Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 79. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na današnju sjednicu osim zastupnika pozvani su naši redoviti gosti, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predstavnici OHR-a, OESS-a i drugih međunarodnih organizacija u BiH, koji redovito prate rad našeg doma, predstavnici određenih nevladinih organizacija. Na sjednicu smo pozvali predstavnike Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH i Središnjeg izbornog povjerenstva, radi razmatranja materijala iz njihove nadležnosti. Pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste, kao i predstavnike sredstava javnog informiranja. Prema informaciji službe, sjednici je nazočan 31 zastupnik. Opravdano su odsutni: Mehmed Suljkanović, Šemsudin Mehmedović, Zlatko Lagumdžija i Savo Erić. Zastupnici Sead Jamakosmanović, Jerko Ivanković Lijanović i Martin Raguž su rekli da će kasniti, iako vidim da su neki već stigli. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Sukladno članku 80. stavak (2) Poslovnika, u okviru prethodnih pitanja, želim vas informirati da je Kolegij Doma postigao suglasnost o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama BiH, što znači da je Prijedlog zakona usvojen u drugom čitanju, sa izvješćima Ustavnopravnog povjerenstva. Što se tiče izmjena dnevnog reda, želim vas upoznati da smo s dnevnog reda skinuli točku 14. Prijedlog zakona o zabrani nošenja odjeće koja onemogućava identifikaciju, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva, a na zahtjev Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku. Na dnevni red smo dodali: Točku 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika; 2 Točku 20. Prijedlog Povjerenstva za vanjske poslove u svezi realizacije Inicijative zastupnika Momčila Novakovića, usvojene na 77. sjednici Doma, koja glasi: 'Utvrđivanje smjernica za djelovanje privremenih izaslanstava koja u ime BiH učestvuju na međunarodnim skupovima'; Točku 21. Prijedlog Ministarstva pravde za imenovanje članova iz Zastupničkog doma u Međuresornu radnu skupinu koja bi radila na izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH, Zakona o Vijeću ministara BiH, Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, Zakona o reviziji institucija BiH, Zakona o upravi i Zakona o javnim nabavkama; Točku 23. Davanje suglasnosti za ratificiranje: a) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Francuske o suradnji u oblasti unutarnje sigurnosti, b) Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj – Projekt plinifikacije Kantona Središnja Bosna, c) Protokola o vodi i zdravlju uz Konvenciju o zaštiti i korištenju prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera iz 1992. godine, d) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Svete Stolice o dušobrižništvu katoličkih vjernika, pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine. Dopunili smo točku 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tajnih podataka, s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno- sigurosne agencije BiH. I, točku 14., po novom dnevnom redu, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Prije otvaranja rasprave o predloženom dnevnom redu, želim vas informirati da ćemo u skladu sa zaključkom kolegija, i užeg i proširenog, Zastupničkom domu predložiti da se točka 4. Prijedlog zakona o autorskim i srodnim pravima, predlagatelja Vijeća ministara BiH, i točka 5. Prijedlog zakona o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava – da ćemo predložiti da se o njima na zahtjev nadležnog povjerenstva odgodi izjašnjavanje do naredne sjednice. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ova tačka pod rednim brojem 19., prijedlog koji ja imam kod sebe, a koja glasi: 'Izjašnjenje o Inicijativi poslanika Momčila Novakovića za uvrštavanje u dnevni red sjednice Doma tačke, koja glasi: Odgovornost članova Predsjedništva BiH za vođenje vanjske politike BiH u svjetlu posljednjih izjava pojedinih članova'. Hoću da kažem da se ne može ovako postaviti tačka dnevnog reda, na način kako je postavljena. Iz ovoga proizilazi, ako tumačimo naslov ove tačke dnevnog reda, da članovi 3 Predsjedništva nisu odgovorni, nisu nadležni za vođenje vanjske politike. Dakle, ovakva tačka dnevnog reda se ne može ovako formulisati. Ona je mogla da bude formulisana eventualno: 'Odgovornost članova Predsjedništva za eventualno pogrešno vođenje vanjske politike'. Ali ovako je formulisati Odgovornost članova Predsjedništva za vođenje vanjske politike u svjetlu ... posljednjih izjava pojedinih članova, dakle jezički tumačeći ovakav naslov tačke dnevnog reda proizilazi da članovi Predsjedništva nisu nadležni za vođenje vanjske politike, nisu odgovorni za vanjsku politiku, a članovi Predsjedništva su i nadležni i odgovorni za vođenje vanjske politike. Prema tome, ja predlažem da ili predlagač preformuliše ovaj svoj prijedlog tačke dnevnog reda a do tada da se ova tačka dnevnog reda skine sa dnevnog reda. Prema tome, ovako formulisati tačku dnevnog reda bi bilo mimo Ustava i mimo pravnih propisa. Prema tome, ovako se ne može formulisati.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Prije replika samo kratko pojašnjenje. Znači, svaki predlagatelj točke dnevnog reda ima pravo dati naslov točki dnevnog reda. Ova inicijativa je bila u nadležnom povjerenstvu i ovo je obvezna točka dnevnog reda i svi će o njoj imati mogućnost izreći svoj stav onog trenutka kada ona bude predmet rasprave, odnosno predmet odlučivanja. Replika, uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Vi ste mi upravo uzeli onaj dio koji sam htio reći. Naime, u mojoj je nadležnosti da predložim naziv tačke dnevnog reda, kao što je u nadležnosti Predsjedništva da vodi spoljnu politiku. Kolege mogu podržati ili ne podržati stav ove komisije koji je negativan. Ali, onako kako sam ja formirao tačku dnevnog reda, ja ostajem naravno kod te tačke, tog naziva tačke dnevnog reda.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja ne volim opterećivati početak sjednice raspravom o dnevnom redu, ali moram kazati samo kao dopunu, predsjedavajući, onoga o čemu ste vi govorili kada su u pitanju ovi zakoni o autorskim i srodnim pravima i kolektivno ostvarivanje srodnih prava, i to nekoliko rečenica da ukupna javnost zna ... zašto ćemo se izjašnjavati o odlaganju izjašnjavanja o ovim zakonima. 4 Ovo je prijedlog, jednoglasan prijedlog ustavnopravnih komisija, i da možda ukažem na jednu pojavu i Vijeću ministara i svima nama koji pišemo zakone i koji usvajamo zakone. Ovo je tipičan primjer zakona kako se oni pišu u BiH. Svi ključni problemi isplivaju na površinu u krajnjoj fazi usvajanja zakona u Parlamentarnoj skupštini. Mi smo dobili, recimo, od prošli put 28 novih amandmana na ove zakone. Sad je isplivao problem odnosa medija i institucija za kolektivno ostvarivanje autorskih prava. Ne možemo preko toga preći tek tako. Moramo tu stvar sjesti i raspraviti i zbog toga tražimo ovo izjašnjavanje. Dakle, ovo je zaista opravdano. Kako ćemo završiti, ne znam, ali je problem došao i ono u 12 i 5 smo uočili problem. Pa bolje i to nego da je problem nastao nakon što usvojimo zakon. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem na pojašnjenju. Sljedeći je uvaženi zastupnik Bakir Izetbegović.
S obzirom na jednu pojavu koja je uzela maha u BiH, a to je da masovno dug otplaćuju žiranti, prelažem za iduću sjednicu Doma tačku dnevnog reda koja bi glasila: 'Informacija Vijeća ministara o problemima žiranata sa prijedlogom mjera koje treba poduzeti kako bi dug otplaćivali glavni dužnici'.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Poštovani predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, predstavnici medija, ja sam očekivao već nekoliko sjednica da će predsjedavajući Vijeća ministara predložiti ovdje tačku dnevnog reda koja bi se odnosila na kompletan izvještaj o radu Vijeća ministara BiH u protekle, odnosno, nepune četiri godine. Kako do toga nije došlo, koristim priliku da danas predložim da u dnevni red ove ali s obzirom da nemamo izvještaja, onda, neka ide za narednu sjednicu da uvrstimo tačku dnevnog reda: 'Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za period od januara 2007. do juna 2010. godine'. Ubijeđen sam da niko u ovoj sali od poslanika nema ništa protiv da Vijeće ministara koje je birano ovdje u Parlamentu na kraju ovog mandata podnese izvještaj ovom parlamentu šta je uradilo od onoga šta je rečeno na početku ovog mandata. Upravo zato, dakle, predlažem da zadužimo Vijeće ministara BiH da nam najkasnije u roku od 20 dana dostavi izvještaj o svom radu u ovom periodu i dostavljam vam u pisanoj formi. 5
Dostavite pisanu inicijativu. Samo, radi informiranja i vas i cjelokupne javnosti, želim vas podsjetiti da smo prije dvije-tri sjednice imali na dnevnom redu informaciju: Izvješće o radu Vijeća ministara za proteklu godinu. Sljedeći je uvaženi zastupnik Denis Bećirović, replika.
Ja samo želim, gospodine predsjedavajući, podsjetiti da je tačno ovo što ste vi rekli da smo mi imali ovaj izvještaj, ali to je bio Izvještaj o radu Vijeća ministara za 2009. godinu. Ovo što ja predlažem jeste izvještaj za protekle nepune evo četiri godine, dakle cjelokupan izvještaj. To je sasvim normalna stvar u svim parlamentima u Evropi da neka vlada ili neko vijeće ministara na kraju svog mandata podnese izvještaj onome ko ga je birao.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Branko Dokić.
Gospodine predsjedavajući, moja diskusija je vezana za tačku 19. Ja hoću da vas podsjetim sve u ovom domu da je davno prihvaćena moja inicijativa da Predsjedništvo podnese u pismenoj formi izvještaj i usmeni izvještaj o odnosima BiH sa susjednim zemljama. Kada je kolega Novaković pokrenuo ovu inicijativu koju ja podržavam, usput budi rečeno, onda sam postavio to pitanje i do danas nisam dobio odgovor: zbog čega Predsjedništvo do danas nije uradilo posao na koji je obavezno i po Ustavu BiH, da se razumijemo, a imamo i zaključak Parlamenta? Ja znam da mi vi ne možete dati odgovor i ne očekujem ga ali, u najmanju ruku, tražim da ako se ova inicijativa usvoji da paralelno s tim Predsjedništvo podnese u pisanoj formi izvještaj o odnosima BiH sa susjednim državama.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Drago Kalabić.
Gospodine predsjedavajući, Klub SNSD ima sličan prijedlog tačke dnevnog reda kao što je predložio i gospodin Bakir Izetbegović, s tim suštinski sličan a razlikujemo se samo u načinu informacije, odnosno zahtjeva prema Vijeću ministara, i ako bi moglo da to dogovorimo. Suština našeg prijedloga je u tome da smatramo da zakonska rešenja koja su trenutno važeća, koja regulišu pitanje žiranata i dužničkih odnosa, nisu dobra. Mi mislimo da su 6 ona pravljena pod uticajem snažnog bankarskog lobija u vremenu kada su ti zakoni stvarani i da u njima ima mnogo, što bi se reklo, rupa u kojima su pojedine kategorije ostale nezaštićene, a isključivo je 100% zaštićen bankarski interes. Pa je naš zahtjev bio ne samo za informacijom nego prema Vijeću ministara, odnosno, direktno prema ministru finansija da nam da i analizu zakonskih rešenja i sa njihovim mogućim popravkama, popravkama znači da ne bi gubili vrijeme zbog zaista jedne tragične situacije, ako je moguće da po hitnoj proceduri znači određena zakonska rešenja kada je inače i pozicija žiranta i ostalo da što brže to pokušamo popraviti. Mi mislimo da tamo ima prostora za popravljanje i da to evo ako bi gospodin Izetbegović u tom zahtjevu pokušao da ako ima prostora sa ovakvim stavom pa da to ide. Da istovremeno ide informacija, ali istovremeno ako oni, mada ja sumnjam, oni da su to htjeli, oni bi uradili to ranije, da dostave i mogućnost popravljanja određenih zakonskih rešenja kada je u pitanju ova materija.
Pošto je to svakako prijedlog za razmatranje za narednu sjednicu, evo sugeriram predsjedniku i jednog i drugog kluba da u međuvremenu se po mogućnosti usaglase. Ako ne, onda dostavite i različite inicijative pa ćemo ih mi procesuirati. Sljedeći je uvaženi zastupnik Bakir Izetbegović, replika.
Mislim, mogu se i na narednoj sjednici iznijeti vaši prijedlozi, ali evo možemo zajedno formulisati tačku dnevnog reda, dakle, sa ovom analizom zakona, kako ste vi rekli, urediti.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Vinko Zorić.
Evo, ja sam dvojio da li ovdje ili poslije pod drugom točkom, međutim ocijenio sam da je bolje ovdje. Pokrećem inicijativu da ovaj dom uputi čestitku Boćarskom klubu Grude iz Gruda. Naime, Boćarski klub Grude je 5. lipnja ove godine 2010. osvojio Kup europskih nacija u boćanju. Pošto je to jedan od najvećih uspjeha klubskog športa u BiH, mišljenja sam da bi Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH trebao uputiti telegram čestitku, i na taj način osvjetlati obraz institucijama BiH. Ovaj uspjeh u normalnim okolnostima i uređenim sustavima izvršne vlasti zaslužio bi i puno više od čestitke, no mi zastupnici i ovaj dom tu smo izgleda nemoćni pa molim kolegice i kolege da podrže ovaj prijedlog. Inače, dakle da volim oblačiti majice kao moj kolega Jerko, ja sam igrač ovog kluba i ja bih obukao majicu. Ja ću priložiti ovoj svojoj incijativi napis u 7 novinama koji to potvrđuje i gdje ima izvješće s te utakmice, ali medalju imam kod sebe i pokazat ću je vama svima. Dakle, to je medalja koju je osvojio svaki igrač Boćarskog kluba Grude kada je pobijedio u finalu Kupa europskih nacija. Molim vas, podržite me da Kolegij uputi ovu čestitku tom klubu, a izvršnoj vlasti ostavljam na volju. Hvala lijepa. [[APLAUZ]]
Evo, ja mislim da je ovaj pljesak izraz podrške ovom prijedlogu našeg uvaženog kolege i Kolegij Zastupničkog doma se obvezuje da će u ime svih nas uputiti čestitku za ovaj izniman sportski uspjeh Boćarskog kluba Grude. Zaključili smo raspravu o dnevnom redu. Kako za današnju sjednicu nismo imali prijedloga za izmjene dnevnog reda, konstatiram da 79. sjednica Doma ima sljedeći 1. Usvajanje Zapisnika 78. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova zastupnička pitanja; 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj 01,02-02-6-4010 od 4. 6. 2010. godine; 4. Prijedlog zakona o autorskim i srodnim pravima, predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-2-510 od 18. 1. 2010. (drugo čitanje) – odgođeno izjašnjavanje na 78. sjednici Doma; 5. Prijedlog zakona o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava, predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-2-410 od 18. 1. 2010. (drugo čitanje) ; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tajnih podataka, predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-8-1910 od 4. 2. 2010., s Izvješćem Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u Bosni i Hercegovini, predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-5- 2810 od 14. 4. 2010. (drugo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelji zastupnici Kluba SDPBiH, zakon broj 01-02-5-3110 od 21. 4. 2010. (drugo čitanje); 8 9. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu zakona o promociji malih i srednjih poduzeća i poduzetništva u Bosni i Hercegovini, predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-4-1210 od 28. 1. 2010. (zakon u drugom čitanju); 10. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provođenje Aneksa VII. Daytonskog mirovnog sporazuma (Strategija u drugom čitanju); 11. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine, predlagatelji zastupnici Kluba SDA, zakon broj 01-02-8-3610 od 21. 5. 2010. (prvo čitanje); 12. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine, predlagatelj zastupnik Martin Raguž, zakon broj 01-02-9-35- 110 od 14. 5. 2010. (prvo čitanje); 13. Prijedlog zakona o Popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2011. godine, predlagatelj Privremeno povjerenstvo, zakon broj 01-02-9-3710 od 24. 5. 2010. (prvo čitanje); 14. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagatelj zastupnik Lazar Prodanović, zakon broj 01-02-9-3410 od 13. 5. 2010. godine, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 15. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije Bosne i Hercegovine za 2009. godinu, materijal broj 01,02-50-3-51410 od 1. 4. 2010. – odgođena rasprava na 78. sjednici; 16. Izvješće o provedbi zakona u nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva BiH za 2009. – materijal broj 01,02-50-3-57810 od 19. 4. 2010. godine; 17. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2009. godini, materijal broj 01,02-04-63510 od 30. 4. 2010. godine; 18. Informacija o utvrđivanju odgovornosti unutar Ureda za razmatranje žalbi BiH zbog neprovođenja odredbi pozitivnih propisa u vezi s redovitom procedurom rotacije na čelnoj poziciji Ureda, s prijedlogom Vijeća ministara BiH za razrješenje dr. Amira Pilava dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, materijal broj 01,02-50-3-63110 od 29. 4. 2010. godine; 19. Izjašnjenje o Inicijativi zastupnika Momčila Novakovića za uvrštenje u dnevni red sjednice Doma točke 'Odgovornost članova Predsjedništva BiH za vođenje vanjske politike Bosne i Hercegovine u svjetlu posljednjih izjava pojedinih članova'; 20. Prijedlog Povjerenstva za vanjske poslove u svezi realiziranja Inicijative zastupnika Momčila Novakovića, usvojene na 77. sjednici Doma, koja glasi 'Utvrđivanje smjernica za djelovanje privremenih izaslanstava koja u ime Bosne i Herecgovine sudjeluju na međunarodnim skupovima'; 21. Prijedlog za imenovanje članova iz Zastupničkog doma u Međuresornu radnu skupinu koja bi radila na izmjeni (akt Ministarstva pravde BiH) a) Zakona o ministarstvima i drugim organina uprave BiH, b) Zakona o Vijeću ministara BiH, c) Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, d) Zakona o reviziji institucija BiH, e) Zakona o upravi, f) Zakona o javnim nabavama BiH. 9 22. Davanja suglasnosti za otkazivanje a) Europske konvencije o zaštiti arheološke baštine, usvojene u Londonu 6. svibnja 1969. godine; 23. Davanje suglasnosti za ratificiranje a) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Francuske o suradnji u oblasti unutarnje sigurnosti, b) Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj – Projekt plinifikacije Kantona Središnja Bosna, c) Protokola o vodi i zdravlju uz Konvenciju o zaštiti i korištenju prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera iz 1992. godine, d) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Svete Stolice o dušobrižništvu katoličkih vjernika, pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine. Prelazimo na razmatranje 1. točke dnevnog reda Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 78. sjednice Zastupničkog doma
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege poslanici, uvaženi predstavnici Savjeta ministara, nevladinih organizacija, međunarodnih organizacija, sredstava informisanja, predstavnici ostalih državnih institucija, dragi gosti, evo ja ću da prokomentarišem odgovor koji sam dobio na postavljeno poslaničko pitanje na 76. sjednici od 21. 4. 2010. godine, sa kojim nisam zadovoljan i zato ja moram da pročitam poslaničko pitanje koje sam tada postavio i da malo prokomentarišem. Ja sam tada rekao da tražim odgovor na Zaključak koji je usvojen 30. 12. 2009. godine i koji glasi: 'Zadužuje se Savjet ministara BiH da u roku od 30 dana Parlamentarnoj skupštini BiH dostavi ugovore o zakupu poslovnih prostora koje koriste institucije BiH, koji su na snazi, kao i prethodne ugovore koji su vezani za sadašnje ugovore.' I moje pitanje je bilo direktno ovako, pitam Kolegij: 'Da li su dobili pomenute odgovore, te, ako nisu, da moje poslaničko pitanje proslijede Savjetu ministara BiH od kojeg tražim odgovore. I zašto do sada, iako je rok bio 30. 1. ove godine, nismo dobili odgovor po usvojenom zaključku? Kada će se dostaviti pomenuti ugovori po usvojenom zaključku?' Znači, to su bila moja pitanja. Ja sam na to poslaničko pitanje, odnosno, na ta poslanička pitanja dobio sljedeći odgovor, koji veoma kratako i šturo i nema veze s ovim ovdje što sam ja postavio: 'Ministarstvo finansija i trezora BiH, aktom broj taj i taj, od 5. 5. ove godine, dostavilo Vijeću ministara BiH Informaciju o zakupu institucija BiH u Proračunu za 2010. godinu, sa predloženim zaključcima, uključujući dodatak, informaciju u kojoj se nalazi konsolidovana tabela pregleda troškova zakupa planiranih za ovu godinu, a na temelju podataka dostavljeno od strane korisnika; Mišljenje Ureda za zakonodavstvo Vijeća ministara BiH, te mišljenja Ministarstva finansija i trezora BiH na predmetnu informaciju.' 11 To je odgovor koji sam ja dobio na moje poslaničko pitanje. Mislim da ovo ili je nešto promašeno ili je nešto drugo, evo, o čemu neću da komentarišem. Ja tražim ponovo da mi se odgovori u skladu sa mojim postavljenim pitanje i sada tražim da se što prije dostave ugovori po ovome zaključku koji je donesen 30. 12. 2009. godine. Ukoliko ga ne dostave Parlamentarnoj skupštini, ja ga kao poslanik tražim. I ovo otvara moje pretpostavke a sada i stvara i sumnje da u ovoj oblasti ima određenih nepravilnosti, da sam bio u pravu kada sam predlagao umanjenje budžeta za ovu godinu po ovoj stavci finansiranja zakupa za institucije BiH. I zato mislim da eventualno i nisam dobio odgovor koji sam tražio po onome zaključku mome koji je usvojen u decembru prošle godine. I, ako nema ovdje nikakvih, hajde da kažem, zloupotreba ili malverzacija, ili možda neku blažu riječ koje sad ne mogu da se sjetim, onda bi zaista bilo uputno da su dostavili na vrijeme ove tražene ugovore ovom parlamentu i sve bi se na tome završilo, ili da su dostavili jer već je evo pet mjeseci proteklog roka. I to bi se moglo tolerisati, međutim i nakon mog postavljenog poslaničkog pitanja nema tako kvalitetnog, odnosno, pravog odgovora i time su moje sumnje još više produbljenje. I, sada insistiram ponovo na ovom poslaničkom pitanju, odnosno na tome da mi se što prije dostavi, kako meni, tako i Parlamentu po ovom zaključku, ali ja tu ne mogu da mnogo utičem ako Parlamentu ne dostave po tom mom zaključku, ali tražim da se meni to dostavi. Hvala ljepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, nisam zadovoljan ni odgovorom, a nisam zadovoljan ni akcijom državnih organa po ovom pitanju. Mislim da je ovo sramota što smo dobili. Moje pitanje je glasilo, dakle: 'Početkom ove godine na teritoriji BiH na području opštine Bijeljina postavljena su zvanična obilježja Republike Srbije, zvanični natpis: Općina Bogatić. Interesuje me ko je to uradio i na osnovu čega, šta su uradili organi BiH da se taj natpis ukloni, posebno šta je uradila Granična policija, Ministarstvo vanjskih poslova BiH i MUP RS-a? Kakve su bile reakcije općinskih organa općine Bijeljina?' Dobijam odgovor koji glasi, između ostalog: 'Postavljanje zvaničnih obilježja Republike Srbije je izvršeno od strane državljana Republike Srbije Živana Jakšića koji je vlasnik šljunkare 'Srpska sloga', a postupkom utvrđivanja graničnog incidenta jedinica Granične policije izašla je na lice mjesta, lokacija pored magistralnog puta Bijeljina – Badovinci, Republika Srbija, u neposrednoj blizini međunarodnog graničnog prelaza Pavlovića most, oko 800 metara u unutrašnjosti BiH u odnosu na granični prelaz Pavlovića most.' 12 I onda se kaže: 'U cilju rješavanja ove situacije, od Javnog preduzeća Putevi RS i Uprave za inspekcijske poslove RS zatraženo je hitno poduzimanje mjera i radnji na utvrđivanju odgovornosti, sankcionisanju počinilaca kao i na saniranju i uklanjanju posljedica počinjenih incidentom. S obzirom da se navedene institucije nisu oglašavala po upućenom aktu, niti su obilježja Republike Srbije uklonjena, nadležna jedinica Granične policije BiH je uputila urgenciju i zatražila izjašnjenje po ovom pitanju.' Ovo su samo dijelovi odgovora na pitanje i ovo je nevjerovatna stvar. Institucija BiH dakle trpi da se uđe na teritorij BiH, postavi zvaničan natpis i tabla druge države i njena obilježja i onda se prave urgencije tamo nekim organima na osnovu nekog pravilnika da se to ukloni. Gdje je ovdje Vijeće ministara, gdje su ovdje institucije BiH? I, ako ovako budu postupale institucije BiH, onda se mi trebamo nadati da će ovakvih postupaka biti koliko god hoćete, kada je u pitanju teritorij BiH. Zakon o graničnoj kontroli kaže: 'Član 37. Nadzor granice obavlja Granična policija BiH u cilju sprečavanja neovlaštenog prelaska državne granice, suzbijanja prekograničnog kriminala i poduzimanja mjera prema licima koja su prešla državnu granicu na nedozvoljen način. U skladu sa postojećim i predviđenim rizicima i prijetnjama, a u cilju obavljanja poslova nadzora granice i granični prijelaz BiH, Granična policija poduzima odgovarajuće mjere i radnje usmjerene na sprečavanje i odvraćanje lica od izbjegavanja provjera na graničnim prijelazima.' Granični pojas je područje 10 km od graničnog prelaza i granične linije unutar BiH i to je pod kontrolom Granične policije BiH. Granični incident prema članu 43. i povreda državne granice, aktivnost stranih državnih tijela i drugih lica na državnoj granici ili u njenoj neposrednoj blizi koja nije dopuštena međunarodnim konvencijama, ugovorim i propisima itd. i nadležni organi za rješavanje ovog pitanja su Granična policija BiH koja utvrđuje granični incident, Ministarsvo vanjskih poslova prema stavu (2) člana 44. je nadležno za rješavanje graničnog incidenta, a postupak utvrđivanja i rješavanja graničnog incidenta i drugih povreda državne granice propisuje Vijeće ministara svojim provedbenim aktom. Ja tražim akciju države BiH na rješavanju ovoga pitanja. Postoji dovoljno normativnih uporišta da je ovo do sada trebalo biti uklonjeno od strane organa BiH i ja ne mogu da shvatim da može postojati ovakav odnos. Dakle, mi urgiramo da tamo Direkcija za puteve dođe i da ukloni taj natpis. Gdje je ovdje država BiH? Zahtijevam da Vijeće ministara ovu stvar stavi na dnevni red svoje sjednice, da nam se u Parlament dostavi ovdje informacija i da o tome povedemo raspravu. Ne može država BiH imati ovakav odnos prema svojoj državnoj granici. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Mirjana Malić. 13
Koleginice i kolege, ja sam na prošlom zasjedanju na 78. sjednici postavila Centralnoj izbornoj komisiji dva kratka pitanja: 'Kako će se osigurati tretman i kontrola uvoza papira neophodnog za štampanje glasačkih listića i kako će se spriječiti zloupotrebe?' Prije nego što komentarišem odgovor, ja bih se prije svega zahvalila Centralnoj izbornoj komisiji na izuzetno rijetkoj brzini u odgovoru, evo već na sjednici koja je slijedila odmah po 78., tj. danas dobivam odgovor u kojem Centralna izborna komisija tvrdi da već duže godina ima standarde za zaštitu u više faza za praćenje realizacije štampanja i pakovanja glasačkih listića, kontrole na lokaciji štamparije i nadzora nad procesom štampanja, koordinacije poslova za otpremu i dostavu štampanog materijala, te da nema bojazni da će doći do zloupotrebe glasačkih listića. S obzirom, kaže se takođe u odgovoru koji potpisuje gospodin Branko Petrić, da se radi o nabavci papira sa vodenim žigom za izradu glasačkih listića, poduzete su sve propisane mjere zaštite i proceduralno razrađeno uništenje makulature i ostalog škarta, kao i kontrolno brojanje neutrošenih papira sa vodenim žigom i lagerovanje istih. Pored silnih nedoumica koje ovakav lakonski odgovor meni ostavlja, ja imam samo jedan mali komentar. Ako Centralna izborna komisija zaista preuzima punu odgovornost za ovakav proces i za eventualne moguće i očekivane zloupotrebe i krađu glasačkih listića, ja nemam komentara. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Na moje pitanje koje sam uputio Vladi RS - Zašto se Vlada RS miješa i vrši pritisak na pravosuđe i na rad Ustavnog suda BiH u predmetu 'Alijagić', apelanti Salih i Muamer Alijagić? - ja sam dobio odgovor koji potpisuje ministar pravde RS Džerard Selman u kojem stoji između ostalog da Vlada RS priznaje da je održala sjednicu 15. 4. 2010. godine i razmatrala je ovaj slučaj, tj. dokle se stiglo u sudskom spisu u predmetu 'Alijagić', i donijela zaključak u kojem između ostalog stoji da Vlada RS ... želi dati snažan doprinos vladavini prava i pravne sigurnosti na prostorima BiH, pri tome svjesna, što je vrlo zanimljivo, prema tome, svjesna da nezavisnost pravosuđa može biti zloupotrijebljena na način da se kroz zaštitu tog principa donese odluka koja grubo krši vladavinu prava i ne može preći Vlada RS ... preko činjenice da nezakonitom odlukom Ustavnog suda BiH budžet RS trpi štetu. Dakle, iz samog ovog zaključka se jasno vidi da Vlada RS (iz ovog odgovora kojeg potpisuje ministar Selman) se na jedan neprimjeren način miješa u rad pravosuđa i da takve 14 zaključke donosi i prejudicira stvari i tvrdi kako se nezakonitim odlukama Ustavnog suda može ovo ili ono uraditi. Mislim da je to jedan neprimjeren način miješanja u rad pravosuđa, jedno. Drugo, odgovor na drugo moje poslaničko pitanje koje sam isto uputio Vladi RS u kojem stoji: 'Zašto se ne implementira odluka Ustavnog suda po pitanju konstitutivnosti naroda u vezi proporcionalne zastupljenosti u institucijama javne uprave?' Ministar Zoran Lipovac, ministar uprave i lokalne samouprave, odgovara mi na ovo pitanje i samo pojašnjava proceduru kako se državni službenici primaju, po kojim propisima itd., tako da uopšte na ovo pitanje na koje sam ja tražio ono što me interesovalo nisam dobio odgovor. I ovo treće pitanje: 'Dokle se stiglo u vezi sa reformom javne uprave? Od Vijeća ministara dobio sam odgovor iz kojeg se može izvesti zaključak da ova reforma javne uprave nije provedena do kraja, da je sa krajem 2009. godine samo 39,7% mjera predviđenih Akcionim planom iz ove reforme javne uprave provedeno do sada. Dakle predlažem, sugerišem, tražim od Vijeća ministara da se ova reforma javne uprave provede do kraja. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, članovi Vijeća ministara, ja sam dobio, kao što je predsjedavajući rekao, tri odgovora na tri pitanja. Želim dva da komentarišem, jedan od njih, u stvari, oba su od Vijeća ministara, ali je nadležno bilo Ministarstvo pravde. I želim da se zahvalim prije svega na brzom odgovoru od Ministarstva pravde i ministra Čolaka na pitanje vezano za naš zaključak koji smo donijeli po zahtjevu za dostavu odnosno izradu 'Zakona o lustraciji BiH' i konstataciju da je formirana i radna grupa, Interresorna radna grupa, i da će u najskorije vrijeme nacrt zakona biti upućen u proceduru i, s te strane, ja apelujem na Vijeće ministara i na radnu grupu da što prije dođe, ako ne u ovom sazivu, bar, da novi saziv Parlamenta BiH dočeka ... ovaj zakon. I drugi odgovor koji sam dobio na postavljeno pitanje, također od Vijeća ministara, odnosno od Ministarstva pravde, a koji se tiče pitanja vezano za prisluškivanje građana BiH i šta je poduzeto i šta će se poduzeti da se onemogući protivpravno prisluškivanje ukoliko ono postoji. Iz odgovora ono što se može vidjeti jeste jedno uvjerenje koje i meni daje, kako da kažem, povjerenje u institucije BiH, u ministarstva, u pravosudne institucije, da je jedino po ovim odgovorima iz ovog pitanja moguće znači provesti prisluškivanje, odnosno kako se to zove i stručno ovdje navedeno 'po odlukama pravosudnih organa, a da institucije BiH, odnosno, 15 Ministarstvo pravde služi samo kao transfer, bez prava otvaranja tih predmeta, što je precizirano i zakonom'. Ja se nadam i vjerujem da je to tako i prisutno i u praksi i da je znači zakonima regulisana ta stvar, međutim, da li postoji protivpravno prisluškivanje ili ne postoji, ovdje ja nemam u ovom odgovoru, nema niti konstatacije niti eventualno mogućih nekih procjena u tom smislu, pa sam zbog tog htio evo da komentarišem i odgovor na ovo pitanje. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Lazar Prodanović.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege poslanici, ja sam dobio odgovor na moje pitanje upućeno Upravi za indirektno oporezivanje na 77. sjednici Predstavničkog doma i, prije svega, zahvaljujem se na brzom odgovoru, a zadovoljan sam djelimično odgovorom koji je upućen od strane Uprave za indirektno oporezivanje. Međutim, ne vidim razlog zbog čega u ovom izvještaju nije navedeno o kolikom broju se preduzeća radi koja su se bavila fiktivnim prometom sa ciljem dakle da se prevarom izbjegne plaćanje PDV-a i koliki je promet tih preduzeća? Dakle, taj odgovor mogao je biti dat od Uprave za indirektno oporezivanje bez ikakve smetnje da bi se omeo dakle proces istražnih postupaka koji se vodi od strane Tužilaštva. Takođe, zbog javnosti BiH smatram da bi bilo neophodno da nadležne institucije, u ovom slučaju Uprava za indirektno oporezivanje i Tužilaštvo, čim se steknu zakonski uslovi obavijeste javnost o kolikim iznosima prevara. Ne vidim razlog zbog čega se nije mogla i u kom periodu je ovo rađeno? Smatram da bi predmet ovakvih rasprava morao biti dakle da mi svake godine imamo u izvještaju precizne podatke kako su inspekcijske službe Uprave za indirektno oporezivanje i u kolikom broju slučajeva otkrili ove mahinacije koje, prije svega, štete budžet i Jedinstveni račun Uprave za indirektno oporezivanje BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Adem Huskić.
Gospodine predsjedavajući, ja sam pratio, pošto se nisu prijavljivali za komentare, ja sam se prijavio za nova pitanja.
E, onda sačekajte malo. Sljedeći je za komentar uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja dr. Milorad Živković. 16
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo, želim da pozdravim i sekretara Savjeta ministara, hoću da vjerujem da ministri su prezauzeti i da imaju opravdanje što danas nisu tu. Ne želim da vjerujem da se boje pitanja poslanika jer mislim da ako ministri ne mogu da odgovore na pitanje poslanika i ako imaju manje informacija od samih poslanika da ne trebaju ni da rade to što rade. Moj komentar je na poslaničko pitanje. Naime, Savjet ministara je na 121. sjednici, održanoj 20. 5. 2010. godine, utvrdio odgovor na poslaničko pitanje o efektima prenesenih nadležnosti sa entiteta na instituciju BiH, postavljeno na 64. sjednici, održanoj 24. 11. 2009. godine, praktično 60 sjednica Savjeta ministara je prošlo da bi se odgovorilo na ovo pitanje. I, s obzirom na taj duži vremenski period, očekivao sam sveobuhvatniju analitičku informaciju, a dobio zbir komentara pojedinačnih institucija. Nisam dobio procjenu efekta prenesenih nadležnosti u smislu koliko su se pokazale opravdanim, funkcionalnim i da li ima više smisla da su one na nivou BiH ili da su na nivou entiteta. S tim u vezi, tražim od Savjeta ministara da mi dostavi jedinstvenu informaciju, a kao model izrade iste – s obzirom da ovaj model koji su mi dostavili je nepregledan, nefunkcionalan, i način primjene metodologije izrade – predlažem Informaciju o efektima prenosa ustavnih nadležnosti entiteta na institucije BiH koju je napravila Vlada RS u aprilu 2009. godine, gdje se na veoma pregledan način definiše nadležnost, način prenosa, trenutni status i da li je prenos dao željeni efekat, kao i to da li je ta nadležnost u skladu sa analizom funkcionisanja na nivou BiH ili entiteta funkcionalnija. Istovremeno, molim Vladu Federacije da me informiše i dostavi istu informaciju ukoliko postoji, jer se prenos nadležnosti tiče oba državotvorna entiteta i nivoa zajedničkih institucija. Od Savjeta ministara tražim da nakon sačinjenog pregleda svih prenesenih nadležnosti do sada, prema standardima RIE, sačini cjelovit izvještaj o efektima prenesenih nadležnosti, odnosno smaram da tehničke pretpostavke za procjenu normativnog, regulatornog i institucionalnog efekta ili koristi koji je uslijedio kao posljedica prenosa nadležnosti entiteta na nivo BiH zahtijeva uvođenje institucionalne analize regulatorne koristi ili RIA-e u okviru postojećih kapaciteta kao metoda sistematskog i dosljednog ispitivanja troškova koristi i potencijalnih efekata zakona i propisa prije i nakon donošenja istih, te pružanje informacija o istim nadležnostima organa javnosti. Podsjećam da su 22 zemlje OECD-a, Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj, uvele RIA-u u svoje zakonodavne sisteme. U junu 2001. godine Evropska komisija je takođe zvanično prihvatila RIA-u. Ne vidim ni jedan razlog da BiH ne postupi na isti način. I predsjedavajući, ako dozvolite da se ponovo ne vraćam, veoma kratko pitanje upućeno Ministarstvu saobraćaja i komunikacija BiH, a pitanje postavljam resornom ministru: 'U kojoj je fazi dodjela IMPC-a koda Poštama Srpske i tražim da što hitnije informišete Međunarodni biro svjetskog poštanskog saveza o organizovanju javnih poštanskih operatera u BiH i njihovim nadležnostima, njihovom načinu predstavljanja, kao i saglasnosti za dodjelu IMPC-a koda Poštama Srpske. Smatram da zahtjev za dodjelu koda nije ilegalan i nema 17 političku dimenziju, već proizilazi iz Zakona o poštama i drugim važećim aktima iz ove oblasti u BiH.' Hvala.
Zahvaljujem. Evo već smo prešli na postavljanje pitanja. Sljedeći je za postavljanje pitanja uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ja sam na jednoj od ranijih sjednica postavio pitanje rada Agencije za forenziku i za vještačenja kao novog policijskog tijela u BiH. Ovaj puta želim nastaviti u pogledu ostalih institucija, osim ove Direkcije za koordinaciju, jer njen direktor je tek nedavno postavljen pa ćemo tu stvar pratiti malo dalje. Dakle, prvo pitanje glasi: 'U kojoj fazi je uspostava državnih policijskih struktura u BiH? Ovo posebno kada su u pitanju Agencija za školovanje i stručno usavršavanje policijskih kadrova i Agencija za podršku policijskim strukturama u BiH. Da li su tačne informacije da Agencija za školovanje i stručno usavršavanje policijskih kadrova pored već postojećih prostora u Sarajevu i Banja Luci namjerava graditi vlastite?' I drugo pitanje koje samo naizgled nema veze sa ovim prvim, a reći ću da ima veze, glasi: 'Šta je učinilo Vijeće ministara BiH kako bi se sudijama i tužiocima u BiH koji rade van svog mjesta prebivališta isplaćivala naknada troškova stanovanja i odvojenog života kao i u svim drugim institucijama u BiH jer je ovo vrlo važno pitanje za uspostavu multietničke strukture u sistemu sudske vlasti u BiH?' Dobio sam informaciju, ne znam da li je tačna, da pored Policijske akademije u Sarajevu i njenih prostora i Policijske akademije u Banja Luci i njenih prostora se izdvaja 4 do 8 miliona maraka kako bi se negdje sa ledine gradio prostor za ovu instituciju vezanu za školovanje i stručno usavršavanje policijskih kadrova. Mislim da je to sve moguće uraditi u okviru postojećih prostora unutar BiH. A sa druge strane, u BiH se narušava već dostignuti stepen uspostave multietničke slike sudske vlast u BiH zbog toga što sudije nemaju pravo na smještaj i nemaju pravo na odvojeni život kao i svi ostali, pa su onda sudija u svom mjestu prebivališta koji ima plaću u općinskom sudu 2.400 maraka i sudija koji ode iz svog mjesta prebivališta u drugo sa istom tom plaćom i bez ikakvih drugih naknada su u vrlo različitim položajima i ljudi jednostavno se vraćaju i bježe u mjesta gdje im se nalaze porodice. Ima para u ovoj državi, a ja sam pokazao i ovo je veza, dakle finansijska veza ova dva pitanja da se racionalnije koriste prostori u BiH i da se manje rasipa i da se novac usmjeri tamo gdje je neophodno potreban. Evo primjera da se ovih 4 do 8 miliona maraka može usmjeriti kako bi se pomogla sudska vlast da se očuva multietnička slika u BiH i nastavi se uspostava multietničke slike u sistemu sudske vlasti u BiH. 18 Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Adem Huskić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege, članovi Vijeća ministara, gosti, imam jedno kratko pitanje upućeno Ministarstvu pravde u Vijeću ministara BiH. Pitanje glasi: 'Šta namjeravate poduzeti u cilju osiguranja pravne sigurnosti građana BiH pri njihovom izlasku izvan granica naše zemlje kako bi se izbjegla hapšenja za navode inkriminacije iz ratnog ili čak prijeratnog perioda u drugim zemljama?' Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Sadik Bahtić.
Zahvaljujem. Uvažene kolege i kolegice, članovi Vijeća ministara (ako ih ima ovdje, a vidim da nema ni jednog), predstavnici međunarodne zajednice, nevladinog sektora, sve vas i medije pozdravljam. Prvo moje pitanje je predsjedavajućem Vijeću ministara gosp. Špiriću, volio bih da je danas ovdje pa da mi odgovori na neka pitanja. Uvaženi predsjedavavajući, želim da mi odgovorite: 'Zašto ste tokom Vaše službene posjete Izraelu posjetili Predstavništvo RS-a, a niste Ambasadu BiH u Tel Avivu?' Vi ste u Izrael putovali ispred i o trošku države BiH, a ne ispred i o trošku RS-a. Kao prvi čovjek Vijeća ministara kad ste već putovali u Izrael, ako ništa drugo, imali ste moralnu obavezu da posjetite Ambasadu BiH u Izraelu kako bi se upoznali i informisali o stanju građana BiH koji žive na područu palestinske samouprave u kontekstu, jer su neki bili taoci u humanitarnom konvoju za Gazu. Mene, a vjerujem i većinu građana BiH, jako interesira kako žive građani BiH u palestinskoj samoupravi i sve ono što se dešavalo u vezi napada izraelskih komandosa na humanitarni konvoj. Drugo pitanje Ministarstvu pravde, Ministarstvu odbrane, Ministarstvu vanjskih poslova: 19 'Šta ste poduzeli i šta planirate poduzeti da se Mirsad Salkić iz Bihaća, pripadnik Oružanih snaga BiH, pusti na slobodu nakon što je uhapšen u Srbiji zbog navodnog ratnog zločina koji je počinio u Hrvatskoj?' Kao što znate, Salkić je uhapšen pri ulasku u Srbiju na graničnom prelazu između Hrvatske i Srbije gdje je išao na proslavu svoje klase iz vojne škole. Nedopustivo je ponašanje srbijanske vlasti u hapšenju bh. građana za navedene ratne zločine: jučer Jurišić, danas Salkić, Ganić. Ko je sljedeći? Mog Krajišnika iz Bihaća Mirsada Salkića srbijanska policija je uhapsila iz razloga što je navodno dezertirao iz agresorske JNA, Srbija je to priznala na sudu u Londonu da je JNA, ona je učestvovala u ratu u BiH i, navodno, sa sobom je odnio osam pištolja i dvije puške. Po ovome ispada da Srbija može da hapsi sve pripadnike Armije BiH koji su dezertirali iz JNA i sa sobom ponijeli nešto od imovine. Ovim Srbija krši Sporazum o sukcesije jer se zna da po Sporazumu imovina pripada zemljama nastalim iz bivše ex-Jugoslavije, i kako radi Srbija, i mi u BiH i u Hrvatskoj mogli bi svaki dan da hapsimo sve one koji su bili u JNA i ratovali na području ex-Jugoslavije. Dokle bi nas to i gdje odvelo? I treće pitanje, kratko, za Ministarstvo odbrane BiH: 'Šta ste poduzeli protiv odgovornih za skandal u Stocu gdje su bh. vojnici, prilikom otkrivanja spomenika poginulim pripadnicima HVO-a, postrojavani uz hrvatsku himnu Lijepa naša? I pored toga što su na ... ovoj smotri prisustvovali visoki državni i federalni dužnosnici, nije intonirana himna BiH? Za ovaj postupak, tj. angažovanje bh. vojnika, neko je odgovoran za propust jer je vjerovatno bila odluka Ministarstva odbrane BiH. U sva ova tri slučaja minimizira se i ponižava država BiH. Za mene kao državnog poslanika ovo je nedopustivo, smatram da država treba da funkcionira i svi oni koji predstavljaju državu treba da se bore i na jačanju države, a ne da je minimiziraju i ponižavaju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Mirko Okolić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja sam podnio inicijativu za stavljanje na dnevni red tačke 'Razmatranje informacije grupe građana o osnovanosti postupanja pravosudnih organa BiH u pogledu procesuiranja ratnih zločina u vrijeme tragičnog ratnog sukoba na teritoriji BiH', zaprimljeno 9. 6. prošle godine. Ta inicijativa je prošla komisijsku proceduru i proceduru u Domu, odnosno usvojena je u Domu i kao takva može da ide na dnevni red. Međutim, vršene su određene pripreme, što je sasvim i razumljivo, za stavljanje na dnevni red ove tačke i ja uvidom u dokumentaciju i ostalo sam zaključio da su ispunjeni uslovi da se ova tačka može staviti na dnevni red i tražim da se ona stavi na dnevni red, odnosno da se stavi u proceduru odmah kako bi došla što prije na dnevni red. 20 Mislim da ovo ovdje ne treba ništa pismeno da prilažem, da je to dovoljno iz zapisnika neka se konstatuje i da ide u proceduru. Druga inicijativa za tačku dnevnog reda je 'Informacija o sklopljenim ugovorima o zakupu poslovnih prostora koje koriste institucije BiH koji su na snazi kao i prethodni ugovori koji su vezani za sadašnje ugovore'. Obrazloženje: Maloprije sam kroz komentarisanje poslaničkog pitanja izrazio svoje nezadovoljstvo time što nismo dobili odgovor niti na vrijeme niti bilo kada po pitanju koje je zaista bilo problematično u vrijeme donošenja budžeta BiH za ovu godinu i gdje smo se svi usaglasili ovdje u Domu da je mnogo sredstava za ugovore za poslovne prostore, odnosno za korištenje poslovnih prostora, da se to treba smanjiti, i izražena je sumnja da ti ugovori možda eventualno nisu sklapani onako kako bi bilo najbolje za BiH, odnosno u vidu domaćinskog poslovanja. I zato smo tim zaključkom i tražili da nam se do kraja januara mjeseca dostave ti ugovori na uvid da vidimo da li ima potrebe o njima dalje diskutovati ili ne, možda je sve to u redu, a možda i nije. S obzirom da to nismo dobili, da ja nisam dobio odgovor na svoje poslaničko pitanje, uvjeren sam da su se stekli uslovi za iniciranje ovakve tačke dnevnog reda o kojoj mi treba da raspravljamo na narednoj sjednici, na nekoj od narednih sjednica. Nadam se da će poslanici, moje uvažene kolege i poslanice kolegice podržati ovo jer nam je svima u cilju da dobijemo te ugovore i da vidimo zašto mi dajemo nekoliko desetina miliona i da li je to sve u skladu sa zakonom i onim sve što zakon propisuje. A to je isključivo iz razloga da ponukamo naše institucije, pored ovoga da bude sve po zakonu, da ponukamo naše institucije da se u što skorije vrijeme koriste poslovnim prostorima koji će biti kupljeni ili naši poslovni prostori ili na nekakav drugi način da se ta ogromna cifra koja se izdvaja za zakup, i za koju ja smatram da su sredstva bačena niz vodu, smanji do nekakve minimalne mjere a u jednom određenom vremenu da se ona u potpunosti smanji i da ne bude uopšte zakupa. Jer mojom računicom koliko smo sredstava dali za zakup od postojanja institucija BiH do danas, mogli smo napraviti sve poslovne prostore koji su potrebni ovim institucijama, naravno, uz dizanje nekakvog kredita i otplatu mjesečnih anuiteta ili godišnjih anuiteta ovog zakupa.
