[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege zastupnici nastavljamo s radom u popodnevnom djelu sjednice. Točka dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o informiranju potrošača o hrani, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br.65. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članaka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijale ste primili u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku sukladno članku 206. Poslovnika. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Izvješća Odbora ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Gospodin Tugomir Majdak zamjenik ministra poljoprivrede. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Evo dakle važećim zakonom o informiranju potrošača o hrani osigurana je provedba Uredbe 1169 i 2011. godine Europskog parlamenta i Vijeća o informiranju potrošača o hrani. Cilj same uredbe kao i zakona o informiranju potrošača o hrani je osigurati visoku razinu zaštite zdravlja i interese potrošača na način da ih se informira o hrani koja im se nudi na tržištu dajući im potpune podatke o istoj a sve uz osiguravanje nesmetanog funkcioniranja jedinstvenog tržišta EU. Predloženim Izmjenama i dopunama Zakona o informiranju potrošača o hrani osiguravaju se provedbene uredbe Komisije br. 828. iz 2014. godine od 30. srpnja ove iste godine o zahtjevima za informiranje potrošača o odsutnosti ili smanjenoj prisutnosti glutena u hrani čija primjena postaje obvezna od 20. srpnja ove godine kada se predviđa stupanje na snagu ovog Zakona. Također, zakonom se stavlja van snage Uredba Komisije 608 iz 2004. godine o označivanju hrane i sastojaka hrane s dodatkom fitosterola, estera fitosterola, fitostanola i/ili estera fitostanola s obzirom da su odredbe navedene Uredbe postale sastavni dio uredbe 1169/2011. o informiranju potrošača o hrani. Nadalje, usklađuju se točni nazivi osoba ovlaštenih za provedbu službenih kontrola, budući je inspekcija za kakvoću hrane stupanjem na snagu Zakona o poljoprivredi prošle godine, znači 2015. godine preimenovana u poljoprivrednu inspekciju. Nadležnost se dodatno proširuje i na ribarsku inspekciju Ministarstva poljoprivrede čime se smanjuje broj inspekcija koje provode službene kontrole kod subjekata u poslovanju s hranom na način da umjesto poljoprivredne ribarske inspekcije radi označavanja proizvoda kod istih dolaze samo ribarski inspektori. Odredbama važećeg zakona jasno su definirana postupanja osoba ovlaštenih za provedbu službenih kontrola ovisno o utvrđenim nesukladnostima. Nesukladnosti su podijeljene prema utjecaju na zdravlje potrošača i ili dovođenje potrošača u zabludu te su za iste uzimajući u obzir naravno opasnost i rizik za zdravlje potrošača propisani prekršaji za gospodarske subjekte te novčane kazne za počinjene prekršaje. Primjenom Zakona o informiranju potrošača o hrani od 2013. godine do danas ustanovljeno je da postoji i određeni prekršaj za koje bi trebalo propisati blaže upravne mjere i prekršajne odredbe s obzirom da isti ne ugrožavaju zdravlje potrošača niti dovode potrošače u zabludu. Ovakvim se blažim pristupom ne dovodeći u pitanje zdravlje i interes potrošača te osiguranje učinkovitosti službenih kontrola a imajući u vidu postojeće zalihe ambalaže gospodarskim subjektima olakšava ispravljanje ustanovljenih nesukladnosti. Primjerice, u slučaju navođenja alergena u hrani kada alergeni u hrani nisu navedeni, propisana je najstroža upravna mjera i najviša novčana kazna jer takva nesukladnost može ugroziti zdravlje potrošača. Međutim, u slučaju kada su alergeni navedeni ali na drugačiji način od onog propisanom već spomenutom uredbom 1169/2011. godine pripisana je blaža mjera prema kojoj odgovoran subjekt u poslovanju s hranom ima rok od 2 mjeseca da ukloni nesukladnost te je za istu propisana niža novčana kazna i hrana se ne mora povući s tržišta. U važećem zakonu za te su nesukladnosti bile propisane iste upravne mjere i ista novčana kazna. Zaključno, izmjenama i dopunama Zakona predlažu se i dodatne upravne mjere i prekršajne odredbe radi osiguranja učinkovitije provedbe službenih kontrola i zaštite potrošača. Tim se mjerama obvezuje subjekte u poslovanju s hranom da se pridržavaju svojih odgovornosti vezano uz pružanje informacije o hrani potrošačima, u svim fazama proizvodnje ili prerade hrane te stavljanje iste na tržište. Primjerice novčano će se kazniti subjekt u poslovanju s hranom koji u okviru svog poslovanja mijenja informacije o hrani koji bi mogao dovesti krajnjeg potrošača u zabludu ili na bilo koji drugi način smanjiti razinu zaštite potrošača i mogućnosti krajnjeg potrošača da bude informiran pri odabiru hrane koju kupuje. Hvala na pažnji.
Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi riječ ima u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi zastupnik Josip Križanić. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zamjeniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Klub HDZ-a će podržati Izmjene i dopune Zakona o informiranju potrošača o hrani. Kao što smo već čuli, radi se o izmjeni i dopuni Uredbe EU od 30.07.2014. godine o zahtjevima za informiranje potrošača u odsutnosti ili smanjenje prisutnosti glutena u hrani. Taj bi zakon trebao stupiti na snagu 20.07.2016. i njime se stavlja van snage Uredba o označavanju hrane i sastojka hrane sa dodatkom fitosterola estera, fitosterola, fitostanola i/ili estera fitostenola. E sada ovako, jasno mi je da je taj zakon potrebno donijeti zbog izbjegavanja pravnog vakuuma ali mi nije jasno zašto ovo usklađivanje nije riješeno kroz protekle 2 godine u redovnoj proceduri i u miru. Dobro jer to što se sukladno općem nastojanju većine saborskih zastupnika u ovom zakonu išlo na blaži pristup korektivnim mjerama pogotovo za one prekršaje koji ne ugrožavaju zdravlje potrošača. Tako da primjerice prilikom službene kontrole ako se utvrde nepravilnosti piše se najprije rješenje i daje rok za otklanjanje nepravilnosti. Ukoliko pak se prigodom kontrole izvršenja rješenja nepravilnosti