema, akt broj: 01-50-1-185/15, od 17.03.2015. (realiziranje inicijative poslanice Aleksandre Pandurević, usvojene na 7. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 26.02.2015.); 11. Odluka Predsjedništva BiH o učešću grupe podoficira Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u operaciji podrške miru Odlučna podrška u Islamskoj Republici Afganistan, broj: 01,02-03-296/15, od 23.02.2015.; 12. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova delegacija Parlamentarne skupštine BiH; 13. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o izboru članova stalnih komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 14. Prijedlog zaključka o izmjeni Zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za imenovanje dva člana Kancelarije za razmatranje žalbi i članova filijala u Banja Luci i Mostaru. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Dakle, prva tačka je, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 9. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Otvaram raspravu. Imate li primjedbi? Zaključujem raspravu. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, Ad. 2. Usvajanje Zapisnika 3. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH
o imenovanju zamjenika ministra komunikacija i prometa u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine Za zamjenika ministra komunikacija i prometa u Vijeću ministra Bosne i Hercegovine imenuje se Saša Dalipagić.
Hvala Vam predsjedavajući. Otvaram raspravu. Gospodin Asim Sarajlić, predsjedavajući Komisije. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvaženi članovi i predsjedavajući Vijeća ministara, dame i gospodo. Dakle, kako je predsjedavajući Doma u najavi ove tačke kazao Komisija je jutros održala svoju sjednicu i razmatrala Odluku o imenovanju zamjenika ministra komunikacija i prometa u Vijeću ministara koju je dostavio predsjedavajući Vijeća ministara, dr Denis Zvizdić. Predsjedavajući je također uz Odluku dostavio i materijale koji su propisani. Nakon uvida u pristigle materijale, provedene rasprave, te nakon što je imenovani za zamjenika ministra odgovarao na pitanja članova Komisije za pripremu izbora Vijeća ministara, Komisija je odlučila da daje preporuku Zastupničkom domu da gospodin Saša Dalipagić kandidat za zamjenika ministra komunikacija i prometa ispunjava uslove. Većinom glasova je takva Odluka donesena jutros na Komisiji i mi smo takvu Odluku i proslijedili predsjedavajućem kako ste već čuli u uvodu. Hvala. 21
Hvala Vama. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasamo odmah o potvrđivanju ove Odluke. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 25 glasova za, 3 glasa protiv, 5 suzdržanih. Uz dovoljnu entitetsku većinu konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH potvrdio Odluku predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o imenovanju zamjenika ministra komunikacija i prometa u Vijeću ministara BiH, odnosno gospodina Saše Dalipagića. Pozivam zamjenika ministra, gospodina Sašu Dalipagića da da svečanu izjavu kako bi mogao preuzeti dužnosti.
Obavezujem se
Obavezujem se
da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti, SAŠA
da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
poštivati Ustav BiH i u potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini, SAŠA
poštivati Ustav BiH i u potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana. SAŠA
štititi i zauzimati se za ljudska prava i temeljne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana. 22
Gospodine zamjeniče ministra u ime Predstavničkog doma i u svoje ime upućujem Vam čestitke na upravo datoj svečanoj obavezi i preuzetoj dužnosti. Želim Vam puno uspjeha u radu, kao i cjelokupnom Vijeću ministara. Poštovane dame i gospodo mi nastavljamo dalje sa sjednicom. Četvrta tačka je, Ad. 4. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Sve vas srdačno pozdravljam koji ste ovdje prisutni u sali. Žao mi je što je ministar za civilne poslove izašao, obzirom da imama odgovor na inicijativu koju sam ja uputio Ministarstvu civilnih poslova i dobio odgovor na tu inicijativu, a radilo se o finansiranju reprezentacija Bosne i Hercegovine na velikim evropskim i svjetskim takmičenjima, da je ovo što se radi do sada da je to nedovoljno, pogotovo ako imamo u vidu činjenicu da je u 2008. bio budžet za sport 1.300.000.000, pardon 1.300.000 maraka, a da je sad u 2014. to spalo na 500.000 maraka što nije dovoljno ni za jednu reprezentaciju, a kamo li za brojne reprezentacije koje imaju aspiracija da učestvuju na kvalitetnim takmičenjima. Obzirom da postoji potreba za brzom afirmacijom ili brzom pričom pozitivnom Bosne i Hercegovine u međunarodnoj javnosti ja mislim da je pitanje sporta potpuno marginalizirano, potpuno neshvatiljivo marginalizirano i da bi u tom smislu ova moja inicijativa i dobiveni odgovor, koji 23 mi daje za pravo što sam uputio ovakvu jednu inicijativu, morao dovesti položaj, u kvalitetniji položaj pogotovo one reprezentacije koje učestvuju na velikim svijetskim takmičenjima, kao i pojedince koji učestvuju na svijetskim takmičenjima. Ja ponovo pozivam ministra civilnih poslova i Vijeće ministara da razmotre još jednom ovu inicijativu, te da o toj inicijativi na adekvatan način reagiraju kako bi pomogli reprezentativni sport Bosne i Hercegovine, pogotovo što je to interes ne samo jednog dijela Bosne i Hercegovine nego pošto igrači i reprezentativci i pojedinci su iz cijele Bosne i Hercegovine, dakle to je zajednički interes nas svih u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala Vama. Pošto nema više prijavljenih zaključujem, dakle, raspravu. Prelazimo na tačku pet, to je, Ad. 5. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 26. marta 2015. godine sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku u skladu s članom 133. Poslovnika. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Ko želi da govori? Gospodin Momčilo Novaković je tražio, nije tražio. Gospodin Mirsad Mešić ima riječ. Izvolite.
Dame i gospodo. Pozivam poslanice i poslanike da podrže hitnu proceduru Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom RTV sistemu BiH. Na taj način smo u prilici da ispravimo svojevrsnu neaktivnost i ovog Doma, odnosno Vijeća ministara koji u prethodnom periodu nisu uspjeli sistemski da riješe funkcioniranje Javnog RTV sistema u BiH. Ovim Zakonom sprječavamo financijski kolaps javnih RTV emitera, a obezbjeđujemo novom Vijeću ministara dovoljno vremena da donese sistemske promjene u funkcioniranju Javnog RTV sistema BiH. Takođe sam dužan napomenuti da produženje roka na koga se odnosi ovaj Zakon podržavaju entitetska ministarstva prometa i komunikacija, odnosno javni RTV emiteri u Bosni i Hercegovini. Dakle, još jednom pozivam vas da svojim ozbiljnim odnosom prema ovom prijedlogu spriječimo kolaps RTV sistema u narednom periodu.
Hvala lijepo. Riječ ima gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite. 24
Zahvaljujem se predsjedavajući. Mi nećemo podržati zahtjev za hitnu proceduru zato što je pet godina bio rok i znalo se da imamo ovaj problem i trebalo je da se riješi. Odbor sistema za svoj nerad od sedam, imaju zakonsku obavezu da održe svaki mjesec sjednicu. Umjesto 12 sjednica održe 5. I taj nerad, znači za nerad im damo 84.000 maraka, njih 12 puta 1.000 maraka, puta sedam mjeseci tokom kojih nisu održali sjednicu. Smješno je u ovom dopisu koji su potpisali direktori javnih servisa, da se pozivaju, da do sad nema rješenja oko naplate, na koji način vršiti naplatu jer nema korporacije. Član 18. Zakona o Javnom RTV sistemu kažu da je to posao Odbora sistema. Ja se pitam šta je Odbor sistema radio sve ove godine izuzev što je naplaćivao svoj nerad? Da ne pričam o problemima digitalizacije. Ovaj Zakon koji mi trenutno imamo, Zakon o Javnom RTV sistemu, je potpuno postao neprimjenjiv zakon, prevaziđen zakon, on govori o analognim javnim servisima a mi treba da pređemo na digitalizaciju. Mada i to ne znam hoće li i tog biti, jer vidimo da i tu imamo problema. Ja mislim da trebamo ovo odbiti i zatražiti od novog Savjeta ministara da nam ovdje dostavi potpuno novi zakon, a javni servisi imaju svoje inkasantske službe pa nek lijepo skupljaju pretplatu. Znam da je u RTRS-u recimo zaposleno samo 70 novih ljudi iz Prijedora koji nešto tamo rade, ustvari ne rade ništa, pa onda ih mogu prebaciti u inkasante i nek skupljaju TV pretplatu.
Hvala lijepo. Riječ ima gospođa Borjana Krišto, zamjenica predsjedavajućeg. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, pročitala sam Zakon i naravno slušala sam što je uvaženi zastupnik Mirsad Mešić kazao za obrazloženje. I kada gledamo odredbu članka koja govori o nekakvom roku možda možemo i govoriti o nekakvom prijedlogu ili nekoj vrsti obrazloženja za izmjene ovog Zakona po žurnom, odnosno hitnom postupku. Međutim, u potpunosti podržavam sve ovo što je uvažena kolegica Pandurević kazala u svezi ovog Zakona i nastojaću naravno to ne ponoviti, ali ću takođe sve nas podsjetiti da su postojale obveze za izmjene Zakona o Javnom RTV sustavu, da postoji, da ovaj Zakon je naravno i nesustavan i neprovodiv, to ću ponoviti još bezbroj puta, i naravno uz sve to dodati da je i Vijeće ministara bilo u obvezi predložiti izmjene ovog Zakona. Pa me na poseban način čudi da zastupnik koji dolazi iz SDP-a, a u čijem smo prije sedam dana imali ministra iz iste stranke, nije predložio čak ni na našu inicijativu i na traženje da se donese, napravi jedan zakon sustavan i u organizacijskom i u financijskom smislu, i u onom prijedlogu u kojem traži da Odbor sustava predloži te izmjene zakona, da se utvrdi i pristojba RTV takse, znači. Međutim, to nismo napravili i nismo bili u situaciji da dobijemo prijedlog za izmjene zakona od Vijeća ministara, odnosno tehnički napravljene od resornog ministarstva. Danas imamo prijedlog u kojem nam, evo iz oporbe iz iste te stranke, traži se da se taj Zakon usvoji po žurnom postupku. Uistinu ja ne želim ništa drugo komentirati nego kazati o kakvom se sustavu radi, neka svi procjene, a ja mogu kazati da niti ćemo podržati žurnu 25 proceduru i na ovakav način izmjene Zakona, niti ovaj ovakav Zakon u smislu prijedloga koji nam je dostavljen. Nego takođe podržavam prijedlog i da svi budemo ozbiljni i odgovorni i da ovo i novi saziv Vijeća ministara razmotri ovu situaciju i da nam dostavi jedan temeljit zakon o izmjenama Zakona o Javnom RTV sustavu koji će u potpunosti odgovarati sustavu i koji će zaštititi i sustav emitera i potpuno na neki način njihov financijski dio u smislu njihovog opstanka. Hvala vam ljepo.
Hvala Vama. Replika, gospodin Mirsad Mešić. Izvolite.
Zapravo nije replika, ovo je ispravka krivog navoda.
Pa to, otprilike to, tako se to zove. Izvolite.
Gospođo Krišto, dakle Ministarstvo prometa i komunikacija je gotovo prije godinu dana predložilo ovaj Zakon, ali taj Zakon nikad nije došao na Vijeće ministara. Hajte pogodite zašto. Dakle, moja ideja je veoma časna, ona treba da obezbijedi nastavak funkcioniranja RTV sistema i stvaranje prostora prije svega novom Vijeću ministara da ovu oblast uredi. Svi smo mi odgovorni i iz prethodnog mandata i Vijeće ministara, ali zbog toga ne treba da pate oni koji koriste informacije javnih RTV sistema. Mi u SDP-u imamo naravno ogromne primjedbe na funkcioniranje javnih emitera, ali nam ne pada na pamete da ugrozimo njihovo funkcioniranje zbog, recimo, prestanka načina finansiranja.
Hvala lijepa. Riječ ima gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam koleginice i kolege i sve nazočne u Parlamentu, Zastupničkom domu. Dakle, ovo je jedina ili rijetka prigoda da pošto prošli put je na sjednici bila rasprava također o javnom RTV, odnosno o RTV pretplati i njezinom iznosu, i danas mi je prigoda, dakle, da izrazim svoje nezadovoljstvo, jer prošli put nisam imao takvu prigodu, sa onim kako je završena ta sjednica, a posebice kako je govorio predsjedavajući Doma kada je govorio o prijedlozima, dakle da se donese cjelovita izmjena zakona koji problematizira ovu, dakle ovo pitanje. Naime, danas smo slušali riječi prisege i govorili smo, dakle, da smo kao zastupnici i ministri dužni štititi ravnopravnost svih naroda ovdje i njihove interese. Dakle, kad se izloži i zatraži jedan interes jednog naroda, dakle koje ne zadovoljava ovaj Javni RTV sustav i naravno da nećemo podržati, kako je već moja koleginica zastupnica, gospođa zamjenica Borjana Krišto rekla, zato što ne rješava, dakle, potrebe i interese svih onih koji bi htjeli konzumirati ta prava kada je u pitanju emitiranje Javnog RTV sustava u Bosni i Hercegovini. 26 Dakle, onakve riječi kojima je završena rasprava na prošloj sjednici ja ne mogu prihvatiti, dakle, nikada ništa neću podržati dok se ne riješi legitiman zahtjev predstavnika jednog od konstitutivnih naroda, a dakle iz prisege smo čuli da se to mora u ovome Parlamentu osigurati i zadovoljiti. Zbog toga, dakle, podržavam i riječi gospođice Aleksandre Pandurević i sigurno ćemo se tako ponijeti prema i ovom prijedlogu, a posebice za zahtjeva za hitne izmjene, dakle to posebice nećemo podržati. Tražimo cjelovitu promjenu Zakona o Javnom RTV sustavu u BiH koji će zadovoljiti potrebe svih njezinih naroda i građana. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u sali, ako sad počnem nabrajati odosmo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Do proljeća, baš tako, koje neće nikako da dođe. Mi kao ozbiljni, nadam se ozbiljni predstavnici onih koji su nas birali, ipak moramo razložno ovom problemu pristupiti. Ovo je suviše složeno da bi smo tako simplificirano rekli nećemo. Naime, disperziralo se ono što se zvalo sistem naplate i to disperziralo se odlukama onih koji su organ ove Skupštine, koje postavlja ova Skupština, to je Regulatorna agencija za komunikacije. Pa su onda kablovski operatori dobili dio nadležnosti koje rade telekom operatori, to je fiksna telefonija. Ta fiksna telefonije nije u evidenciji državnih, odnosno operatora koji su navedeni, to je Telekom Srpske, to je BH Telekom i Eronet. I onda imate situaciju da na jednom spratu u jednoj zgradi imate tri do četiri operatora, ljudi imaju tri do četiri različita operatora kojima plaćaju svoje usluge fiksne telefonije. Ja ću vam to navesti, to je vrlo prosto, HS, Logosoft, Moja TV, ovaj, na istom spratu su potpuno različiti i samo jedan plaća, onaj koji je na jednom od ova tri navedena operatora. A onda su se ti operatori sjetili pa su počeli da kupuju, kupuju, i to samo jedan, jer ova dva ne mogu zato što su u dominantnom državnom vlasništvu, to je Eronet i BH Telekom, Telekom Srpske je počeo da kupuje kablovske operatore. Pa onda u Sarajevu malo ljudi zna da je Logosoft jednako Telekom Srpske i da je to telefonija koja je ušla u Sarajevo, ali je nema evidentirane i građani ne plaćaju. I onda se vraćam na ovo što govori moj kolega, iz HDZ-a, prije mene. Ja se slažem – puna ravnopravnost, puna, puna, puna, puna, svih naroda i svih građana, ali se onda nadam da nećemo dobiti Sejdić-Finci i u ovoj, u ovom segmentu. Jer hoće li onda sve zajednice tražiti svoje kanale? Ovdje ne govorim o onom što je ustavna kategorija, a ustavna kategorija je jednakopravnosti na čitavom prostoru Bosne i Hercegovine. Hoćemo li onda tražiti u Republici Srpskoj posebne kanale za Hrvate, za Bošnjake, za Srbe? Mislim moramo o tome razmišljati, jer to je operator koji se zove Republike Srpske, i tamo žive tri konstitutivna naroda i svi ostali narodi i građani koji su u okviru ustavnog određenja gdje kaže jednakopravnost konstitutivnih naroda i građana i ostalih koji žive u Bosni i Hercegovini. A kako su to ipak tri operatora koji 27 pripadaju nama, odnosno državi Bosni i Hercegovini i finansiraju se na način na koji mi odredimo, mi moramo biti kao odgovorni ljudi i naći modalitet kako im obezbijediti život dok ovdje u parlamentarnoj proceduri ne napravimo nešto. Hoćemo li napraviti neke izmjene zakona, hoćemo li tražiti neke izmjene unutar sistema i načina funkcionisanja tih sistema, hoćemo li ih istrgnuti iz ralja partijskog jednoumlja. Gospođo Pandurević kad kažem partijskog jednoumlja, jer to vrijedi i za Republiku Srpsku i za Federaciju, hoćemo li i tako redom, hoćemo li učiniti da oni budu stvarno servis građana Bosne i Hercegovine. To je sad sasvim drugo pitanje. Mi smo tu da to uradimo, da oni budu servis građana Bosne i Hercegovine, i mi smo dužni da im obezbjedimo da to oni i postanu. Ja sam jako nezadovoljan, jako, svaki put kad govorim isjeku ono što govori protiv i puste ono što ustvari nisam mislio uopšte, nego isjeku i ta rečenica znači sasvim drugo u odnosu na kontekst ukupne diskusije koju sam imao. A onda, da oprosti moja koleginica Nermina Kapetanović, nakon toga puste Nerminu i isjeku ono gdje ona kaže – u cijelosti se slažem sa gospodinom Backovićem jer je, i ovo dalje njeno puste i ispadne da sam ja govorio kontra. Da, upravo tako, ali ja nemam načina da to spriječim, jer na uređivačku politiku ne mogu da utičem, ali neki očito mogu i te kako. Posebno pogledajte goste emisija, konstantno tri politička subjekta, samo tri, izgleda da u ovoj državi ne postoji niko više. Ili u Republici Srpskoj jedan, jedan, jedan, pa onda dođe na 55 još jedan, pa opet tih 55, pa opet još jedan i tako redom. Ali mi smo dužni da zakonski omogućimo uslove da oni rade neovisno i da budu stvarno neovisni. Mi treba da učinimo da ipak oni mogu da žive, jer smo im mi vlasnici. Hvala.