Vrijeme!
Hvala lijepo. Ako je vrijeme isteklo, evo prilažem pismeno prijedlog za inicijativu tačke dnevnog reda. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Vesna Šain. 21
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, moje pitanje upućeno je Tužilaštvu BiH: Šta je do sada urađeno na procesuiranju ratnog zločina koji se desio na Vaskrs 25. i 26. aprila '92. godine kada su regularne snage hrvatske vojske 'Riječka brigada', 'HVO' i 'Zelene beretke' u derventskom naselju Čardak mučki ubili u njihovim domovima 37 pripadnika srpske nacionalnosti među kojima je bilo i žena i djece? O ovom strašnom zločinu sve je do sada poznato i ispričano, izvršena je ekshumacija i obdukcija, stvorena ogromna dokumentacija, sve relevantne institucije su upoznate sa zločinom, čak i Haški tribunal, ali još niko nikada nije odgovarao za ovaj zločin. Postavljam pitanje Tužilaštvu BiH: 'Da li je išta urađeno u procesuiranju naprijed navedenog zločina? U prilog mom poslaničkom pitanju dostavljam imena nevinih žrtava stradalih kod svojih kuća na Vaskrs '92. godine.' Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Sefer Halilović.
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, jedan kratki komentar: Vi ste maloprije u nabrajanju ko je dobio odgovor na poslanička pitanja pomenuli moje ime, ali ja taj odgovor nisam dobio. Istina, u mojim materijalima ima odgovor Rifetu Doliću kojega niste prozvali, tako da nešto nije uredu u stručnim službama pa eto molim vas da pogledate. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja ..., nešto nije, zakazao je. Moje pitanje je upućeno Centralnoj banci BiH. Pod jedan: 'Koliko iznosi plata, zarada, honorar i druge naknade koje primaju guverner, viceguverner, član Upravnog vijeća, glavni interni revizor, službenici, posrednici, korespondenti i ostalo osoblje Centralne banke BiH?' I drugo pitanje: 'Koja nezavisna revozorska kuća je u 2009. godini izvršila reviziju finansijskog poslovanja Centralne banke i koliko su plaćene usluge revizije? Obrazloženje za ovo pitanje je dosta široko i ja ću ga komentarisati kad budem dobio odgovor.' Hvala lijepo. 22
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Moje pitanje danas postavljam Vladi Federacije, tačnije resornom Ministarstvu energije, s obzirom na činjenicu da je Vlada, odnosno resorno ministarstvo promovisalo projekt ulaganja u energetski sektor u Federaciji BiH. Između ostalog, u tom dokumentu je vidljivo da se planira izgradnja i hidrocentrale na Uncu u Unsko-sanskog kantonu, Općina Bihać. Postavljam pitanje ministru: 'Da li je ispoštovana sva potrebna procedura u smislu dobivanja potrebnih dozvola i mišljenja, kako lokalne zajednice Općine Bihać tako i Unsko-sanskog kantona?'
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Azra Alajbegović.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, imam vrlo kratko pitanje Međurektorskoj konferenciji koje glasi: 'Koliko univerziteta u BiH je potpisalo Protokol o međusobnoj saradnji kojim je omogućen angažman nastavnika i saradnika pojedinih fakulteta na fakultetima drugih univerziteta izvan matičnog, s obzirom na imperativ mobilnosti nastavnika i saradnika koji je inkorporiran u ciljeve bolonjskog procesa?'
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović.
Hvala lijepo, uvaženo predsjedništvo. Kolegice i kolege, dame i gospodo, ja sam vrlo razočarana što danas nije niko od ministara ili njihovih doministara prisutan, što znači da njih uopće i ne interesuje šta mi ovdje pričamo. S druge strane, ne interesuje ih ni da odgovore na ono što smo se dogovorili i što smo donijeli zaključke, pa ću ja u vezi s tim i postaviti naredno pitanje. Prvo, kao konstataciju da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine na sjednici održanoj 10. marta 2010. godine donio zaključak, koji glasi: 'Zadužuje se Vijeće ministara BiH da Predstavničkom domu dostavi cjelokupnu informaciju o dopisu Ministarstva sigurnosti BiH koji je upućen UN-u povodom proglašavanja pojedinih organizacija iz BiH da su povezane sa terorističkim organizacijama i 23 stavljanju van snage dokumenta koji izaziva pravnu nesigurnost građana i institucija u BiH', (završen citat). Nažalost, do danas nismo čuli da su dokumenti stavljeni van snage, nismo i pored institiranja dobili traženu informaciju. Nedopustivo je da Ministarstvo sigurnosti se nije do sad javno očitovalo o problemu proglašavanja građana i organizacija terorističkim. Znači da smo mi svi u stvari mete za odstrel kad to nekome treba, i to bez argumenata. U vezi sa ovim zaključkom, dok čekamo da dobijemo odgovor, tražim da mi se kratko odgovori: 'Da li je spisak organizacija koje se nazivaju terorističkim proslijeđen UN-u? Ako jeste, ko ga je poslao i uz čiju saglasnost? I drugo: 'Zašto se nije Ministarstvo oglasilo bar u onom segmentu koje je vrlo jednostavno za provjeru, a to je u vezi sa nevladinom organizacijom 'Žene ženama' koje tu čini mi se jesu samo kolateralna šteta, kad su činjenice u vezi sa ovom organizacijom vrlo lako provjerljive, kada ova organizacija sarađuje sa institucijama, državnim institucijama i kada, da tako kažem, to svi znamo. Zbog čega baš pominjem ovu organizaciju? Zato što ona sarađuje sa ovom vlasti, zato što je to jedna vrlo respektabilna organizacija i zato što ukoliko na ovakvoj organizaciji se trenira pitanje terorizma, šta će biti onda sa ostalim?' Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Rifat Dolić.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam dva pitanja i jednu urgenciju. Prvo pitanje je Vijeću ministara BiH: 'Kada je Vijeće ministara BiH razmatralo posljednju informaciju o stanju zaštite od požara u BiH, kakvo je stanje u ovoj oblasti s obzirom na dolazak ljetne sezone i pojačene opasnosti od požara i jesu li i kakve su preventivne mjere zaštite od požara poduzimane?' Na postavljanje ovoga pitanja potaknut sam zahtjevom nekoliko najodgovornijih ljudi u kantonima i nekoliko većih općina u BiH, koji su zabrinuti za sadašnje stanje protupožarne zaštite, ističući brojne probleme koji su uzrok njihovog strahovanja od neadekvatne zakonske regulative, neispravnih vatrogasnih vozila i opreme, nedovoljnog broja i slabe obučenosti ljudstva, izostanka bilo kakve uvezanosti i koordinacije protupožarne zaštite u BiH. Ako se razlozi sadašnjeg stanja u protupožarnoj zaštiti nalaze u navodnim uštedama u javnoj potrošnji, što se može čuti, mislim da ima puno drugih oblasti na kojima je racionalnije i bezbolnije trenirati uštede u javnoj potrošnji nego da se to čini u oblasti koja je u funkciji zaštite ljudi i materijalnih dobara od požara i vatrene stihije. Drugo pitanje je upućeno ministru civilnih poslova u Vijeću ministara BiH: 24 'Kako BiH izvršava obaveze o provedbi dijela reformi u visokom obrazovanju koje se odnose na bolonjski proces i kakva je ocjena spremnosti visokoškolskih ustanova u BiH za najavljeno certificiranje 2011. i 2012. godine?' Ovo pitanje postavljam nakon što smo i suviše često suočeni sa ocjenama da je bolonjski proces još jedna u nizu reformi u BiH koje su dočekane nespremno i neozbiljno, a ulog je ovoga puta i suviše vrijedan i strateški važan, jer se radi o mladim ljudima i njihovom obrazovanju. Nažalost, nije daleko od potpune realnosti da se ... reforme u visokom obrazovanju u BiH svode na poplavu univerziteta i fakulteta koji se utrkuju ko će više upisati studenata i izdati diploma, jer je to danas unosan biznis, a o kvalitetu obrazovanja i perspektivama zapošljavanja, po običaju, drugom prilikom. Molim rukovodstvo Doma da pošalje urgenciju Rektoratu Univerziteta u Bihaću ... za dostavljanje odgovora na moje pitanje koje sam postavio prije nešto više od šest mjeseci. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Slavko Jovičić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, uvažene kolege i kolegice, uvaženi predstavnici Saveta ministara, pozdravljam vas tonski, a vizuelno vas ne vidim. Postavljam poslaničko pitanje upravo vama, Savjetu ministara BiH: 'Da li je objavljen i realizovan tender za kupovinu poslovnog prostora za smještaj Javnog preduzeća Službeni list BiH i ako jeste tražim detaljnu informaciju o provedenoj proceduri, dakle cijeni kvadrata i da li se radi o zakupu ili o kupovini trajnog prostora?' Dakle, potpunu informaciju oko izmještanja Službenog glasnika sa prethodne lokacije na novu. Jer pojavile su se razne špekulacije u novinama, a ja ne želim da špekulišem i tražim zvaničnu informaciju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
S obzirom da u okviru utvrđivanja dnevnog reda nije donesen nikakav zaključak vezano za moju inicijativu o podnošenju četverogodišnjeg izvještaja o radu Vijeća ministara, istu evo 25 preuređujem i na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma dostavljam inicijativu da dobijemo izvještaj o radu Vijeća ministara u protekle četiri godine. Inicijativu dostavljam preuređenu ponovo i molim vas u Kolegiju da koliko je moguće u ovoj ili eventualno početkom iduće sedmice ovu inicijativu dostavite u nadležnu komisiju na raspravljanje kako bi se o njoj mogli izjasniti na narednoj sjednici. Kad je riječ o poslaničkim pitanjima, ja želim danas postaviti sljedeća pitanja. Prvo pitanje: 'Da li je Vijeće ministara BiH sankcioniralo bilo koju odgovornu osobu na državnom nivou zbog neuspjeha aktuelne vlasti da obezbijedi liberalizaciju viznog režima za građane BiH?' Prosto je nevjerovatno da za ovakvu blamažu građana BiH niko izgleda nije odgovarao. Zbog toga i postavljam ovo pitanje jer sam jedan od poslanika koji je krajem prošle godine vratio svoj diplomatski pasoš i koji je bio prinuđen da vadi ovaj tzv. obični pasoš kao i ostali građani. I istovremeno, dok mi danas radimo ovdje u ovoj klimatiziranoj prostoriji, stotine, da ne kažem, i hiljade ljudi stoje sa malom djecom na + 35º i vade vize. I, za takvu jednu nesreću prema svim ljudima u ovoj zemlji, ja do ovog trenutka (zato i postavljam to pitanje) ne znam da je iko odgovarao u ovoj zemlji. Drugo pitanje postavljam Ministarstvu finansija i trezora u Vijeću ministara BiH: 'Koliko je BiH bila zadužena do 1995. godine, koliko je naša država zadužena u periodu od 1995. do 2006. godine, i koliko je zadužena od 2006. do 2010. godine?' Sljedeće pitanje Vijeću ministara BiH: 'Šta ste konkretno učinili u periodu od 2007. godine do juna 2010. godine s ciljem unapređenja imidža BiH u svijetu?' Ovo pitanje postavljam i zbog toga što je to bio dio uvodnog izlaganja predsjedavajućeg Vijeća ministara gdje je najavio da će ovo Vijeće ministara napraviti puno bolju sliku o BiH u ove četiri godine. I da ne bi sada sva ova ostala pitanja, ima ih još sedam, postavljao i trošio vrijeme s obzirom da tri minute su mi istekle, dostavljam ih sve u pisanoj formi, uz napomenu, i to bi zamolio da se unese u Poslovnik, ne samo da danas poslanici treba da izraze svoje nezadovoljstvo neprisustvom predsjedavajućeg Vijeća ministra i ministara već bi zamolio da se u ovaj zapisnik unese da je ovakav postupak predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministara (nema ni jednog danas na sjednici) suprotan Poslovniku Predstavničkog doma. Jer mi smo danas pojedini poslanici želili da postavimo i neka pitanja na koja smo želili usmeni odgovor u skladu sa članom 152. i 153. Poslovnika. Nama je to danas onemogućeno iz ne znam kojih razloga unutar Vijeća ministara i zbog toga molim da se ova činjenica unese i u ovaj zapisnik kod ove tačke dnevnog reda. 26
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih za postavljanje zastupničkih pitanja i zaključujem ovu točku dnevnog reda. Prelazimo na 3. točku utvrđenog dnevnog reda: Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Vijeće ministara BiH je Prijedlog zakona dostavilo 4. 6. 2010. godine, sa Zahtjevom za razmatranje po žurnom postupku. Danas odlučujemo o ovom zahtjevu, otvaram raspravu o ovom zahtjevu. Uvaženi prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Beriz Belkić.
Gospodine Kutleša, ako imate vremena sačekajte par minuta da čujete što ću reći. Ja se izvinjavam što ja na ovakav način, ali barem da prenesete. Dakle, apsolutno nije sporno da mi razumijemo ovdje o čemu se radi, dakle i u obrazloženju je rečeno liberalizacija viznog režima itd. Dakle, ovaj zahtjev je za hitni postupak. Ovaj dokumenat je usvojen 20. 5. na sjednici Vijeća ministara, u parlamentarnu proceduru je ušao 4. 6., dakle to je 14 dana. Mi nismo imali sjednicu u tom intervalu, danas je 16. Dakle, uz malo truda, uz malo saradnje i spremnosti Vijeća ministara da sarađuje sa našim službama, mi smo ovo mogli već završiti. A evo, ... ja se izvinjavam kolegama, ali da se ne javljam kad budemo raspravljali. Vjerujem da ćemo prihvatiti jer nemamo kud, liberalizacija viznog režima je u pitanju, prihvatit ćemo hitnu proceduru, samo par rečenica. Dakle, ovdje bi nam bilo jako važno da nam neko pojasni: da li ovo što sada radimo spada u jednu od onih grupa neispunjenih uslova, dakle harmonizacija krivičnog zakonodavstva, pojačanje kapaciteta institucija koje se bave borbom protiv organiziranog kriminala itd. elektronska razmjena podataka – da li ovo spada u jednu od tih grupa ili je ovo još nešto novo? Zašto ovo govorim? Mi na međunarodnim skupovima u komunikaciji sa ljudima iz EU tvrdimo da smo ispunili uslove, tvrdimo da se ovdje radi o jednom nekorektnom odnosu prema BiH itd. I sada dovodimo u pitanje: hoće li još nešto iskrsnuti da nešto nismo uradili? Ja ne znam da li me razumijete, gospodine Džaferoviću. Dakle, žao mi je što sam Vas, da tako kažem, uhvatio da Vam ovo kažem, jer ne znam kako i na koji način da ovo dopre gore do Vijeća ministara. A da ne govorim ovdje šta piše u obrazloženju: da uz jedno ministarstvo uz saglasnost 27 drugog nešto radi itd., itd. Dakle, zakon kojeg smo mi ovdje prošle godine usvajali, odjedanput smo utvrdili da imamo propusta i propusta, a to stvarno nema smisla.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Lazar Prodanović.
Ja se izvinjavam ... nisam se prijavio.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na 4. točku dnevnog reda: Ad. 4. Prijedlog zakona o autorskim i srodnim pravima, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-2-5/10 od 18. 1. 2010. godine (drugo čitanje) Na 78. sjednici Doma je usvojen Zaključak kojim se zadužuje Ustavnopravno povjerenstvo da Prijedlog zakona o autorskim i srodnim pravima ponovo razmotri u pravcu traženja kompromisnih rješenja, a sukladno raspravi obavljenoj na 77. i 78. sjednici ovog doma. Ustavnopravno povjerenstvo je 14. 6. 2010. dostavilo obavijest u kojoj navodi da je na oba predložena zakona podneseno 33 amandmana koji predstavljaju prijedloge kompromisnih rješenja, te je ovo povjerenstvo odlučilo da formira radnu skupinu, sastavljenu od tri člana povjerenstva, predstavnika Instituta za intelektualno vlasništvo BiH i predstavnka kolektivnih organizacija za zaštitu autorskih prava, čiji bi zadatak bio da usuglasi kompromisne amandmane. Povjerenstvo predlaže da se odgodi izjašnjavanje o Prijedlogu zakona do naredne sjednice Doma. A već ste u uvodnom dijelu sjednice u prethodnim pitanjima čuli i usmeno obrazloženje predsjedatelja Ustavnopravnog povjerenstva. O ovome ćemo se izjašnjavati u vrijeme izjašnjavanja Doma, jer smo već zaključili raspravu o ovom. Prelazimo, nema rasprave, nema rasprave. Prelazimo na 5. točku: Ad. 5. Prijedlog zakona o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-2-4/10 od 18. 1. 2010. godine (drugo čitanje) 28
Što se tiče merituma stvari, on je potpuno jasan, dakle ovaj sporni amandman je i ocijenjen od relevantnih institucija EU, na način kako je ocijenjen. Međutim, ja sam više izašao zbog ovog izvještaja Zajedničke komisije, na strani 2., gdje komentariše sudbinu amandmana. Ja ne znam da li mi može neko odgovoriti, evo gospodin Okolić je tu. Predsjedniče, evo o čemu se radi. Dakle, ovdje u ovom izvještaju kaže da je Zajednička komisija sa dva glasa „za“, četiri glasa „protiv“, jedan „suzdržan“ u skladu itd. uz postojanje proste većine, dakle sa dva glasa „za“, četiri „protiv“, uz konstataciju da postoji opšta većina, ali zbog neispunjenja uslova nije usvojila amandmane. Onoliko koliko ja razumijem, ovi amandmani nisu usvojeni i zbog nepostojanja opšte većine, da li je ovo graška ili ja slabo ovo razumijem? Pa molim vas, eto malo da mi pojasnite.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Mirko Okolić.
To je kod Amandmana II. Je li tako? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? 29 ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na 7. točku dnevnog reda: Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u Bosni i Hercegovini, predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-5-28/10 od 14. 4. 2010. godine (drugo čitanje) Na 78. sjednici Doma, održanoj 25. 5. 2010., ovaj zakon je usvojen u prvom čitanju, nadležno Ustavnopravno povjerenstvo je Izvješće dostavilo 14. 6. te je podržalo tekst Prijedloga zakona i predlaže Domu njegovo usvajanje. U plenarnoj fazi jedan amandman ponovo brani zastupnik Drago Kalabić. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, radi se o jednom važnom zakonu koji je povezan, vrlo kratak a vrlo važan, i može poslužiti kao primjer za rješavanje i u nekim drugim oblastima. Vi znate da mi nismo certificirali univerzitete u BiH i da je Ministarstvo pravde kod prijava za polaganje za pravosudni ispit dobijalo svakakve diplome na kojima piše Diplomirani pravnik i kako god primi, kažu ljudi, ja ne mogu da vjerujem, iz Ministarstva pravde, evo ja bi ih molio da kažu ovdje, da postoje diplome diplomiranih pravnika stečene nakon samo jedne godine. Nevjerovatna stvar, i onda su ljudi odlučili, a piše tamo uslov za polaganje u postojećem zakonu je da je diplomirani pravnik i proveo određeni broj godina u praksi. Zna se kod nas kad se kaže diplomirani pravnik: to su četiri godine fakulteta, to je mislim diplomirani ... sa četiri godine fakulteta, odjednom, i naravno oni su to odbijali, i sad su na Sudu BiH tim povodom. Jer 31 se traži da se priznaje, piše tamo Diplomirani pravnik, evo dolazi ministar pravde ovdje pa nam on to može bolje objasniti, i zato je ovo vrlo važan zakon jer Ministarstvo pravde sada uvodi i bodove koji su navedeni u okviru Zakona o visokom obrazovanju. Mi nismo certificirali univerzitete, produžili smo to još dvije godine u BiH, mislim da to treba požuriti i što prije završiti u BiH. I sad smo u takvoj situaciji kakvoj jesmo i zbog toga je ovaj zakon važan. Amandman koji je danas ponovo u plenarnoj fazi podnesen je bio na sjednici Ustavnopravne komisije. Radi se o tehničkom amandmanu, odnosno amandmanu kojim se traži brisanje jedne odredbe pravno-tehničke naravi, a nije je moguće brisati. U ovoj oblasti mora postojati harmonizacija unutar BiH i ovaj zakon mora biti osnov za harmonizaciju entitetskih zakona i zato ovo treba da stoji. Neki kažu ne treba jer u onom prvom stoji da mora biti harmonizirano, a onaj prvi je morao biti harmoniziran, ovaj drugi propisuje da se i on mora usaglasiti. Zato on treba da stoji i zbog toga ovaj amandman nije prihvaćen. I ja vas pozivam da danas podržimo ovaj tekst kako ga je utvrdila Ustavnopravna komisija. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Beriz Belkić.
Gospodine Džaferoviću, ja se izvinjavam, apsolutno podržavam ovo o čemu govorite i, naravno, mi ćemo podržati ovaj zakon. Međutim, ostaje nejasan ovaj amandman gospodina Kalabića. Ja ne vidim iz ovog izvještaja vaše komisije da je on bio na toj komisiji, a evo ga imamo na Predstavničkom domu. Je li neki nesporazum, o čemu se radi ovdje? Dakle, mi imamo danas ovaj amandman gospodina Kalabića, a ne vidim u ovom izvještaju komisije kada je raspravljala o zakonu u drugom čitanju da je tretirala ovaj amandman uopšte. Ja sam razumio o čemu vi govorite kad je riječ o sadržaju ovog amandmana, ali proceduralno ne vidim da je ispunio uslove da danas bude ovdje. Bojim se da tu neku grešku ne napravimo. BRANKA
/nije uključen mikrofon/
Onda je možda tehnički propust.
Tehnički.
Dajte da to konstatiramo.
Uvaženi predsjedatelj Ustavnopravnog povjerenstva. 32
... sam dobio riječ, dakle Vi ste u pravu, gospodine Belkić. Ovdje je propušteno. Ja sekretara ove komisije evo sada pozivam da vodi računa o ovome u budućnosti, da se napiše da je bio jedan amandman i da nije prihvaćen, ta rečenica fali ovdje u ovom izvještaju. Taj dan smo, pravo da vam kažem, žurili smo sa pravljenjem izvještaja, jer smo završili sjednicu ove komisije u ponedjeljak, a isti dan se moralo to dostaviti da potpišemo izvještaje. Prema tome, Vi ste u pravu, u ovom izvještaju stoji i ovo je sada i zvaničan dio ovog izvještaja da je gospodin Kalabić podnio jedan amandman i da ga većinom glasova ova komisija nije prihvatila i da je komisija prihvatila tekst ovakav kakav jeste i ovo je sad zvaničan izvještaj komisije popravljen u odnosu na ovo. A sekretaru ove komisije: vodi računa u budućnosti o ovome! Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva. Evo koristim prigodu da pozdravim ministra pravde gospodina Čolaka koji evo želi da se obrati.
Hvala Vam, gospodine predsjedatelju. Evo, poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas pozdravljam. Ja bih samo još jedanput apelirao da je ovaj zakon zaista bitan, važan je zakon. Sve ovo što smo predložili, vjerujte je nužno. Mi moramo, ne možemo jednostavno dopustiti da nam dođu polagati pravosudni ispit oni koji su za praktično dvije godine završili trogodišnji studij i donijeli nama da su diplomirani pravnici, a pritom, vjerujte, nisu imali ni one predmete iz kojih trebaju polagati ispit. Moramo ovu oblast urediti, neozbiljno bi bilo ostaviti ovako i zato je nužno da se ovi propisi harmoniziraju u BiH. Time ćemo evo demonstrirati svoju ozbiljnost o ovoj jednoj vrlo važnoj oblasti i vjerujte da je tu zaista nužno harmonizirati propise i nužno je i kod ispunjavanja uvjeta za polaganje pravosudnog ispita da zaista otklonimo razlike u pogledu toga je li netko dolazi, ne znam ni ja, iz jednog entiteta, drugog entiteta, jer to zaista nema nikakvog smisla. Mislim da moramo u tom smislu evo napraviti ove najnužnije izmjene koje smo mi predložili. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom ministru pravde Bariši Čolaku na kratkom ali jasnom obrazloženju. Nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 8. točku dnevnog reda: 33 Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelji: zastupnici Kluba SDPBiH, zakon broj: 01-02-5-31/10 od 21. 4. 2010. (drugo čitanje) Na 78. sjednici Doma, održanoj 25. 5. 2010. godine, ovaj zakon je usvojen u prvom čitanju. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo Izvješće je dostavilo 8. 6. te je podržalo tekst Prijedloga zakona i predlaže Domu njegovo usvajanje. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
U ime Kluba SDP-a samo želim konstatirati da je ovaj zakon prošao dva puta Ustavnopravnu komisiju, da je na prošloj sjednici Predstavničkog doma usvojen u prvom čitanju bez ijedne primjedbe i evo danas konstatiramo i činjenicu da ni jedan amandman nije dostavljen na ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona. Zakon se odnosi dakle na pitanja ugrožavanja državne nezavisnosti BiH i pitanja vrijeđanja države i njenih simbola. S obzirom dakle da nije bilo ni jednog amandmana, ali ni jedne primjedbe u dosadašnjim raspravama, očekujem da ćemo ovaj zakon danas usvojiti. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Ja sam dugo razmišljao o problematici ovoga zakona i prije nego što je podnesen ovaj zakon u parlamentarnu proceduru. Naravno, bio je na Ustavnopravnoj komisiji i mi smo to većinom glasova tamo podržali i usvojili ovdje. Ja samo pozivam kolege da razmisle, dakle, još jedanput o tekstu ovoga zakona i da se zaista potrude da podržimo taj tekst. Ja mislim da bi usvajanjem ovog teksta mi u BiH jako doprinijeli uspostavi jedne konstruktivne političke atmosfere, a bez konstruktivne političke klime nije moguće praviti konstruktivne iskorake. Za pozitivne iskorake potrebna je pozitivna klima, za negativne negativna klima. Ja ovaj zakon tumačim prije svega kao zakon na tragu da se uspostavi jedna pozitivna atmosfera unutar BiH. Zašto? Zato što će svi oni koji budu zadirali u ove vrijednosti koje tretira zakon i štiti kroz svoju bezlišnu normu znati da je to kažnjivo i jednostavno će odstupiti od toga. To će biti izvan rasprave, izvan diskusije. Zato je ovo vrlo važno za sve nas i ja vas pozivam da ovo podržimo. 34 Mislim i oni koji govore ove stvari, govore to tek tako, što bi narod rekao, ono bla, bla, bla. Ali, to kvari atmosferu unutar BiH. Hajmo to jedanput staviti izvan rasprave, izvan diskusije. Imao sam potrebu da ovo kažem, povodom ovog prijedloga zakona. Mislim da je ovo njegova najznačajnija karakteristika. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na 9. točku dnevnog reda: Ad. 9. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu zakona o promociji malih i srednjih poduzeća i poduzetništva u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-4-12/10 od 28.1.2010. (zakon u drugom čitanju) Izvješće ste dobili, Kolegij nije postigao suglasnost. Odlučujemo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Prelazimo na 10. točku: Ad. 10. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provođenje Aneksa VII. Daytonskog mirovnog sporazuma (Strategija u drugom čitanju)
Gospodine predsjedavajući, samo u dvije rečenice, kratko. Moja rasprava na sjednici Ustavnopravne komisije na kojoj nisam podržao principe ovoga zakona, samo ne zbog toga što smatram da mi ne trebamo ući u regulisanje ove materije nego zbog toga što mi ovo pitanje do sada nikako ne možemo riješiti jer nećemo da shvatimo jednu stvar – da nema promjene ovoga zakona dok ne dobijemo stav ili mišljenje Venecijanske komisije. Mi smo do sada mogli riješiti ovo pitanje da smo prošli put usvojili recimo prijedlog SDA da odložimo izjašnjavanje, da sačekamo stav Venecijanske komisije i danas bi imali onaj zakon kojeg je pravila radna grupa, koju je Parlament zadužio ovdje u raspravi, o njemu bi raspravljali. Zbog toga ja predlažem da mi ovaj tekst (svaki se tekst mora uputiti Venecijanskoj komisiji) kao Dom ovaj tekst uputimo Venecijanskoj komisiji, da odložimo izjašnjavanje u prvom čitanju dok ne stigne stav Venecijanske komisije, i nakon toga da se očitujemo o ovom zakonu. Ja mislim da je ovo jedini put kako možemo jednostavno da uredimo ovu stvar. Mnoge 36 stvari ne štimaju u ovoj oblasti. Nije ni ovo način kako se ovo riješava, ali da bismo mogli da riješimo, evo povodom ovoga, hajmo sačekati dok ne dođe to mišljenje, pa da onda se izjašnjavamo i vidimo šta ćemo i kako ćemo dalje. Jedino ćemo tako riješiti ovo pitanje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Beriz Belkić.
Bilo bi dobro da je to bilo tako, gospodine Džaferoviću, kada je riječ o poziciji SDA, da smo nešto poslušali pa bi bilo sve riješeno. Ne bi bilo riješeno, to je sigurno. Vidite, mi imamo jasnu sada situaciju. Ako ništa, imamo potpuno sada jasnu situaciju. Prvo, nepodijeljeno je mišljenje da postojeća regulativa, dakle postojeći zakon nije adekvatno sva pitanja riješio. Na kraju krajeva, vidjet ćemo kada budemo razmatrali Izvještaj Centralne izborne komisije, ima niz preporuka, niz stavova koji jasno govore da kroz analizu postojećeg zakona postoje potrebe da se određene stvari promijene. I mi smo imali ta dva pokušaja, jedan preko Interresorne grupe, jedan preko Vijeća ministara itd. i u januaru mjesecu ove godine mi smo uradili što smo uradili, ovo o čemu je Šefik Džarerović govorio, dakle taj zakon nije dobio prolaz. Mi od jučer imamo oficijelni stav Venecijanske komisije. Dakle, oficijelni stav Venecijanske komisije na nacrt koji je oboren u januaru. Ali ranije imamo iz 2008. godine također stav Venecijanske komisije na postojeći zakon. Po mom mišljenju, sada postoje sve relevantne pretpostavke, zaista sve relevantne pretpostavke da se sada krene u jedan proces potpune rekonstrukcije, inventure ovoga zakona, dakle na jedan miran način, u mirnoj atmosferi, neopterećeni ovom predizbornom situacijom. I, zbog toga mi danas nećemo podržati ovaj zakon u prvom čitanju. Ali, tražimo da se odmah taj proces otvori. Kada će se poslanici izjašnjavati, neka se procijeni. Ali, mislim da je Centralna izborna komisija zaista sada ovladala svim podacima, svim stavovima i Venecijanske komisije imamo iskustva ovdje, imamo reakcije javnosti, što ne treba potcjenjivati, naravno, i mislim da su se sada stekli uslovi da uđemo u jedan proces koji bi rezultirao potpunim rješenjem, potpunim rješenjem. Zbog toga mi danas nećemo podržati ovu inicijativu.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. 37 Ja bih htio kratko komentarisati predloženo rješenje iz ovog zakona. Mislim, bez obzira na komentare koji su bili na prošloj sjednici po pitanju ovog zakona koje se tiču vremena u kojem ovaj zakon je predložen, pod broj 1. mislim da ovo nije vrijeme za donošenje ovakvog zakona, bez obzira što će neko reći i što je rekao, a kada je vrijeme ili kada nije vrijeme, kako to da uradimo. Mi jesmo u punom kapacitetu i možemo da radimo, međutim, i svako od nas lično i političke stranke kojim pripadamo, u atmosferi predizborne kampanje, mislim da nije dobro da donosimo propise koji se odnose na nas same, koji jesmo izabrani i koji očekujemo ili da budemo birani ili da stvorimo prostor nekome drugom da bude biran. One stvari koje se tiču nas, mislim da nije vrijeme da se to donosi u ovo, mislim, u ovo predizborno vrijeme. Druga stvar jeste ovdje dvije činjenice koje se pominju, jeste jedna koja ja mislim da nije istinita, kada se objašnjava razlog zašto treba promijeniti određeni član i kada se kaže da ovakvom situacijom izabranom zvaničniku oduzima se pravo da bira i da bude biran. Znači, onaj ko dobije zabranu kandidiranja ne oduzima se pravo da bira, nego se samo oduzima pravo na osnovu odluke nadležnog organa da bude biran, kao što to ima i za ratne zločince itd. Mislim da to, ... i to je ponavljano dva puta najmanje ovdje, možda i više puta – znači, ne oduzima se pravo da bira, on može da bira ali ne može da bude biran, jer je prekršio određen propis države čiji je zvaničnik. I sljedeća stvar jeste također objašnjenje da je to kršenje ljudskih prava i da neko bude biran ako mu je izrečena sankcija, ali se taj institut opet ostavlja. Znači, ukoliko u roku 60 dana ne otkloni uzroke zbog čega je izrečena mu sankcija, tom kandidatu izriče se sankcija nepodobnosti za kandidiranje za bilo koju funkciju. Šta u suštini ovaj zakon znači? Znači evo ti, krši zakone, krši propise, evo ti 60 dana da to ispraviš i ako to ne ispraviš opet ćemo kršiti ljudska prava, opet neće moći biti biran. Ja zaista, volio bih da je ovdje predlagač zakona da ove stvari objasni. Ovdje je u potpunoj kontradiktornosti objašnjenje zakona. Ja tako to shvatam. Ne znam evo kako kolege, ima li neko drugo objašnjenje, nego jednostavno 60 dana imate pravo da otklonite i ukoliko ne otklonite, opet nećete moći biti birani, a osnovna intencija zakona da kao krše se ljudska prava, da nikom se ne onemogući da bude biran. Iz tih razloga, ja ne mogu podržati ovaj prijedlog zakona i iz ovog što je gospodin Džaferović rekao vezano za samo mišljenje. I sljedeća stvar, ovo zaista želim reći, ne zbog medija, ne zbog bilo koga drugog, ja mislim da je politika jedan častan posao i da definitivno mi kao ljudi, kao osobe koji smo zaduženi da donosimo propise trebamo to i donijeti na način, na svaki način donijeti doprinos da on i bude častan posao. Opća percepcija javnosti da je političar korumpiran, da na određen način zloupotrebljava položaj itd., ono što mediji prenose, ja ne želim dati doprinos toj takvoj priči. Ja želim dati doprinos pozitivnoj priči o političarima generalno, pa tako i u BiH, a svjedoci smo, ja sam u politici od '95. godine od funkcije načelnika opštine do državnog parlamenta, nije ovo priča o meni, ali smo svjedoci da zaista ljudi koji su prošli kroz politiku, na kraju, završavaju jako bogati, jako, jako bogati .. sa imovinskim kartonima i mislim da tim stvarima trebamo dati doprinos da se to zaustavi i da na taj način se ne omogući, jer platiti 10.000 maraka, to je, ja mislim, za ljude koji žele da krše propise, nikakav problem da uđe, krši, 38 krši propis tri godine i onda kao plati nekakav finansijski iznos i vrati se nazad da radi to što radi. Ja mislim da mi to nemamo pravo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Ja želim da vjerujem da Husein Nanić ne misli tako i da je to slučajno rekao, ali mislim da nije uredu da se poredi da neko ne može da bude biran sa nekim ko je ratni zločinac i neko ko je u sukobu interesa. Pogotovo, ako pod sukob interesa i pod političarem mislite samo na poslanike i delegate. Jer, kao što smo vidjeli, ministri koji isto tako mogu da budu političari, i jesu političari, nisu u sukobu interesa ili su u sukobu interesa a nakon toga ponovo mogu da budu birani, jer je zakon tako napravio da samo poslanici ako su u sukobu interesa od strane Centralne izborne komisije mogu da budu kažnjeni da ne budu birani. I vi ih trpate u isti koš sa ratnim zločincima koje je Zakon o izborima rekao da ne mogu da budu birani. Mislim da nije bila primjerena poredba. Mislim da ne treba na taj način govoriti. Znači, čovjek koji ima punca koga je vidio dva puta u životu, jednom kada je prosio kćerku, drugi put kada je ženio – u sukobu je interesa, zato što punac neće da izađe iz Upravnog odbora nekog komunalnog preduzeća, i on je sad u istoj poziciji kao i ratni zločinac. Mislim da to ne vjerujem da ste mislili, ali da ste nespretno rekli.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo, svakako, ukoliko sam shvaćen na ovaj način, ja se izvinjavam jer zaista sam kao princip neki to pomenuo. I, znači, izvinjavam se ako sam na taj način shvaćen, a s druge strane apsolutno se slažem sa ovim što ste iznijeli vezano za ministre da u istom položaju trebaju biti i tretirani i da ih zakon na taj način tretira.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Selim Bešlagić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, sukob interesa je interesantna tema, ali je ona interesantna zato što imamo postojeći zakon i po tom postojećem zakonu mi svi 39 koji se kandidujemo moramo ispuniti, ja bih rekao, jedan veliki zbir podataka u kome sada je stvar Izborne komisije jesmo li to dali da procijeni da li smo u sukobu interesa. I ja mislim da je to dobro ako to ova komisija uradi prije izbora. Nelogično je da gospodinu Savi Eriću se izriče kazna sukoba interesa šest mjeseci prije isteka mandata. A da se kazna gospodinu Hadži Jovanu Mitroviću izriče kazna sukoba interesa u pola mandata u kome se mi ne slažemo da je to u sukobu interesa, što drugim riječima znači da ovaj zakon treba mijenjati. Treba ga uskladiti da to se odnosi na sve državne službenike i sve one koji ulaze u politiku. Ja se slažem, apsolutno se slažem što je sad rekao Živković, ne možemo samo zakon primijeniti na poslanike, hajde da kažemo, i zastupnike u parlamentima. On mora biti faktički za sve one institucije koje se biraju i koje se postavljaju. Zbog toga smatram da bi možda trebalo, ja kažem, jednostavno, da bogdo imamo šansu da damo Izbornoj komisiji da danas ocijeni ove kandidate da li su u sukobu interesa. Ja mislim da je to nemoguće i da ćemo opet doći u situaciju kada se završe izbori i da ćete vi opet onda kad sve prođe, sabiranje i oduzimanje, to je jedno dvije godine, da ćete onda krenuti sa sukobom interesa i da ćemo vjerovatno i u sljedećem mandatu imati ovdje u Parlamentu da vi izričete kaznu koja bi trebala biti preventivna, znači prije nego što mi uđemo u izbore, da nam date saglasnost da li možemo se kandidovati ili ne. Zbog toga smatram da ovaj zakon bi trebalo promatrati ovo kao što ste rekli, u jednom kontekstu šireg zakona koji bi jasno definisao sukob interesa, nivoe ko je u tom zakonu i način kako se taj sukob interesa određuje prije nego što izvršimo izbore ili pristupimo izborima, bilo da se radi o zakonodavnim funkcijama, bilo da se radi o izbornim funkcijama u Parlamentu. I zbog toga se pridružujem onima koji podržavaju izradu ovog zakona ali, hajde da kažemo, u jednoj mirnijoj atmosferi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, ja ću podržati ovaj zakon u prvom čitanju iako mislim da je on suprotan Konvenciji o ljudskim pravima. Ali ću podržati da bi mogao amandmanski djelovati na član 1. ovog zakona. Naime, ukoliko do toga ne dođe, ja onda neću podržati zakon. Neću podržati ni jedan zakon koji na bilo koji način omogućuje zabranu kandidovanja na izborima, a da to Ustavom nije definisano. Znači, sem tamo gdje je definisano Ustavom. Mi smo zadnji put radili zakon o sprečavanju sukoba interesa. Radili smo ga u mirnoj atmosferi. I kad smo došli ovdje na Dom, onda smo ga odbili u nemirnoj atmosferi. A tu nemirnu atmosferu nam napravili oni koji naravno imaju itekakav interes, znači itekakav interes da li njihove asocijacije raznorazne, nevladine, vladine, ovakve, onakve, dakle imaju interes da od ove 40 institucije naprave bojno polje ... na kome se bore parlamenti i nevladine organizacije. To je apsolutno nelogično. Pa smo mi onda rekli, hajde tražićemo od Venecijanske komisije iako imamo od Venecijanske komisije stav iz 2005. godine, neko je to potpuno jasno rekao. Ali evo tražićemo još jednom, pa smo dobili i to još jednom. I opet mi nećemo promijeniti ovaj zakon ni u mirnoj ni u nemirnoj atmosferi jer jednostavno i nažalost pojedine odredbe ovog zakona se koriste i kao oruđe za političke obračune. I to je suština, i ne samo političke obračune između partija nego političke obračune između pojedinaca koji se nalaze u nevladinim organizacijama zato što nisu uspjeli kao političari. A takvih je u tim nevladinim organizacijama mnogo. Imao sam potrebu ovo da kažem kao čovjek koji se nalazio na čelu ove radne grupe i kao neko ko se zalagao čitavo vrijeme u radnoj grupi za sasvim drugačiji pristup ovom pitanju i kao neko koji je sa ostalim članovima radne grupe postigao konsenzus na onim odredbama koje su kasnije postale sporne. Dakle, mi smo imali apsolutni konsenzus u radnoj grupi na odredbama koje su kasnije postale sporne. I naravno, ovaj zakon treba kombinovati sa pojedinim odredbama Izbornog zakona koji daje za pravo Izbornoj komisiji da ona izriče onda ove mjere o prestanku mandata nama poslanicima, a ne daje za pravo da izriče ministrima i nekim drugim. I mijenjali smo taj Izborni zakon i nismo promijenili te odredbe, ostavili smo ih ponovo pod pritiskom, ne znam ni ja koga i ne znam iz kojih razloga. Dakle, vraćam se na onu prvu rečenicu, znači podržaću zakon u prvom čitanju samo da bi došli u amandmansku fazu i imaću amandman koji će biti identičan teksu koji je predložila Radna grupa za sukob interesa. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Vidite, gospodine Novakoviću, ja mislim da svođenje problematike sukoba interesa samo na ovu jednu jedinu normu u BiH nije obuhvatanje kompletnog problema ili suštine problema koji mi imamo u BiH. Ovo jeste jedan od ozbiljnih problema, koji se kosi sa ljudskim pravima i ja sam povodom vašeg izvještaja, Momo, koji ste vi imali kao interresorna radna grupa, glasao na Ustavnopravnoj komisiji, zbog toga bio izložen kritici javnosti, ali me to nimalo nije sekiralo zato što sam smatrao da sam bio u pravu, ali nije bilo snage da se do kraja dovede postupak. I ja sam bio na čelu jedne grupe koja je mijenjala ovaj zakon 2008. godine, i to je uspješno završeno ovdje u Parlamentu. I to je bila prva faza reforme tog procesa. Šta je smetalo ... svaki zakon koji se dostavi mora ići Venecijanskoj komisiji i treba da ide. Takav je stav. Šta je smetalo prošli put da je prihvaćen naš prijedlog i da je to otišlo Venecijanskoj komisiji. Do danas bi bili u poziciji da imao riješeno ovo pitanje. I nije ovo ključno pitanje. I nije jedino ključno pitanje. Danas u pola države ne postoji institut sukoba interesa. U RS ovaj institut više ne postoji. Ne postoji ni jedan zvaničnik iz RS koji je u proteklih nekoliko mjeseci dobio ozbiljniju sankciju. To je 41 ključno pitanje kojim se mi trebamo pozabaviti, uz ovo pitanje koje također treba ovde da bude prisutno. Mogu li postojati tri zakona iz ove oblasti, mogu li postojati tri institucije? Šta treba da radimo u ovoj oblasti? To su pitanja. Dalje, ko je ovlašten za pokretanje postupka, zatim ko je ovlašten da učestvuje u postupku? Mi danas imamo institucije: svi mogu podnijeti prijavu, ali učestvovati u postupku može samo Izborna komisija i onaj protiv koga se vodi postupak. Danas je šarena praksa. To je jedno od pitanja koje također treba da razriješimo ovdje, koje također pravi problem kod rješavanja ovog pitanja i usvajanja ovog zakona. Zato ja kažem da je najbolje da se ovaj zakon dostavi Venecijanskoj komisiji da čujemo njihov stav i njihovo mišljenje. A ako hoćete na kraju da iznesem definitivno šta mislim, ja mislim da ćemo se morati vratiti uređenju ovog pitanja na temeljima onog zakona koji je bio kod Interresorne radne grupe, koju je vodio gospodin Novaković, i amandmanima i nakon što stigne mišljenje Venecijanske komisije djelovati na taj tekst i usvajati ga. Toliko, hvala. Jer je to mnogo šire, sveobuhvatnije i pretreseno. Ovo je samo jedno pitanje.
