Evo, dobro jutro svima, nastavljamo dalje s radom. Sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 11. sjednice s 4 nove toče. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno Članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na točke prijedloga dopuna dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 11. sjednice.
U ime Klub zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Jure Brkan. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Marina Andaćić Krivić, Ivica Prgomet, Hrvoje Eljuga, Matej Lozina, Andreja Ravlić, Ivica Markota zaposlenici Makarske gradske uprave dobili su otkaz samo zato jer nisu glasovali za SDP-ovog gradonačelnika Makarske Zorana Paunovića. Naime, u prošla dva tjedna ovim ljudima uručena su rješenja o stavljanju na raspolaganje izdata od strane grada Makarske, točnije Upravnog odjela za javne potrebe i društvene djelatnosti. Ta ih rješenja upućuju na raspolaganje u različitim rokovima, nekoga na mjeseca, a neke i do šest mjeseci raspolaganja. Po isteku tih rokova ovi ljudi ostaju bez posla. Za ove ljude je gradonačelnik Paunović na sjednici gradskog vijeća na Veliki četvrtak, 14. travnja rekao citiram, nemam ništa protiv tih ljudi koje ste nabrojali niti bi itko trebao imati išta protiv njih, mislim da su to dobri i kvalitetni i radišni ljudi i ne znam zašto tko bilo tko ovdje shvaća to osobno, a znajući već tada da im je dao otkaz. Šta se dogodio? Zbog čega su ovi zaposlenici makarske gradske uprave dobili otkaz? Dobili su otkaze jer ih je gradonačelnik Makarske SDP-ovac Zoran Paunović u suradnju sa privremenim pročelnicima koje je on imenovao, proglasio tehnološkim viškom. SDP Makarske je većinom glasova u gradskom vijeću donio novu odluku u ustrojstvu i djelokrugu upravnih tijela koja je stupila na snagu prvog dana 2022. godine, nakon toga je 4. ožujka 2022. godine SDP-ov gradonačelnik Zoran Paunović potpisao Pravilnik o unutarnjem redu i načinu rada gradske uprave čiji je sastavni dio i sistematizacija radnih mjesta u upravnim tijelima. Tim je činom u suradnji sa privremenim pročelnicima bez ocjenjivanja službenika i namještenika ovih 6 ljudi proglašeno tehnološkim viškom. Ocjenjivanje im i nije bilo potrebno jer dolaska na vlas u Makarskoj na prošlogodišnjim lokalnim izborima njihovi partijski drugovi po lokalnim gostionicama su najavljivali veliku čistku HDZ-ovaca iz lokalne uprave. Kako su najavili tako su i napravili. Marina Andočić Krivić je radila na poslovima višeg savjetnika za predškolski odgoj, obrazovanje i sport neprekinuto 18 godina i 1 mjesec u raznim upravnim tijelima grada Makarske i nije član HDZ-a. Njen krimen je po izjavama makarskog SDP je još veći. Ona se na prošlogodišnjim lokalnim izborima usudila kandidirati kao zamjenica gradonačelnika iz HDZ-a. Ako se usudi suprotstaviti ili biti protukandidat makarskom SDP-u toga treba kazniti, zato je i dobila otkaz. Uz nju su otkaz dobile i radne kolege koje imaju člansku iskaznicu HDZ-a. Ivica Prgomet ima je već 33 godine, a u gradskoj upravi kao gradski kurir radi već 30 godina i nedostaje mu godina i po do mirovine, dobio je otkaz. Isto tako, mladi diplomirani ekonomisti Andreja Radlić i Hrvoje Eljuga dobili su otkaz jer ne žele da u upravi radi itko drugi tko nije glasač SDP-a i tko misli drugačije od SDP-a. Gradski redari Matej Lozina i Ivica Markota dobili su otkaz kao višak, a istovremeno u gradsko redarstvo su prebačeni neki drugi zaslužni SDP-ovi kadrovi. Da bi licemjere makarskog SDP-a na čelu sa gradonačelnikom Zoranom Paunovićem bilo još veće na prošloj sjednici gradskog vijeća održanoj 27. svibnja donešena je odluka o povišenju koeficijenta odnosno povećanju plaće gradonačelniku Paunoviću, njegovoj zamjenici Antoniji Radić Brkan i privremenim pročelnicima. Da budem biti malo slikovit, gradonačelnik Paunović je uzeo kruh sa stola troje djece gradskog redara Ivice Markote da bi svojoj djeci na stol stavio kolače. Grad Makarska kao i naša domovina živi u demokraciji već 32 godine. Bolje reći živjela je. Danas je svima jasno da pod vodstvom SDP-a u Makarskoj više nema demokracije, nema ni višestranačja. Tko se usudi glasati ili kandidirati protiv SDP-a dobit će otkaz. Ostaje nam da u budućnosti vidimo kakve će kazne makarski SDP donijeti za izgovorene riječi koje im se možda u budućnosti ne budu sviđale. Povratak u jednopartijski sistem u punoj slavi iz 1945. godine nažalost u Makarskoj je zaživio 2022.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a sad će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Uvaženi zastupnici, građani, mediji. Postavljam pitanje, krade li već sad HDZ sljedeće parlamentarne izbore ili srljamo li prema tome da ustavni sud silom prilika i to s punim pravom i opravdano sljedeće parlamentarne izbore kad god oni bili proglasi neustavnima? Postavljam to pitanje iz razloga što se ministar Malenica očitovao da HDZ nema namjeru korigirati broj birača prema podacima iz posljednjeg popisa stanovništva. Naime, prema popisu stanovništva imamo 3,9 milijuna državljana, a onih sa punoljetnih sa pravom glasa čak 3,7. Stoga se opravdano trebamo zabrinuti hoće li ponovno jednu koruptivnu vlast, vlast koju čini politička stranka pravomoćno osuđena za korupciju izabrati nepostojeći fantomski birači. Naime, u nekim izbornim jedinicama konkretno u dvije izborne jedinice u Slavoniji u kojima HDZ dominira ima čak 105.000 više birača nego što prema popisu stanovništva proizlazi da tamo postoji hrvatskih državljana. Pa stvarno postavljam pitanje, tko je taj nepostojeći tko zaokružuje one glasačke listiće na dan izbora? Moram pohvaliti ustavnog suda Gorana Selanca koji je ukazao na ovaj problem i ponovno prozvao i ustavni sud da intervenira kao što je intervenirao davne 2011.g. kada je HS-u ukazao da već tada postoji ovakav jedan problem, već tada dakle 2011.g. s obzirom na kroj izbornih jedinica postojalo je odstupanje od čak 30%, 30% u težini jednog izbornog glasa, a po zakonu je dopušteno pet. Od 2011.g. naša politička vlast se oglušila na to da riješi problem ovog izborno teritorijalnog nerada jer naravno zna se kome takav izborno teritorijalni nered odgovara. Ja ću istaknuti da nepravedni izbori stvaraju nepravednu vlast, a nepravedna vlast je ta koja nanosi štetu hrvatskim građanima. Stoga bi pitanje kroja izbornih jedinica trebalo biti prvenstveno pitanje odnosno pitanje od vitalnog interesa svakog našeg hrvatskog građanina koji smatra da ga ova država guši nepravdom. I isto tako bi svi ti građani trebali tražiti od naše vlasti da ovo pitanje riješi već sada jer je poznato da sukladno međunarodnim standardima izborno zakonodavstvo se ne rješava u godini predstoji ili u godinu u kojoj se namjeravaju održati parlamentarni izbori. Dakle, pitanje je da u to u takve izmjene u pravedan kroj izbornih jedinica moramo krenuti već sada. Da je pitanje kroja izbornih jedinica jedno od područje koje je usko vezano za korupciju ukazala sam još davne 2019.g. kada sam predlagala da se reforma izbornog zakonodavstva uvrsti kao posebno poglavlje Strategije suzbijanja korupcije. Nažalost, ova vlast i ova vlada to odbija. A ostane li stanje ovakvo kakvo je sada, imat ćemo situaciju kao što sam rekla da ćemo ili biti pokradeni ili će ustavni sud biti prisiljen proglasiti izbore neustavnima. Posebno je to veliki paradoks utoliko što se izvršna vlast na razini prepucavanja između Zorana Milanovića i ove vlade svađa oko reforme izbornog zakonodavstva u BiH, dakle ne bježim od toga da izborno zakonodavstvo u BiH treba riješiti i dovesti u red, ali naša vlast ima prvenstvenu obavezu i dužnost riješiti izborno teritorijalni nered u vlastitoj državi na kojem nažalost ovako brutalno i na štetu svih građana parazitira. Hvala.