Hvala lijepo. Sačekajte malo, za riječ se javio ministar prometa i komunikacija gospodin Matanović. On po Poslovniku ima pravo da govori čim se prijavi za diskusiju i ja dajem riječ ministru. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim Vas riječ ima ministar prometa i komunikacija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bi ovdje želio obavijestiti Predstavnički dom da je doista Ministarstvo imalo u proceduri Prijedlog zakona sličnog prijedlogu koji je razmatran u okviru ove tačke, doduše ne u hitnoj proceduri nego u redovnoj. Ovdje da obavijestim ovaj Dom da se ne radi o trajnom rješenju već o interventnoj privremenoj mjeri koja će biti na snazi do kraja desetgo mjeseca. Tim prije što su javni servisi već osigurali ugovore s telekom operaterima oko načina naplate, oko produženja postojećeg načina naplate. Taj rok će omogućiti Ministarstvu komunikacija i prometa da u saradnji sa svim interesentima sačina kvalitetan prijedlog za način naplate RTV takse ubudueće. Stoga bih ja ispred Ministarstva komunikacija i prometa preporučio ovom uvaženom Domu da usvoji Prijedlog zakona po hitnom postupku. Hvala. 28
Hvala Vama. Sada ide poslovnička intervencija, sačekajte malo, polagano. Gospodin Saša Magazinović ima riječ. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Član 76. Poslovnika kaže da predsjedavajući Doma daje riječ poslaniku koji želi govoriti o povredi Poslovnika ili nepridržavanju utvrđenog dnevnog reda odmah nakon što zatraži riječ. Ali nije to član koji je, na koji sam se htio referirati, nego želim samo podsjetiti da je tačka dnevnog reda – Zahtjev poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom RTV sistemu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. i da mi trenutno bi trebali, a to ne radimo, voditi raspravu o hitnosti postupka, pa ako utvrdimo taj postupak onda otvoriti raspravu koju ste Vi već dopustili. Ako poštujemo Poslovnik kada ograničavamo vrijeme za pitanje onda treba i u ovom i svakom drugom slučaju, na kraju krajeva mislim da bi svi poslanici trebali biti ravnopravni i oni koji poštuju Poslovnik, kao što je to uradio kolega Mešić i obrazložio zašto smatra da ovo treba u hitni iliti žurni postupak, i oni koji se ne pridržavaju Poslovnika i govore stvari za koje misle da su važne za reći, al' za koje jednostavno nije vrijeme. Ja zaista bi vas molio da u tom pravcu vodimo sjednicu ili, evo mi smo se konsultovali, možda će Klub zatražiti pauzu pa da analiziramo Poslovnik u tom smislu.
Vidite, ovako, dakle ja se zaista trudim da se poštuje Poslovnik i zamolio bih vas da ne otežavate, nego da pomažete. Imate pravo na pauzu, mi ćemo je dati, ali mislim da trebaju postojati razlozi za tako nešto. Vi znate gospodine Magazinoviću da je ovo staro pitanje i da je teško ovdje razdvojiti raspravu o hitnosti od same suštine, Vi znate i zbog čega je to tako i ovo će biti jedno od pitanja na kojem ću ja insistirati da se detaljno uredi Poslovnikom o radu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas lijepo, vi imate isti položaj svi, što se mene tiče imate svi isti položaj. Gospodin Nikola Lovrinović je tražio repliku. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, ja se slažem sa gospodinom predsjedavajućim. Možete se i vi javiti za diskusiju i razgovarajte, već kad smo tako to otvorili. Dakle, gospodinu Backović bih replicirao na slijedeći način. Svaka čast za takvu vrstu brige, za takav osjećaj za ravnopavnost, samo ćemo to vidjeti kada se budu dizale ruke i vidjeli smo do sada, dakle. Ovaj Zakon koji je na snazi o Javnom RTV sustavu ne zadovoljava jednu javnost, jedan dio javnosti Bosne i Hercegovine kojoj ja pripadam, dakle mi tražimo cjelovito rješenje. Prema tome, dakle ovo nije produkt naših želja i volje i nismo ravnopravni, nismo 29 jednakopravni i nije ispunjena naša želja i interes. Prema tome, dakle, kada budemo došli do tog rješenja vidjećemo kako ćete vi to poštivati i kako će se to odraziti na vaše glasovanje. I prošli put ste i Vi, osim što je predsjedavajući, eto Vas nisam spomenuo, dakle, u ovom svom dijelu koji sam govorio u diskusiji, govorili kada smo počeli raspravu, govoriti za koju nikada nema vremena, gospodine kolega Saša, o podjelama. Počeli ste govoriti odmah o nekim drugim stvarima. Dakle, jednostavno ste minimizirali jedan legitimni zahtjev koji je godinama ovdje pred ovim Domom. Dakle, pričate o podjelama, o nečemu što mi zapravo zajedno nismo nikada ni napravili. Tek kada, gospodine Backoviću i kolege ostale, napravimo zajednički Javni RTV sustav zakonom uređen, onda ćemo moći govoriti o tome da mi nešto želimo izvan toga. Do tada, dakle, naš interes i one koje mi predstavljamo nije zadovoljen, a ja ovdje upravo, kako ste Vi rekli, ispoljavam interese onih koji su mene birali. Mislim da ispoljavam njihov interes i da se on u ovom Domu mora uvažiti. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Molim vas lijepo, dakle ovo je rasprava i ja sam dužan sada, nakon ovoga svega, nisam želio da prekidam nikoga, da upozorim da je ovo rasprava o proceduri. Rasprava o suštini će doći na kraju sjednice kada budemo glasali o samoj proceduri. I mislim da je tu glavni problem i interveniraćemo kada se bude radio Poslovnik, jer ova rasprava bi trebala da bude o suštini tek na kraju sjednice. Kada uđemo u proceduru glasanja vi znate da tada obično nema tih rasprava. Ali, bez obzira na to ja vas pozivam da nastojite da razdvojite koliko god je moguće raspravu o proceduri i o suštini. Dužan sam da vas upozorim na to, jer tako Poslovnik govori. Ja druge mogućnosti nemam. Repliku ima gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Poštovani kolega, u ovom Domu predstavnici Vaše političke stranke su prvi put ušli 1996. godine i od tada do danas su konstantno prisutni, i jedni su od kreatora zakona kojeg imamo. Vi kažete ne, ja ne vidim drugog zakona. Prema tome, oni su bili tu čitavo vrijeme, čitavo vrijeme od '96.godine, vrlo precizno navodim. Tako da govoriti o nečemu i opstruirati sada rad je nešto što je van zdrave pameti iz prostog razloga što smo mu mi vlasnici. I mi moramo naći modalitete da to funkcioniše. Poštovani gospodine ministre, hvala Vam na informaciji. No, čuli ste kada sam rekao da je ogroman broj operatera, koji se zovu kablovski, preuzeo na sebe fiksnu telefoniju i rekao sam vam, na jednom spratu, navodim sprat na kojem ja stanujem, ja, kod mene se sada plaća na slijedeći način – dođe inkasant i donese račun ...
Procedura, procedura, replika. Ovo je replika.
Pa replika je jer je rečeno da je postignut dogovor, samo su onda oštećeni građani. Nekima je uskraćeno pravo da plate. 30
Hvala lijepo. Replika, gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Pa, replika je više vezana za evidentno kršenje Poslovnika od strane pojedinih poslanika. Predsjedavajućeg razumijem, ali bih pozvao i predsjedavajućeg da, da tako kažem, malo odlučnije upozori na neke odredbe Poslovnika. Jer odredbe člana 133. su ipak dovoljno jasne da one vrlo jasno prave distinkciju između onoga šta je zahtjev za hitni postupak i onoga šta se događa, pod uslovom da hitni postupak bude prihvaćen. I u tom smislu apsolutno je neprihvatljivo da danas koristimo ovu tačku dnevnog reda, dakle kod zahtjeva, da pojedinci koriste da čak je i zahtjev za hitni postupak pitanje vitalnog nacionalnog interesa. Apsolutno neprihvatljivo. Zloupotreba i ove tačke i člana 77. gdje je riječ o evidentnom kršenju i te odredbe u smislu odstupanja od dnevnog reda. Poslanik Mešić je iskoristio svoje poslovničko pravo, u skladu s Poslovnikom predložio izmjene i dopune i možemo raspravljati o onome što su ponuđene izmjene i dopune. Ko brani kolegi Lovrinoviću da on predloži to cjelovito rješenje ili bilo koje drugo rješenje da i o njemu raspravljamo. Ali zaista nema smisla da na ovakav način maltretiramo cijeli Dom i da dovodimo i predsjedavajućeg i ostale poslanike u poziciju da, evo već nekoliko puta moraju intervenirati kada je riječ o vrlo jasno preciziranim poslovničkim odredbama.
Hvala lijepo. Gospođa Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Zaista se moram osvrnuti na konstataciju uvaženog kolege Bećirovića da je ovdje riječ o nekoj zloupotrebu vitalnog nacionalnog interesa. Nije gospodine Bećirović, mi imamo pravo da iznesemo svoj stav da li smatramo da treba ili ne treba hitna procedura. Šta je Odbor sistema radio pet godina? Kako je moguće da se nisu dogovorili na koji način će plaćati taksu? Šta to mi plaćamo ako ja dvije godine ne znam kako posluje RTRS, jer oni krše svoju zakonsku obavezu i ne dostavljaju Narodnoj skupštini izvještaj o finansijskom poslovanju. Još uvijek nismo vidjeli Izvještaj o finansijskom poslovanju za 2013. Ali zato se pojavljuje novi kanal RTRS plus, koji nema dozvolu RAK-a za rad i koji se pojavljuje u kablovskom operateru. Pa je li to onda dijelimo građane na one koji žive u gradu pa mogu gledati dva kanala jednog javnog servisa jer imaju kablovski operater i oni koji žive na selu, jadni ništa ne mogu gledati, ali eto imaju fiksni telefon pa moraju plaćati tu TV pretplatu. Uostalom i naplata preko Telekoma ja mislim da je duboko diskriminatorna iz prostog razloga, nemaju svi ljudi fiksni telefon. I zašto bi neko plaćao, neko ne bi plaćao. I šta je radio Odbor sistema, ponavljam, šta je radio Odbor sistema pet godina pa ne mogu da se dogovore? I zašto zbog takvog rada javnih servisa, zato što nisu završili prvu fazu digitalizacije, sada dovodimo, ustvari ovdje ćemo doći do medijskog mraka. Nećemo, vrlo moguće da nećemo imati analogne sisteme, nećemo moći gledati ni komercijalne televizije.
Hvala lijepo. 31 Još jedan put dakle upozoravam, riječ je o proceduri. Gospodin Nikola Lovrinović ima riječ. Izvolite.
Kolega Denise, ako, pošto ste Vi to tako rekli, ja se ispričavam, neko ovaj Dom maltretira, onda ste to Vi. Dakle, Vi ovaj Dom maltretirate a ja nikada duže od pet minuta nisam govorio za razliku od Vas, ako ćemo o tome. Dakle, ja ovaj Dom ne maltretiram i ako Vas maltretira zahtjev jednog predstavnika konstitutivnog naroda meni je to žao, jer su Vama usta puna dakle, te multietičnosti, multikulturalnosti, zaštite Bosne i Hercegovine, zaštite prava svih. Dakle meni je žao što Vas to maltretira. Ja sam se nadao da Vas to neće maltretirati, a nadaću se kada ponudim to cjelovito rješenje da ćete Vi to podržati i da ćemo skinuti ovu točku s dnevnog reda jedanput. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Denis Bećirović, replika. Izvolite.
Dakle, jako dobro znam o čemu govorim i nema nikakvih problema da ponovo ponovim, da bi bilo dobro da pročitate odredbe člana 133. Poslovnika i da razjasnite, možda i radi budućeg rada Parlamenta, šta znači zahtjev za hitni postupak, a šta znači rasprava koja se otvara nakon toga. Dakle, bilo bi zaista dobro da tu elementarnu stvar pokušamo razlučiti. I druga ključna stvar je, niko ovdje nije zabranio nijednom poslaniku da predlaže i nudi rješenje. Treba se zahvaliti kolegi Mešiću koji je ponudio jedno rješenje. Tek treba da raspravljamo ako prihvatimo hitni postupak o tom rješenju, a ne da miješamo evidentno odredbe koje stoje u članu 133. i koje su podijeljene – prvo o zahtjevu za hitni postupak, a tek nakon toga otvaramo raspravu o tom pitanju. Ništa drugo.
Gospodin Saša Magazinović ima riječ. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Ja moram istaći da mi je izuzetno drago što su čelni ljudi EU se odlučili da naprave ono što mi zovemo novim pristupom EU ka Bosni i Hercegovini. Takođe ono što je činjenica jeste da Sejdić-Finci više nije eliminatorna karika u našem putu, ali isto tako je činjenica da će to biti pitanje sa kojim ćemo se brzo suočiti, imajući u vidu da ćemo ispunjavati ono na šta smo se obavezali u ovom Parlamentu. Stoga smatram da ne smijemo se ponašati kao da uslov ne postoji i da ne smijemo zanemariti pitanje Sejdić-Finci. Sve ovo što sam rekao ima smisla, ali nema nikakve veze sa onim što je na dnevnom redu. I na ovaj način se uglavnom ponašaju poslanici koji danas diskutuju o tački dnevnog reda, gdje bi se trebali izjasniti o hitnoj proceduri ili redovnoj proceduri na prijedlog poslanika Mešića, koji je to učinio u skladu sa Poslovnikom. Član 133. Poslovnika je vrlo jednostavan i ja 32 predlažem da ga se pridržavamo, inače će nam svaka sjednica ličiti na pričaonicu o svemu šta je nekome na srcu, ne uzimajući to za zlo bilo kome, ali postoji za sve i mjesto i vrijeme.