Ispravka netočnog navoda, uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Naravno, uvaženi poslanik Džaferović je to namjerno rekao da u RS ne postoji i nije bilo slučajno. Ja želim samo da kažem da u RS postoji zakon, da je to u skladu sa Ustavom i u skladu sa nadležnostima Ustava BiH da je to RS riješila na način na koji je ona smatrala da to treba da se riješi. To što nije nekome po volji kako je to urađeno, o tome možemo raspravljati. Ali reći da to ne postoji u RS, mislim da je tendenciozno i zlonamjerno.
Replika, uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Hvala, možda je dobro da smo evo na ovakav način počeli razgovarati, jer je sad meni malo jasnije zašto je zakon Interresorne radne grupe doživio sudbinu koju je doživio. Možda smo tad trebali reći koji su glavni problemi. Naravno da ja danas govorim o ovom zakonu i zato sam govorio samo o aspektu koji se tiče ovog zakona koji predlažemo. Ne otvaramo pitanja zakon o sukobu interesa Interresorne radne grupe, jer naravno to smo već završili u nekoj od faza. Ja mogu razmišljati i razmišljam na način da su i ta neka rješenja u RS-u nelogična, da parlamentarna komisija odlučuje ima li ili nema. Pa svaka pa i ta odlučuje većinom ruku, pa onda ljudi kažu ovdje nije sukob interesa i nije sukob interesa, iako jeste sukob interesa, a komisija 42 digne ruku i kaže nije, jer odlučuje na način kao i svaka druga komisije. No to je tako, to je tamo urađeno tako, je li sretno rješenje ili nije sretno rješenje? Ja se ne zalažem za takvo rješenje ovdje, niti sam se zalagao, ali se zalažem, duboko sam ubijeđen za poštovanje prava, znači kada se radi o izabranim ili pravu građana da ima mogućnost da bude kandidovan u svim situacijama, sem u Ustavu definisanim situacijama. I za to mi ne treba Venecijanska komisija, to mi je rekla 2005. godine ... i svaki put da pišem Venecijanskoj komisiji. Na kraju krajeva, mi toliko poštujemo Venecijansku komisiju da dvije godine nismo svog čovjeka postavili u Venecijansku komisiju i kome je istekao mandat. Eto koliko mi poštujemo tu Venecijansku komisiju, čije ... stavove itekako danas, ali evo ja poštujem. Ljudi su tamo rekli da nismo to završili. Samo sam rekao svoj stav, dakle podržaću da bi mogao promijeniti. Ako ne mognem promijeniti, ne vidim zašto bi podržao rješenje koje je i dalje suprotno Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Ja želim reći da bi bilo dobro i radi stenograma sa ove sjednice a i radi javnosti da danas ipak moramo reagovati ovdje u Parlamentu na jednu konstataciju kolege Novakovića koji je, citiram ga, rekao 'da su ljudi u nevladinim organizacijama tamo zbog toga što nisu uspjeli navodno u politici'. U vezi s tom konstatacijom, želim reći da to nije ni tačno a nije ni korektno, i mislim da ne treba koristiti parlamentarnu govornicu za diskreditiranje nevladinih organizacija. Ako to neko ne zna, onda to treba ponoviti da su nevladine organizacije sastavni dio demokratskog ambijenta svake demokratske države. Ova država ima namjeru da bude istinski demokratizirana država i u tom smislu treba shvatati i nevladine organizacije koje sasvim sigurno doprinose demokratiziranju odnosa u državi BiH. Zbog toga bi bilo dobro da ipak obratimo pažnju na ono šta govorimo ovdje u Parlamentu.
Replika, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Vidite, gospodine Živkoviću, ja nisam rekao da ne postoji u RS-u Zakon o sukobu interesa. Nažalost, postoji i pored državnog zakona koji je postojao i za taj dio BiH dok nije donesen ovaj zakon RS-a. Ja sam rekao da ne postoji institucija sukoba interesa, praktično ne postoji. Dakle, postoji zakon koji je u suprotnosti sa državnim zakonom, postoji zakon koji uređuje ovu oblast, a da to praktično i nije zakon o sukobu interesa i postoje institucije izvan CIK-a BiH koje primjenjuju taj zakon i to tako što ja nisam čuo za slučaj da je nekom zvaničniku iz RS-a oduzet mandat, zabranjeno kandidovanje ili izrečena neka veća novčana kazna. To 43 uglavnom je za zvaničnike države BiH. O tome sam ja govorio i to je istina. I to je neodrživo stanje, mi smo jedna država. Ovo pitanje mora biti riješeno jedinstveno u cijeloj zemlji.
Replika, uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Vidite, kolega Bećiroviću, ja dobro pazim šta govorim ovdje. To ako mislite da ćete me posvađati sa nevladinim organizacijama – nećete. Znači, s njima imam bar onoliko kontakata koliko i Vi imate. Ali ako hoćete mogu Vam dostaviti i spisak onih koji su danas u nevladinim organizacijama a koji su bili na raznoraznim listama. Možemo i o tome da razgovaramo, ali ja ne želim, ja samo kažem da smo mi podlegli pritisku nevladinih organizacija u kojima ima i takvih ljudi. I ja mislim da ih ima, ja mislim da i Vi znate da ima. Na kraju krajeva, gospodo, evo naš uvaženi prijatelj Slavko Jovičić je bio potpredsjednik jedne nevladine organizacije, izabran za poslanika, i nije ostao tamo nego otišao za poslanika. Znači, bio čovjek, politički uspio, dakle ... iz nevladine organizacije otišao u politku. I nije jedini slučaj koji je i obrnuto uradio – bio na listi, nije prošao pa otišao u nevladin sketor. Ja ću vam navesti nekoliko ljudi u lokalnim ... zajednicama koji su to tako uradili i nakon toga osnovali ... raznorazne nevladine organizacije. I ne vidim gdje sam ja tu Vas pipunuo, gospodine Bećiroviću, ili ste Vi ekskluzivni zaštitnik nevladinog sektora. Ne znam da li postoji možda komisija koja izdaje certifikate i certificira prijatelje i neprijatelje nevladinog sektora. Mislim da nema potrebe da replicirate na nešto što nisam doveo u kontekst ni sa Vama, niti sa Vašom političkom partijom, niti političkom opcijom.
Idemo dalje. Dakle, stvarno nema potrebe da mijenjamo temu, evo prešli smo na nevladin sektor, ali evo. Gospodine Slavko Jovičiću, izvolite, jeste li i Vi na ovom fonu?
Nema krivog navoda, potpuno tačan navod gospodina Novakovića, ja nisam znao da će on ovo pomenuti, prije sam se prijavio. Dakle, ima i obrnutih slučajeva gdje je čovjek uspješno radio u nevladinoj organizaciji i
Nije tema rasprave nevladin sektor, vratite se na ovaj zakon. 44
Pa evo, tema će biti ova - sukob interesa. Imamo danas strašan pritisak dvije nevladine organizacije da se ovaj zakon usvoji: Transparency i Fond za humanitarno pravo. Preplavili medije, sve moguće portale, ko to prati - oni lopovi, izdajnici usvojiće ovo, ne treba usvojiti itd. A replika se odnosi na izlaganje i moram kada se već pomene, znate kako je, nije problem politička izjava, nije političko djelovanje, problem je kada vam neko ugrozi život iz nevladinih organizacija sasvim besmislenim stvarima. Kao što je jedna nevladina organizacija iz Tuzle vidjevši mene, opravdano, sa svojim logorašima, koje neću, jer su za mene logoraši svetinja ... bili bošnjački, zvali me, ja bi bio pred tužilaštvom, i ja sam se tamo pojavio kao čovjek a oni su napisali - četnik Slavuj, poslanik Parlamenta, pridružio se četničkoj grupi koja danas protestuje pred sudom. I onda poslije toga salva uvreda na moju adresu telefonsku, e-mail, blokiran mi e-mail Parlamenta. Dakle, da razjasnimo jednom, nažalost, nemamo zakona o radu nevladinih organizacija, jer mi imamo tri stvari koje ne smijemo se petljati i nikada ih nećemo urediti: pravosudni sistem, rad nevladinih organizacija, novinari. I ne želim nigdje, odmah da kažem, da se petljam u te tri stvari jer svima dajem podršku. Njih napasti, bilo koga iz tih, ne da nemate više političke karijere, pitanje je kako ćete glavu sačuvati poslije takvih napada te organizacije koja mene proziva danima. E pa, ako sam ja četnik, barem imam alibi da nisam mogao biti, ako sam imao želju, 44 mjeseca bio u logorima, a rat trajao 42, dakle nisam stigao da budem i da sam htio, dakle nemoguće je fizički bilo, a nisam ni htio. Eto, i to da javno kažem. Dakle, želim ovdje da to demistifikujemo, poznat sam, dajem podršku nevladinim organizacijama, ali normalnim koji rade sa nama da napravimo normalnu zemlju. Ali ako imate nevladine organizacije koje kažu 'nemojte vršiti popis', nemojte ovo, nemojte ono, a sutra izjava 'Parlament nije ništa uradio da dobijemo bezvizni režim? E pa sada ja stvarno vidim koja nevladina organizacija i u čijem interesu radi, ko to finansira, i kažem da i to je sukob interesa. ... Hoćemo li urediti njihov interes? Evo, ja se zalažem: sve što je moguće od poslanika da se sve spriječi pa, ako je moguće, donese zakon da ja spavam u drugoj sobi a moja supruga u drugoj, ja ću to ispoštovati. Ali da ne pravim lakrdiju. Jedino kod njih nije moguće ispoštovati ništa. Kada kažem kod njih – nevladinih organizacija. Dakle, hajmo i tu urediti oblast, pa da ne kaže - Belkić je bio danas u Parlamentu ili mi smo bili, nevladina organizacija, u Parlamentu nema ni jednog poslanika. Što niste došli, sjedio ja u kancelariji, niko me nije tražio, popili bi sa mnom kafu. Dakle, bezbroj stvari, i tu je sukob interesa. Hajmo proširiti na sve, sve da uključimo. Pa u sukobu ja, ja sam rekao u sukobu sam sa sobom, ko će to urediti. E, da uredimo ko je sve u sukobu sa nama. I to ne znači napad na nevladine organizacije, nemojte me pogrešno shvatiti, ja im dajem podršku, ali nemojte, ljudi, komplikovati situaciju u državi gdje vi tražite: nemojte vršiti popis, nemojte izaći na izbore. Ovu mafiju, bandu treba spriječiti, nemojte glasati za njih oni su uništili državu! Eto, oni su je spasili iz nevladinih organizacije. Centralna izborna komisija, ko god od nas što ih vidite ovdje bude na listi sve prekrižite tamo i stavite ove iz nevladinih organizacija i da naprave zemlju i ja ću doći pred Parlament, ne štrajkovati glađu nego držati najveći transparent – bravo što ste spasili državu! Hvala lijepo. 45
Potrošio si jednu minutu više, zapamti. Gospodin Živković, diskusija.
Zahvaljujem. Želim da kažem da se zakon dosadašnji zove Zakon o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH i mi kao poslanici ovdje koji raspravljamo o tom zakonu, a tiče se institucija BiH, trebamo da raspravljamo o tom zakonu, da ostavimo ono što raspravljaju entiteti o svojim problemima i o svojim zakonim njima, da one stranke koje imaju svoje predstavnike u entitetima o tome raspravljaju u nadležnim mjestima, da o tome raspravljamo, jer onda, ako krenemo da se mi bavimo sa svim poslovima koji se ne tiču nas, uzećemo posao onima koji trebaju time da se bave. Ima procedura u kojoj se predlaže da se taj zakon ili poništi, ima procedura u kojoj se ocjenjuje ustavnost takvog zakona i mislim da bi bilo dobro da mi počnemo da se bavimo onim poslom ovdje koji mi imamo i koji se tiče institucija na nivou BiH. Mi u Kolegiju smo razmišljali kako da izađemo iz ove situacije. Predložili bi zaključak, ako se slažete, zajednički koji ćemo formulisati: da članovi naše interresorne radne grupe koji su se bavili ovim zakonom, u skladu sa smjernicama koje su dobijene od strane Venecijanske komisije, predlože nacrt zakona. Ne znam koliko je to operativno moguće, ne znam koliko je operativno moguće da se ta odluka ponovo napravi, jer je to interresorna radna grupa, tiče se i Doma naroda i Savjeta ministara, članova Izborne komisije, tako da mi ovde kao samo Predstavnički dom možemo da zadužimo samo naše članove i sada trebamo da odlučimo u kom pravcu. Dozvolite Kolegiju da pošto se sada zatvara rasprava ove tačke da taj zaključak pokušamo formirati i onda da ga predložimo ovde.
Evo, čuli ste, ovo je u pravcu ipak da neka inicijativa se pokrene, da stvari ne stanu u potpunosti. Evo, ja više nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 12. Prelazimo na tačku 13. Ad. 13. Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2011. godine – predlagač: Privremena komisija, zakon broj: 01-02-9-37/10 od 24. 5. 2010. godine (prvo čitanje) Podsjećanja radi, na 78. sjednici smo, 25. 5., utvrdili da se Prijedlog zakona razmatra po redovnoj proceduri. Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje. Također, Zajednička 46 komisija za ekonomske reforme i razvoj dostavila je Mišljenje o principima. Direkcija za evropske integracije nam je također dostavila Mišljenje. Dakle, evo ja otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u Bosni i Hercegovini u prvom čitanju. Izvolite. Gospodin Branko Dokić kao predlagač, pretpostavljam.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ne, ja ću govoriti u ime predlagača, a ne kao predlagač, predlagač je Privremena komisija koja je radila taj posao.
U ime predlagača, izvinjavam se.
Sve vam je napisano i možda bi najbolje bilo ovih, hajde reda radi, tri ili pet minuta otćutati i ništa ne govoriti, jer sve što bi se reklo moglo bi izazvati različite diskusije. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa evo, ja sam mislio da stojim i da otćutim, ali ipak neću. Mislim da smo dobili na kraju zakon, nakon evo dugogodišnjeg rada, koji je potpuno u skladu sa evropskim standardima i preporukama, koji u potpunosti uvažava obavezne kriterijume evropskog standarda, ali je i uvažio i preporuke koje su uobičajene ... da se primjenjuju u zemljama kao što je BiH. Neki članovi ovog zakona su i rezultat potrebnog kompromisa, jer bez kompromisa nema konačnih rješenja nigdje, ni u drugim sredinama, a posebno u BiH. Zakon će nam omogućiti, ako ga usvojimo, da pravimo projekciju naše budućnosti, ekonomije, socijalnih programa itd., na osnovu realnih činjenica, a ne na osnovu raznoraznih predrasuda. Zakonom ćemo se oko mnogih stvari opredijeliti ka budućnosti, otrgnuti od prošlosti i ubijeđen sam da je on od opšte koristi za sve građane BiH, za oba njena entiteta. Neću da govorim koliko će to biti značajno sa stanovišta ... nekakve predstave i imidža BiH u svijetu. Ja mislim da niko ne želi da BiH bude jedna od svega nekoliko zemalja koja neće imati popis. I još jednom, vrlo važno je i u samoj predizbornoj kampanji da evo dođe do usvajanja ovog zakona i kao jedna značajna poruka da je moguć dogovor u BiH oko pitanja koja su vrlo osjetljive političke prirode kao što je pitanje popisa stanovništva. U tom kontekstu, evo ja bih zaista volio i preporučio svim poslanicima da danas podrže u prvom čitanju ovaj zakon, a onda ćemo kroz amandmansku fazu vidjeti u kojoj mjeri i gdje se on može i popraviti. 47
Ekrem Ajanović.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, svaka zemlja pa i BiH treba da izvrši popis stanovništva i da ima određeni uvid u svoje stanovništvo i da ga koristi zapravo za ekonomske i druge potrebe i tu nema nikakvog spora. Međutim, po mom sudu, ovaj zakon, koji je predložen, ja bih ga mogao slobodno nazvati trulim kompromisom ili bolje još rečeno jednim hibridom koji niko ne zna u ovoj sali, dok se to ne završi, kakvo će to čudovište roditi ovakav zakon. Svi se zaklinjemo za povratak ljudi na njihovo ognjište, zaklinjemo se za to da provedemo Aneks VII. Dejtonskog sporazuma, zaklinjemo se da u BiH pravo ima na život svako na onome mjestu gdje želi da živi, a u ovom zakonu sva ta prava mi kršimo i oduzimamo. Od prvog osnovnog prava na dom, pa zatim prava na život pa, ako hoćete, prava na dušu. Zamislite vi naprimjer samo kod određenih definicija, gdje postoji u članu 2. da će se ljudi popisati koji 12 mjeseci žive u određenom mjestu, pa kaže, čak, i oni koji su na nekoj rehabilitaciji, a nigdje se ne spominje da će se popisati onih 80 ili 82 hiljade porodica u strategiji koji su dali pismenu izjavu da se žele vratiti na svoja ognjišta. Ovaj zakon njima to osporava i ovaj zakon i ove definicije njima to ne dozvoljavaju. E sada, ako pođemo od te pretpostavke, onda ja sumnjam u dobre namjere onih koji jedno pričaju a drugo rade, sumnjam u one koji kažu da podržavaju povratak, a na ovaj način ga onemogućavaju, tim prije što popis bilo kojeg stanovništva ne traje ... i ne popisuje se da bi trajao jednu godinu, nego traje najmanje 10 godina. Znači, ti podaci popisa traju najmanje 10 godina. A za tih 10 godina, ako ja nisam popisan u određenoj opštini, u određenoj mjesnoj zajednici, u određenom dijelu, onda kako će se planirati da ja mogu imati školu, da ja mogu imati zdravstvenu zaštitu, da ja mogu imati put, da imam asfalt itd. Znači, iz tog aspekta smatram da je ovaj zakon vrlo nekorektan, nije svrsishodan i pogotovo nije prilagođen uvjetima u kojim se nalazi BiH. Ovdje se spominje, kaže, prvi referentni datum najmanje 12 mjeseci življenja neprekidno u svom mjestu stanovanja, sa namjerom da tamo ostane najmanje godinu još dana. Na koji nači mi uopšte možemo hipotetički reći da neko ko stanuje godinu, 12 mjeseci u jednom mjestu da će on ostati još godinu dana u tom mjestu? To je hipoteza, to ne može biti, nema praktične koristi, nema praktične mogućnosti da se to zna, izuzev ako neko ne kaže: ja izjavljujem da ću ostati još godinu dana. Druge mogućnosti nema da se to utvrdi. A u ovom zakonu ima i takvih članova. Dalje, znači dovoljna samo izjava domaćina da će ostati da živi u tome. Ako pogledamo neke druge članove, evo npr. član 7. stav (3), kaže: 'Civilna lica na privremenom radu u drugoj državi mogu se popisati pod uvjetom da ne žive u inozemstvu godinu dana ili duže.' Ovo je sramota, ljudska sramota. 48 Mi nismo obezbijedili dom određenim ljudima koji su ga imali prije rata, koji su imali svoju zemlju, svoj dom, svoje mjesto boravka, nismo mu omogućili povratak, a mi ga sada isključujemo sa ovakvim načinom popisivanja stanovništva. S druge strane dozvoljavamo popisivanje, tačno u jednom članu, kaže: 'Dozvoljava se popisivanje nomada, lutalica.' Znači, brinemo se o nomadima i lutalicama, ali ne brinemo se o onim ljudima ... koji su na ovaj ili na onaj način protjerani iz određenih predjela, pa čak i ako su samostalno otišli bojeći se ili plašeći se rata i ne želeći da u njemu sudjeluju. Mi ih isključujemo iz popisa, što u svakom slučaju ne doprinosi dobroti ovoga zakona. Ovdje u članu 9. je jedna tačka 2., koja je također katastrofalna, kaže: 'U popisu se prikupljaju i ... podaci o domaćinstvima koja su raspolagala zemljištem i/ili stokom ili su se bavila poljoprivrednom proizvodnjom u posljednjih 12 mjeseci do dana popisa.' Znači, svugdje idemo samo sa ljudima do 12 mjeseci, a šta je sa onim ljudima koji imaju zemlju a zemlja im je minirana, a znamo da ima preko milion kvadratnih metara ili kilometara (sad ne mogu tačno reći) zemljišta koje nije očišćeno od mina. Mi znači ne možemo to zemljište upisati niti to zemljište možemo upotrijebiti za neku agrarnu poljoprivredu, a time isključujemo ljude iz mogućnosti da se bave poljoprivredom i da se uopšte upisuju u adresar poljoprivrednih gazdinstava. Znači, u cjelini ovaj zakon je uperen protiv onih koje mi trebamo najviše da poštujemo, protiv onih o kojima mi trebamo najviše da povedemo računa i protiv onih za koje smo mi zaduženi da ih vratimo na njihova ognjišta, da budu popisani kao državljani ove države, da bude popisana njihova imovina, da bude popisan njihov dom. Jer ako je njihov dom skršen, ako je spaljen, ako je ovo, ne može on 12 mjeseci sjediti u tome domu i čekati, što kaže u opisu određene formulacije, citiram, ali možda ne tačno, kaže 'koji provodi dnevni odmor u datom mjestu'. Da li je to kada čovjek ode na Jahorinu pa provede ovaj dnevni odmor ili na Igman ili Bjelašnicu?
Gospodine Ajanoviću, raspravljamo o principima zakona, otišli ste puno u detalje.
Jeste, prema tome svi ovi principi, baš ovi principi zakona koji su ovdje napravljeni, oni su upereni protiv ljudi koje trebamo mi najviše da pomognemo. I zato ja kao pojedinac, evo završit ću, smatram da ovaj zakon nije dobar i da je zakon štetan po BiH.
Replika, Momčilo Novaković.
A vidite, ja da nisam čuo ovu diskusiju, ja ne bih vjerovao da je ovo rečeno u ovom parlamentu. Ja sam mislio da je cilj ovog zakona popis stanovništva, domaćinstava i sve ostalo, a onda sam čuo da je cilj ovog zakona deminiranje, pa da je cilj ovog zakona povratak, pa da je cilj 49 ovog zakona preseljenje duša, reinkarnacija. Ljudi, ja ne mogu da vjerujem. ... Ja mislio diskutovati, neću diskutovati o ovom zakonu jer sve što bi diskutovao je besmisleno ako imamo ovakve stavove. Pazite, molim vas, mi danas raspravljamo o principima Prijedloga zakona o popisu, koji se mogu nekome svidjeti ili ne svidjeti. Prošli put sam rekao: ako ćemo neusvajanjem zakona riješiti se obaveze od 400 miliona, ja sam za to odmah da se riješimo i da nemamo obavezu za tih 400 miliona i za ovaj milion kvadratnih kilometara nedeminiranog područja i ne znam šta sve još ne. Ja zaista poštujem sve to što ste vi rekli da je to tako, ali nema veze sa ovim zakonom o popisu, ama baš nikakve. A sve to poštujem da je problem i što se nije vratilo 140-150 hiljada ljudi, a žele da se vrate. Nisam mislio da ćemo popisom mijenjati državljanstvo ljudi, sad ispade da mijenjamo državljanstvo ljudi popisom. Mislim da smo to riješili nekim drugim zakonom, ispade da ovim rješavamo i, ne znam, još nekih niz stvari. Moram reći da ...mi nije jasno stvarno zašto neki od nas ovdje guraju popis na sili i ovaj zakon, a drugi po svaku cijenu neće da taj popis se izvrši. Niti je meni jasno što oni neće, niti je meni jasno što mi to guramo da prođe.
Žao mi je što Vam nije jasno. Velimir Jukić.
Evo, zapravo, ispravak jednog krivog navoda jeste da ne bi govorili o nekim mjerama koje nisu zapravo takve, dakle red veličina, dakle jedan milion četvornih kilometara otprilike površina Balkanskog poluotoka, rijeka Sava, Dunav do ušća u more, ono dole što je južno od toga. Dakle, ne može biti toliko prostora niti miniranog, ni bilo kakvog na prostoru BiH. Radi se o nekim drugim mjerama, a ne o milion četvornih kilometara, samo toliko.
Dobro, replika Ekrem Ajanović.
Ovako, ja ću replicirati mom kolegi Novakoviću, koji vidim da stvari karikira jednostavno iz prosto jednog razloga, vjerovatno nije razumio cilj mog govora i šta je ... svrha toga. A da bi to on bolje razumio i da bi to vidio, on neka pročita član 9. stavku (2), koja kaže da će se ovaj popis stanovništva i zemljišta da će se praviti agrarna karta na osnovu toga. Prema tome, ... moje je razmišljanje da se mora popisati sve, svako vlasništvo, pa čak i ono vlasništvo koje je minirano, to je cilj. A ne da ja sada kažem da ovim zakonom mi trebamo deminirati. ... O tome se zna i to je druga priča. Tu nema nikakve veze sa tvojom replikom na moj ... Druga stvar, svrha mog govora je da mi moramo naći definicije koje će omogućiti da svaki čovjek koji želi i koji je dao izjavu da se želi vratiti, evo neću govoriti o onim ljudima koji nisu dali izjave da se neće vratiti, da on mora biti popisan na određeni način da je on žitelj određenog mjesta gdje se želi vratiti. Jer ako to nije, onda sve ostalo je samo ova priča uprazno. Mi želimo da se ljudi vrate, a ne planiramo sredstva jer ako ne, ako u jednoj opštini mi popišemo 50 da ima 45 hiljada ljudi, a nismo popisali onih 5 hiljada koji su se izjasnili da će se vratiti, onda ti nemaš, taj ti popis ne služi ničemu, jer ne možeš predvidjeti sredstva za škole, za puteve, za elektrifikaciju i za sve ono što treba tim povratnicima. Hvala lijepo.
Sljedećih pola sata za SZBiH, idemo redom, Azra Hadžiahmetović. Repliku ima Branko Dokić.
Pa evo ako dozvolite, gospodine predsjedavajući, da ne bih nešto propustio ili pogrešno pročitam, poslužiću se i naočalama. Ne bih želio da dajem kvalifikacije zbog čega neko ima ovakav ili onakav stav, ali evo ova priča o povratku i osuda onih koji kao zagovaraju povratak, a podržavajući ovaj zakon rade protiv toga, zaista je ničim utemeljena. Nećemo mi ovim zakonom, kako da kažem, vratiti one koji ili ne žele ili žele da se vrate, ali ovaj zakon stvara te pretpostavke. Ja hoću samo da vam pročitam šta piše, dakle neću intepretirati. U članu 8. se navodi šta će se popisivati pa, između ostalog, 'mjesto stanovanja, mjesto stalnog stanovanja lica u vrijeme popisa iz '91. godine, da li je lice bilo izbjeglica iz BiH, da li je bilo raseljeno lice u BiH, da li lice ima formalno-pravni status raseljenog lica i da li namjerava da se vrati u mjesto odakle je raseljeno, naselje BiH iz kojeg se lice doselilo, godina i država iz koje se lice doselilo, razlozi doseljenja u BiH' itd., itd. Ne bih želio sad da dajem svoj komentar o bilo čemu jer, opet kažem, može izazvati različite... S druge strane, diskutant prethodni je zaista trabao da ima u vidu ono šta je obavezni kriterijum EUROSTAT-a Dakle, onih 12 mjeseci i sve ono oko 12 mjeseci, to je bukvalno prepisano iz EUROSTAT-a S druge strane, ono što nije bilo obavezno obuhvaćeno je ovim zakonom, dakle biće popisana i sva dijaspora u BiH. I zato, evo javio sam se za repliku i više apsolutno neću, jer ne mogu da prihvatim činjenicu da se ovdje pričaju priče koje veze nemaju sa zakonom, čak i one priče koje evo zakon rješava, a ovdje se problematizuju kao da neko nekog hoće da obmane i vodi politiku dvostrukih aršina.
Remzija Kadrić, replika.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, ne mogu a da ne prokomentarišem i dodam ovu repliku koju je imao poslanik Momčilo Novaković kad je replicirao profesoru doktoru Ekremu Ajanoviću. Dakle, zaista replicirao mu je na jedan prilično neprimjeren i u mnogo čemu na jedan vrlo bezobrazan način kad je pokušavao da kaže uvaženom poslaniku, koji je ovdje najstariji poslanik, kako on nije razumio zakon, kako nije čitao zakon. Dakle, ovdje profesor Ajanović je govorio o zakonu i kad je u pitanju i pristup poljoprivrednom zemljištu, govorio je čovjek da je nemoguće obrađivati 51 zemljište ako je ... zemljište minirano. U tom dijelu zaista nije korektno da se na takav način replicira poslaniku, pogotovu profesoru Ajanoviću koji je ovdje jedan od najstarijih poslanika i na takav način mu stavljati neke stvari koje zaista ne priliče.
Azra Hadžiahmetović, diskusija.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo dozvolite nakon ove silne diskusije i replika da iznesem i stav Kluba poslanika SBiH povodom rasprave o principima ovog zakona. Dakle, evo mi smo u parlamentarnoj proceduri i tokom i dosadašnjih rasprava na ovu temu i inicijativa i prije konkretnih prijedloga zakona koji su bili u ovom parlamentu već duže vrijeme i u zajedničkoj komisiji i pokušaju pronalaženja nekih rješenja, manje-više svim poslanicima i u ovom parlamentu i pogotovo kolegicama i kolegama u ovoj komisiji su bili i poznati stavovi stranke, ali evo, dozvolite da kažem zašto nećemo podržati principe ovog zakona. Mi smo i tokom rada, sastavljanja ovog prijedloga i očitovanju i povodom prijedloga Vijeća ministara svojevremeno u parlamentarnoj proceduri insistirali na dosljednoj primjeni i uključivanju obavezujućih elemenata. Hoću li ja pričekati, predsjedavajući? Pa evo pričekat ću ... Dakle, insistirali smo na dosljednoj primjeni i uključivanju obavezujućih elemenata koje propisuje EUROSTAT. Naravno, referirajući se i na definicije, odnosno kriterije koje propisuje EUROSTAT, dakle vodeći računa da smo zemlja koja je i na putu ka članstvu u EU, da i EU a posebno BiH trebaju statistički podaci, da nam posebno trebaju i u kontekstu našeg približavanja članstvu u EU, korištenju i fondova EU i niza drugi pogodnosti i prednosti koje pružaju kao analitička podloga za vođenje i kreiranje različitih vrsta politika i unutar BiH i posebno u kontekstu evropskog puta. Dakle, želim posebno podsjetiti da se popis prvenstveno odnosi na statističke podatke i mi smo kao tako i posmatrali i ovu kategoriju popisa, uključujući i upotrebu podataka koji se dobivaju popisom isključivo u statističke svrhe. Ja moram reći da smo i satisfakciju doživjeli i ovdje na pripremljenom i dobro organizovanom skupu, odnosno prezentaciji koja je upriličena bila povodom posjete jednog od direktora EUROSTAT-a ovdje za članove ove komisije koji su radili na tome. I dobili smo upravo i potvrdu naših stavova. Ja hoću da pomenem da smo od samog početka insistirali da zakon o popisu uključi, dakle, sve definicije, kriterije i sve obavezujuće elemente koje sve evropske zemlje trebaju uključiti u kategoriju popisa, odnosno, da se isključivo referira na ono što je obavezno za sve evropske zemlje, isključujući i zaobilazeći ovaj put sve neobavezujuće elemente, upravo iz razloga koji su u dosadašnjoj raspravi na jedan drugačiji način bili prezentirani. Evo dozvolite da pomenemo da smo, između ostalog, bili i protiv toga da se ovdje u popis uključe elementi o etničkoj, vjerskoj itd. pripadnosti, jer smo smatrali da bi se time izbjeglo i označavanje etničkih promjena do kojih je došlo u BiH tokom posljednjih 15 godina. Tačno je ovo što je predsjedavajući ove komisije koja je radila na pripremi ovog zakona pomenuo da je 19 od 36 evropskih zemalja predvidjelo kategoriju etničke, vjerske itd. pripadnosti. Ali ću podsjetiti da nije poznato da se i u jednoj od ovih 19 zemalja etnička struktura koristi kao osnova za formiranje vlasti, dakle za administrativne strukture. Da smo bili u pravu dala nam je, nažalost, 52 evo da pomenemo, ... i argumentacija koja je ovdje iznesena prilikom rasprave o proceduri koja je vođena na prošloj sjednici ovog parlamenta i stavke koja se odnosila, odnosno određenim elementima koji su se odnosili na upotrebu, dakle ne u statističke nego u administrativno- političke svrhe. I to je, između ostalog, i razlogom zašto smo bili dosljedni od samog početka da se popis u BiH obavi samo i isključivo na bazi definicija kriterija i uključujući samo obavezujuće elemente koje propisuje EUROSTAT za sve evropske zemlje, a ovaj put zaobilazeći sve ono što nije obavezno kako bismo izbjegli zamke i otvorena pitanja, razmimoilaženja, probleme itd., sa kojima se nosimo ovdje kao posljedicom nedavnih događaja na ovim prostorima. I evo, to je između ostalog i razlogom zašto ćemo biti protiv principa ovog zakona, odnosno zakona u prvom čitanju.
Sadik Bahtić.
Zahvaljujem. Evo ja ću se nadovezati na ovu diskusiju i ja ću citirati evo danas iz medija: 'popis za nove torove'. Znači, ovim novim popisom stanovništvo, planiranim za narednu godinu, ograde oko torova mogle bi postati više i jače od armiranog betona, to je sasvim ok. u ovome predloženom zakonu. I itekako kolega Novaković je, zna se koji bi bio cilj ovakog predloženog zakona, ... kompromisi. Najviše bi pogodilo izbjegla i raseljena lica koji ne bi mogli da glasaju, a oni koji su .... Hrvatske u BiH i žive sad u Krajini tamo, kod mene u Prijedoru i Banja Luci, svi bi mogli da glasaju koji tamo žive. To je izmjena ... slike stanovništva. Popis treba i kolegica Azra, predsjednik kluba, to je lijepo objasnila. Ja sam se javio za diskusiju da podsjetim svoje uvažene kolege iz SDA kako su dosljedni. Na svojoj 9. sjednici Glavnog odbora oni su donijeli odluku, to može svako da vidi tamo, kaže: 'SDA podržava popis stanovništva sa svim relevantnim ekonomsko-socijalnim pokazateljima i bez izjašnjavanja o etničkoj, vjerskoj i ... bh. građana, jer smatramo da one nisu relevantne i neophodne u ovom trenutku. Stanovništvo BiH je još uvijek u pokretu kako unutar tako i izvan zemlje.' Usvojili su i Program povratka 2009. – 2014. i u stavovima SDA: treba milijarda KM, 2009. godine 200 hiljada, 2010. treba 300 hiljada, sve su to njihova dokumenta. Provedba Aneksa VII., ja ne znam šta se to sad u međuvremenu desilo kod kolega iz SDA da su oni tako napravili ... i tako sad zdušno podržavaju kolege iz RS. I ja razumijem kolege iz RS, a ne razumijem kolege iz SDA. Zahvaljujem.
Evo vjerovatno ćemo sad čuti to, Bakir Izetbegović.
Pa ja mislim da biste nas mogli razumjeti poslije onih poruka koje ste dobili od visokopozicioniranih zvaničnika iz EU, koji nedvosmisleno kažu da BiH neće moći nastaviti put 53 ka EU ako ne napravi popis kad ga budu i svi ostali pravili. I znate ovo ne, najjednostavnije je reći: reći ćemo ne, nećemo državnu imovinu, nećemo popis, nećemo ovo, nećemo ono. Onda ste rekli ne napretku BiH, sasvim sigurno. U BiH ne žive samo Bošnjaci, valja hrabrosti i majstorluka da napravite kompromise koji vode ovu zemlju naprijed. Najlakše je reći ne i okriviti one druge da su popustili itd. Mi želimo napredak ove zemlje, ne želimo da stoji u mjestu, želimo ovaj put ka EU i ka NATO paktu. I radit ćemo sve i u odnosu na državnu imovinu, evo sada odmah kažem, ono što će nas voditi ka NATO paktu i ka sigurnosti građana ove zemlje. Kao što rekoh, EU zahtijeva od BiH da napravi popis. S druge strane, mi ne želimo da prihvatimo legalizaciju etničkog čišćenja i segragacije stanovništva, dakle to su dva uzusa. Treće, bili smo za ovo što vi kažete da se ne popisuju podaci koji se odnose na etnokulturna obilježja, ali to je samo stav Bošnjaka, a u BiH ne žive samo Bošnjaci. I šta ćemo onda? E, onda valja od toga troga napraviti jedan prihvatljiv kompromis. Članom 8. i članom 40., 41. i 42. je riješen popis dijaspore, to je jedno. Druga stvar, članom 48. pomjerena je implementacija popisnih podataka sve dok se ne implementira Aneks VII. A ima oko 140 hiljada još ljudi da se vrati i mi smatramo da je ovo jedan donji prag ispod kojeg se ne može, ali još uvijek prihvatljiv i dobar. I SDA će podržati ovo u prvom čitanju.
Replika, Sadik Bahtić.
Zahvaljujem. Poštujem diskusiju i kolegu Bakira Izetbegovića, da oni prate i provode preporuke pojedinaca iz EZ. Također, kad bi to sve prolazilo ovdje u Parlamentu što nam predlažu neki pojedinci međunarodne zajednice, od Pruda, Butmira, pitanje gdje bi BiH završila sa ovakvom politikom SDA koja to dogovara. Međutim, postoje ovdje stranke i poslanici koji nikad neće dovesti u pitanje tako nešto. I ovo ste dobro rekli, a ovaj sad prijedlog je legalizacija etničkog čišćenja i genocida, gospodine Bakire Izetbegoviću, ... pojeftinili. Trebate to reći otvoreno narodu iz kojih razloga, mi to ne možemo nikad podržati, a vi sad pokušavate da se vadite. Gdje su 200 hiljada u 2009. godinu, gdje su 300 hiljada ove godine za povratak? Neće se nikad vratiti. Ako se ovaj zakon usvoji, stvar je gotova. Ono što je etnički očišćeno, bit će legalizirano i udarit ćemo mi pečat sa rukama ovdje u Parlamentu. Zahvaljujem.
Remzija Kadrić. Replika, a kome?
Replika Bakiru Izetbegoviću. 54 Dakle, nije riješen popis dijaspore ovim zakonom. U članu 40. stoji: 'Popis lica koji žive u inozemstvu i logistika popisa stanovništva koristit će se i za popis lica državljana BiH koji žive u inozemstvu, a imaju prebivalište u BiH i odsutni su duže od 12 mjeseci.' Međutim, u stavu (5) 'Unos, kontrolu i obradu podataka i publiciranje prikupljenih podataka o ovim licima uradit će Agencija zajedeno sa entitetskim zavodima za statistiku odvojeno od popisa iz člana 7. ovoga zakona'. Dakle, ova lica ne ulaze u ukupan broj stanovnika, to samo, dakle, ovaj spisak lica koja žive u inostranstvu duže od 12 mjeseci. A pogotovo ova dijaspora, ... lica ... koja nemaju prebivalište a imaju državljanstvo BiH, oni dakle ovim zakonom uopšte nisu tretirani.
Replika, Bakir Izetbegović.
A gdje bi se to sve završilo? Pa završilo bi se u EU, Sado Bahtiću, eto gdje bi se završilo, da je recimo Aprilski paket, daj Bože, usvojen ovdje. Nećete više nikad postići ona rješenja koja ste odbili onomad. Iz Prudskog sporazuma smo dobili jako važnu stvar, to je rješenje za Distrikt Brčko. Prema tome, to su sve bili pomaci, daj Bože da se na vrijeme slušalo ono što kompromiserska SDA želi ovoj zemlji. A ne ovo ne, pa ne, pa ne, pa između ostalog ne, kad već hoćete ovdje prepucavanje predizborno, i Pravoslavnoj crkvi koja želi da, kako se zvaše, napravi sa državom sporazum. Pa kome ćete pružiti ruku ako nećete crkvi pružiti ruku? Kakav je to odnos, razumijete, šta mislite kuda vodi takva politika jedna? Ne, ne, ne, na kraju ćete reći ne budućnosti BiH, ... vaše ne.
Sadik Bahtić, replika.
Gospodine Bakire Izetbegoviću, mi ne govorimo ne, ne, mi govorimo ne onom svemu što je i što dovodi u opasnost državu BiH. Spominjete Prud. Da je Prud prošao zahvaljujući vama, koji vam je napisan, samo ste ga pročitali tamo, ne bi bilo ništa od države BiH, bilo bi geto, Krajina, Zenica, Tuzla. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa to je, to piše, to ste vi potpisali, to ste vi potpisali u Prudu.
Molim vas malo strpljenja, strpljenja malo. 55
Potpisali, jeste potpisali u Prudu, zna se dobro te mape, sve se zna.
Da se dobro slušamo!
I ovaj ste popis ... u Prudu, treba da legalizira taj Prud, da ... udari pečat, vi to dobro znate.
Samo strpljenja.
Svi smo mi za evropski put i za ubrzani. Za koji to zakon mi nismo glasali ovdje za evropski put? Ali nismo za ono što dovodi u opasnost državu BiH, a vi ste to pokazali u praksi, iks puta ste povukli neke poteze koji su doveli u opasnost ovu državu. [[zajednička diskusija]]
Ma moram, mislim, ovo moram kazati, evo nakon četiri godine, nakon četiri godine rada u Parlamentu taman ovo je sad vrijeme i ja sam se lijepo (Sado, Vas nije bilo prije četiri godine ovdje) sjetio vremena od prije četiri godine. Ja vidim da je vama iz SBiH potrebna tema za izbore i našli ste je u popisu, čekali ste tamo gdje će SDA kazati da, da vi kažete: e, ne damo. Evo našli ste, imate temu, ali nažalost promašili ste, promašili ste, promašili ste i sada kao i 2006. godine. Mi smo, pazite dobro, nemojte se vi sekirati za SDA, SDA zna, SDA zna na koju hramlje, nemojte se sekirati ništa, nego vi podržite nas da '91. godina ostane kao što je postignuto u ovom dogovoru ovdje kao kriterij i nakon ovoga, to je ključna stvar a stoji. Pa '91. stoji, halo, stoji, nije to tema, promašio si ba, moraš nešto naći jače. Promašili ste, ovdje ste fulali, bolan, nisu vam amandmani više jaka tema, sad svijet zna, vidio svijet šta je. Šta smo dobili za četiri godine otkako su srušeni amandmani ovdje u Parlamentu BiH? Ma hajte nemojte, samo vi izvolite, idemo u kampanju pa ćemo vidjeti. Hvala vam.
Jeste završili, gospodine Džaferoviću, nakon četiri godine, krasno Vas je bilo čuti. Ekrem Ajanović.
Gospodine predsjedniče, ja ću biti vrlo kratak. Ovdje imaju neki ljudi koji se brinu šta će biti sa SDA ili, reći ćemo, sa SBiH ili sa SNDS, njihovo je pravo to, njihovo je pravo, njihovo je 56 pravo. Međutim, ja se brinem za BiH kao državu i smatram da će ... ovakav popis ako prođe ovaj zakon roditi hibrid koji ni ja ni ti ne znamo, dragi Džaferoviću, ni Izetbegoviću, kakav će izgledati. Jer i Dejtonski sporazum kojeg su slavili stvorio je još gori hibrid koji se ne može završiti za sljedećih 20 godina.
E sad da ovo malo promijenimo. Gospodin Živković, izvolite.
