Dame i gospodo delegati, poštovani gosti, molim da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli početi sa radom. Srdačno vas pozdravljam i otvaram 23. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini koji redovno prate rad našeg Doma. Sjednici prisustvuje ukupno 14 delegata, od kojih 4 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Delegat Fahrudin Radončić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti da prisustvuje današnjoj sjednici. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu sa članom 155. Poslovnika, na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, delegatima može biti omogućeno postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi. Podsjećam da su vam zajedno sa pozivom za 23. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisu u vezi sa procedurom postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi. Navedeni dopis, odnosno obavještenje o mogućnosti postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 23. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je upućeno i predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara BiH. U skladu sa članom 156. stav (1) Poslovnika najavu za postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi dostavili su: delegat Martin Raguž za ministra komunikacija i prometa BiH Ismira Juska; delegat Sredoje Nović za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića; delegat Dragutin Rodić za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića. U skladu sa članom 156. stav (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na kojeg se pitanje odnosi. Želim vas podsjetiti i na to da smo uputili obavještenje Javnom radio televizijskom servisu BiH radi osiguranja direktnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice, u skladu sa članom 155. stav (1) Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih delegatskih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem delegatu Martinu Ragužu. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Srdačan pozdrav svim nazočnima. 2 Moje pitanje upućeno je gospodinu ministru prometa i komunikacija u Vijeću ministara BiH, a odnosi se na dinamiku izgradnje koridora 5c, posebno na dionicama Most Počitelj i Počitelj Zvirovići. Kratko obrazloženje zašto sam postavio ovo pitanje: Jednostavno puno ljudi me i kontaktira i komunicira, vjerujem već i mnoge druge kolege uvažene izaslanike. Obzirom da je novac za tu vrlo važnu stratešku dionicu strateškog infrastrukturnog projekta za Bosnu i Hercegovinu u iznosu od preko 100 miliona eura osiguran, koliko ja znam, 2014. godine, a da je negdje na današnji dan prije godinu dana točno, znači da su otvorene, ovaj, financijske ponude ponuđača. Mi do danas još, javnost, bar je ja ne znam, u kojoj je fazi, zašto nisu odluke donesene i jednostavno zašto se gubi vrijeme, a pretpostavke su stvorene da se posao radi. I da nas podsjetim sve ovdje nosioce najvažnijih funkcija u ovoj zemlji, i zato objektivno su dobivali i potporu, najavljivali su da je izgradnja Koridora 5c infrastrukturni projekata, znači, ta okosnica oko čega će se vrtiti razvoj i novi kvalitet odnosa u Bosni i Hercegovini. Nažalost moram reći da praksa izgleda nekorespondira sa tim najavama. I da ne elaboriram šire podsjetiću vas da je samo most na rijeci Savi kod Svilaja kasnio skoro 5 godina, o Gradišci također se može govoriti, južnim dionicama. Tako da ja znam da gospodin ministar nije odavno preuzeo funkciju, ali jedna strateška uloga Ministarstva na državnoj razini i koordinacija sa onim koji su nadležni, a znam da su ovdje uglavnom nadležni entiteti u provođenju i operacionalizaciji ovih važnih stvari, ali mislim da je korisno da čujemo odgovor na ovo pitanje. Evo, ja vam se zahvaljujem.
Hvala lijepo. Ministar Jusko ima riječ. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, zamjenici, uvaženi zastupnici, predstavnici medija, sve vas iskreno pozdravljam. Zahvaljujem se zastupniku Ragužu na postavljenom pitanju i biću slobodan samo potvrditi ono što ste već maloprije rekli. U proteklih četiri i po mjeseca koliko sam na mjestu ministra nastojimo svi svojim snagama da procese koji dugo stoje sa strane stavimo u pogon, da budu, da tako kažem, realizovani. Kao što znate ... Svilaju već radovi idu, kad je u pitanju Gradiška uspjeli smo spasiti 6,8 miliona eura, koji su već bili maltene povučeni na stranu, zbog toga što je Bosna i Hercegovina u potpunosti ispunila sve uslove koji su bili vezani za nas. U ovom momentu Hrvatskoj nedostaje 65 miliona eura da bi krenuli sa te strane. Ali ono što je najbitnije želim vas informisati da i jedna i druga strana apsolutno su zainteresovane da taj projekat krene što prije. Kada je u pitanju projekat o kojem ste govorili vezano za Mostar Jug želim samo napomenuti da smo prije tri mjeseca dobili informaciju da je ovaj projekat jedan od četiri projekta bio povučen na stranu, međutim intervencijom ovoga Ministarstva taj projekat je opet uvršten na listu. Nismo htjeli da dozvolimo da nešto što smo delegirali ode na stranu. Takođe ste u pravu da je ovo pod entitetskim nivoima, ali biću slobodan da Vam dam informaciju u kojoj je fazi ovaj projekat. Znači, Javno preduzeće Autoceste Federacije BiH je u fazi okončanja procedure dodjele ugovora za dva LOT-a, na dionici Počitelj – Zvirovići, odnosno LOT 1 Petlja – Počitelj Most – Počitelj i LOT 2 Počitelj – Zvirovići. Za LOT 1, kad je u pitanju LOT 1 Javno preduzeće Autoceste čeka saglasnost EIB-a, Evropske investicione banke, 3 nakon čega će donijeti se odluka o dodjeli ugovora za izgradnju. Takođe jedan od uvjeta za potpisivanje ugovora sa izvođačima radova bio je završetak postupka eksproprijacije, odnosno ulazak u posjed nekretnina, što je u mjesecu oktobru privedeno kraju, čime su se stekli uslovi za potpisivanje ugovora oba LOT-a. Ovo Ministarstvo vrši intenzivan, da tako kažem, pozitivan pritisak na ovo Javno preduzeće da što prije se krene u realizaciju sa ovim projektima. Ja to često ponavljam da jedini resurs koji mi u ovom momentu nemamo je definitivno vrijeme i budite uvjereni da ovo Ministarstvo neće dozvoliti bilo koju vrstu čekanja i apsolutno će vam se staviti na raspolaganje da podijeli sa vama sve informacije koje trebaju. Ono što je najbitnije da jedna tačka koja je bila vezana za ovaj projekat, a to je da je bio povučen na stranu, nije povučen na stranu, vraćen je u igru. U igri je zajedno za ova četiri projekta i ja sam apsolutno optimista, po dosadašnjoj dinamici radova, da će što prije biti ovo okončano. Mi ćemo vas, naravno, informisati, i Vas i sve ostale zastupnike. Hvala vam puno.
Hvala lijepo. Da li je delegat Raguž zadovoljan dobivenim odgovorom? Izvolite.