nisu otklonile ili pak kod recidivista u bilo kojem slučaju piše se prekršajni prijedlog ili optužni prijedlog ili pak novčana kazna i to je dobro i u takvim slučajevima potrebna je maksimalna ozbiljnost zakonodavca. Dobro je i to što su jasno definirana postupanja ovlaštenih osoba prilikom obavljanja službenih kontrola što često puta do sad nije bilo tako pa se inspektorima davalo prostora da sami kreiraju rješenja po vlastitom nahođenju što onda nije dobro. ovakvim zakonom usklađuju se točni nazivi osoba ovlaštenih za provedbu službenih kontrola kao i nadležnost te se usklađuje djelokrug ovlasti čime je izbjegnuto dupliranje i preklapanje inspekcijskih nadzora a samim time i smanjenje broja inspekcija. Predlažu se također dodatne mjere i odredbe radi osiguravanja učinkovitije provedbe službenih kontrola i zaštite potrošača te pružanje kvalitetnije informacije o hrani potrošačima u svim fazama proizvodnje. Dakle, prerade, stavljanje u promet kao i novčane kazne za mijenjanje informacija koje mogu dovesti u zabludu krajnjeg potrošača. Nadalje dobro je i to što se mesni i riblji proizvodi dobiveni od komada mesa napokon takve deklariraju jer su oni kao takvi zasigurno i lošije kvalitete i ne mogu koštati isto kao da su iz jednog komada. Vrlo je važno ovaj zakon implementirati od kontrole deklaracija hrane na granici pa sve do police. Želim nadalje vrlo jasno reći da uglavnom govorimo o nadzoru subjekata u poslovanju s hranom u smislu prehrambene industrije, mljekare, klaonice, prerade ili mesnice. Ovi su objekti sukladno visini rizika permanentno nadzirani i prema njima se uglavnom postupa. Međutim, želim ukazati na potrebu puno veće učestalosti nadzora trgovačkih lanaca koji uvoze i onda preparkiravaju, rasijecaju, melju i prerađuju namirnice uz službene kontrole svega dva do četiri puta godišnje. Tvrdim da upravo ovdje ima puno prostora za izdvajanje i uzimanje službenog uzorka jer nad standard nam nitko pogotovo onaj ispravan ne može i ne smije zamjeriti. Naravno da ova učestalost ovisi o količini sredstava u državnom proračunu predviđenih za inspekcijske nadzore i uzrokovanja. Treba nadalje na ovom mjestu vrlo jasno razlučiti. U ovom pravilniku je to i precizno definirano, inspekcije koje provode nadzore sigurnosti hrane od onih koje kontroliraju kvalitetu. Dakle, nadzor i kontrola posebice deklaracija, obilježavanja i etiketiranja upravo u trgovačkim lancima nikad dosta jer napominjem, domaći subjekti u proizvodnji hranom se kontinuirano nadziru. Treba voditi računa o donošenju posebnog akta s preporukom o vremenu najbolje uporabe i valjanosti duboko smrznutih namirnica animalnog podrijetla kako bi ga kasnije mogli ugraditi u ovaj zakon. Tu su pak manipulacije najveće. Nadalje, valja poraditi na edukaciji građana vezano uz čitanje i kontrolu deklaracija proizvoda koje kupujemo kao i promociju kupnje proizvoda domaće kvalitete. Na kraju bih vam želio ispričati jednu prispodobu a vezano uz temu ovu koju danas raspravljamo. Naime, Odbor za poljoprivredu Hrvatskoga sabora u ponedjeljak ovaj sada je održao svoju sjednicu u Opatiji. Tamo se održavalo savjetovanje inženjera šumarstva i drvo prerađivačke industrije i pilanara. Predavač Ivica Tikvić, profesor Šumarskog fakulteta tom prigodom je rekao otprilike ovako: „Šume su najveći pročiščivaći pitke vode na svijetu a one čine 47% kopna RH.“ Za divno čudo, ispred mene se na stolu našla boca vode čudnog imena, naravno podrijetlom je bila iz Austrije. Pitam vas kolegice i kolege zastupnici, kome je moglo pasti na pamet narudžba vode iz Austrije, tko je to odobrio? Koliko će zbog tog punjenja vode naših mladih ljudi otići na privremeni rad u Austriju da bi tu vodu punili. Pa zar mi u našim hotelima na našem Jadranu ne možemo pregledavati barem vodu napunjenu u Hrvatskoj. Zar mi ne znamo staviti flašu pod pipu i na izboru zagrabiti kantu. Zar je moguće da ta voda iz uvoza košta jedanput više nego mlijeko goranskih pašnjaka. Gdje je tu empatija dragi prijatelji, dame i gospodu prema zavičaju Domovine? Naravno navečer smo dobili i mineralnu vodu od istog proizvođača. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Za repliku se javio uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Kolega, žalosna je činjenica da se u Hrvatsku u trgovačkim lancima uvozna roba kako ste kazali kontrolira jednom ili dvaput godišnje jer činjenica da ta uvozna roba pa primjera kada se je pojavila po prvi puta u mome kraju u jednom trgovačkom lancu uvezena janjetina iz Novoga Zelanda koja je bila kilogram 12 kuna. Zamislite iz Novoga Zelanda smrznuta janjetina je bila 12 kuna, od toga ima kad su se pojavili trgovački lanci u ovome obimu. A tada je i normalno i prirodno da je hrvatski čovjek željan hrvatske hrane. Ali za proizvodnju kilo janjetine je u dalmatinskoj zagori ili Dalmaciji negdje oko 10 eura. Pa odakle je isplativost bila da on iz Novog Zelanda za 13 kuna s brodom dostavi i da to ljudi kupuju, naravno u ovoj situaciji kakva je ljudi su kupovali tu smrznutu janjetinu. Najvjerojatnije je bila namijenjena za spaljivanje u Novom Zelandu i taj škart je dostavljen nama po 13 kuna i naravno da svi ljudi idu kupovati to za 13 kuna jer nemaju sredstava. Tako je u biti uništena poljoprivredna proizvodnja u Hrvatskoj. Tu se s vama gospodine apsolutno slažem da kontrola mora biti učestalija. I pitanje je tko kontrolira i način kontrole. Ja tu nisam najsigurniji kako to funkcionira, jesu to privatne tvrtke, jel' to na koncesiju ili na koji način se dobiva sama kontrola proizvoda? Nadam se da ova priča što ste kazali da je litra vode skuplja od litre mlijeka, da je litra vode iz uvoza skuplja od nafte, da to se više neće dogoditi. Valjda Hrvati znaju isto pakirati vodu, proizvoditi poljoprivredne i stočarske proizvode. A da je kontrola ono najbitnije i taj problem je u biti iz ministarstava i Vlade ti lobiji su uzrokovali ovakvu situaciju u poljoprivredi u kontinuitetu baš zbog ovoga ponašanja kako je dosad bilo. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Križanić.