U zadnje četiri godine dosta smo se nagledali ovakvih ili sličnih, nazovimo pod navodnicima, prepirki između SDA i SBiH, a u stvari isto misle. I ne možete da se nadate da ćemo mi nasjesti na tu providnu igru u kojoj mi iz SNSD mislimo kao vi ste jedni za, a drugi su protiv, a mi ćemo onda sa jednim od vas da igramo utakmicu. Ni do sada niste to uspjeli uraditi tako da vam ni ovo sada neće uspjeti. Naime, da svedemo računicu, SBiH kaže da neće podržati principe ovoga zakona i ima argument za to, u kome jedan jedini argument je da se iz člana 8. treba da ukine etnonacionalne karakteristike. Pitanje, zašto u amandmanskoj fazi ne uložite amandman samo za jednu stvar u kojoj ste protiv? Znači vi ste protiv popisa, vaše je pravo da insistirate na građanskoj državi, da smatrate da etnonacionalne karakteristike ne treba da budu u popisu i to je vaše pravo. Moje je pravo da citiram Ustav BiH, da citiram preambulu odmah ispred člana IV gdje se kaže da Bošnjaci, Hrvati i Srbi kao konstitutivni narodi zajedno sa ostalim itd. itd. I pravo da se izjasnimo o tome što mi ovaj Ustav daje. Znači, vaše je pravo da vi forsirate svoju ideju, ali i moje je pravo da citiram Ustav i tražim to isto pravo u ovome Ustavu. I nemojte se sakrivati iza toga, nego iskreno recite da niste za popis stanovništva i da nećete da uložite ni jedan jedini amandman u kome samo trebate u članu 8. da izbrišete to. S druge strane, imamo SDA koja je na prošlom zasjedanju kada smo govorili o principima, odnosno da li će zakon ići po 127., po 126. gdje je gospodin Džaferović rekao da se neće promijeniti ni 'a' u ovome zakonu, znači nema amandmana. Ako SBiH ne poštuje principe, ne podržava principe, ako SDA neće da promijeni ni slovo 'a' amandmanima, šta nam ostaje? Ostaje da SNSD kaže da ako nema amandmana nema ni zakona, pa dajte odmah da ga srušimo, dajte odmah da ga srušimo, da ne pričamo o argumentima zašto smatram da trebaju amandmani. Jer ako želite argumente, dajte da razgovaramo sa argumentima. Član 48. je apsolutno nepotreban i nije dobro napisan. Ne možete nejasnim stavom u kome ne zna niko da kaže kad će Aneks VII biti ispoštovan, šta znači ispoštovati Aneks VII, i ko će reći da je ispoštovan Aneks VII, staviti u zakon materiju koja je riješena Ustavom. Ustavom je ova materija riješena, Ustavom BiH i ustavom entiteta, nema potrebe da se stavlja u zakon. Da mi neko kaže zašto u članu 16. je napisano da će popis se vršiti i da će ovi podaci se koristiti isključivo u statističke svrhe, a onda članom 8. navodite kako će se koristiti i u neke druge stvari? Prema tome, nemate argumente ni za jedno ni za drugo. Nemate argumente da oborite zakon u prvom čitanju, jer samo jednostavnim amandmanom možete djelovati i nemate argumente da kažete da se amandmanom ne može popraviti ovaj zakon kada ste svjesni da može 57 i da je nekonzistentan i da je politički ubačen amandmanom zaobilazeći redovnu proceduru preko Savjeta ministara koji je takav ili sličan zakon ovdje ubacio preko komisije, da bi ispali kao poslanici iz RS krivi što je zakon pao, jer se nije smjelo promijeniti ni slovo 'a' bilo kojeg člana. Mi smo navikli, znate, da budemo krivi, ali nemate argumente da kažete nakon toga što ste prihvatili objašnjenja šta je EUROSTAT nakon toga što ste prihvatili razumna objašnjenja da iako nije obavezno etnonacionalno da se mora gledati jedan drugi kontekst, a to je da je BiH u prošlosti stalno imala da se izjašnjavao građanin BiH o etnonacionalnim karakteristikama. Da sve zemlje bivše Jugoslavije to su ubacile u svoje popisne listiće i za popis 2011. da većina zemalja u EU to isto radi, a da je sudbina BiH što to piše i u Ustavu. Kada budete htjeli da govorite o argumentima, kada budete htjeli da očistite zakon od političkih amandmana i zahtjeva, imaćete SNSD na tom dogovoru, a do tada vaše igre između SDA i SBiH ostavite za predizbornu kampanju.
Bujna mašta. Ademe, replika?
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući.
Malo pažnje da se slušamo! Samo izvoli, Ademe.
Gospodine Živkoviću, nemate Vi potrebe nikakve da tumačite šta mi mislimo i da li iskreno govorimo. Mi znamo šta mislimo i govorimo iskreno i, kao što mi ne govorimo vama da budete iskreni ili neiskreni, molim Vas da se uzdržite i Vi od toga. Ovdje govorimo o principima, kolegica Hadžiahmetović je rekla da smo mi apsolutno za popis stanovništva i da smo za popis takav ... koji predviđa EUROSTAT i ja mislim da kod takvog pristupa da svi se slažemo oko toga da problem nastane u onom dijelu kad se ono traži nešto malo više. I tu se sad pravi jedan selektivan pristup. Evo, ja sad govorim bez konsultacija sa bilo kim od kolega iz kluba. Ako stavljamo nešto što nije obavezujuće prema EUROSTAT-u, a to su ove etnonacionalne i religijske odrednice, hajmo staviti još jednu stvar koja također nije po EUROSTAT-u, hajmo svu dijasporu popisati, ako smo principijelni. Evo i pitam kolege iz SDA na čemu se pravi ovdje kompromis, znači koji je to zahtjev koji je SDA tražila u ovim pregovorima ili razgovorima o zakonu koji je prihvaćen pa su oni prihvatili ostalo? Šta je od njihovih ciljeva uvaženo ovdje u zakonu, na čemu se napravio ovdje kompromis? Ja jesam za kompromis, zaista, evo ako insistiraju kolege iz RS i kolege iz stranaka sa hrvatskim predznakom da se stave ti etnonacionalni elementi, evo prihvatam. Ali molim vas, evo prihvatite i vi naš zahtjev da se sva dijaspora ravnopravno popiše kao i ostali građani u BiH. Evo, ako ćemo pošteno, ja mislim da je to legitiman zahtjev i korektan i da se dogovorimo da imamo zakon. Znači, u tom se razlikujemo. Mi smo za ono što je evropski standard i to je minimu jer ga nigdje do sada nismo prebacili. Naprotiv, sve zakone, sve reforme koje smo pravili mi nismo dostizali to što je evropski standard, jer smo specifični. Evo tu smo specifični zbog nacionalnih i 58 religijskih i drugih odrednica i to je kompromis da se stavi, evo stavićemo, ali hajmo staviti dijasporu. Šta je tu problem? Ne slaže se sa principima EUROSTAT-a? Mislim da moramo biti konzistentni do kraja ...
Da mi nastavimo sa replikama. Živković.
Ja imam pravo tumačiti principe koje su stranke ovdje iznijele i principi su bili da SBiH ne podržava principe ovoga zakona i da će glasati protiv. Ja sam pitao: ako sad vi dajete jedan kompromisni prijedlog, ima mogućnosti kompromisnih prijedloga, zašto obarete zakon u principima. Pa dajte u ta dva mala sitna amandmana recite šta mislite, pa ne možete biti protiv principa zakona. Zar je pogrešno što sam tumačio vaš stav? Rekao sam isto tako da se sa EUROSTAT-om ne može pregovarati oko toga šta je stalno stanovništvo, a nisam protiv da se popiše dijaspora, to je i navedeno ovdje. Popisaćemo dijasporu, ali je ne mogu stavljati u ukupan broj. Stalno sam vrištao kad to po EUROSTAT-u nije tako i nemam taj problem. I treća stvar što sam rekao da član 48. je nejasan. Hoćete da pojasnimo taj član? Predlagali smo: dajte 2014. godine da ovaj parlament kaže da Aneks VII je proveden, od tada se računa popis, jer bi to bio jasan stav ovog parlamenta i jasan datum toga člana. Ne želite ni taj kompromis. Pa o čemu onda razgovaramo ovdje? Dajte onda da oborimo odmah u prvom čitanju i da niko ne bude kriv.
Milica Marković, replika.
Moja replika se odnosi na izlaganje kolege Adema Huskića, ali sve ono što bih rekla je rekao najvećim dijelom gospodin Živković. I ovdje smo zaista u situaciji da mi kažemo otvoreno i jasno - hoćemo li pustiti zakon ili ćemo ga oboriti? S obzirom da su sve prilike da se on neće moći podržati iz raznoraznih razloga, bilo u prvoj ili u drugoj fazi, pošteno je i korektno reći, dajte da ga oborimo, da ga srušimo i neka se vidi ko je protiv popisa i ko neće da to podrži. Ali ono zašto sam se konkretno javila jeste sledeća stvar. Gospodine Huskiću, maloprije ste rekli, kažete etnokulturološki elementi su neobavezni, pa su ušli u ovu radnu verziju zakona, pa hajde da uvedemo i dijasporu, popis dijaspore. Pa gospodin Živković je rekao da niko ne spori da se dijaspora popiše i ona će biti popisana, ali neće biti u istoj kategoriji kao rezidentno stanovništvo. To je jedna stvar. A druga stvar, ustanete da diskutujete, govorite o nečemu, a niste pročitali ni materijal sav koji je bitan i važan za ovaj Prijedlog zakona. Niste pročitali pismo Stefana File, Olija Rena koje smo imali ovdje svi poslanici, gdje su jasno u tom pismu rekli da dijaspora ne može biti predmet redovnog popisa, odnosno popisa gdje bi taj broj ušao u ukupan broj popisanog stanovništva, zato što će ta ista dijaspora koja živi širom svijeta i Evrope biti popisana u zemljama gdje oni trenutno žive. I vi ne pročitate sav materijal i onda nam držite ovdje lekcije kako nešto mi nećemo, a vi biste ko biva htjeli, a vi nećete u suštini ništa, Stranka 59 za BiH, i hoćete da pričate 2006. kako je 100% BiH a sad slušamo žalopojke kako je BiH ne u 100% nego u minusu ko zna koliko procenata. To vi kažete zato što žalite za nekim zakonima koji nisu prošli, koji nisu urađeni, koje mi navodno iz RS ne damo da prođu. A evo vidimo šta vi radite i kako se vi odnosite. Dajte recite da nećete zakon i da izađemo onda iz ove priče na kojoj se mučimo već od ne znam kad je bio u februaru mjesecu zakon, kada je Vijeće ministara dostavilo prvi prijedlog tog zakona. Od tada traju ove muke oko zakona. Te komisija, te Parlament, te ovi, te oni. Recite otvoreno: hoćete, nećete. Isto kao i SDA koja kaže ni tačka ni zareza se ne može promijeniti, a ušli smo u redovnu proceduru. Zakon je ušao u redovnu proceduru, ide amandmanska faza i sad je ko biva ta amandmanska faza nebitna i nevažna. Mislim, ovdje zaista neko pokušava nešto da podmetne i da kaže kako eto hoće, kako priča da hoće, a sve se svodi na to da neće da prihvati ovo o čemu se priča. Hvala.
Prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Beriz Belkić. Izvolite. Je li replika?
Dakle, ja ću se zaista pokušati skoncentrisati samo na ono što se tiče tačke dnevnog reda i da po hiljaditi put ponovim kada je riječ o poziciji Stranke za BiH, ignorišući sve ono što su govorili ljudi na račun Stranke za BiH. Dakle, od samog početka, dakle prije tri ili četiri godine pa naovamo, a najsvježije, dakle, u ovoj komisiji koja se bavila pripremom ovog, Stranka za BiH jasno iznosi svoju poziciju i mi nismo bili dio pokušaja i aranžmana kreacije zakona mimo naših stavova. Mi smo rekli: mi ne učestvujemo u tome. I zašto sad Stranku za BiH uvlačite u tu cijelu priču? Dakle, mi jesmo rekli da popis upravo zbog ovih situacija samo po elementima EUROSTAT-a, uključujući i standarde koji vrijede za dijasporu. Dakle cijelo vrijeme i konstantno govorimo samo dvije stvari. Moguće da smo u ovoj žestokoj raspravi replikama itd., moguće da se izašlo iz ovog konteksta kroz raspravu, ali naš stav je potpuno jasan, pisan, saopštavan, vrlo jednostavan. I mi nismo, gospođo Marković, dio dogovora. Na nas niste mogli ni računati. Naš predstavnik profesor doktor Azra Hadžiahmtović je jasno naše stavove tamo vama prezentirala i nije bila praktično ona ni dio tima koji je ovo predlagao. Dakle, izvolite, tri stranke koje ste se dogovarale i najavljivale da imate dogovor, izvolite realizirajte.
Replika, Adem Huskić, izvolite.
Replika je kolegici Marković. 60 Ona je u svojoj replici na moju repliku prethodnu rekla da ja nisam pročitao materijale koje je poslao gospodin File. Ne znam otkud znaš da nisam pročitao materijal? MILICA
/nije uključen mikrofon/
Pa, to što pričam kontra tog pisma, to je moje pravo da pričam. Zašto bih se ja složio sa njim? I zašto, otkud vama pravo da me tjerate da pričam to kako on misli? MILICA
: [[nije uključen mikrofon]]
Da, jesu i vama su.
Molim vas da se suzdržite.
Dakle, nekorektno je reći jesam li ja pročitao nešto ili nisam. Ja jesam pročitao, ali ona to ne zna da li sam pročitao. Ja njoj nikada ne bih rekao da nije pročitala nešto ako ne znam da nije pročitala. Drugo, rekla je - dajte recite da nećete zakon. A ona sad nas moli ili urgira da mi kažemo da nećemo zakon. A mi cijelo vrijeme kažemo da hoćemo zakon, ali nećemo zakon kakav vi hoćete i tu se sporimo. Ja sam rekao da mi se sporimo samo oko tog dijela koji nije obavezujući. Samo je to sporno. I oko toga se vodi cijela priča. I cijela priča jeste je li namontirana i argumentirana. Ja prihvatam vaše argumente, zbog specifičnosti BiH. Ali nije specifičnost BiH samo to da je to multinacionalna, multikulturalna itd. zemlja. Specifičnost BiH jeste da je tu bila agresija, da su tu ljudi protjerani, da ima nekoliko stotina hiljada ljudi koji su prisilno istjerani iz ove države, da je napravljen genocid, da postoji posljedica tog genocida i mi moramo i to, po mom mišljenju i po mišljenju kolega iz stranke, uzeti u obzir. I to je ono što mi tražimo. Zahvaljujem.
Gospodine Ajanoviću, potrošili ste replike, već ste dva puta. Molim Vas, potrošili ste replike. Dva puta ste imali repliku. Halid Genjac, diskusija.
Zahvaljujem, predsjedavajući. 61 Mislim da je naravno riječ o možda najznačajnijem zakonskom projektu ove godine i, naravno, imam potpuno senzibilitet za atmosferu i trenutak u kome se vodi rasprava. Ali, sa par riječi, mislim da je važno istaći zašto je ovaj zakon važan, vrlo kratko. Nema ubrzavanja puta prema EU bez ovog zakona, bez popisa, nema makroekonomskih politika, sektorskih politika, nema strategije o zapošljavanju, nema korištenja fondova iz druge faze ova preostala tri stupa vrlo izdašnih IPA fondova, nema sredstava za regionalni razvoj koji se izričito zasniva na podacima o regijama itd. itd. Da ne pričam o tome da bez rezultata popisa BiH neće biti dio svjetske statističke razmjene i sa svim posljedicama koje to znače. Ovo ističem iz razloga da bih istakao i važnost ulaganja volje da se postigne rješenje. Dakle, ako smo ovoga svjesni, onda nam je jasno zašto se trebamo potruditi da pronađemo rješenje, koliko je to god moguće. I govoreći o principima zakona koji je pred nama, ja mislim da je važno razjasniti neke stvari i mislim da nije dobro da odu neke pogrešne poruke u javnost. Sve definicije koje su u zakonu, apsolutno sve definicije, preuzete su iz preporuka koje je uradila Konferencija evropskih statističara a što su pripremili Evropska ekonomska komisija UN i Statistički ured evropskih zajednica. Dakle, sve definicije su uzete odatle, od toga šta je rezidentni stanovnik ..., i od toga šta je 12 mjeseci, i do toga šta je popis nomada i da se mora popisati to, šta se ne mora, šta se mora itd. Dakle, sve apsolutno i princip zakona metodološki i pojmovno zasniva se na preporukama, na preporukama. Vrlo često se brka pojam evropski standardi i ove preporuke. Evropski standard jeste opis etničke pripadnosti, jer to većina evropskih zemalja radi. Ali preporuke razvrstavaju obavezujuće, odnosno, uključujuće i neuključujuće podatke. Uključujući podaci su: ime, prezime, zaposlenost, zanimanje, edukacije itd. itd. I oni su uključujući i obavezujući za sve zemlje iz razloga da se postigne kompatibilnost, uporedivost i međusobna razmjenjivost podataka svih onih koji su dio evropskog i svjetskog statističkog sistema. I oko tih kriterija, oko definicija u toj oblasti, nikakvih sporova nema i mi se zaista tu svi slažemo i svi se slažemo da je to potrebno. I Evropska komisija kaže: to nama treba. Podaci o etničkoj strukturi i vjerskoj pripadnosti, nama ne trebaju. To nije obavezujuće. Vi to ako hoćete možete uraditi, to je evropski standard, nije obavezno, ako hoćete uradite. Ako nećete, ne morate. Ali ako hoćete da uradite, morate postići politički dogovor oko toga. I ostale definicije oko popisa poljoprivrednih gazdinstava gdje se govori da će posebnim popisom se popisati poljoprivredna gazdinstva, ovo je samo priprema adresara itd. I mislim da tu ne treba praviti ni spor ni zabunu. Također, vrlo je jasan stav i vrlo su jasne preporuke oko popisa dijaspore iz razloga što se to zasniva upravo na tim definicijama, šta je rezidentni, šta je nerezidentni Ne može se stanovnik koji je prisutan negdje 12 mjeseci i više od toga na dva mjesta popisati. On se može samo u jednom mjestu za ove statističke potrebe popisa popisivati. I prema tome, to je definicija koja vrijedi u svim zemljama. Ali države mogu u skladu sa ovim preporukama, za svoje potrebe, određene podatke posebnim popisom prikupiti, posebnim popisom, posebnim sredstvima i odvojenim podacima. I o tome ću nešto kasnije. Kad se to sve sabere, zakon je zaista urađen na svim tim principima koji su traženi i koji osiguravaju da izvršimo popis na način da budemo kompatibilni, uporedivi i uostalom 62 posmatraći popis, kontrolni popisi iz EUROSTAT-a će biti prisutni, dakle da imamo popis koji je kredibilan, koji je relevantan i validan. I, s te strane, dakle ne bi trebalo biti nikakvih problema. Ono što je u BiH je zaista specifičnost. Specifičnost je činjenica da imamo još jedan znatan broj raseljenih lica, lica sa statusom raseljenih lica i izbjeglih lica. Dijasporu imaju sve zemlje, lica na privremenom radu i boravku u inostranstvu, to nije ..., ali naša specifičnost je taj Aneks VII. raseljana i izbjegla lica. Imajući u vidu tu činjenicu, dakle da nisu svi vraćeni, da još uvijek ima onih koji nisu kod svojih kuća, ta činjenica se jednostavno mora respektirati. Dakle, korištenje svih ovih statističkih podataka i svih ovih činjenica koje se dobiju prilikom popisa na kraju se pretvaraju u statističke činjenice i ti podaci se koriste svi samo za statistiku. Ali naravno, te statističke činjenice i ta statistika kasnije ima vrlo djelotvorne efekte. Ako se dobije GDP u jednom regionu, na osnovu toga se, to je statistička činjenica, to je samo za statistiku, ali na osnovu toga se dodjeljuju krediti iz IPA-e u toj regiji koliko sredstava. Dakle, to su vrlo realne ovozemaljske posljedice tih statističkih činjenica iz tih statističkih podataka. Isto tako, naš Ustav vrlo jasno definiciju ima: da se struktura organa u BiH zasniva ... na etničkoj strukturi stanovništva, tako piše. Mnogi zakoni definišu da će se struktura zaposlenih rukovodećih u tim institucijama zasnivati na popisu. Ustavi entiteta definišu vrlo jasno, oba entiteta, da će se struktura vlasti upravnih organa u entitetima zasnivati na etničkoj strukturi prema popisu iz '91. sve dok se Aneks VII. ne provede u cijelosti. Upravo tako. I ti ustavi ne govore kad će se to, kako će se odrediti kad je proveden Aneks VII. itd. i tu ima zaista nedorečenosti, slažem se potpuno. Ali ustavi entiteta upravo tako govore. Imajući u vidu činjenicu da nisu obavezujući podaci o etničkoj strukturi, imajući u vidu da mi imamo tu situaciju sa izbjeglim i raseljenim, da nisu svi kod svojih kuća, i imajući u vidu činjenicu da se u nas po ustavima vlast zasniva na etničkoj strukturi, ovako ili onako, ključni problem koji se pojavio sa etničkim popisom je bilo moguće riješiti na tri načina. Prvi način je ne popisivati se etnički. I zaista, jedan broj stranaka je u početku insistirao na tom stavu. Dakle, ne popisujemo se etnički, popisujemo ono što treba i dobijamo popis potreban. Međutim, taj prijedlog nema podršku većine u ovom parlamentu, nema, dakle ne prolazi. Ključna bojazan od popisa etničkog je da bi ti podaci se mogli iskoristiti kao instrument za legalizaciju posljedica etničkog čišćenja. To je činjenica. Da bi se to izbjeglo, imamo sljedeće dvije mogućnosti: dakle, da se popišemo etnički ali da se i izbjegla i raseljena lica popišu prema općini iz '91. godine i da uđu u etničku strukturu. To je bio sljedeći prijedlog. Taj prijedlog nije dobio također podršku. Tehnički je vrlo teško izvoditi zaista i zbog svih ovih preporuka i načina popisa dijaspore itd. Treći način da se popišemo etnički, ali da ne izazovemo nekorektnom etničkom strukturom ... posljedice, dok se Aneks VII., da se popišemo etnički ali da kažemo da će se ti rezultati primjenjivati nakon provedbe Aneksa VII. I taj prijedlog je u opticaju. Dakle, to je cijela priča oko toga. Što se tiče popisa dijaspore, ona je riješena na način kako daju preporuke EUROSTAT-a, posebno se finansira, posebno će se prikupiti podaci o dijaspori, koja uključuje i izbjegla lica. Bit će posebno evidentirana i obrađena po svim elementima popisa: iz koje općine, gdje je općina, prebivalište, koliko je u inostranstvu itd. 63 Popis je realno stanje stanovništva na terenu 31. marta, realno stanje na terenu 31. marta 2011., to je broj stanovnika na tom području, na osnovu čega se bazira ... Popis dijaspore, posebno obrađen u posebnim elementima, to je popis dijaspore koji će se koristiti za izradu strategija o dijaspori, koju hoćemo, da bi se zakon o dijaspori zasnivao na relevantnim činjenicama i, naravno, za izradu strategija o povratku. Dakle, popis raseljenih i popis dijaspore su činjenice koje će se koristiti za izradu strategija. Dakle, za izradu strategija koje će biti potrebno provesti. I mislim da ta činjenica, ta moguća upotreba tih podataka o dijaspori, apsolutno legitimira potrebu da se na ovaj način popiše dijaspora. I na kraju samo da dodam, veoma je važno istaći. Dakle, popis stanovništva nikakve veze nema sa izbornim pravom ni dijaspore ni raseljenih lica. Raseljena lica i dijaspora koriste izborno pravo u skladu sa Izbornim zakonom i niko im ga ne može osporiti.
Eh, replike. Živković.
Jednu sam diskusiju imao, imao jednu repliku, ovo je druga replika. Sekretar, ... u svakom slučaju čuli smo u desetominutnom izlaganju sve ono osim onoga što smo tražili ovdje da čujemo, da li je SDA spremna da ide u amandmansku fazu. Ako nije, dajte, ljudi, da džaba ne gubimo vrijeme. Znači, u tih 10 minuta trebali ste samo jedno reći: da, ovo se može u amandmanskoj fazi popraviti. Ako ne može popraviti, dajte, ljudi, da završavamo stvari. Član 9. Ustava BiH kaže: 'Funkcioneri imenovani na položaje u institucijama Bosne i Hercegovine, u načelu, predstavljaju sastav naroda Bosne i Hercegovine.' I to je sve što u ovome Ustavu BiH stoji i ništa više. I to je ovaj Ustav koji će SNSD predložiti da ovdje bude ratifikovan svečano i da bude objavljen u Službenom glasniku, ako je to Ustav koji vi kažete da omogućava da se nakon popisa provede etničko čišćenje. Ovaj Ustav to omogućava sa ovom jednom odredbom u članu 9. Nemoguće. I da ono što piše u ustavima entiteta sad želite staviti u ovaj zakon o popisu, da se Aneks VII ubaci i na nivo državne vlasti, iako nigdje u Ustavu BiH to ne piše. Zašto, zašto političke odredbe stavljati u ovaj zakon o popisu? Koja ustavna odredba? Pa hajde da prepišemo ustavnu odredbu iz člana 9. u 'Zakon o popisu'. Možemo li to uraditi? To smo radili sa Poslovnikom. Dajte da to uradimo. Išli smo s kompromisnim prijedlogom da se popiše dijaspora. Ljudi, nemam protiv ništa da znamo koliko naših ljudi ima iako sabiranjem prostim, ljudi koji su popisani u drugim zemljama, BiH to može dobiti. Džaba troši pare. Ali evo, ako je to zahtjev bio, kompromisno je SNSD krenuo u tu priču, rekao: hajde da se popiše. I da kažem, mi nismo glasali iz SNSD-a u ovoj komisiji za taj prijedlog zakona. Nemate tu partnera u SNSD-u što je ovdje rečeno za ovom govornicom da partnera u SNSD-u za ovaj zakonski prijedlog ima, nema ga, jer nije niko iz SNSD-a glasao za ovaj prijedlog zakona. To što su podržani principi na ovoj komisiji je samo iz tehničke stvari, da ne vraćamo ovoj komisiji svaki put. I da ovdje budemo jasni, hoćemo li ovaj zakon pustiti u prvom čitanju ili nećemo. Stranka za BiH je jasno rekla - neće, SDA treba da kaže ako nema amandmana, da to danas završimo ovdje u prvom čitanju i da se džaba ne .... Znamo mi i našli smo i načina da nakon toga što u ovome parlamentu ne mogu ništa da se dogovore, neka tamo 64 sjednu, dogovori se, i ovdje po 127. bude završeno. Dajte mogućnosti da se to završi, jer ovako gubimo vrijeme.
Idemo dalje. Drago Kalabić, replika.
Pa evo, iako je ovdje dugo vremena sve rečeno što se moglo reći, teško je nešto novo reći, ali evo dogovor kojeg je gospodin Živković pitao SDA, mislim, mogu pretpostaviti da će taj odgovor biti pozitivan. Meni se svidjela diskusija gospodina Genjca, bez obzira što hvali taj dio u kojem je ostao nedorečen, svidjela mi se diskusija, a još mi se više svidjela diskusija gospodina Genjca jer je ona potpuno suprotna od njegove priče na Komisiji. I to mi se jako sviđa, znači to je napredak jer je na Komisiji prije neka dva-tri mjeseca sasvim drugačije pričao, i to je ... dobar napredak. Mislim da tu nedostaje još mali jedan korak i da napravimo rešenje. Ovdje je jednostavna stvar, treba svesti na to ko je za ovaj zakon, a ko nije. Ovi koji nisu za zakon, ne treba da se uopšte petljaju. Ovi da se saberu što su za zakon, na ovim principima, ima li prostora ili nema, da to tako napravimo. Evo, to se može vidjeti iz ovih diskusija, sva moguća obrazloženja i sve ovo što je rečeno i što je napravljeno, po ne znam koliko puta ponavljano, da se politička rešenja, kad god se pokušalo politička rešenja progurati na mala vrata, znate da to nikad nije uspjelo. Treba svesti na tehničko pitanje. BiH će imati štetu, to je potpuno jasno, i oni koji se zalažu navodno za BiH a protiv ovog zakona znaju da je to potpuno šuplja priča, što se tiče njihovog zalaganja za BiH. I mislim, kao što je to jučer član Predsjedništva gospodin Sulejman Tihić rekao u Beogradu da je princip u dogovorima tri naroda. Evo dva naroda su sve usaglasili, evo i treći je blizu. Treba da to tako napravimo i mislim da nema nikakvog razloga da se okrenemo ovoj priči i da to tako napravimo. Da, što se tiče Stranke za BiH, oni, Stranka za BiH brani BiH isto kao što je Slobodan Milošević branio Jugoslaviju. Isti principi, isti način, isto sve. Ako se BiH brani na taj način da se u startu, što bi narod rekao, uguši 'Zakon o popisu', znači ne da mu se ni šansa, nije to odbrana BiH, iako meni ne smeta da vi to tako i radite. Mislim, ja nemam ništa protiv, ali mislim da je bolja ova strana u kojoj treba tražiti dogovor. Jedino je moguće napraviti dogovor i mislim da smo tako blizu. Popis je tehničko pitanje, popis nama svima treba. Evo, cijela diskusija gospodina Genjca u obrazloženjima, potpuno prihvatam ono što je rekao, zašto nam treba popis. Ovi koji hoće da BiH gurnu sa Bocvanom i kao brane oni Bocvanu i Bosnu? Branite, mislim, uzmite i zastavu Bocvane i recite evo mi smo to, naš doprinos je cijeloj ovoj priči oko dijaspore. Pa dajte da se prestanemo da se lažemo oko dijaspore. Pa to vam liči isto kad su onoga momka pitali: imaš li ti curu? Pa imam. Pa hodaš s njom? Pa hodam. Pa kako, pa samo ona ne zna da mi hodamo zajedno. Volimo se mi ali ona ne zna da se mi volimo. Kakva dijaspora bolan?! O čemu pričamo? Znate vi šta je ova zemlja i kako se odnosila prema dijaspori i svemu ostalome i kako stvari stoje? Pa treba pitati te ljude iz dijaspore hoće li oni nas. 65
Vrijeme!
Evo završavam time. Treba da pitate zašto bi.
Malo strpljenja.
Kakvu smo državu napravili, da bi neko iz Malmea sad izabrao i sad mi ovdje gubimo satima vrijeme, kako taj iz Malmea trči da dođe ovdje i kao mi samo njemu nešto ne damo. Nemojte da se lažemo. Niko ne trči nigdje. Pustite te priče, prazne su. To je još samo u vašim glavama da će neko iz Štokholma doći i jedva čeka samo ovdje nekakav profit... pa će doći da živi. Mislim, nemojte da zamajavamo ljude, mislim, smiješno.
Drago, i ova ti je dobra, ... kao da smo to danas o popisu počeli, svaka čast. Šefik Džaferović.
Hvala vam, predsjedavajući. Treba zaista imati dobre živce i treba biti naoružan strpljenjem pa otrpiti Živkovićeve atake na zdrav razum. Ja jedino tako mogu da razumijem njegov nastup, jer tvrditi da su protiv zakona oni koji su spremni da podrže danas zakon u prvom čitanju, a to je SDA, zato što u narednoj fazi neće podržavati amandmane, i tvrditi da su za zakon ovi iz SNSD-a pod uslovom da im se garantuje da će biti prihvaćeni amandmani – zaista je nešto što predstavlja atak na zdrav razum i predstavlja jedan veliki doprinos naučnim metodama u pristupu ovom pitanju od donošenja zakona generalno, ne samo na ovaj zakona o popisu stanovništva. I na tome gospodinu Živkoviću treba zaista čestitati. Ali, evo nema ga ovdje, žao mi je što ga nema da mu kažem da je on ipak jedna figura koja neće uspjeti da isprovocira bilo koga ovdje u Parlamentu, pa ni nas iz SDA. Otrpili smo mi mnogo žešće i mnogo teže atake na zdravu pamet u ovoj zemlji, pa ćemo otrpiti i ovo što radi on. Dakle, potpuno je jasna stvar nakon svih ovih diskusija koje smo mi imali, pogotovo nakon diskusije gospodina Genjca koji je dakle iznio ponovo sve elemente ovog pitanja na jedan razuman način. Ko ništa nije znao o ovom problemu, mogao je da nauči iz te diskusije. Mi ćemo dakle podržati zakon u prvom čitanju. I ponovo kažemo: ovo je rezultat dogovora Interresorne radne grupe u kojoj je sjedio i predstavnik za kojeg je glasao SNSD. I, nećemo podržati amandmane kojima se dalje razvodnjava ovo pitanje. Ali o tome ćemo kad dođemo u drugu fazu, mi danas stišćemo zeleno na ovaj zakon u prvom čitanju. 66 Toliko, hvala vam.
Džaba izgubismo vrijeme. Azra Hadžiahmetović.
Pa evo, nema gospodina Živkovića, ja neću reći da mi je žao što ga nema, ali on će vjerovatno čuti. Ma ja, savršeno on dobro čuje. Da ga samo malo ovako ispravimo. Ne može niko predložiti u ovom parlamentu ratifikaciju Ustava. On može eventualno podlijegati proceduri u ovom parlamentu kada je u pitanju kao međunarodni sporazum, mirovni sporazum, sa svim njegovim aneksima, uključujući i Aneks VII. Pa da malo, Drago, ja znam da ćeš ti to njemu prenijeti, ali molim te samo ga podsjeti. Drugo, gospodin Živković je tačno rekao da Ustav BiH u članu 9. stav (3) kaže da funkcioneri imenovani na položaje u institucijama BiH u pravilu odražavaju sastav naroda BiH. I, kako je rekao, ni slova više u našem Ustavu i ne treba ništa više ni da se eventualno referiramo na bilo šta drugo. Međutim, gospodin Živković je zaboravio da podsjeti sljedeće. Odluka visokog predstavnika o izmjenama i dopunama ustava oba entiteta, evo ja ću ... odredbe RS, od 19. 4. 2002. koja kaže, odnosno konkretno amandmani i Odluka o izmjenama i dopunama Ustava Federacije od 19. 4. koja kaže: 'Konstitutivni narodi i grupa ostalih će biti proporcionalno zastupljeni u javnim institucijama oba entiteta. Kao ustavni princip, takva proporcionalna zastupljenost će se bazirati na popisu iz 1991. dok se Aneks VII. u potpunosti ne provede u skladu sa Zakonom o državnoj službi BiH. Ovaj opći princip će precizirati se entitetskim zakonima. Ti zakoni će utvrditi konkretne rokove i regulisati gore pomenuti princip u skladu sa regionalnom, etničkom strukturom entiteta i kantona.' Nadalje, kaže, 'javne institucije u smislu ovog člana su ministarstva u Vladi RS, opštinski organi vlasti, okružni sudovi u RS kao i opštinski sudovi u RS'. Odnosno, amandmani na Ustav Federacije, ministarstva u Vladi Federacije BiH, vlade kantona, općinski organi vlasti, kantonalni i opštinski sudovi u Federaciji BiH. Dakle, ove odredbe entitetskih ustava upućuju da se entitetskim zakonima reguliše primjena etničke strukture stanovništva do kojih podataka se može doći samo popisom. Ja ću vas, pošto je gospodin Kalabić interpretirao dobro stavove Stranke za BiH, pod navodnicima naravno, podsjetiti na stavove njegove stranke SNSD-a, upravo referirajući se na ove odredbe, odnosno citate koje sam pročitala. Vaš član u Komisiji je tražio da se redefiniše član koji bi u novoj formulaciji glasio; 'Ukupan broj popisanih osoba koristit će se za administrativne potrebe unutar BiH.' Dakle, nemojte se prikrivati statističkim potrebama, jer vi ste tražili da se unese odredba administrativna u kontekstu ovih odredbi koje sam pročitala. I dalje, u članu 5., odnosno novi stav (3) u članu 5a) koji glasi: 'Kao osnova za izračunavanje etničke strukture stanovništva svake teritorijalne jedinice koristiće se ukupan broj popisanog stalno nastanjenog stanovništva BiH, i to osobe koje su prije referentnog datuma najmanje 12 mjeseci živjele neprekidno u svom uobičajenom mjestu 67 stanovanja ili osobe koje su u zadnjih 12 mjeseci prije referentnog datuma popisa došle u mjesto svog uobičajenog stanovanja s namjerom da tamo ostanu najmanje jednu godinu.' Završen citat. Ja ne bih izvlačila radne materijale sa rada Komisije tokom pripreme ovih materijala koji su pred nama, ali vas lijepo molim, nemojte koristiti i interpretirati na svoj način, pogotovo pogrešan način, stavove i zalaganja Stranke za BiH, jer vaši stavovi i vaša zalaganja su vrlo jasni. Zahvaljujem. /kratko prekinuta veza/
... to je na neki način, s obzirom da je bilo i prozivanja itd. Dakle, razmjena podataka o popisu dijaspore sa zemljama Evrope ne daje nam potrebne podatke. Zašto? Zato što na taj način možemo dobiti samo koliko je Bosanaca i Hercegovaca u Njemačkoj ... i ništa više. Iz koje su općine, .. gospodine Živkoviću, dakle iz koje su općine, koliko su dugo tamo, nacionalnost, vjerska, nema ništa od toga. I zato nije bacanje novca popis dijaspore, popis dijaspore je itekako potreban i vrlo produktivan čin, to je jedna stvar. Druga stvar, nismo nikad ove predikativne metode koristili. Ako se neće prihvatiti amandmani, daj da odmah oborimo zakon. Procedura je procedura, ona je propisana tako kako je propisana, činjenica je da ne možemo slabiti rješenje u zakonu. Ali primjerice, ako se vi zalažete da se u zakon upišu rješenja iz Ustava, odmah prihvaćamo kako u Ustavu BiH piše i ustavima entiteta da napišemo tako i riješen problem. To će pojasniti. Dakle, kako je u Ustavu BiH napisano i kako u ustavima entiteta prepišemo i riješen problem. Recimo, to je poboljšanje. Hvala.
Pošto su mnogi zloupotrijebili, replika ili diskusija redovno se svede to na isto, da li replika da li diskusija svi ćemo mi doći na red po ovom pitanju. Evo šta sam ja htio da kažem: da je licemjerno i u najmanju ruku od svih onih članova Komisije koji su podržali ovakav zakon u ovom prijedlogu da ide u parlamentarnu proceduru da ga danas ne podrže u prvom čitanju, jer je tamo dogovarano da se pusti u prvo čitanje, odnosno bilo je tako pretpostavki i da će se amandmanima popraviti, dok evo sada sam već i čuo od predstavnika SDA, odnosno Kluba SDA, da će podržati u prvom čitanju i evo to donekle otklanja sa njih, evo da kažem, onu neprincipijelnost, znači biće oni principijelni zato što je tako na Komisiji, dok će drugi vidjeti kako će glasati kad bude ovo prvo čitanje. Mnogi pričaju o etničkom čišćenju, odnosno da će ovaj zakon ili potvrditi etničko čišćenje ili će ga pokazati koliko je bilo. Ja ne vidim mogućnost da će ovaj zakon potvrditi etničko čišćenje. To mene neko treba da ubijedi u to da će donošenjem ovog zakona o popisu reći da je etničko čišćenje koje je bilo, a koliko ja ne znam, to će neko da utvrdi ako bude mogao utvrditi, biti potvrđeno. Ono niti će biti manje ni veće donošenjem ili nedonošenjem ovog zakona. Isto tako, možda će ovaj zakon pokazati da je tog etničkog čišćenja bilo manje nego što neki zagovaraju i misle da je bilo previše u njegovom entitetu ili će možda pokazati da je bilo ga više nego što u nekom drugom 68 entitetu kažu da ga je bilo ali da možda nije u toj mjeri. Daj pustimo zakon neka kaže pravu istinu. Neko se ovdje plaši prave istine ako je moguće doći sa zakonom o popisu stanovništva do prave istine o tom etničkom čišćenju. Međutim, moje uvjerenje je da nije samo to razlog nego da je to sada dobar predizborni razlog i politički manevar da se evo kaže da nije to u redu sa nekakvim, evo da kažem, političkim stavovima podržati ili ne podržati zakon zbog etničkog čišćenja itd., itd., u ovom vremenu koje dolazi pred nas i obratno, ne podržati ili podržati. Ja mislim da je nekakav dublji razlog i da oko toga ne trebamo više da se prepiremo, jednostavno, mislim da je dovoljno odustati od svih daljih diskusija i ići na izjašnjavanje o prvom čitanju i popravljati ga u onoj mjeri u kojoj je moguće popraviti za drugo čitanje. Tvrdim da je njega moguće donijeti i da se ukoliko ima interesa relevantni faktori koji mogu da donesu taj zakon u ovom parlamentu donesu zato što on nema sigurno onoga što sam maloprije govorio, a to je uticaj na to šta je bilo. Šta je bilo bilo je. Na kraju krajeva, mi ćemo imati jedan popis koji je čisto tehničkog karaktera i koji neće moći promijeniti ono o čemu se ovdje priča i ne vidim razloga da se on uopšte ne donese i to možda u nekakvom roku u kojem je to moguće da bude donesen, a to je iduća godina kada popisuju svi uglavnom u Evropi i okruženju. Zato bih ja predložio da se pusti zakon, da se daju amandmani u drugom čitanju i, naravno, opet da budu takvi da se mogu usaglasiti da budu usvojeni i da onda jednostavno dođemo do te spoznaje jesmo li mi nešto novo otkrili donošenjem ovoga zakona kada je u pitanju etničko čišćenje ili neko drugo političko pitanje ili smo došli do ovog tehničkog pitanja koje treba popis stanovništva. I na kraju, mora se znati koje su političke opcije ovdje za Prijedlog zakon o popisu, koje nisu. Jesu li to političke opcije iz RS za koje se uvijek pokušava svaliti krivnja ili su to političke opcije iz Federacije? Ovim dosadašnjim diskusijama se to moglo vidjeti, evo donekle je to ublažio stav SDA da su uglavnom potičke opcije iz Federacije protiv popisa, a ja predlažem da se sve ove rabote, pod navodnicima, oko Prijeloga zakona o popisu stanovništva analiziraju
Ja sam vrlo strpljiv, evo vrijeme! Ovdje svi pređete po minutu, dajte držat ćemo se Poslovnika.
Pa jeste, zato sam ja ...
Potrošili ste vrijeme.
Uzeo sam diskusiju da se analizira i da se vidi ko je za to odgovoran. Hvala lijepo. 69
Poslovnička intervencija Živković. Gospodine Džaferoviću, evo.
S obzirom da sam imao diskusiju, da sam imao dvije replike, ja nemam pravo dalje da repliciram ni uvaženoj koleginici ni uvaženom kolegi, imao bih šta da kažem. Želim da kažem uvaženom poslaniku Džaferoviću, i to je poslovnička intervencija: ja ni jednom svojom riječju u diskusiji nisam spomenuo Vas pojedinačno, nikoga, govorio sam o Stranci SDA i o stavu. Nemate pravo da govorite da li moja diskusija govori ili vrijeđa zdravu pamet ove države, ovih poslanika i ostalo, niti komentarisati moj nastup ovdje iza ove govornice. Imate pravo da komentarišete ono što kaže stranka i ono što sam mislio da kažem. Ja nisam ni jednom riječju bilo koga od vas ..., niti govorio o Vašem nastupu ovdje, ni o tome kako Vaše diskusije izgledaju. Govorio sam o vašoj stranci, a Vi ni sada niste rekli šta SDA misli o ovome zakonu.
Idemo dalje. Replika, Milica Marković.
Moja replika se odnosi na izlaganje gospođe Hadžiahmetović, s obzirom da je pomenula predstavnika SNSD-a koji je učestvovao i radio u toj komisiji. Ja sam bila taj član te komisije ispred SNSD-a i hoću da kažem da je Stranka za BiH ušla u takav ćorsokak što se tiče ovog zakona i ukupne ove procedure oko Prijedloga zakona o popisu stanovništva da ćete se teško izvaditi iz ovog sad u što ste zapali time što ćete reći šta je rekao Milorad Živković a šta je rekla Milica Marković, pa da li je to sad kontradiktorno ili je u nekakvoj saglasnosti. Tačno je to što ste rekli da sam ja ulagala te amandmane, jesam ulagala, ali te formulacije koje ste pročitali su potpuno formulacije iz Prijedloga zakona o popisu stanovništva koje je predložilo Vijeće ministara, a SNSD-e je podržao taj zakon i smatrali smo da je to bilo vrlo kvalitetno rješenje i, da je bilo sreće da smo ga svi podržali, on bi vjerovatno, sad bi krenule pripreme i Agencija za statistiku bi uradila uveliko pripreme. Ali nije, vi ni tad niste znali šta hoćete kao što ni danas ne znate, a ustanete pa nam držite lekcije ovdje i govorite i jedino što je tačno na kraju što ste rekli, gospođo Hadžiahmetović, a to je da SNSD tačno zna šta hoće a šta neće. E mi i na ovom zakonu tačno kažemo šta hoćemo a šta nećemo, za razliku od vas koji ste sad počeli da se vadite na nekim sitnim i jeftinim stvarima kako se ponašao predstavnik SNSD-a u ovoj komisiji, tako kako ste i pročitali. Ni ja ni Klub SNSD-a uopšte to ne spori, kao što je rekao gospodin Živković, da ja nisam podržala ovaj zakon. Nisam ga ni osporila nego sam rekla neka ide u proceduru, ali ja ne mogu glasati za taj prijedlog zato što nisu prihvaćeni svi prijedlozi koje sam ja imala kao predstavnik SNSD-a u toj komisiji. Eto toliko. 70
Replika, Drago Kalabić. Ko se vadi, iz čega se vadi, dobar termin.
Pa evo, tri stvari moram da kažem. Gospodin Genjac je predložio, mada prvi put to čujem, ako je to nova praksa da se odredbe entitetskih ustava unose, onda smo napravili pomak. Evo ako je, do sad se nije htjelo da se čuje za nešto tako, ali evo. Ako to korespondira sa onim mojim zahtjevom u Kolegijumu, ja čekam da mi Kolegijum odgovori oko obilježja entiteta u ovom parlamentu, čini mi se da je Kolegijum obećao da ćemo dobiti taj odgovor. Evo, i to je pomak. Gospodina Džaferovića ne razumijem. Je li to vrijeme sad ovo predizborno, ova groznica oko kandidatskih lista i oko čega je, ne znam. Ali vidite, ide amandmanska faza i ustaje gospodin Džaferović gdje meni nije jasno i kaže neće biti amandmana. Da li je to poruka ovim poslanicima, evo da ne kažem drugačije iz opozicije, da oni ne treba da dolaze ovdje. Znači, ide amandmanska faza i nije mi jasno da je to mogao reći gospodin Džaferović da ne ide kad amandmani idu i njih će biti. I njih će biti i vjerovatno će ih biti i od strane SDA, znate vi ko odlučuje, mislim nije, što se tiče tog. Ja opet apelujem: dajte da ne pokvarimo atmosferu, blizu smo. Znate, gospodine Džaferoviću, prvi put sam Vas vidio kad ste udarili šakom od sto i tad kazali neće biti ovog zakona i nikad mi nećemo za ovo glasati. ... Dajte još to malo, blizu ste. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema razloga. Mislim da ste tako blizu za razliku od Stranke za BiH, medicinski rečeno, koja je za ovu stvar izgubljen slučaj. Mislim, tu ne možemo popraviti. Gospođo Hadžiahmetović, evo prenesite Vi šefu, iako pretpostavljam i znam da Bahtić ima bolju komunikaciju sa šefom, ali evo prenesite Vi šefu: to što ste čitali ne važi više. Recite šefu da se visoki predstavnik neće više da miješa u ovo. Recite šefu da je džaba kukulekanje širom svijeta i ta priča o jadikovanju na svoju državu, tužakanja svoje države i sve ostalo, ne ide više. Vi ste pročitali odluke visokih predstavnika koje oni neće više da donesu. Evo mi pozivamo visokog predstavnika da razriješi ovu situaciju. Neće. Pa vi se pozivate na ta vremena, nisu više ta vremena, evo nisu, i ne ide više, recite šefu da je situacija bezizlazna. Visoki predstavnik neće da se umiješa, Evropa nas pritišće da prihvatimo, ... sami smo, recite šefu ostadosmo sami, hvatajte neki vagon, hvatajte neki voz.