Zadovoljan sam i zahvaljujem se ministru na ovom preciznom odgovoru i, u konačnici, na jednoj pozitivnoj informaciji, dakle da se stvari, na neki način, pokreću i da se deblokiraju. I ja se nadam, znači, da je i ovaj Vaš jasan stav oko toga ustvari poruka da netransparentni procesi blokiranja strateških projekata ne mogu biti tolerirani, pogotovo ne od najvišeg zakonodavnog tijela koje osim zakonodavnu ima tu nadzornu ulogu, i drago mi je da ste je prepoznali. I evo, nastavit ćemo tu komunikaciju. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ dajem gospodinu Sredoji Noviću. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, uvažena ministrice, ministri u Savjetu ministara, dame i gospodo. Htio sam da postavim danas, u skladu sa članom 156. stav (1) Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, sljedeće delegatsko pitanje – Ko od rukovodilaca na nivou Bosne i Hercegovine danas ima lično obezbjeđenje i koliko lica obezbjeđuje svakog od rukovodilaca, te s tim u vezi koliko je to koštalo Direkciju za koordinaciju policijskih tijela u periodu 01.01.2016. do 15.10.2016., putni troškovi, noćenje, dnevnice i sl. u zemlji i inostranstvu, posebno u vrijeme godišnjih odmora? Zašto ovo pitanje postavljam? Jedna je dimenzija kada smo donosili Odluku o obezbjeđenju ličnosti, objekata posebno, Odluka Savjeta ministara prije 15 godina i kada je ova zemlja nalazila se u nešto drugačijoj poziciji i bezbjednosnoj, i materijalnoj, itd., a druga je dimenzija danas. Naprosto želim da podstaknem da je došlo konačno vrijeme da se sagleda jesu li svi oni koji su tada imali pravo, ili imaju i danas pravo, na obezbjeđenje ugroženi 4 bezbjednosno, koliko su oni ugroženi, o čemu bi i ova Parlamentarna skupština trebala da zna, ako se koriste već obezbjeđenja, što, dakle, apsolutno neosporavam pravo da se shodno Odluci to koristi. I zato me interesuje da se prezentira koliko to sredstava godišnje koristi se, s jedne strane, ali s druge strane bi bilo jako dobro da Savjet ministara konačno stavi na dnevni red i Odluku o obezbjeđenju objekata, prije svega stranih diplomatskih predstavništava, da li se oni obezbjeđuju isto kao što naša predstavništva se obezbjeđuju u inostranstvu. Ima li po principu reciprociteta ili nema, jesu li sva ona diplomatska predstavništva u Bosni i Hercegovini koja su ogroman broj tako ugrožena da i danas desetine i stotine policajaca iz Direkcije obezbjeđuje te objekte. Mislim da je to konačno došlo vrijeme da se sagleda detaljno. Tamo gdje ima potrebe, ne osporavajući naravno, da se ili pojača ili ostavi na istom obezbjeđenju ili naprotiv da se dođe do izmjene i dopune Odluke. Evo, to je razlog zbog čega sam postavio ovo danas delegatsko pitanje. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor predsjedavajućeg Vijeća ministara, gospodina Zvizdića. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju. Ja ću dati kratak odgovor, u skladu sa vremenom koje mi stoji na raspolaganju. Dakle, Direkcija u izvršenju, za koordinaciju policijskih tijela u izvršenju svoje zakonske obaveze primjenjuje Uputstvo o obimu i načinu vršenja poslova fizičkog i tehničkog osiguranja osoba, objekata i imovine. Tim Uputstvom je predviđeno da osiguranje u Bosni i Hercegovini imaju tri kategorije. Prva kategorija su članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući Vijeća ministara BiH i strani zvaničnici koji se nalaze u posjeti Bosni i Hercegovini. Drugu kategoriju čine ministri u Vijeću ministara BiH, predsjednik Suda BiH, glavni tužilac Tužilaštva BiH i predsjedavajući domova Parlamentarne skupštine BiH. I konačno treću kategoriju čine zamjenici predsjedavajućeg domova Parlamentarne skupštine BiH, osobe koje se štite po odlukama Vijeća ministara BiH i konačno osobe koje se štite po Odluci direktora Direkcije na osnovu stručne procjene same Direkcije. Navedene osobe imaju pravo na osiguranje u prvoj kategoriji 24 sata na dan, kako u Bosni i Hercegovini, tako i prilikom putovanja ili boravka u inostranstvo, cijelo vrijeme trajanja mandata ili do isteka važenja ove Odluke. U ovom trenutku Direkcija na nivou Bosne i Hercegovine štiti 27 osoba. Ostale podatke će Direkcija dostaviti u skladu sa postojećim propisima i onim nivoom podataka koje može javno iznijeti i ustupiti. Ja na kraju, to je otprilike odgovor na Vaše pitanje, ali na kraju želim da kažem da se u potpunosti slažem sa Vama da ovo pitanje treba učiniti krajnje transparentnim, ali ne mislim da to treba biti vezano samo za, kao što ste postavljali, 2016. godinu. Mislim da treba napraviti jednu uporednu tabelu od 2010. do 2016. godine i ne treba nikako da bude vezano samo za nivo Bosne i Hercegovine, jer javnost jednako zanima kakva je situacija u ovom Sektoru i na nivou bosansko-hercegovačkih entiteta. Dakle, ko ima tamo pravo na osiguranje, u kom obimu, u kojoj dužini, koliko se sredstava i na nivou entiteta troši za obezbjeđenje i pratnju osoba koje obavljaju funkcije, i na nivou, dakle, entiteta i na nivou Bosne i Hercegovine. I evo, ja predlažem da se pitanje i proširi u tom obimu kako bi zaista imali vrlo jasan i transparentan podatak o tome koliko, barem 30 ključnih funkcija u Bosni i Hercegovini, koje pravo imaju na osiguranje, u kom obimu i koliko se uopće novaca troši na te funkcionere, ne samo u smislu osiguranja, nego recimo u smislu reprezentacije, nabavke automobila, putnih troškova na putovanjima koja nemaju svoje izvještaje i slične stvari. Mislim da sve stvari treba vratiti krajnje transparentno. 5 Što se mene tiče ja ću sve podatke o funkciji predsjedavajućeg Vijeća ministara iznijeti u skladu sa zahtijevanim pitanjem, ali istovremeno sa ostalih 30 funkcija u Bosni i Hercegovini. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Delegat Sredoje Nović da li je zadovoljan dobivenim odgovorom? Izvolite.
Pa mislim da je ovo samo djelomičan odgovor i u svakom slučaju nisam ni očekivao da će predsjedavajući to moći danas u roku od 24 sata da da sve ono što je u delegatskom pitanju postavljeno. Ja očekujem i tražim da se u pismenoj formi to očituje. I ono što sam, ponovo naglašavam nije ovdje riječ samo da li je to, salažem se, samo '16. godina, ovdje je uopšte riječ o trošenju sredstava Budžeta BiH po različitim osnovama pa i ovo. Prema tome, to da li je trebalo 20102., '03., '05. isti obim obezbjeđenja kao što je to 2016. treba konačno, odnosno Savjet ministara očekujem da potpuno sagleda i racionalno donese eventualno izmjene i dopune samog Uputstva koje jeste. Dakle, zamolio bih da se dobije pismeno i potpun odgovor na ono što sam ja tražio u svom delegatskom pitanju. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima delegat Dragutin Rodić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo. Moje pitanje je takođe upućeno Savjetu ministara, tj. predsjedavajućem. U skladu sa članom 156. stav (1) Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH postavljam sljedeće delegatsko pitanje. Na 20. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 16. juna 2016. godine, postavio sam sljedeće delegatsko pitanje – Kada će Savjet ministara BiH usvojiti Pravilnik o regulisanju maksimalne cijene lijekova u Bosni i Hercegovini? Predsjedavajući Savjeta ministara BiH dao je veoma korektan odgovor iz kojeg sam shvatio da je pitanje dana kada će biti usvojen, jer je nedostajalo samo mišljenje Kancelarije za zakonodavstvo i mišljenje Ministarstva finansija i trezora BiH. Nakon pet mjeseci čini mi se da pomaka nema. Neobjašnjivo je da je potrebno toliko vremena da se dobije mišljenje od nadležnih institucija, tim prije što je predsjedavajući na kraju izlaganja rekao – što se mene lično tiče Pravilnik je za mene prihvatljiv i u tom smislu ću glasati za ovu novu i zadnju verziju teksta Pravilnika o lijekovima. Stvarnost je i dalje surova, plaćamo najskuplje lijekove u regionu, a Pravilnika još uvijek nema. Moje pitanje glasi – Šta je stvarni problem zbog kojeg nije moguće usvojiti navedeni Pravilnik? Hvala.