Hvala vam gospodine Bulj na ovoj vašoj replici. Sustav kontrole u Hrvatskoj je dobro postavljen i sustav inspekcija funkcionira. Međutim, mi govorimo tu o tome koliko često se radi kontrola i koliko se službene kontrole prema učestalosti prema visini rizika propisuju. Naravno da je tu vrlo često problem novac i koliko budemo mi saborski zastupnici odvojili novaca za kontrolu toliko će to i biti odrađeno. Kad govorite o uvoznoj robi u trgovačkim lancima, znate da govorim dnevno o tome, i vi i ja i mi i ostali zastupnici nećemo stati, dva puta godišnje sigurno nikakva službena kontrola ne može napraviti ništa u velikom trgovačkom lancu koji ima preradu, koji ima rasijecanje, koji ima mljevenje. Svi vi znate, pogotovo moje drage dame, da se najveća kontaminacija može dogoditi i događa upravo u toj fazi kod mljevenja i komadanja mesa. Dampeške cijene, da, dampeške cijene mlijeka u našim trgovačkim lancima ne može se dogoditi da cijena mlijeka kod nas košta dvije ili kunu i pol a proizvođačka cijena tog istog mlijeka u zemljama od kud se to mlijeko uvozi u Hrvatsku košta 5 kuna. Znači da je to mlijeko tri ili četiri puta do našeg trgovačkog lanca subvencionirano. I sigurno da se to može riješiti sa Zakonom o tzv. poštenoj trgovačkoj praksi kojega moramo pod hitno napraviti i onda se takve stvari više neće događati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Križanić ja se slažem sa svim što ste govorili, često smo o tome razgovarali. No javio sam se za repliku jer ste spomenuli i smrznute namirnice odnosno rokove do kada se oni mogu koristiti. Znači ovaj zakon, odnosno izmjene zakona i Zakon o zaštiti potrošača na neki način može pospješiti i domaću proizvodnju. Ako zaštitimo potrošača od raznoraznih uvoznih lobija, već i ovim zakonom i kontrolama, sigurno da direktno možemo utjecati na povećanje domaće proizvodnje. Ali, nakon ovog zakona nužno je donijeti još niz dokumenata ako stvarno želimo nešto napraviti, ako se stvarno želimo i jasno i glasno suprotstaviti tim igračima koji dovoze ovakvo meso kao što je kolega Bulj rekao po dampeškim cijenama i ako na taj način štitimo potrošače. Da bi to bilo moramo imati regulativu koja jasno i glasno deklarira da se zna otkud što potječe, do kada se može koristiti u Hrvatskoj a ne da ono meso koje se vani može koristiti do 6 mjeseci smrznuto nakon toga dođe u Hrvatsku i mi ga koristimo, meljemo, slažemo i na kraju možda završi čak negdje i kao svježe meso. Dakle, nije dovoljna kontrola i neće se dogoditi ništa dovoljno dobro da je i dobar zakon ako se on ne provodi. A mi imamo problem što nam sustav ne funkcionira. Imamo raznorazne institucije koje bi mogle itekako služiti u svrhu i zaštite potrošača i zaštite domaće proizvodnje, ali one su krivo postavljene i one ne funkcioniraju. Da počnemo od agencije i svega ostalog. Dakle, veliki je posao i trebat će još mnogo toga napraviti.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Križanić.
Hvala i vama na vašoj replici, uvijek sam spreman o toj temi elaborirati. Naime, u EU nažalost nema ograničenja koliko se može dugo koristiti meso duboko smrznuto. Međutim, sve zemlje, tzv. „pametne“ zemlje imaju preporuku. I onda one napišu najbolje preporučamo da najbolje iskoristiti u roku od recimo 6 mjeseci. Nije znanstveno dokazano da je to meso koje je smrznuto duže od godinu dana zdravstveno neispravno. Ali je znanstveno dokazano na studijama Veterinarskog i Biotehnološkog prehrambenog fakulteta da je meso koje je starije od godinu dana mislim smrznuto duže od godinu dana lošije kvalitete od svježeg. I onda se događa da se takvo meso uvozi, onda se kod nas otapa i iza toga ide na panj. I u tom momentu konkurira kvalitetnijoj domaćoj robi svježoj. Naravno da tu u tom momentu fali inspekcija i da tu mi moramo reagirati. Zakon ovaj je uglavnom obuhvatio sve te promjene i zakon su i u pravilu, u pravilu su zakoni ok. Samo je pitanje koliko mi te zakone provodimo odnosno koliko želimo provoditi. Uvijek sam bio i sad sam govorio o tome nisam za represiju, nisam za kažnjavanje, nisam za zatvaranje ali sigurno da ćemo u nekim momentima morati stati na kraj jer velim nadstandard nam nitko ne može zabraniti i izuzimanje uzorka iz jedne velike hladnjače koja dođe i da mi uzmemo uzorak takvog mesa, napravimo analitiku puno ćemo napraviti i budemo puno pametniji. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Nastavljamo, slijedeći je u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi kolega Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Štovani predstavnici predlagatelja, cijenjeni kolegice i kolege saborski zastupnici ispred nas je zapravo zakon o izmjenama i dopunama zakona o kojem i ne bi trebalo biti previše rasprave i previše disonantnih tonova jel s jedne strane predstavlja potrebu i uskladbu sa EU zakonskom regulativom. A ponovit ću gotovo 50% te regulative odnosi se na poljoprivredu, ribarstvo, veterinu i sigurnost hrane tako da će ovih uskladbi vezano za nove uredbe ili poništenje nekih uredbi vjerojatno često biti posao resornog ministarstva i drugih ministarstava koje pokrivaju djelom ovo područje. Tako da zapravo imamo jednu uredbu, EU uredbu koja se poništava i imamo jednu novu ovu pomoću koje radimo zapravo dodatnu uskladbu. I sukladno preuzetim obvezama preuzimamo i provodimo normativni sadržaj u naš zakon. To je ok i tu i naš klub nema nikakvih primjedbi. Dapače te izmjene podržavamo kao i izmjene što su vezane za članke 3. i 4. koje definiraju i eksplicitno navode provoditelje službenih kontrola i jasno definiraju postupanje osoba ovlaštenih za provedbu službenih kontrola ovisno o utvrđenim nesuglasicama. Ono što je zapravo moje pitanje i što su i cijenjeni kolege ispred mene u replikama i u izlaganju ispred kluba spomenuli službenih kontrola s ciljem osiguravanja sigurnosti naših građana prilikom kupovine hrane nikada dovoljno, preventive nikada dovoljno. Samo gospodo o tome ste trebali računati, voditi računa i kad je donošen državni proračun jel nisam primijetio nikog od vas da ste se zauzeli u resornom ministarstvu iako je nominalno 250 milijuna veći proračun nego prošle godine, da ste reagirali i osigurali veća sredstva za provedbu službenih kontrola koja su značajno smanjena u odnosu koja su bila osigurana i iz kojih su se financirale službene kontrole u 2015., 2014., 2013. i prethodnim godinama. Volio bi zapravo da i s ciljem koji su navele kolege se ta potreba