To ćemo mu reći da je rekao Drago Kalabić.
Recite, slobodno recite da sam ja rekao da je ovo poslednja poruka sa ... groba, kako je išlo ono za Stranku za BiH, hvatajte se nekog, taman, i teretnog vagona, ispali ste skroz, gotovo 71 je, ovo je priča, vi ste direktno protiv popisa, ja to stavljam, popis je isključivo u interesu BiH, isključivo u interesu BiH. I nema, ovo nije popis za Srbiju
Vrijeme!
Završavam. Nije popis ni za Hrvatsku, za BiH. Ali nije nepoznato da su ljudi dobijali izbore rušeći državne principe i državne interese. Nije to nepoznato.
Vrijeme, vrijeme! Reći ćemo da si ti rekao. Šefik Džaferović.
Recite da sam ja.
Replika, Šefik Džaferović.
Kolega Kalabiću, mislim, ja sam tamo odgovarao novinarima na neke Vaše izjave, nije vam malo što ste bacali petarde tamo po hodniku pa ste ušli ovdje u salu da bacate, razbacujete se petardama. Pa nismo mi djeca, mi smo odrasli ljudi, petarda ovdje ništa ne znači. DRAGO
/nije uključen mikrofon/
Nemate potrebe, a pogotovo ovdje u sali, mislim, ... uzeli pa bacate petarde.
Šefik, treća je i tebi poslovnička.
Hvala vam.
Hajmo dalje, Azra Hadžiahmetović. 72
Pa vidite, kolega Kalabiću, neću ja otići šefu da to kažem, stvarno. Prvo, ja sam čitala amandmane na Ustav koje je proglasio visoki predstavnik i koji su važeći, objavljeni su na web stranicama, sastavni su dio našeg Ustava BiH, proglasio ih je visoki predstavnik pa možda, evo, možda jedino da zamolimo iz OHR-a da prenesu visokom predstavniku da Vi smatrate da to više ne važi na amandmane na Ustav koje je on proglasio, odnosno neki visoki predstavnik proglasio, više ne važe po stavovima SNSD-a. Evo možda je to bolje da ne adresirate na mog šefa jer stvarno on se bavi drugim stvarima i te marginalne stvari njemu nisu značajne, to jedno. Drugo,
Da se slušamo malo.
Vidite, jedan član vašeg Kluba maloprije je pomenula kako jedino što je tačno od moje diskusije je to što sam rekla nešto itd. Ja hoću samo da Vas podsjetim, najveći dio moje replike se odnosio na čitanje citata iz relevantnih odredbi Ustava za ovu priču o kojoj govorimo. Ukoliko se nekad neki analitičar zainteresuje za to kako su evaluirali na bolje ili na lošije stavovi pojedinih stranaka, od prve inicijative vezano za popis koje je uvaženi kolega Živković u ovom parlamentu prije nekoliko godina inicirao i poslaničkih pitanja pa sve do današnje rasprave, onda se možete, ti analitičari a i vi, svi uvjeriti koliko su bili dosljedni stavovi Stranke za BiH od samog početka. Mi ni za jotu nismo promijenili stav. Jesmo za popis samo isključivo u skladu sa definicijama i kriterijima i uključujući sve obavezujuće a zaobilazeći neobavezujuće elemente, upravo iz razloga o kojima je ovdje bilo riječi. Možemo uzeti zapisnike sa sjednica Parlamenta kada se o tome govorilo. I usput da Vam čak i pomenem, kad smo koristili tu terminologiju, mnogi od vas koji ste danas ovdje se busali u prsa koristeći tu malo jednim dijelom i stručnu terminologiju, u ta vremena niste ni znali šta to znači.
Ekrem Ajanović, poslovnička intervencija.
E hvala, ali ja ću biti kratak. Prvo, to je gospođi Milici a time Oliju Renu a i Genjcu, na kraju krajeva. Niko nije u pravu koji izjednačava izbjeglice i raseljena lica sa dijasporom, jer to nije dijaspora. Dijaspora je onaj čovjek koji je svojevoljno odselio da živi u nekoj drugoj državi i tamo ostaje vječno. Ustav BiH, koji je na snazi, u članu II tačka 6. spominje samo izbjeglice i raseljena lica i njihova prava. Prema tome, cijela diskusija se vodi o tome da se moraju ta lica upisati po popisu i da oni koji govore pa, čak, i iz međunarodne zajednice pa, čak, i Oli Ren nisu u pravu jer time krše osnovni Dejtonski sporazum koji je napisan.
Remzija, Sadik, ima li potrebe? Ima li potrebe? Hoćete li obojica, ima li potrebe? 73
Moram se zahvaliti kolegi Dragi Kalabiću zato što je priznao onu moju diskusiju, potvrdio da je SDA referirala, znači to je ok i ... to je sve vidljivo i to svi znamo, Klub SDA. I drugo, da kao Stranka za BiH se bori za BiH kao Milošević za Jugoslaviju. To su sasvim dva različita, to je maloprije rekao, Milošević se borio za Jugoslaviju čistu jednog naroda, ubijanjem, etničkim čišćenjem ... Stranka za BiH se bori za državu svih građana, nikoga nije ni protjerala ni zatvorila i tako to sve. A ti ovim želiš da legaliziraš projekt Miloševića, a ovamo kažeš Stranka za BiH se bori za BiH kao Milošević što se borio za Jugoslaviju. Te dvije stvari, nikad neće država propasti zahvaljujući ovim ovdje.
Šta kažeš ti Slavko?
A hvala ti ovo za SDA što si priznao, i to je tako.
Slavko Jovičić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ma naravno, ljudi, ne treba svađe, jedni će ovako, drugi će nako, treći će nako. Nego ja sam poznat kao solidaran čovjek da uvaženi kolega Kalabić nema više pravo na repliku, replika uvaženom Šefiku Džaferoviću oko ovih petardi. Ja taman se riješio danas ... da mi ne zvoni sve u ušima, a Vi danas petarde pominjete.
Nisam ja, Drago.
Ne, Vi ste ih pomenuli, ja nisam negdje čuo. Je li bacao?
Jeste.
Dobro, onda van dometa i van ove sale. Jel' tamo bilo?
Sa njim ti to vidi. 74
A dobro. Nije nikakav problem i ovo je zaista odlična situacija da se mi ovako raspravimo, razgovaramo i, kao u mnogim slučajevima, ne dogovorimo. Šta će se desiti? Desiće se, i nije, neko je pomenuo svana, uvaženi, i to je replika kolegi Kalabiću, nije ba svana nego ona Somalija, u Somaliji poubijali ljude što su gledali utakmicu. Kako će imati popis stanovništva oni tamo? Ne mogu imati, poubijali ljude što su gledali utakmicu. Evo mi svi gledali, niko nam nije ni 'a' rekao za koga smo navijali, ali tražimo popis. E nemojte da budemo sa njima. To je suština. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jeste pobijeno 20 ljudi što su gledali utakmicu, jer država ne da gledati prenosa.
Molim vas da se slušamo, malo strpljenja.
Dakle, ozbiljnu stvar govorim. ... Evo prije 20 dana smo imali ovdje dijasporu o kojoj govorimo i baš sam gledao ko čini tu dijasporu. Ljudi, nema ni jednog Srbina! Čim nema ni jednog Srbina u toj ekipi, nema dijaspore. To su bili Bošnjaci koje pozdravljam, neka su bili. Ni jednog Hrvata nije bilo u toj ekipi, nema dijaspore. Dijaspora je kad su sve tri zajedno, kao što mi ovdje sjedimo pa kad se i ne dogovorimo. Dakle tri su naroda ovdje. I sve novine objavile velika delegacija, posjeta, čak izbor novog predsjednika u ovaj parlament dijaspore. Eto, i oni došli ovdje. Nije tačno. Bošnjačka se skupila, izbjeglička ekipa došla ovdje i kaže - mi smo dijaspora BiH. Nije tačno. E takvi se ne mogu popisati jer predstavljaju jedan narod na ovaj način koji bi ponovo učestvovali u izboru vlasti od '91. I završavam, 50 ljudi, da ne kažem 50.000, kaže - nikad se neće vratiti u BiH, nije izvršen Aneks VII. Šta ćemo onda? Ni jedan od nas neće doživiti to da se desi. Niko, svi ćemo pomrijeti, ne živimo orlova vijeka. Nema datuma kad treba stati, dokle to važi. I onda, oko ovog etničkog stvarno čišćenja, pa evo ja kao Srbin, evo neću u ime kluba, evo neću u ime stranke, pa ja Boga molim da se to potpiše i popiše se i stvarno vidi se s kojih područja je izvršeno etničko čišćenje. Nema Srba u Federaciji više od 3% do 4%.
Molim vas malo strpljenja i pažnje da slušamo. Gospodine Jukiću, Ekreme, halo!
Evo, ja taman završio, ne trebaju me slušati. Hvala, gospodine predsjedavajući. Hvala, evo i Vama pomažem, da me ne bi oni slušali, ometali, evo završavam. 75
Da se dogovorimo. Hoćemo li pauzu ili još ove dvije, evo ga, tri diskusije ... da ih završimo, dajte malo budite racionalniji. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Eh, kad si potrošio sat i po. Husein Nanić, replika.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Replika se odnosi na uvaženog kolegu Slavka Jovičića kada je govorio o održanom 5. konkresu Svjetskog saveza dijaspore i o sastavu bih zamolio kolegu da malo ozbiljnije i odgovornije govori o tim stvarima. To je organizacija koja okuplja narode iz BiH i na svoj način ovdje je održala svoj kongres, 5. po redu, pokrovitelji su bili članovi Predsjedništva BiH u svom sastavu. Ja znam imena, da ima i imena koja nisu samo Bošnjaci i u tom smislu sam imao obavezu da ipak reagiram na ove navode koji su rečeni.
Remzija Kadrić. SLAVKO SLAVUJ
/nije uključen mikrofon/
Ma nemojte više, sve po dvije, po dvije.
Imam pravo.
Ma nemaš potrebe, pa imaš pravo, jel' hoćeš, jel' ti stalo?
Samo dvije rečenice.
Remzija, sačekaj malo, evo samo dvije rečenice. Izvoli, dvije rečenice.
Radi stenograma. 76
Već si dvije rekao.
Pozdravljam što su održali kongres
Dobro.
Nemam ništa protiv.
Dobro.
Možda da su me zvali, vjerovali ljudi, da bi došao onako da pozdravim.
Odlično.
Ali radi istine, ni jedan Srbin nije bio u toj delegaciji niti je bio u sastavu te tzv. 'Bosanskohercegovačke dijaspore'. Dakle bili su Bošnjaci i ja pozdravljam što su bili, ne omalovažavam. Ni jedan jedini nije bio, a to u Predsjedništvu, to neću da druge navodim
Nije ti se javio. SLAVKO SLAVUJ
: kojih ima i ovdje u Predsjedništvu u Sarajevu raznih organizacija koje ne predstavljaju srpski narod, a koji ja predstavljam.
Dobro. Remzija Kadrić, diskusija.
Zahvaljujem se.
Treba da se slušamo, ako imate strpljenja da se slušamo. 77
Ja sam samo u jednoj rečenici htio da kažem zašto treba glasati protiv principa ovoga zakona. Zato što principi ovoga zakona omogućavaju legalizaciju etničkog čišćenja i genocida u BiH. To je stvar sasvim jasna. Ovdje bi SNSD trebao da odgovori zašto je (zato što imaju većinu u Narodnoj skupštini RS) Narodna skupština RS donijela svoj Zakon o popisu stanovništva? Prema tome, Stranka za BiH ovdje je sasvim jasna i nije ni u kakvom ćorsokaku, od početka smo imali jasne i principijelne stavove. O ovom zakonu zaista treba da budemo krajnje ozbiljni, jer kad se pregleda zakon, on u osnovi legalizira genocid i etničko čišćenje u BiH. Nema popisa dijaspore. Ima popis izbjeglica i raseljenih lica, ali na posebnom obrascu. Prema tome, u ukupan broj stanovništva BiH te osobe ne ulaze i on će, na kraju krajeva, ako se ovakav zakon usvoji, on će legalizirati i genocid i etničko čišćenje BiH.
Imamo još prijavljenog Selima Bešlagića i onda je pauza. SELIM BEŠLAGIĆ [[nije uključen mikrofon]] ... Je li nam dovoljno do tri sata? U 15,00 nastavljamo. [[PAUZA]]
Prelazimo na 14. točku dnevnog reda: Ad. 14. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva, predlagatelj: zastupnik Lazar Prodanović, zakon broj: 01-02-9-34/10 od 13. 5. 2010. godine (prvo čitanje) Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović Prijedlog zakona je dostavio u redovitu parlamentarnu proceduru 13. 5. 2010. godine. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo Mišljenje je dostavilo 8. 6. 2010. godine. Povjerenstvo je podržalo ustavnopravni osnov ali nije podržalo principe Prijedloga zakona. Danas raspravljamo o Mišljenju, pa ukoliko ga prihvatimo predloženi zakon je odbijen. Ukoliko ga ne prihvatimo, Prijedlog zakona se vraća ovom povjerenstvu radi izrade novog mišljenja. Također smo od OHR-a dobili pismo u vezi s ovim Prijedlogom zakona, a Agencija za državnu službu nam je proslijedila Mišljenje Vijeća ministara BiH. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. 78
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, meni je žao što predlagača zakona nema ovdje u sali da i on čuje ovo, ali pošto je kolega Prodanović član Ustavnopravne komisije imao je priliku već da čuje na sjednici Ustavopravne komisije. Vi ste u obrazloženju Mišljenja naše komisije mogli da pročitate da nije podržala principe iz razloga ili sa obrazloženjem što se rješenja koja su ponuđena u ovom zakonu, odnosno, principi na kojima je utemeljen ovaj zakon kose sa postojećim konceptom državne službe koji postoji u BiH. Suština zakona je da se državnim službenicima omogući bavljenje politikom, odnosno da im se omogući nakon obavljenog mandata da se vrate na pozicije u državnu službu na kojima su se nalazili prije nego što su ušli u politiku. Mi u BiH promoviramo i zalažemo se, imamo takvo rješenje, jel', zakonodavno rješenje ili konceptualno rješenje apolitične državne službe. I moguće taj koncept kojeg imamo mi, i moguće koncept tzv. političke državne službe da sa smjenom vlasti svi državni službenici pakuju kofere i idu kući a dolazi potpuno nova garnitura, ne samo političari. Mislim da to nije dobro za BiH, da je dobro da mi u BiH nastavimo da izgrađujemo ovaj apolitični ili izvanpolitični ili politički koncept državne službe. To je dakle jedna stvar. A, pogotovo nije dobro da to bude malo ovako, malo onako, kao što predlaže ovaj zakon. Ovaj zakon zapravo predlaže neku vrstu mješovitog koncepta: da ostanu postojeća rješenja u odnosu na državne službenike, dakle da ne mogu biti članovi političkih stranaka i njihovih organa, ali da u određenim slučajevima mogu da se bave politikom i da se vraćaju na poslove sa kojih su otišli. Zbog toga Ustavnopravna komisija smatra da ne treba podržati principe ovoga zakona, ovo je većinsko mišljenje u ovoj komisiji, i ja predlažem Domu da prihvati negativan Izvještaj Ustavnopravne komisije. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Ima, drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
S obzirom da nema predlagača i s obzirom da je negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije, možemo da se odlučimo: da taj zakon padne sad u ovome čitanju, ili da se vrati Mišljenje Ustavnopravnoj komisiji. Mislim da jedino u BiH postoji princip po kome je neko doživotni državni službenik. I, da se moramo složiti da ovde nismo napravili sisteme po kome neko može da bude ocjenjivan, po kome neko može da bude smijenjen i po kome neko, ako je imao uslova, tad bude državni službenik, to ne znači da mora da bude doživotno. To je samo princip u BiH u kome ne želimo da to promijenimo, iako smo svjesni da to ne funkcioniše na način na koji to treba da funkcioniše ili na način na koji je to zamišljeno. U ovim slučajevima čovjeku se daje da bira: da li da da ostavku i da se bavi politikom ili da ako ne prođe u onim situacijama u koje je htio da bude angažovan se vati na radno mjesto. Uslovljava se njegova mogućnost da bude biran u izborima, što mislim da se tiče kršenja osnovnih ljudskih prava da 79 bude biran i da bude izabran. Čini mi se da u ovim našim bosanskohercegovačkim uslovima sve više imamo ljudi i ograda ko može da bude biran i ko može da bude izabran. Zalažem se za onu vrstu rješenja u kome će se državni službenici na nivoima koji se tiču funkcionisanja institucija, kao što su ministarstva, da nose odgovornost i tih istih ministara koji dođu u mandatnom periodu. U dosadašnjem periodu imali smo situaciju u kojoj ti ljudi ne snose tu odgovornost, vode se kao eksperti i nastavljaju da rade bez obzira kako to ministarstvo daje rezultate. Ja se zalažem za to da ti ljudi isto svojim radom budu odgovorni zajedno sa ministrom i njegovim zamjenicima za funkcionisanje tih ministarstava. Mislim da to nije diskriminacija, mislim da to nije rušenje sistema, mislim da je to korak ka davanju većeg značaja odgovornosti tih ljudi u institucijama u kojima rade. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Dakle, nema nikakvog sprečavanja državnog službenika da se bavi politikom i ko god hoće od državnih službenika da se bavi politikom – bujrum, ali nema garancije, nakon što se prestane baviti politikom, da će se moći vratiti na poziciju državnog službenika što promovira ovaj zakon. To je zapravo suština. Dakle, ovdje nije intencija čak ni zakona da se državni službenik može baviti politikom, jer se može baviti, ali je intencija zakona da mu se garantuje da se može vratiti na svoje mjesto. Nikome se ništa ne garantuje, pa ni državnom službeniku. To je dakle jedna stvar. I druga stvar, kada je u pitanju to da li je neko doživotno državni službenik ili ne, ja mislim da to nije problem zakona. To je problem primjene zakona i mogli bi napraviti čak jednu analizu primjene Zakona o državnoj službi, kako se primjenjuje sistem ocjenjivanja, praćenja državnih službenika. To je sada nešto sasvim drugo i ja mislim da tu treba da tražimo rješenja kako neko ne bi smatrao zaista da je doživotni državni službenik i onda po tom principu ponašao se bez onog stepena odgovornosti kakav je potreban kod državnih službenika. Zakon to ne promovira ali bojim se da praksa u primjeni zakona upravo promovira ovakav princip ali to nije predmet ovog zakona nego predmet nečeg drugog, odnosno neke analize. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Ekrem Ajanović. 80
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo, ovakva neka rješenja kao što predlaže ovaj zakon zapravo mi smo imali odmah poslije rata i pokazali su katastrofalne rezultate. Onaj koji je bio u državnoj službi tada i koji je rukovodio ministarstvima, a između ostalog bio sam ja u dva navrata, zna da je to jedan veliki problem ako bi mi otvorili i vratili se na prijašnji sistem kandidiranja ljudi i mijenjanja državnih službenika koji rade oređene poslove. Zato mislim da ovaj zakon bi trebalo odbiti i ne bi ga trebalo prihvatiti, a posebno iz razloga što ugrožava profesionalizam i nezavisnost državne vlasti, odnosno službi. Mislim da nije ovo dobro rješenje i trebalo bi biti, ja lično ću biti protiv ovakvog zakona.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Adem Huskić.
Nije replika gospodinu Ajanoviću nego kasno sam reagirao. Replika se odnosi na dio izlaganja gospodina Živkovića i dio te replike mi je uzeo Šefik, jer zaista ovaj zakon se ne bavi ovim što ste vi govorili. A ja se u potpunosti slažem da to jeste problem o kome ste vi govorili i mislim da trebamo ... uspostaviti standarde za mjerenje, kako se to nekada govorilo, rada i razultata rada i onemogućiti ili stvoriti uslove da nikome nije zagarantovano da može do penzije biti u državnom poslu, je li, na budžetu, bez obzira na to kako radi i kakvi su mu rezultati rada. Dakle, taj problem stoji ali to nije predmet zakona. I samo da kažem da kada govorimo o ljudskim pravima mi imamo čitave kategorije zanimanja kao što su policija, policijski službenici, vojska itd. koji ne mogu biti aktivni u političkom životu. Prema tome, ako govorimo o zadiranju u sferu ljudskih prava, onda to dotiče i ove kategorije a znamo da to nije to. Zahvaljujem.
Replika, uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Ja mislim da su te dvije stvari povezane i da ne mogu čak ni da se gledaju odvojeno. Možda je napravljena greška što se nije zajedno išlo sa izmjenama dva zakona. Ja smatram da državni službenici koji se tiču pomoćnika ministara trebaju da budu oni koje politička opcija, koja dođe na vlast, mijenja. Samim tim pristupom, na taj način oni imaju pravo da budu birani i da se bave politikom na način na koji ovaj zakon predlaže. Znači, uz ovaj zakon bi bilo potrebno da se i u Zakonu o državnoj službi promijeni taj član u kome je njima to dozvoljeno jer, nemojte da se lažemo, u ovoj državi ti pomoćnici za sada ne dolaze po stručnoj liniji u institucije, nego po političkoj liniji. Ako je to već tako, trebamo samo da priznamo. 81
Uvaženi zastupnik Momčilo Novaković je sljedeći.
Hvala Vam, gospodine predsjedavajući. Evo, i ja ću vrlo kratko kao i kolege. Naime, ja nisam za to da se nad državnim službenicima na bilo koji način vrši diskriminacija, ali isto tako nisam za to ni da se nađu u povlaštenom položaju u odnosu na ostale. Potpuno je jasno rečeno ... koji svi zaposleni moraju podnijeti ostavku prije nego što se kandiduju. Pa tamo imamo, ne znam ni ja, policajce, pa vojnike, pa sudije, ne znam ni ja, itd., itd., ima tamo tačno navedeno koja su to lica. I sada izvaditi iz čitave te priče samo državne službenike i reći jedino oni imaju pravo da se vrate na posao ako ne budu izabrani, svi ostali se i dalje ne mogu kandidovati i ako ne podnesu ostavke, mislim da nije korektno. Na kraju krajeva, ne samo prema ovim kategorijama koje su zakonom definisane, nije korektno ni prema drugima, prema recimo bankarskim službenicima i, ne znam, svima drugima, znači koji jednostavno ako ne budu izabrani ne mogu se vratiti, ili ako su izabrani, odrade mandat, ne mogu se vratiti na posao. Nikome se ne garantuje povratak na posao, tako da ne vidim, zaista ne vidim razloga da se državni službenici stavljaju u neki povlašten položaj. Nisam za diskriminaciju ali nisam ni za ovu vrstu pozitivne diskriminacije i zbog toga ja neću podržati znači ovaj zakon u prvom čitanju. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Drago Kalabić.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, pa, ja sam govorio na Ustavnopravnoj komisiji i tamo je bilo dosta argumenata oko ovoga, i evo i danas vide se različite dileme. To govori nešto drugo, da o ovome možemo misliti različito, postoje i različiti modeli kako je ovo pitanje regulisano u mnogim zemljama, međutim ovdje se sada nameće jedno pitanje, mi uopšte nismo analizirali kako funkcioniše naš sistem državne uprave i mislim da je u tome problem. Ovdje su nama razni modeli pod pritiskom određenih ... grupa prodani, uvezeni, napravljeni, mi ih prihvatili, nismo imali ni argumenata da ih i ne prihvatimo i nismo analizirali. Jer vidite, imamo situaciju profesionalnog nezavisnog tužilaštva i pravosuđa, imamo profesionalnu ... državnu upravu, imamo, ne znam, profesionalnu policiju, vojsku i sve ostalo, sve smo mi to napravili, ali nama ne ide. Nama ne ide. Imate mnoge kritike na račun državne uprave koja je evo kao takva ali ne ide, ne znam, da sada ne navodim argumente, od tromosti i sporosti, nefunkcionalnosti i ostalo, koliko je ta državna uprava na usluzi samom sistemu i građanima. Očito da nešto nije dobro. Mi nismo izvršili analizu i onda bi došli u situaciju da vidimo je li taj model prihvatljiv. 82 Znači, ja bih podsjetio one koji su bili na sjednici jednog od parlamenata za Evropu i gdje je to najbolja diskusija, koju sam ja čuo, slovenačkog ministra koji je ovu stvar obezglavio, koji je do te mjere iskritikovao ovaj sistem i model kod nas ovdje nametnut, gdje je čovjek rekao da je ovo katastrofa i jasno argumentima rekao zašto je to, zašto su oni odbili primjenu ovog modela i dobili vrlo funkcionalnu upravu koja je u službi i interesu države i koja odlično funkcioniše. I idu sada oni po drugim zemljama, angažuju ih. Da, spor je i dilema u Makedoniji jer se ovaj model pokušava dole instalirati, i kod njih je slično. Ja ne kažem da se apriori treba odrediti za bilo koji model, ali je korektno da smo uradili analizu, da kažemo, da vidimo, da posvetimo pažnju tome je li ili nije. Jer ovdje mnogo dilema ima, je li, ne znam; direktor škole uredu da se on kandiduje za političku funkciju i može da ostane, ne znam, direktor, i može da se vrati na tu poziciju ili čak i da ne ide sa nje, kako tu stojimo sa, ne znam, nekim stvarima, ili direktor doma zdravlja, ili, isto je to tako, isto je rad sa djecom, sa pacijentima, koji bi trebao biti depolitizovan i slično. Mnogo tih dilema. Ali ja se vraćam na to da smo mnogo toga prihvatili a nemamo hrabrosti da to analiziramo i onda imamo jedno vrlo nekorektno ponašanje OHR-a. Vidite, ovdje se oglasio OHR a o mnogim drugim stvarima kada mi pitamo OHR se neće oglasiti. Zašto se i o ovome oglašavao, zašto kada nam ne ide u upravi zašto se ne oglasi OHR? Zašto su određeni funkcioneri u upravi, da ne kažem miljenici nekih međunarodnih organizacija, koje nemate šanse da na neki način uklonite? A onda nas se ovdje upozorava, ja poštujem i prihvatam, ali zašto u svim situacijama OHR nema mišljenje kada smo u nekim drugim problemima, onda je ćutanje iz OHR-a. Ja poštujem da, ako već uzimaju sebi za pravo, i nimalo to ne sporim, da i o nekim drugim važnim pitanjima dobijemo mišljenje OHR-a. I, mislim da ovdje ima mnogo dilema. Ne bi ovo trebalo tako lako odbiti, mislim da u kontekstu drugačijeg koncipiranog sistema državne uprave da bismo ovo posmatrali sigurno drugačije da ljudi mogu da učestvuju u političkom životu. Je li uredu da jedan ministar koji je sposoban, koji dobije poziciju, da ne može upravljati svojim ministarstvom? U ovom momentu ne može. Činjenica je da on ne može u punom kapacitetu preuzeti odgovornost za cijelo ministarstvo i odgovarati narodu i ovom parlamentu jer mu nismo dali te alate, zato što imamo ovako postavljena rješenja. ... Imamo zaštitu državnih službenika ali istovremeno nemamo odgovornosti, niti smo, na neki način, praktikovali da ili analiziramo primjenu zakona, barem, što bi se omogućilo, barem primjenu, pa da tu popravimo stvar. Ali ja mislim da nije samo problem u primjeni, iako prihvatam da je u primjeni, mislim da se radi o sistemskoj greški i da bi analiza pokazala da ovde neke stvari treba. Ako BiH treba, a očito joj treba brži put ka evropskim integracijama, onda ovakav sistem trome državne uprave i ovako organizovane mislim da nije kompatibilan sa njenim potrebama da ima bržu i funkcionalniju upravu koja bi mogla odgovoriti zadacima koje stoje pred ... Ja mislim da zbog ovih političkih odnosa koji su ovako teški i zbog toga što nema nekih političkih dogovora to još više, na neki način, baca svjetlo i, na neki način, u zaleđini tih neriješenih političkih odnosa, onda još više taj prikriveni nerad državne uprave. Tek onog momenta ako dođe do političkih, svih mogućih političkih rješenja, tek ćemo se tada suočiti sa ovakvom državnom upravom za koju nisam siguran da će u ovakvom konceptu moći odgovoriti svojim zadacima. 83
Zahvaljujem. Replika, uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem. Vidite, ja pozdravljam zalaganje SNSD-a, sudeći po diskusiji kolege Kalabaća, za efikasnu javnu upravu itd., i zaista bi mi bilo drago da smo makar jednu godinu dana prije izbora otvorili priču o tome kakva je uprava, stanje u javnoj upravi, dokle se došlo sa reformom javne uprave, ima li nekih zastoja itd. u cilju povećanja efikasnosti javne uprave i slično. Međutim, vidite, nekoliko mjeseci prije izbora, pod krinkom efikasnije javne uprave, mijenjati na ovakav način zakon, mislim da nije dobro. I, mislim da je, prije svega, rukovođeno drugim razlozima, a ne razlozima efikasnije javne uprave i, evo, upravo iz tih razloga da pomenem da Klub Stranke za BiH neće podržati ovaj zakon, iako stojimo na tome da treba otvoriti raspravu i treba promijeniti sve zakone koji se indirektno ili direktno odnose na državnu službu kako bismo dobili efikasniju i moderniju državnu službu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Bakir Izetbegović.
Gospodine Kalabiću, u vezi stava da su činovnici ... zaštićeni, da je zbog toga troma, spora, neefikasna uprava, bit će još zaštićeniji sa ovim. Jer može ovako da traži neka politička leđa, sasvim sigurno da će se vratiti na taj posao ako ne uspije. Nama u stvari trebaju policajci, vojnici, činovnici koji samo gledaju onaj svoj posao i koji zavise od onoga svog šefa na mjestu, i od svoga rada, i svoje efikasnosti, a ne od nekog političkog šefa, pa da svaki sada da dobijemo stotinu raznovrsnih tu političkih uticaja. Dakle, SDA neće podržati ovaj zakon, ovaj prijedlog, i podržat će upravo tu apolitizaciju i činovništva.
Sljedeća replika, uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Kolegice i kolege poslanici, osim toga što raspravljamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije, bilo bi dobro da se osvrnemo i na Mišljenje koje smo dobili od Savjeta ministara a koje je napravila Agencija za državnu službu u institucijama BiH. U tom mišljenju doslovno stoji da na predložene izmjene Zakona o državnoj službi u institucijama BiH koje se 84 odnose na član itd. nema suštinskih primjedbi. Isto tako, stoji da se može smatrati da se na ovaj način postojeća zakonska rješenja usaglašavaju sa Ustavom BiH i međunarodnim konvencijama o ljudskim i građanskim pravima itd., da vam ne čitam to. Ja vjerujem da ste dobili taj materijal. Ako Savjet ministara i ako Agencija kaže da nema suštinskih primjedbi na ovaj zakon, ako su oni svjesni da ta uprava ne valja i da oni imaju problema u tome, šta je onda Ustavnopravna komisija ... poslije ovoga odlučila da je to u suprotnosti i da oni isti ministri koji su bili tamo vjerovatno je to glasalo se za to, morao je Savjet ministara da utvrdi, ne vjerujem da je bilo preglasavanja u vezi sa ovim, šta se to u međuvremenu desilo. Kako imamo pozitivno Mišljenje od Savjeta ministara, pozitivno Mišljenje Agencije za državnu službu, a imamo negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije? Moramo pojasniti te razlike.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Drago Kalabić.
Vidite, državna komisija vjerovatno depolitizovana ne gleda u zaglavlje, za razliku od predsjedavajućeg Ustavnopravne koji gleda od koga dolazi Prijedlog zakona. I tu je ta razlika, u tome. Kriterijume koje je ranije imao, vjerovatno sada je ovako malo stavio u funkciju ovih predizbornih aktivnosti. Ali dobro, to je njegovo pravo i ja ne ulazim u to ali kada bi manje gledao u zaglavlje bilo bi šanse da jednog dana postane onako, što mi očekujemo od njega, mada već ima puno godina da bi dugo čekali da to bude to. Kolegice Hadžiahmetović, ja uopšte nisam, razlozi koje je predlagač naveo stoje tu i nema prikrivenih. Znači, ovdje je samo dilema da li za ovo i da li za ono. Ja sam samo stavio kao opasku funkcionisanje sistema jer oni koji kažu da ovo ne treba mijenjati imaju problem što bi morali kazati ovo odlično funkcioniše, ali vidite, nije ovo dobro, ali nemojte ni mijenjati. E, pa to neće moći, znači, to neće moći. Ja poštujem ko kaže: da, dobra je uprava, funkcioniše odlično, savršeno, i nemojte ništa da tu mijenjamo, može izaći na gore. Ali u svakoj analizi se kaže: pa nije dobro, imamo problema ali ne bismo mijenjali. Evo, neka se promijeni nešto, predlagač je napravio, misli da je ovo dobro rješenje, da je prihvatljivo, moguće su možda i modifikacije. Evo, Agencija je dala potpuno jasno i sasvim očekivano rješenje. Imali smo ovdje raspravu, ljudi nas tužili sudu, hoće da budu birani, cijela Evropa, gdje god maknete, pita nas kada će ... predsjednik države. Pa biće, rekoh, nema šta, ako je u tome sav problem, biće jedan od njih predsjednik države, riješićemo i to. A evo, i mi smo ovdje da sposoban državni službenik ima mnogo peripetija da se pojavi na izborima. Znači, nije niko rekao da će on zloupotrijebiti službu, da će on staviti aparat, ne znam ni ja, u svoju funkciju. To je nešto što se reguliše drugim propisima. Ali mislim da ideja nije loša, sigurno, pogotovo kada imamo u vidu da ovaj sadašnji sistem, mislim da je to opšta ocjena, ja bih volio da me neko demantuje, evo barem blago da kažem ne funkcioniše najbolje. Ovde treba nešto mijenjati. A ako krenemo ka drugom konceptu, onda ćete svi podržati ovo rješenje, što je sasvim logično. A mislim da je dobro za nas da idemo ka drugom konceptu i ka drugačije postavljenoj odgovornosti u samoj upravi. Ja lično sam pristalica tog modela, mislim da je efikasniji, da je bolji i da je lakše locirati odgovornost. U 85 ovom momentu je najveći problem što ne možete locirati odgovornost. Svi su na različite načine zaštićeni i svi imaju izgovor da nisu oni krivi, a globalno, kada saberete, stvar ne ide i neko je kriv. I to je naš problem što se mi nećemo da upustimo i, normalno, neko kada vidi zaglavlje OHR-a, to je njemu dodatni argument: ne diraj u to, ne pipaj, to je završena stvar. Znači, nema nikakvih skrivenih namjera, ovo su sve opaske oko funkcionisanja same državne uprave. Razlozi su potpuno jasni, znači nema skrivenih, samo je da se opredijelimo je li nam rješenje prihvatljivo, nije li, ili eventualno za njegovu modifikaciju, ništa drugo.
Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Salko Sokolović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja stvarno, čitajući ovaj tekst predloženih izmjena i dopuna Zakona o državnoj službi, ne mogu nikako da uvežem suštinu rečenog od strane gospodina Živkovića i Kalabića u smislu samo ovoga što je intervencija unutar samog zakona. Sveobuhvatno kroz izmjene i dopune Zakona o državnoj službi smatrao bih da ovo jeste tematika o kojoj trebamo razgovarati i vjerovatno treba neka malo temeljitija izmjena ovoga zakona. Ali ovdje, što je rekao predsjednik Kluba SDA, gospodin Izetbegović, znači vi sa ovom izmjenom Zakona samo još dodatno utvrđujete ove državne službenike, tvrdite njihovu poziciju, tražite da se oni obavezno, znači, imperativno vrate na isto ili na slično radno mjesto. Znači, nije to direktan uticaj na kvalitet rada unutar trenutnih državnih institucija već samo tvrdite poziciju onoga koji se trenutno izvlači da može ponovo da se vrati na prijašnje radno mjesto, molim vas. I evo, trenutno govorimo kako da ojačamo nečiju poziciju kada je zaposlen, kada čovjek već radi, a puno se (kada se politički otvore određena pitanja u BiH) priča o nezaposlenosti ljudi. Ja ne bih dozvolio nekima da dupliraju svoja radna mjesta, a da imamo tamo s druge strane jednu vojsku nezaposlenih visokostručno obrazovanih ljudi ... Evo neka neki državni službenik iskoči u ove poslaničke klupe ili na neku drugu poziciju i neka ustupi mjesto tim mladim ljudima koji čekaju na posao. Hajmo razmišljati na jedan takav način. Ne znači ako nema ime i prezime, i ono nije zvučno, taj neki mladi čovjek stručan da ne zna da obavlja sve te funkcije koje jesu obaveza unutar državne službe. Ja bih više volio razmišljati na jedan takav način. Ali inače u BiH ako imate ime i prezime na političkoj sceni, bez obzira koji ste kvalitet i koliko možete raditi i stručno pogurati neku stvar, više vas priznaju nego ona diploma koja stoji iza vas ili neki kvalitetan rad koji nije primjenjiv. Evo, sada i ja izašao malo iz kontekstva sve ove priče, ali ako ćemo se vraćati na Zakon o državnoj službi onda ga trebamo temeljito pripremiti. Ovo je samo izlet u njegov sadržaj i regulisanje nekog pitanja koje trenutno može da bude interesantno pred ove izbore, ali ja mislim da mi trebamo podržati ovaj stav Ustavnopravne komisije, podržati negativan stav ove komisije. Ako smo ozbiljni u rješavanju problema u radu državne uprave, onda trebamo se pozabaviti jednom detaljnijom izradom. Hvala, predsjedavajući. 86
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, skoro da nema potrebe odgovarati na neke izjave gospodina Kalabića koje, kako bi to čovjek kazao da bude što je moguće blaži, nemaju veze sa predmetom rasprave, ali eto budete dovedeni u poziciju da i o tome morate govoriti. Dakle, kolega Drago, ja čitam i zaglavlje, i uvod, i izreku, i obrazloženje, i potpis, i pouku o pravnom lijeku. To su otrpilike elementi presude i rješenja i dobro to analiziram. I, savjetujem Vama da, ako već ne čitate uvod, ne gledate potpis ni sadržaj, pa makar ... pročitajte u naznakama dokument koji dobijete kao zastupnik, je li, pa biste recimo vidjeli iz ovog dopisa Agencije za državnu službu ... da nije ovo baš bezrezervno podržano, ima ovdje rezerva u odnosu na sekretare sa posebnim zadatkom. Ali evo, da ja ne pričam sve što znam o ovom zakonu: kako je došao u proceduru, odakle iniciran; puno ja više znam nego što je i napisano, pročitano pa, između ostalog, i o ovome i sveo sam svoju diskusiju strogo na ovaj stručni aspekt, na konceptualni aspekt. A koncept zaista jeste da je državna služba apolitična i da je ovo prijedlog koji pokušava da od nje napravi političku državnu službu. Mi smo od ranije imali problem sa pomoćnicima ministara i ovdje je suština u pomoćnicima ministara, mi to znamo. I ta priča se, to je prežvakana stvar ovdje u Parlamentu nekoliko puta, da se pomoćnici ministara jednostavno stave u stranu i dovode zajedno sa garniturom. Ali to je onda koncept. Mi imamo jedan koncept, imamo drugi koncept i trebamo se opredijeliti za koji koncept. Ja sam rekao da ovaj zakon ne nudi rješenje problema, on je nešto između. Ne može biti malo ovako, malo onako. A kada o konceptu govorimo, ja sam na konceptu ove ovakve državne službe, ali gdje ćemo ... odgovornost – ne putem ovih zakona, nego zna se na koji se to način radi.
Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika.
Gospodine Džaferoviću, zavisi šta primjenjujete. Ja sam primijetio da Vi nekada primjenjujete propise, nekada primjenjujete sud svoje partije. Ja precizno znam kada na sjednici primjenjujete sud svoje partije. Vi kada govorite o ovim stvarima i kada je riječ o jednom, ja prihvatam to je Vaš stav i Vaše mišljenje koje ste Vi jasno obrazložili, ali ja imam pravo da kažem da je to konzervativno mišljenje koje ne dozvoljava promjene i kada bi se išlo za takvim Vašim mišljenjem mi ne bismo došli do bilo kakve promjene u ovoj zemlji. Ja sam rekao da Vaš problem je u tome što ne možete objasniti zašto je stanje loše, ako branite sve te principe, i koji je Vaš put da ovo promijenimo. Ne, vi nemate, nemojte to dirati, niste spremni braniti taj koncept, ali nemate. Ja Vas pitam kako bi ovi ljudi kada bi bili aplikanti sa pozicija ako se već, slušao sam Vaša obrazloženja kada se zalažete za izborna prava ljudi da budu birani, pod kojim uslovima. Da li neko treba da ostane bez posla da bi imao šansu da se kandiduje, da li neko treba 87 da ugrozi svoju egzistenciju da bi se samo kandidovao. Za razliku od svih drugih, rekao sam Vam maloprije: da li je uredu da se direktor škole kandiduje i da vodi kampanju u školi preko djece, i to je uredu priča, a recimo jedan vrlo kvalitetan pomoćnik ministra koji, da li dobro radi ili ne radi, ali smatra da može se kandidovati na izborima ima problem da se kandiduje. Ja sam o tome govorio. Kako bi ti ljudi pred Strazburom prošli, to je vrlo zanimljivo. A kada smo kod pravne nauke, gospodine Džaferoviću, vrlo je zanimljivo da recimo dvije ustavnopravne komisije odlučuju o istoj stvari, o ustavnopravnom osnovu jednog zakona. Ja sam bio igrom slučaja na obje komisije; na jednoj gdje je gospodin Džaferović, oba su diplomirani pravnici, i njegov predsjednik stranke je diplomirani pravnik, na drugoj komisiji njegov predsjednik stranke utvrđuje da Prijedlog zakona ima ustavnopravni osnov, što je sasvim logično. A bio sam na sjednici Ustavnopravne komisije gdje gospodin Džaferović nije utvrdio ustavni osnov tog zakona, a Ustavnopravna komisija Doma naroda je utvrdila to, gdje je gospodin Tihić u toj komisiji. Pa Vama može biti, gospodine Džaferoviću, smiješno, ali meni je to nelogično. Meni je to nelogično, nešto tu ne funkcioniše. E sada treba da stisnete petlju i kažete da Tihić nije dobar pravnik. E, to već ne smijete, znate da to sada nije pametno. Bolje da preuzmete na sebe da ste Vi iz političkih razloga, jer je predlagač Vama sporan, osporili ustavni osnov što znate da Vam nije pametno jer svaki poslanik u ovom parlamentu ima pravo da predloži zakon. Vi ste branili to pravo, i onda, shodno neprincipijelnosti došli ste u situaciju, umjesto da ste logično pustili ustavni osnov, obarali suštinu, Vi niste mogli preći preko toga. Ali, ipak predsjednik, i uvijek je predsjednik zato što je pametniji od ostalih, zato i jeste predsjednik i on je taj uvijek koji gleda šire i koji je stvar spasio na neki način i pravničku struku u BiH, na taj način spasio, jer je pustio da prođe ustavnopravni osnov tog zakona, a Vi dobro znate na koji zakon ja mislim.
Sljedeći je za raspravu prijavljen uvaženi prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Beriz Belkić, a potrošene su replike.
Ja nisam želio koristiti repliku ali ću vrlo kratko, dakle minutu-dvije. Čovjek kada bi sada pogledao u stenogram ili ko je slušao pažljivo ovu diskusiju stekao bi utisak da mi zaista raspravljamo o reformi javne uprave, o sistemskim rješenjima, o biti li ne biti. Ako ovo rješenje usvojimo ili ne usvojimo, bit će efikasna, neće biti efikasna. Po mom mišljenju, možda se i varam, ali meni se čini da to blage veze nema s tim, da se jednostavno radi o jednoj situaciji koja se pokušava na jedan drugačiji način riješiti nego što je sada. Mene to podsjeća na ona vremena koja ja pamtim i koja ne ocjenjujem ni plus ni minus, ali ih pamtim, dakle kada su se pravili samoupravni sporazumi sa pojedincem da se delegira, kandidira, garantuje mjesto itd. Dakle, jednostavno ovdje se radi o dilemi da li ćemo čovjeku omogućiti da mu garantujemo posao ako ne prođe na izborima itd., dakle da mu to tretiramo kao odustvo. Ja stvar doživljavam na sljedeći način. Kako je god pravo da čovjek se kandidira, dakle svi mi, evo probajte sebe analizirati ko vam je garantirao ako ne prođete na listi, ako doživitie neuspjeh na izborima itd., dakle, i ti ljudi koji rade u državnoj službi imaju pravo da se 88 kandidiraju, ali onda moraju napraviti kalkulaciju i moraju biti svjesni da je to i odgovornost, jedan odgovoran čin i on ulazi u to i ne može mu niko garantovati. Na kraju krajeva, naš stav je naš predsjednik kluba rekao. A koliko je to izgleda i za SNSD važno, vidim Lazara i nema ovdje, ali eto trebali smo odmah to, Slavko, je li tako, reći. Gospodine Sokoloviću, meni se učinilo da ste Vi rekli Bakir Izetbegović predsjednik Kluba Stranke za BiH, pa Vam se to omaklo, pa, ili neka, vi pređite gore kod nas, naš je predsjednik Kluba živ i zdrav, a možda će jednog dana i Bakir preći.