Riječ ima gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja se potpuno slažem, to je bio jedan od razloga zbog kojih sam se javio za riječ, da ukažem na član 133. Poslovnika. Dakle, slažem se sa ovim intervencijama ranijim, međutim takođe, ako dozvolite, ja ću vam ukazati na član 76. stav 1. Poslovnika koji jasno kaže, i mi smo na ovo i ranije ukazivali, dakle nije prvi put da ja ukazujem na ovo, da kada se desi poslovnička intervencija nakon toga predsjedavajući Doma će odlučiti o opravdanost prigovora u vezi sa povredom Poslovnika. I to se nažalost ne dešava. I zbog toga onda imamo ovdje rasprave je li Poslovnik povrijeđen, nije li povrijeđen. Dakle, onog trenutka kada se desi poslovnička intervencija ja Vas zaista molim ubuduće da u skladu sa članom 76. stav 1. odmah odlučite o tome postoji li ili ne postoji, odnosno je li opravdano ili nije opravdano i onda možemo ići dalje. A što se tiče same tačke dnevnog reda, ja ću se naravno zadržati na onome što član 133. vrlo jasno predviđa. Ja zaista ne vidim da su potrebne ikakve izmjene Poslovnika oko ovoga. Ovdje se vodi rasprava o zahtjevu za hitni postupak. Klub SBB-a će podržati taj zahtjev za hitni postupak i ukoliko dođe, ukoliko bude usvojen podržaćemo takođe i Prijedlog zakona. Član 133., dakle kaa je u pitanju hitni postupak, vrlo jasno kaže da predlagač može zatražiti od Doma da prijedlog zakona visokog stepena hitnosti ili koji je formuliran na tako jednostavan način da se može usvojiti ili odbaciti u potpunosti razmatra u jednom čitanju. Mislim da je potpuno jasno da se ovdje radi o Zakonu visokog stepena hitnosti. Dakle, rok ističe, možete me ispraviti ako pogriješim, 25. ovog, 26. ovog mjeseca. Dakle to je, ako se možemo složiti o definiciji visokog stepena hitnosti ovo definitivno podpada pod tu definiciju. Takođe mislim da su svi poslanici vidjeli Prijedlog zakona, mislim da se takođe svi možemo apsolutno složiti da je formulisan na tako jednostavan način da se može usvojiti ili odbaciti u potpunosti. E sad, zašto je još, zašto se još radi o zakonu visokog stepena hitnosti? Pa između ostalog zato što, mi smo pretražili vrlo detaljno ekspoze predsjedavajućeg, sada predsjedavajućeg Vijeća ministara, u kojem on niti u jednoj rečenici, a sjećamo se da smo imali vrlo opsežno izlaganje od preko dva sata, nije spomenuo ovaj problem iako mu je bio iza ćoška. Dakle, njegov ekspoze smo slušali prije manje od dva mjeseca a on ga apsolutno nije spomenuo nigdje. Naprotiv, evo šta smo našli u oblasti transporta i komunikacija. Biće potrebno ovoliko, ovoliko u ekspozeu od preko dva sata u oblasti transporta i komunikacija. Apsolutno nigdje se ne spominje hitnost ovog pitanja, a iza ćoška je njemu bilo, a nama je evo ovdje pred vratima. Dakle ja se i dalje držim člana 133. Poslovnika, govorim o hitnosti ovog postupka, a predsjedavajući Vijeća ministara prije manje od dva mjeseca nije našao za shodno da govori o hitnosti ovog problema, odnosno ovog pitanja, a kako smo danas vidjeli ni vladajuća koalicija baš nema usaglašen stav oko ovoga. U svakom slučaju Klub SBB-a će ovo podržati. Radi se o izuzetno bitnom pitanju. Bosni i Hercegovini treba jak Javni RTV servis i oko toga ne bi trebalo biti spora. A o tome koliko je ovo hitno ja mislim da zaista ne bi trebalo biti nikakvih razmimoilaženja i ja i dalje insistiram, ponovo se vraćam na ovo, dakle na član 76. Poslovnika, ubuduće molim vas, onda ćemo izbjeći ove probleme. Hvala. 33
Hvala Vama. Riječ ima gospođa Monika Tomić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, sve vas skupa pozdravljam. Ovo bi se možda moglo podvući i pod repliku. Ja sam ovako, moram priznati, zatečena u maloprijašnjim dijalozima, replikama, da su Hrvati ... zajednica. Svi mi znamo da su Hrvati konstitutivni narod Bosne i Hercegovine i mislim da treba inzistirati na tome da Hrvati imaju svoj kanal na svom jeziku kao i ostala dva naroda. Ne vidim razloga zašto bi se mi odvajali, zašto bi bili drugačiji nego ostali. Ono što je ... hitno ovdje, a to je hitno da se izmjeni Zakon o RTV sustavu, tako da Hrvati imaju kanal na svom jeziku. Hvala.
Riječ ima gospodin Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Želim se pridružiti kolegama i podržati hitnost izmjena predloženog Zakona, a hitnost je obrazložena aktima koji su nam dostavljeni. Između ostalog, ono što želim naglasiti je akt Odbora Javnog RTV sistema u kojem on u januaru mjesecu Vijeću ministara upućuje zahtjev da se hitno u proceduru dostavi Parlamentarnoj skupštini izmjena Zakona, kako je to i kolega Mešić svojim prijedlogom nama dostavio, te se ovdje naglašava pogubnost za javne RTV emitere u BiH ukoliko se ne pronađe kvalitetno rješenje, a ovdje se, čuli smo već, vodila rasprava o modulu i načinu naplate RTV takse i to je veoma složen proces koji će evidentno trajati i dalje. Ovdje se radi o jednoj jako hitnoj intervenciji, produžava se samo rok dosadašnjeg modela naplate RTV takse. To je opći interes, Javni RTV sistem u BiH mora funkcionirati. I ja pozivam kolege da, sukladno svojim obavezama u ovoj Parlamentarnoj skupštini, podržimo ove izmjene i omogućimo ovaj privremeni način dosadašnji, privremeni dosadašnji način naplate RTV takse. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Damir Bećirović, a onda ću ja uzeti.
Gospodine predsjedavajući, kolege i kolegice. Meni je žao što je rasprava otišla ovim tokom. Ja moram reći da će poslanici Demokratske fronte podržati ovaj zahtjev za hitnu proceduru, jer jednostavno nekima očigledno odgovara da ne postoje javni emiteri. Siguro je da postoji veliki broj zamjerki na rad svih operatera javnih, sva tri javna operatera. Ali, moramo vidjeti šta se radilo zadnjih godina. Ne smijemo dopustiti jednostavno da mi budemo neodgovorni kao prošlo Vijeće ministara i prošli 34 Parlament, znači koji nije uradio ništa po ovom pitanju. Dajte mogućnosti novom Vijeću ministara i ministru prometa komunikacija da predlože cjelovito rješenje i za naplatu takse i za uređenje javnih emitera. Hvala vam.
Hvala. Za riječ se javio predsjedavajući, gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege. Dakle, ja ću vrlo kratko o dva problema. Jedan se tiče Poslovnika, a drugi se tiče hitnosti ovog Zakona. Mi ćemo očigledno morati promijeniti Poslovnik. Ne ide, ljudi, da mi danas diskutujemo, tako to piše u Poslovniku, o toj proceduri, vrsti procedure. To su diskusije koje moraju biti kratke i to je rasprava koja se vrlo brzo završi, a onda da suštinsku raspravu imamo večeras ili poslije podne kada dođemo negdje na polovinu glasanja, kada glasamo o tačkama dnevnog reda. Mi ćemo ovu odredbu morati promijeniti i to će biti moja sugestija kada se bude mijenjao Poslovnik, tako što ćemo se o proceduri kao i o imenovanjima izjašnjavati odmah. I zato će biti moguće održati brzu raspravu, a onda nakon toga, ako se usvoji procedura, otvoriti raspravu o suštini. Tada predsjedavajući ima mogućnost da siječe, da ja drugačiji izraz ne upotrijebim. Ovako stvar je vrlo osjetljiva i dozvolite da ja imam obavezu, a to znaju i oni koji su sjedili ovdje za ovim stolom ranije, da vodim računa o osjetljivosti ovog pitanja. To je, dakle, jedna stvar. I druga stvar, moraćemo urediti pitanje prijavljivanja za diskusiju, moraćemo ostaviti jedno vrijeme, a ne cijelo vrijeme dok traje tačka dnevnog reda, a onda ostaviti mogućnost samo za replike i onda takođe poštovati vrijeme i pozivanje na krive navode. Dakle, ako hoćete da uvedemo red ovo je red kojeg treba na ovaj način urediti Poslovnikom. Ja odlično znam šta treba da se napravi, samo treba podrška svih nas. Toliko oko Poslovnika. Ja pozivam Predstavnički dom da podrži ovaj Zakon. Ljudi sa televizije, dakle iz sistema, iz servisa su dolazili u Kolegij, predlagali su, ukazivali na ovaj problem i u Vijeće ministara su odlazili. 26. aprila je ozbiljan problem, sistem neće moći da se finansira od tog dana. I ja pozivam ovaj Dom da produžimo ovo vrijeme za šest mjeseci, a da onda u međuvremenu vodimo raspravu, prije svega u okviru Vijeća ministara, a onda ovdje u Predstavničkom domu i u Domu naroda naravno, u Prlamentarnoj skupštini, o svim pitanjima. Imamo rješenja kakva imamo. Nova možemo da imamo tek ako se oko njih dogovorimo. Moramo poštovati postojeća i omogućiti funkcioniranje sistema u okviru postojećih rješenja. I ja vas molim da ne bi došli u situaciju da budemo oni koji su odgovorni za ono što će slijediti nakon 26. da ovo danas podržimo. Takođe pozivam Odbor sistema i ministarstvo da dobro istumače odredbe postojećeg Zakona koji govori o naplati RTV takse. Podsjećam, za određivanje modela nadležan je Odbor sistema, a pet godina nakon prve dozvole, koji ističe 26. aprila, je samo izuzetak u odnosu na to pravilo. Mislim da se treba razmišljati i o alternativnim rješenjima, ukoliko bi se danas dogodilo 35 da ovo ne dobije podršku Predstavničkog doma. Zakon daje dovoljno mogućnosti da se spasi situacija, ali prije svega ja pozivam vas i nas ovdje da podržimo ovo rješenje. Toliko, hvala vam.
Hvala predsjedavajućem. Evo da li je prasprava Saša ili je greška? Rasprava. Izvolite, Saša Magazinović za raspravu.
Hvala zamjenice predsjedavajućeg. Ja se slažem sa predsjedavajućim u onome što je iznio kroz svoje prijedloge za izmjenu Poslovnika, bar u ovom prvom dijelu koje se tiče člana 133., ali da ne bih uletio u zamku da i ja kršim Poslovnik svojom diskusijom ja ću se ovdje zaustaviti i reći u vezi hitnosti ovog Zakona. Sam sadržaj Zakona odgovara hitnoj proceduri svojim stepenom složenosti. Dakle, radi se o jednostavnom zakonu, gdje se samo mijenja rok, koji je bio 26. april 2015. godine na 26.10.2015. godine. Smatram takođe da u roku koji bi ovaj Zakon dao, dakle od šest mjeseci, bi i Vijeće ministara i poslanici, koji imaju ambiciju da se aktivnije uključe u rješavanje ovog problema, imali dovoljno vremena da predlože sveobuhvatno rješenje. A mi kao Dom smatram da nemamo pravo urušiti Javni RTV servis, bez obzira šta opravdano ili manje opravdano svako od nas mislio o tome. Neke od ovih diskusija me podsjećaju na to kao kada bi neko htio auto baciti na otpad koje je novo zato što mu se ne sviđa kako vozač vozi. Ljudi u čijim rukama je volan, koji upravljaju Javnim RTV sistemom su promjenljivi, a mi imamo odgovornost prema čitavom sistemu. I zbog toga smatram da u hitnoj proceduri trebamo usvojiti ovaj Zakon, kupiti, pod navodnicima, tih šest mjeseci i dati priliku i novom sazivu Vijeća ministara da pokaže koliko može uraditi u ovoj oblasti.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku šest dnevnog reda, Ad. 6. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagač: poslanik Denis Bećirović (zakon u prvom čitanju) Kolegij Doma kao Komisija nije postigao saglasnost o ovom Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Rasprava je zaključena, mi ćemo se danas samo izjašnjavati o ovoj tački dnevnog reda u drugom čitanju. Tačka sedam dnevnog reda, 36 Ad. 7. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu odluke o iznosu RTV takse – predlagač: Komisija za saobraćaj i komunikacije
Hvala gospodine predsjedavajući. Naravno, ja nemam namjeru diskutovati o ovom Izvještaju, ali obzirom da sam juče na Proširenom kolegiju postavio pitanje svrsishodnosti da raspravljamo o ovim izvještajima, jer nikakve kosekvence naše diskusije nemaju na ovakve izvještaje. I ja zaista ne vidim nikakvu svrhu da se Dom bavi ovim pitanjima i ja predlažem vama i svima nama da u vremenu koje je pred nama, a pominjali ste i poslovnike, izmjenu Poslovnika, da takođe razmotrimo i ovaj, 37 uslovno govoreći, problem. Ja ne vidim zaista nikavu svrhu da imamo ove izvještaje i da mi o tim izvještajima ne možemo da donosimo nikakve odluke, ne možemo da se izjašnjavamo. I zaista, možda ja nisam u pravu, ali ne vjerujem da nemamo baš toliko obaveza i posla druge vrste, da druge stvari radimo koje su mnogo značajnije, nego da samo saslušamo ovo, a da se pri tome ništa oko ovoga ne izjašnjavamo, niti da to ima određene posljedice. Hvala velika.
Hvala Vama gospodine Đonlagiću. Dakle, ovo je važno pitanje. Ono se tiče realizacije onoga što mi usvojimo kao Predstavnički dom. Mislim da bi se možda mogli baviti tim pitanjima. Ja se slažem, mi danas ako ovo usvojimo, postoje preporuke koje neko treba da prati. Prvo da izvršava, a neko da prati. Ali da ja sada ne bih s mjesta replicirao i kršio Poslovnik, gospodin Mirsad Isaković ima riječ. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. S obzirom da sam predsjednik, odnosno predsjedavajući ove Komisije, smatram za shodnim da i u skraćenom obliku za javnost, naravno i za sve nas, objasnim o čemu se radi u ovom Izvještaju. Naime, Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova je na svojoj 3. sjednici razmatrala ovaj Izvještaj o ravnopravnosti spolova za period 2012.-2014. u skladu sa članom 32. Poslovnika Predstavničkog doma. U izvještajnom periodu provedene su brojne aktivnosti i postignuti značajni napreci u procesu ostvarivanja ravnopravnosti spolova u Bosni i Hercegovini. Na 55. sjednici UN Komiteta 19. jula 2013. godine u Ženevi delegacija Bosne i Hercegovine predstavila je četvrti i peti periodični izvještaj Bosne i Hercegovine, a Komitet je uvidio značajan napredak koji je ocijenio u odnosu na prethodni period. Bosna i Hercegovina je 08. marta 2013. godine postala 26. zemlja članica Vijeća Evrope koja je potpisala Konvenciju Vijeća Evrope o prevenciji i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici, tzv. Istambulska konvencija. Ista je ratifikovana 07.08.2013. godine, čime je Bosna i Hercegovina postala šesta zemlja, dobro ste čuli, šesta zemlja članica Vijeća Evrope koja se obavezala na podizanje zakonodavnih i drugih mjera, radi osiguranja pravnog, institucionalnog i organizacionog okvira za prevenciju nasilja nad ženama, zaštitu žrtava nasilja, te kažnjavanju počinitelja nasilja. Ova Konvencija je stupila na snagu 01.08.2014. godine. Vijeće ministara 18.04.2012. godine razmatra i usvaja Izvještaj o realizaciji Gender Akcionog plana Bosne i Hercegovine za period 2006.-2011. a na 62. sjednici, održanoj 03.09.2013. godine, usvojio je Gender Akcioni plan 2014.-2017. Dakle, postoji razlika, ovdje je usvojen Gender plan za srednjoročni program, a čuli smo da dokument Okvirnog budžeta nije usvojen za period 2015.-2017. godina. Ovaj dokument sadrži strateške i srednjoročne ciljeve, očekivane rezultate i aktivnosti na implementaciji UN-ove Rezolucije 1325 „Žene, mir i sigurnost“, usvojene na postizanju ravnopravnosti spolova u sektorima sigurnosti i odbrani u Bosni i Hercegovini. Vijeće ministara na 51. sjednici, održanoj 28.05.2013. godine, usvojilo je Godišnji narativni izvještaj o impelentaciji FIGA programa za period 01.01.-31.12.2012. godine. Godišnji izvještaj o ravnopravnosti spolova je usvojen na 49. sjednici Vijeća ministara, održanoj 08.05.2013. godine. Svi izvještaji su pokazali rapidan napredak u ostvarivanju ravnopravnosti spolova u Bosni i Hercegovini, a usvojeni strateški 38 dokumenti daju osnov i smjernice za daljnji rad u uvođenju principa ravnopravnosti spolova u različitim oblastima života. Sada bih se osvrnuo i na zaključke i preporuke ovog Izvještaja. Naime, uvidjeli smo da je unapređenje ravnopravnosti spolova u prioritetnim oblastima, sprječavanje i suzbijanje nasilja po osnovu spola, uključujući i nasilje u porodici, kao i trgovinu osobama. U ovom segmentu imamo deset preporuka, od uspostave djelotvornih institucionalnih mehanizama ohrabrivanje žena da prijave nasilje u porodici, zaštita žrtava, obezbjeđenje kontinuirane edukacije za tužioce, sudije, osigurati rehabilitaciju ženama žrtvama svih oblika nasilja, ojačati mehanizme koji imaju za cilj identifikaciju ranog otkrivanja trgovine žrtava. Javni život i donošenje odluka ima pet preporuka. Dakle, ovdje je bitno spomenuti da procedura osiguranja djelotvorne primjene člana 20. Zakona o ravnopravnosti spolova, razviti djelotvorne mehanizme za primjenu kvota i stavljanje žena na pozicije sa izgledom za, naravno, pobjedu. Rad i zapostavljanje i pristup ekonomskim resursima imamo šest preporuka. Obrazovanje, nauka i sport, da ih ne bi sve nabrajao ima sedam preporuka. Zdravlje, prevencija i zaštita, socijalna zaštita ima šest preporuka i tako redom. Mi u ovom Izvještaju smo naveli, dakle, i preporuke koje su neophodne da bi ravnopavnost žena zaživila u punom smislu. Hvala. Evo, to bi bio kratki izvještaj. Nadam se da ćemo ovaj Izvještaj usvojiti i da ćemo ove preporuke naravno primjenjivati. Hvala vam.