Hvala lijepo. Izvolite predsjedavajući. 6
Zahvaljujem se svakako zastupniku na postavljenom pitanju. Ja i dalje u potpunosti stojim iza svog stava koji sam rekao i prošli put, onda kada dobijemo mišljenj, obavezujuća mišljenja i kada se stvore pretpostavke da materijal može biti na dnevnom redu sjednice Vijeća ministara ja ću ga, kao onaj koji predlaže dnevni red, odmah staviti na dnevni red i glasaću za Prijedlog koji je došao, proslijeđen ka ministarstvima da daju svoja mišljenja. Mislim da je taj Prijedlog krajnje prihvatljiv osim par stručnih korekcija koje treba uraditi u samom Prijedlogu i koje očekujemo da nam ih definiše struka a ne nikako da to rade samo ljudi unutar Vijeća ministara. Dakle, podsjećam još jednom da je Agencija za lijekove i medicinska sredstva 17.06.2016. godine Ministarstvu civilnih poslova dostavila novi Prijedloga pravilnika o načinu kontrole cijena, načinu oblikovanja cijena lijekova i načinu izvještavanja o cijenama lijekova u Bosni i Hercegovini. Isti je proslijeđen nadležnim institucijama da na njega daju mišljenje i mi ta mišljenja još uvijek nismo dobili. Bez tih mišljenja nemoguće je da se taj materijal tako nekompletiran pojavi na sjednici Vijeća ministara. U međuvremenu, koliko smo uspjeli saznati iz javnih medija, Stručno vijeće Agencije je zasijedalo u pokušaju da postignu konsenzus u vezi sa rješenjima u samom Pravilniku. Saznali smo da to nisu, da nisu došli do zajedničkog stava, nisu uspjeli postići konsenzus, riječ je bilo već o već više puta ponavljanom i poznatom koeficijentu, da li 0,90, dali 0,95, 0975 ili 1. I evo, mi očekujemo ili da kažem ... još neki rok od par sedmica Stručnom vijeću da još jednom organiziraju sjednicu, da pokušaju postići konsenzus i ono što bude njihov konsenzus na neki način će biti i smjernica za rad Vijeća ministara. Mi ćemo ono što oni kao struka dogovore zasigurno podržati na Vijeću ministara. Prema tome, čim dobijemo mišljenja ili čim Stručno vijeće na novoj sjednici postigne konsenzus, stvoriće se pretpostavke da Pravilnik bude usvojen. Agencija je u međuvremenu uradila jednu stručnu ekonomsku studiju o efektima koje će Pravilnik imati na tržište lijekova. Oni nisu baš toliko signifikantni(?) kao što imamo priliku stalno čitati u medijima, mislim da je zadnji put u medijima čak bio izvještaj da će ušteda biti prako 150 miliona eura. Dakle u nas uvijek te uštede dobiju neku, neke ... puta 3, puta 5, itd., ali nesumnjivo svi u Vijeću ministara imamo stav da treba usvojiti Pravilnik koji će zasigurno dovesti do uštede unutar tržišta lijekova u Bosni i Hercegovini, ali sam Pravilnik mora proći predviđene procedure. Dakle, konačno da zaključim, očekujemo da najdalje u naredne dvije sedmice Stručno vijeće ponovo organizuje sjednicu, da se konačno opredijele o jednom koeficijentu ili da nam daju dvije varijante kao izbor pa ćemo mi to dodatno analizirati na Vijeću ministara, i odmah poslije toga takav Pravilnik će biti na Vijeću ministara. Dakle, zaista u ovome trenutku Sručno vijeće Agencije je ono koje utvrđuje Prijedlog po Zakonu o Agenciji, ono utvrđuje Prijedlog, a konačnu politiku i konačnu odluku donosi Vijeće ministara. Dakle, očekujemo da zaista oni urade taj potez, da postignu konsenzus i da to najdalje u narednih 15 dana proslijede ka Vijeću ministara.
Hvala lijepa. Gospodine Rodiću imate li potrebu? Izvolite.
Hvala na iscrpnom odgovoru. Iscrpan odgovor je bio i 20.juna, ali ja se iskreno nadam i vidim da postoji namjera da dođemo do Pravilnika i nadam se da će to biti u ovom roku. Ja sam i postavio pitanje upravo iz razloga što sam informisan da to usaglašavanje u okviru Agencije baš 7 ne ide na najbolji način. I to za mene predugo traje, a mislim da, bez obzira kolike su moguće uštede, da ipak se ... da građani plaćaju najskuplje lijekove u regionu. Ja molim da mi se dostavi ovaj odgovor u pismenoj formi. Hvala.
Hvala lijepo. Iscrpili smo delegatska pitanja, sada prelazimo na dnevni red sjednice. Za 23. sjednicu predlažem sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 22. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 609/16, od 19.02.2016. i 18.03.2016.; 3. Prijedlog zakona o obilježavanju malog oružja, lakog naoružanja i pripadajuće municije (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1361/16, od 09.05.2016. i 10.06.2016.; 4. Prijedlog zakona o pružanju besplatne pravne pomoći (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1789/16, od 28.06.2016.; 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-1265/16, od 16.05.2016., sa Mišljenjem komisije za finansije i budžet Doma naroda; 6. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2091/16, od 02.08.2016.; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 2194/16, od 05.08.2016.; 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2275/16, od 26.08.2016.; 9. Izvještaj komisije Kolegija Doma naroda o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-1510/16, od 20.05.2016. i 13.07.2016.; 10. Izvještaj o radu Komisije za odlučivanje o sukobu interesa za 2015. godinu, broj: 01,02,03-50-19-2071/16, od 29.07.2016.; 11. Izvještaj o zbrinjavanju osoba pod međunarodnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2015. godinu – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-41-1987/16, od 22.07.2016.; 12. Informacija o prihvatu i integraciji bosanskohercegovačkih državljana koji se vraćaju u Bosnu i Hercegovinu po osnovu Sporazuma o readmisiji za period 01.01.2015.– 31.12.2015. – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03- 41-1986/16, od 22.07.2016.; 8 13. Prijedlog deklaracije o osudi govora mržnje – predlagač: delegat Martin Raguž, broj 02- 02-2-2746/16, od 27.10.2016.; 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o saradnji u oblasti turizma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Kipar, broj: 01,02-05-2-2229/16, od 15.08.2016.; 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu između Razvojne banke Vijeća Evrope i Bosne i Hercegovine u vezi s regionalnim programom stambenog zbrinjavanja, broj: 01,02-05-2-2240/16, od 18.08.2016.; 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Slovenije o primjeni Sporazuma između Evropske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji lica koja borave bez dozvole, broj: 01,02- 05-2-2241/16, od 18.08.2016.; 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu br. TF 0A0656 (Projekat jačanja finansijskog upravljanja i kontrole) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj / Međunarodne asocijacije za razvoj (Svjetska banka), broj: 01,02-05- 2-2244/16, od 18.08.2016.; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Poljske o zaštiti tajnih podataka, broj: 01,02-05-2- 2245/16, od 18.08.2016.; 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o osnivanju Fonda za Zapadni Balkan, broj: 01,02-05-2-2246/16, od 18.08.2016.; 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Izmjena i dopuna Statuta i njegovog aneksa (Pravila finansiranja) koje je usvojila Generalna skupština od osnivanja Svjetske turističke organizacije (UNWTO), broj: 01,02-05-2-2479/16, od 23.09.2016.; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke – Modernizacija puteva u Federaciji Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-05-2-2480/16, od 23.09.2016.; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske o saradnji u vojnoj obuci, broj: 01,02-05-2- 2567/16, od 04.10.2016.; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije o kolokaciji diplomatsko-konzularnih predstavništava, broj: 01,02-05-2-2568/16, od 04.10.2016. Ovo je usaglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Da li se neko javlja za riječ, ima li izmjena i dopuna? Nemamo prijavljenih. Prema tome konstatujem da smo dnevni red usvojili bez glasanja, u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na tačku jedan, to je Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 22. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nemamo prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasamo o Zapisniku 22. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. 9 Prisutno je 14 delegata – za je 13, protiv nema, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH 8 za, bez glasova protiv i 1 suzdržan, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća i entitetska većina., prema tome konstatiram da je Zapisnik 22. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojen. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-609/16, od 19.02.2016. i 18.03.2016.