Poslovnička intervencija, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Kada se govori u datom trenutku, može se govoriti samo o predmetu tačke dnevnog reda, je li tako. Međutim, moj kolega Kalabić ili naš kolega Kalabić, u nedostatku argumentacije kada odgovara na repliku ili na nečiju tezu, onda, šta god mu ovako padne napamet, on to potjera ispred sebe i dok to ne istjera ne prestaje. Ja ga molim da se drži tačke dnevnog reda i da govori samo o tačkama dnevnog reda. Pa je tako, mimo tačke dnevnog reda, uveo sada u igru i odnose unutar SDA i glasanje povodom drugog zakona u Ustavnopravnoj komisiji Doma naroda. DRAGO
/nije uključen mikrofon/
Nemojte se Vi, kolega Kalabiću, sekirati za odnose između Tihića i mene. Mi ćemo to vrlo, pa nemojte se nimalo sekirati, i ja Vas molim, govorite istinu. Pazite, niste kazali istinu kada ste govorili o načinu glasanja o ovom zakonu oko zabrane nošenja u Ustavnopravnoj komisiji Doma naroda. Tihića nije bilo na toj sjednici. I glasanje je bilo: dva „za“, to su dva predstavnika iz srpskog naroda, jedan je bio iz hrvatskog naroda „suzdržan“ i jedan iz bošnjačkog naroda „protiv“. Tihića nije bilo na sjednici i Tihić nije glasao za ustavni osnov. I to je prava istina i tako kažite da to javnost zna, da ne bude problema oko toga. Eto.
Nova praksa. Poslovnička intervencija. ŠEFIK
/nije uključen mikrofon/
Dakle, Drago, snađi se i ti. DRAGO
[[nije uključen mikrofon]] 89
Dvije su replike bile, evo može poslovnička intervencija.
Vrlo kratko ću. Gospodin Džaferović je govoreći o sebi kao pravniku izazvao moju reakciju. Ja sam rekao da to nije dobro, ja sam tu tezu branio. I on sada prebacuje na teren da ja gospodina Tihića proglasim neradnikom zato što ne dolazi na sjednice. Neću, neću, nemojte me uvlačiti u tu priču, molim vas. Ta sjednica je imala takav rezultat da je potvrđen ustavni osnov. Naša je imala rezultat da nije potvrđen ustavni osnov. Dva ugledna pravnika, da ih ne imenujem, su tu. O čemu se radi. Ja sam to pitanje postavljao jer to dolazi na nivo neprincipijelnosti. Ovim ... ko kasni na posao, ko ne radi svoje, ... ova podvaljivanja, mene nemojte u to uvlačiti, ko je neradnik i ko dolazi na sjednice i slično, molim vas.
Sljedeća rasprava je uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Koje su ambicije ovog zakona? Ja sam ga pažljivo pročitao i onda posebno evo ono na šta nisam mogao prećutati jeste kada se govori o razlozima za donošenje zakona. Između ostalog, navodim tri ključne stvari, kojim se ovdje tvrdi u razlozima da sadašnje rješenje, kaže da je u suprotnosti sa Ustavom BiH, da je u suprotnosti sa međunarodnim konvencijama o ljudskim i građanskim pravima, to je druga konstatacija, i treća konstatacija da je nedopustivo da rukovodeći državni službenik nema pravo vraćanja na isto ili slično radno mjesto po isteku mandata, što ga stavlja u diskriminirajući položaj. Imamo tri vrlo ozbiljne konstatacije u ovom zakonu. Znači nije ustavan, sadašnje stanje je neustavno, diskriminirajuće i krši ljudska prava, u obrazloženju stoji. Ja mislim da ovaj parlament nije ta institucija koja to utvrđuje i bilo bi dobro da se provjera ovog sadašnjeg stanja uputi Ustavnom sudu BiH o zakonitosti postojećih rješenja i na taj način da mi otklonimo evo ove sumnje. I oni koji žele na ovaj, možda da dobijemo taj odgovor, odluku, i onda bi možda lakše ovi pokušaji da se ova situacija, odnosno ovi elementi ugrade u ovaj zakon, bilo bi lakše provodivo. Ja ne mislim da je sadašnje stanje u suprotnosti sa Ustavom, i ne mislim da ono krši ljudska prava, i ne mislim da je ono diskriminirajuće u odnosu na rukovodeće službenike.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu pošto nema više prijavljenih. Molim sve zastupnike da zauzmu svoja mjesta, možda će nekada i sjediti u nekim klupama koje su zauzeli. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: 90 Ad. 15. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije Bosne i Hercegovine za 2009. godinu, materijal broj: 01,02-50-3-514/10 od 1. 4. 2010. godine – odgođena rasprava na 78. sjednici Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije, sukladno članku 14. stavak (3) Zakona o utemeljenju Izvozno-kreditne agencije, dostavio je Izvješće o radu za 2009. godinu. Na 78. sjednici Doma usvojen je Zaključak kojim se odgađa rasprava o Izvješću i zadužuje Povjerenstvo za vanjsku trgovinu i carine da ponovno razmotri ovo pitanje i dostavi novo mišljenje. Nadležno povjerenstvo Mišljenje je dostavilo 9. 6. i prihvatilo je Izvješće, te predlaže Domu da ga usvoji. Otvaram raspravu o Izvješću. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Prošli put je moglo da bude sve kao što je danas, što bi se reklo, uredno i da prođe. Bilo je nesporazuma malo i oko tehničke službe. Mi smo imali ovaj izvještaj menadžmenta, a trebali smo Upravnog odbora itd., pomiješalo se sve. Danas je, evo na sjednici, prisutan i predsjednik Upravnog odbora, za svaki slučaj ako bi trebalo dati pojašnjenja. Iz Izvještaja, ko je pročitao (nažalost, mi nismo bili u mogućnosti tehnički da vam dostavimo, to je knjiga debela, fino ukoričena ali nismo mogli da je odštampamo, a i da jesmo mislim da ne bi mnogi čitali) tamo je pregled svih aktivnosti koje je uradila Agencija, naravno sa Upravnim odborom: gdje su uložena sredstva, gdje nije moguće u ovom momentu da se ta sredstva vrate, zbog recesije, zbog krize, zbog ovog, onog, koliko je Agencija plasirala, na koja područja, za koje firme, gdje postoji naplativost, gdje se još ne treba ići u hipoteku jer postoji mogućnost i tendencije, ovaj izvještaj je tretirao 2009. godinu, ali da u 2010. godini malo se ta privreda budi. Pa onda i nesporazumi oko toga što ova agencija nije kreditna banka pa da pod tim uslovima daje sredstva za jačenje izvozne privrede a osnovni je smisao. Tako kada smo dobili potpunu informaciju od predsjednika Upravnog odbora, zajedno sa direktoricom menadžmenta, mi smo onda imali pravi uvid u rad Agencije. I, naravno, bili smo zadovoljni potpuno, i ono što je najvažnije, revizori nisu našli ni jednu jedinu grešku u poslovanju, u radu Upravnog odbora, pa i menadžmenta. Ono što će ubuduće biti predmet, s obzirom da oni ne raspolažu sa puno sredstava koji bi pomogli izvoznu privredu, da to je osnov, negdje oko 51 milion maraka imaju ukupnog kapitala koji mogu plasirati. Naravno, oni će se pojaviti u nekom drugom sazivu Parlamenta da se taj kapital poveća, jer bi im trebalo više sredstava, pogotovo sada kada se ta privreda budi, gdje bi trebalo intervenisati. I ono što želim da otklonim sumnje, u nekim medijima je bilo, ova agencija zaista na čelu sa Upravnim odborom i direktoricom nije gledala gdje će sredstva plasirati kada je u pitanju ovaj ili onaj entitet, ova ili ona opština, kanton, nego gdje god se ko pojavio, a ispunjavao je uslove 91 koji su bili predviđeni Poslovnikom o radu cijele Agencije i menadžmenta, dakle, udovoljavala je i učinila je sve što je mogla. I mi smo, ovo je samo jedno obrazloženje za ljude, za moje kolege i kolegice koji nisu imali i ne mogu još imati tu knjigu u kojoj sve se vidi – fotografije, fotografije firme, čime se bavi, koliko je uloženo, kako je uloženo, koliko vraćaju i još jedan je bio samo propust, što su prošle godine poslovali sa minusom, a prethodne dvije godine u plusu, zato što su pustili akceptne naloge za naplatu 28. decembra i taj izvještaj im je ušao u 2009. godinu. Zato je on negativan. Inače da su sačekali samo pet-šest dana pa pustili u januaru, taj bi izvještaj bio za 2010. godinu i imali bi 2009. godinu pozitivno poslovanje. Dakle, u svakom slučaju, ja ne kao predsjedavajući nego cijela komisija, govorim u ime ove komisije, došla je do zaključka nakon svih ovih pojašnjenja koja su nam trebala da ovoj agenciji u narednom periodu, ko god bude, treba pomoći, jer jedina je to agencija koja stimuliše privredu da izvozi. Ako ne izvozimo, zna se šta nas očekuje. Zato trebali bi svi možda i mi sa Parlamenta da vidimo kod Savjeta ministara pa da utičemo malo da se ojača ova agencija i finansijski, ako treba i kadrovski, i ako treba i na druge načine, jer ovdje su najjasnija ulaganja. Na svu sreću, ni jedna marka neće propasti. Sredstva je moguće naplati, jer su svi ti krediti dati pod hipotekom, ali ne treba se baviti hipotekama, treba stimulisati privredu da oni dalje krenu, i ima naznaka da će ova godina mnogo biti bolja u odnosu na taj izvještaj 2009. godine koji smo već završili. Dakle, mi smo dali pozitivno mišljenje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. U Mišljenju naše nadležne komisije stoji da je, između ostalog, jednoglasno prihvatila Izvještaj o radu Upravnog odbora izvozno-kredite agencije BiH. Mi smo u ovim dokumentima pored Izvještaja dobili Plan poslovanja za 2010. godinu. Komisija se nije tim bavila, ne znam da li Parlament tim treba da se bavi, jer ima dokument koji jeste tu, znači nije se tim bavila. Sljedeća stvar koja je, po meni, bitna iz ovog izvještaja i koju treba pomenuti jeste – s obzirom na situaciju na globalnom svjetskom i ekonomskom tržištu, tržištu sa novcem – pojavljuje se problem nedostatka sredstava. I ovdje postoji i u ovom izvještaju u 2009. godini navedene su tri određene aktivnosti zahtjeva za sredstva od Vijeća ministara, pa su dobili negativan odgovor. Tražili su izmjenu zakona, pa su dobili negativan odgovor od Vijeća ministara. Tražili su sredstva od Svjetske banke za implementaciju određenih projekata, pa su dobili negativan odgovor. Tražili su sredstva od EBRD-a, pa također su dobili negativan odgovor. Od Evropske komisije, vezano za IPA, znači ova sredstva pretpristupnih fondova, i to je sada u toku. S obzirom da ovdje piše da bi u 4. mjesecu stvar bila završena, volio bih da čujem, danas je već kraj 6., da li je ovaj sa KfW bankom, da li je uspio taj aranžman, da li su neka sredstva odobrena da se mogu koristiti. 92 I sljedeća stvar jeste da ovdje u ovom izvještaju nema, ništa niste predložili šta bi se to moglo raditi, s obzirom na situaciju. Čini mi se da se ova agencija i Upravni odbor iz mojeg skromnog znanja iz ove oblasti, ali moj je dojam da se ne prati dovoljno vrijeme u kojem se mi danas nalazimo. Znači, i privreda BiH i stanje na svjetskom tržištu, kako finansijskom tako i ovom privrednom, i da nema rješenja, nema odgovora na to stanje. Ovi pokušaji jesu, oni su možda mogli biti očekivani da će biti ovakvi, međutim, na kraju navikli smo kroz izvještaje i kroz informacije i to je mislim jedna dobra praksa da se predloži prijedlog mjera. Šta treba uraditi po ovom? Nema ništa što treba uraditi iz ovog što sam ja mogao. Ukoliko ste, obraćam se vama, ja ne znam možda ste vi to, nisam, ne znam ko je. Znači, to nedostaje u ovom izvještaju. Volio bih da je to bilo i volio bih da se naša komisija također odredila oko Plana poslovanja za 2009. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Za 2010. Plan poslovanja. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Halid Genjac.
Zahvaljujem. Ma jedna činjenica u ovom izvještaju zaslužuje pažnju i mislim da je treba dodatno pojasniti. Prvi put prošle godine, Agencija je poslovala sa gubitkom. I najznačajniji problem je iz decembra 2009. godine, kada je došlo do poziva po plativoj garanciji za overdraft kredit, za klijenta P... i izvršeno je plaćanje po pozivu garancije u iznosu od 3.300.000 eura. Ja sam predsjednika Upravnog odbora zamolio da nam odgovori kakvo je stanje u međuvremenu od trenutka pisanja ovog izvještaja do danas u povodu te garancije i tih sredstava, kakva je perspektiva naplate ovih sredstava i šta Upravni odbor i Agencija poduzima. Hvala.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih za raspravu. Želi li predsjednik Upravog odbora da se obrati? Samo izvolite, predsjednik Upravnog odbora, ovamo za govornicu. Gospodin Milomir Draganić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pa ja ću ukratko pokušati da odgovorim na pitanja uvaženih poslanika. 93 Što se tiče predmeta rasprave, predmet rasprave isključuje Izvještaj o radu Upravnog odbora, a Plan poslovanja Agencije Upravni odbor razmatra svake godine, kada donosi plan poslovanja, ali to nažalost nije, da kažem, zakonska obaveza da se prezentira bilo kom organu, nego to Upravni odbor cijeni kako je Agencija u svom poslovanju radila u skladu sa planom koji je godinu dana prije toga usvojila. Prema tome, to je redovna aktivnost i mi to radimo i na osnovu toga ocijenjujemo angažman i uspješnost rada menadžmenta. To je jedno pitanje. Što se tiče ostalih stvari, zašto nismo obradili još neke stvari u 2010. godini koje su se desile, to će biti predmet izvještaja, što je rekao gospodin Slavko Jovičić, izvještaja o radu Upravnog odbora koji će se desiti u periodu za 2010. godinu. Mi smo dosta raspravljali i o uslovima zbog čega je IGA iskazala gubitak. Ali nažalost, naša je, da kažem, zakonska obaveza da damo izvještaj o radu za kalendarsku 2009. godinu. Prema tome, sve smo mi to mogli ali nekako ne odgovara u tom periodu. To ćemo dati za rad Upravnog odbora u 2010. godini. Naravno, ako nekog nešto posebno interesuje, možemo se mi i na to osvrnuti, ali naprosto to nije zakonska obaveza i u onoj formi u kojoj smo obavezni mi smo dali. Što je gospodin poslanik postavio pitanje - zašto Agencija? Nažalost, mi raspolažemo sa 51 milionom maraka i te pare dijelimo prema vrstama proizvoda koje IGA daje. Mi više para od toga nemamo. A tražili smo i prošle godine (ima ovdje u Izvješaju o radu Upravnog odbora Savjetu ministara) ako se može omogućiti da se izvrši dodatno izdvajanje sredstava za IGA-u jer smo vidjeli da naša proizvodna privreda izvozno orijentisana treba još kapitala. Nismo dobili pozitivan odgovor. Mi smo tražili i obratili se organima BiH da IGA u svojoj djelatnosti se može baviti osiguranjem poslova države BiH. Nažalost, nismo ni tu dobili pozitivan odgovor. Ali evo, to ne znači da nećemo ponoviti taj zahtjev u ovoj godini. Smatramo da bi IGA mogla odgovoriti tom zahtjevu. Što se tiče ovih dodatnih kredita, evo ovdje smo rekli da očekujemo pozitivno. Nažalost, finansijska situacija koja je zadesila svjetsku privredu u 2010. godini onemogućila je plasman ovih IPA fondova, zbog toga što nismo imali neku kvalitetnu evropsku finansijsku ustanovu preko koje će ta sredstva biti plasirana u IGA-u. IPA fondovi su nama bili dostupni, ali smo morali naći neku drugu finansijsku ustanovu preko koje će to ići. To je odbila i IBRD, odbila je Svjetska banka, odbili su je iz KfW Njemačka. Zbog kojih razloga, mi to ne znamo. Oni nisu željeli da budu transmisija tih para IPA fondova i da oni daju još kreditna sredstva za nas. Da li je to rezultat svjetske finansijske krize ili loše političke klime u BiH, ne znam, ali su se ljudi kulturno izvukli iz toga. Rekli su da sada ekonomska situacija i finansijska situacija ne dozvoljava da ulaze u taj aranžman. Evo ja bih toliko. Ne znam je li još bilo kakvih pitanja.
Zahvaljujem uvaženom predsjedniku Upravnog odbora. Evo imamo i u sudačkom vremenu prijavljenih. Uvaženi zastupnik Jukić. 94
Ispričavam se jer sam se evo javio tek kad sam čuo neke odgovore koje sam zapravo očekivao, ali nisam dobio. I sad bih ja ponovo zamolio da evo dodatno pokuša bar odgovoriti na pitanja: zašto svi oni kojima ste se vi obraćali, i moje je pitanje upravo u tom pravcu ide, šta radite na način da povećate kapital s kojim možete raditi i onda više pomagati itd.? Zašto su odgovori svih institucija kojima ste se vi obraćali negativni? Jeste li to pokušali analizirati, jeste li pokušali nešto u tom smislu raditi, jer ako nastavite raditi kao što ste radili u prošloj godini, znači da vaš se kapital ili imovina ili kako kako god smanjio za nekih, ne znam, otprilike 2,7 skoro 3 miliona maraka, odnosno, u postocima još bolje izraziti za nekih, koliko, 8%, je li, ili tu negdje. Dakle, značajno se smanjio. I mislim da bi trebali poslovati bar tako da održavate kapital na razini ... svoje aktive. Međutim, očito da to nije tako. Ja sam očekivao da ćete vi sada u svom obraćanju upravo nama reći šta radite, šta vam je plan i koji su izgledi na realizaciji planova. Svakako, jedan od planova, bar ja sam to očekivao da će biti, da povećate svoju aktivu, svoj kapital. Međutim, očito da evo imate tu puno problema. Ja sam želio čuti šta dalje planirate preduzeti da se to ipak realizira. Jer bez toga, sve ovo što ste vi rekli, neće biti moguće uraditi. Dakle, ako nastavite poslovati, iako je gospodin Jovičić kao predsjedatelj Komisije pokušao pojasniti donekle vaš negativan rezultat iz prošle godine itd., ipak je to ovako dosta upitno objašnjenje, ali ne bih o tome. Dakle, smisao mog pitanja je koja je budućnost vaša. Ako imate negativne odgovore od svih onih koji bi trebali i očekujete pomoć, kako od domaćih, tako međunarodnih, i ako nemate rješenje za možda nekakvo i svoje prestrukturiranje nekakvo, nekakvu reformu da potekne od vas. Dakle, reforma samih vas kao institucije.
Evo ponovo predsjednik Upravnog odbora.
Evo ostao sam maloprije dužan gospodinu Genjcu da odgovorim. Što se tiče kredita P... u ovoj firmi, IGA je radila po propisanim procedurama i nije u momentu davanja garancije za tu firmu prekoračila ni zakonske propise, niti procedure koje je donio Upravni odbor. Znači, tu se radi u jednoj vrlo modernoj, savremenoj fabrici koja se bavila preradom drveta, namještaja i parketa. I ona je dobro startovala, radila, međutim prošle godine, pretprošle, kraj pretprošle godine, počela je da gubi tržište zbog ove situacije i oni su jednostavno obustavili rad i nisu mogli da odgovore na sredstva koja su data po našoj garanciji. E sada ta firma? IGA je osigurala svoj plasman, mi imamo hipoteku koja je veća vrijednost nego kredit. Ali mi na Upravnom odboru, kad smo raspravljali oko toga, nismo stali na stanovište da sada treba IGA upisivati imovinu u svoje knjige i da se bavi proizvodnjom namještaja, nego da pokuša da sačeka, da reprogramira dug da bi firma startala u nekom vremenu. I evo, imamo sada podatke da ta firma počinje da radi. Znači, trebalo je malo strpljenja. Nažalost, mi smo tu garanciju u njeno ime platili, ali hoću ovo da kažem, mi nismo 95 umanjili naš osnivački ulog od 51 milion maraka. IGA je pozitivno djelovala i poslovala prethodne godine i ostvarila rezervni fond iz koga je pokrila ovaj gubitak. Prema tome, mi možemo da plasiramo samo 51 milion a rezervni fond je obavezan, on se čuva upravo za ovakve situacije. Mi ga ne možemo plasirati. To je znači praktično umrtvljen kapital koji se čuva za rizične bankarske i slične poslove. Prema tome, mi imamo od ovog parlamenta, od ove vlade dato 51 milion s kojim raspolažemo. I to nije upitno. To je uvijek u nekim plasmanima. E, da bi sad mi se razvijali, da bi menadžment pravio nekakve druge, da kažem, bolje poslove, mora imati veći kapital, a tog kapitala nažalost nema. Osnivači su RS, Federacija i Parlament BiH. Prema tome, koliko nam osnivač da para, mi toliko imamo. Ne možemo mi više dijeliti. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Koliki su zahtjevi? Pa ja sad ne znam napamet, evo tu je direktorica. Ima vjerovatno daleko više zahtjeva. Međutim, svi ti zahtjevi, pa ne znam, ... Upravni odbor se ne bavi pojedinačnim zahtjevima niti znamo koliko sad napamet. Ima tamo spisak čitav ako vas interesuje, može menadžment to dostaviti, pa da vidite koliki su zahtjevi. Što se tiče rizičnosti izlaganja IGA-e na tržištu, morate biti svjesni da je ona daleko veća nego kod komercijalnih banaka, jer je IGA-i od ovog parlamenta dato da prati najteži sektor. To je sektor proizvodnje okrenut ka izvozu. Znate, lako bi menadžment dobro poslovao da mi smijemo plasirati pare, recimo, uvoz luksuzne robe. Ne bi bilo rizika, vjerujte. To bi ljudi jako dobro uradili. Znači, mi moramo da podržavamo proizvodnju koja je izvozno orijentisana, i to u većini slučajeva tamo gdje komercijalne banke neće ili nemaju velikog, da kažem, interesa. I zato vas ja molim, IGA-u ne možemo posmatrati kao komercijalnu banku koja radi po sopstvenom interesu, nego mi moramo odgovoriti nekim drugim zahtjevima, znači da pomognemo onome ko nešto radi i izvozi: nema para, da mu pognemo da izveze, da donese nekog novca u ovu državu. A mi bi se lako na Upravnom odboru i menadžment dogovorili. Znali bi mi šta bi sa onih 51 milion i gdje bi plasirali da možemo. Ako ima neko i pojedinačno, ja stvarno ne znam, tu je gospođa Lamija, mislim, Upravni odbor se ne ... Hvala.
Zahvaljujem predsjedniku Upravnog odbora i zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Prelazimo na 16. točku dnevnog reda: 96 Ad. 16. Izvješće o provedbi zakona u nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva BiH za 2009. – materijal broj: 01,02-50-3-578/10 od 19. 4. 2010. godine Središnje izborno povjerenstvo BiH sukladno članku 29.15 Izbornog zakona dostavilo je Izvješće o provedbi zakona. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje 14. 6. te je prihvatilo Izvješće i predlaže Domu da ga usvoji. Otvaram raspravu o Izvješću. Uvaženi zastupnik, Rifat Dolić.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, pred sobom imamo jedan kvalitetno napravljen izvještaj sa dobrim analitičkim pokazateljima iz kojih se može sagledati pravo stanje u oblasti provođenja zakona u nadležnosti Centralne izborne komisije. Posebno mi je drago što uz ovaj izvještaj imamo i kvalitetne preporuke ljudi iz CIK-a, međutim ja se pitam čemu služe i koja vajda od preporuka kad se na njih niko ili malo ko obazire. Ja ću iznijeti nekoliko svojih opservacija na ovaj izvještaj CIK-a u dijelovima u kojima smatram da ima problema na koje CIK i zakonodavac trebaju obratiti više pozornosti. Mislim da je registracija birača za glasanje poštom ili u odsustvu još uvijek nedovoljno uređeno i nedovoljno operativno organizirano pitanje CIK-a. Jasno mi je da se radi o specifičnom poslu, ali osobno sam svjedok i imao sam na uvidu veliki broj primjera u kojima registrant od CIK-a na uredno poslanu dokumentaciju nije dobio potvrdu registracije, a kasnije naravno ni glasački materijal. Imao sam na uvidu veliki broj primjera gdje registranti nisu nakon potvrde o registraciji na naznačenu adresu nikada dobili glasački materijal i ono najčudnije je kada registranti na svoje adrese dobiju glasački materijal dan prije, na dan izbora ili pet i više čak dana nakon izbora. Ne samo da su ovakvi primjeri čudni, već oni djeluju deprimirajuće i demotivirajuće na glasače u dijaspori, pa i na one koji se uporno registruju za glasanje. U dijelu ovog izvještaja koji govori o izvršavanju odluka i rješenja CIK-a navodi se da se zaključno sa koncem 2009. godine pred Ustavnim sudom BiH nalaze dvije apelacije u postupku. Ja bih upitao predsjednicu i članove CIK-a šta je sa apelacijom Demokratkse narodne zajednice BiH, koja je Ustavnom sudu podnesena 2005. godine. Tada je uredno Demokratska narodna zajednica dobila obavijest suda da je apelacija zaprimljena i pravno kompletna, ali nakon toga ni od suda ni od CIK-a nema nikakvog pravnog ili pismenog akta o ovom predmetu. Moram se kratko osvrnuti i na dio ovog izvještaja koji je možda i u ovom momentu najinteresantniji i najvažniji a odnosi se na primjenu Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH. 97 Nadam se da ovom raspravom na ovakav način ne činim sam sukob interesa jer sam osobno pod izrečenom nepravomoćnom sankcijom CIK-a za navodno utvrđeni sukob interesa. Osobno, i kao čovjek i kao poslanik, potpisujem sve i riječ koja je u Izvještaju navedena pod ovim naslovom Zapažanja CIK-a BiH, ciljevi, preporuke CIK-a itd. Tamo piše da je Zakon o sukobu interesa u BiH jedan od najrigoroznijih zakona u BiH, da nije usklađen sa drugim zakonima i propisima, da su pojedine odredbe zakona neprecizne i nejasne, da je neophodna njegova dogradnja itd. i pri tome se posebno poziva na težinu sankcija koje izriče CIK, kao razloge više da se ova pitanja što hitnije urede. Gospodo, ja vas i nas sve moram upitati čemu služe ovakve konstatacije, onome ko je zbog ovih nedostataka ocrnjen kod građana i javnosti, ili mu je izrečena sankcija koja je i suprotna Ustavu i temeljnim ljudskim pravima? Kažu da čovjek najbolje progleda kad njega osobno nešto pritisne i da je najskuplja škola na vlastitim greškama. Ja sam motiviran vlastitim suočenjem sa nakaradnim, nepotpunim, dvosmislenim i politikantskim rješenjima u Zakonu o sukobu interesa izvršio uvid u ukupno 17 zakona o sukobu interesa u zemljama EU i okruženja i još u nekim zemljama i čovjek se nakon toga jednostavno mora upitati: je li moguće da je i sam učestvovao u donošenju takvog zakona, kakav mi danas imamo u BiH? Drugi problem je i u primjeni zakona kojeg danas imamo u BiH, ovakav kakav je. Navest ću samo jedan tipičan primjer. Kao ključna podloga za proces primjene postojećeg Zakona o sukobu interesa CIK-a služi obrazac o podacima za izabrane zvaničnike i njihove srodnike. Ovdje imamo situaciju da jedan veliki broj izabranih zvaničnika i ne pomišlja da popuni ovaj obrazac, jer za to nisu predviđene nikakave zakonske konsekvence. Veliki broj od onih što i popune obrazac, popune ga tako da čitav život može biti miran od opasnosti za sukob interesa. Osobno sam se puno angažirao da svojevremeno dođem i do matičnih brojeva djece od sestara koji su traženi, od kojih neke nisam ni upoznao, jer su rođeni u Americi. Kad sam se usput požalio kolegi, on se nasmijao i kaže: nije valjda da ti to popunjavaš? Kad sam nedavno dobio na uvid iz CIK-a kako to veliki broj izabranih zvaničnika uopće ne ferma i kako to rade neki što fermaju, onda sam do kraja shvatio ono što nisam do tada htio shvatiti, da se u ovoj zemlji ne isplati biti ako ne pošten, onda bar transparentan političar. Nisam ovo rekao da skrenem pažnju na svoj predmet, niti da devalviram čak ni demagogiju kolege Nanića o predizborno poštenim i moralnim politikama i političarima. Ovo sam rekao i iznio samo dakle da podržim ova sva zapažanja CIK-a i posebno preporuke CIK-a ali i da kažem da je Zakon o sukobu interesa u BiH suviše važno i ozbiljno pitanje, kako za borbu protiv kriminala i korupcije, tako i za izabrane imenovane zvaničnike, da bi se bilo ko sa ovim zakonom igrao politike i provodio ga na način kako se to čini danas u BiH. Dakle, što se mene tiče, ovo je kvalitetno urađena informacija, odnosno Izvještaj, vrijedan pohvale i vrijedan uloge CIK-a u demokratskom društvu, ali uz sve to ja ne mogu prihvatiti dvoličnost koju CIK u informaciji otvoreno priznaje. Ne mogu kao čovjek i kao poslanik prihvatiti da Centralna izborna komisija u Izvještaju navede i ispravno utvrdi dijagnozu po kojoj je Zakon o sukobu interesa u institucijama BiH i nakaradan i nedorečen, rigorozan, neusklađen sa drugim zakonima i propisima i drugo, a onda prihvati ulogu da bude egzekutor po takvom zakonu. Uloga CIK-a se dakle ne može svoditi na provođenje zakona ili egzekuciju u najgorem slučaju, već CIK mora imati i ulogu inicijatora i aktivnog kreatora zakonske regulative 98 iz ove oblasti. I, ... to je ustvari moja osnovna primjedba na ovaj izvještaj i na ovakav rad CIK-a. U konkretnom slučaju, dakle CIK ispravno konstatira stanje, utvrdi dijagnozu i daje preporuke i time završava svoju misiju a, s druge strane, mislim da nadležnosti CIK-a i, ovakve kakve su, dozvoljavaju, dapače, i zahtijevaju i aktivniji pristup ovim pitanjima, ako ne direktno, onda putem ovoga parlamenta ili putem Vijeća ministara. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, Ustavnopravna komisija je na prošloj sjednici razmatrala Izvještaj Centralne izborne komisije BiH o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije za 2009. godinu. I, ja bih zamolio da se u raspravi o ovom pitanju razdvoje dvije stvari. Dakle, Izvještaj o provođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije (dakle Izbornog zakona, Zakona o sukobu interesa, Zakona o finansiranju političkih stranaka i čini mi se da ima Zakon o Vijeću ministara BiH) od nekih naših možda pojedinačnih, možda grupnih zadovoljstava ili nezadovoljstava, jer to su dvije potpuno različite stvari. Mi kao članovi Parlamenta smo u poziciji da kreiramo rad ove institucije, donosimo zakone, dajemo joj zadatke, da je pratimo i da vidimo šta to valja i šta to ne valja, ali ponekad pošto se zakoni odnose i na nas dođemo u poziciju da budemo predmetom zanimanja i rada te institucije, jako važne institucije i, kažem, vrlo je važno da odvojimo te dvije stvari. Mi danas govorimo o Centralnoj izbornoj komisiji BiH, mi govorimo o primjeni zakona od strane te institucije u BiH. ... Kad god se dohvatim izvještaja Izborne komisije, ja se sjetim 2003. godine kada smo mi, rekao bih, po prvi put bez stranaca počeli da se bavimo Izbornom komisijom u BiH i kada smo zapravo udarili temelje ove i ovakve Izborne komisije u BiH. 2003. godine smo mi Izbornu komisiju povezali sa Predstavničkim domom Parlamentarne skupštine BiH, i to je jedina institucija koja ima ingerencije nad Izbornom komisijom. I, Izborna komisija je od tada pa do danas, i to je stvar koja mora biti primijećena ovdje i kazana, uspješno dakle 2004. godine održala lokalne izbore, provela lokalne izbore, 2006. generalne izbore, 2008. ponovo lokalne izbore, bez stranaca, dakle domaća institucija, i to je prva stvar koja se mora konstatirati. I kada na taj način govorimo o ovome, ja mogu da kažem da smo i Centralna izborna komisija i mi kao parlament pa i mi kao država položili ispit. Jer, održati demokratske izbore u jednoj državi, državi u tranziciji, društvu u izgradnji poslije rata, a da ne bude problema, da rezultati budu, što kažu, potpuno i legalni i legitimni, da budu institucionalno zatvoreni i uklopljeni na način kako treba i da se dobiju priznanja je velika stvar. Mnoge države u svijetu ne mogu položiti ispit kao države zbog toga što imaju problem sa izborima. Kod nas je to ovdje u BiH urađeno na pravi i ja bih rekao na zadovoljavajući način, jer rezultati koje utvrdi naša Izborna komisija su zapravo rezultati na koje ponekad poneki prigovor da Sud BiH i na tome se sve završi. To je dakle velika stvar, to treba da konstatujemo. 99 Imamo problem sa Zakonom o sukobu interesa. Ja bih rekao da imamo dijelom problem i sa Zakonom o finansiranju političkih stranaka, ali to nije problem Izborne komisije, to je problem nas. I mi treba da uređujemo ta pitanja. I sama Izborna komisija u svom izvještaju ovdje kaže da Zakon o sukobu interesa predstavlja neku vrstu problematičnog zakona i ne trebamo zbog toga optuživati Izbornu komisiju. Ne možemo dati nakaradan zakon Izbornoj komisiji u ruke, nakaradan Zakon o sukobu interesa Izbornoj komisiji u ruke i kazati joj - primjenjuj ga! Pa kada ga ona počne primjenjivati, onda se ljutimo na Izbornu komisiju a ne na sebe što smo donijeli takav zakon i što ga nismo promijenili. Dakle, moramo stvari adresirati i postaviti kako treba. Ja bih zamolio sve kolege i sve nas da dobro pogledamo: svaki od ovih zakona koji se primjenjuje ima svoja zaključna razmatranja u ovom izvještaju i na kraju generalno postoje preporuke. Ovo je pisano prije nego što smo mi neke stvari obavili ovdje u Parlamentu ali preporuke su aktuelne i dalje, bez obzira što Zakon o finansiranju političkih stranaka je imao takav put kakav je imao. Dakle, nije imao kapacitet kojeg je trebao da ima. Bez obzira što Zakon o sukobu interesa Interresorne radne grupe je doživo što je doživio, to je aktuelna problematika i sa njom se trebamo baviti na način na koji se treba baviti. I jedna stvar koja je nova u izbornom zakonodavstvu BiH, a sa čim ja nisam zadovoljan kada je aktivnost Izborne komisije u pitanju, to želim da kažem ovdje javno u Parlamentu jeste glasanje naših građana u diplomatsko-konzularnim predstavništvima i aktivnosti koje treba da poduzme, ali ne samo Izborna komisija nego i Ministarstvo vanjskih poslova BiH i svi mi kako bi se što je moguće veći broj građana animirao da glasa, koji ne žive u BiH, građana BiH, državljana koji imaju pravo glasa, koji žive van BiH. Ono što je bilo na prošlim izborima, nije zadovoljavajuće. I ja pozivam Centralnu izbornu komisiju da u saradnji sa Ministarstvom vanjskih poslova poduzmu sve što je u njihovoj moći kako bi se napravila takva kampanja i takva klima da što je moguće veći broj građana BiH glasa u diplomatsko-konzularnim predstavništvima na predstojećim izborima 2010. godine. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih. Ja koristim prigodu evo zaključujući ovu točku dnevnog reda da pozdravim ovdje nazočnost predsjednice i članova Središnjeg izbornog povjerenstva koji su pažljivo saslušali sve vaše primjedbe i ja vjerujem da će ih uvažiti u narednim aktivnostima. Zaključujem ovu točku dnevnog reda i prelazimo na 17. točku dnevnog reda: Ad. 17. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2009. godini – materijal broj: 01,02-04-635/10 od 30. 4. 2010. godine 100 Vijeće ministara BiH je 30. 4. dostavilo Informaciju, nadležno Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost Mišljenje dostavilo 15. 6., sa usvojena dva zaključka koji glase: 'Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost prima k znanju Informaciju o stanju sigurnosti u BiH u 2009. godini u predloženom sadržaju i formi te je upućuje u daljnju parlamentarnu proceduru. Zadužuje se Vijeće ministara da u cilju poboljšanja postojećih zakonskih rješenja što prije uputi u parlamentarnu proceduru zakonske prijedloge navedene u dijelu Informacije koje se odnose na mjere i radnje u razdoblju prvih šest mjeseci 2010. godine, a to se prije svega odnosi na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju, suzbijanju i zlouporabi opojnih droga, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli, te Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu.' Otvaram raspravu o Informaciji. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Poštovane koleginice i kolege, ovaj put kao zamjenik predsjedavajućeg Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost Parlamentarne skupštine BiH koja je razmatrala ovu informaciju predlažem Domu da ovu informaciju primi na znanje sa prijedlozima koje je dostavila naša komisija. I želim da kolegama skrenem pažnju, i koleginicama naravno, na nekoliko važnih detalja iz svega ovoga. Dakle, prvi detalj je da je ukupan broj krivičnih djela u izvještajnom periodu u BiH smanjen u odnosu na isti period prethodne informacije. I s te strane gledano, mi bismo mogli kazati da imamo povoljniju sigurnosnu situaciju u BiH. Međutim, zabrinjava nekoliko trendova, recimo, smanjen je i broj ovih krivičnih djela ubistava, što je vrlo važna stvar i što je jako dobro da je taj trend u opadanju. Ne postoji ni jedno ubistvo koje nije rasvijetljeno a i to tako treba nastaviti. Ali ono što zabrinjava je povećan broj predmeta naoružanja, nelegalnog ili ilegalnog pribavljenog naoružanja što se jasno vidi iz ove informacije. I druga stvar koja je jako zabrinjavajuća je pitanje nešto lošije slike javnog reda i mira u BiH u odnosu na prethodnu informaciju. I volio bih kada bi ovaj parlament, uz sve ove zaključke koje je usvojila ova komisija, donio posebne zaključke ili poseban zaključak da se u svim onim oblastima gdje je stanje lošije u odnosu na prethodni izvještajni period sačine dodatne analize i vidi zašto je to tako u BiH. Zašto je u BiH u porastu, recimo, ponovo ove godine, iako prošle, prije nekoliko godina je to bilo u padu, ali u godini u kojoj se posmatra ovaj izvještaj ponovo je povećan broj krivičnih djela krađe automobila? Moramo se baviti time. Zašto? Moramo jedanput postaviti sebi pitanje ovdje - zašto? I idući put umjesto ove informacije kompletne hajmo kao Parlament se baviti samo tim pitanjem da vidimo zašto nam je povećan broj krađa ovih automobila? Zašto nam je lošije stanje javnog reda i mira u BiH? Samo time da se bavimo, 101 ponekad ne vidimo drveće od šume, i mislim da u tom pravcu danas treba da ide, evo vi kao Kolegij probajte nešto da smislite kao zaključak na ovu temu. Da one oblasti u kojima je lošija, dakle parcijalno posmatrano, sigurnosna situacija u odnosu na prethodni period da bude predmet posebne analize ministarstva, Vijeća ministara i nas kao Parlamenta. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ako imate prijedlog zaključka, predložite i dostavite. Sljedeći je uvaženi zastupnik Adem Huskić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. BERIZ
/nije uključen mikrofon/
Neki su izgleda postali hiperaktivni, nastoje sustići neke brojke tamo u onom izvješću Centra civilnih inicijativa pa teško ih je stići danas. Ali dobro, izvolite Vi, slobodno predložite zaključak ako imate. Nastavite, uvaženi zastupniče Huskiću.
Gospodine predsjedavajući, slažem se da nam je ostalo malo vremena da popravimo rejting kod Centra civilnih inicijativa, evo trudit ćemo se. Mislim da je ovo vrlo važna oblast i važna ova informacija koja govori o stanju sigurnosti u BiH i mislim da smo se mi kao Parlament dovoljno često i dovoljno puta i dovoljno kvalitetno, ja mislim, bavili ovom temom, ovom problematikom, ali to je takvo pitanje da nikad nije dovoljno. Jer stanje sigurnosti, po mom mišljenju, jeste na jedan način statistika, jel', znači ove cifre pokazuju, one su samo odraz, ali sigurnost je, općenito, to je više osjećaj, više osjećaj nego cifre. I ako to znamo, onda, kad čovjek ima osjećaj nesigurnosti, nikakve ga cifre ne mogu ili teško ga mogu uvjeriti. Ja mislim da ovaj izvještaj u dobroj mjeri oslikava stanje sigurnosti u BiH i da je kvalitetno urađen, možda jedan od najboljih, jedan od najboljih izvještaja, mislim da je Komisija za odbranu i sigurnost napravila dobre zaključke i trebamo ih podržati i mislim možda čak i izvan toga, posebno ovo što se tiče krađe automobila, o kojoj je govorio kolega Džaferović. Vjerujte da sam ja vrlo često razmišljao o krađi automobila kako je došlo do povećanja, jer imam jako negativno iskustvo, ne samo ja ima i kolega Dolić. Mislim da smo nas dvojica najviše razmišljali šta je to dovelo do povećanja i nismo došli ... ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 102 ADEM : Lični doprinos smo dali, ovim ciframa ovamo. Ali ono što mislim da bi trebalo reći povodom ovog izvještaja, a što ne stoji u ovom izvještaju, jeste sljedeće. Mi smo ili kad se tiče ove oblasti u pogledu liberalizacije viznog režima napravili zaista u posljednje vrijeme velike rezultate i evo samo da podsjetim, zbog toga sam se najviše javio, da je ovih dana BiH dobila jako visoku ocjenu u pogledu borbe protiv trgovine ljudima. Mi smo sad svrstani u rang 1, bili smo ... u trećoj kategoriji zemalja, i to je ono što bi trebalo na neki način ... i ovaj parlament da afirmiše, da uputimo javnosti jednu, rekao bih, pozitivnu poruku i da kažemo da građani i nemaju baš previše razloga da budu zabrinuti ... koliko se to ponekad predstavlja. Naravno, jedan događaj loš kad se desi stvori lošu klimu, ali ima i dobrih stvari i njih trebamo afirmisati, kao što ima i loših. I ako govorimo o tim vrstama kriminala, ja mislim da je bolje da se povećava broj, ako već nešto mora da se povećava, onda da se povećava broj ukradenih automobila nego neke druge stvari. Zahvaljujem.
Zahvlajujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Ja vjerujem da i u ovom parlamentu smo svjesni kao i ogromna većina građana u ovoj zemlji da stanje sigurnosti u BiH nije nikada u posljednjih 10 godina bilo gore nego što je danas. Nažalost, to nije mogao da sakrije ni ovaj frizirani izvještaj o stanju sigurnosti u BiH, koji evo imamo na svojim klupama i o kojem trebamo danas raspravljati. Pri tome posebno je interesantno da ovako ozbiljnu temu otvorimo, a da u sali nemamo ni jednog ministra, da nemamo ni premijera, ni ministra sigurnosti. A sasvim sigurno da za ovakvu temu je potrebno najmanje prisustvo ministra sigurnosti, jer kako sada postaviti brojna neka pitanja koja objektivno nameću se ako tu nema predstavnika Vijeća ministara. Zbog toga sam čak razmišljao da i ovu tačku dnevnog reda odgodimo do trenutka dok ne budemo imali nadležnog ministra ovdje u sali. Dakle, u ovom izvještaju, za koji sam rekao da je u jednom dijelu friziran, navodi se, citiram 'da su razbojništva u znatnom porastu u odnosu na prošlu godinu, čak za jednu trećinu.' U ovom izvještaju se navodi da nije zaustavljen porast ekonomskog kriminala, čak nije ostao ni na istom nivou već je u porastu za gotovo 4% u cijeloj BiH. I samo krivičnim djelima iz ove oblasti stečena je protivpravna imovinska korist u iznosu od preko 6 miliona KM, što je vrlo opasno, a to stoji u ovom izvještaju. U 2009. godini prikupljena su i saznanja koja potvrđuju prisutnost korupcije kod pojedinih pripadnika agencija za sprovođenje zakona. Ovo je strašno ozbiljna konstatacija koja stoji u ovom izvještaju i koja sasvim sigurno zaslužuje mnogo širu elaboraciju i prijedlog mjera kako ovo otkloniti, što samo govori o razmjerama kriminala u ovoj zemlji. Da ne govorim o tome da je pojačana ilegalna trgovina visokotarifnim robama, da se najveći broj 103 organiziranih kriminalnih grupa bavi krijumčarenjem ljudi, trgovinom drogom, krađom, preprodajom ukradenih automobila, te nelegalnom trgovinom. Stanje javnog reda i mira je nepovoljnije u 2009. godini i došlo je do povećanja broja prekršaja za 5,2% u odnosu na prethodnu godinu. Sve su to dakle podaci koji stoje i u ovom izvještaju. Posebno je interesantna i ova ocjena u ovom izvještaju da su u 2009. godini prikupljena nova saznanja koja potvrđuju prisutnost pojava koruptivnog ponašanja pojedinih pripadnika agencija za sprovođenje zakona, kao i nekih zaposlenika inspekcijskih organa u BiH. Dakle, ova konstatacija se dva puta već spominje u ovom izvještaju. U dijelu u kojem se govori o terorizmu stoji da prema podacima kojima raspolažu sigurnosne agencije u BiH i Obavještajno-sigurnosna agencija na području BiH tokom 2009. godine nije izvršeno ni jedno krivično djelo koje se može svrstati u međunarodni terorizam. Pa citiram: 'Agencije nisu došle ni do potvrđujućih podataka da se u BiH u sadašnjem trenutku koristi naš prostor za pripremu takvih akata.' E sada kada imamo, da sada ne navodimo sve ovo šta piše na strani 10. i 11. ovog izvještaja o terorističkim aktivnostima itd., postavlja se pitanje zašto je angažovano oko 700 policajaca u najvećoj policijskoj operaciji od Dejtona do danas, 2. februara ove godine u akcija koja nosi naziv Svjetlost? Naime, kao što znate, poslanik SDP-a doktor Zlatko Lagumdžija je tražio informaciju o toj akciji. I nakon mjesec dana od traženja ministar sigurnosti, ovdje imam taj dopis, obavještava Parlament, sve nas dakle, da dakle 3. marta, mjesec dana poslije, da trenutno nema informacije o akciji Svjetlost ali da će ubrzo dostaviti vjerodostojne podatke o akciji Svjetlost. Evo prođe još jedan mjesec, pa još jedan mjesec, evo preko tri mjeseca, a mi ovdje nemamo informaciju o toj akciji Svjetlost. Mi znamo da je to bio zaključak ovog parlamenta, čini mi se da nije bio ni jedan poslanik protiv tog zaključka. I postavlja se pitanje: kako ćemo se mi sada odnositi naspram naših zaključaka koje smo ovdje usvojili? Ja mislim govoriti o sigurnosnoj situaciji, a izvesti takvu policijsku operaciju i reći tada građanima da je to izvedeno zbog rušenja, citiram, 'ustavnog poretka' i da poslije toga nema niko u ovom parlamentu, čak ni poslije zaključka Parlamenta, informaciju od Vijeća ministara i nadležnog ministarstva je zaista neozbiljno. Zbog toga upravo u okviru ove tačke dnevnog reda, gdje se u ovom izvještaju govori i o aktivnostima u prvih šest mjeseci 2010. godine, pa čak i o namjerama i mjerama za drugih šest mjeseci ove godine, danas treba dati odgovor šta ćemo oko ove informacije, da li ćemo svi slegnuti ramenima i reći - dobro, donosit ćemo zaključke, a ministarstva, odnosno, konkretno ministarstvo neće poštovati zaključke ovog parlamenta, ili ćemo danas doći do nekog ozbiljnog zaključka o ovom pitanju.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda: 104 Ad. 18. Informacija o utvrđivanju odgovornosti unutar Ureda za razmatranje žalbi BiH zbog neprovođenja odredbi pozitivnih propisa u vezi s redovitom procedurom rotacije na čelnoj poziciji Ureda, s prijedlogom Vijeća ministara za razrješenje dr. Amira Pilava dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, materijal broj: 01,02-50-3-631/10 od 29. 4. 2010. godine Vijeće ministara BiH je Informaciju dostavilo 29. 4. 2010. godine, s prijedlogom za razrješenje doktora Amira Pilava dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH. Ustavnopravno povjerenstvo kao nadležno Mišljenje je dostavilo 14. 6. 2010. godine. Povjerenstvo je podržalo Informaciju i zaključak Vijeća ministara o utvrđivanju odgovornosti u Uredu za razmatranje žalbi BiH. Mi danas primamo k znanju Informaciju i sukladno članku 49. Zakona o javnim nabavama glasamo o razrješenju član Ureda za razmatranje žalbi doktora Amira Pilava. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih i zaključujem raspravu. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani gosti, evo, ja mislim da je ovo prvi put u jednoj godini da o Uredu za razmatranje žalbi raspravljamo; prvi put smo raspravljali o njegovoj efikasnosti i sjećate se izvještaja gdje smo pohvalili Ured jer je riješio oko 1200 žalbi. I dali smo, odali smo priznanje, evo da kažem, tom Uredu i tim ljudima koji su u Uredu. Danas sam zatečen, odnosno nije danas nego kad smo ove materijale dobili, da se traži smjena direktora iz jednog prostog razloga zato što nije ispoštovao smjenu i rotaciju na ... mjestu rukovodnog kadra u Uredu. Ja bih rekao uredu je da je taj zahtjev postavljen, ali postavljam pitanje zašto nije postavljen zahtjev općenito Vijeću ministara, zašto se ne pridržava on zakona, ne vrši smjene, rotirajuće smjene tamo u svim institucijama za koje je on zadužen? Ja mislim da imamo ... dosta stvari. Imamo slučajeva da Vijeće ministara nije postavilo direktore kojima je već istekao mandat, pa nikom ništa. I zbog toga smatram da ovo pitanje ne treba promatrati u ovom kontekstu jednog čovjeka i jednog ureda, jel rezultati su tamo izuzetni, bar prema onome što smo mi donijeli zaključak, uzmite zaključak pa pročitajte, jako dobri. Nego bi upravo tražio i rekao da ja tražim, evo kao poslanik, tražim odgovornost Vijeća ministara za nesprovođenje pozitivnih propisa u vezi redovnih procedura rotacije na čelnim funkcijama. U tom kontekstu, kad budemo imali sva mjesta koja nisu rotirana, onda da raspravljamo i o ovom i ja sam zato da upravo ukoliko je, da kažem, Vijeće ministara ispoštovalo ovo i druga ministarstva ispoštovala, da onda 105 i ovaj slučaj sankcionišemo zato što nije ispoštovao. Ali ovako da samo idemo na to da zato što je odjednom sada se stavilo ovo pitanje kao pitanje vrlo bitno, a evo kažem rezultati iza ovoga stoje, smatram da ja ne mogu prihvatiti ovaj prijedlog o smjeni. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Hvala Vam, gospodine predsjedavajući. Koleginice i kolege, dame i gospodo, samo prije nego što kažem vezano za ovu tačku dnevnog reda, mislim, nemojte da jedni drugima prebacujemo neke stvari koje ne stoje vezano za ove izvještaje Centra civilnih inicijativa. To je bilo interesantno dok se nije objavilo prvi put, a sad se zna da se to mjeri i više to nije interesantno. Prema tome, ja danas nisam ustajao ovdje da bi me neko tamo mjerio, nego zato što stvarno mislim da treba da radim i ja bih vas zamolio da u tom pravcu ovo imate u vidu. A kada je po srijedi ova tačka dnevnog reda, ljudi, ovdje nešto nije uredu, mislim, ja ne znam šta. Ali nešto tamo nije uredu, četiri godine se čeka, četiri godine se posmatra to stanje, mi ovdje usvajamo izvještaj u Parlamentu, stalno nam se ukazuje na probleme, ne rješavamo problem ako ga ima i odjedanput dolazi zahtjev da se smijeni čovjek sa te pozicije. Zašto Vijeće ministara nije rješavalo ovaj problem protekle četiri godine? U čemu je, nešto meni ovdje nešto nije mi ... nije mi dosljedno ovdje. Bilo je još nekih drugih slučajeva koji nisu bili i na Vijeću ministara, a kamoli na Parlamentu ovdje. I, ja sam glasao protiv ove informacije i prijedloga zaključaka. Mislim da bi bilo potpuno nepravedno i neljudski da mi smijenimo iz ovih razloga člana ovoga tijela, jel. Ovdje se zahtijeva njegova eliminacija iz tog tijela, a da se istovremeno ne pozabavimo pitanjima zašto je došlo do ovoga, šta je to bilo. I ako bismo mi htjeli iz ovoga da izađemo kako treba i ako hoćemo da budemo do kraja pošteni, onda bi možda bilo najbolje da formiramo jednu grupu pa da se ispita odgovornost svih, ako ćemo govoriti o odgovornosti, počev od Vijeća ministara, službi, pa i tog ureda. A ne ovako, po živom tkivu onako sjekirom cap, hajmo odstraniti čovjeka i riješili problem. Nismo riješili problem, ovdje dakle nešto ima što ja ne mogu da dokučim. Slušao sam ja i gospodina Kutleša, slušao sam ja i ovog čovjeka ... Pilava koji je ovdje nekoliko puta, mnogo smo mu puta ovdje usvajali izvještaje, tako da bi bilo vrlo nepravedno ukoliko bi danas postupili tako. Predlažem da se odbije ova informacija i izvještaj Vijeća ministara. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Husein Nanić. 106
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja ću u svojoj diskusiji znači neke stvari možda šire pojasniti ili sa drugog ugla, kao što je moj kolega Bešlagić rekao. I volio bih da smo prije ove informacije imali informaciju o odgovornosti predsjedavajućeg Vijeća ministara što nekoliko mjeseci nije imenovao zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara. Zašto nije imenovan direktor Uprave za indirektno oporezivanje, zašto nije imenovan direktor Regulatorne agencije za komunikacije, zašto nije imenovan član Državne regulatorne agencije za električnu energiju, zašto nije imenovan Savjet Regulatorne agencije za komunikacije itd. i tako bliže? I zaista bi to onda bila jedna dobra informacija i onda bi i ova informacija se mogla u tom kontekstu raspravljati. Međutim, izvlačiti ovu jednu, uz sva uvažavanja nekih stvari koje stoje i nekih koje su i upitne sa mojim informacijama koje imam, jeste zaista jedno politikantstvo i potpuno neka druga namjera. I zbog toga ja pozivam Vijeće ministara da nam dostavi sve ove informacije i da utvrdi svoju odgovornost za nepostupanje po ovim i još puno drugih funkcija na koje nisu imenovani i postavljeni od Vijeća ministara i koje stoje u ladicama predsjedavajućeg Vijeća ministara. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Replika, Slavko Jovičić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa nije mi namjera da branim predsjedavajućeg Savjeta ministara. U javnosti barem stalno je prisutna njegova nemoć da on smijeni i postavi direktore na ova ključna mjesta u raznim agencijama, i to gotovo svakodnevno se čuje. I mala djeca gotovo znaju koliko je vremena već istekao mandat direktoru agencije ove ili oni, ili Uprave za indirektno oporezivanje, ili ovog ili onog. Ja ću podržati Nanićev prijedlog kada je u pitanju Savjet ministara, a samo fakturisati cijelu odgovornost čovjeku koji je nemoćan, evo on je rekao nemoćan. Evo, ja sad pitam: Da je to u našoj nadležnosti, da li bi mi bili moćni, jesmo li mi moćni? Kaže, oni tamo dvije godine, negdje ima tri, negdje godinu i po, sad da vam ne citiram, sve se to zna, nije moguće da postave čovjeka da smijeni onoga. Pritužbe na ovog direktora, pritužbe na onog, legalan, nelegalan, deponovan potpis još u banci, došao drugi, nije došao, sindikat se pojavio u javnosti, što je najgore, kaže, uputili smo dopis Parlamentu. Niti sam vidio ja kao poslanik dopis, niti on meni treba, niti ja mogu s njim šta uraditi, ali u javnosti je, kaže, neće Parlament da pomogne tamo sindikatu Uprave za indirektno oporezivanje. Bezbroj je stvari koje se rješavaju u javnosti i samo se fakturišu nama. Kad smo odgovorni, neka svi napadaju javno, evo pozivam. Kad nismo uopšte ni dužni ni po Poslovniku, ni po zakonu, ni po Ustavu da bilo gdje šta uradimo, opet smo krivi. Kolega Naniću, zato nije ovo replika, nego samo da ispravimo, ne predsjedavajućeg Savjeta ministara koji je nemoćan, stvarno im ne može ništa uraditi, nikog smijeniti, nego cijelom Savjetu ministara i, naravno, ako već oni ne mogu, a vidi se da ne mogu, možemo li mi. 107 Evo ja ću ovog momenta reći: ne možemo ni mi. I gdje se nalazimo? U pat poziciji, zato se i dešava ovo, pa dođe ovakva informacija, dajte smijenite ovog sad čovjeka, pa kad bi to pošlo za rukom da Parlament je moćan da to uradi, onda bi nama došlo na sledeću sjednicu samo da smjenjujemo te i postavljamo, pa bi se mi pretvorili u kadrovsku komisiju Savjeta ministara ili ne znam ni ja, neku državnu instituciju, a imamo državne neke agencije za zapošljavanje, otpuštanje nemamo, nikog ne otpuštamo, mi samo primamo. Imamo raznih tih stvari i problema, dakle nemoguće je preko ove samo informacije sve ovo razriješti. I završiću, gospodina Špirića ne pada mi na um da branim, ali je on ovdje najmanje kriv, jer je nemoćan, ne može nikog smijeniti, nije on klasični predsjednik vlade pa da kaže - ja biram sastav vlade. Ne bira niko. Poslala mu stranka ovog, ona druga onog, i gotovo, završeno tačka.
Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Moja replika se odnosi na netačne navode gospodina Jovičića, koji kaže da predsjedavajući Vijeća ministara nije u mogućnosti. Gospodine Jovičiću, u isključivoj nadležnosti je bio potpis predsjedavajućeg Vijeća ministara na imenovanje zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara. I to je nekoliko mjeseci stajalo, Vi to dobro znate, a ove druge stvari slažem se sa Vama da to nije samo i njegova odgovornost, nego odgovornost i drugih u državi BiH.
Sljedeći je uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Prvo, meni nije jasno zašto kolegi Jovičiću ne pada na pamet da brani predsjedavajućeg Savjeta ministara, da je moj, ja bih ga branio, mislim da je iz moje partije. Dakle, ma evo da se vratim ... na konkretnu tačku dnevnog reda. Moram reći da ovaj čovjek ovdje nije jedini koji se ne da smijeniti. Znači, ima na čelu određenih institucija u ovom momentu nekoliko ljudi koji se ne daju smijeniti i nema šanse da se smijene. I vjerovatno će ovaj saziv Parlamenta završiti, znači, svoj mandat a da taj dio posla neće biti završen, odnosno da će ljudi ostati na tim funkcijama, pa kad dođe sledeći mandat dok se snađe, oni računaju na to, da će to još malo onako potrajati. Nije ovdje po meni ni iskrena želja Savjeta ministara da završi ovo pitanje. Jer ako pogledamo Zaključak 3. koji kaže: 'Zadužuje se Generalni sekretarijat Savjeta ministara da informaciju uputi Parlamentarnoj skupštini BiH, uz prijedlog da se doktor Amir Pilav razriješi 108 dužnosti člana Komisije za razmatranje žalbi.' Jasno je da Savjet ministara ne preduzima onaj konkretni korak, a to je da nam dostavi odluku o razrješenju gospodina Pilava sa mjesta predsjedavajućeg. Kao što smo imali odluku o razrješenja ministra, ne znam ni ja, koju nismo prihvatili, pa imali ovu odluku, pa onu odluku, tako je i ovdje sasvim logično da imamo odluku o kojoj ćemo mi glasati hoćemo li uvažiti ili nećemo uvažiti. Ako mi njega biramo, a ako ga mi ne biramo, ako ga mi ne biramo znači, odnosno ako ga mi razrešavamo ovdje, onda, molim vas, nije moguće da čovjek ovdje nije ničiji pa da se ni sa kim ne može dogovoriti to razrješenje, govorim između stranaka parlamentarne većine, naravno, mislim. Dakle, ne postoji, po meni, ni iskrena namjera Savjeta ministara da ovo pitanje razriješi, tim prije što ovo traje nekakvih već skoro četiri godine. Ako vidimo ovdje da je Savjet ministara usvojio ovaj poslovnik, znači 24., odnosno dao saglasnost na prijedlog pravilnika, ne poslovnika, ovog pravilnika 24. 5. 2007. godine, znači prošle su tri godine otkad je Savjet ministara dao saglasnost na taj pravilnik, koji definiše između ostalog i tu rotaciju o kojoj se ovdje govori. Tri godine to pitanje se negdje vrti između Savjeta ministara, nadležnog ministarstva i Kancelarije za razmatranje žalbi. I nakon te tri godine konstatujemo da je čovjek istrajao u svojoj namjeri da ostane na čelu ove institucije. I zaista, meni ne ostaje ništa drugo nego da čestitam čovjeku na istrajnosti, da mu čestitam što je uspio u ovom moru različitih propisa, u ovom slalomu da prođe, malo računajući na reviziju, malo računajući na ovaj način rada Savjeta ministara, malo računajući na ponašanje u komisiji koja je bila i naravno, na kraju, u ovom domu. Što se mene tiče, ja ću podržati ovu informaciju i svaku drugu informaciju koja bude na tragu da se ono što je zakonom definisano uradi, pa i rotacije i promjene rukovodilaca u drugim institucijama, znači, a ne samo u ovoj. Danas imamo ovo, kad budemo imali i oko Uprave za indirektno oporezivanje, kad budemo imali i oko svake druge, dakle ovo ima o kojima je govorio gospodin Nanić, ja ću podržati. Naravo, ako je sve ovo tačno, a jeste tačno, nije mi jasno otkud predsjedavajući uopšte i dalje sjedi na mjestu predsjedavajućeg. Hvala vam.
Replika, uvaženi zastupnik Slavko Jovičić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Vi, gospodine Novakoviću, znate da ja Vas izuzetno cijenim kao političara, naravno i kao čovjeka, ali svjedoci smo svi ovdje kad se neko javi za diskusiju, nisam se mislio javiti jer je pre mene sve neko nešto rekao, a taj nastavi i probije termin. Tako i ja nisam mislio braniti gospodina Špirića, ali kroz diskusiju branio, ne branio, nego branio poziciju da je čovjek nemoćan da to uradi. Nego sam ja drugo očekivao da Vi kao iskusan političar, zaista, koji se pripremate dobro, da Vi branite gospodina Špirića kao čovjeka iz iste vaše stranke, jer ste jedno vrijeme zajedno bili u stranci, pa da tu malo vratite se u to vrijeme ranije, pa da branite. A ja, nemojte meni zamjeriti, ja tek postao član SNSD-a zvanično 12. maja ove godine, moram i ja graditi svoju poziciju, ne mogu sad, ajd dok nisam bio član zvanično SNSD-a mogao sam i tamo i vamo. Sad 109 12. maja primio knjižicu, sad moram prema Nikoli Špiriću, gospodin Špirić je ispravno radio, pokazao je rezultate, nemoćan je da ovu uradi, završi i mislim da je opravdao mjesto na kome se nalazi, tako da nije mogao ništa više uraditi. Što je uradio, uradio je. Ne možemo ga smijeniti nikako i kad bi neko htio, evo i ja ne dam sad. I završen je mandat i njegov, a i naš će se brzo mandat završiti, tako da ne trebamo, gospodine Novakoviću, ne bih ja ništa rekao, jer ste Vi prije meni rekli, ali evo Vi ste prije meni rekli, ali sam rekao i ja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Salko Sokolović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, ja ću nas podsjetiti da smo na 50. sjednici Predstavničkog doma donijeli, evo izvadio sam te podatke, to je bilo 1. aprila 2009. godine, donijeli zaključke koji se odnose na problematiku jer smo tad raspravljali ovaj izvještaj o problematici Ureda za razmatranje žalbi i, između ostalog, zadužili Vijeće ministara da u okviru svojih nadležnosti preuzme aktivnosti potrebne za stupanje na snagu Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji Ureda za razmatranje žalbi. Drugi zaključak, zadužili Vijeće ministara da riješi sva neriješena pitanja u Uredu za razmatranje žalbi, a koja se tiču usklađenosti Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji Ureda za razmatranje žalbi, te da osigura uživanje svih prava koja proizilaze iz radnopravnog statusa zaposlenika u ovom uredu i zadužili Vijeće ministara da sve podzakonske akte vezane za rad Ureda za razmatranje žalbi uskladi sa pravnom nomenklaturom EU. I to je bilo prije, 29. sjednica, jer danas održavamo 79. sjednicu. Znači, Vijeće ministara u ovom periodu ništa nije poduzelo po ovim zaključcima i ovo što se danas kao tačka dnevnog reda našlo ovdje na razmatranju upravo je ta situacija: nerealizovani zaključci Vijeća ministara, koje je usvojio ovaj dom. Ja ću vas samo podsjetiti da je Ured za razmatranje žalbi pripremio ovaj pravilnik još početkom 2007. godine. Poznajem dobro ovu problematiku jer sam član Komisije. Prijedlog pravilnika o unutrašnjoj organizaciji tad je usvojio Upravni odbor, saglasan s tim je bio i šef ekspertnog tima EU itd., Ministarstvo pravde dalo određene primjedbe na taj pravilnik. Taj pravilnik je razmatralo Vijeće ministara na svojoj 11. sjednici 24. 5. 2007. godine, prihvatilo ga i reklo da se ugrade primjedbe Ministarstva pravde. Ministarstvo pravde, Upravni odbor usaglasio to sa stavom Vijeća ministara sa ove 11. sjednice, međutim Ministarstvo pravde je naknadno intervenisalo ponovo na taj pravilnik i onda tu nastaje problem koji se evo do dan-danas unutar Ureda vuče, kad je u pitanju konačna primjena tog pravilnika, i ovo što nam se danas dešava ovdje, evo po zahtjevu Vijeća ministara, treba da razriješimo čovjeka sa funkcije zato što Vijeće ministara nije izvršilo svoju obavezu, zato što unutar Ministarstva pravde nisu završili svoj zadatak ili su dodatno zakomplikovali dajući mišljenje po pravilniku koje je Ured za razmatranje žalbi pribavio 2007. godine i to je jedno, evo da ne uklapam dalje svu ovu problematiku o kojoj su moji prethodnici pričali, vrzino kolo u kojem treba da bude krajnji gubitnik čovjek koji uporno već dugi niz godina, kako i reče gospodin Novaković, predsjedava Uredom, rješava žalbe, čovjek koji zato što nema svog zamjenika već pet godina nije bio na godišnjem odmoru, 110 nije imao regresa, jer nema kome prenijeti nadležnost za potpisivanje akata itd. Ja mislim i slažem se s onima koji kažu da upravo Vijeće ministara je odgovorno za stanje u Uredu za razmatranje žalbi iz prostog razloga što ne postoje pozitivni zakonski propisi pomoću kojih se može tamo raditi. Listajući Zakon o javnim nabavkama možete vrlo lako naći da ovdje i nije predviđena rotacija, znači nije predviđena rotacija. Novim Zakonom o upravi imate obavezu Vijeća ministara od januara ove godine da imenuju zamjenika i predsjedavajućeg. Prema tome, ako ćemo tražiti odgovornost ona je sasvim na jednom drugom mjestu a ovog čovjeka treba pustiti dalje da radi dok neko ne donese pozitivne zakonske propise pomoću kojih će se prepoznati njegova odgovornost, evo na način kako je ovo danas ovdje trebalo da se prezentira, a nadam se da će poslanici iščitavajući ovaj izvještaj, upoznavajući se evo kroz diskusije poslanika sa stanjem u Uredu, odbiti ovaj zahtjev i odgovornost usmjeriti u drugom pravcu. Hvala, gospodine predsjedavajući.
Replika, gospodin Živković.
Evo na ovoj tački dnevnog reda najmanje tri stvari su postale mnogo jasnije. Prva, slabost državne uprave jer Agencija za žalbe u nekoliko navrata ovdje je bila predmet rasprave i predmet kritike. Drugo, način na koji međunarodna zajednica utiče na stvari u BiH ne- donošenjem Zakona o javnim nabavkama, ne dobrim i lošim rješenjima koji izazovu ove probleme. I treća, nedosljednost politike, prvenstveno SDA. U prethodnim tačkama smo govorili o depolitizaciji državnih službenika. Čovjek je državni službenik i nije predstavnik ni jedne stranke, trebalo bi tako da bude. Svi dosadašnji govornici su bili ispred SDA i branili tog istog državnog službenika sa pozicije politike. Onda da budemo jasni, ili državna služba nema veze sa politikom, ili mi ne želimo da priznamo da u državnoj službi ima politike i da to na kraju na prijedlog SNSD-a pretočimo u amandmane i da to na kraju može da bude. Prema tome, tri stvari su ovdje jasne, pitanje je samo da li imamo hrabrosti da ih priznamo. ŠEFIK
/nije uključen mikrofon/
Jesi li završio, Džaferoviću? Jesi. Hvala. Replika, Momčilo Novaković.
Zahvaljujem. Gledajte, kolega Sokolović je govorio o ovoj informaciji i govorio onaj dio informacije koji naravno govori u prilog suprotnog stava Savjeta ministara, odnosno ovog prijedloga Savjeta ministara. E sad bi vjerovatno predstavnik Savjeta ministara koji je ovdje čitao iz ove 111 informacije ono što ide u prilog informaciji koju je dostavio Savjet ministara, a i jedna i druga stvar je napisana upravo ovdje u ovom izvještaju. Dakle, evidentno je da, što je rekao kolega Džaferović, ovdje nešto nije uredu. Ja sam rekao da nije čovjek valjda ničiji, onda sam shvatio da jeste nečiji. Znači i da zbog toga što jeste nečiji i imamo problem, znate. Mi praktično danas, kad slušamo ove ljude iz parlamentarne većine kad govore, imamo tri grupe funkcionera. Jedni, koji se ne daju smijeniti; drugi, koje međunarodna zajednica ne da smijeniti; treći, na kojima se ne može napraviti dogovor da se smijene, tako da bez obzira šta i kako radili na svom radnom mjestu, vi ste itekako dobro osigurani da vas tu niko neće dirati. Naravno, to ne znači da ova kancelarija nije dobro radila. Naravno, iz izvještaja o njenom radu koji smo do sad prihvatali slijedi da je ona dobro radila svoj posao, to nije sporno, ovdje ne govorimo o kvalitetu rada Ureda, ovdje govorimo o onom što piše u ovom izvještaju.
Denis Bećirović, replika.
Ja sam mislio da se ne uključujem u diskusiju o ovoj tački dnevnog reda, međutim, kako se razvila živa diskusija, nisam mogao odoliti da se ne javim. Ja zaista ne mogu da vjerujem o čemu mi raspravljamo danas. Tri mjeseca ostalo do kraja ovog mandata, u trenutku danas kada ljudi upadaju u nesvijest na vrućinama pred diplomatsko-konzularnim predstavništvima, o čemu sam i govorio, i kada niko nije utvrdio ničiju odgovornost za jedinu zemlju u regionu koja je ostala bez liberalizacije viznog režima, u trenutku kad ovo Vijeće ministara nije uradilo ništa od onih obećanja iz 2007. godine, i sada neko ovdje predložio nama zaključke o utvrđivanju odgovornosti N.N., neke osobe. A prije toga nije utvrđena odgovornost, prvo predsjedavajućeg Vijeća ministara i svih ministara i svih odgovornih za krah svih onih obećanja iz 2007. godine. Jedino što čovjek može predložiti jeste da ove zaključke ugradi u jedan spomenik političke bestijalnosti i amoralnosti ovog Vijeća ministara i da po kratkom postupku prekine raspravu o ovoj temi.
Bakir Izetbegović, replika.
Neke teške riječi bestijalnost. Moram malo, dakle zaista gospodina Pilava sretnem samo ovdje, nemamo tu nikakve, doista, mislim vjerujte ili ne vjerujte, kako god hoćete, bliskosti sa SDA i redovito je čovjek pod pritiskom. Redovito ga nešto pokušavaju skloniti. Imponuje to kako se on žilavo brani i kako se ne da. Imponuje to koliko je posla uspio da uradi, to je brdo bilo posla. Ja sam mislio da će godinama potrajati, ali evo u zadnju godinu dana njegov Ured je uspio da jednu ogromnu hrpu materijala, vrlo osjetljivog, dakle žalbi, riješi. Dakle to je jasna činjenica, ogroman posao je napravljen u ovoj kancelariji gospodina Pilava. Druga stvar, nejasno je zašto se nama ubacuje ovaj vruć krompir sa ovom smjenom. Da li je to, da li je zakonska obaveza ta rotacija, ima li toga u tom pravilniku, je li on pogriješio što tu stvar nije proveo, zašto tu stvar ne riješe u Vijeću ministara? Zašto to bacaju pred Parlament, taj 112 vrući krompir. I meni se čini da je tu konsenzus među nama, da se mi ne trebamo tom stvari baviti. Dakle dvije stvari potpuno jasne. Ogroman posao koji je Ured uradio na čelu s gospodinom Pilavom i bespotrebno bacanje te kosti ovdje nama. Mislim da ne treba ovo podržati i da ne treba smijeniti gospodina Pilava.
Salko Sokolović, replika. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nije, nije, neću. Ne, nije me gospodin Živković razumio. Znači, ja sam član Komisije za finansije i budžet i sa gospodinom Pilavom i s kolegama u ovoj komisiji mnogo puta smo raspravljali određenu problematiku. Evo sad je gospodin Izetbegović rekao taj obim posla. Znači obim posla, Vi ste rekli predmet kritike. Nije to bio predmet kritike, već nije imao dovoljno saradnika da bi taj obim posla mogao da savlada. Onog momenta kad smo mu obezbijedili da imamo saradnike, popunio službu, onda je to krenulo jednim brzim tempom da se rješavaju sve te žalbe koje su tamo bile. I neću dalje ulaziti u ovaj politički dio jedne stvari, osim evo da kažem da je gospodin Bešlagić prvi ustao u odbranu, SDP nije SDA, evo ja u ovoj komisiji, pa prema tome ovdje se brani, po mom mišljenju, evo ja barem tako nastupam, institucija i čovjek na čelu institucije koji ima rezultat, a ja sam to uočio radeći u Komisiji za finansije i budžet. Hvala.
Idemo sada na diskusije. Drago Kalabić. Amire, ... to što se ti javljaš, nema ništa. [[zajednička diskusija]] Nema ništa. Drago Kalabić. Samo sjedi i šuti, bolje ti je. Drago Kalabić.
Kad je maloprije uvaženi kolega Sokolović počeo jadikovku nad ovim čovjekom, ja sam bio već da krene ona kasa solidarnosti. Nema plate, toplog obroka, farmerice stare i ostalo, mislim, ali dobro, popravio se, i onda je krenulo da je čovjek uzeo. Ali, uredu. Zaista, što se tiče primjedbi na rad i mi znamo, mi smo ovdje prihvatili ovaj izvještaj i ta priča je uredu. Međutim, ovdje ima nešto drugo i ja ću vjerovatno teško objasniti zašto ja ovo nisam spreman podržati. Nisam spreman podržati, kako god ja saberem, ovog čovjeka smjenjuju ministri iz SDA i iz 113 Stranke za BiH. Jer očito ili je njima proradila savjest i odjednom se oni sjetli rotacije i da jednoglasno podrže odluku da smijene ovog čovjeka, eto kao u njemu je problem. Nema odluke srpskih ministara: da je do njih bilo, to bi bilo prije tri godine završeno. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa ne bi ga ni bilo. Vjerovatno bi bilo druga priča. I sad odjednom proradila savjest ministrima iz SDA i Stranke za BiH, sjetili se rotacije, nije dobro, tamo treba sad vjerovatno neko ko nije ... ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Pa, mi želimo, na ovakav način radimo, moramo biti strpljivi onda jedni prema drugima. Husein Nanić. Huseine, replika, je li?
Ja ću replicirati na dvije stvari koje je ovdje iznio gospodin predsjedavajući i gospodin Kalabić na način ophođenja prema direktoru ove institucije. Neprimjerno je na takav način govoriti i neprimjerno je, citiram, 'nazivati čovjeka najmanjom zvjerkom'. Nekulturno je i u ovom domu to ne bi smjelo, predsjedavajući, te stvari treba prekinuti i ne nastavljati na ...
Ja dajem riječ gospodinu Naniću, a gospodin Pilav uporno diže ruku. Ovo je Parlament.
Ja nemam više komentara.
Drago Kalabić.
Ja se izvinjavam, ja sam zaista rekao čovjeku i izvinuo se, u figurativnom smislu rekao. Nisam imao uopšte nikakvu namjeru da ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] E to sam doslovce prenio da je čovjek ovaj, ako hoćeš sad doslovce, ... njemu rekao 'da je budala', ovaj je njemu rekao da je 'kriminalac svjetskog glasa', to sad citiram. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas svu trojicu, molim vas, dajte da ovo prekinemo.
Ali ja se izvinjavam, ja nisam čovjeku zaista želio, ako smo se razumjeli, izvinjavam se, nisam imao tu namjeru.
Gospodine Kalabiću!
Rekao sam, ako hoćete da prepričam, gospodine Sokoloviću.
Nemojte prepričavati, to kasnije.
Mislim da se našao zajednički imenitelj na uvaženom gospodinu Pilavu, ako vam je lakše, i da se na njemu tare rotkva, hoćete tako da vam kažem, mislim, onda evo. Nisam imao namjeru zaista ni najmanje da čovjeka uvrijedim.
Mirko Okolić, diskusija.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Da malo razbijem ovu temu. Ja sam pročitao ovu tačku dnevnog reda pa upoređivao ove materijale i dobro sam nekad predložio da na dnevnom redu pišemo i broj materijala o kome raspravljamo. Evo ovdje je meni došlo do zabune da tako nije i vidim da materijal koji stoji ovdje odgovara materijalu koji sam dobio i tačka dnevnog reda, kaže, 'Kancelarije sa prijedlogom Savjeta ministara BiH da se doktor Amir Pilav razriješi dužnosti člana Kancelarije' itd., itd., materijal taj i taj. Dalje čitam ovaj materijal koji je pod ovim rednim brojem što smo dobili ovdje, odnosno brojem protokola, gdje kaže se: 'Vijeće ministara BiH na 119. sjednici, održanoj 22. 4. 2010. godine, razmatralo je i usvojilo Informaciju o utvrđivanju odgovornosti unutar Ureda za razmatranje žalbi BiH zbog neprovođenja određenih pozitivnih propisa u svezi redovne procedure rotacije na čelu' ... itd., itd. Znači, Vijeće ministara razmatralo. U potpisu je Zvonimir 117 Kutleša, generalni sekretar. Ja sam sad očekivao da ću ovamo negdje naći ono što je Vijeće ministara donijelo, zaključilo itd. i nekakve njegove zaključke. Tražio te zaključke i naiđem na zaključke koji su ovakvi kakvi jesu, da vam ne čitam, da ne gubimo vrijeme, ali gore u prethodnom stavu kaže: 'Imajući u vidu sve činjenice navedene u Informaciji, predlažemo da Vijeće ministara nakon razmatranja iste usvoji sljedeće zaključke.' U potpisu opet generalni sekretar Zvonimir Kutleša. Onda odem ovamo da vidim kome i ko je uputio ovaj dopis i vidim da je ovo Generalno tajništvo ili generalni sekretar uputio Vijeću ministara sa prijedlogom da usvoji ove zaključke. E sad ja ne znam šta mi na kraju ovdje imamo. Sada ću ja, gospodine Berize Belkiću, pitati pošto ste Vi mene pitali šta sam potpisao ovdje: Je li mi raspravljamo o Informaciji Vijeća ministara ili informaciji generalnog sekretara i ima li kakva odluka Savjeta ministara gdje se ...? BERIZ
/nije uključen mikrofon/
Molim? BERIZ
/nije uključen mikrofon/
Pa evo u prvoj rečenici kaže se: 'Vijeće ministara BiH na 119.', ja sam pročitao, 'razmatralo je'.
Razmotrilo i usvojilo.
Šta?
Informaciju.
Pa ja, ali gdje mi je sad to? BERIZ
/nije uključen mikrofon/
Šta sad hoćemo mi onda? Ima li negdje nešto da ja vidim šta sad Vijeće ministara hoće, jel ovo zaključci nisu, ne mislim, ne obraćam se vama, ovo zaključci nisu Vijeća ministara ovdje, mislim u ovome. Malo 118 je došlo do tu nekakve, ne znam, evo, ima li tu generalnog sekretara da mi pojasni i, na kraju, pozicija ovo treba da riješi, brate ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Treba da riješi, imate Vijeće ministara i njegovu odluku, imate poziciju u Skupštini, da nas ovdje sad dva sata ne zadržavate, to je moj prijedlog. Hvala lijepo.
Još imamo prijavljenu Azru Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja neću pričati o rotaciji jer evo ovaj primjer je možda i dobar da se pokaže koliko smo mi svi u dubokoj nesvijesti od silnog rotiranja u ovoj državi. Ali evo želim skrenuti pažnju na nekoliko važnih stvari. Čak i u ovoj informaciji se dobrom i pažljivom čitaocu može malo neke stvari pokazati iz nekog drugog ugla. Prvo, kako kaže, 'propisano je da se Ured za razmatranje žalbi sastoji od šest članova koji se biraju putem javnog konkursa, a iste', malo ću preskočiti, 'na prijedlog Vijeća ministara', dakle koji provede proceduru konkursa, 'imenuje Parlamentarna skupština kojoj Ured za razmatranje žalbi podnosi godišnji izvještaj o svom radu'. Dakle mi smo imenovali, mi smo razmatrali izvještaje i ako iko može da smijeni onda je to ovaj parlament. Povodom za ovaj, korigujte me, gospodine, malo bolje se razumijete u zakonodavstvo, ali ovaj, mi smo imali prilike da možda prilikom razmatranja izvještaja, ako nešto nije bilo uredu, skrenemo pažnju i eventualno i ovaj parlament postavi pitanje odgovornosti. Evo šta se događa. Gospodin Pilav koji je na sjednici 25. 9. 2006. godine imenovan za privremenog predsjedatelja na mandat koji je trebao trajati do imenovanja preostala dva člana, a koji su imenovani 26. marta 2009. godine. Ko je odgovoran za ovo? Ko je odgovoran što od 25.9. Ured za razmatranje žalbi sve do 26.3.2009. godine nije imao puni saziv Ureda za razmatranje žalbi. Je li ovaj parlament ili Vijeće ministara možda ili Ured za razmatranje žalbi itd.? Ne govorim uopšte ovdje personalno o bilo kome da je riječ. Nadalje, evo sad ću ja i personalno, ne znam gospodina Pilava, mislim, lično ga ne poznajem, ali znam po njegovom radu, ali ja Vam, gospodine Pilav, čestitam što ste spriječili i što sprečavate da zakonodavne nadležnosti koje ima ovaj parlament preuzme Vijeće ministara. Korigujte me ako griješim. Evo ja Vas podsjećam na stranu 2. posljednji pasus. Kaže: 'S ciljem daljeg usložnjavanja, predsjedatelj Ureda za razmatranje žalbi inicira kao sporne one odredbe Pravilnika', dakle na ovaj pravilnik je neko iz Vijeća ministara dao saglasnost, 'kojima se regulira da Vijeće ministara imenuje predsjedatelja Ureda za razmatranje žalbi a da Vijeće ministara 119 može razriješiti predsjedatelja Ureda za razmatranje žalbi na pismeni zahtjev zastupnika u Parlamentarnoj skupštini BiH.' Pogledajte u kakvu je poziciju ovdje dovedena Parlamentarna skupština?! Podređenu, u odnosu na Vijeće ministara. I ne samo to, ne samo na zahtjev zastupnika nego, čak, člana Vijeća ministara ili člana Ureda za razmatranje žalbi. Dakle gdje je ovdje institucionalni poredak, neovisno o kome je riječ? Ovome se usprotivio gospodin Pilav, zbog čega se traži njegova odgovornost. Ja neću konspirativno šta drugo može stajati iza zahtjeva nečijeg za utvrđivanje Vaše odgovornosti. Dakle, ako ćemo zaista da otvorimo priču, hajmo onda otvoriti priču ko je odgovoran za stanje u Uredu za razmatranje žalbi. Prvo, ko je odgovoran što dvije, odnosno, tri godine, skoro pune tri godine, Vijeće ministara nije okončalo proceduru imenovanja, odnosno kadrovskog osposobljavanja u potpunosti zaokruživanja Ureda za razmatranje žalbi? I drugo, kako mi kao Parlament koji ima svoje nadležnosti po zakonu kad je u pitanju Ured za razmatranje žalbi možemo ovdje učiniti odgovornim osobu koja je spriječila da Vijeće ministara, neki ministar, ili neki član Ureda za razmatranje žalbi, koje mi ovdje imenujemo, može smijeniti predsjednika Ureda za razmatranje žalbi, odnosno oduzeti dio nadležnosti ovog parlamenta koji kao što imenuje članove Ureda treba i da ih razrješava. Dakle, ja mislim da ovu informaciju itekako treba pod hitno odbaciti, da od Vijeća ministara treba tražiti informaciju zašto je došlo do ovoga u Uredu za razmatranje žalbi i kakve je to probleme izazvalo u Uredu za razmatranje žalbi, a onda ćemo mi doći do rotacije i hoće li neko tri mjeseca pred izbore imenovati nekog drugog neke druge nacionalnosti pa ćemo se mi tako i dalje vrtiti i biti i dalje u nesvijesti godinama u pojedinim institucijama koje mi sami ovdje blokiramo, odnosno u odsustvu adekvatne komunikacije i posvećenosti zakonskim odredbama i od strane Vijeća ministara i od strane Parlamentarne skupštine BiH. Evo, ja nisam diskutovala u ovom duhu kako je to do sada bilo, ali ja mislim da gospodin Kalabić kog ovdje nema, između ostalog, bi trebao malo da posveti možda pažnju upravo ovom pitanju nadležnosti Parlamenta i reduciranje te nadležnosti sa inicijativama ovakve vrste kada je u pitanju odgovornost za osobe koje su se suprotstavile reduciranju nadležnosti ovog parlamenta. Hvala vam.
Hvala. Ja više nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Ako imate ambicije sa zaključcima prije glasanja, možete ih napisati i dostaviti. Prelazimo na tačku 19. Ad. 19. Izjašnjavanje o Inicijativi zastupnika Momčila Novakovića za uvrštavanje u dnevni red sjednice Doma tačke: 'Odgovornost članova Predsjedništva BiH za vođenje vanjske politike Bosne i Hercegovine u svjetlu posljednjih izjava pojedinih članova' 120 Dakle, gospodin Novaković je na 76. sjednici podnio navedenu Inicijativu. Kolegij je odredio Komisiju za vanjske poslove koja nam je i dostavila Mišljenje 24. 5. Dakle, kao što ste i vidjeli iz Izvještaja, Komisija nije podržala Inicijativu. Dakle, otvaram raspravu o Inicijativi. Izvolite. Nemam prijavljenih. Momčilo Novaković. Izvolite.
Pa imam pitanje, gospodine predsjedavajući. Mi danas glasamo hoće li ovo biti na dnevnom redu ili neće.
Tačno.
Znači, ne vodimo raspravu, jel' tako?
Tako je, gospodine. Ne vodimo raspravu nego se izjašnjavamo o tome hoće li se prihvatiti ovo ... u dnevni red ili ne.
Mislim, bilo bi logično da ja kao predlagač sada dam neku argumentaciju zbog čega bi ovo trebalo ipak biti na dnevnom redu, iako je ova komisija rekla da ne treba biti na dnevnom redu.
Ja sam tako i shvatio Vaše javljanje. Izvolite.
Ali evo, ja mislim, kad se sagleda ponašanje na ovoj komisiji, način glasanja i odnos prema ovom pitanju na samoj komisiji, moje dodatno obrazloženje nema nikakvog smisla. Evidentno je da se svi slažu da odgovornost Predsjedništva postoji, ustavna postoji, ali se niko ne slaže sa tim da o tome treba da vodimo raspravu ili se bar većina u ovoj komisiji nije složila da treba o tome voditi raspravu. Znači, postoji odgovornost, postoji evidentno, više nego evidentno da u realizaciji te odgovornosti je niz problema, valjda ne treba ukazivati kako se vodi danas spoljna politika BiH i šta se sve dešava u toj oblasti ali, naravno, postoji i činjenica da su ti ljudi iz nekih stranaka. Pa kad su iz opozicione, onda i opozicija neće raspravljati o njihovoj odgovornosti, ali hoće raspravljati o odgovornosti Savjeta ministara, ali o Predsjedništvu ne daj Bože. 121 Tako da zaista nekakva dodatna obrazloženja i nisu potrebna. Ja mislim da je šteta što se na dnevnom redu, ne na moj prijedlog nego što na dnevnom redu ovdje se nije našla neka informacija Predsjedništva o vođenju spoljne politike BiH, pa da vodimo raspravu o toj informaciji, a ne evo o odgovornosti, pa rezultat rasprave o toj informaciji bude ima li ili nema odgovornosti. Nažalost, mi od Predsjedništva BiH u ovom mandatu nismo dobili ni jednu takvu informaciju. Ovo Predsjedništvo nije usvojilo, čak, ni bezbjedonosnu politiku BiH, nego je naslijedilo od prethodnog. Ovo nije ni usvojilo ni promijenilo osnove vođenja spoljne politike nego je to iz 2005. godine itd., itd., tako da moja sva rasprava o ovom i ubjeđivanje da treba biti na dnevnom redu nema nikakvog smisla. Meni je zaista žao što se ovo pitanje ne raspravlja u nekoj drugoj atmosferi. Ništa drugo. Hvala.
Evo čuli smo predlagača. Imam prijavljene. Husein Nanić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo znači imamo ovu inicijativu i ja bih volio i, vjerujte, gospodine Novakoviću, da bi podržao tačku dnevnog reda ovu što ste rekli da je ovo bio zahtjev za informaciju Predsjedništva o vođenju vanjske politike. I mislim da bi to bilo korisno da ovaj parlament o tome raspravlja, međutim Vi ste nama dostavili tačku 'Odgovornost članova Predsjedništva za vođenje vanjske politike' i to jeste njihova odgovornost, to jeste odgovornost članova Predsjedništva i nadležnost, prva nadležnost: vođenje vanjske politike. E onda, dalje, kažete 'u svjetlu posljednjih izjava članova', jesu li to izjave od jučer vezano za hapšenje BiH građana, da ne otvaram nikakve vrste replika, i ja ne mislim da je ova tačka niti spremna. I treću stvar, ovdje ste upisali da imaju izjave i reagovanja, da ima na osnovu čega tu odgovornost da utvrđujemo, a u ovom dokumentu ja nemam nikakvih izjava, nikakvih reagovanja itd., tako da je zaista ... I na kraju da zaključim sa rečenicom: zaista ste me (s obzirom da pokazujete temeljne pripreme i kod rasprava po pojedinim tačkama dnevnog reda itd.) iznenadili ovom tačkom dnevnog reda, s obzirom da znam kako ste ozbiljan poslanik.
Evo sad će i Momo tebe iznenaditi. Replika, Novaković.
Ma ne, neću, predsjedavajući. E gledajte, hoću samo da kažem da nije korektno od gospodina Nanića zato što sam ja na ovoj komisiji rekao: hajte da izbrišemo onaj dio koji govori 'u svjetlu poslednjih izjava' (članovi ove komisije to znaju) i da raspravljamo. Nije sporno da se to izbriše i zato ni nema u prilogu 122 toga jer sam ja shvatio da je to problem. Znači, ja sam razumio da je problem 'u svjetlu poslednjih izjava', a da sve drugo nije problem. Kasnije se ispostavilo da je problem i odgovornost. Nisam ja osporavao odgovornost Predsjedništvu da vodi, nego sam osporavao koliko odgovorno ono provodi svoju ustavnu odgovornost. Ja mislim da ne provodi odgovorno. Ja mislim da je katastrofa naša spoljna politika u zadnje četiri godine. I valjda nam je to svima jasno. Bilo bi dobro da je kolega Nanić predložio na ovoj komisiji - hajte da mi idemo sa zaključkom prema Domu da ne bude ova tačka, a da ide informacija Predsjedništva - i da smo to usvojili ne bi je dobili. Evo ja tvrdim da ne bi dobili informaciju Predsjedništva. Ni jedan član Predsjedništva ovdje nije bio za četiri godine. Prvi put otkad sam ja u Parlamentu, tri mandata, nisam vidio člana Predsjedništva na sjednici. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Izvinjavam se, na inauguraciji jesam. Dakle, ali nije sporno, pazite, evidentno je jedno, da se mi slažemo i prihvatamo činjenicu da je Predsjedništvo tu odgovornost provodilo na način kako je provodilo, neko misli dobro, neko misli loše, ali je činjenica da mi o tome ne želimo raspravljati, i to je činjenica i to je ok. Uredu je, ja to prihvatam. Moj pokušaj je bio da raspravljamo, većina smatra da ne treba da raspravljamo i nećemo ni raspravljati.