Hvala Vama. Riječ ima gospođa Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja se potpuno slažem sa gospodinom Mirsadom Đonlagićem kada je pitanje kad nešto usvajamo primamo ustvari k znanju i što ustvari znači da li, evo sada ovaj Dom i ovaj Kolegij, od prošlog Izvještaja uzima neke preporuke i da li će raditi na njima? Ja mislim da se ovaj Izvještaj primi k znanju, zatvori i nikad više niko po tom pitanju ne poduzima ništa. Ne poduzima zato što sami članovi Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova ne doživljavaju tu Komisiju kao bitnom. A iz Izvještaja Agencije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova u BiH, dakle na nivou Bosne i Hercegovine, kada pročitate ovaj sveobuhvatan i opširan, od 56 stranica, Izvještaj nećete naići apsolutno ni na jedan podatak vezan za neke prioritetne oblasti i ugrožavanje, odnosno diskriminaciju i stanje ravnopravnosti spolova u Brčko Distriktu. Znači, mi se bavimo, ovdje nam Agencija za ravnopravnost spolova analizira stanje u entitetima, odnosno preko Gender centara, a u Republici Srpskoj i Federaciji BiH sublimira rezultate, daje izvještaj bez da mi imamo podatak kakvo je to stanje po ovom pitanju u Brčko Distriktu. U Izvještaju ovome kada se spominje bilo koja oblast, evo ja sam izvukla iz konteksta, kaže žene iz uzorka 47,2% doživjele bar neki vid nasilja. Ja se pitam koji je to uzorak? Jer meni nije jasno, žene na nivou Bosne i Hercegovine, meni treba podatak da li je taj uzorak iz ruralnog, urbanog područja, koje je socioekonomsko stanje tog uzorka, tako da te, ja ne znam ni što bih započela sa ovom informacijom. Analiza postotka žena u politici, Agencija za ravnopravnost spolova u BiH kada otvorite web stranicu, ne znam kojim klikom da dođete do nekih informacija. Pa tako nećete naići na informacije aktuelne kao što je recimo, da krenemo odmah od ovog najvišeg zakonodavnog tijela, kako se krši Zakon o ravnopravnosti spolova a kako mi 39 kršeći Zakon o ravnopravnosti spolova sugeriramo drugima da ga poštuju. Pa se ja pitam ko je taj neko ko će van ove institucije poštivati Zakon o ravnopravnosti spolova kada ga mi unutar ovoga Parlamenta i Doma ne poštujemo, a to se vidi na rezultatima proteklih sjednica gdje su imenovani predsjedavajući, ne predsjedavajuće, nego predsjedavajući u određene komisije i određena tijela unutar oba doma Parlamenta BiH. Mene također zanima, a žao mi je što gospođa direktorica nije tu, da li se Agencija za ravnopravnost spolova BiH ijednim dopisom obratila Kolegiju Doma ili Zastupničkom domu da ukaže da smo mi tim izglasavajem prekršili, odnosno umanjili ženama zastupnicama mogućnost da budu isto tretirane kao kolege zastupnici. U dijelu u kojem se izvještava o stanju po pitanju ravnopravnosti spolova u segmentu obrazovanja tu nema naravno podatka koliko ima žena na rukovodećim pozicijama unutar obrazovanja, te još uvijek stoji preporuka kao i prethodnih godina da treba u sve nastavne procese i materijale uključiti rodno osjetljive prakse nastave i sve komunikacijske modele prilagoditi rodno osjetljivim temama. Ja također onda ..., jer u Izvještaju ne vidim da Agencija za ravnopravnost spolova surađuje sa ministarstvima obrazovanja, sa pedagoškim zavodima, što je učinila po pitanju rodno osjetljivih tema u nastavnim planovima i programima i da li uopšte surađuje i u onom, u početku školske godine daje neke preporuke izdavačima za korištenje rodno osjetljivog jezika i rodno osjetljivih tema. Tih podataka naravno nema. Da li je ARS, odnosno Agencija za ravnopravnost spolova BiH ikad surađivala sa pedagoškim zavodima i ukoliko jeste mene bi unutar ovog sadržaja zanimalo koji su to rezultati te suradnje? Dalje, pitanje porodilja, odnosno porodiljnih naknada. Iako je to okvirni entitetski zakon ja ne mogu da vjerujem da ni u jednoj rečenici Agencija za ravnopravnost spolova, barem unutar svojih preporuka, nije prepoznala da Bosna i Hercegovina je svakim danom sve više u bijeloj kugi, dakle da je ovo direktno uzrok zašto žene, građanke, pripadnice konstitutivnih naroda, više ne osnivaju porodicu, familiju, obitelj, odnosno zadržavaju se na jednom djetetu i šta je uzrok toga. Uzrok je naravno trostruka diskriminacija u Bosni i Hercegovini. Diskriminacija po pitanju visine porodiljne naknade, teritorijalna diskriminacija, te radno pravni status, odnosno pitanje visine porodiljne naknade po vrsti doprinosa. ____________(?) I vrtići. Naravno i obezbijediti produžene boravke, vrtiće i ostalo, i da ne idem dalje. To u Izvještaju nema, niti u preporuci da porodilje se ne trebaju i ne smiju više u novom sazivu Vijeća ministara i ovog Parlamenta i drugih parlamenata tretirati socijalnim slučajem. Oni trebaju u preporuci da budu sadržani da se iz socijalnog fonda apsolutno izdvoje i da se nađe druga mogućnost plaćanja, odnosno izdvajanja porodiljnih naknada. To u ovom Izvještaju nema. Nadalje, kad otvorim stranicu, htjela sam malo da vidim FIGA program, pa me zanima Upravni odbor. Nema podatak ko čini Upravni odbor FIGA programa? To nećete naći, na stranici nema, nema ni u Izvještaju. Da li je to u prethodnim sazivima se neko upoznavao ja ne znam, mene kao novu zastupnicu apsolutno zanima sve što se tiče Komisije za ravnopravnost spolova i o agencijama s kojim mi direktno, indirektno surađujemo. Da li je ikad Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH bio od strane Agencije za ravnopravnost spolova pismeno ili usmeno obaviješten da mi kršimo, i kršili smo sve ove godine, član 18. Zakona o ravnopravnosti spolova u kojem stoji da svi podaci i informacije moraju biti iskazane po spolu. Pa bi tako i naša 40 web stranica trebala da sadržava, kako spolnu strukturu, tako i učešće žena na određenim funkcijama, ko je gdje imenovan, kako, kad, rezultati glasanja i sve ostalo, po spolu. U okviru svojih nadležnosti Agencija za ravnopravnost spolova BiH, član 26. istog zakona kaže, stav i) – prima i obrađuje molbe, žalbe i predstavke osoba i grupa osoba u kojima se ukazuje na povrede nekog prava iz ovog zakona. U ovom Izvještaju od 56 stranica nema apsolutno podataka koliko je se, evo u ovom periodu od 2012. do 2014., žena, građana, građanki Bosne i Hercegovine obratilo po ovom stavu Agenciji za ravnopravnost spolova i zatražilo pomoć, niti ima rezultata koliko je građankama ili građanima Bosne i Hercegovine u ovom zakonu pomognuto i što se po ovom zakonu uradilo. Dakle, ja se sada pitam da li je Agencija za ravnopravnost spolova politički određena agencija koja neće da zadire u neke probleme i neke vidove ili dijelove odredbe zakona da se ne bi sukobila sa određenom političkom partijom. Ja ne prejudiciram samo postavljam sebi pitanje. Također stoji da Agencija za ravnopravnost spolova donosi Jedinstvena pravila za primanje i obrađivanje molbi, žalbi i predstavki. Meni bi korisno bilo barem da na web stranici nađem ova Jedinstvena pravila da vidim kako su formulisana ili barem da mi u Izvještaju se tamo negdje kao privitak nađe jedno takvo pravilo. Rezultati istraživanja o spremnosti institucija Bosne i Hercegovine za provođenjem obaveza iz Zakona o ravnopravnosti spolova u BiH su, kako je i u samom Izvještaju navedeno, poražavajući. Vidljivo je da veliki postotak ispitanika, dakle ovo su ispitanici koji su zaposleni u institucijama Bosne i Hercegovine, apsolutno nisu upoznati sa Zakonom o ravnopravnosti spolova, dok drugi ne znaju da li su upoznati ili nisu upoznati. Svaka deseta osoba smatra se žrtvom diskriminacije na osnovu spola na radnom mjestu unutar institucija Bosne i Hercegovine, dok svaka šesta osoba žrtva seksualnog uznemiravanja. Nakon ovih poražavajućih rezultata smatram da bi se prilikom zapošljavanja, ali i imenovanja na određene funkcije u institucijama Bosne i Hercegovine Zakon o ravnopravnosti spolova trebao naći ili kao dio polaganja stručnog ispita na komisijskim listićima ili karticama prilikom ispitivanja pri zapošljavanju, te kao dodatak pri potpisivanju ugovora o radu. Naravno, ovo sve navodim kao preporuku polazeći od pretpostavke da su i sami članovi pojedinih komisija upoznati o Zakonu o ravnopravnosti spolova. Ja ovaj Izvještaj kao članica Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova neću podržati, jer ovo sve možete naći na internetu šta je Bosna i Hercegovine, koje ugovore je potpisala, ratificirala možete naći koju god NĐO ili NDO udrugu da otvorite, njihovu web stranicu naći ćete ove podatke. Također više se oni bave i više se zalažu nego neko ko se finansira iz Budžeta BiH. Ja sam dio ovih pitanja uputila preko Komisije za ravnopravnost spolova Agenciji za ravnopravnost spolova BiH. Do dana današnjeg nisam dobila odgovor. Pitam se zašto, ne znam ni ja. Žao mi je što direktorica nije tu, ali vjerovatno je negdje organizovan neki okrugli sto na kojem uvijek sudjeluju isti, ista publika, malo je tu građana i građanki, te ja želim napomenuti da Agencija za ravnopravnost spolova BiH nije samo u Kulovića, ona je i šire.
Hvala vam lijepo. Otišla je minuta preko ali ja nisam htio da Vas prekidam, vidim da ste se detaljno pripremili, pa tako da sam dozvolio da kažete do kraja šta imate, ali molim Vas poštujte vrijeme. Gospodin Damir Arnaut. Izvolite. 41
Zahvaljujem predsjedavajući. Samo da se osvrnem na ono što je profesor Đonlagić rekao, to se zaista nije ticalo ove konkretne tačke dnevnog reda, ticalo se činjenice da imamo 9 tačaka na dnevnom redu i mislim da je zaista vrijeme, evo formiralo se konačno Vijeće ministara, da počnete malo više raditi, odnosno da nama date malo više da radimo. Mi smo vama davali, imamo puno prijedloga. Međutim, evo kad je ova tačka u pitanju, replika uvaženoj kolegici Gasal-Vražalica. Rekli ste na početku mi kršimo Zakon o ravnopravnosti spolova pa ste ukazali na nazive rukovodioca komisija, da samo kažem predsjedavajući, vidite tu kršimo ustvari Uputstvo o korištenju rodno osjetljivog jezika, ne Zakona o ravnopravnosti spolova nužno, a to Uputstvo je upravo na prijedlog Kluba SBB-a usvojeno u ovom Domu još prošle godine, a u Domu naroda je usvojeno ove godine, ja sam bio izvjestilac. I to je usvojeno prije nego su se imenovale sve ove komisije. Znači, nakon usvajanja, nakon što je stupilo na snagu, ja pretpostavljam u međuvremenu, nastavljeno je to kršenje. A Zakon, kad je u pitanju kršenje Zakona, molim vas dopustite mi da vas podsjetim, Zakon kršite Vi, a ne mi, jer mi smo glasali protiv saziva Vijeća ministara koje je potpuno suprotno članu 20. Zakona o ravnopravnosti spolova. A član 20. Zakona o ravnopravnosti spolova vrlo jasno kaže da državna tijela na svim nivoima organizacije vlasti, uključujući i zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast, će osigurati ravnopravnost, odnosno ravnomjernu zastupljenost spolova, a ta ravnomjerna zastupljenost postoji kada imate 40% najmanje, barem 40% manje zastupljenog spola. Dakle, to član 20. Zakona vrlo jasno kaže. I ovaj Klub je glasao protiv takvog saziva Vijeća ministara koji je potpuno suprotan članu 20. Zakona, a Vi, Vaš Klub je glasao za taj saziv Vijeća ministara. Dakle, nije uredu da kažemo da mi kršimo Zakon, bar onda podsjetite da se ne odnosi na nas nego samo na vas. Visoki predstavnik je svima nama
Vrijeme.
svim poslanicima 09. decembra uputio pismo u kojem podsjeća da je provedba člana 20. naša obaveza. Mi u ovom Klubu smo vrlo jasno shvatili i tako smo i glasali. A uglavnom ja sam danas čuo jako puno kritika upućenih Agenciji, ali kakvu ste im poruku vi poslali kada ste glasali za potpuno nezakonit saziv Vijeća ministara kada je u pitanju Zakon o ravnopravnosti spolova. Jako lošu poruku šaljete Agenciji.
Hvala lijepo. Gospođa Maja Gasal-Vražalica, replika. Izvolite.
Na ovo pitanje ja sam se referirala i prošli put gdje sam iskoristila priliku već na prošloj sjednici, hitnoj sjednici, kada smo imenovali članove Vijeća ministara, gdje sam rekla da 42 pojedini, čak i vaši članovi Kluba SBB-a, podržavaju, odnosno krše ili se ne pridržavaju Zakona o ravnopravnosti spolova tamo gdje im se to dozvoljava, odnosno gdje je u pitanju neki opozicioni ili politički potez. Ja želim naglasiti da kada neko nekoga proziva, ja sam rekla mi i ja nisam htjela poimenično da kažem ko je glasao za ili protiv, uzela sam nas kao najviše zakonodavno tijelo. A podržati ili ne podržati nešto je političko pitanje osobito Vijeća ministara. Ja sam se referirala ne na rodno osjetljivi jezik jer meni zaista, ja podržavam da treba da ja budem zastupnica, kolega zastupnik, ali to nije vrh vrhova na nivou Bosne i Hercegovine što se tiče Zakona o ravnopravnosti spolova. I ne treba samo se hvaliti stime da smo dostigli da u ovome Domu imamo rodno osjetljivi jezik a da kršimo prava i mogućnosti zastupnica i zastupnika kada je to moguće na imenovanje u određenim komisijama, zajedničkim, stalnim, delegacijama, itd. Dakle, kada prozivate Klub DF-a možete slobodno www.parlament.ba otvoriti i vidjeti ko je kako glasao za određena imenovanja za Vijeće ministara. Bez da se neko uvrijedi ja kada sam koristila mi mislila sam na ovaj Parlament. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem. Nisam se mislio javljati po ovoj točci ali malo me je gospodin Đonlagić ponukao. Dakle, ja kad sam iz kuta(?) Središnje Bosne, odakle dolazim iz Travnika, Novog Travnika, gledao kako radi ovaj Parlament u nekim prethodnim sazivima mislio sam da ću, kad evo nekako mi se posreći da ja dođem ovdje nešto uspjeti napraviti, međutim izgleda da to neće baš ići tako dobro jer sam očekivao da u ovom Domu i u Domu naroda, dakle najvišem zakonodavnom tijelu ove države, se može i treba govoriti sve ono što se treba kazati za dobrobit svih onih koji žele da žive ovdje i koji se, evo kojima su puna usta Bosne i Hercegovine, suživota, prijateljstva i svega onoga što to znači. Međutim, ja se malo, malo pa susrećem sa jednom narodnom poslovicom koja kaže dobar izgovor zlata vrijedi. Znači, mi kad nešto nećemo ovdje da čujemo, kad nešto nećemo da radimo, kad nečemu nećemo da pristupimo da riješimo taj problem, onda mi kažemo, imamo taj dobar izgovor a taj izgovor dobar izgovor koji zlata vrijedi je naš Poslovnik, onda kažemo eh, ne može to po Poslovniku, e ne može to onda, ne može to onda. Dakle, pa čak bi trebali neki biti eksperti ovdje da poznaju taj Poslovnik da bi nešto u ovome cijenjenom Domu rekli svojim kolegama šta ih tišti i šta žele riješiti. Tako i ovdje, ovo gospodin Đonlagić je dijelom upravu. Dakle, ja ću podsjetiti recimo da smo kod izvješća koja su bila na dnevnom redu prije 2-3 sjednice, recimo ja predložio dva zaključka po dva izvješća koji se evo ne provode. Jedan recimo zaključak je bio da nas na koncu svakog kvartala Agencija za nadzor nad nebom naše države izvijeste što je sa preuzimanjem toga, pa evo to nemamo protekao je kvartal. Dakle, ja doživljavam da nam Poslovnik nije ovdje smetnja, da možemo na temelju ovog izvješća predložiti zaključke, pokrenuti inicijative, ali da ih onda provodimo. Dovoljne su i one preporuke koje stoje u tekstu samog tog izvješća i naši eventualni zaključci i prijedlozi tih zaključaka, inicijativa, ali dajte gospodo da to provodite. 43 Dakle, evo u tom smislu sam htio pomoći i tako da kažem da nekako probamo biti fleksibilni koliko je to moguće, pa evo nek se dogode izmjene tog Poslovnika i kod onih prethodnih točaka koje smo govorili, a nemojte da nam Poslovnik bude dobar izgovor da nešto ne napravimo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Riječ ima gospođa Nermina Kapetanović. Gospodin Isaković je imao diskusiju nema pravo više na diskusiju. Izvolite.
Gospodin Isaković je tražio repliku, sad je rekao, čini mi se.