Gospodin Kadić ispred Kluba Bošnjaka.
Hvala lijepo. Gospođa Zovko.
Gospođa Zdenka Džambas. 10
Hvala lijepo. I Klub Srba. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Komisija za usaglašavanje tekstova. Koga ste predložili, oprostite? Darko Babalj, jel'? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala lijepo predsjedatelju. Pozdravljam, lijepi pozdrav svim nazočnim. Pa, produkt jednoglasnog našeg negativnog Mišljenja je upravo kroz višemjesečno čekanje da dobijemo mišljenje od Vijeća ministara, nismo ga dobili. Primjena ovog Zakona inplicira povećanje sredstava u Proračunu institucija, a Povjerenstvo je stvarno, onaj, nije cilj usvajati zakon sa financijskim posljedicama bez mišljenja Ministarstva financije i trezora. Posebno naglašavam kako naše Povjerenstvo za financije i proračun Doma naroda nije za ad hok izmjene Zakona o plaćama i nakanadam sukladno potrebama pojedinačnih institucija. Povjerenstvo se zalaže, a ujedno i apelira na sve aktere da pristupimo sustavnom i sveobuhvatnom rješavanju nagomilanih problema, posebno kad je u pitanju oblast plaća i naknada zaposlenika, pa tako počev od plaća u Uredu za razmatranje žalbi, vojnika, policajaca i sve drugo što se pojavilo u ovim vremenima. Nije dobro usvajati pojedinačna rješenja i narušavati financijsku ravnotežu sustava. Mi smo imali do sad ad hok rješenja, a i koliko znam ima u pripremi i nekih drugih zakona, vrijeme će pokazati da li su ti, da li su ti zahtjevi opravdani ili su populistički, ali nama, na sjednici Povjerenstva smo jednoglasno odlučili da budemo jedinstvenog stava da ne usvajamo nikakva rješenja bez Ministarstva financija i trezora. Mi mišljenje nismo dobili, čekali smo ga evo već dugi niz, morali smo donijeti odluku i evo to je obrazloženje. Hvala. 13
Hvala lijepo. Riječ dajem predlagaču Zakona, ako je prisuta i ako želi. Niti je prisutan, niti želi. Otvaram raspravu. Riječ ima gospodin Ognjen Tadić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege, članovi Savjeta ministara, uvaženi gosti današnje sjednice. Dakle, nisam se javio da u suštini razgovaramo o sadržaju ovog Zakona, jer on je toliko jednostavan da se tu nema o mnogo čemu razgovarati, radi interesa javnosti važno je da se zna da jedan broj ljudi obavlja praktično isti posao, ima ravnopravan status a imaju različite plate i bila je ideja da se to izjednači. Javio sam se zbog toga da reagujem na ovaj princip, dakle da praktično Komisija sebi uzima, kako bih rekao, neku vrstu uloge, ne mogu reći prava, jer to ne proizilazi iz bilo kog akta, da koči Parlamentarnoj skupštini pravo da sama donosi zakone, zato što Komisija misli da to treba uraditi na nekakav jedinstven način. To nije praksa koja bi smjela biti prihvatljiva, vi možete da se suprodstavite donošenju ovakvoz Zakona iz sadržajnih razloga, iz toga što nije u skladu s Ustavom, nije u skladu sa nečim drugim, ali kad sami sebi date ulogu nekoga ko kaže koristićemo jednu poslovničku mogućnost koja onemogućava praktično Parlament da usvoji zakon zato što vas 6 ima određen stav o tome. To ne bi smjelo da se dešava, uz dužno poštovanje svakom od vas 6 kao ravnopranih članova ovog Parlamenta. Dakle, Parlamentu niko ne može uskratiti bilo kakvim proceduralnim pitanjima, mogućnostima, pravo da odlučuje o nečemu. Pa vi znate da praktično sad vi to činite, jer i kad mi izglasamo, ako sad, recimo, evo mi se ne složimo s vašim mišljenjem, kao što je to bilo o nekim zakonima u slučaju ranije, vi ponovo donesete isto mišljenje i gotovo, Parlament nema ništa sa tim. Ta, ti proceduralni mehanizmi mislim nisu napravljeni za ovakve situacije, jer ovo je jedno sasvim obično, rekao bih, čak svakodnevno pitanje o kome bi Parlamentarna skupština trebala da se izjašnjava ako je to u njenoj nadležnosti. Znači, vi možete davat argumente, ja govorim moje tumačenje vjerujte mi i Poslovnika, vi možete da dajete argumente kojim kažete da ovaj Zakon ne treba usvojiti, ali baš pod ovim obrazloženjem koje ste dali da vi to nebiste dopustili dok Savjet ministara ne da nekakvo jedinstveno mišljenje o tome. Dakle, nije to Poslovnik, dakle uz dužno poštovanje vama, dakle to ipak teško može ući u Poslovnik, jer onda ne bi trebala Parlamentarna skupština, nego onda bi o svakom meritornom pitanju odlučivale komisije i rekle ovo ne ide i gotovo. Dakle, nije to dobro. E sada, ja poštujem vaše mišljenje, ja ću se izjasniti o njemu i to sve, ništa dramatično se ne dešava, ali samo vas molim, dakle, imali smo nekoliko takvih slučajeva ranije, dakle nije dobro da komisije uskraćuju mogućnost Parlamentarnoj skupštini da donosi konačne odluke, pogotovo zbog toga što Parlamentarna skupština u skladu sa svojim Poslovnikom poznaje različit broj raznih drugih instrumenata koji u meritumu neke stvari odbijaju ili prihvataju, zavisno od toga da li su one prihvatljive ili neprihvatljive i u sukobu sa nekim interesom ili nečim drugim. Dakle, ovo mislim nije takvo pitanje. Hvala.
Hvala lijepo. Ispravku krivog navoda ima gospodin Dragutin Rodić. Izvolite. 14
Ja imam potrebu samo da kažem nekoliko riječi i naravno, uvažavajući mišljenje svakog od nas ovdje, na svoj stav, međutim bilo je potrebno pročitati ovo Mišljenje koje je dostavljeno od strane Komisije za finansije i budžet, predsjedavajući je pročitao samo zaključke i ono što smo mi predložili, a da se pročitalo čitavo Mišljenje onda bi se vidjelo koliko je Komisija za finansije budžet uložila napora da dođe do rješenja i da riješi ovu vrlo jednostavnu stvar. Međutim, ja moram da kažem da je ovo bilo na Komisiji, znači jutros, to je bila 27. sjednica, ako se ne varam Komisije za finansije i budžet, a mi kao Komisija smo i 24. sjednicu posvetili Kancelariji za žalbe kao tematskoj sjedinici, gdje smo raspravljali o mnogo bitnim pitanjima i potpuno se upoznali o radu same te Komisije za žalbe i tražili određena rješenja kako da dođemo do mogućnosti da Komisija u punom kapacitetu obavlja svoj posao i da riješi one probleme koji su nastali iz nekog prethodnog perioda i koji su možda posledice i zakona takav kakav jeste. Pema tome, mi znamo da je u Predstavničkom domu ovaj Zakon usvojen po hitnom postupku i usvojen je, znači, bez analiza i bez svega onoga što treba da prethodi jednom zakonu, mi smo htjeli kroz redovnu proceduru da dođemo do kvalitetnog rješenja i, naravno, ni jedno trenutka ni jedan član Komisije nije imao motiv da nešto zaustavlja i da preuzima na sebe one nadležnosti koje nisu. I ovo je samo razmišljanje Komisije i prijedlog ovom Domu, kakvu će odluku Dom donijeti to je na svakom delegatu posebno da glasa i da iskaže svoje mišljenje. Ja lično smatram, a evo to znamo i nije ovo sad prvi slučaj, tražimo jedno sistemsko rješenje, ja ne vidim šta je u tome problem, ne vidim ni problem, naravno po proceduri mi ne moramo da dobijemo mišljenje Ministarstva finansija i trezora, i to je potpuno poslovnički jasno, ali mislim da je gospođa Zovko vrlo dobro obrazložila da jednostavno ni svaki od nas delegata ni poslanika ne može da sagleda finansijske efekte koji mogu da proizađu iz bilo kakvog zakona. Možda je ovaj jednostavan, ali sutra dolazi čitav niz zakona koji pojedinačno rješavaju tu oblast, mi ne možemo pojedinačno da sagledamo krajnje efekte koji mogu proizaći iz usvajanja takvog jedno zakona. Prema tome, ja sam se samo javio da kažem da Komisija nije preuzela nikakve ingerencije i izašla van Poslovnika, Komisija je samo donijela svoj stav oko ovog pitanja, predložila Domu naroda, za Mišljenje se može glasati za, protiv, i to će biti rezultat krajnjeg ishoda ovog postupka. Hvala.