Denis Bećirović, diskusija.
Kolega Novaković je u pojedinim fazama ovog ...
Gospodine Genjac!
Kolega Novaković je u pojedinim fazama ovog mandata znao u ovom parlamentu da iskazuje i zavidan nivo pripremljenosti i ozbiljnosti u svom radu, a evo sada u finišu mandata pokazuje da ima smisla i za humor. Naime, i sam je svjestan da vidi da ovdje u Parlamentu i Vijeću ministara nije moguće utvrditi čak ni odgovornost Ureda za razmatranje žalbi. I sam svjestan da u ovom parlamentu nema spremnosti ni mogućnosti da se utvrdi odgovornost bilo kojeg ministra ili premijera kojeg je ovaj parlament birao, da ne govorim o pomoćnicima itd., svjestan da nismo u stanju da čak realiziramo ni odluke ovog parlamenta u blizu 200 slučajeva kako je to hronološki poredano, opredijelio se evo čak sada tri mjeseca pred izbore da tražimo odgovornost onih koje nije birao ovaj parlament već direktno građani BiH. Ja samo predlažem da ova tri mjeseca pokušamo uraditi nešto što je moguće uraditi u ovom periodu, a da zaista nevezano ko je sada pozicija, ko je opozicija, ovakve tačke skinemo s 123 dnevnog reda jer, jednostavno, kolega Novaković, kao i ja znate dobro kakav je odnos snaga u ovom parlamentu i kakva je klima.
Ovo je bilo lijepo čuti, Denise. Branko Dokić.
Gospodine predsjedavajući,
Izvolite, gospodine Dokić, izvolite.
Ja hoću da Vas podsjetim na nešto što sam na početku ove sjednice diskutovao kad je bilo riječi o dnevnom redu. Iako podržavam ovu inicijativu koju je pokrenuo kolega Novaković, imam osjećaj da ona neće proći, ali ukoliko Parlament istinski želi, jer kao što neki poslanici kažu da bi voljeli da je formulacija ovakva i onakva, onda bi zdušno podržali, mi imamo priliku da dođemo do toga. Ja hoću još jednom da vas podsjetim i od vas ću sada tražiti: ovaj parlament je usvojio jednu inicijativu po kojoj je Predsjedništvo trebalo da nam podnese pisani i usmeni izvještaj o odnosima BiH sa susjednim državama. To je jedno od krucijalnih pitanja spoljne politike, da se razumijemo. Ja lično mislim da je Kolegijum u ovom slučaju zakazao jer ovdje nije više u pitanju odnos prema predlagaču ove inicijative već prema Parlamentu. Predsjedništvo da imalo uvažava Parlament dalo bi odgovor makar u smislu da neće da podnesu takvu inicijativu. Stoga vas molim da zatražite još jednom od Predsjedništva da se očituju po pitanju inicijative koja je, čini mi se, čak jednoglasno usvojena u ovom parlamentu. Ali u svakom slučaju je usvojena i da to razmotrimo do godišnjeg odmora ili da kažu i da se udostoje da navedu razloge zbog kojih neće to da urade. Hvala vam lijepo.
Prihvata se kritika, gospodine Dokiću. Izvolite, gospodine Živkoviću. Smoći ćemo snage pa tražiti ponovo.
Zahvljujem. SNSD ima svoga člana i SNSD-a i člana Predsjedništva i mi ne bježimo od ove tačke. Nemamo razloga da bježimo od te tačke, mislimo da možemo da branimo stavove koje je iznosio član Predsjedništva iz reda srpskog naroda koji je član SNSD-a u dosadašnjem radu. 124 Međutim, čini mi se da smo pogriješili, ne temu nego Dom. Znate, u Ustavu u članu IV pod 3.g) Dom naroda mogu da raspuste Predsjedništvo – je nešto što se može da inicira u Domu naroda. Vi imate tamo svog poslanika iz partije kojoj pripada i da inicira odgovornost članova Predsjedništva u Domu naroda gdje se može pokrenuti postupak razrješenja članova Predsjedništva. I to je način na koji Predsjedništvo može da zadrhti malo ako se pokrene odgovornost u Domu naroda. I mislim da bi trebao ovaj zaključak da bude da na Dom naroda prebacimo ovu inicijativu i da to bude zaključak ovog Predstavničkog doma. [[zajednička diskusija]]
Molim vas, samo malo pažnje i strpljenja. Imamo prijavljenu Milicu Marković. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja sam se javila zato što sam član Komisije za vanjske poslove i hoću da kažem da je ovakav odnos pojedinih kolega i uopšte Komisije za vanjske poslove prema ovoj inicijativi prilično neprincipijelan i ja u poslednje vrijeme vrlo rijetko učestvujem u radu te komisije zato što ta komisija u poslednjih šest mjeseci do godinu dana vrlo tendenciozno i, rekla bih, ne- principijelno pristupa određenim pitanjima koja joj se nađu na dnevnom redu.
Sadik!
Evo sad ću vam ilustrovati odmah jedan primjer koji smo imali i mi priliku ovdje u Parlamentu da raspravljamo o njemu. Dakle, prije izvjesnog vremena imali smo ovdje na dnevnom redu kandidovanu tačku dnevnog reda, odnosno postavljenu tačku dnevnog reda o kojoj smo raspravljali, a to je informacija kako i na koji način je RS, odnosno, Vlada RS otvorila predstavništva u pojedinim zemljama u Evropi i po kojim ovlaštenjima je to ona uradila. Ta tačka dnevnog reda je direktno došla sa Komisije za vanjske poslove, a situacija je bila sljedeća: najprije je jedan od kolega u Komisiji tražio informaciju o tome kako se to desilo. Informacija je dostavljena iz RS i onda kad je došla ova informacija (kao i sve druge informacije koje dobijamo na ovoj komisiji, ... koje primamo na znanje), onda je odjednom ta informacija postala tačka dnevnog reda koja je kandidovana iz Komisije za vanjske poslove. Očigledno je da ova inicijativa neće dobiti podršku da prođe danas i da se o njoj vodi rasprava i da se eventualno neki zaključci izvedu, ali mislim da je nekorektan ovakav odnos prema ovoj inicijativi. Da li se neko plaši da se otvori ova tema ovdje i da se o njoj razgovara ili postoje neki drugi skriveni razlozi, ja ne ulazim u to, ali taman, može se posmatrati iz drugog ugla, taman i da ona dođe na dnevni red i da mi izvedemo neke zaključke – šta ovaj parlament može članovima Predsjedništvima? Šta god da zključi po ovoj inicijativi i po ovoj tački dnevnog 125 reda, ne može im ništa. Neki pojedini članovi tog Predsjedništva će se i dalje ponašati kako su se i do sada ponašali, isto kao što ovaj parlament mogao je da zaključi šta god hoće, ne može ništa ni Narodnoj skupštini ni Vladi RS, oni će nastaviti da rade u skladu sa Ustavom RS i sa ovlaštenjima koja imaju, tako da postavlja se pitanje samo da li nešto što nam odgovara našim ušima da slušamo to može da ide, a nešto što nam ne odgovara to ćemo da eliminišemo u startu. Ja sve sam ovo rekla na adresu i na konto Komisije za vanjske poslove. Mislim da je to ponašanje Komisije za vanjske poslove velikim dijelom i doprinijelo da se pojedinim tačkama koje dolaze iz te komisije da se ovakav odnos i pristup ima prema pojedinim inicijativama. Hvala.
Husein Nanić, replika.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo ja uvaženom gospodinu Novakoviću predlažem znači da preimenuje ovu tačku dnevnog reda u 'Informacija članova Predsjedništva BiH o vođenju vanjske politike' i ja mislim da tu ne bi trebalo biti problema da dobijemo tu informaciju. I to ću podržati.
Hvala. Zaključujem raspravu o tački 20. Prelazimo na tačku 21. koju smo ...
... na 20.
Dakle, sad smo završili raspravu o Iniciijativi gospodina Novakovića. Sljedeća tačka dnevnog reda je: Imenovanje Međuresorne radne skupine koja bi radila na izmjeni Zakona o ministarstvima itd. Nije bitno, bitno je da redoslijed imamo, a je li 20. ili 21. to ćemo
Komisija za spoljne poslove sada. Ovo je ...
Mi smo sad završili, aha završili, ja se izvinjavam. 126 Dakle, jednu inicijativu gospodina Novakovića smo završili. On ima još jednu koja je preformulisana, dakle radi se o tački 20. Ad. 20. Prijedlog Povjerenstva za vanjske poslove u vezi realizacije Inicijative zastupnika Momčila Novakovića, usvojene na 77. sjednici Doma, koja glasi: 'Utvrđivanje smjernica za djelovanje privremenih izaslanstava koja u ime Bosne i Hercegovine sudjeluju na međunarodnim skupovima" Dakle, Inicijativa je usvojena na 77. sjednici. I danas smo dobili od Komisije za vanjske poslove, ja mislim, neku vrstu prijedloga. Dakle, otvaram raspravu i praktično pozivam predsjednika ove komisije da pojasni poslanicima o čemu se radi.
Gospodine predsjedatelju, uvažene kolegice i kolege zastupnici, kod usvajanja dnevnog reda nisam reagirao jer nisam htio dalje komplicirati raspravu o samom dnevnom redu. Mislim da naziv točke nije baš adekvatan. Bilo je dovoljno uvrstiti onako kako je to izvorno predlagatelj, uvaženi kolega zastupnik Novaković, predložio da se u dnevnom redu jedne od sjednica Zastupničkog doma nađe točka pod nazivom 'Utvrđivanje smjernica za djelovanje privremenih izaslanstava koja u ime BiH sudjeluju na međunarodnim skupovima'. Za ovakvu inicijativu u prvobitnom razmatranju ili u prvom koraku na sjednici Povjerenstva za vanjske poslove 21.4.2010. godine Povjerenstvo za vanjske poslove je dalo pozitivno mišljenje i to čini mi se jednoglasno, za razliku od ove prethodne točke gdje je isto bio predlagatelj kolega Novaković. Znači, ovdje je ovo podržano da se nađe kao točka dnevnog reda. Nakon toga Kolegij je svojim dopisom zatražio od Povjerenstva za vanjske poslove, s obzirom da će to biti točka dnevnog reda, da se odredimo na Povjerenstvu i o samom sadržaju ove inicijative. S obzirom da jučer u radu Povjerenstva nije mogao sudjelovati sam predlagatelj ove inicijative i da se on nama za svoje nesudjelovanje ispričao, a da isto tako nismo dobili nikakav pisani prijedlog od samog predlagatelja, mi smo raspravili na način da su svi nazočni članovi Povjerenstva na jučerašnjoj sjednici bili raspoloženja i cijenili za potrebnim da se o ovome povede rasprava na Zastupničkom domu i da se pokuša naći rješenje i izlaz kako se ubuduće ne bi događalo da privremena izaslanstva odu na pojedine međunarodne skupove na raznim destinacijama i nastupaju vrlo šaroliko ili u ime BiH dođe do potpisivanja raznoraznih akata u smislu deklaracija, rezolucija, izjava ili slično, a da to nije usuglašeno ni unutar samog tog izaslanstva. Kolega Novaković je naveo u obrazloženju svoje inicijative da privremena izaslanstva Zastupničkog doma, a najčešće se radi o zajedničkim privremenim izaslanstvima oba doma, određuju kolegiji oba doma. Na taj način možda bi polazište bilo u tom smjeru da Kolegij isto tako imenuju, da li kroz izradu poslovnika o radu tih privremenih izaslanstava, s obzirom da se 127 ona povremeno konstituiraju, ad hoc od slučaja do slučaja, da li kroz nekakve preporuke ili instrukcije obveže članove takvih privremenih izaslanstava na potrebu dogovaranja i usuglašavanja stavova i onoga što će se događati na takvim međunarodnim skupovima. Pa evo u dogovoru sa samim predlagateljem Novakovićem ja vjerujem da će on izaći sa prijedlogom određenog zaključka koji, da li je dovoljno adekvatan ili može biti i drugačiji, možemo vidjeti kako bi za dalje vrijeme otklonili ove nesporazume i izbjegli repove koji su se pojavljivali nakon ovakvih međunarodnih skupova na kojima su sudjelovala naša privremena izaslanstva. Tu se on pozvao i na praksu rada stalnih izaslanstava koja imaju svoje poslovnike i gdje stoji, između ostalog, obveza da se prije odlaska stalnog izaslanstva na pojedina zasjedanja dogodi makar sastanak na kom se pokuša usuglasiti stavove i zajedničko djelovanje na tom sastanku, što privremena izaslanstva nemaju. Evo, hvala lijepo.
Važno je, Slavko, pokrenuti inicijativu a neko će kasnije to. Izvolite, gospodine Novakoviću.
Hvala Vam, gospodine predsjedavajući. Prvo, znači ispravka u dnevnom redu, dakle tačan naziv tačke bi trebao biti: 'Utvrđivanje smjernica za djelovanje privremenim delegacijama', znači tako je bilo u ovoj inicijativi, a ne privremenih delegacija, naravno, to suštinski mijenja ulogu. Dakle, ovdje se podrazumijeva da privremene delegacije koje učestvuju na međunarodnim skupovima moraju dobiti neke smjernice za djelovanje na tim skupovima. Šta je motiv, odnosno šta je iniciralo ovaj moj prijedlog ili ovu inicijativu? To je činjenica da je nekoliko slučajeva bilo gdje su naše delegacije učestvovale na međunarodnim skupovima i gdje su članovi delegacije nakon povratka ili u toku samog skupa izvještavali kako koje medije, kako koji član o potpuno različitim stavovima koji su iznošeni dole na tim skupovima. Mislim da to sigurno nanosi štetu BiH i njenom ugledu, a evo i mi smo na taj način neki segment spoljne politike BiH, mi ovdje u Parlamentu. Ja sam pripremio, meni je žao što nisam mogao biti na sjednici, ali mislim, u ovom momentu je najvažniji posao sastavljanje stranačkih lista, tako da, mislim, ne zamjerite, je li, tako da ne zamjerite što nisam mogao. I moj prijedlog znači formulacije kako ovo da razriješimo, dakle radi se sad o nečemu što je praktično, što mislim da mi možemo riješiti, evo što je rekao kolega Bećirović, a da ne bude neke gužve. Ja sam otprilike mislio, s obzirom da Kolegij znači imenuje tu delegaciju, da u stvari on zajedno sa članovima delegacije mora utvrditi te smjernice i zato evo predlažem ovako: prilikom imenovanja privremene delegacije Kolegij Doma zajedno sa delegacijom utvrđuje stavove o pitanjima koja su na dnevnom redu međunarodnog skupa za koja je delegacija privremeno delegirana. Meni to dođe logično, znate. Ako delegaciju imenuje stalno Parlament, onda ta delegacija je dužna dakle da poštuje strategije, različite stavove itd., koje iznose na samom Parlamentu i neke usvojene strategije ovdje na Parlamentu. I ja jedino tu vidim načina, naravno, ima i drugi način da je delegacija dužna bez Kolegija da sama zaključi, ali bojim se da onda nećemo dobiti efekat koji se želi ovim postići. 128 Naravno, ovo pitanje možemo definisati i poslovnički ukoliko Kolegij smatra da onda može jednostavno ova naša komisija koja još uvijek radi na tom poslovniku, znači da neku odredbu koja je prihvatljiva definiše i kroz ovaj poslovnik. Ali ključno je pitanje, dakle ovdje s obzirom da Kolegij preuzima na sebe da li je Kolegij saglasan, nije, da li smatra to logičnim, ne smatra, odnosno da li Dom smatra da je taj zadatak Kolegiju uredu ili nije uredu. Hvala.
Ja predlažem, Momo, da ti to ipak napišeš, da daš da se umnoži i, praktično, to bi bio rezultat ove rasprave i ove inicijative, a onda da se poslanici izjasne, jel'. Za diskusiju se prijavio gospodin Okolić. Izvolite.
Probaću veoma kratko i da ne izazovem repliku, nadam se. Ja mislim da ovo pitanje treba urediti bez obzira kako ćemo se opredijeliti danas da to uredimo iz razloga što se u praksi pojavio taj problem, jer smo imali slučajeva da te privremene delegacije, koje su odlazile u inostranstvo, imaju različita mišljenja i onda to toliko nije ni problem kod istupanja, može se tamo reći da različiti su stavovi različitih predstavnika, naroda ili, ne znam ni ja, entiteta itd., ali je problem kad se nešto treba potpisivati. Bilo je i takvih slučajeva gdje se recimo od strane delegacije odnosno od predstavnika jednog naroda ili jednog člana delegacije stavlja na znanje da to nešto recimo ne treba potpisati ili obratno itd., i onda se desi to da bez obzira na ono - ne potpisuj ništa - desi se da se potpiše. I ja predlažem da do toga ne bi dolazilo i da takvi izvještaji poslije koji dođu u Parlament ili na određene institucije koje trebaju da usvoje ne prođu i onda imamo izvještaj o takvim posjetama neusvojeni i to nikome ništa. Tako da moj je prijedlog da se vidi na koji način i da treba regulisati, a sada ne bi uopšte htio govoriti na kakav način. Hvala lijepo.
Živković, diskusija.
Jednostavno, ovo neriješeno pitanje Poslovnikom treba riješiti na dva načina. Jedan je da imamo privremeno rješenje koje će biti do kraja našeg mandata. U tom rješenju nije potrebno, po mom mišljenju, da se Kolegij uključuje u pravljenje smjernica. Mislim da je sasvim dovoljno da komisije (kao što stalne delegacije naprave sastanak prije odlaska) da usvoje zajednički nastup na tome sastanku, jer te komisije, osim toga što Kolegij potvrđuje i daje odluku, predlažu ili komisije Doma ili predlaže Prošireni kolegij, tako da ne vidim svrhu da sa svakom delegacijom privremenom koja se formira Kolegij održi sastanak prije njihovog odlaska. Mislim da je dovoljno da ta komisija napravi sastanak i da utvrdi svoje smjernice za djelovanje. To bi bilo privremeno rješenje do kraja ovog mandata. Stalno rješenje bi bilo mogućnost da se poslovnički ovo pitanje riješi na način da se obavežu privremene delegacije da moraju da naprave sastanak prije odlaska i da usaglase 129 stavove zajedničkog djelovanja tamo. To su dvije stvari na koje možemo da reagujemo i mislim da je nepotrebno da Kolegij sa svakom privremenom delegacijom pravi sastanak jer je sastav tog ... utvrđen u delegaciji prijedlogom ili Proširenog kolegija ili određenih komisija u zavisnosti na koga poziv glasi.
Naravno, i ovo podrazumijeva da bismo trebali to napisati i izjašnjavati se o tome. Okoliću, izazvali ste sigurno. Izvolite, gospodine Huskiću.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Mislim da jeste ovo bitno pitanje i mislim da je kolega Novaković uradio dobru stvar što je pokrenuo ovakvu vrstu inicijative i lično mislim da je prihvatljiva i jedan i drugi način kako da se dođe do tih stavova, možda je u ovom momentu brže ovo što je kolega Živković predložio. Ali ja mislim da ovdje tehnički bi možda trebalo napraviti jedan dodatak, podnaslov, kolega Novakoviću. Ovdje se podrazumijeva da se odnosi na delegacije Parlamenta, ali ne mora sad nužno da podrazumijeva. Prema tome, mislim da bi trebalo staviti 'utvrđivanje smjernica za djelovanje privremenih delegacija na Parlament BiH' koje, jer mi imamo raznih delegacija BiH. Evo ima jučer jedna u Beogradu, hoda tamo, zuji, mislim, koga oni predstavljaju, šta rade, Bog zna.
Lazar Prodanović.
Ja sam imao kao i većina kolega priliku u ovom mandatu da putujem sa različitim delegacijama. I uglavnom, iskustvo ukazuje, dakle van zemlje, no glavno mi iskustvo ukazuje da je tu bilo pozitivno djelovanje, mislim, generalno ocjenjujući u smislu predstavljanja zemlje, iznošenja nekih stavova ili ako imamo čak različit stav, dakle, da je on bio tolerantan u tom smislu da se nije stvarala konfliktna situacija. Iskustva ukazuju, takođe sam bio u prilici da vidim i, dakle, ne baš adekvatne nastupe naših predstavnika u stranim zemljama koji su uglavnom se manifestovali u smislu nekih formi netrpeljivosti ili osjećaja inferiornosti ili bilo čega. Ja mislim da je to često problem koji je ponekad nemoguće definisati u smislu pisanog akta u bilo kojoj formi, uključujući i Poslovnik, iako ne bi bilo loše da postoji poslovnik o načinu djelovanja i nastupanju delegacija. Ono što smatram da u ovom periodu preostala tri mjeseca treba raditi, mislim da bi bilo neophodno uvesti praksu da bi bilo jako korisno da se prije nego što delegacija nastupa negdje van zemlje makar sastane i da zajedničkim razgovorom utvrdi koja su pitanja o kojima ne postoji u određenoj mjeri konsenzus a koja, ukoliko bi se adekvatno iznosila, ne bi stvarala neugodne situacije. To govorim prije svega što danas sam imao priliku da vodim razgovore sa predstavnicima jedne strane zemlje vezano za to. Oni su me pitali kako smo se mi slagali. Ja sam 130 rekao da apsolutno dobro i nije bilo apsolutno niti jednog problema u smislu našeg djelovanja. Ljudi su me gledalo ovako, nisu mogli da vjeruju, izgledalo mi je kao da u određenom smislu dio našeg terapeutskog tretmana treba da bude da budemo u inostranstvu da bismo se dobro slagali. Dakle generalno ne možemo govoriti o lošem djelovanju delegacija koje predstavljaju BiH van zemlje, ali da bi se ekscesne situacije izbjegle mislim da bi se mogao održati određen sastanak i usaglasiti neki minimum ili reći - mi ćemo očekivati kao dio problema neko pitanje, ako bi neko htio da replicira na to, da to bude manifestno. Takođe mislim, ... dakle najgora forma našeg nastupanja mogla bi da bude da mi tu netrpeljivost pokažemo ponekad i prema domaćem. Dakle u pitanju je jedan, uslovno rečeno, diplomatski ili kulturni parlamentarni bonton koga bi trebalo, koliko je moguće, uvoditi u te normalne okvire. To podrazumijeva i druge aktivnosti kad je u pitanju, recimo, da prisustvujemo negdje, u pitanju je prezentovanje zemlje, odnošenje poklona, ko će da bude taj koji će predati to. Mislim da su to veoma značajna pitanja da nas ljudi ne bi gledali da smo mi do te mjere nesaglasni u nečemu da maltene treba neko da nas razdvaja da ne bi došlo do fizičkog obračuna. Hvala vam lijepo.
Slavko Jovičić. Predloži da ne putujemo.
Nisam mislio da govorim ali kolega Prodanović mi je dao. Pa vidite kako čovjek ima iskustvo, pošto je stalno u ovim delegacijama. Ja nemam toliko iskustva i ja se divim kolegi Prodanoviću što ovakva iskustva prenosi. Kad ovo čovjek sluša, ne mislim izlaganje uvaženog kolege, nego mi kao da tamo idemo da se bijemo s tim koji nas čekaju. Mi definišemo, Prošireni kojegij dnevni red i ovdje izgubimo po tri sata izmjena i dopuna dnevnog reda i mi dogovorili se u Sarajevu kako ćemo nastupiti u Briselu, a pojma nemamo ko nas tamo čeka. Pojma nemamo šta će nas ljudi pitati. Pojma nemamo koje su tačke dnevnog reda, oni kandidovali. Pojma nemamo šta ih interesuje. I sad ćemo mi definisati. A ne možemo da definišemo ovdje. Ljudi, kad se mi uhvatimo nečega i molim kolegu iz Centra civilnih inicijativa koje poštujem da zabilježi ovo: najviše propisa Parlament je donio protiv sebe. Kako ćemo izgledati, kodeks, gdje ćemo gledati, kud ćemo nastupati, koga ćemo zastupati, kako ćemo sve. Ljudi, e, pa stvarno. Ovo nisam mislio reći, ali evo da govorim. Bili smo mi na putovanjima, ja sam imao jednu drugu sreću i nisam sad ja važan, samo tamo gdje OSCE me šalje i plaćaju oni i hvala im. Ali i oni su odustali pa evo ne idem već pola godine, godinu, ili neko drugi bude prije mene na redu. Ali bih volio da smo barem jednom imali izvještaj neke delegacije gdje je to bila gužva, pa se nisu naši iz delegacije tamo složili i eto kao interevenisalo se, ali su tu i stranci. Pa malo im intervencija u našoj zemlji nego su i na svom terenu intervenisali da nas ko mire nešto. Pa ljudi, nije to potrebno. U klubu se ljudi ne mogu dogovoriti ovdje oko nekih stvari, u stranci, parlamentarna većina, jer nas ovi iza leđa odmah čekaju, a ne sad ćemo mi znati šta će on nas pitati u Briselu, Vašingtonu, ne znam ni ja, šta, i sad ćemo mi napraviti čitave naučne elaborate ili imati crveni telefon sa gospodinom Živkovićem ili Belkićem ili Nikom pa reći - ej, 131 predsjedavajući, ovaj me pitao, ja pojma nemam šta je, možeš li mi ti pomoći. Ili ovdje neko želi da nas potcijeni od strane nas samih ili stvarno želimo da dovedemo ovo do apsurda ili nam malo putovanja po inostranstvu pa trebaju nam platforme da što više letimo. Hajmo mi malo sletiti i ovdje. Da mi sletimo malo na domaći teren, dosta je više u zraku što smo gore, hajmo malo na zemlju spustiti se pa uraditi nešto korisno za ova dva-tri mjeseca i prekinuti sa raznim kodeksima, pravilnicima, promjenama, izmjenama, platformama, dogovorima. Hajmo se mi ovdje dogovoriti. Svako ide tamo, kažem, nisam ja bitan, ali ko je bio sa mnom u delegaciji vidio je koga ja ... na koji način. BiH najviše. Barem će onaj reći došao je iz civilizovane zemlje, iako u mnogim stvarima tako i ne mislim, ali hoću njemu da dokažem da je to moja zemlja. Ali ako hoću da se s nekim posvađam ali i to izbjegavam, onda ću prvo uzeti gospodina Nanića, koga uvažavam, ispred mene je, pa mi neće niko zamjeriti, hajmo ovdje. Što se ... inostranstva, kad oni prvo ne znaju iz koje smo mi zemlje došli, ima mnogih tamo država, kaže, gdje se vi nalazite. Kao što me je pitao u Kongresu američkom: 'Kakvi su odnosi BiH sa Poljskom?' Što, s Poljskom, baš fini. On misli graniči BiH s Poljskom. Kažemo: 'Pa čekajte, polako, ima Hrvatska, Mađarska, Slovačka, pa Poljska je onda.' E to vam je ta politika spoljna. Tako, nemojte nas opterećivati, ovo je dobra inicijativa ali ko će je definisati. Ja krenuo na sjednicu Parlamenta, pripremio se o mnogim tačkama šta ću govoriti. Danas nisam uopšte na onim tačkama učestvovao gdje sam trebao, jer nisam htio da govorim ali htio sam da kažem. Hvala lijepo.
Slavko, ja sam tebe preporučio, evo ti sada ispravka. SLAVKO SLAVUJ
/nije uključen mikrofon/
Evo ti sad ispravka, evo ti. Ja ti kažem smanji radio.
Evo da pokušamo riješiti iako neki smatraju da je ovo nemoguće da se riješi s obzirom da je postavljeno pitanje: 'Šta ako se usaglašavaju prije puta, onda na samoj sjednici dođe do određenih tačaka dnevnog reda ili situacija?' Mislim da ovdje se svi slažu da je poenta i da je ključ u zajedničkom djelovanju privremenih delegacija. Ako je to poenta, moj prijedlog je do regulacije pitanje formiranja rada i nastupa privremenih delegacija Parlamentarne skupštine BiH u Poslovniku. Iste imaju obavezu da održe sastanak delegacije kad je god potrebno da se usaglasi način zajedničkog djelovanja o pitanjima koja su na dnevnom redu međunarodnog skupa. Time je omoguće da oni mogu i prije puta, na samom putu, i kad je god potrebno da zajednički djeluju. Mogu da se dogovore da se ima pravo, naravno, da se iznose svoji privatni stavovi, da se iznose stavovi stranke, ali da se zajednički na tim mjestima djeluje. I ujedno je zadužena naša komisija koja radi izmjene i dopune Poslovnika da obrati pažnju na privremene delegacije i ovo pitanje da riješi Poslovnikom. Mislim da ovim možemo izaći iz ovoga problema. 132
Imamo još repliku Mirko Okolić. Kome je?
Replika je i gospodinu Jovičiću i gospodinu Živkoviću u smislu efikasnijeg izlaska iz ove situacije. Ja sam mislio da ćemo mi to dati nekakve prijedloge, ali evo pošto nije, ja ću dati konkretan prijedlog u smislu toga da ne možemo sad ovo idealizovati da ćemo mi zamisliti da će naša svaka delegacija otići negdje u inostranstvu i pričati ... Pa ljudi, to je nemoguće. I nije poetna bila na tome, poenta je bila na potpisivanju određenih deklaracija, izvještaja, rezolucija, ne rezolucija je malo prekrupna stvar itd. Znači, ja bih jednostavno jednim zaključkom ovoga doma to riješio i predložio Domu naroda da to riješi, a zaključak bi bio sljedeći, moj prijedlog: da privremene delegacije koje idu u inostranstvo, da sad dalje ne govorim itd., itd., ne mogu ništa potpisivati, znači bilo kakav akt, da to lijepo formulišemo, ukoliko nisu zauzeli jedinstven stav. I završeno sve, nikakav problem poslije. Ako jesu zauzeli, znaju stavove, njihov domet, znaju šta smiju potpisati, šta mogu, šta ne mogu, to je ok. i ako su usaglasili neka ljudi potpišu. Ako nisu usaglasili, nema potpisa i mi smo sve riješili. Evo ako prihvatate taj moj zaključak, mislim da smo izašli iz te situacije. Hvala lijepo.
Momčilo Novaković. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Tražim zaključak da to bude.
Ja sam mislio da znam šta mi je intencija kad sam predložio ovo, onda ideja, i koja mi je ideja bila i moram reći, ponoviću onu rečenicu u kojoj sam rekao da sam iniciran bio u različitim informacijama u medijima. Ja imam sreće kao gospodin Jukić, takođe, da nisam bio član ni jedne delegacije ni od OSCE-a čak, znači u ovom mandatu, tako da nisam imao priliku da doživim te različitosti, u prošom jesam. Ali čitao sam u medijima i smatrao sam da bi bilo dobro da se ovo reguliše. Ali većina smatra da nema potreba i da je sve odlično, onda mislim da ovi novinari bespotrebno u medijima prave ... kad je kod nas sve dobro, lijepo, mi smo bogata zemlja, jedinstveni, i ne znam što ovi stvarno novinari prave gluposti. Ali dobro, evo ja sam spreman povući svoj prijedlog zaključka u korist prijedloga zaključka gospodina Živkovića. Rekao sam, kad sam predlagao zaključak da Kolegij treba procijeniti, znači da li je to opterećenje ili nije za Kolegij. Kolegij je očito procijenio da je to opterećenje koje teško da mogu oni s obzirom da delegacije izađu odavde, odu, dalje nisu u situaciji da prate proces, i oni predlažu da odgovornost za to pripadne ili pređe potpuno na 133 delegaciju. Ja prihvatam i taj pristup da je delegacija potpuno odgovorna i zbog toga ću podržati. Znači, što se mene tiče, povlačim zaključak koji je rezultat inicijative i podržavam zaključak koji je predložio gospodin Živković.
Hvala, gospodine Novakoviću. Evo na ovaj način završavamo raspravu o tački 20. vezano za ovu inicijativu poslanika Momčila Novakovića. Prelazimo na tačku 21. Ad. 21. Prijedlog za imenovanje članova iz Predstavničkog doma u Međuresornu radnu skupinu koja bi radila na izmjeni (akt Ministarstva pravde BiH): a) Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH, b) Zakona o Vijeću ministara BiH, c) Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, d) Zakona o reviziji institucija BiH, e) Zakona o upravi, f) Zakona o javnim nabavama BiH ... Prijedlog smo dobili 8. 6. Na Proširenom kolegiju smo dogovorili da se ovi zakoni podijele na neke prirodne skupine, dakle u tri skupine, gdje bi bili Zakon o ministarstvima i drugim organima uprave, Zakon o Vijeću ministara, kao jedna grupa, i tu se predlaže ispred Predstavničkog doma Velimir Jukić. Druga grupa bi bila Zakon o državnoj službi u institucijama BiH i Zakon o upravi, tu bismo predložili Željka Kuzmanovića, a Zakon o reviziji institucija i Zakon o javnim nabavkama predložili bi Sadika Bahtića, predloženo je sa Proširenog kolegija. Dakle, otvaram raspravu o ovom prijedlogu. Ima li nekih možda drugih prijedloga? Nema. Zaključujem raspravu o tački 21. i prelazimo na tačku 22. Ad. 22. Davanja suglasnosti za otkazivanje: a) Evropske konvencije o zaštiti arheološke baštine, usvojene u Londonu 6. svibnja 1969. godine
/nije uključen mikrofon/
Molim? Ne mogu, nema više ništa na ekranu. Dakle, 10 je glasalo „za“, 20 „protiv“, dva „uzdržana“, nije prihvaćen Izvještaj Zajedničke komisije i dakle vraća se na ponovno razmatranje ovoj komisiji. 137 Idemo na tačku 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u Bosni i Hercegovini, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-5-28/10 od 14. 4. 2010. (drugo čitanje). Ovdje imamo ovaj amandman poslanika Drage Kalabića koji ste pročitali, radi se o Amandmanu I. Dakle, glasi: 'Član 6. briše se'. Molim vas da se pripremite za glasanje o Amandmanu I. poslanika Drage Kalabića. Glasajte sad! „Za“ je glasalo 10, 18 „protiv“, četiri „uzdržana“, ovaj amandman nema opštu većinu, te nije usvojen. Sada glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasajte sad! „Za“ je 21, sedam „protiv“, četiri „uzdržana“, (dva iz RS „za“), nemamo entitetsku podršku, nemamo mogućnosti ni usaglašavanja. Naknadno usaglašavanje, je li tako? Hvala. [[zajednička diskusija]] Tačka 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine, predlagači: poslanici Kluba SDPBiH, zakon broj: 01-02-5-31/10 od 21.4.2010. (drugo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! „Za“ je glasalo 22 poslanika ( dva iz RS-a), 10 „protiv“, nema „suzdržanih“. Nemamo dovoljnu većinu iz RS-a, usaglašavat ćemo se naknadno. Idemo na tačku 9. ___________(?) Nema Nike.
Nema ni iz Federacije.
Bitno je ovih 10, bitno je ovih 10, razumijemo se mi ... Dakle, konstatiram da je Revidirana strategija usvojena u drugom čitanju. Idemo na tačku 11. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine, predlagači: poslanici Kluba SDA, zakon broj: 01-02-8-36/10 od 21.5.2010. (Zakon je u prvom čitanju). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! „Za“ je glasao 31 poslanik (20 iz Federacije, 11 iz RS-a), nema glasova „protiv“, jedan „uzdržan“, dovoljna entitetska većina. Konstatiram da smo Prijedlog zakona o dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH u prvom čitanju usvojili. Idemo na tačku 12. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Martin Raguž, zakon broj: 01-02-9-35-1/10 od 14.5.2010. (prvo čitanje) Molim vas pripremite se za glasanje. [[zajednička diskusija]] 139 MARTIN
/nije uključen mikrofon/
Izvolite, gospodine Raguž.
Hvala lijepo, gospodine predsjedatelju. Mislim da evo ja kao predlagač spreman sam prihvatiti prijedlog Kolegija ako možemo neki rok razuman dati za rad Inrerresorske radne skupine.
Vidite, sad glasamo o zakonu, dakle po Poslovniku glasamo prvo o zakonu, a onda glasamo o zaključku, a što se roka tiče, ja mislim da se podrazumijeva odmah da se krene u tu proceduru. Dakle, Kolegij će odmah pokrenuti proceduru ako se prihvati ... ovaj zaključak.
Problem je samo što nije do nas samo, nego i Savjet ministara i Dom naroda, Centralna izborna komisija, ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ali mi ćemo uraditi svoje.
Mi svoje možemo.
Dakle, evo da se vratimo, glasamo sada o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH (prvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! „Za“ je glasalo 13 poslanika, 18 „protiv“, jedan „uzdržan“. Zakon nije dobio opštu većinu i nije prihvaćen u prvom čitanju. Sada glasamo o Prijedlogu zaključka Kolegija, koji glasi: 'U cilju pripreme Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine iniciramo da se formira Međuresorna radna grupa sa 140 učešćem predstavnika institucija koje su radile na pripremi Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa u institucijama vlasti BiH – Parlamentarna skupština BiH, Vijeće ministara BiH i Centralna izborna komisija – a koji je odbijen na 70. sjednici Doma, održanoj 21. 1. 2010. U toku rada Međuresorna radna skupina korist će Mišljenje Venecijanske komisije.' Pripremite se za glasanje o ovom prijedlogu zaključka. Glasajte sad! „Za“ je glasalo 29 poslanika, bez „protiv“, dva „uzdržana“. Konstatiram da je ovaj zaključak usvojen. Idemo na tačku 13. Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2011. godine, predlagač: Privremena komisija, zakon broj: 01-02-9- 37/10 od 24. 5. 2010. (prvo čitanje) Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! „Za“ je glasalo 23 poslanika, sedam „protiv“, jedan „uzdržan“, dovoljna entitetska većina te konstatiram da je ovaj zakon usvojen u prvom čitanju. Idemo na tačku 14. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Lazar Prodanović, zakon broj: 01- 02-9-34/10 od 13. 5. 2010. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Dakle, glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije, uz napomenu da ukoliko prihvatimo Mišljenje Prijedlog zakona je odbijen, ukoliko ne prihvatimo Prijedlog zakona se vraća ovoj komisiji na ponovno razmatranje i dostavljanje novog izvještaja. Dakle, glasamo o Izvještaju Ustavnopravne komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! „Za“ je glasalo 20 poslanika (16 iz Federacije, četiri iz RS-a), osam „protiv“, četiri „uzdržana“. Usaglašavanje. Idemo na tačku 15. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije Bosne i Hercegovine za 2009. godinu, materijal broj: 01,02-50-3-514/10 od 1.4.2010. - odgođena rasprava na 78. sjednici. Pripremite se, dakle glasamo o usvajanju Izvještaja sa Mišljenjem Komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad, malo brže, ja sam zakasnio. „Za“ je glasalo 19 poslanika, jedan „protiv“, jedan „uzdržan“, dovoljna entitetska većina, usvojeno je, usvojeno je. 141 Idemo na tačku 16. Izvještaj o provedbi zakona u nadležnosti Centralne izborne komisije BiH za 2009., materijal broj: 01,02-50-3-578/10 od 19. 4. 2010. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! „Za“ je glasalo 27 poslanika (15 iz Federacije, 12 iz RS-a), bez „protiv“, pet „uzdržanih“. Konstatiram da smo usvojili Izvještaj o provedbi zakona u nadležnosti Centralne izborne komisije. Idemo na tačku 17. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2009. godini, materijal broj: 01,02-04-635/10 od 30. 4. 2010. Dakle, glasamo o primanju k znanju Informacije i usvajanju Zaključka broj 2. iz Mišljenja Komisije, koje glasi: 'Zadužuje se Vijeće ministara BiH da u cilju poboljšanja postojećih zakonskih rješenja što prije uputi u parlamentarnu proceduru zakonske prijedloge navedene u dijelu Informacije koji se odnosi na mjere i radnje u razdoblju prvih šest mjeseci 2010., a to se prije svega odnosi na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju, suzbijanju i zloupotrebi opojnih droga, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli, te Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu.' Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! „Za“ je glasalo 23 poslanika (14 iz Federacije, devet iz RS-a), šest „protiv“, tri „uzdržana“, dovoljna opšta i entitetska većina te konstatiram da smo usvojili Informaciju o stanju sigurnosti u BiH sa Zaključkom 2. Imamo također Prijedlog zaključka zastupnika Šefika Džaferovića, koji glasi: 'Zadužuje se Vijeće ministara da u svim oblastima Informacije o stanju sigurnosti u BiH gdje je došlo do pogoršanja stanja u odnosu na ranije razdoblje sačini posebnu informaciju. Posebnom informacijom je potrebno detaljno ukazati na razloge pogoršanja kao i na prijedlog mjera u cilju poboljšanja stanja.' Pripremite se za glasanje o Zaključku gospodina Džaferovića. Glasajte sad! „Za“ je 29 poslanika (18 iz Federacije, 11 iz RS-a), jedan „protiv“, dva „uzdržana“, opšta i entitetska većina je tu. Usvojen je Prijedlog zaključka gospodina Šefika Džaferovića. U vezi ove tačke dnevnog reda imamo i Prijedlog zaključaka poslanika Denisa Bećirovića ... Ovdje ja imam neku napomenu 'da će se ovo pitanje raspravljati na nastavku 14. zajedničke sjednice oba doma', ali evo, dakle da ja budem konkretan. Zaključci koje predlaže Denis Bećirović glase: 142 '1. Zastupnički dom zaključuje da će na dnevni red 80. sjednice uvrstiti tačku dnevnog reda koja se odnosi na informaciju o izvedenoj akciji Svjetlost u Maoči 2. 2. 2010. 2. Zastupnički dom ... zaključuje da će u slučaju nedostavljanja informacije od nadležnog ministarstva na 80. sjednici pokrenuti pitanje odgovornosti ministra sigurnosti u Vijeću ministara BiH.' DENIS
/nije uključen mikrofon/
Dakle, predlagač predlaže glasanje odvojeno, idemo Zaključak 1. Glasajte sad! „Za je 24 (13 iz Federacije, 11 iz RS-a), pet „protiv“, dva „uzdržana“ te konstatiram da je usvojen Zaključak 1. Denisa Bećirovića. Idemo na Zaključak 2. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Ti si rekao da se sad samo bavimo važnim stvarima koje treba uraditi. „Za“ je 15 (pet iz Federacije, 10 iz RS-a), 13 „protiv“, tri „uzdržana“. Dakle, nema entitetske podrške iz Federacije, usaglašavanje za tri dana. Idemo na tačku 18. Informacija o utvrđivanju odgovornosti unutar Ureda za razmatranje žalbi BiH zbog neprovođenja odredbi pozitivnih propisa u vezi s redovitom procedurom rotacije na čelnoj poziciji Ureda, s prijedlogom Vijeća ministara BiH za razrješenje dr. Amira Pilava dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, materijal broj: 01,02-50-3-631/10 od 29. 4. 2010. U okviru ove tačke dnevnog reda imali smo Prijedlog zaključaka poslanika Azre Hadžiahmetović, čija priroda je takve naravi da treba glasati prije izjašnjavanja o Informaciji i prijedlogu razrješenja. Dakle, pitam predlagača hoćemo li zaključak po zaključak? Dakle, idemo zaključak po zaključak. Zaključak 1. 'Odbija se Informacija Vijeća ministara BiH o utvrđivanju odgovornosti unutar Ureda za razmatranje žalbi.' Pripremite se za glasanje o Zaključku 1. Glasajte sad! MOMČILO
[[nije uključen mikrofon]] 143
Izvolite, gospodine Novakoviću.
Vidite, mi imamo ovdje Informaciju i logično je da prvo glasamo o Informaciji. Dakle, ne odbija se, nego ko je za Informaciju, pa ako se ona odbije time je ispoštovan i prvi zaključak i onda poslije toga idu ova dva zaključka. To je uobičajno, to je normalno.
Evo sekretar mene podsjeća da po članu 76. je upravo ovako kako ja radim. Molim? [[zajednička diskusija]] ___________(?) ... zaključka kako ćemo glasati o ovoj informaciji, to mi nije jasno. Azra, što se mene tiče, samo ne znam šta ti misliš, možemo mi glasti odmah o Informaciji, a onda ćemo vidjeti o zaključcima koji i dalje imaju aktuelnost. Molim vas, molim vas, dakle sada glasamo o Informaciji. Dakle, ovdje je meni i formulisano: primanje k znanju Informacije i razrješenje člana Ureda za razmatranje žalbi dr. Amira Pilava. Glasamo o ovome. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad ... Informacija i razrješenje Amira Pilava. Glasajte sad! Ističe vrijeme, glasajte brzo. E sad da vidimo. Informacija nema opštu većinu i prijedlog za razrješenje Amira Pilava su odbijeni. E sada Zaključak 1. [[zajednička diskusija]]
Princip staro za novo.
I ovaj koji bude išao u London, može da kaže da smo usvojili,
Kad smo otkazali?
...Otkazivanje, 31 „za“, nema „protiv“, jedan „uzdržan“, konstatiram da smo usvojili. Idemo na tačku 23. Davanje suglasnosti za ratifikaciju sporazuma od tačke a) do tačke d) (u pozivu je navedeno koje su konvencije). Glasamo u paketu, pripremite se za glasanje. Glasajte sad ... „Za“ je 31, bez „protiv“, jedan „uzdržan“ te konstatiram da smo dali saglasnost za ratifikaciju konvencija pod tačkama a) do d). I još samo jedno obavještenje, naravno uz zahvalnost na strpljenju i saradnji, 80. sjednica je 30. 6. 2010. u 10,00 sati. Sjednica je završena u 19,27 sati. 146