Riječ ima gospođa Nermina Kapetanović, ona je dobila riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pažljivo sam pročitala Izvještaj Agencije za jednakopravnost spolova i bez obzira što je on pokušao sa sektorima života, recimo nazovimo ga života, obraditi pitanje jednakopravnosti spolova u Bosni i Hercegovini, ja i dalje ostajem pri onoj svojoj tvrdnji koju sam izrekla na jednoj od prethodnih sjednica prilikom diskusije o imenovanju delegacija i bez obzira na činjenicu da ja jesam glasala za aktuelni saziv Vijeća ministara. Moram reći da sam čvrsto ubijeđena, kao žena koja je u politici nekih možda 12 ili 14 godina, da što duže postoji Agencija za jednakopravnost spolova u Bosni i Hercegovini sve je manje izabranih zvaničnica, sve je više onih koji ulaze s kompenzacijskih lista, ali izabranih zvaničnica i to onih koji se u kontinuitetu bave politikom sve je manje. Zašto? Zato što, ja ne bih rekla da je primitivna patrijarhalna sredina predodređujući faktor zašto se u Bosni i Hercegovini ne glasa za žene unutar parlamenata. Lično mislim da Agencija koja je zadužena za, i koja se poziva i daje sebi pravo da kaže da će raditi na promoviranju što veće zastupljenosti zastupnica, organizuje vrlo skupe, za mene nesuvisle sesije, u kojima hvala Bogu ja nikad nisam pristajala da učestvujem, u jeku izbornih kampanja kada mi treba da se obratimo svom biračkom tijelu. U to isto vrijeme, dakle, u tih 30 dana kampanje u kojoj smo svi pod pritiskom da izložimo svoje izborne programe na najbolji mogući način, Agencija za ravnopravnost spolova organizuje skupe sesije koje traju dva ili tri dana po raznoraznim hotelima, počevši od Ilidže, Jahorine, itd, itd., za žene kandidatkinje na listama, zamislite one koje trebaju da se obrate svom izbornom tijelu, plaćaju putne troškove, skupe ručkove, noćenja i troše državni novac. To je novac budžetskih korisnika građana Bosne i Hercegovine. Stoga u najmanju ruku, u najmanju ruku, licemjerno zvuči jedna od preporuka u kojoj se kaže, prva preporuka u kojoj se kaže usvajati konkretne mjere za povećanje učešća žena, zamislite, u donošenju odluka na svim nivoima. Toga što se tiče mislim da oni nisu uradili jako puno. Ovdje se spominju podaci, vjerovatno iz ranijeg saziva Parlamentarne skupštine u kojim se kaže da u 6 zajedničkih komisija su 3 predsjedavajuće žene, pretpostavljam da se to odnosi na izvještaj, na bivši saziv Vijeća ministara. Dakle, trebalo je, moglo se do dana današnjeg odma brza korekcija napraviti, a ne da se prepisuje izvještaj iz godine u godinu. Ovdje se kaže u jednoj od preporuka da je neophodno da se uspostavi Upravni odbor za koordinaciju i praćenje 44 provedbe Gender akcionog plana BiH, i u zagradi, kojeg čine direktorica Agencije za ravnopravnost spolova Gender centra Republike Srpske i Gender centra Federacije BiH. One sebi same uvode znači Upravni odbor. I ja njih sad s ovog mjesta pitam, ne znajući ni do dana današnjeg na pitanje koje je postavila uvažena zastupnica Gasal, kolika je visina njihovog ličnog dohotka, a prilično su u kontinuitetu u toj Agenciji, čini mi se da su nedodirljive, ne znam da li su politički etablirane jer uistinu nemam pretjerano dobru komunikaciju s njima, nemam kontakta, ali me zanima hoće li to njihovo članstvo u Upravnom odboru za koordinaciju i praćenje provedbe, ... koje su one same sebi pisale, hoće li imati plaćen rad za taj Upravni odbor s obzirom da će ga raditi u radno vrijeme? Bez obzira što je Bosna i Hercegovina potpisnica svih konvencija, međunarodnih konvencija, i bez obzira što smo imali sjajne predstavnice, recimo u prošlom mandatu ja moram istaći vrlo značajan angažman gospođe Ismete Dervoz unutar Komisije za ravnopravnost spolova u Vijeću Evrope i vrlo značajne rezultate, lobističke rezultate u dizanju rejtinga Bosne i Hercegovine u smislu ostvarivanja prava ravnopravnosti spolova i mnogih drugih kolegica, čija imena danas neću spominjati ovdje, meni se i dalje čini da je besmisleno da Parlamentarna skupština BiH, slažući se s ovim što su kolege rekle, prima k znanju neki izvještaj, jer mi mehanizam izmjena praćenja evaluacije i donošenja konkretnih zaključaka nemamo. Nemamo iz prostog razloga jer mi sami ovdje između sebe nemamo konsezusa kada su u pitanju prava žena. Ono što mene naročito plaši u Bosni i Hercegovini je velika diskriminacija žena u smislu njihovog zapošljavanja, naročito zapošljavanja osoba žena sa invaliditetom. Ja jako cijenim napore koje je Federalni zavod za zapošljavanje učinio u smislu zapošljavanja osoba sa invaliditetom, a kao jedna od predlagačica, odnosno kao predlagač Zakona o zapošljavanju i posredovanju u zapošljavanju osoba sa invaliditetom u Federaciji BiH, cijeneći samo njihove napore a ne cijeneći napore Agencije za ravnopravnost spolova, i dalje tvrdim da u Bosni i Hercegovini su žene sa onesposobljenjem pa i djeca, dakle kompletna populacija osoba sa onesposobljenjem su jako oštećeni, marginalizirani i nemaju jednake uslove na konkursima bez obzira na mogućnosti obavljanja poslova za koje konkurišu. S te strane izražavam uistinu žalost da u Bosni i Hercegovini pomaka o tome nema. Vrlo je zabrinjavajuća činjenica da u Bosni i Hercegovini žene starije od 15 godina čine samo 32,5% aktivne radne snage u Bosni i Hercegovini, a populaciono recimo ima oko 52% žena. Ne slažem se sa činjenicom, i nisam sigurna da je ovo tačan podatak, jer sam ja pročitala drugačiji, da su žene manje obrazovana populacija unutar Bosne i Hercegovine. To nije tačna informacija i mislim da bi to trebalo iskorigovati ovdje u ovom Izvještaju. Ono što me posebno brine, ono što ja, o čemu godinama govorim, a to je neujednačena porodiljska zaštita u državi i nepostojanje mehanizama za pomirenje profesionalnog i porodičnog života koji obeshrabruju žene za aktivno traženje posla. Pa ko to treba da radi? Agencija za ravnopravnost spolova. Zašto oni nisu to uradili? Zašto se konkretno ne umijašaju u činjenicu da porodilje u Bosni i Hercegovini nemaju jednaka prava, da recimo u Federaciji BiH imate 10 različitih prava u 10 kantona. To je bio njihov zadatak. Potom, zabrinjavajuća je činjenica u segmentu zdravstvene zaštite da žene sa invaliditetom, kao i sve ostale osobe sa invaliditetom, a naročito žene, nemaju adekvatnu zdravstvenu zaštitu, da se nalaze čak i u društvenoj izolaciji. Agencija to konstatuje ali ne vidim da čini nešto na, kako bih rekla, na poboljšavanju tog problema. U smislu podizanja svijesti u segmentu seksualnog i reproduktivnog zdravlja u državi u kojoj se veći broj naših sugrađanki i naših članica porodica, naših majki, naših sestara koje umiru od karcinoma grlića materice i 45 karcinoma dojke, kao ljekar ne mislim da je ovaj Izvještaj koji je vezan za segment zdravstva napravljen korektno, ne mislim da je Agencija uopće išta uradila na podizanju svijesti vezano za seksualno i reproduktivno zdravlje građana Bosne i Hercegovine. Više cijenim ono što je uradila Parlamentarna komisija koja postoji u Parlamentarnoj skupštini BiH i različite nevladine organizacije kao što su iks ipsilon i naravno ... A ja se aktivnosti agencija u segmentu zaštite seksualnog i reproduktivnog zdravlja, napominjem da se radi o životima naših majki i sestara, ne sjećam se angažmana Agencije u tom segmentu. Kao osoba koja je prva u Bosni i Hercegovini predložila da žene žrtve ratnog silovanja dobiju status civilne žrtve rata, koji i jeste usvojen u Parlamentu Federacije jedne davne godine, smatram prilično licemjernim tvrdnju da treba u preporukama inicirati izmjenu krivičnih zakona uključujući definiciju seksualnog nasilja tokom rata u skladu sa međunarodnim standardima. Pa šta se radi ovih 10 godina? Zar je moguće da mi za 10 godina to uraditi nismo mogli? I uopće zašto nisu izmijenjeni krivični zakoni i zašto Agencija nije vršila presing na Ministarstvo pravde da dođe do izmjena u poglavlju Krivičnog zakona koji se zove krivična djela protiv polne slobode i morala i krivična djela protiv života i tijela. Stoga ja molim da na pitanje koje je uvažena zastupnica Gasal postavila Agenciji za ravnopravnost spolova, a koje tretira zahtjev zastupnika Komisije za jednakopravnost spolova zainteresovanih za imena, staž, kvalifikacije svih uposlenika Agencije za ravnopravnost spolova, njihov nivo edukacije, broj godina koliko su zaposlene, molimo da nam daju konkretne rezultate svog rada. I ja kao osoba koja uistinu dugo godina ukazujem na ovaj problem danas neću moći podržati ovaj njihov Izvještaj iz prostog razloga jer oni nama kao članovima Komisije za ravnopravnost spolova nisu dostavili vrlo važne odgovore na vrlo važna pitanja, a preporuke su vrlo uopštene i stoga ih ja ne mogu podržati. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Replika, gospodin Mirsad Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, ovdje moramo imati jednu činjenicu u vidu, dakle da je ovo Izvještaj za 2012. i 2014. godinu. Navedeni podaci koje spominje uvažena zastupnica Kapetanović su, dakle, iz tog perioda i kao i članovi Komisije su iz tog perioda. Ono o čemu ovdje još je bilo govora o nekim pitanjima koja se postavljaju, ona su sva sadržana u preporukama. Dakle, ovdje su preporuke vrlo bitna stvar, na njih smo zato i stavili akcenat. Ono što ja želim ovdje istaći je da je SBB, spomenuto je da smo glasali ..., mi smo sve komisije glasali protiv. To je s jedne strane. S druge strane ovaj Dom je, nije dakle prekršio Zakon o ravnopravnosti spolova, član 20., na to smo upozoravali. Kao predsjednik Komisije sam na prvo formiranje Komisije odmah uputio dopis svim parlamentarnim strankama, jer se nije znalo o koaliciji, svim parlamentarnim strankama da vode računa o članu 20., o zastupljenosti, o ravnopravnosti spolova. Dakle, imenovanjem predsjedavajućeg Vijeća ministara isto odmah sutradan je dobio isto takvo pismo. Naravno, imajući u vidu i pismo visokog predstavnika koji nas je upozorio na sve ovo o čemu vi sada stavljate primjedbu, pogotovo ljudi iz pozicije, odnosno zastupnici iz pozicije, mi smo to upozoravali. Ova Komisija je, čak i članovi ove 46 Komisije koji sada kritikuju, su upozoravali na takve stvari. A kao opozicionari, dakle mi smo transparentno, javno, glasno rekli da je to protivzakonito i da kao najviši zakonodavni organ narušavamo Zakon o ravnopravnosti spolova. Dakle, evo to bi bila moja replika. Hvala.
Hvala Vama. Replika, gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Cijenjene koleginice iz Parlamenta, kada vas slušam apsolutno ste sve upravu, i jedna i druga. No, najveći krivac za ukupan položaj žena je žena. Da, da, žena. Glasačko tijelo žena u Bosni i Hercegovini je iznad glasačkog tijela onih koji se nazivaju jači spol. I oni koji bi trebali da podrže ženu u najmanju ruku su žene. I imamo situaciju u kojoj na svim nivoima, od izbora savjeta u mjesnim zajednicama pa do državnog Parlamenta, žene najmanje glasaju za žene. To je najveći problem. I dajte da učinimo nešto drugo, da napravimo korak da ta svijest učini da žene dobiju status koji i zaslužuju, kako ja drhtim pred svojom i da svi ostali drhte pred svojom. Da, tako je. Hvala.
Gospođa Nermina Kapetanović ima riječ. Izvolite, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ovo bi mogla na neki način da bude ispravka krivog navoda. SDA veći je dio prošlog mandata bila opozicija, voljom drugih političkih partija. S druge strane istina je, i ima ovdje ljudi koji nemaju kratko sjećanje, da sam se ja ovdje pozivala, i u jednoj od prijašnjih diskusija pa i danas, i na Zakon o jednakopravnosti spolova i na Zakon o zabrani diskriminacije. I taj dan ja nisam glasala, dakle bila sam suzdržana unatoč ... po mišljenju mog okruženja. Ja sam bila vrlo, vrlo principijelna u ime onih žena koje dolaze u politiku, ne samo u ime nas koje smo od ranije u politici, u ime novih kolegica koje su došle, nego sam rekla da ... žena u BH politici da, na aktivno učešće na angažman u politici. Ima donekle istine, gospodine Backoviću, slažem se ja da žene ne glasaju za žene, ali bi trebali možda pitati političke partije zašto je to tako i ne leži problem primarno u populusu, nego možda i u promoviranju ženskih kandidatkinja od strane političkih partija, sve i jedne političke partije. Imamo dobrih primjera ovdje u Parlamentarnoj skupštini da postoje ipak političke partije u kojima participiraju žene, ali slažem se da žene ne glasaju za žene i mislim da ste tu, gospodine Backoviću, potpuno u pravu. Svjesna sam ja da je ovo Izvještaj za prošlu godinu, gospodine Isakoviću, ali mislim da su preporuke uopštene i to je razlog zašto ja ne mogu podržati ovaj Izvještaj.
Hvala lijepo. 47 Gospodin Denis Bećirović, replika. Izvolite.
Dakle, nema nikakve dileme da je ovo važna tema i vjerovatno bi bilo bolje da imamo priliku da raspravljamo i o jednogodišnjim izvještajima, a ne samo, evo kao što je danas slučaj o dvogodišnjem izvještaju, jer taj proces borbe za ravnopravnost spolova je nešto što je trajna borba, to nije od juče to traje najmanje jedno stoljeće i u Bosni i Hercegovini. Ali sam ustao da kažem kolegi Backoviću da za neadekvatan položaj žena u Bosni i Hercegovini bojim se da ipak nije tačna konstatacija da su krive žene. Čini mi se da i danas 70 godina poslije bi se mogao primijeniti i danas je aktuelan zaključak AFŽ-a, Antifašističkog fronta žena, koji je glasio bez emancipacije muškaraca nema emancipacije ni žena.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Hvala Vam. Nermina, ja jednostavno s ove govornice ne mogu da govorim Vi, ja se nadam da me ti razumiješ i obraćaću se sa ti, bez ljutnje, bez da ne ..., suviše, suviše dugo se znamo. Nadam se da ovo kada ste govorili o političkim partijama i promociji ne odnosi na Vašu političku pariju, jer u ovom redu u kojem Vi sjedite sami ste, potpuno sami. A onda imate situaciju u Federalnom parlamentu pa prebrojte broj žena u okviru kluba koji sačinjava Vaša politička partija. Možda je tu najsvjetliji primjer u ovom Domu i u onom Domu i DF, bez obzira možemo mi sad skakati, ne skakati, ali oni su tu kvotu ispunili. Gospodine Lovrinoviću niste u pravu, cijenjena gospođa sa Vaše lijeve strane ne pripada Vašoj političkoj opciji. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Klub je nešto drugo, ja sam rekao političkoj opciji. Prema tome, nadam se da ćete Vi učiniti da, kao velike kako se pledirate, iako nema velikih jer svi se mi smatramo velikim političkim strankama, da se promoviše, ne samo žena u biološkom smislu, nego žena kao biće koje je stvaralac i bezdilemno daje više nego mi, ja govorim o jačem spolu. Ja to sad ovdje mogu elaborirati na koliko hoćete, to nema potrebe. Takođe, gospodine Denise, slažem se s Vama, emancipacija muškarca, ali imamo problem, problem, ne možemo rađati i tako redom, žene su u prednosti, žene su u svemu u prednosti i zato im dajmo šansu. Pokazalo se je gdje su žene vodile da nije propalo, gdje smo mi vodili da je sve helać. Hvala. 48
Hvala lijepo. Molim vas lijepo dajte da lagano privodimo raspravu o ovoj tački dnevnog reda kraju. Molim vas lijepo pažnje, ako hoćete pauzu, mislim nema problema, samo ne možete tako pričati, molim vas lijepo. Replika gospođa Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Čisto da bi javnosti bilo jasnije, sve ono što SBB sada tvrdi da nije podržao zato što je narušena, neka odredba Zakona o ravnopravnosti spolova, nije zbog toga nego je to iskorišteno da bi se apsolutno osvrnuli na taj Zakon, jer sve i da smo im mi kao pozicija ili kao zastupnici i zastupnice ponudili da na neku, u neku komisiju bude imenovana žena nažalost u njihovom klubu nema ni jedne žene da bi smo mi ustupili to njihovom klubu. Hvala.