za službenim kontrolama radi sustavnije, radi više, radi bolje, radi transparentnije ali pitanje iz kojih sredstava s obzirom da prilikom planiranja proračuna, prilikom podizanja ruku za isti proračun a vi ste mu dali većinu o tome niste vodili računa. Sve ove izmjene su za klub SDP-a prihvatljive i načelno ih možemo podržati. Ono gdje vidim potencijalni problem i gdje na njega ukazujem samim predlagateljima je zapravo članak 5. koji određuje zapravo mogućnost odnosno promjene vezano za nesukladnosti odnosno rangiranje potencijalne nesuglasnosti i predviđa određene prekršaje koje treba propisati, za koje treba potpisati blaže upravne mjere i prekršajne odredbe. S njima se ne mogu složiti jer često u našoj javnosti, u našim tiskovinama u ovom visokom domu pogotovo kad je za to se pokaže potreba za skupljanje političkih poena se govori o nedovoljnim kontrolama, o uvozu smrznutog mesa, o pogodovanju velikim lobijima, o nedovoljno kontrola ili slično. A sad ovdje zapravo i snižavamo kriterije i dajemo mogućnost zapravo nesavjesnim poslovnim subjektima da kroz zakon koji ćemo mi donijeti donosimo i dajemo mogućnosti da neke stvari omaškom ili namjerno, a radi se u tom slučaju namjerno love rupe u tom istom zakonu. Ne vidim razloga, zamjenik ministra je naveo i jednu od stvari koja je prebačena, odnosno nesukladnosti koja je prebačena iz one najstriktnije skupine, a govorimo o skupini nesukladnosti koje mogu utjecati na sigurnost i zdravlje potrošača ili dovoditi potrošača u zablude i koje zahtijevaju poduzimanje mjera privremene zabrane ili zabrane stavljanja na tržište i povlačenje sa tržišta i opoziva od krajnjih potrošača koje su prebačene sada zapravo u kategoriju prekršaja za kojih je predviđen rok od najduže dva mjeseca. Znači ako ih stavimo na stranu naznaku da nema nutritivnu deklaraciju protivno članku 9. stavak 1., to je jedna od tih ili podaci o posebnim uvjetima čuvanja ili uporabi nisu navedeni sukladno članku 25. Ali ne mogu se složiti nikako da prekršaj koji se može prebaciti ili smatrati nesukladnosti koja, za koju otklanjanje takve nesukladnosti ide u kategoriju dva mjeseca ili više da su to, da nije navedena zemlja ili mjesto podrijetla, da nisu navedeni podaci o određenim tvarima ili proizvodu koju uzroku alergije i da nije stavljen datum minimalne trajnosti, upotrijebiti do datuma i datum zamrzavanja koji nisu usklađeni sukladno članku 24. Također smatram i problematičnu odredbu u zakonu u članku 6. dodavanje novog podstavka da se nesukladnost vezana za obvezne podatke koji nisu prezentirani u istom vidnom polju, koji su bili definirani kao stroža nesukladnost premjeste uz nesukladnosti koje nemaju utjecaj na zdravlje potrošača. Zašto ti podaci koji su važni ne bi se nalazili na mjestu i na deklaraciji koji su u vidnom polju da svaki potrošač može vidjeti a ne da ga se na ovaj način dovodi u zabludu i da onda poslovnom subjektu koji takav proizvod plasira na tržište daje mogućnost da u roku od 2 mjeseca otkloni tu nepravilnost a u tih dva mjeseca prodaje taj proizvod koji kod istih tih proizvođača zapravo može izazvati zbunjenost, može izazvati nesigurnost i zapravo ne znaju šta i na koji način kupuju. Načelno, još jednom kažem ovo je zakon koji prije svega ima uskladbu sa uredbom i odnosi se na EU zakonodavstvo, od predlagatelja na neki način sugeriram ili tražim da razmisli da amandmanima popravi još ovaj dio vezan na definiciju nesukladnosti, da ne ostavimo prostor nesavjesnim prostornim subjektima da iskoriste rupe u zakonu i na dodatni način zbunjuju same potrošače prilikom plasiranja hrane na tržište. A s ove govornice bih još jednom htio ukazati zapravo i na potrebu što bolje i što sustavnije edukacije samih potrošača, same javnosti jer toga nikada dovoljno, toga moramo biti svjesni je uvijek potrebno od načina na koji se mogu i čitati i dobivati informacije na samim deklaracijama, na samim oznakama na hrani, do toga šta je stvarno dobro i u onome dijelu organoleptičkom, nutricivnom i u svakom drugom. Također ću zamoliti kolege iz ministarstva da i dobre projekte, dobar rad određenih predstavnika nevladinih organizacija, odnosno civilnih udruga a vezane su za, i za ovu uredbu i za ovaj predmetni zakon, mogu reći i konkretno Udruga oboljelih od celijakije, Primorsko-goranske županije koja vrlo aktivno radi i na prevenciji i na edukaciji ukazivanju problema koji su vezani za označavanje hrane, odnosno ponudu hrane bez glutena da i takve projekte i takve edukativne sadržaje podrže. Jedan EU projekt koji predmetna udruga radi je prošao, vrlo je važan i čini mi se da ministarstvo tu zajedno sa ostalim resornim ministarstvima može napraviti dodatni iskorak i omogućiti sredstva za predfinanciranje odnosno učešće u tom jednom važnom projektu i da se i u tom dijelu Republika Hrvatska pokaže na najbolji način. Načelno podržavam ovaj zakon. Nadamo se da će predlagatelj usvojiti ili razmotriti predložene primjedbe na ovaj dio. I u svakom slučaju se pridružujem stavu kolega da službene kontrole moraju biti sustavne, moraju biti kvalitetne, moraju biti dobre i moraju osigurati potrošačima RH da informacije o hrani koju kupuju bude točna, bude istinita i bude kvalitetno i zakonski naznačena na samim proizvodima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prva uvaženi zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Jakovina, slažem se s vama apsolutno da se mora voditi računa da ima sredstava za ovakve službe. Ja bih tu dodao da ima i prostora u razno raznim državnim tijelima, agencijama da se i sa postojećim kapacitetima jednom malo boljom organizacijom i reorganizacijom može puno više napraviti. Ali kada sam se javio za repliku, javio sam se iz jednog razloga jer ste rekli da smo trebali više voditi o tome računa kod donošenja proračuna za osiguranje sredstava. Pa ja ću sada postaviti i pitanje kako komentirate da je u izvješću Agencije za hranu Zavoda za vinogradarstvo i vinarstvo dana informacija na Odboru za poljoprivredu da je u prošloj godini izvršena jedna kontrola tijekom cijele godine jer nije bilo sredstava? Ili kako komentirate činjenicu da je u proteklom mandatnom periodu savjetodavna služba dovedena na razinu da nisu savjetodavci mogli ići na teren jer nisu imali za gorivo? I sada ovdje imate naknadnu pamet si govorite da treba osigurati sredstva. Slažem se treba, slažem se treba ali vas pitam a zašto niste onda i vi osiguravali ta sredstva?