Hvala lijepo. Da li još neko ima? Gospođa Zovko se javila, pa odustala jel', gospođa Zdneka Džambas ima ispravku krivog navoda. Izvolite.
Nisam baš mislila na krivi navod nego da repliciram gospodinu Tadiću. Dakle, na ovoj, Komisija, evo pojasnili su članovi, ja ću dati primjer kao što sam rekla to jučer, mi smo imali u popodnevnim satim sjednicu naše, naša Komisija bila je sa revizorskim timom, sa Ministarstvom financija i oko nekih drugih stvari, i onda smo razgovarali i o tom šta su posljedice prihvaćenih promjena Zakona o plaćama i naknadama u prethodnom periodu. I evo upravo zbog toga, gospodine Ognjen, Vama gospodine Tadiću, Vi znate sad mi smo u Ad hok komisiji za izbor članova Upravnog odbora Agencije za visoko obrazovanje i vidjeli smo zadnji puta da smo dobili pet zahtjeva, pet aplikacija, da nemamo nikog iz reda Bošnjaka i iz reda ostalih, na prethodnom nismo imali iz reda Srba, kad je i predsjednik Komisije gospodin Đonlagić rekao da je razgovarao sa nekim ljudima da se prijave, rekli su – ne, nama se to ne isplati. Doveli smo do apsurdnosti rad u nekim upravnim odborima, nadzornim odborima, itd., tako da ćemo mi sa 15 finacija i pokrenuti tu priču da vidimo što su efekti one priče o milionskom, o milionskim uštedama, jel' to samo financijski ili imamo problem evo sad jednu važnu stvar da rješavamo a to je visoko obrazovanje, neće ljudi da se jave. Prema tom, to su posljedice, znači razgovaraćemo do sada što smo to usvojili, a što su i financijske i sve druge posljedice pokrećemo mi inicijativu sa Komisije za finacije. Zato ne znamo šta će sa ovim biti, nebismo da izazovemo čitav niz drugih da se prijave. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Podsjećam da je Komisija za finansije i budžet ovo Mišljenje donijela jednoglasno, da nije izišla iz okvira svojih nadležnosti i da ukoliko gospodin Ognjen Tadić ima primjedbe na ovo što je rekao to se odnosi na Poslovnika a ne na rad Komisije. Izvolite gospodine Tadiću.
Hvala gospodine Softiću. Dakle, da samo dorečenosti radi, dakle ta poslovnička mogućnost kroz ovaj ispravak krivog navoda ... prihvatite. Dakle, mi ovdje govorimo o principima ovog Zakona. Princip na kome je zasnovan Prijedlog zakona on je jasno naveden u obrazloženju, pa kaže – u Zakonu o platama i naknadama u institucijama BiH u članu 2. tačka f) definisano je da je platni razred kvalifikacioni element koji se utvrđuje za svako radno mjesto u institucijama Bosne i Hercegovine prema kreterijumima, pa navedeno, i ne smije biti diskriminacije. Dakle, po zakonu koji tretira poslove tih ljudi, dakle oni su svi s istim ovlašćenjem, isti posao rade i postoji diskriminacija. Postoji procjena oko finansijskog efekta, gospodine Rodiću, u tački 4. obrazloženja, ovaj Zakon obuhvata ukupno 8 izvršilaca sa korekcijom koeficijenta sa 4,96 na 6,5 dakle ukupno uvećanje je 1,54 puta 8. Dakle, ne treba Ministarstvo finansija da pomnoži 8 puta 1,54. Ako je to iznos za koji će Budžet BiH biti oštećen i ozbiljno ga ugrožava onda da se odmah raziđemo. Dakle, ne bih polemisao, samo hoću da kažem, dakle, moj izlazak je prosto principijelne prirode, nema veze s radom Komisije, svaka vama čast vi ste primjetili jedan fenomen koji otprilike glasi ovako – postoji neki trend u Predstavničkom domu da se, haj da kažem, vodi politika preko Zakona o platama, to je nekoliko puta imalo efekat u Domu naroda, dio delegata je nezadovoljan i sad hoće da tu utvrde se nekakvi kriteriji ponašanja. To je ok, ali to s ovim ljudima nema veze, koji baš nikakve veze nemaju sa ovim, niti postoje neki lobisti koji će baš radi njihovog interesa sada da kažu – e hajmo mi sada neki tretman primjeniti koji je specifičan, a to su najobičniji ljudi koje smo mi ovdje izabrali da rade posao, oni kad su došli tamo sučili se s tim da za isti posao primaju različite plate. Dakle, što se tiče mene, nemojte pogrešno shvatiti, nisam ja ovdje apriori za povećanje, ja sam za to i da se smanji ovima koji imaju veću platu, dakle ako neki članovi Komisije za isti rad primaju veću platu hajmo im smanjiti na iznos ovih koji primaju manju platu sa obrzloženjem ako su se ovi kandidovali za manju platu bilo im prihvatljivo, vjerovatno bi se i ovi kandidovali što imaju sad veću platu za tu manju platu, bila bi im takođe prihvatljiva. Ali samo nemojte da bude nejednako, jer onda narušavamo baš princip koji govori o tome da nema diskriminacije. Dakle, ja sam izravnjenje ove plate da im damo manju svima ili da bude ista svima, ali da bude različita to mi nije, nije mi to, mislim, korektno, nije prihvatljivo. Hvala. 16
Hvala lijepo. Ako nema više, zaključujem raspravu. Glasamo o Mišljenju Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Dakle, prisutno je 14 delegata – 13 za, 1 protiv, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 9 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 4 za, 1 protiv, bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina i postoji entitetska većina, te stoga konstatiram da je Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojeno i time, u skladu sa članom 104. stav (2) Poslovnika, ovaj Zakon se smatra odbijenim. Glasamo o zaključku Komisije za finansije i budžet Doma naroda, ako treba da ga ponovo iščitamo prije. Nema potrebe. Pristupićemo glasanju. Prisutno 14 delegata – za je bilo 14, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 9 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća, postoji entitetska većina, te stoga konstatiram da je ovaj prijedlog zaključka dobio potrebnu većinu i da je usvojen. Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 2091/16, od 02.08.2016. Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Član 103. Poslovnika, prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste mišljenja Zakonodavno-pravnog sektora i Ustavnopravne komisije Doma naroda. Zakonodavno-pravni sektor utvrdio je da je Prijedlog zakona, da Prijedlog zakona nije u cijelosti usklađen sa odredbama člana 95. Poslovnika Doma naroda, a da je usklađen sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Zbog toga je Kolegij Doma naroda uputio predlagaču dopis i Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora radi ispravke uočenih nedostataka u Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu BiH. Predlagač je 16.09.2016. godine dostavio Mišljenje Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH o usaglašenosti Prijedloga zakona sa standardima zaštite ličnih podataka koje je u Prijedlogu zakona nedostajalo. Ustavnopravna komisija Doma naroda utvrdila je da je Prijedlog zakona usaglašen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine i podržala je principe Prijedloga zakona. Riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda, Halidu Genjcu. Kao u Izvještaju. Riječ dajem predlagaču Zakona. Nema potrebe. 17 Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu BiH u prvom čitanju. Prisutno 14 delegata – za je 13, bez glasova protiv i 1 suzdržan glasa. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv i 1 suzdržan glas, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, te stoga konstatiram da je Prijedlog zakona i izmjeni i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu BiH usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku sedam, to je Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2194/16, od 05.08.2016.