Sad ćemo budući da je već 13 i 10 preći na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika, a kasnije ćemo nastavit s točkom. Prvi će u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja, nema ga, gubi pravo na govor, pa će onda govoriti u ime Kluba zastupnika IDS-a, ne, odustaje poštovani zastupnik Lerotić, pa će onda govoriti u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovana zastupnica Irena Šimunić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Danas je u Osijeku u organizaciji Odbora za obitelj, mlade i sport održan Okrugli stol za temu vršnjačkog nasilja, svoje današnje izlaganje i ovdje u parlamentu posvećujem toj važnoj temi, općeprisutnom problemu našeg društva koji je nadpolitički i nacionalni problem. Nažalost iz uvijek prevelikog broja slučajeva vršnjačkog nasilja iščitavamo kako se djeca i mladi često ne znaju nositi s negativnim osjećanjima nego ih na grub i neprihvatljiv način ispoljavaju prema svojoj okolini. Nasilje je bolna realnost za djecu i mlade bilo da dijete vrši ili trpi nasilje ili ga samo promatra, a intervencija odraslih u obitelji i školi ključna je u prevenciji vršnjačkog nasilja. Za prevenciju najvažnija je pravovremena i kontinuirana edukacija od predškolske dobi nadalje, učenje empatije i uvažavanje različitosti. Protokolom o postupanju u slučaju nasilja među djecom i mladima koje je Vlada RH usvojila 2014.g. definirano je postupanje škole u slučajevima pojave vršnjačkog nasilja, njime je pretpostavljena žurna suradnja svih onih koji sudjeluju u sprječavanju, otkrivanju i suzbijanju nasilja nad djecom i mladima. Danas 18.g. kasnije mnoge škole ga jednostavno ne primjenjuju jer učitelji i nastavnici nerijetko vršnjačko nasilje ne prepoznaju, a zasigurno postoji problem zataškavanja istog. Nužno i presudno za suzbijanje vršnjačkog nasilja upravo je razumijevanje važnosti primjene protokola i na koncu pravodobnog postupanja prema njemu. Žalosno je i neprihvatljiva činjenica da se često problem prepoznaje tek nakon istupa u medijima dok uprkos svim zakonskim okvirima, propisima, procedurama izostaje profesionalizam u provedbi. Svjedoci smo brojnih medijskih natpisa u slučajevima vršnjačkog nasilja, pa tako i onog koji se dogodio još 5. svibnja u jednoj osnovnoj školi u Karlovcu. Naime, ovu priču je pokrenuo otac ozlijeđenog djeteta obimom fotografija mališana iz bolničkog kreveta u koje je iznio ogorčenje postupanjem škole zbog izostanka pravovremenih i potpunih informacija o nemilom događaju. Škola je doista majci javila da je dječak završio u bolnici nakon događaja u ranim popodnevnim satima, no rečeno je da se dogodio pad na školskom igralištu. Ozljeda tjemena glave i razderotine lica i ruku međutim nisu odgovarali toj verziji na što su ih upozorili liječnici. Tek u večernjim satima istog dana roditelji doznaju da su one nastale u kontaktu s drugim dječakom odnosno da su rezultat mogućeg vršnjačkog nasilja, bacanja dječaka naglavačke na tlo. Nažalost, informacija se dobiva ne od škole već od roditelja trećeg dječaka koji je tome svjedočio. Mjesec dana kasnije još uvijek nema službenih informacija što se je dogodilo točno. Postavlja se pitanje zbog čega istražne radnje traju toliko dugo, gdje je zapelo, dakle raspleta priče još uvijek nema, ali priča ima novi zaplet. Na elektroničke adrese medijskih kuća koje su se bavile ovom temom ravnateljica škole prošlog tjedna poslala je pismo na kojem traži ispravak i ispriku zbog objave netočnih i neprovjerenih informacija. Ona tvrdi kako je po završetku nadzora prosvjetne inspekcije i istrage policijskih službenika u slučaju ozljeđivanja učenika na sportskom igralištu zaključeno kako nisu utvrđeni elementi kaznenog djela, te da se navodi činjenica kako škola nije zataškavala događaj, niti je imala namjeru to učiniti. Iste ove informacije prezentirane su na vijeću, te zamoljenoj razrednici da u zajedničke mrežne grupe njezino pismo prenesu svim roditeljima. Tu nastaje problem u kojem će se naći ili ravnateljica ili institucije na koje se poziva, a problem je slijedeći. Istraga u ovom slučaju nije završena ni danas, pa tako nije mogla biti ni u vrijeme pisanja njezinih demantija prošlog tjedna. Općinska državna odvjetnica, ali i Ministarstvo obrazovanja na postavljeni upit potvrđuju da su još uvijek u tijeku izvidi i inspekcijski nadzor. Postavlja se pitanje što se događa, kako je ovo moguće, je li moguće da ravnateljica možda zna unaprijed kako će završiti postupak koje vode dvije međusobno neovisne državne institucije. I ova je priča poraz za sustav, onaj tko može saznati ono što još nije napisano zasigurno može utjecati na ono što će biti napisano, izaziva sumnju. Ovakvim postupanjima se neće vratiti povjerenje u sustav i institucije, a vjerujem da se upravo reakcije ustanova nakon takvih svima nemilih događaja ono što će ih svesti na najmanju moguću mjeru. Apeliram i molim da institucije odrađuju, odrade svoj posao žurno i profesionalno, a odgovorni da snose odgovornost za propuste i nečinjenje te da se na taj način mladima šalje poruka da pravila vrijede za sve jednako, bez iznimaka. Zaštita djece, njihovih prava i dobrobit svakog djeteta [[Upadica Reiner: Hvala.]] ponaosob trebala bi biti misao vodilja u svakom trenutku, tu nema mjesta manipulacijama. Hvala lijepa.