Zahvaljujem. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Jakovina. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Sukladno proračunskih mogućnostima, za rad agencije, savjetodavne službe ali i svih aktivnosti po upravama ministarstva se maksimalno planiralo i izvršavalo prema planiranim sredstvima. Moja intervencija je bila u smjeru da su ta sredstva srezana, odnosno skinuta, da je nominalno proračun značajno veći od prošlogodišnjeg proračuna 2015. koji je bio najveći proračun za poljoprivredu ikad u povijest. I da smatram da te uštede ili ta racionalizacija nije trebala se raditi na inspekcijskim službama. U pravilu je rađena gotovo na svim inspekcijskim službama, su smanjena sredstva za službene kontrole. Da li svi moraju više ili bolje ili kvalitetnije raditi ili biti servis poljoprivrednim proizvođačima, da. Ne mogu se složiti i mislim da je ovo prilično neutemeljena ili neprovjerena informacija, Savjetodavna služba je odrađivala sve što je trebala i nije istina da nisu imali sredstva za ići na teren. Samo što se dogodilo puno više kontrola kako i šta i na koji način se radi na tom terenu u odnosu na ono što je prije. Nekada su se ta službena vozila koristila najviše za prihvatne svrhe, za obilaske, za stranačke, za ne znam ovakve ili onakve slučajeve, sada je bila određena kontrola rukovoditelja pa onda vjerojatno i nezadovoljstvo tih pojedinaca za koje govorite da nisu imali dovoljno sredstava za obavljanje svojih osnovnih radnih zadataka kao savjetodavci. A možemo pogledati proračun, možemo pogledati stavke koje su planirane i usporediti sa stavkama prošle godine a možemo uzeti fonogram sa sjednice ovoga Sabora kada se raspravljalo o proračunu RH, kada sam ukazao sa govornice i u ovoj raspravi da sredstva planirana za inspekcije službe nisu dostatna, da ih treba povećati, da treba napraviti preraspodjelu, iznaći mogućnost unutar toga. Sad mi je drago da par mjeseci poslije i desna strana sabornice zapravo potvrđuje istu priču, da kontrola treba samo ne znam kako ćemo ih iz financirati. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeća je replika uvaženi zastupnik Josip Križanić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Jakovina, vi ste rekli da se ne slažete s ublažavanjem korektivnih mjera. Gotovo svi zastupnici ovog Sabora prije mjesec dana otprilike raspravljali smo u smjeru upravo toga da treba rasteretiti privredu, da ne smijemo gaziti firme koje su ionako u teškoj situaciji i ja tvrdim odgovorno da zbog toga što su represivne mjere ublažene na način da se kod prvog pregleda piše zapisnik pa rješenje pa se da nalog i prigodom izvršenja rješenja otprilike mjesec ili dva a ukoliko se izvršenje rješenja ne obavi u tom slučaju sam za represivne mjere i u smislu sankcija i kazni i u smislu prijave. Dakle, pisanje zapisnika je isto edukativna mjera. Vi ste govorili o tome da treba educirati ljude. Sigurno s ovakvim načinom ćemo napraviti puno više nego svaki put ako dođemo i napišemo kaznu. Što se tiče službenih kontrola i novaca za službene kontrole, novaca za službene kontrole ima preraspodjelom zadataka i posla sigurno da u ovom djelu možemo odraditi više ali uvijek ću biti za ovom govornicom za to da se svaki put kad inspektor izlazi na teren ne piše kazna i ne piše prekršajna prijava. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina.
Kad bute tema povijest onda ćemo Tvrtka a poštovani potpredsjedniče Tihomir Jakovina, ne Tvrtko Jakovina, to je povjesničar. A poštovani kolega, ma slažem se s vama, to je način i metodologija rada inspektora kad dođu u poslovni subjekt. Ono prvo što ste govorili, govorili ste zapravo o rasterećenju gospodarstva parafiskalnih nameta. Čini mi se i o tome meni ne morate govoriti jer u četverogodišnjem mandatu smo preko milijardu kuna parafiskalnih nameta skinuli hrvatskom gospodarstvu od vodnog doprinosa, ... razno raznih naknada koje su bile vezane tako da očekujem zapravo i set mjera za daljnje skidanje parafiskalnih nameta ali cijelom gospodarstvu na ovaj način smanjenju naknada i nesuglasnosti koju izazivaju, zbunjenost ili šalju krivu informaciju potrošaču pojedinog poslovnog subjekta. Mi ne pomažemo hrvatskom gospodarstvu nego onome koji ne radi po hrvatskom zakonodavstvu i to nećemo svesti kao nešto što je olakšica za hrvatsko gospodarstvo. Slažem se s vama, volio bih da vidim zapravo da što velite ima dovoljno sredstava preraspodjelom aktivnosti, rada, postojećih sredstava da će te inspekcije biti veće. Volio bih da tako bude. Nisam za represivni aparat, jesam za obziran, dobar, kvalitetan pristup inspekcijskoj službi samom korisniku na terenu ali ne na taj način da ostavljamo mogućnost poslovnim subjektima da šalju krajnjem potrošaču, šalju korisniku krivu informaciju kroz krivo deklariranje i kroz to što mu ostavljamo ili potencijalno ostavljamo zakonom mogućnost da onda ima rok od 2 ili 6 mjeseci za ispravljanje tih nesukladnosti na samoj deklariranom proizvodu ili slično. Postoje drugi načini i drugi modeli za pomoć gospodarstvu kroz pravo klasično skidanje parafiskalnih nameta, smanjenje naknada, ne znam, Hrvatska gospodarska komora, naknadu koje gospodarstvo plaća, skinite je za 25, 50, 70% ili ukinite i evo pomoći gospodarstvu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa kolega. Jakovina, vi ste u pravu da za kontrolu inspekciju su potrebna sredstva. I tu bih se složio da bi trebalo znači više sredstava za inspekcije i kontrolu jer bez sredstava ne može ići, znači ne može se provesti ta mjera ili ta izmjena zakona. Međutim, zaštita potrošača u Hrvatskoj ubiti bi se i proizvodnja domaća poticala. Zbog čega? Ako uvozimo hranu koja je smeće na europskom i svjetskom tržištu. Ako to kontroliramo znači, na našem tržištu će biti naša domaća hrana. Znači, Hrvati su željni domaće hrane. Samim inspekcijama i kontrolama bi se postiglo ono što se nije postiglo za vrijeme vas ili prethodnih da nam se ne uvozi strano smeće, da nam u trgovačkim lancima naši ljudi ne kupuju hranu zbog koje obolijevaju, koja ne vrijedi, koju vanka spaljuju ubiti. Jeftinije je bilo poslati je u Hrvatsko tržište kroz lance i provući je nego je zapaliti u njihovim državama. Znači jednostavno moramo biti jednoglasni, nije ovo bitno je li s lijeve strane ili s desne strane ili s centra ali je činjenica opet ću vam ponoviti da smrznuta Janjetina iz Novog Zelanda u prijevozu ovdje 12 kg po kilogramu a u proizvodnju domaća janjetina se 10 eura naravno da naši ljudi u ovoj neimaštini idu kupit, umirovljenici, kilo janjetine za 13 kuna jer mogu za izvoz od kilu domaće kupiti deset kila, nažalost upitne kvalitete, zdravstvene ispravnosti, znači nije se radilo kako treba. Zbog toga su naša polja prazna, zbog toga su štale prazne. Zbog toga je Hrvatski narod željan domaće hrane a sve nam leži i sve je prazno. Ja mislim da ova mjera je dobra, naravno0 da treba i tu se slažem da treba financijska sredstva za ovo iznaći što prije, čim prije bez obzira što nije planirano uvijek se može promijeniti, naravno. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Informiranje potrošača o kvaliteti hrvatskih proizvoda o da li kroz promo kampanje „Kupujmo hrvatsko“ ili slično gdje nije samo da uzimamo najkvalitetnije ili najbolje zato što volimo kao Hrvati o sebi misliti da smo najbolji proizvođači nego i štitimo radna mjesta i štitimo našu proizvodnju na hrvatskim farmama. U svakom slučaju da, tu se mogu složiti s vama. Ali cijeli niz je stvari koji zapravo uvjetuje što dolazi na hrvatsko tržište, kako i na koji način. Sva roba koja dolazi sa područja unutarnjeg tržišta a govorimo o 28 članica EU više u pravilu nije uvoz. Postoje jednake obveze, jednaka prava i jednake odgovornosti svih tih proizvođača kao i naših proizvođača kad stavljaju takvu robu na unutarnje tržište. Tu se slažem s vama da kontrole su važne, kontrole trebaju biti ali kontrole ne mogu zaustaviti i ne mogu učiniti konkurentnu hrvatsku proizvodnju jer nema mogućnosti stavljanja zabrana. Ovo što ste spominjali za tu janjetinu koja je ispod svake cijene zašto sustav nije reagirao. Niste ni vi ni ja ni bilo tko od kolegica i kolega ovdje meritoran da kaže da je nešto od hrane smeće na hrvatskom tržištu ili da nešto ne valja. Mi možemo iskazati sumnju da nešto neodgovarajuće cijene ne može imati tu kvalitetu ali ako pogledate jednu Dansku gdje je proizvodnja tovljenika godišnje negdje na bazi 25 milijuna komada, a govorimo da je Danska po broju stanovnika ili površinom tu kao i mi ili manja, onda oni imaju jednu produkciju koja je puno jeftinija u proizvodnji svinjskog mesa nego proizvodnja kod nas u RH. I možda i vjerojatno i zbog toga su povoljniji sa cijenom, a ne zato što je svinjetina koja dolazi iz Danske smeće. Ali nemojte misliti da ja sad zastupam taj uvoz, dapače ne, kontrole trebaju biti, treba biti i mjere poticanja hrvatske proizvodnje kroz niz drugih mjera ali nemojmo određivati da neke stvari su smeće, dajmo sustavu, dajmo službama da odrade svoj dio posla.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Stevo Culej.