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kao što rekoste ovo je rasprava o potrebama i principima, potrebe definitivno ima da se uredi ova oblast udruga i zaklada. Evo maloprije smo imali sukob mišljenja, ja bi to tako nazvao, oko Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine koji je se odnosio precizno na 8 ljudi, koliko sam ja razumio. Ovdje imamo jedan zakon koji uređuje, pa najvećeg poslodavca u Bosni i Hercegovini, uključujući i institucije Bosne i Hercegovine, tj. nevladin sektor takozvani, tj. udruge i zaklade. I naravno da postoji i potreba da se ovo uradi i napravljen je definitivno pomak sa ovim Prijedlogom zakona, međutim ono što je meni sporno i šta želim podijeliti s vama, to je mogućnost da udruge koje su neovisne, a uvijek su ovisne ili su nečije, mogu obnašati javna ovlaštenja, i to se ni ovim Zakonom ne mijenja, iako je precizirano u odnosu na prošli Zakon kakav je bio, znači tad im je se to dozvoljavalo ad hoc i donese Vijeće ministara odluku. Znači osnovala tri čovjeka udruženje i donese Vijeće ministara, vi sad obnašate javna ovlaštenja i onda oni rade šta ih je volja. Primjerice, ima jedna udruga zove se 18 AMUS i taj AMUS, predsjednik je Dino Dervišhalilović, poznatiji kao Dino Merlin, i oni naplaćuju od svih ugostiteljskih objekata u Bosni i Hercegovini, naplaćuju od svih radio postaja u Bosni i Hercegovini, naplaćuju od svih televizija u Bosni i Hercegovini, pa evo i mi koji smo u političkim strankama smo dobili od njih ako koristimo neku glazbu, znači da im dostavimo to i da im to platimo. I onda sam ja sebi dao vremena, pa sam otišao na tu stranicu AMUS-a, zglave ja ne znam ni jednog onog izvođača osim pokojne Jadranke Stojaković, koja vjerujem više nije aktivna u upravi rečenog udruženja i ima tamo tražilica, znači upošete izvođača ili pjesmu i ono vam izbaci je li on član AMUS-a i dobije li on određeni dio tog što se naplaćuje, kažem ponovo, u cijeloj Bosni i Hercegovini. Ja sebi normalno dao za pravo i ja sam sebi upisao tamo par izvođača iz Hercegovine, koji se slušaju, recimo, u mom kraju Mate Bulić, Zorka Begić, Ivica Bago, nema ni jednog zglave. Pa sam onda upisao, ne znam, hajde reko možda su malo moderniji pa sluša se, pa upisao Tera ...(?), pa nema ni ..., i sad da vam ne nabrajam, ali uglavnom znači ta gospoda uzme sebi za pravo naplatiti u mom Posušju, sinoć sam bio na piću u Istočnom Sarajevu nisam čuo ni jednog domaćeg izvođača i ti ljudi plaćaju naknadu AMUS-u. Ja se ne zalažem za to da to bude neuređeno, znači ne pada mi to na pamet, ja se zalažem da mi to vratimo u okvir institucija Bosne i Hercegovine, jer ima tamo ili neki Zavod za intelektualno vlasništvo ili za, postoje ministarstva za umjetnost, za kulturu, imamo Regulatornu agenciju za komunikacije, znači koja može precizno zatražiti od radio postaja, i imamo u konačnici ljude koji se bave nekim izričajem umjetnosti, zbog čega oni to ne bi radili, zbog čega to institucije ne bi naplaćivale. Jer iskren da budem ja ne vjerujem da rečeni AMUS dostavi bilo kome financijsko izvješće koga su oni isplatili, koliko su isplatili, a tuže ljude koji drže ugostiteljske objekte. I sad primjerice radi ja otvorim gril puštam unutra Rolingstonse i ... i ja moram platiti Dini Merlinu, to nema veze sa zdravom pameti. Ili primjer drugi, krajem prošle godine ja sam postavio izaslaničko pitanje jednom nadležnom ministarstvu u svezi Vanjskotrgovinske komore, znači udruge su dužne a Vanjskotrgovinska komora, bez obzira na svu njenu veličinu, na sve to koliko ona radi, koliko znači ovoj zemlji, je ipak samo nevladina udruga, znači samo udruženje građana isto kao Udruga pčelara za ..., znači nema tu velike razlike u zakonu su isti. S tim da VTK ima puno veća finansijska sredstva na raspolaganja od rečene Udruge pčelara. Mene je interesiralo jesu li oni dostavili financijsko izvješće do kraja četvrtog mjeseca do kada su bili obavezni zakonom i na kraju sam dobio pisani odgovor u stilu možda jeste, možda nije moje srce tajnu krije, pa ću ja to izaslaničko pitanje ponoviti u dogledno vrijeme, jer imam informacije da još uvijek nisu dostavili ni za 2014., da ne govorim o 2015. godini. Znači, ta oblast je neuređena, a sad mi imamo, znači Ministarstvo vanjskih i trgovinskih odnosa, imamo tamo agencije, imamo, znači ima ko to raditi. Dalje, odakle bilo kome pravo, piše ovdje fino da se udruge finansiraju iz članarine, odakle bilo kome pravo da nekoga učlani, ako ovaj nije podnio zahtjev za članstvo? Vi danas u Bosni i Hercegovini ukoliko osnujete društvo sa ograničenom odgovornošću dobijete samo dopis od Vanjskotrgovinske komore da ste vi njihov član i da ste im dužni platiti članarinu, što ide automatizmom. Odaklo to, gdje nas to vodi, šta dozvoljavamo, zalažemo se za transparentnost, koji je sljedeći korak? Kad se rodi beba da roditelji dobiju dopis e od sutra si član HDZ-a, SDS-a, HSS-a, SDA nebitno, znači je li to idući korak u toj transparentnosti ... (?) nije uključen mikrofon HDZ-a '90, evo da se kolega Raguž, ne treba dopis, znači ne možemo ići u tom pravcu. Ja sam za to da se rad udruga svede u okvir institucija što se tiče obnašanja javnih ovlasti, tj. rađenja posla 19 države, jer posao države su ove stvari o kojim ja govorim. Ili imamo jednu drugu varijantu, hajmo osnovati još jedno udruženje, pa evo da smanjimo troškove u institucijama vidimo da je problem i povećanje naknade za nekih 8 ljudi, smanjimo troškove u institucijama, hajmo naosnivati udruga brate mili, dati udrugama nek rade i da smo mi mirni. Jedna udruga nek se bavi poslom koji radi SIPA, može neki sekjuriti, jel' možemo se dogovoriti koji će, druga udruga pčelari nek preuzmu poljoprivrednu porizvodnju na Federaciji, ne znam Udruga svinjogojaca nek preuzme poljoprivredu u RS-u, možemo, i mi sa sebe sve skinemo, ne treba nam onda ništa. Imamo i privatnih fakulteta, šta će nam ova za visoko obrazovanje, što bi se mi s tim zamarali? Hajmo ... ima fino fakultet, ima u Kiseljaku, ima ih sedam, osam u Sarajevu, ima u Međugorju, ima u Mostaru, ima u Travniku, ljudi privatnici od tog zarađuju, pa hajmo im dati nek vode i visoko obrazovanje, što bi se mi s tim zamarali, što bi mi imali sveučilišta i univerzitete. Ja mislim da to nije ispravan put, mislim da je ispravan put da se to sve vrati lijepo u okvir institucija, a udruge piše ovdje lijepo – da mogu provoditi projekte od javnog interesa. To je drugo kad oni apliciraju, kad dobiju sredstva i trebate napraviti to i to, to da. Međutim, da oni imaju ovlasti za raditi ovo što rade, meni to ne pokazuje, u najmanju ruku, da smo mi ozbiljna država. Zato sad postoji još nekih pokazatelja, ali evo čisto da ne širim priču, zaustavio bih se ovdje. Znači, potreba postoji iznimna, međutim ovaj Zakon u principu ništa ne rješava od ovog stanja koje mi imamo. Imamo ponovo zato što je nekad neko bio dobar s nekim ko je se nešto pita, ovaj njemu prepustio da naplaćuje, radi, krčmi novce građana Bosne i Hercegovine, kako god ih je volja. Ukoliko se pojavi građanski neposluh, a redovno se pojavi, u konkretnom slučaju evo da se vratim ponovo na AMUS, u krajevima gdje se ne sluša baš Dino Merlin, evo da se ... izrazim i onda ljudi dobiju tužbu pa moraju platiti sudske troškove, itd. itd. Mislim da to jednostavno nije u redu, i što je najbitnije, mislim da AMUS je, kažem, jedno obično udruženje umjetnika, takvih se može osnovati sutra koliko hoćete, međutim niko nema pravo naplaćivati nego ti. Isto kao što je politička stranka udruženje ljudi koji imaju slične stavove i to primjerice radi sad da mi dadnemo ovlasti BPS-u Sefer Halilović i to što smo mi sad trenutno svi u drugim strankama to nikakve veze nema, jer oni imaju ovlasti da upravljaju državom. Evo mislim to je ... prikaz. Ovo u najmanju ruku nije normalno i mislim da smo mi jedina zemlja u kojoj nevladine udruge diktiraju Vijeću ministara i Parlamentu što i kako i odlučuju što i kako. Iz tog razloga ja ovo ne mogu podržati. Zahvaljujem gospodine predsjedavajući.