Hvala lijepo. I na kraju riječ ima, diskusija gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ma vidite, jako puno kritika se ovdje čulo za Agenciju. Najlakše je svu odgovornost prebaciti na Agenciju, međutim mene interesuje koja je ovdje politička odgovornost. Ovdje smo čuli od uvažene kolegice da je glasanje za Vijeće ministara politički čin, pa je to neko opravdanje, je li ovaj, da li bi glasali da nema nekog predstavnika od nekog od konstitutivnih naroda. To je zakonska obaveza i za pripadnike manje zastupljenog spola i za predstavnike konstitutivnih naroda, neću za ostale pitati pošto znam da bi glasali, glasali ste za Vijeće ministara koje nema ostalih. Ovaj, ali i to je zakonska obaveza kao što je zastupljenost pripadnika manje zastupljenog spola zakonska obaveza. Imate šest zajedničkih komisija, koje je ovaj Dom izglasao, ni jednom ne predsjedava žena, imate devet delegacija – samo dvije predsjedavaju žene. I ko je predložio ove sastave, odnosno ko ih je dogovorio? Pa između ostalog i Klub DF-a, ovaj, u svakom slučaju pozicija. Mi nismo te prijedloge podržali ni na Proširenom kolegiju, nismo ih podržali ni na Domu i ne bi ih nikad podržali. I zaista mislim prozivati Klub SBB-a, odnosno da zbog toga da smo, da smo to kao vidjeli, je li, kao neki izgovor, odnosno pitanje koje možemo onda problematizirati. Pa pazite, mislim mi takvu situaciju nikad ne bi dozvolili. Ja sam maloprije podsjetio da je naš Klub bio inicijator upute o korištenju rodno osjetljivog jezika, ja sam bio izvjestilac ispred Predstavničkog doma na Domu naroda, to se i dalje ne poštuje, a ne poštuje se zato što ne poštuje pozicija. Dakle, zaista nije uredu govoriti o zakonskoj obavezi kao političkom činu, zaista nije u redu prebacivati odgovornost na jednu agenciju a njima slati političku poruku da je ok izabrati u Vijeće ministara dvije žene od 20 članova. I samo još jedna stvar, nisu žene te koje su odgovorne za neravnopravnost koja postoji u bosanskohercegovačkom društvu, odgovorni su oni koji glasaju za dvije žene od 20 članova Vijeća ministara, odgovorni su oni koji glasaju za dvije žene u rukovodstvu 15, ukupno 15 49 delegacija i zajedničkih komisija, a najmanje su odgovorni oni koji glasaju protiv tih takvih prijedloga koje, između ostalog, predlažu oni klubovi koji su takođe za to odgovorni. Zahvaljujem.
Gospodin Borislav Bojić, replika. Izvolite.
Pa ja ću vrlo kratko. Izvinjavam se što u ovoliko diskusija ja neću sigurno reći nešto posebno značajno, ali moram da reagujem kada je u pitanju kolega Arnaut i drugi iz SBB-a koji ovdje, između ostaloga, kritikuju obavezu poštovanja zakona u kojem u zakonodavnom i izvršnom organu traba da bude dovoljno žena. Prvo imate manje prava pošto ste jedan od rijetkih višebrojnih, kako reče kolegica Maja, poslanika koji imate u partiji nemate ni jednu ženu. Prvo da bih ja uvažio to što Vi govorite obezbijedite da u vašem Klubu bude više žena, pa ću ja to sve što Vi kažete ispoštovati. Dakle, evo ja sam jako radostan što je kod nas jedna žena, i naravno da to nije dovoljno, ali Vi koji o tome govorite i dajete primjedbu, koja nije bez osnova, ali prije svega to polazi od zakonodavnog organa i političkih partija koje čine zakonodavni organ. Jedino što Vi možete uraditi iz Vaše političke partije je da obezbijedite u Vašem Klubu više žena. Kad to uradite onda ću Vam ja vjerovati da Vi stvarno se zalažete za ravnopravnost polova. Do tada ne vjerujem vam ja.
Replika, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, zakonska obaveza je vrlo jasna. Nažalost ne može se uticati na to koga će građani, dakle kada je u pitanju zakonodavna vlast, međutim u Federalnom parlamentu imamo daleko najveću zastupljenost kada je u pitanju ovaj klub. Nažalost, ne možemo na to uticati. Međutim, kada je u pitanju vjerovanje ili nevjerovanje, pa čekajte, ovdje kad je izvršna vlast u pitanju imate apsolutno uticaj, možete potpuno uticati na to i niste uticali svojim glasovima, prvo svojim prijedlozima pa svojim glasovima da tu bude više od dvije žene od 20 koliko broji Vijeće ministara sa zamjenicima. Prema tome, ne možete u isti koš stavljati volju građana izraženu na glasačkim listićima i volju ovdje, ne samo znači kad je glasanje u pitanju neg kad je i predlaganje u pitanju, dakle to su potpuno dvije odvojene stvari. Ali evo, kada je SBB u pitanju apsolutno kritika ne stoj. U prošlom sazivu smo, ja sam ponosan na to, imali jednu ženu, u ovom sazivu nažalost nemamo, međutim kad je federalni klub u pitanju apsolutno smo tu prvi kada je u pitanju zastupljenost. Zahvaljujem.
Gospođa Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Samo da korigujem uvaženog kolegu, moguće je obezbjediti veći procenat ovdje žena i preko kompenzacija, hajde da stranke pokažu prag tolerancije, pa ne da stave ženu na drugo 50 mjesto zato što moraju, a neko, da li Vi ili od Vaših kolega, dobijete kompenzacioni mandat. Lijepo ženu stavite na kompenzaciono mjesto broj jedan, evo ja sam u mojoj partiji bila na kompenzacionom mjestu broj 1. Doduše prošla sam direktno pa su, pa je mandat otišao dalje, ali znači može i to kolega samo se onda trebate odreći svoje pozicije.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Šemsudin Mehmedović, diskusija. Izvolite.
Samo kratko. Kada diskutanti potenciraju na ovom pitanju očigledno je da mi imamo problem neravnopravnosti, a ja mislim da o tome ne treba pričati da se to podrazumijeva i da zapravo je sasvim svejedno ko je na čelu bilo kojeg tijela da li muškarac ili žena bitno je da je čovjek. Evo, ja bi današnjoj diskusiji dao jedan skromniji doprinos, ja sam juče izabran za predsjedavajućeg Delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentu Mediterana zajedno sa kolegicom Mensurom Beganović, evo ja ustupam svoje mjesto upravo Mensuri Beganović da malo ojačamo ravnopravnost spolova u našoj, našem Parlamentu.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Ma evo, ja sad ne bih želio kao pojedine kolege koji su replicirali svakom onom ko je učestvovao u diskusiji, ali želim da kažem da je ova ... pokazala da zaista postoji potreba da se ovakvi izvještaji detaljno rasprave i da se usvoje nekakvi zaključci. Što se tiče da li neko nekom vjeruje, znate mene apsolutno ne zanima da li kolegice i kolege iz SDS-a vjeruju SBB-u, mi smo dobili povjerenje i kao druga politička opcija u Federacija po broju poslanika, nama vjeruju birači, a to je ono što najvažnije, a uopšte me ne interesuje da li kolege ili kolegice koji su izjavili da nam ne vjeruju, to što su izjavili mene to uopšte ne zanima.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu, ali prije toga ja ću vas obavjestiti, budući da je ovo važna tema i mislim da se nismo na pravi način odnosili prema ovoj temi, bilo je odveć previše međusobnog prepucavanja, ja vas molim da to isključite, mislim to je nešto što ne priliči ovom Parlamentu, a da se usmjerimo na temu, ovdje je prisutna predstavnica Agencije za ravnopravnost spolova, koja se obratila ovdje sekretaru, gospođa Branislava Crnčević koja želi da se obrati ovom Domu, budući da je puno rečenica i riječi izgovoreno na račun Agencije. I vrlo kratko molim Vas za govornicom, a onda ćemo ići na sljedeću tačku dnevnog reda.
Dobar dan. Moje ime i prezime ste čuli, pozdravljam vas u ime direktorice Agencije za ravnopravnost spolova BiH. Već mnogo prije dogovorena je Regionalna konferencija na kojoj su 51 došli predstavnici Crne Gore, Makedonije, Srbije, Hrvatske, i direktorica je spriječena, mislili smo da neće biti problema, kao što ni do sada nije bilo, vezano za Izvještaj. I ja sam došla, pozdravljam vas u njeno ime. Danas je prisutna bivša ambasadorica Svoni Hant i ona nam drži otprilike jednu radionicu u kojoj trebamo dodatno naučiti kako implementirati UN Rezoluciju 1325 – „Žene, mir i sigurnost“. Ona dolazi iz Instituta iz Vašingtona s kojim mi smo, kome smo mi bili gosti da bi naučili kako uraditi novi akcioni plan i kako ga implementirati. Oprostite jako sam uzbuđena, jer je jako mnogo ružnih riječi rečeno vezano za Agenciju. Upravni odbor čine tri direktorice koji ni slučajno ne uzimaju ni jedan dinar za rad u tome. Isto tako Nadzorni odbor čine ministar, ministrica za ljudska prava, ministri finansija iz entiteta. Nijedan izvještaj ne možemo uraditi bez džender centara. Nadležnost entiteta je nasilje, zdravlje, socijalna zaštita, obrazovanje, brzinski odgovori. Radili smo sa zavodima za obrazovanje, mislim da ne govorim dalje, radili smo edukacije sa radnicima zdravstvene zaštite, predškolskog odgoja, ali sve moramo raditi preko entiteta i to nam rade džender centiri. Oni nam dostavljaju svoje izvještaje, mi te izvještaje kompiliramo, vidimo šta se uradilo na državnom nivou, mi vam ih dostavljamo. Izvještaj je veliki ali smo zato uradili uvod gdje je sažetak i na kraju preporuke gdje možete vidjeti šta planiramo dalje raditi. Kažete – Jedinstvena pravila. Na našoj stranici postoji zakon, postoje Jedinstvena pravila, postoji način kako se usklađuju svi zakoni, svi dokumenti sa Zakonom o ravnopravnosti spolova. Na stranici 45. nalazi se koliko je slučajeva obrađeno prema Jedinstvenim pravilima. Najčešće se to radi na entitetskom nivou, odnosno rade džender centri a desi se i na državnom nivou da dajemo odgovore. Prema tome, postoje odgovori, ja na svako pitanje koje vi želite da dam odgovor, izvinjavam se još gospođi Vražalica zato što nismo uspjeli do danas, ja radim taj predmet, dostaviti odgovore na njena pitanja, mada ih radim, ali zbog silnih obaveza, evo sa gospodinom Novakovićem bila sam na CCI-u, idemo i sarađujemo sa nevladinim organizacijama našim. 120 projekata je urađeno sa nevladinim organizacijama i institucijama. Toliko se radi da možda ponekad i zakasnimo nešto. Oprostite mnogo je još toga odgovora.
Hvala Vam lijepo. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, Ad. 10. Informacija Centralne banke BiH o problemima korisnika kredita ugovorenih s klauzulom o indeksiranju obaveze u švicarskim francima (CHF) i mjerama preduzetim za rješavanje ovih problema (realiziranje inicijative poslanice Aleksandre Pandurević, usvojene na 7. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 26.02.2015.) Ova Informacija dostavljena je povodom realiziranja inicijative poslanice Aleksandre Pandurević usvojene na 7. sjednici Doma, održanoj 26. februara 2015. godine. Nadležna Komisija za finansije i budžet Mišljenje o inicijativi dostavila je 07. aprila 2015. godine. Komisija je Informaciju primila k znanju. Otvaram raspravu. Gospodin Momčilo Novaković je tražio repliku. 52 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Imam problem, al' ne mogu tehnički, znači ne radi.
Sačekajte malo, služba molim vas, gospođa Aleksandra Pandurević traži riječ za diskusiju, omogućite poslanici da može da govori na svom mjestu. Izvolite.
Može da govori....
Dakle, Vi možete, dobili ste riječ gospođo Pandurević, možete govoriti mikrofon radi, ne možete se prijaviti postoji neka greška oni će to popraviti u međuvremenu, a Vi izvolite imate diskusiju. Kad budete htjeli da se javite za replike i ostalo samo pokažite rukom i dobićete riječ. Izvolite.
Ja ne znam možda je uvaženi guverner htio prvo da se obrati ili možda na kraju. Ako bi ste Vi prvi mislim ja bih, možda će nam to pojednostaviti ...
Dakle, ovdje je guverner Centralne banke gospodin Kemal Kozarić, ja ga pozdravljam, i ukoliko se Vi slažete ja bih dao njemu riječ pošto su oni sačinili Informaciju, a nakon toga gospođa Pandurević. Izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, cijenjeni zastupnice i zastupnici, iskreno mi je zadovoljstvo i čast da sam danas u ovom visokom Domu i da imam priliku da nešto kažem o ovom problemu koji tretira značajan broj naših građana. Iako Centralna banka BiH nije direktno ovlaštena za ovo pitanje, jer u našem mandatu je glavni i osnovni cilj monetarna stabilnosti i finansijska stabilnost, mi nismo zaduženi za nadzor komercijalnih banaka i vršimo po Zakonu o Centralnoj banci samo koordinaciju između agencija za bankarstvo. A moram biti do kraja iskren, znači ovdje nisu ni agencije za bankarstvo direktno zadužene jer uglavnom se radi o ugovornom odnosu između klijenata i banaka. Tako da u Bosni i Hercegovini, kako ste vidjeli iz Informacije, ima negdje 6.216 korisnika ovih kredita što iznosi 0,86% ukupnih zaduženja građana Bosne i Hercegovine, a takođe vidjeli ste da od tih 6.216 njih 53 534 imaju kredite preko 150.000 KM i njih 328 ne servisira svoje obaveze. Takođe znači od ovih 6.216 korisnika njih 1.723 ne servisira svoje obaveze i oni su u tzv. .... ili nekvalitetnim kreditima koji usput rečeno iznose 14% na nivou Bosne i Hercegovine. Znači, ovdje moramo biti pažljivi da je u pitanju odnos klijenta i banke i banka je bila dužna, to je nesporno, da upozori svakog pojedinačnog klijenta o valutnom riziku i ona tvrdi to da je učinila. A takođe je nesporno da bi uključila valutnu klauzulu da je morala imati izvore u stranoj valuti da bi mogla da uključi u ugovor valutnu klauzulu. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević me juče na Komisiji pitala – da li je vršena konverzija kroz Centralnu banku? Ja sam odgovorio da nije, i evo ovdje sad ponovo ponavljam da nije to izvršeno kroz Centralnu banku BiH, a nije ni moralo jer banke imaju pravo da imaju račune u inozemstvu i mogle su izvršiti tu konverziju vani, a unijeti sredstva u protuvrijednosti u domaćoj valuti. Znači, krediti su davati u domaćoj valuti, korisnici su morali, da kažem, biti upoznati sa klauzulama ugovora i mi smatramo da je ipak rješenje na relaciji klijent banka, jer i banci nije u interesu ni reputacijski, a ni svakako drugačije da klijenti ne servisiraju svoje obaveze. Mi smo, kao Centralna banka predsjedavamo Komitetom za finansijsku stabilnosti koje čine tri ministra finansija, znači na državnom nivou, entitetski nivoima, dvije agencije za bankarstvo i Agencija za osiguranje depozita, i pokušali smo kao medijator da se uključimo, da pomognemo ovim građanima, jer činjenica je da promjenom kursa švajcarskog franka od strane Centralne banke Švajcarske da su oni došli u nezavidnu poziciju, ali takođe je činjenica da je prve dvije godine to bio vrlo atraktivan proizvod i da su rate bile mnogo manje od eurovskih kredita. Takođe, samo usput da znate, da inače u Bosni i Hercegovini je negdje 70% kredita je indeksirano u eure jer euro jeste naša sidro valuta, tako da neki koji nekada javno dozivaju devalvaciju domaće valute sigurno bi napravili sličan problem onima koji danas imaju kredite u euru. Tako da, evo ja vjerujem da je dobra namjera i da ovaj Dom želi da pošalje određenu poruku i banci i klijentima da se nađe neko srednje rješenje. Banka je doduše nudila neka rješenja koju klijenti još uvijek ne prihvataju i mislim da je to na putu rješenja na toj relaciji, da se izvrši neko srednje rješenje koje bi bilo prihvatljivo za ovdje strane. Inače, već sudovi rade na ovom pitanju i mislim nažalost da će oni morati dat konačnu ocjenu, jer očito da nadležne institucije ne mogu arbitrirati u ovom slučaju. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Prije svega zahvalila bih se i uvaženom guverneru što nam je pružio i dostavio Informaciju i što je danas ovdje, kao i što je juče bio na Komisiji za finansije i budžet. Tačne su sve opservacije koje su navedene u ovoj Informaciji o ulozi i nadležnostima Centralne banke i da oni imaju ograničen domen svog djelovanje. Takođe ova Informacija je obezbijedila, znači, presjek stanja na 31.12.2014. i ono što nam pokazuje jeste da agencije za bankarstvo i nisu baš radile svoj posao. Zašto to kažem? Naime, iz ove Informacije vidimo da je veliki broj ovih kredita u švajcarcima su tzv. nekvalitetni krediti i zbog tog je bilo mjesto, naime tim je i sama Hypo banka, i ona u Republici Srpskoj i Federaciji, prekršila Zakon o bankama i podzakonske akte u pogledu upravljanja rizicima i tu je bilo mjesta za reakciju agencija za bankarstvo što se 54 nije desilo. Ja ne bih sad prepričavala ono što je ovdje napisano, pomenuo je i uvaženi guverner da Hypo banka nudi reprograme kredite, pod navodno olakšanim uslovima, ali uz uslov da se klijent odrekne tužbe, što je apsolutno protivzakonito, je li tako. Dalje, znači izuzev što imamo zanemarivanje od strane nadležnih kredita ovih, od strane nadzornih tijela ovog problema, jer mi imamo, slobodno možemo reći kako su naše agencije za bankarstvo reagovale, imamo mali, imamo sreću da imamo mali problem, da je ovo mali procenat kredita. Ali kao što reče gospodin Kozarić da su to, recimo, krediti srazmjerni broju onih u eurima imali bi ogromnu, uništili bi finansijsku stabilnost zemlje. I nije izgovor kolika je količina problema da ne dođe do reagovanja, odnosno nereagovanje ne može se pokriti tim da eto to su mali problemi, relativno mali broj korisnika. Ono što mi mislimo u Klubu Srpske demokratske stranke jeste da se treba prekinuti praksa ovih kockarskih kredita koji se, pod znacima navoda, pod povoljnim uslovima nude građanima, pa nam se desi ovo što se desilo i stoga predlažemo jedan zaključak kojim: – Zadužujemo Savjet ministara da pripremi izmjene i dopune Zakona o zaštiti potrošača BiH i da se kroz te izmjene i dopune zabrani indeksiranje kredita u stranim valutama izuzev u euru. I ja bih molila i ostale kolege, da nam se ovakve situacije ne bi i dalje dešavale, da ljudi koji nažalost, prosječni građani Bosne i Hercegovine, nisu ni informisani i ne znaju šta im se sve može desiti, da bi smo spriječili nove ovakve situacije i nove posljedice da podrže ovaj zaključak i da nam Savjet ministara pripremi zakon. Hvala.