Poštovani potpredsjedniče, ja ću pročitati: „Svatovi završili u bolnici, među njima i mladenci, ovo je čista katastrofa! Od hrane je stradalo više od 100 ljudi.“ To se dogodilo u Vinkovcima u jednoj svatovskoj dvorani prošli vikend gdje ima bolesnika koji su u Bosni i u Austriji koji su konzumirali hranu u ugostiteljskom objektu sala za svatove a koja je direktno u vlasništvu vlasnika trgovačkog jednog jačeg lanca koji isto ima koncesiju ili ugovor za ishranu svih onih đaka koji dolaze u Vukovar u sklopu škole. Pa je potrebito da što više uložimo u inspektorate i one koji će provoditi nadzore istih ili sličnih takvih sustava. Zbog čega? Pa zato što izgleda da više nemamo svoje kvalitetne domaće hrane. Ako nam je mljekarstvo ukinuto zbog lošega mlijeka ili nekih klica koje su tamo nađene, ako je peradarstvo isto uništeno pa ne znamo odakle dolazi piletina, ako soma dobivamo iz Vijetnama, janjetinu iz Novog Zelanda, ako je naša svinjetina zaražena svinjskom kugom ili ne znam čime a ako nam konji imaju leptospirozu ili ne znam kako već se to sve zove, mišje groznice ja ne znam … [[Govornik se ne razumije.]] ostali zdravi i ta hrana koja dolazi sada izvana bitno je da je provjeravamo da ne odemo i mi kao što su otišli i oni svi koji su uzgajali ovu našu nekad zdravu hranu. Hvala Bogu ja vidim tamo ima još šokaca koji imaju po 90 godina i još žuljaju onu masnu slaninu i ništa im ne fali. Što više uložiti u inspektorate pa da ovakve slučajeve iskontroliraju da se ne bi nam svima dogodilo. A i ne znam što mi jedemo u našoj menzi dolje, to da se provjeri. Ipak ne daj Bože da nam bude što.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Culej i vi ja vjerojatno u Slavoniji jedemo domaće, jedemo kvalitetno, jedemo dobro. Ovo je izdvojeni slučaj u Vinkovcima koji pokazuje zapravo na jedan način i svu bijedu i sve ono što nije dobro i u ugostiteljskoj ponudi kod nas u Slavoniji ako se koriste namirnice koje su iz uvoza. Nisam nikad mislio da ću se u bilo kojoj raspravi složiti s vama ali sad moram potvrditi da zapravo da stojim na tome da inspekcija nikada dovoljno i da zapravo mi u ovom Domu ne smijemo kod donošenja zakona na neki način olabaviti kriterije i omogućiti igračima koji ne igraju po pravilima da dodatnu zbunjuju naše kupce i da rade kontra interesa hrvatskih građana što se tiče kvalitete hrane, što se tiče zdravstvene ispravnosti hrane i što se tiče svega onoga što taj proizvod na polici da li super marketa ili u ugostiteljskom objektu mora imati. Ali nije sve na kontroli, kažem i u edukaciji je, ulaganju u sustav i svemu onome što treba jedan kvalitetan sustav imati. Čini mi se da je netko u raspravi ranije spomenuo da postoje institucije koje određuju ili daju preporuke o valjanosti određenih proizvoda. Samo ću vas podsjetiti da je prošle godine Agencija za hranu prvi puta dala takve preporuke za neke mliječne proizvode. Prvi puta u 25 godina. Agencija koja je jako, jako dugo i veliki broj godina radi je prvi puta to napravila u prošloj godini. Kao sustav moramo raditi puno više i puno bolje u cilju krajnjih korisnika ali u cilju građana Republike Hrvatske koji su potrošači. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika HSS-a i HDS-a uvaženi zastupnik Davor Vlaović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, poštovani izvjestitelji sve vas pozdravljam i u ime kluba Hrvatske seljačke stranke i Hrvatske demokršćanske stranke podržat ćemo donošenje prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o informiranju potrošača o hrani iz razloga jer se usklađujemo sa deklaracijama EU 828/2014. jer se njome jasno definira tijela za nadzor i pravila postupanja i jer se u okviru istih predviđa određene olakotne okolnosti i edukativni način pristupa inspekcije kod utvrđivanja određenih nesukladnosti. Naravno da nam mora biti u fokusu interesa potrošač, zdravlje potrošača, informiranje potrošača jer na taj način čuvamo njihovo zdravlje ali na taj način štitimo i domaću proizvodnju što nam također mora biti u fokusu interesa. Također je ovdje spomenuto da se moraju donijeti još niz zakona kako bi zaštiti domaću proizvodnju i potaknuli proizvodnju i kvalitetnije informirali potrošača o kvaliteti hrane. Stoga evo pozdravljamo i najavljeno donošenje Zakona o poštenoj trgovačkoj praksi i mislim da to žurno treba donijeti kako bi spriječili različita ponašanja trgovačkih kuća koje nam svašta uvoze na hrvatsko tržište. Mislim da je potrebno jasnije definirati područje deklariranja hrane, prije svega da se iz deklaracije razvidno vidi gdje je hrana proizvedena, gdje je prerađena, gdje je zamrznuta i koliko dugo je bila zamrznuta te da li je ponovno prerađivana. Na ovaj način potrošači bi imali kvalitetnu informaciju i bili bi odlučniji kod odabira onoga što će kupiti, a ja uvijek zagovaram kupujmo domaće, kupujmo kvalitetno i hrvatsko. Svi su govorili potrebno je pojačati učestalost kontrola u prometu hrane i kontrole deklariranja i mi se s tim slažemo. I mislimo da u okviru i preraspodjele sredstava, u okviru razdjela Ministarstva poljoprivrede ali i Ministarstva zdravlja koje je također nadležno. U ovom području se može osigurati kvalitetnije nadzor pogotovo što je na terenu dojam da se više kontroliraju naši domaći proizvođači, obiteljska poljoprivredna gospodarstva i prehrambene tvrtke nego što se kontrolira uvozna roba i uvoz roba. Naravno dio smo europskog zajedničkog tržišta i hrana proizvedena na europskom