Hvala Vam. Nemamo više prijavljenih za raspravu. Prelazimo na glasanje. Glasamo o Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Prisutno je 14 delegata – 10 za, 1 protiv, 3 suzdržana. Federacija BiH 7 za, 1 protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska 3 za, bez glasova protiv, 2 suzdržana. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, te stoga konstatiram da je Prijedlog akona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku osam, to je, 20 Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 2275/16, od 26.08.2016. Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste mišljenja Zakonodavno-pravnog sektora i Ustavnopravne komisije Doma naroda. Zakonodavno-pravni sektor utvrdio je da Prijedlog zakona nije usklađen sa odredbama člana 95. Poslovnika Doma naroda i da nije u potpunosti usklađen sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Zbog toga je Kolegij Doma naroda uputio predlagaču dopis i Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora radi ispravke uočenih nedostataka u Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi Bosne i Hercegovine. Predlagač je 05.10.2016. godine dostavio Mišljenje Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH o Prijedlogu zakona koje je u Prijedlogu zakona nedostajalo. Ustavnopravna komisija Doma naroda utvrdila je da je Prijedlog zakona usaglašen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine i podržala je principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na 35. sjednici, održanoj 30.08.2016. godine, usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda, Halidu Genjcu. Kao u Izvještaju. Riječ dajem predlagaču Zakona. Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li imamo prijava? Nemamo. Zatvaram raspravu. Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Prisutno je 14 delegata – 13 za, bez glasova protiv, 1 suzdržan glas. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv, 1 suzdržan glas, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Postoji opća, postoji entitetska većina, te stoga konstatiram da je Prijedlog akona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi Bosne i Hercegovine usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku devet, Ad. 9. Izvještaj komisije Kolegija Doma naroda o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1510/16, od 20.05.2016. i 13.07.2016.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. I prije nego što nešto kratko kažem o obrazloženju, o sadržaju ove Deklaracije, zaista se želim zahvaliti Kolegiju, članovima Kolegija, ... i predsjednicima klubova što su, evo, u kratkom roku prihvatili da se ova Deklaracija nađe na današnjoj sjednici i na dnevnom redu. Mislim da je to dobra poruka svih nas. Bilo je, naravno, jedno zatišje o radu Doma pred lokalne izbore i, evo, ovaj, ovo je dobra prigoda da se ovaj, rekao bih, vrlo važan civilizacijski dokument nađe i prihvati od ovog uvaženog Doma i da javnost ima jedan uvid i u našu odgovornu poziciju kada je ovo pitanje na dnevnom redu. Znači ja sam formalno predlagač kao član Demokratske inicijative za Evropu, ali smatram nas, zaista iskreno, sviju predlagačima i nema nikakvog političkog vlasništva nad ovim Prijedlogom jer su članovi Demokratske inicijative za Evropu članovi i iz pozicije i opozicije iz oba entiteta. I, ovaj, mislim, dakle, da je ovo jedan od primjera kako se neka važna pitanja, bez obzira na političku poziciju, identitet ili pripadnost, mogu zajednički dogovoriti, a to je ono što mislim da ovoj zemlji zaista treba. Dakle, još jednom hvala, vjerujem da ćemo prihvatiti i uz raspravu. Ja ću samo kratko da kažem, dakle, mi smo svjedoci olovnog vremena kad je u pitanju govor mržnje na prostorima, ne samo Bosne i Hercegovine, ja bih rekao šire i globalno, a olovne riječi, onaj, kako je poznati pisac i pjesnik rekao – ubi me prejaka riječ. Ovdje danas imamo, znači, jednu, rekao bih, eskalaciju govora mržnje koji po svojoj ambiciji i posljedicama zaista djeluje razarajuće na biće Bosne i Hercegovine, njenu supstancu, a to je kulturni, nacionalni, religijski, individualni identiteti, sve ono što znači ta dimenzija. To je jako napadnuto, dijalog, harmoniziranje je skoro pa nepoznata dimenzija i, ovaj, taj prostor se, na neki način, uvodi, pogotovo prenosi na mlade generacije sa tendencijom da se promiče, opravdava, recimo terorizam kao globalno zlo, ekstremizam i radikalizam svih vrsta, da ne govorim o radikalnim nacionalističkim i etnocentričkim konceptima koji se stalno konfrontiraju, tako da je krajnje vrijeme da mi kao zakonodavci iz svoje odgovornosti damo jedan načelan stav, ovo je sukladno Poslovniku, znači, ovog Doma, načelan dokument koji se određuje o nekim važnim pitanjima. Tako je i postavljen u 10 točaka i mislim da on ne zadire ni u čije oblasti, već jednostavno poziva sve nosioce javnih funkcija, sve zakonodavne razine, i ovdje ću reći da je osim Zastupničkog doma i Narodna skupština u entitetu Republika Srpska, mislim da je usvojila ovaj tekst ili sličan, u proceduri u Parlamentu Federacije, a mi kao izraz volje konstitutivnih naroda mislim da bi to 24 bio neka, neki baš, ovaj, onako, rekao bih, na kraju šećer, na kraju ako želimo i pozitivno razmišljati. Znači, ovdje se radi o tome, dakle, da se ne ulazi u prostor prava na slobodu mišljenja, izražavanja, razmjene informacija, bez obzira ... to je temeljno ljudsko pravo, ali isto tako moramo jasno konstatirati da je govor mržnje sve prisutniji i da djeluje razarajuće. I u tom kontekstu mi trebamo osuditi taj govor mržnje, izraziti svoju spremnost da se dodatno zauzmemo na sprečavanju takvog načina i na sankcioniranje. Mi imamo, ne trebamo mi donositi nove zakone, nego trebamo vidjeti da li se provode zakoni, koliko je efikasno pravosuđe, jesu li dovoljne sankcije. Mislim da je to jedna od važnih stvari. Vidimo da je neka primjena sankcija sad već u ovoj izbornoj kampanji i reakcija, rekao bih ja, minimalna, ali ohrabrujuća obzirom da je, na neki način, uvedena u javni prostor. Zatim, trebamo primjenjivati međunarodne standarde, ne samo ono što je Vijeće Evrope, nego protokole i Konvenciju o kibernetičkom kriminalu koju smo ratificirali. Tako da sve su to važna pitanja, a pogotovo trebamo pozvati medije na jednu istinsku partnersku suradnju, obzirom na njihovu, rekao bih, krucijalnu ulogu u utjecaju na javnost, da, na neki način, i oni onemoguće slučajeve zlouporabe medijskog prostora kojih objektivno ima sve više, znači zloupotreba interneta, o tome neću govoriti, vidimo šta se danas na tom planu dešava. I da u ovu situaciju ... zaista iskreno civilni sektor kao partnera i sve ostale institucije, dakle, da zaista ovo pitanje bude jedno pitanje gdje, bez ustavnih promjena, bez političkih konfrotacija, možemo poraditi na ukupnom imidžu zemlje, na stavaranju i ohrabrivanju onih koji žele ovdje ostati i investirati. Pa pazite, i vi komunicirate sa običnim ljudima, više nije u pitanju samo posao, više je povjerenje u budućnost ... I jedna ovakva Deklaracija mislim da je opravdana i nadam se da će naići na vašu ... Evo, hvala vam lijepo.