Hvala lijepo. Vi ćete zaključak, svakako, prijedlog dostaviti u pisanoj formi, je li tako? Riječ ima gospodin Saša Magazinović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Mi smo dobili svi mejlove, ne samo iz udruženja, nego, bar ja jesam, jedan broj mejlova pojedinaca koji imaju ovaj problem. Ne ulazeći u to kako je do njega došlo, kolika je odgovornost tih ljudim, s ljudske strane gledajući, evo zadnji mejl koji sam dobio su ljudi koji su digli 40 hiljada 2007. godine i juče kad su slali mejli kredit je 40 hiljada maraka, juče kad su slali mejl provjerili su koliko još ima da vrate, ima da vrate 39.200. Dakle, i sada da vam ne čitam ovaj sav sadržaj u kakvoj se situaciji nalaze, koliko je rasla rata, šta to znači za porodicu, da ne komentarišem priču o tragičnim sudbinama ljudi koje su moguće je i prouzrokovane ovim problemom. Statistički gledano procenat ukupnih zaduženja, o kojima je govorio i guverner, a koje se nalaze dužnici u ovoj situaciji, nije velik. Ljudski gledano to je ogroman broj. I smatram da vodeći diskusiju na ovu temu trebamo ovo više posmatrati ljudski nego statistkički. Ja sam na jednoj od prvih sjednica postavio poslaničko pitanje koje je tada glasilo – Da li u postojećem zakonodavstvu Bosne i Hercegovine i mandatu institucija Bosne i Hercegovine postoje alati i mehanizmi kojima se mogu kontrolisati strane banke u Bosni i Hercegovini, naročito u pogledu problema kredita u švicarskim francima? Dobio sam odgovor, ja mislim da 55 ste ga svi dobili, da cjelokupni zakonodavni i regulatorni okvir za finansijski sistem u Bosni i Hercegovini, shodno Ustavu BiH, zakonima itd., je u nadležnosti entitetskih institucija, da je ova oblast regulisana zakonima entiteta, itd. Jedan dio odgovora koji je zanimljiv i koji nisam pronašao, bar ne ovako detaljno, u Informaciji Centralne banke kaže – da Centralna banka ima mehanizam, odnosno da je jedini mehanizam kojim Centralna banka može uticati na kreiranje poslovnih politika komercijalnih banaka. Određivanje stope obavezne rezerve, utvrđivanje stope obavezne rezerve, odnosno njeno povećanje, smanjenje ili diferenciranje po vrstama depozita utiče na ukupnu visinu depozita kojim raspolažu komercijalne banke, odnosno od, pardon, koje direktno zavisi obim kreditne aktivnosti banaka, a time i direktno utvrđivanje visine kamatnih stopa na plasmane komercijalnih banaka. Ovo je odgovor Ministarstva finansija. Ja razumijem da je guverner ili Centralna banka dala ovu Informaciju koju potpisuje guverner na način da su informacije u njoj date tačne i to uopšte ne sporim. Međutim, sve ono što mi iz ove Informacije možemo iščitati jeste da je na dva mjesta značajan prostor posvećen tome da se kaže da Centralna banka nema alat kojim može uticati direktno, da ne može poduzimati bilo kakve konkretne mjere i da je optimalno rješenje da svako pojedinačno rješava svoj slučaj, da li pregovorima sa bankama ili putem sudova. Kad su u pitanju pregovori sa bankama tu naši građani nisu u ravnopravnom položaju. Znam, dakle imam informacije da postoji jedan broj ljudi koji su svoj problem rješili, kojima je smanjena kamatna stopa, koji su čak dobili i povrat, ali to su vjerovatno ljudi koji imaju određeni uticaj, dal' društveni ili bilo koji drugi, pa su to uspjeli. Gospođa koja mi je poslala mejl radi za platu od oko 600 maraka i ona nema ni društveni uticaj, ni tu snagu da riješi svoj problem, ali smatram da je takvih najviše. Mi smo svi ovdje preuzimajući mandat položili zakletvu da ćemo štititi i zauzimati se za ljudska prava, osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana. Ja razumijem nadležnosti, ali moje pitanje, kao što vjerujem i incijativa kolegice Pandurević, su na tragu toga na šta smo se zakleli ... želje da pokušamo pomoći unaprijed razumijevajući šta je, šta je ingerencija bilo koje institucije. E sad, ima nešto što je van priče o ingerencijama, a to je politički i javni uticaj ljudi koji su na pozicijama. Imate primjere iz zemalja okruženja, evo konkretno u Hrvatskoj, gdje su ljudi na odgovornim funkcijama, konkretno premijer, bili mnogo glasniji u javnosti u kritici politike stranih banaka koji su im čak poslali, na neki način, vrlo jasne poruke, da ne kažem i prijeteće, o tome na koji način će ih država u cjelini tretirati i svjedoci smo da su neke od tih aktivnosti, ne ulazeći u metod, urodile plodom. Mi obično kad govorimo o bilo kojoj temi se bavimo time kako nešto ne može i kako neko nije nadležan. Ali hajmo probati dati odgovor na pitanje – šta može i ko je to nadležan i ko može to koordinirati? Da li bilo ko u Vijeću ministara ima na bilo kojem mjestu napisanu zabranu da se ne može baviti ovim pitanjem, da ne može na jedno mjesto skupiti sve odgovorne ljude u državi i reći – hajde da vidimo možemo li pomoći tim ljudima? Da li negdje piše da to se ne može uraditi? Ne piše, ali to niko ne radi. I ono što mi danas ovdje radimo je mali pokušaj da apelujemo na savjest ljudi koji to mogu uraditi, koji mogu koordinirati između sebe. I da vam iskren budem totalno je nebitno da li će to uraditi predsjedavajući Vijeća ministara, da li će to uraditi ministar finansija, da li će to uraditi guverner Centralne banke, ali ja mislim da se problem može riješiti ako se to želi. Druga je stvar što su lobiji stranih banaka ovdje izuzetno jaki, druga je stvar što ljudi na pozicijama unutar institucija vlasti vrlo vjerovatno, vrlo moguće, imaju konekcije sa tim bankama, ali smatram da je javni politički pritisak jedan od alata koji nije niko probao mimo onoga što se može uraditi po zakonu, a to smo, to nam se kaže i u ovim odgovorima, doduše da je to na entitetskom nivou. Dakle, ja zaista apelujem da ovom problemu pristupimo manje tehnokratski, manje statistički, više ljudski i da svako od nas uradi koliko god može da napravimo nekakvu i analizu i 56 konkretne aktivnosti šta ko može uraditi, jer 6 hiljada i kusur kredita nije samo 6 hiljada ljudi puno je više vezanih, ako porodica ima četiri člana eto računajte koliko je to ljudi, a vrlo često možemo računati i na veći broj. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Đonlagić ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, ja bih se ovdje, ne mogu reći pohvalio jer zaista tema je vrlo, kako bih rekao, jedna teška ljudska sudbina je u pitanju. Radi se, dakle, o čini mi se 9.500 ljudi, koliko ja znam, 9.500 kredita u Bosni i Hercegovini. To se pokušavam sjetiti onoga što je bilo, rasprava u Federalnom parlamentu, jer zahvaljujući aktivnostima Kluba SBB-a, kao to pitanje je došlo na dnevni red Federalnog parlamenta i mi smo tu na te rasprave pozivali i predstavnike Udruženja banaka, kao i predstavnike Agencije. Ja moram da kažem da to je zaista jedna potpuno neuobičajena situacija, meni potpuno nerazumljiva situacija, jedna hladnokrvna situacija u kojoj se gleda samo profit i dobit, a ne gleda se ljudska sudbina. Znate, istovremeno se tada vodila rasprava i o žirantima. Pa to je prosto nevjerovatno, ovo materijala što smo mi dobili vezano za korisnike kredita u švicarcima, to nije ništa od onoga šta smo mi imali prilike da vidimo i da čujemo. O tim stvarima mogu da posvjedoče kolegice i kolege koje su bile prisutne u Federalnom parlamentu, kada se o tim stvarima raspravljalo. Dakle, u tom trenutku mi apsolutno ništa nismo uspjeli, pa čak ni taj politički pritisak i ambijent koji je stvoren i medijski pritisak koji je stvoren. Slažem se tu sa kolegom Sašom koji kaže da je taj bankarski lobi toliko jak jednostavno da skoro pa da se osjećaju nedodirljivim u ovoj Bosni i Hercegovini, i da ništa nismo uspjeli da uradimo, bez obzira što su susjedne zemlje, Hrvatska prije svega, a Srbija koja je rekla da to nije stvar države, ipak neke stvari riješili i pomakli to sa mrtve tačke i omogućili ljudima da ostanu živi, a i da se na određen način ti krediti vraćaju. Jer ja uzimam to, baš ovaj termin da ostanu živi, jer puno je primjera samoubistava onih koji nisu mogli da izvrše obaveze koje su im na ovaj način bile potpuno nametnute. Stim bih rekao da se mogu složiti i sa aktivnostima i sa prijedlogom kolegice Pandurević, koja je na ovaj način, bez obzira što evo ne vjerujem da postoji direktna mogućnost da se sa ovog nivoa djeluje na bankarski sistem, ipak da se na ovaj način pošalje jasna jedna politička poruka, da u ovoj zemlji krajnje je vrijeme da se tim ljudima mora pomoći, jer ovo je lihvarstvo. Bez obzira što pojedini direktori banaka, posebno da ne imenujem nijednu tu banku ni tog direktora, zna se o kome se to radi, u javnom istupu na televiziji kaže, ko im je kriv što su takve ugovore potpisivali, oni su to potpisivali sa uvjerenjem da na taj način hoće da prođu što je moguće jeftinije. Pa dobro, pa banka je nudila taj svoj proizvod na takav način da si ti morao da stekneš dojam da je to za tebe povoljnije i ti si se odlučio. Hvala Bogu ja u tim trenucima kada sam uzimao i ja kredit, bila mi je ponuda da to uzmem u švicarcima, ja to nisam uradio. Ja sam bio tada, ne znam ni ja zbog čega, šta ja znam, nešto mi je bilo sumnjivo, i da to sad ne elaboriram, ja to nisam prihvatio. Ali to ne znači da te ljude treba sada ostaviti i reći im – da, vi ste krivi, imali ste priliku, to je ugovor, sporazum dvije strane i bili ste u tom trenutku pohlepni, požurili ste da to uzmete jer je to bio povoljan kredit. Ja takođe mislim da mi moramo da se oglasimo i da 57 na taj način politički pritisak izvršimo na sve one strukture koje mogu u ovom slučaju da intervenišu i da pomognu. I tako ću, evo reći i još jedan put naglasiti da ćemo mi kao Klub SBB-a podržati i ovaj prijedlog ovoga zaključka kojeg je dala kolegica Pandurević, bez obzira što ona nama ne vjeruje.
Sada ću ja uzeti riječ. Koleginice i kolege, prije svega hvala Centralnoj banci i guverneru koji je došao ovdje, iako je jasno da tu nema nekih velikih ingerencija Centralne banke, ali ispunjena je obaveza, zahtjev Parlamenta. Mi smo dobili informaciju, bar sada znamo gdje jeste problem. Ono što sam ja smatrao bitnim, kada je ova inicijativa u pitanju, je da se konačno počne o ovoj nepravdi govoriti i ovdje u ovom Parlamentu. I neće se to završiti samo ovdje u ovom Parlamentu, to mora da se dotakne i entitetskih parlamenata. Dakle, tu nema nikakve dileme. Ovo što mi danas imamo je nepravda. Mi smo ti koji donosimo zakone kojima propisujemo pravila i očigledno je da imamo jednu ogromnu razliku između normi koje mi propisujemo i stvarnosti. Nikada mi ovdje nećemo donijeti zakon kojim bi građane naše zemlje i teoretski mogli da dovedemo u ovu situaciju, a oni jesu u takvoj situaciji. Nedopustivo je, dakle, i po Zakonu o obligacionim odnosima i po svim pravilima da čovjek koji digne kredit kasnije, pored kamata, vraća, dakle pored kamata, vraća dvostruko veći ili ne znam ni ja koliko puta veći kredit i na taj način ulazi u dužničko robstvo. Mi moramo reagirati. I ja danas, današnju raspravu zapravo vidim prije svega kao potrebu da odavde pošaljemo poruku da to što se radi je jedna teška nepravda i da nećemo trpiti tu nepravdu. Ja u ovom trenutku ne znam koje su mjere koje mi treba da poduzmemo, to treba da kažu ljudi koji su stručnjaci. Tačno je da se pojedinačnim tužbama ove stvari rješavaju, postoje u Zakonu o obligacionim odnosima instituti, to ljudi koji se bave time znaju, koji govore o naknadno promijenjenim okolnostima, o prekomjernim oštećenjima, dakle razne klauzule kod zaključivanja ugovora, ali to nije dovoljno. Ovdje je potrebna akcija države svih nivoa, kako se ovakva praksa u budućnosti ne bi dešavala. Pitajte ijednog čovjeka koji ulazi, koji je ušao u aranžman za takav kredit, da li bi digao takav kredit da je znao da će ga zadesiti ovo što ga je zadesilo. A okolnosti pod kojima se zaključuje ugovor moraju biti poznate onome ko zaključuje ugovor. Prema tome, ja mislim da je ovo danas dobro što smo mi otvorili ovu temu. Gospođa Pandurević je ponudila jedan zaključak koji bi mogao da se tiče ovog nivoa vlasti, dakle Vijeća ministara. Ja mislim da je to dobar zaključak, da ga treba podržati. Mislim da mu nedostaje možda još jedna rečenica, da se govori i o drugim mjerama, ali na kraju zaključka je navedeno da se traži izmjena ovog Zakona, a ako treba i drugih zakona, kako bi se postigao ovaj cilj. Toliko, hvala vam. Gospodin Zaim Backović, a neka se pripremi gospodin Đorđo Krčmar. Izvolite.