tržištu izdeklarirana je kao takva mi je ne bi trebali i ne smijemo dodatno kontrolirati. Međutim, to je jedan nadstandard koji neke druge europske države u području zaštite svojih potrošača i zaštite svoje proizvodnje čine. I mislim da u tom pravcu imamo iskustva iz nekih europskih država i gdje bi se trebali na njih ugledati. Jer nije sve ono što je proizvedeno u EU i deklarirano uvijek i ispravno. Imate primjer u automobilskoj industriji gdje su strašne kontrole i gdje su vozila deklarirana sa količinom ispušnih plinova i kvalitetom pojedinih plinova. I na kraju se ispostavilo da to nije točno pa su vozila povućena s tržišta. Slično sigurno sam se može utvrditi i kod nekih prehrambenih proizvoda. I imali smo već različite neovisne kuće koje su istraživale kvalitetu proizvoda u trgovačkim lancima u Münchenu i u Zagrebu istog proizvođača, istog naziva pa je utvrđeno da sad ne reklamiram proizvod da je proizvod u Hrvatskoj lošije kvalitete od onoga koji je kupljen u Njemačkoj. To se ne smije događati u Hrvatskoj. Moramo zaštiti hrvatskog potrošača, a imamo i priliku kroz našeg visokog predstavnika u Europskoj komisiji gospodina Mimicu koji je zadužen upravo za ovo područje da kvalitetnije djelujemo, da dobijemo informaciju na vrijeme što to Europska komisija planira na ovom području kako bi i Hrvatska mogla kvalitetnije odreagirati. I mislim da bi trebali dobiti informaciju što se poduzima na ovom području od strane Europske komisije, a opet moramo voditi svoju politiku jer je i ovaj zakon i Zakon o poštenoj trgovačkoj praksi nam treba biti alat da zaštitimo domaću proizvodnju da kvalitetno informiramo hrvatskog potrošača i u konačnici da jedemo domaću janjetinu i domaći junetinu još iz ekološkog uzgoja, a da to jasno bude i deklarirano. Stoga evo završit ću s onim da treba više nadzora, da se treba i ovim zakonom preciznije definirati nadležnost poljoprivredne inspekcije, veterinarske inspekcije, sanitarne i da tu treba uključiti i tržišnu inspekciju. I mislim da treba bolja koordinacija između ovih državnih inspekcija. I mislim da je to bilo bolje dok je bilo u okviru državnog inspektorata. I mislim da treba razmisliti o vraćanju pod jedan krov da svaka inspekcija zna što mu kolega radi, gdje su vršili rađenje kontrole, gdje nisu i gdje pojačati i naravno pojačati kontrolu ne kod naših domaćih proizvođača jer oni su već ugroženi od trgovačkih lanaca. Ako vam kažem da jedan proizvođač prehrambeni iz Nove Gradiške, nećemo ga imenovati da ga ne reklamiram, mora platiti trgovačkom lancu ulaz u trgovački lanac, metar police, da mora pratiti njihove akcije i ići sa sniženjima cijena i na kraju da bi mu platio u roku još mora platiti … konto i do 8 %. I znate koliko to u konačnici ide od njegovog proizvoda i do 50% proizvodne cijene njegovog proizvoda. Može li to domaći proizvođač izdržati? Ne može. Moramo ga zaštiti i zato sam spomenuo bolju koordinaciju državnih tijela kako bi ovome stali na kraj. I evo mislim da nam je svima u interesu da jačamo prije svega edukaciju i informiranje potrošača o potrebi da čitaju ono što piše u deklaracijama i da kupuju domaće proizvode. I mislim da svi trebamo podržati akcije koje su pokrenute kao što je kupimo mlijeko sa hrvatskih farmi, kupimo med sa hrvatskih livada, kupimo meso iz domaće proizvodnje od naših obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i naše prerađivačke industrije. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvu ima uvaženi zastupnik Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Štovani kolega Vlaović, nažalost neće ovaj zakon promijeniti ove stvari koje ste naveli jel danas je četvrtak, prvo i drugo čitanje, Vlade danas nije bilo, pitanje je da li će je uopće biti danas, sutra ili bilo koji više tjedan, tako da nema ko zapravo i ovo što mi danas raspravljamo pretvoriti u amandmane, uvažiti i eventualno promijeniti koji vladin amandman i poslati nam ovdje na usvajanje zakon koji će biti izmijenjen. A jednu drugu stvar sam htio vas zapravo nadopuniti, odnosno ispraviti, nemamo mi u RH ograničenje kontrole proizvoda koji dolaze sa EU tržišta. Ne možemo ih kontrolirati više na granici da li fitosanitarni i sanitarni, veterinaski ili slične inspekcijske službe takvu robu više ne kontroliraj na granici ali na policama supermarketa, u mesnicama, u centrima, u ugostiteljskim objektima imamo i moramo, imamo i moramo, moramo kontrolirati i svoju proizvodnju da budemo sigurni da je vrhunska kvaliteta, da je zdravstveno ispravno, da je sve za van onako kako treba. Ali ne smijemo ostaviti ovu priču nekontroliranu pod izlikom da se ta roba ne može kontrolirati. Ono gdje možemo i gdje moramo kontrolirati već na samoj granici i gdje to kolege čine ovisno koliko imaju sredstava je uvoz iz trećih zemalja. Tako da i ovaj tužni primjer janjetine koju je kolega Bulj napomenuo je zapravo vjerojatno uvoz onda direktno iz trećih zemalja koji je trebao biti kontroliran i na samoj granici ali i onda kroz objekte i kroz cijelu mrežu stavljanja na tržište. Jedino nisam čuo kada je ta janjetina došla, 2014., 2015., 2012. ili 2016., tako da vaš kolega je iz kvote MOST-a i vaš stranački kolega je ministra, vaše su inspekcijske službe. Žao mi je što ili barem se nadam da će i taj slučaj biti inspekcijski prekontroliran i da ćemo ovdje u domu imati informaciju da li je ta janjetina zbilja smeće, odnosno zdravstveno neispravna ili je to proizvod koji udovoljava svim uvjetima.