U ime Klub zastupnika Mosta sada će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Prije nepune tri godine bio sam u ovoj istoj majici. Što znači ova majica? Za one koji ne znaju krvave rane u prostoru, eksploatacijska polja koja se žele raditi u Cetinskoj krajini na mjestima gdje žive stanovnici, gdje se bave poljoprivredom ove u Glavicama i ta bitka je trajala godinama, evo 3 godine i danas je, ja kao član povjerenstva sam bio sudjelovao kao gradonačelnik grada Sinja i studija utjecaja na okoliš je pala. Mi smo pobijedili i narod može pobijediti. I ovo nije po prvi put i nastavit ćemo se boriti. Ja bi se ovdje zahvalio prije svega udrugu, Udruzi Ne daj se Gredo, gospođi Dijani Jovanović, Marku Svrlji, svima koji su sudjelovali, koji su prikupili 5.000 potpisa, na tisuće primjedbi dali i zajedno smo se borili. Ja kao gradonačelnik sam znači i to obećao da će se brisati isključivo ta eksploatacijska polja jer cetinski kraj i Zagora samo slože za eksploataciju. Ništa ne znači njima voda, Cetina, ništa im ne znači posebna flora i fauna samo eksploatiraj kao nekada što su radile velike sile u Africi. Mi bi tribali biti njihovo roblje, a imamo ogroman potencijal na tom području za razvoj. Još jednom hvala svima, hvala narodu Sinja, Cetinske krajine. Hvala svima koji su pomogli, prof. Ruščiću koji je dao veliki obol za očuvanje toga područja. Još imamo nekoliko bitaka ali kao gradonačelnik grada Sinja ja ću se izboriti za to il neću biti gradonačelnik. I da ovo nije uspijevalo našao bi se način na drugi način. To je bilo moje obećanje s tim narodom i to je izvršeno. Ako evo vidimo lito je, sve je živnulo, kriza je na jeku, ovdje sam jedno donio jaje pa je bilo smišno zašto jaje, vidimo da i jaje postaje problem obiteljima kupiti, ali ja bi ovde govorio još jednom i ukazao na ogroman problem zaborava Dalmatinske zagore, a sad je zaboravila i županija jel čak nije ni došao predstavnik na ovo povjerenstvo koje je odlučivalo o studiji utjecaja na okoliš bez obzira što je provedbeno tijelo jel to su vam interesi uvezani al to ću posebno govorit. Sad bi ukazao na određene probleme. Vidimo da je kriza. O tome govorimo. Vidimo da i energetika poskupljuje. Vidimo da ne možemo kontrolirati ništa. Vidimo da će nam Mađari uvjetovati cijenu. Vidimo da imamo probleme. Međutim, ključni problem nikako ne mogu prihvatiti da je HEP poskupio, Hrvatska elektroprivreda dobitaš koji je prošle godine 4,5 milijarde kuna je imao na računu, da poskupi Vodovodu Cetinske krajine, a sigurno je to i Drnišu, evo kolega je tu, Imotskom, sve kolege, za 400 do 500% struju. Prošle godine u 4. misecu struja je vodovode plaćala, struja je koštala Vodovod, električna energija 170.000 kuna, ove, ovaj 4. mjesec ove godine milion kuna. To nije profitabilna firma Vodovod. Vodovod je distributivna firma, a mislim ja moram ovdje ukazati još jednom dolazi i vrijeme alke, dočekat ćemo vas. Tražio sam od ministra Čorića da me prime, pitao Andreja Plenkovića ovdje za taj problem. Sad su poskupili gospodarstvenici jel ugostitelji im, poduzetnici im cijenu 3 puta 4 struje i sad bi ja triba poskupit duplo vodu. A neću. Zašto bi HEP ima svu dobit? Zbog čega? Jer je problem plina u Zagrebu. Pa šta je kriva ta sirotinja u Zagori šta je u Zagrebu plin poskupio, da mi plin, plinarske probleme rješajemo doli, mi sirotinja. Pa samo Cetinska krajina i taj drniški kraj, naš kninski kraj ponosni kad dolazimo na dan Oluje i na Sinjsku alku, pa samo oni koliko daju hidroenergije. Ponavljam Cetina daje 40% hidroenergije više nego nuklearka Krško Hrvatskoj. Više. Pa šta nam je vratio taj HEP. Neka reče koliko je vraćeno. Pozivam vas još jednom dolazi vrime alke, sad sam zauzet s ovim bitkama, dođem u sabor koliko mogu, dođite svi, ali ovu cijenu narod neće plaćati. Načina imamo, jedino što mogu crveni tapet na Kosinjcu ili Rudi di su i Split se napaja iz tih izvora, mogu crveni tapet i da Andrej Plenković zatvori, dočekat ćemo ga svečano struju kako će splitsko zaleđe, omiško zaleđe, kako će doći do vode, ali narod Sinja i Cetinske krajine i Dalmatinske zagore vam to plaćat neće, vaše dobiti i [[Upadica: Hvala.]] vaše gubitke.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govoriti poštovani zastupnik Vilim Matula. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Hrvatska radio televizija izgubila je još jedan sudski spor protiv predsjednika Hrvatskog novinarskog društva Hrvoja Zovka u nekoliko mjeseci drugi spor. Još jednom Zovka moraju prvostupanjskom presudom vratiti na radno mjesto, na Općinskom radnom sudu u Zagrebu 31.5. Hrvoje Zovko dokazao je da otkaz koji je dobio nezakonit. Dakle, sutkinja u presudi kaže ovako, nalaže se tuženiku HRT-u da tužitelja Hrvoja Zovka vrati na radno mjesto urednik koordinator u roku od 15 dana. Ovo višestruko sudsko maltretiranje uglednog novinara i njegove obitelji traje već četiri godine. Nedavno je Županijski sud u Zadru pravomoćno presudio da izjave predsjednika Hrvatskog novinarskog društva Hrvoja Zovka dane u javnosti o postojanju cenzure na HRT-u nisu sporne ili pak neistinite ta da u konkretnom slučaju njima nije grubo povrijedio čast i ugled HRT-a. Je li vraćen na posao? Ne. Međutim, novi glavni ravnatelj HRT-a Robert Šveb svom prethodniku i nekadašnjem stanovniku Remetinca, Kazimiru Bačiću čitavo vrijeme čuva radno mjesto i protiv njega nije podigao tužbu za povredu ugleda i časti, dapače, Bačića je zajedno s Perišom predložio kao svjedoka na suđenju u Zadru u postupku protiv Zovka. Nepojmljivo. I to je taj novi vjerodostojni HRT. Znači sud je sada u Zagrebu ponovno presudio da su optužbe protiv Zovka bile lažne. Te lažne optužbe ponovio je na saborskom Odboru za informiranje pred svima nama novi ravnatelj Robert Šveb. Hvalio se kako su povukli sve slep tužbe osim tužbe protiv Zovka koji je otkaz dobio zbog fizičkog napada na invalidnu osobu, a to je notorna laž. Tu optužbu u postupku demantirala je i navodna žrtva. E sada u ove sljedeće dvije minute želim još nešto govoriti o tome kako je nova uprava na čelu sa glavnim ravnateljem Švebom stavila na javnu raspravu prijedlog novog ugovora HRT-a i vlade za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2017. Novi petogodišnji ugovor trebao bi utvrditi javnu ulogu i programske obaveze javnog medijskog servisa te iznos i izvoz sredstava za njihovo financiranje. Međutim, u dokumentu kojeg je HRT pustio u javnu raspravu predlaže se smanjenje obaveze udjela informativnih emisija na svim stanicama Hrvatskog radija i na nacionalnim i na regionalnom nivou kao i na 1. i 2. programu Hrvatske televizije. Najveće smanjenje na radijskom kanalu na nacionalom nivou dogodilo bi se na 2. programu Hrvatskog radija na kojem bi se obavezni udio informativnog sadržaja smanjio sa 10% na svega 3%. Velike promjene su i na lokalnim radio stanicama koje su dio HRT-a, Radio Osijek, Radio Sljeme, Radio Pula, Radio Rijeka itd. znači HRT potiče lažno novinarstvo one lažne reportaže koje su zapravo prikriveno financirano, sponzorirano, sponzoriran sadržaj, a prostor za pravo novinarstvo to očito drastično smanjuje. Hrvatsko novinarsko društvo i Sindikat novinara Hrvatske upravo zbog toga organiziraju tribinu odnosno okrugli stol u sklopu javne rasprave o prijedlogu ovog ugovora koja će se održati 7. lipnja i u otvorenom razgovoru pokušavaju, održat će se u Novinarskom domu, govorit će se o tome zašto uopće ugovor, zašto s vladom, kakav ugovor, koliko perspektivan i kako uopće provesti javnu kontrolu nad provedbom temeljnih programskih načela javnog servisa koje za HRT određuje zakon. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta sad će govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala vam poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, hrvatska javnosti, u proteklih godinu dana preskočili smo 8 zemalja pomaknuli smo se sa 27 na 19 mjesto među članicama EU po iskorištenosti sredstava. To smo sve saznali i saznajemo još uvijek u ovoj današnjoj raspravi. Bolji smo kaže se od Španjolske, Italije, Slovačke, Rumunjske, Belgije, Danske, Velike Britanije, Luksemburga i Austrije. To govorimo za prošlu godinu dok je Velika Britanija još bila u EU te se nalazimo u prosjeku EU. Danas nam je to ovdje rekla ministrica. No, ipak moramo znati da sve nije baš tako dobro. Za početak pogledajmo samo građevinski sektor gdje po nekim procjenama nedostaje preko 20.000 radnika, a uključimo li u opseg poslova i obnovu koja ne da ne ide nego jednostavno stoji na mjestu jednostavno je jasno da je to potpuno neistinito. Knjige narudžbi građevinskih firmi popunjene su za iduće 2 godine. Stvarno nije jasno sa kojim to tvrtkama, sa kojom to građevinskom operativom ministar Paladina namjerava ubrzati proces obnove. Možda i možemo povlačiti novac, ali pitanje je tko će zasukati rukave i odraditi sve te poslove kako bi jedna ona stara, stara pjesma rekla samo ćemo malo izmijeniti tekst, ministre na mješalicu, premijeru motaj žicu, pa nek živi živi rad. Dosta pjesme, tko pjeva zlo ne misli, ali tko misli nije mu do pjesme. Bolnice su nam i dalje rasprodane. Ukupni broj pacijenata na listama čekanja za preglede veći je od 260.000. Na prvi pregled i dalje se čeka prosječno 4 mjeseca. Na prvi dijagnostički pregled oko pola godine. Na magnetnu rezonancu mozga čekanje je 427 dana. Isti taj pregled kralježnice 310, UZV dojke 200 dana, kolanoskopija oko 100. Rekorder je holter EKG-a, jedna od najjednostavnijih stvari u medicini na koju ćete u Hrvatskoj čekati 300 dana. Na sve ove bajne podatke ministar Beroš sada želi opteretiti zdravstveni sustav sa novih 3 milijuna preventivnih zdravstvenih pregleda godišnje. Evo jednog mojeg problema. Jedna mlada hrvatska pjevačica gospođica Domenika najavila je svoj koncert u Areni za studeni 2030. Ja bi odmah sada kupio kartu, ima djevojka divnih pjesama ali bojim se da mi se termin koncerta ne poklopi sa terminom mojeg prvog zdravstvenog pregleda. Slijedeće o čemu ću govoriti je činjenica da smo mi u Domovinskom pokretu pokrenuli inicijativu da se svima koji rade protiv interesa Hrvatske oduzme hrvatsko državljanstvo. Očigledno smo dobro pogodili sudeći po reakcijama istočnih susjeda, njihovih medija pa i koalicijskih partnera ovdje u Hrvatskoj. Njima je to neprirodno, nerazumljivo i skandalozno razumijemo ih. Raditi protiv interesa Hrvatske, podržavati optužnice protiv hrvatskih ratnih pilota, uhljebljivati one koji su s puškom u ruci išli na hrvatsku slobodu, ali istovremeno biti na jaslama hrvatskog proračuna, musti hrvatskog čovjeka, a istovremeno iza leđa držati tri prsta, njima je potpuno normalno. I za kraj najsvježija vijest, nevrijeme pa praćeno snaženom tučom jučer navečer pogodila je Hrvatsko zagorje, pogođeni su gradovi Oroslavlje i Klanjec, Općine Kumrovec i Zagorska sela šteta na usjevima i vinogradima je ogromna. Stigla je danas ujutro i ministrica poljoprivrede Marija Vučković donijela je obećanje premijera pomoć će bit brza i oglašavajuća. Svi su pitali, a gdje je protugradna obrana, da vas podsjetim na stavove vladajućih, pitanje obrane od tuče nije samo poljoprivredno, država troši novac svih poreznih obveznika na nešto što nema znanstvene temelje, nema dokaza o uspješnosti i isplativosti protugradne obrane. Tuča je samo jedna od vremenskih nepogoda, a štete u poljoprivredi nastaju zbog sve učestalije pojave suše, mraza i poplava. Eto to je njihovo objašnjenje. Zato nema protugradne obrane, zato je u prošloj godini tučom na području Požeštine nanesena šteta od 174 milijuna kuna, a štete od ovih tuča koje su u razmaku od samo sedam dana pogodile sjever Hrvatske i Banovinu možemo samo sa užasom zamišljati. A gdje su tek suše i poplave? I to je riješeno, pa imamo Strategiju poljoprivrede do 2030. u kojoj se kaže da će do te 2030. postotak poljoprivrednih površina pod sustavom navodnjavanja i odvodnje oborinskih voda biti 8%, dame i gospodo 8%. E pa dragi moji Zagorci, Međimurci i ostali kaj se tiče obrane od tuče u sljedećim godinama evo vama jedna jedina učinkovita zaštita, jedna lijepa krunica i slika Majke božje, pa se fino molite Bogu da vam pomogne jer vam HDZ sigurno ne bu.
Nastavljamo sa dnevnim redom, prvo je: - Izvješće o korištenju europskih strukturnih i investicijskih fondova i pretpristupnih programa pomoći EU za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2021. godine Podnositelj je Vlada RH temeljem Zaključka Hrvatskog sabora donesenog na 14. sjednici održanoj 24. listopada 2014. Raspravu je proveo Odbor za regionalni razvoj i fondove EU. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Poštovana ministrica regionalnog razvoja, uvažena Nataša Tramišak [[Upadica: Imamo stanku.]] Ispričavam se, znači evo prva zahtjev za stanku, uvaženi kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. U zemlji u kojoj je uhićen ravnatelj agencije koja se bavi europskim fondovima SAFU-a, mi ovdje raspravljamo o tome što se odradilo i vjerojatno će ministrica reći što se planira odraditi. Dolazi nam omotnica od 24 milijarde. A znate što mi javljaju poštovana ministrice iz SAFU-a koji je obezglavljen jer je uhićen ravnatelj agencije? Javljaju mi da se zapošljavaju ljudi bez natječaja odnosno na namještenim natječajima, zapošljavaju se ljudi koji uopće ne znaju ništa niti su ikad radili sa europski fondovima, a kada su naši mladi koji su se javili na te natječaje tražili uvid u natječaje, znate li tko je zaposlen u agenciji SAFU, ljudi koji su u testovima na pitanje kako se u wordu podebljava tekst stavili ikonicu onu za kurziv, a ne za bold. Ljudi koji nisu uopće znali odgovoriti na pitanje koji je djelokrug rada agencije SAFU i takvi će kontrolirati ovakve natječaje i ovakvu veliku omotnicu. Jeste li uopće poštovana ministrice svjesni što se događa u SAFU-u, koga se tamo zapošljava i hoće li ti ljudi s takvim znanjima, s takvim sposobnostima uopće moći provesti ovaj posao koji je toliko važan Hrvatskoj. Svaka kuna nam je bitna. Hoćemo li imati nove nezakonitosti, hoćemo li imati nove nepravilnosti, hoće li ponovo netko iz SAFU-a završiti u pritvoru? I što vi radite po tom pitanju? Hvala.