Hvala Vam gospodine predsjedavajući. Mi ovdje sada ragovaramo o problemu postfestum i o nečemu što u ovakvoj konstalaciji odnosa, sa ovakvom zakonskom regulativom ne možemo riješiti. Mi imamo sada goru situaciju o kojoj mi uopšte ne raspravljamo. Rast dolara, pad vrijednosti eura, povećanje nivoa zaduženosti Bosne i Hercegovine u konvertibilnim markama. Mi o tome uopšte ne razgovaramo, to nam 58 uopšte na pamet ne pada, jer smo vezani za dolar kreditima ove države. Mi nećemo da shvatimo da je odnos valuta obična roba, roba na vagi. Jabuke danas koštaju marku, sutra marku i dvadeset. To su valute u uzajamnom odnosu. Ovdje je nešto sasvim drugo i problem je sasvim drugi. Taj problem gospodin Kozarić dobro zna. Ja ću ga, Kozariću ja se izvinjavam, ne stručnom terminologijom, nego ću ga simplificirati, jer možda će nekada neko od javnosti tražiti da to čuje šta mi govorimo ovdje, pojednostaviti način izražavanja. Mi imamo sistem u kojem nemamo jedinstven bankarski sistem na nivou države i nemamo zakon na nivou države koji definiše način poslovanja banaka. Sa druge strane smo kao država dužni primjenjivati Konvenciju o bankarskom poslovanju, koja se zove Bazelska konvencija i potpisnici smo Bazelske konvencije. Da li iko zna šta je Bazelska konvencija? Ne zna. Ja sam pokušao da se informišem i došao do sljedećeg. Na zahtjev klijenta, ukoliko on to potpiše, može se vezati u saradnji sa bankom za bilo koju valutu, na zahtjev klijenta. I ta ista banka, koju mi kažemo strana banka, ona je domicilna banka, sa ... kapitalom koji je došao odnekud da se osnuje, ali ona je naša banka, to što se ona tako zove, ona je domaća banka, ona nije tamo banka, u domicilnoj državi ima propisano da ne može klijentu dati i usloviti kredit ili mu ponuditi ona da se veže za drugu valutu, ne može. Eur, za eur. Mi ukoliko zakonski na nivou države uradimo da se u unutarnjem poslovanju ne može vršiti obračun osim u KM i kao ekvalent vrijednosti eur, onda ni banke ne mogu to da rade. Znači, mi moramo na nivou države donijeti propis, zakon. Jer imate situaciju da mi imamo više banaka na ovom malom prostoru, nego ijedna država u okruženju. Zašto? Zato što banke djeluju kao autonomni subjekti u dva entiteta, podpuno autonomni subjekti, što je neprimjereno. A onda kada se igramo podacima baratamo samo sa podacima preko Centralne banke, koji nisu tačni, za građane nisu tačni, gospodine Kozariću. Vi kažete nivo štednje je milijarda i on je tačan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma nije bitno, ja ovo simplificiram, rako sam. Milijarda, osam milijardi ali je taj nivo štednje takav da je i tu podijeljen linijarom. E onda je u bankama tamo toliki, u bankama ovamo ovoliki, a banke se isto zamislite zovu. Zove se Raiffeisen banka, zove se Raiffeisen banka, zove se Hipo banka, zove se Hipo banka, zove se, zove se. Sve isto, jedan vlasnik. Dva pravna subjekta na jednom prostoru posluju i onda ste imali apsurde da otvaraju poslovnice, recimo Bobar banka je imala poslovnicu ondje kod Konzumovog prvog velikog marketa, blizu Merkatora, predstavništvo, ne znam više šta, jer se nije osnovala u Federaciji. Jer da bi se osnovala mora imati temeljni kapaital koji je propisan zakonom koliki je osnivački kapital. Mi moramo, ukoliko želimo, izbjeći ono što se zove, jer banka radi za profit, ona ne radi za naš interes, ona radi da bi ostvarila profit, tačka, mi moramo donijeti propis shodno onome što smo kao država potpisali, a potpisali smo da ćemo primjenjivati Bazelsku konvenciju o bankarskom poslovanju, donijeti zakon kojim ćemo urediti, niko ne govori da će neko uzeti ingerencije entitetima, nego urediti da se na nivou Bosne i Hercegovine mora raditi isključivo u domicilnoj valuti. Interesantno da te banke koje se zovu strane banke, a opet napominjem su domaće banke, domaće, jer i njihov kapital se izražava u KM, ne izražava se u dolarima u švajcarcima, u ne znam čemu, nego se izražava u KM, samo u ovim državama koje posjeduju neku od valuta koje se ne zovu euro su učinile ovo što se zove vezivanje za neku drugu valutu. U Hrvatskoj se to desilo prije nego što je Hrvatska ušla u EU, ... zaduženja u švajcarcima, kako ljudi zovu. Danas toga više nema. Ali mi nećemo da uradimo one korake koji su obaveza ove 59 države, odnosno obaveza nas kao poslanika, odnosno obaveza Vijeća ministara, odnosno obaveza Ministarstva finansija da ono što se potpisalo i primjeni u ovoj zemlji. Mi imamo samo jedno platežno sredstvo, a to, koliko ja znam, je konvertibilna marka. I maloprije je gospođa rekla da ne prima nijednog dinara, ja ne znam da nam je dinar platežno sredstvo, nego da je isključivo konvertibilna marka. I ja vam sad još jedanput kažem, mi moramo donijeti zakon shodno onome što smo potpisali, shodno principima bankarskog poslovanja, na nivou države koji će limitirati mogućnost rada sa nečim što se zove valute koje nisu u opticaju i sa kojima se ne manipuliše u domaćem platnom prometu. E sad, ovo što sam postavio kao dilemu, hoćemo li otvoriti diskusiju, kako i na koji način utužiti što dolar raste i zemlja postaje sve zaduženija. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Đorđo Krčmar ima riječ. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, kolege poslanici. Pa evo, iz ovog materijala koji smo dobili kada je u pitanju ova materija vidljivo je da se radi o Hypo banci, banci o kojoj su bile vezane mnoge afere. Pa ako ste gledali i u Austriji i u Hrvatskoj, evo nažalost naši građani imaju problema sa ovom bankom. Dalje, zašto je ovo problem ovih 8.000 štediša? A problem je u tome, ne samo u vraćanju kredita i kamata uvećanih, i ne bi bio problem da, kao što će sudovi vjerovatno o ovome da odlučuju, da se zastane i da sudovi dadnu svoje meritorno mišljenje, ali je problem u tome što su se banke obezbjedile hipotekama, gdje mogu na naplatu da idu direktno u izvršni postupak, znači nakon tri rate, obično kako se to govori. A problem je u tome kada dižete kredit onda vam banke stave pod hipoteku tri puta vrijednost veću imovine, od one koju ste uzeli. Pa je problem ponovo što u izvršnom postupku na trećoj licitaciji sva vaša imovina ode u trećinu, znači ako je vrijednost vaše imovine milion maraka, onaj može da dođe do nje, da se obezbijedi i da sva ta, spusti se na trećinu vrijednosti. U tom, zato su ljudi u problemu. I, ovo je pitanje koje je trebalo da dođe možda i ranije na ovaj Parlament, bez obzira što je ovdje fino rečeno da se radi o ugovornom odnosu, znači između klijenta i banke. I ovo je gospodin Džaferović fino rekao, da ovdje kada sudovi budu odlučivali, a vjerovatno će odlučivati. Ja samo da vam kažem, '90. godine sam dobio preko 30 sporova a gospodin Džaferović, mislim da dugo je u pravosuđu, se sjeća da su tada banke dizale samovoljno kamate, pa su umjesto 7,5% dizale na 12,5% i onda se neko od fizičkih lica sjetio i tužio banku, a ja znam koliko je recimo, pošto je moj otac u to vrijeme bio direktor Jugobanke, znam koliko je Jugobanka morala da vrati po utuženju fizičkim licima. To su bili enormni iznosi. Ovdje je dobro data jedna sugestija i ovdje je gospodin, predstavnik Centralne, odnosno direktor Centralne banke, da u ovoj našoj Bosni i Hercegovini kao i entitetima treba sve vezati za euro. Nije tačno da mi ne možemo da utičemo, mi treba da utičemo. Može na druge načine država da ima uticaja na banke. To je veoma ozbiljno uradila Hrvatska, Vlada Mađarske. I još nešto želim da kažem. Ako ste gledali, a imali ste priliku, prije mjesec dana možda do dva mjeseca, ste vidjeli kako je Švicarska u svoje banke enormne iznose novca unijela na način da je donijela američki novac neoporezovan. Pa su je onda Američka vlada natjerala da daju im 60 podatke za sve ijednog klijenta Švicarske banke, pa se uhvatila panika sada da li će Švicarska biti uopšte više zemlja sigurnosti i biti zemlja ta u kojoj će trebati da se ulaže, odnosno da se štedi. Prema tome, kako su Amerikanci, normalno Amerika je sila, pa su je natjerali za podatak sve ijednog klijenta da im dostavi Švicarska koji su uložili, ne samo američki građani, nego za sve ijednog koji su ulagali i štede u švicarskim bankama. Ovo je sada čisto pravno pitanje. Kada bi ušli u obligaciono-pravne odnose klijenta i banke, itd., itd., problem ne bi bio za ove klijente koji su dizali kredite da se banke nisu obezbijedile hipotekama, da su potpisani sporazumi, tri rate ne platite i odmah se ide u realizaciju u izvršnom postupku. I još nešto što želim da kažem je takođe da ovdje možda je dobra poruka da ubuduće ljudi ne stradaju kada je u pitanju ova materija, ali je činjenica isto kada dižemo kredite da nam je samo bitan novac i tvrdim da pola klijenata ne čita uopšte ugovore. Samo daj novac, daj da potpišem, uzme novac, a onda kada pročita ugovor, banka kaže, pa gospodine u članu 7. ste potpisali to što ste potpisali, itd., itd. Evo, gospodine predsjedavajući toliko. Hvala vam.
Hvala Vam lijepa. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prije nego što pređemo na 11. tačku dnevnog reda, sekretar me je zamolio da vam pročitam slijedeće. Poštovane koleginice i kolege, obavještavam vas da se početak održavanja konstituirajućih sjednica zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH pomjera za jedan sat, što znači da će početi u 15:00 umjesto u 14:00 sati, kako je ranije bilo planirano, te da se početak održavanja konstituirajućih sjednica privremenih zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine za provođenje procedura za određena imenovanja, pomjera takođe za jedan sat, što znači da će početi u 16:00 umjesto u 15:00 sati, kao što je ranije bilo planirano. Primite ovo na znanje i ponašajte se u skladu s ovim. Tačka 11., Ad. 11. Odluka Predsjedništva BiH o učešću grupe podoficira Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u operaciji podrške miru Odlučna podrška u Islamskoj Republici Afganistan Predsjedništvo BiH je 23. februara 2015. godine dostavilo Odluku o učešću grupe podoficira Oružanih snaga BiH u operciji podrške miru, Odlučna podrška u Islamskoj Republici Afganistan. Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje Odluke odredio Zajedničku komisiju za odbranu i sigurost. Kao što vam je poznato još uvijek nije konstituirana Zajednička komisija za odbranu i sigurnost. To je planirano za danas, nakon sjednice Doma, zbog čega inemamo Mišljenje Komisije o Odluci, a razlog njenog stavljanja na dnevni red je slijedeći. Naime, članom 6. Zakona o učešću pripadnika Oružanih snaga BiH, policijskih službenika, državnih službenika i ostalih zaposlenika u operacijama podrške miru i drugim aktivnostima u inostranstvu predviđeno je sljedeće – Parlamentarna skupština BiH dužna je da razmatra odluke Predsjedništva o učešću pripadnika Oružanih snaga BiH, policijskih službenika, državnih 61 službenika i ostalih zaposlenika u operacijama podrške miru u roku od 60 dana od dana donošenja Odluke. Ako Parlamentarna skupština BiH ne potvrdi Odluku Predsjedništva BiH u datom roku Odluka će se smatrati odbijenom i obustaviće se sve aktivnosti u njenom sprovođenju. S obzirom da je Odluka stupila na snagu danom donošenja, tj. 11. februara 2015. godine, rok od 60 dana za njeno potvrđivanje ističe 10. aprila 2015. godine. To je bio razlog stavljanja na dnevni red ove Odluke, iako nismo dobili Mišljenje nadležne komisije. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 14. pardon, tačku 12. dnevnog reda, Ad. 12. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova delegacija Parlamentarne skupštine BiH
/nije uključen mikrofon/
Imamo, pazite imamo opću većinu, nemamo ove entitetske većine. I sada treba da ide drugi krug glasanja je li tako? A mi ne možemo imati drugi krug glasanja jer nemamo ovdje člana Kolegija oko toga da vidimo. Usaglašavanje naknadno je li tako. 63
/nije uključen mikrofon/
Usaglašavanje naknadno povodom ove tačke dnevnog reda. Prelazimo dalje na sljedeću tačku dnevnog reda, to je tačka 6. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagač: Denis Bećirović (zakon u prvom čitanju). Ovdje glasamo u drugom krugu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 25 za, 9 protiv, nema 2/3, ima dakle opću većinu i nema 2/3 protiv iz entiteta Republika Srpska, niti iz drugog entiteta, jel. Tako da konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH, predlagača Denisa Bećirovića, usvojen u prvom čitanju. Idemo na tačku 7. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu odluke o iznosu RTV takse – predlagač: Komisija za saobraćaj i komunikacije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 25 za, 8 protiv, 1 suzdržan, nema 2/3 protiv ni iz jednog entiteta. Konstatujem da smo usvojili Odluku o iznosu RTV takse, predlagača Komisije za saobraćaj i komunikacije. Tačka 8. – Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2014. godinu. Glasamo o usvajanju Izvještaja o radu i Finansijskog izvještaja. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, sa 30 glasova za, bez protiv i 3 suzdržana glasa, uz dovoljnu entitetsku većinu, usvojio Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2014. godinu. Tačka 9. – Izvještaj o stanju ravnopravnosti spolova u Bosni i Hercegovini za period 2012.-2014. godina. Glasamo o sljedećim zaključcima, prijedlog Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova. Treba li da vam čitam zaključke? Ne treba. Dakle, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, 27 glasova za, 5 glasova protiv, 1 suzdržan. Uz dovoljnu entitetsku većinu konstatujem da smo usvojili zaključke, dakle Izvještaj o stanju sa zaključcima Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova. Prelazimo na tačku 10. dnevnog reda – Informacija Centralne banke BiH o problemima korisnika kredita ugovorenih s klauzulom o indeksiranju obaveze u 64 švicarskim francima (CHF) i mjerama preduzetim za rješavanje ovih problema (realiziranje inicijative poslanice Aleksandre Pandurević, usvojene na 7. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 26.02.2015.). Glasamo o prijedlogu zaključka poslanice Aleksandre Pandurević. Treba li da čitam taj zaključak? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 31 za, nema protiv, 2 suzdržana. Uz dovoljnu entitetsku većinu ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Na zahtjev Kluba SDP-a poništavam ovo glasanje i pozivam vas da se ponovo glasa povodom ove tačke. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 32 glasa za, nema protiv, 1 suzdržan. Uz dovoljnu entitetsku većinu konstatujem da smo usvojili zaključak kojeg je predložila gospođa Aleksandra Pandurević. Glasamo o primanju k znanju Informacije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 27 za, nema protiv, 5 suzdržanih. Uz dovoljnu entitetsku većinu konstatujem da smo primili k znanju ovu Informaciju. Idemo na tačku 11. – Odluka Predsjedništva BiH o učešću grupe podoficira Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u operaciji podrške miru Odlučna podrška u Islamskoj Republici Afganistan. Glasamo o potvrđivanju ove Odluke. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 34 za, nema protiv, nema suzdržanih. Uz dovoljnu entitetsku većinu konstatujem da smo usvojili, potvrdili, kako već traži zakon od nas, ovu Odluku. Idemo na tačku 12. – Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova parlamentarnih delegacija. Glasamo o usvajanju Odluke, odnosno o imenovanju Predraga Kožula u Delegaciju Parlamentarne skupštine BiH u Interparlamentarnoj grupi BiH u Interparlamentarnoj uniji umjesto Vjekoslava Bevande. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 za, nema protiv, 5 suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo donijeli ovu Odluku. 65 Prelazimo na tačku 13. – Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova stalnih komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju Odluke, odnosno izboru Predraga Kožula za člana Komisije za finansije i budžet umjesto Vjekoslava Bevande. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 za, nema protiv, 6 suzdržanih. Uz dovoljnu entitetsku većinu konstatujem da smo donijeli i ovu Odluku. Prelazimo na tačku 14. – Prijedlog zaključka o izmjeni Zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za imenovanje dva člana Ureda za razmatranje žalbi i članova filijala u Banja Luci i Mostaru. Glasamo o usvajanju Zaključka, odnosno o imenovanju Predraga Kožula za člana Privremene zajedničke komisije oba doma umjesto Vjekoslava Bevande. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo, sa 28 glasova za, bez glasova protiv, sa 6 suzdržanih glasova, usvojili i ovu odluku. Samo da vas obavijestim, kada je u pitanju tačka 13. dnevnog reda da se naše glasanje, dakle, odnosilo na usvajanje Odluke o izboru Predraga Kožula u Komisiju za finansije i budžet umjesto Vjekoslava Bevande. I molim vas još jedanput, samo radi sigurnosti, vraćamo se na tačku 13. glasamo o usvajanju, imamo dvije odluke pod tačkom 13. – Odluku o izboru Predraga Kožula za člana Komisije za pripremu izbora Vijeća ministara BiH, takođe umjesto Vjekoslava Bevande, pa da mi to odglasamo još jedanput da ne bude problema. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 27 glasova za, nema protiv, 6 suzdržanih. Konstatujem da smo, uz dovoljnu entitetsku većinu, usvojili, dakle, i ovu Odluku vezano za tačku 13. Poštovane dame i gospodo na ovaj način smo završili 10. sjednicu Predstavničkog doma. Ja zaključujem 10. sjednicu. Napominjem da je naredna sjednica zakazana za 29. april 2015. godine. U nedjelju je pravoslavni Vaskrs, ja koristim priliku da u ime Predstavničkog doma i u svoje ime svim vjernicima pravoslavcima u Bosni i Hercegovini čestitam nastupajući praznik Vaskrs, da ga provedu u zdravlju, sreći i veselju. Hvala vam. Sjednica završena u 14:30 sati.