Hvala gospodine Raguž. Otvaram raspravu. Gospodin Ognjen Tadić ima riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uz podršku ovoj inicijativi, za koju su glasali i drugi poslanici Srpske demokratske stranke kao i drugi članovi Parlamenta u Predstavničkom domu, ja bih samo htio da kažem da smo mi, evo nakon 26 godina, dakle, vrlo ozbiljnih sukoba došli do jedne Deklaracije koja osuđuje govor mržnje. Ne mogu da ne primijetim, i zbog ovog stenograma i zbog toga što, ko zna kad će ova ponovo tema biti na dnevnom redu, da propuštamo da osudimo nešto što je u srži tog problema, gdje govor mržnje samo predstavlja pojavni oblik, a to je kultura mržnje koju imamo u ovoj zemlji. I ona nije, kako se to može pogrešno smatrati, vezana isključivo za međunacionalne odnose, ona je porodično pitanje, ona je i pitanje između prijatelja, između najbližih saradnika, između svakog segmenta društva u kome živimo. I mislim da je primarno posljedica ogromne frustracije najvećeg broja stanovništva koji nije u stanju normalno da živi i da dođe do realizacije najelementarnijih potreba, te ta mržnja ili čin mržnje predstavlja ništa drugo nego priključenju jednog dominantnog načina ponašanja kao izraza i protesta, i negodovanja, i otpora i, evo da kažem, i nekakve borbe da se nešto desi. Dakle, svaka naša borba za poboljšanjem života, dakle, kreće se kanalima kulture mržnje a ne kanalima kulture kreativnosti. 25 Dobro je ako se usaglasimo oko toga, a ne sumnjam da hoćemo, da danas podržimo Deklaraciju protiv govora mržnje, dobro je da bilo ko ovdje Deklaraciju počne da primjenjuje u svom svakodnevnom ponašanju, ali je ključna stvar da pokušamo naći izlaz, što kao Parlament, naravno, nismo smo samostalno ovlašćeni niti imamo takvu vrstu ni autoriteta, ja bih rekao, nego kao društvo u cjelini protiv kulture mržnje koja postoji i da otvorimo svim ljudima koji čine ovo društvo puteve kreativnosti kao puteve izlaza iz frustrirajuće pozicije u kojoj se nalaze i time zatvorime ove kanale mržnje i doprinesemo pretvaranju kulture mržnje u kulturu kreativnosti, što bi bilo dobro za sve ljude koji žive u ovoj zemlji. Hvala.
Hvala Vam. Gospodin Dragutin Rodić ima riječ. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Evo samo kratko. Mislim da ostati nijem danas na ovu Deklaraciju, iako smo u pripremi ove sjednice i iako je relativno došla u kratkom roku, cijenimo da su predlagači uložili napor da dođemo do jednog kvalitetnog teksta, međutim htio sam da kažem nešto drugo. Mi inače u ovom našem društvu imamo problem između normativnog i stvarnog, ono što kao ljudi pokušavamo da usaglasimo i donosimo određene i zakone i deklaracije, ali njihova primjena i sve ono mislim da ne prati taj trend. Ja ću podsjetiti Dom naroda i Parlamentarna skupština BiH je pravila određene iskorake, i možda prva u regionu, i donosila određena akta kojim je uređivala određenu oblast, pa i ponašanje između nas samih da budemo, a moram i da kažem da je Dom naroda, da možda jedna od rijetkih institucija koja valjda i zbog sastava samog – 15 delgata, možda i nije prava institucija u kojoj se ispoljava sve ovo što jeste ..., jer se svi značajno trudimo i doprinosimo da vodimo jedan kulturni dijalog. Međutim, činjenica jeste da smo mi usvojili i Etički kodeks, koji je možda od svih zemalja regiona prvi put ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH usvojen, ako se ne varam, još 2008., '09. godine, pa i ovaj saziv je radio na poboljšanju, i mislim da imamo dosta elemenata da šaljemo pozitivne poruke i pozitivnu energiju. Ako znamo da se politički sistem može promijeniti za godinu, dvije dana ili revolucijom, evolucijom, ili znamo već kako, ekonomski sistem u principu za 10-ak godina, vrijednosni sistem, po nekim proučavanjima, ne može ni za 100 godina, onda je potpuno jasno u kakvom se stanju nalazi naše društvo. I iz tog razloga ja apsolutno smatram da ova današnja Deklaracija ima svoj smisao, ali hajde da se svi potrudimo da ne ostanemo na normativnom i ... mi smo se usaglasili, nego da to bude i u stvarnosti. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasamo o Prijedlog deklaracije o osudi govora mržnje. Prisutno je 13 delegata – 13 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. 26 Postoji opća većina, postoji entitetska većina, konstatiram da je Deklaracija o osudi govora mržnje – predlagača: delegata Martina Raguža usvojena. Čestitam gospodinu Ragužu. Predlažem da objedinimo raspravu i izjašnjavanje o tačkama od 13. do 23., uključujući i tačku 23. dnevnog reda. Otvaram raspravu u vezi sa ovim prijedlogom. Nismo još pristupili glasanju, ja vas molim, imamo raspravu prije toga. Ukoliko neko želi diskutovati oko objedinjavanja ovih tačaka imate priliku da se prijavite. Ukoliko nemate onda ćemo pristupiti glasanju. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ok, možemo ponoviti glasanje sada. Prisutno je 13 delegata – 13 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, konstatujem da smo usvojili zaključak da se objedini rasprava o tačkama od 13. do 23., uključujući i tačku 23. Ad. 13. – 23. Davanja saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, Statuta, Protokola i Ugovora