Odobrena stanka. Slijedeća stanka poštovana Katarina Peović. Izvolite.
Hvala. Postavit ćemo ovdje pitanje, znači u ime HSS-a i RF-a tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bismo postavili pitanje zašto zapravo služe EU fondovi. EU fondovi bi trebali služiti za koheziju i konvergenciju. To se evidentno ne dešava. Mi živimo u Europi dvije brzine gdje Hrvatska zaostaje po svim mogućim pokazateljima, znači trebala bi se desiti konvergencija i kohezija, ali mi gledamo emigraciju s periferije u centra, gašenje proizvodnje na periferiji, gledamo apsolutno nepovoljnu privrednu strukturu i jednu od najnižih stopa zaposlenosti u Hrvatskoj na periferiji. Da bi se desila konvergencija i kohezija EU trebala bi biti fiskalna unija to ona nikada vjerojatno neće biti. Deficit robne razmjene s EU iznosi oko 60 milijardi kuna. '20. godine deficit znači izvozni iznosi preko 64 milijarde kuna, 16% više nego u razdoblju od 2020., znači '21. u odnosu na '20. Ono što ću ovdje postaviti ministrici kao pitanje je vezano i uz, jer imamo priliku ovdje razgovarati ipak s ministricom, je vezano uz kontroverzni program ulaganja u zajednicu koji se ponovno vraća iako je dakle izbačen zbog opravdanih kritika gdje ćete ponovo crkvi putem i to iz proračuna dakle omogućavati milijarde kuna iako crkva putem Vatikanskih ugovora i netransparentno kroz proračun po nekim procjenama godišnje izvlači i preko jednu milijardu kuna, vi ponovo pokrećete program ulaganja u zajednicu gdje se od 58 milijuna kuna u prethodnom programu, 53 milijuna kuna dalo župama i to u potpuno netransparetnom natječaju, a da ne kažemo da su to bili projekti vrlo sumnjive kvalitete.
Povreda Poslovnika. Prva je poštovani Marijan Pavliček.
Poštovani predsjedavajući, kolega Peović iznosi neistine, vrijeđa Katoličku crkvu govoreći da izvlači preko milijardi kuna godišnje, da ne prijavljuje račune i na taj način želi baciti ljagu na hrvatski identitet, na katoličku vjeru, na Katoličku crkvu kao instituciju koja je upravo hrvatski narod spasila kroz burna stoljeća svoje prošlosti.
Slažem se s vašom raspravom, ali vi ste ovo iskoristili za repliku pa dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika, poštovani Hrvoje Zekanović.
Drugarica Peović ne vidi kad se milijuni kuna davaju udrugama babama i žabama, a iznimno je smeta kad se to daje Katoličkoj crkvi. A ne vidi kad Katolička crkva npr. kroz Caritas i slične aktivnosti, pomaže onima u potrebi. Dakle, ovdje se radi o jednoj isključivosti i ja ću izgovoriti ono ključno o mržnji i to se ne može sakriti.
Dobro. I vi ste to iskoristili za repliku pa dobivate opomenu. Stanka poštovani Marko Pavić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana ministrice, kolegice i kolege. Tražim stanku u ime kluba HDZ-a kako bi dodatno pojasnili ulogu korisnost europskih fondova za Republiku Hrvatsku. Ovo sredstva 25 milijardi eura za buduće razdoblje nije palo s neba. Šest godina je vlade Andreja Plenkovića. Jučer smo imali i potpredsjednika Europske komisije ovdje u Zagrebu koji je donio izvješće da ulazimo u euro zonu 1.1. sljedeće godine, ali je isto tako rekao da je Hrvatska jedna od najboljih po korištenju sredstva iz Nacionalnog programa za oporavak i otpornost i da možemo za 2 tjedna očekivati 700 milijuna eura isplate u hrvatski proračun. Prema tome, da je bilo šta strukturni problem u upravljanju fondovima u Hrvatskoj Komisija bi zaustavila, ne bi nas pohvalila a da su sredstva EU iskorištena za konvergenciju to dovoljno govori statistika ne samo mi. Dakle, prvo je Europska komisija jasno ocijenila da Hrvatska više nema makro ekonomskih neravnoteža. 7% nam je porastao u zadnjih, u prvom kvartalu ove godine. Kreditne agencije nas ocjenjuju pozitivno. Izborili smo se za 25 milijardi eura koje smo znali iskoristiti i u ovom periodu 12 milijardi kuna otišlo je za potpore i spas 800000 radnih mjesta. Imamo 1,6 milijuna zaposlenih ljudi, 68%, nikad nižu nezaposlenost. Rast minimalne prosječne plaće to je uspjeh ove Vlade, Vlade Andreja Plenkovića koju ćemo mi dalje u ovoj raspravi pokazati da su i europski fondovi bili ključ za ovakve rezultate i konvergenciju koju smo osigurali. Hvala.
I vama je odobrena stanka. Imamo povredu Poslovnika poštovana Katarina Peović.
238. kolega Paviću ne, nije palo s neba 25 milijardi eura. Mi smo ih dobili zato što smo jedna od najnerazvijenijih zemalja u Europskoj uniji. Kad govorite o zaposlenosti nikad nećete navesti podatak o najvišoj stopi nezaposlenosti u Europi kojeg mi imamo. Nemojte govoriti o 1,6 milijuna ljudi koji su zaposleni. Mi imamo skoro milijun kuna, milijun ljudi koji su radno sposobni, nezaposleni. Koja zemlja može napredovati [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] koji milijun ljudi stoji doma i ne rade?
I vi dobivate opomenu, jer ste ovo koristili kao repliku. Povreda Poslovnika poštovan Marko Pavić.
Poštovani povrijeđen je članak 238. Ja znam kolegice Peović da vi mislite da to ne pada s neba, ali se Hrvatska izborila. Ali to sam već jedanput objasnio. Vlada Zorana Milanovića izgubila je milijardu eura. Mogla je dobiti da se borila. Vlada Andreja Plenkovića dobila je 25 milijardi eura, izborili smo se za njih. To nije sljedovanje, a jučer su vam izašli podaci o nezaposlenosti 6,1% nezaposlenost u Hrvatskoj, 6,2% EU.
Vrijeme. I vi dobivate opomenu, jer ovo nije bila povreda Poslovnika, nego replika. Sljedeća je povreda Poslovnika poštovani Branko Grčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja bih jednu opomenu ako može? [[Upadica Sanader: Može.]] Dakle, Marko uporno ponavlja ovu tezu da je Milanovićeva Vlada izgubila nekih milijardu eura. Marko nisam do sada, ali sad moram reći to je dezinformacija. Znači, u pravilima kada je bila priča o pomoći vezano za krizu pisalo je da se to odnosi na zemlje koje su ušle u EU do 2013. godine. Mi smo ušli 2013. godine i tu nema uopće spora.