Zahvaljujem odgovoriti će uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Jakovina rekli ste da vam je sada bitnije koje godine je uvezeno. Mislim da vam to ne smije biti bitno, mislim da treba reći nije smjelo biti uvezeno pod takvih okolnostima i takve kvalitete i s takvim cijenama i naći se na hrvatskom stolu da ga mi konzumiramo takvo meso. Mislim da u tom dijelu bi trebali imati tu zajedničko mišljenje na taj način. A slažem se s vama da treba više kontrola u trgovačkim lancima i praćenje više uvoznih roba, naravno pratiti i domaću proizvodnju. I ja sam istaknuo u svojoj raspravi da je dojam da se više kontrolira i da je veći pritisak na domaće proizvođače nego na uvozne robe. A kada sam se pripremao za ovu raspravu pitao sam dobro pa koliko je bilo kontrola po pojedinim područjima, rečeno je ovdje, što se tiče vina da je bila jedna kontrola a u nekim drugim područjima dvije ili tri kontrole godišnje. Puno premalo i mislim da smo tu svi zakazali. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Složio bih se s vama kolega u vašoj raspravi. I još ću jednom ponoviti da je žalosno da u slobodnoj samostalnoj Hrvatskoj Hrvati su željni domaće hrane iz polja hrvatskih, iz štala hrvatskih. Činjenica da zbog uvoza nekvalitetne robe, kroz trgovačke lance naravno i kroz tržnice koje su bilo kakvog karaktera ili gradskog ili čak, danas se događa situacija da na sela sa … [[Govornik se ne razumije.]] uvoznu robu i prodaju, prije je bilo obrnuto, sa sela bi išli na tržnice. Toliko je to podcijenjeno da u sred ljeta, pomidora, rajčica ili kako se već kaže, zavisno od kraja gdje dolazimo bude na tržnici 20 lipa uvoz talijanski ili nemam pojma čiji i ostavite je ove godine na ormaru dogodine je uvijek ista. Znači ili je GMO proizvod ili je nekvalitetna. A domaći proizvođač se ne isplati. Znači jednostavno ne kontroliramo ništa nego jednostavno pogodujemo velikim trgovačkim lancima kao i bivši ministar, ovaj naš je to trebao prekontrolirati naravno. Kod poticaja opet daje tim velikima iz EU fondova sredstva koje su pred mjesec, dva prije osnovane i onda kompletna sredstva odu tim veliki centrima, vlasnicima koji uništavaju maloga seljaka i zato iz Slavonije imamo 50 tisuća iseljenih u posljednje 4 godine. To je problem. Nije problem tko će biti premijer, tko će biti ministar, problem je da se štiti nacionalni interes, hrvatska zemlja, hrvatsko polje, da se proizvodi, to je nacionalni interes. Hoće li ova Vlada trajati ili neće, ja znam da je vama drago, ali ako budete vi došli i budete gradili kako ste radili, onda je to katastrofa. Zato se nadam da će svi budući sadašnji premijeri i ministri voditi isključivu brigu o proizvodnji domaćoj jer hrvatski čovjek je željan hrvatskih domaćih proizvoda. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala. Uvaženi kolega Bulj, u potpunosti se s vama slažem da moramo naći načina kako urediti tržište u Hrvatskoj, kako zaštiti domaćeg proizvođača, naša obiteljska gospodarstva. Apsurdno je da je u Hrvatskoj poljoprivreda strateška gospodarska grana, da su UN proglasili prošlu godinu godinom obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava a da kod nas pada i broj obiteljski poljoprivrednih gospodarstava, broj proizvođača mlijeka, broj proizvedenih grla i da ne nabrajam dalje u sve što se tiče poljoprivredne proizvodnje u padu je, jednostavno smo tu nismo odradili posao. Što učiniti dalje? Pa mislim da i sa ovim zakonom i sa svim zakonima koje ćemo ubuduće donositi ne može samo Ministarstvo poljoprivrede promijeniti ovu sliku da moramo stvarno shvatiti da bez vlastite poljoprivredne proizvodnje, bez vlastite proizvodnje hrane RH nema budućnosti a pogotovo ne Slavonija i Baranja i drugi ruralni prostori. Hvala.
Zahvaljujem. Predstavnik predlagatelja želi uzeti završnu riječ. Gospodin Tugomir Majdak, zamjenik ministra poljoprivrede.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Evo, zahvaljujem na svim vašim komentarima u okviru rasprave te u okviru znači saborskog Odbora za zakonodavstvo i poljoprivredu. I evo istaknuo bih nekoliko detalja na koje valja dati odgovore iz resornog ministarstva prije svega što se tiče službenih kontrola koje su regulirane posebnih zakonom. Kontrole kvalitete iz uvoza odnose se na uvoz iz trećih zemalja dok kontrola hrane iz EU, znači mi smo sada u zajedničkom tržištu ne provodi se na granici ali se provodi na hrvatskom tržištu i tu smo pojačali strože mjere i kazne. Također izmjenama i dopunama zakona predlažu se i dodatne upravne mjere i prekršajne odredbe radi osiguravanja učinkovitije provedbe službenih kontrola i zaštite potrošača. Tim se mjerama obvezuje sve subjekte u poslovanju s hranom da se pridržavaju svojih odgovornosti vezano uz pružanje informacija o hrani potrošačima u svim fazama proizvodnje ili prerade hrane te stavljanje iste na tržište. Znači ne samo proizvođače nego i uvoznike, distributere i trgovce. Sve izmjene zakona nisu dovele u pitanje učinkovitost službenih kontrola općenito. Niže kazne su predviđene za one postupke koje ne mogu ugroziti zdravlje potrošača dok s druge strane ujedno su postrožili neke kaznene odredbe prema već spomenutim distributerima, trgovcima, uvoznicima pa i subjektima u poslovanju hranom ali uključujući i pojačani inspekcijski nadzor koji dakako da se zalažemo da bude što učinkovitiji. Ovaj prijedlog zakona bez obzira na hitnost donošenja prošao je i … savjetovanje te su svoj prijedlog imale dati i proizvođači, s druge strane i potrošači te u okviru ovog savjetovanja nije bilo primjedbi na prijedlog. Evo već su neki od saborskih zastupnika istaknuli, buduće donošenje Zakona o nepoštenoj trgovačkoj praksi koje će Ministarstvo poljoprivrede uskoro donijeti te na taj način ravnopravnije postaviti uvjete između proizvođača odnosno trgovačkih lanaca. Valja se svakako i osvrnuti na zaštitu domaće proizvodnje u okviru resornog ministarstva te uz nužno informiranje, edukaciju potrošača valja napomenuti da je potrebna promocija domaćih lokalnih poljoprivrednih proizvoda ali i donošenje strateških dokumenata uključujući prioritete i ciljeve te mjere koji će poticajno djelovati na hrvatske poljoprivredne proizvode jer oni svakako imaju mjesto, znači oni su kvalitetom i do sada dokazali, Hrvatski poljoprivredni proizvodni da imaju svoje mjesto na našem ali na zahtjevnom EU tržištu. Evo još jednom hvala vam na vašim sugestijama, na raspravi i na dosadašnjem znači, učešću u okviru donošenja ovog prijedloga zakona o informiranju potrošača o hrani. Hvala.
Zahvaljujem. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Nastaviti ćemo s radom sutra u 9,30 sa točkom Izvješće o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2015. godini. Hvala i doviđenja do sutra! … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Nema ovdje predlagatelja pa ćemo o njemu dotle imati izvješće sutra. SJEDNICA PREKINUTA U 16,10 SATI.
Sljedeći je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o informiranju potrošača o hrani, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 65. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o informiranju potrošača o hrani. Molim vas tko je za? Molim rezultat. 134 za, 3 suzdržana, niti jedan protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o informiranju potrošača o hrani. Kolegice i kolege, ja vas molim da zauzmemo svoja mjesta i da počnemo sa radom. Evo ruke se po običaju dižu. Izvolite uvaženi zastupnik Stipe Petrina.