Evo kako ste sami zatražili imate pravo na repliku, odnosno imate pravo na opomenu. Sljedeća povreda Poslovnika poštovani Marko Pavić.
Hvala lijepa. Povrijeđen je članak 238. Pa profesore upravo to, vi se niste izborili da piše drukčije, a ne 2013. Mogli ste se izboriti. Samo Hrvatska je ušla 2013. i izgubila je tih 10%. Hrvatski poduzetnici su mogli imati 10% gore, milijardu eura gore da ste vi u Europskim vijećima i u pregovorima reagirali na to. A ja sam provjerio u Bruxellesu, nije bilo nikakve reakcije Hrvatske na to.
Dobro. I vi dobivate opomenu. Slijedi stanka poštovani zastupnik Dario Zurovec.
Poštovani tražim pauzu u ime kluba FOCUS-a i nezavisnih zastupnika kako bih istaknuo sljedeće. Naime prethodno razdoblje a dam se kladiti i sljedeće bit će jedna velika propuštena šansa. Na žalost puno projekata nismo realizirali. Tu su možda došli novci, a na koncu dosta smo toga i vraćali prema nazad. Ono što je još interesantnije da ti podaci o tome koliko smo mi novaca morali vratiti nisu baš niti najbolje transparentni, a ono što bi vam možda mogla biti najveća sramota i već sada velika sramota, dobili smo novce da pomognemo ljudima u Petrinji, u Sisku, u Glini da obnove svoje domove. I sada imamo situaciju da se kuća koje su dobile crvenu naljepnicu stavljaju žute. Pretpostavljam da će kasnije baš zbog toga što nam fali naravno i radnika i što fali sposobnosti u administraciji vjerojatno ćemo ljude vraćati nazad u već oštećene objekte, a to je ono što je najveća sramota. Naše tvrtke poput Hrvatskih voda dobivaju ovrhe zato što ne mogu ispuniti aglomeracije, ne mogu naravno ispuniti svoje obaveze. Imamo javne isporučitelje poput Via Zagrebe koji godinama je rastao i rastao i na žalost nije potegnuo ni jednu jedinu kunu iz EU fondova. Znači mi govorimo tu o sedam, osam godina, da ne govorimo o razdoblju prije di mi nismo napravili apsolutno ništa. Mnogi ljudi su mogli dobiti bolje uvjete za život, bolju infrastrukturu, sve je moglo biti daleko bolje i svrsishodnije. A na kraju krajeva vidjet ćemo i na kraju ovog razdoblja koliko smo mi to sposobni. I a propos zaposlenih u Hrvatskoj, imamo milijun ljudi u administraciji, a oko 800 000 ljudi u privatnom sektoru. Mene zanima tko će nas hraniti u budućnosti s obzirom da nam je skoro 400 tisuća ljudi otišlo iz Hrvatske?
Odobrena stanka i vama. Slijedi zahtjev za stanku poštovanog Marina Lerotića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba IDS-a kako bismo još jednom upozorili na probleme koje imamo kada govorimo o provlačenju sredstva iz europskih fondova. Naime, danas ćemo slušat ovdje o izvještajima, mora nam svima biti jasno da smo mi do sada povukli iz prošle financijske omotnice samo 65% sredstava, pustimo mi sa strane koliko smo posto ugovorili, puno bitnija stavka je koliko smo tog novca povukli u Hrvatsku. Kada govorimo o Fondu za oporavak i otpornost možemo čuti određena hvalisanja, međutim isto tako treba biti jasno da je nedavno jedan natječaj naprasno otkazan dva dana prije nego što su se poduzetnici odnosno novoosnovane, novoosnovana poduzeća do 5.g. starosti trebala na taj poziv javiti. Kad govorimo o Fondu solidarnosti mi smo jedna od rijetkih država ako ne i jedina koja je sredstva trebala potrošit unutar godinu dana, a mi smo tražili produljenje, sredstva smo trebali potrošit do sredine lipnja ove godine, tražili smo produljenje za godinu dana do sredine lipnja slijedeće godine, do sad smo utrošili samo 4%, samo 4% od 750 milijuna eura koje imamo na raspolaganju. Nažalost, bojim se i ono što su upozoravali i druge kolegice i kolege, da nismo naučili lekcije iz prošle financijske omotnice, da se nismo dovoljno dobro i kvalitetno pripremili kako bismo i ova sredstva potrošili, a ne samo da je poništen ovaj natječaj, imali smo problem i nedavno do 20. svibnja su bili, je bio natječaj gdje se za, prijavilo 350 ljudi poduzetnika u samo jednoj sekundi, di također imamo određene probleme i takvi problemi će se pojavljivati i u buduće zato jer sustav nismo pripremili i nismo ga prilagodili za ovu omotnicu.
Odobrena stanka i vama. Slijedi stanka poštovane, zahtjev za stanku poštovane zastupnice Marine Opačak Bilić.
Hvala vam potpredsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba Socijaldemokrati. Naime, danas kad raspravljamo o korištenju europskih strukturnih i investicijskih fondova i programa pomoći EU za prvih 6 mjeseci prošle godine iz podataka izvješća vidimo da smo dostupnih 11 milijardi realizirali tek 6 milijardi. No dok mi danas ovdje raspravljamo građani s područja Zagorja tuguju, plaču i zbrajaju štete na imovini i na poljoprivrednim usjevima nakon jučerašnje tuče, a građani sa područja sjevera Hrvatske koje je ista tuča sličnih razmjera zadesila prošlog tjedna još uvijek se nisu zbrojili, a poštovane kolegice i kolege ova katastrofa je možemo reć slobodno u rangu potresa. Nažalost, možemo reći i to da su se velike materijalne štete mogle spriječit da sustav odlučivanja nije zakazao i današnje pojavljivanje ministrice i njene slatkorječive izjave kako će ipak sve biti u redu neće utješiti ljude s ovih područja, a nažalost s obzirom da se u Hrvatskoj ne provodi obrana od tuče ostatak Hrvatske može samo strahovati neće li i njih zadesiti upravo ovakva katastrofa. I upravo je pod palicom ministrice poljoprivrede je dosadašnji sustav protugradne obrane stavljen izvan snage čime je pokazala nerazumijevanje prema poljoprivrednicima, prema njihovim usjevima i prema svim građanima. Ponavljam, ova katastrofa i velike materijalne štete mogle su se spriječiti da nije zakazao sustav odlučivanja i sustav financiranja. Stoga ako RH smatra da štete na usjevima, domovima i ostaloj imovini nisu skupe, ali im je financiranje obrane od tuče skupo predlažem neka pronađu model financiranja kroz fondove EU s obzirom da nam je puno za izdvojit za provođenje protugradne obrane iznos od nekoliko milijuna kuna godišnje što je znatno manje nego li su iznosi šteta, predlažem ovdje prisutnom izvjestitelju da prilikom alokacija uvrstimo i ovakvu stavku, pa nek svoje građane … [[Govornik se ne razumije]] osiguramo europskim novcem, ali da pri tom ipak pazimo da ga bolje iskoristimo nego onaj novac koji smo dobili za obnovu od potresa. Hvala.
Slijedeći zahtjev za stanku poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
Hvala predsjedavajući. Dakle, u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku također tražim stanku u trajanju od najmanje 10-tak minuta, dakle smatram da smo oko ove teme izuzetno bitne dužni govoriti kada se radi o problemima na hrvatskom selu, dakle hrvatsko selo je sa velikim nestrpljenjem čekalo primjenu programa ruralnog razvoja i kako je ona krenula, naravno prvenstveno pogodovanjima i to kome pogodovanjima, velikim firmama, velikim sustava kojima se omogućavalo odmah na prvu da povuku po 5 milijuna eura i to za 3 projekta u nizu, hrvatski poljoprivrednici i mali OPG-ovci nikada nisu dobili svoju priliku, dakle prolazi ugovorno razdoblje za prvih 7.g., još uvijek ne poznajem, a dolazim iz tog kraja, poljoprivrednike koji su time uspjeli diversificirati svoju proizvodnju i time novcem, tim novcem oplemeniti ono što rade. Nažalost, hrvatsko selo nije onakvo kakvo ga naš premijer vidi, ovih dana je bio u Slavoniji pa je govorio o tome kako je Slavonija dobila novi zamah iz sredstva kroz program ruralnog razvoja, međutim to nije istina. Ja kada dolazim u Slavoniju vidim opustošena sela, vidim prazne kuće, vidim napuštena ognjišta i onda se pitam gdje su ti ljudi, ti su ljudi otišli trbuhom za kruhom i to najviše u zemlje članice EU, iste one zemlje koje imaju na raspolaganju ista ova sredstva koja imaju naši poljoprivrednici. U čemu je onda problem, tko je usko grlo da hrvatsko selo i hrvatski poljoprivrednik i naš radnik dođe do tih novaca? Ja bih rekla naša administracija, naše institucije, pa i naše Ministarstvo poljoprivrede. Konkretan dokaz tome je da su poljoprivrednici morali ići na ustavni sud i tražiti svoja prava odnosno pravo na žalbu da bi u slučaju određenih nepravilnosti kada se dijele novci iz europskih fondova mogli reagirati, to je apsolutno nedopustivo i velika sramota hrvatskih institucija. Zahvaljujem.
Imamo zahtjev za stanku poštovane Anke Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovana ministrice. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba Centra i GLAS-a. Danas imamo u raspravi vrlo zanimljivu temu, dobro je da je ministrica s nama tu i dobro je da tu temu raspravimo. Naime, papir trpi svašta, na papiru možemo napisati svašta, možemo svašta i obećati, ali onda dolazimo do stvarnosti. Zamislite stvarnosti u kojoj živimo u kojoj kažemo da novci nisu problem, da novaca ima, ali da ih mi nismo u stanju potrošiti. To je ono što je zastrašujuće, a to je ono što, o čemu govorimo kad govorimo o sredstvima koja su uplaćena vezana uz obnovu na području Grada Zagreba i dviju županija odnosno na području Banije i Banovine. To su sredstva koja kad je riječ o Gradu Zagrebu i da odmah budemo jasni iz tih sredstva je mogla ići obnova samo javne infrastrukture i zgrada javne namjene koja su bila uplaćena na račun proračuna RH krajem, za Grad Zagreb krajem 2020. godine, a područje odnosno područje Banije i Banovine '21. godine, to su sredstva koja imamo na računu, to nisu neka imaginarna sredstva, to nisu brojke koje pišu u papirima nego brojka koja stvarno postoji, a mi se hvalimo da nismo potrošili ali smo što dobili, dobili smo odgodu od godinu dana. Kolegice i kolege s ovih, iz ove sabornice ako nisam 10 puta rekla onda nisam rekla ni jedanput, dajte uozbiljite se, dajte da se ne dovedemo u situaciju da ćemo ta sredstava morat vratiti. Ali kako stvari idu, ponavljam tko zna koji put i ponovit ću, sredstva ćemo na kraju vratiti jer ih nećemo uspjeti realizirati jer nećemo imati s kim.
Evo, izvolite sad uvažena ministrice.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Poštovani zastupnici i zastupnice u Hrvatskom saboru, evo zahvaljujem se i na uvodim pitanjima koja ste mi postavili kroz ovo polugodišnje Izvješće o korištenju europskih strukturnih i investicijskih fondova i pretpristupnih programa pomoći EU u razdoblju od 1. siječnja do 30. lipnja 2021. godine. Pokušat ću dati sveobuhvatne odgovore i na neke od vaših pitanja koje ste postavili i vaše komentare. Dakle, današnje izvješće o korištenju ESI fondova u RH polugodišnje za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2021. godine koje sadrži u sebi i stanje provedbe korištenja operativnih programa ali za razdoblje 2014.-2020. i konkurentnost i kohezija, operativni program učinkoviti ljudski potencijali, program za pomorstvo, ribarstvo te program ruralnog razvoja. Sadrži i osnovne informacije o novoj financijskoj perspektivi, informacije o programu za pomoć, za oporavak, koheziju i europska područja tzv. REACT-EU odnosno sredstva koja su nam dodijeljena iz instrumenta nove generacije. Prije svega na početku ćemo istaknuti i podsjetiti se da nam je u razdoblju 2014.-2020. na raspolaganju bilo 10,7 milijardi eura te da nam je na izvornu alokaciju sa sredstvima REACT-EU na raspolaganju do kraja 2023. godine 12,09 milijardi eura. Izvješće koje je predmet današnje rasprava obuhvaća period od prije godinu dana. Kao što je i spomenuto u tom periodu bilo je ugovoreno 12,93 milijarde eura. Isplaćeno nešto više od 6 milijardi eura odnosno 57,16% sredstava te je ovjereno prema Europskoj komisiji više od 5 milijardi eura odnosno više od 47,7% dodijeljenih sredstava. Međutim, kada to usporedimo sa stanjem na današnji dan vidimo značajan napredak u povlačenju i korištenju europskih sredstava te je do lipnja ove godine sada sa 57% isplaćenih smo naviše od 71 gotovo 72% odnosno više od 7,6 milijardi eura isplaćenih sredstava korisnicima te ovjereno prema Europskoj komisiji više od 58% odnosno više od 6,25 milijardi eura. To je dakle stanje na današnji dan. Međutim, kada usporedimo s ovim izvješćem vidi se napredak veći od 14% po pitanju isplaćenosti korisnicima i više od 12% po pitanju ovjerenosti prema Europskoj komisiji. To nam dakle daje za pravo govoriti da bilježimo značajne pomake. Ono što je najvažnije ovdje istaknuti, sve ovisi o samim korisnicima besplatnih sredstava koliko i o samom sustavu upravljanja i kontrole. Dakle, projekti se moraju prvo realizirati i provesti od strane onih koji su potpisali ugovore kao korisnici o dodjeli bespovratnih sredstva da bi mogli proći kroz sustav ovjere odnosno upravljanja i kontrole i dobiti isplate te u konačnici da bismo ta sredstva mogli ovjeriti prema Europskoj komisiji. Dakle, to je jedan dug proces, jedan dug put, ali koji govori da je Hrvatska uspjela steći određeno znanje, da smo uspostavili institucionalni okvir i da krećemo sa dobrim temeljima u novu financijsku perspektivu. Ono što je važno za spomenuti da trenutno u Ministarstvu regionalnog razvoja se priprema i izjava o ovjeravanju prema Europskoj komisiji veća od 3 milijarde kuna te ćemo sigurno preći 60% ovjerenih sredstava prema Europskoj komisiji već do srpnja ove godine. Također prema informacijama od strane Europske komisije odnosno izvor Cohesion Data tijekom 2020. godine bili smo među 20 od, među 28 zemalja EU na 27 mjestu. U posljednjih godinu dana preskočili smo dodatno 9 zemalja odnosno dodatnih 8 te smo na 19 mjestu te smo bolji trenutno od Španjolske, Italije, Slovačke, Rumunjske, Belgije, Danske, Velike Britanije, Luksemburga i Austrije. Nalazimo se u prosjeku EU po pitanju iskorištenosti sredstava i ovo su podaci na stranici Europske komisije za razdoblje do 31. prosinca 2021. godine, a recentni podaci kao što sam spomenula govore da napredujemo i dalje. Ja sigurno ću upozoriti i ono što Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU i radi posljednjih mjeseci i godinu dana je da upozoravamo i korisnike kojima su dodijeljena sredstva posebno one koji imaju velike strateške projekte u kojima su ugovoreni više od 22 milijarde kuna, koji su još uvijek u tijeku da moraju dinamizirati svoje aktivnosti i što je prije moguće realizirati projekte kako bismo mogli povući sredstva. Dakle, osim svih nas u sustavu … [[Govornica se ne razumije.]] kontrole i upravljačkim tijelima za operativni program konkurentnost i kohezija Ministarstvo regionalnog razvoja, SAFU i HAMAG BICRO koji su nam najveća tijela Fondu za zaštitu okoliša i Hrvatskim vodama ovisimo dakle i o samim korisnicima i njihovim kako administrativnim tako i fiskalnim kapacitetima. Međutim, kako bismo i tome doskočili tijekom 2021. godine i u razdoblju podnošenja ovog izvješća Ministarstvo regionalnog razvoja dodijelilo je milijardu i 100 milijuna kuna lokalnoj i regionalnoj razini i svim njihovim institucijama kao pomoć u sufinanciranju provedbe europskih projekata. Dakle, svi napori su napravljeni kako bi njima olakšali i ubrzali aktivnosti u implementaciji i završetku njihovih projekata. Dodatno kada spominjem i novi mehanizam i instrument REACT-EU u svibnju prošle godine raspisan je poziv, konkretno za jačanje konkurentnosti poduzeća za ulaganje u digitalnu i zelenu tranziciju, odnosio se na kompletnu proizvođačku industriju proizvođački sektor i ovdje upravo s ciljem kako bismo i ispravili neke nepravde koje su bile napravljene u razdoblju 2014.-2020. kako bismo više sredstava europskih usmjerili prema realnom sektoru odnosno konkretno poduzetnicima i proizvođačkoj industriji u RH ugovoreno je prošle godine iz potpuno novih sredstava više od milijarda kuna 270 projekata u proizvođačkoj industriji i ti projekti su upravo u tijeku realizacije. Dodatno, osvrnut ću se kratko i na završetak procesa programiranja za razdoblje 2021.-2027., kao što i svi znamo i sada se nalazimo u sredini 2022.g. Europska komisija još nije završila svoje procedure odobravanja operativnih programa državama članicama, počeli su sa potpisima partnerskih sporazuma. Mi se nalazimo u toj finalnoj fazi. Tijekom jučerašnjeg sastanka u Luksemburgu ministara kohezije također smo dobili pozitivne informacije da imamo nekoliko samo otvorenih pitanja za Europski socijalni fond gdje je upravljačko tijelo Ministarstvo rada i mirovinskog sustava te je po odgovaranju na određena pitanja vezano za Europski socijalni fond novi operativni programi u vrijednosti većoj od 9,2 milijarde eura će uskoro ući u svoju fazu odobravanja. Dakle, finalni i zreli nacrti programa poslani su tijekom travnja, prethodno tome od 30. lipnja 2021.g. bile su intenzivne komunikacije sa Europskom komisijom. Ono što je važno za spomenuti u novom programskom razdoblju za ovih 9,2 milijarde eura da je arhitektura programa u RH sada posložena u tri operativna programa kohezijske politike iako je ovdje izvješće koje je Ministarstvo regionalnog kao koordinacijsko tijelo obuhvaća i druge programe poput i Europskog poljoprivrednog fonda i Fonda za ruralni razvoj, ono što mi imamo u upravljanju su programi kohezijske politike, operativni program Konkurentnost i kohezija biti će novi integrirani teritorijalni program u Ministarstvu regionalnog razvoja i Europski socijalni fond u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava. Sva pitanja koja su vezana na poljoprivrednu politiku i Europski socijalni fond ona se trenutno nalaze u Ministarstvu poljoprivrede, oni su zaduženi za izradu strateškog dokumenta te sva pitanja moraju biti upućena njima oko mogućnosti financiranja mjera i projekta iz tih izvora. Kada govorimo o ovim sredstvima kohezijske politike dodatno ću spomenuti da je Ministarstvo regionalnog razvoja pokrenulo već od studenog 2021.g. jedan participativni pristup uključili smo više od 800 dionika u izradu samih programa i više od 90 institucija. Među tim institucijama bili su zastupljeni i predstavnici i akademske zajednice, bili su zastupljeni predstavnici svih ministarstava, svih resora, regionalnih vlasti, bili su zastupljeni također i predstavnici civilnog sektora tako da možemo reći da smo obuhvatili zaista širok spektar svih onih dionika koji se mogu pojaviti kao potencijalni korisnici bespovratnih sredstava. Odmah po završetku izrade prvih nacrta operativnih programa, dakle krajem lipnja 2021.g. isti su bili objavljeni na stranicama strukturnih fondova. Već znači od kraja lipnja prošle godine mogle su se pratiti određene izmjene koje su se događale po fondovima. Dodatno, održano je više od 10 različitih javnih predstavljanja i izlaganja odnosno konferencija o samim programima gdje smo upućivali koji je osnovni sadržaj programa i gdje mogu vidjeti detaljno sve informacije nekakvoj široj javnosti. Osim toga kada smo s Europskom komisijom uspjeli usuglasiti ove zrele nacrte programa u travnju, nakon toga pokrenute su nacionalne procedure i prethodnog savjetovanja koje je završeno 1. lipnja na koje smo dobili 63 komentara koji će uskoro biti odgovoreni i osim toga pokrenute su i sve one procedure prema Zakonu o zaštiti okoliša odnosno o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš, tako da te procedure sve planiramo imati završene u lipnju i onda po konačno rješavanju ovih nekoliko pitanja s Europskom komisijom dobiti potpisan partnerski sporazum i odobrene nove operativne programe, a sve u svrhu kako bismo što prije krenuli sa raspisom prvih poziva i kako bismo što prije krenuli sa implementacijom programa. Znamo da imamo još određene izazove u završetku ove prethodne financijske perspektive 2014.-2020., znamo da nam je ona naslijeđena, da su operativni programi bili izrađeni, da se tijekom provedbe razdoblja pokušalo različitim re alokacijama pomoći odgovoriti na sve one potrebe koje smo imali prilikom raspisa samih poziva. Sada ulazimo u novo razdoblje sa novim operativnim programima koji su usuglašeni sa svim tijelima, sa Europskom komisijom imamo novi teritorijalni pristup, znači sukladno svim pravilima kohezijske politike, novi integrirani teritorijalni program od milijardu i pol kuna koji je namijenjen svim područjima Hrvatske koji su manje razvijeni, govorimo o planovima industrijske tranzicije više od 506 milijuna eura, za Panonsku Hrvatsku, Sjevernu Hrvatsku i Jadransku Hrvatsku, govorimo o povećanju alokacije za ITU gradove, ujednačenosti u teritorijalnom pristupu da nećemo imati samo osam ITU gradova već svaki grad koji je ujedno i sjedište županije će dobiti priliku za korištenje vlastitog mehanizma za financiranje svojih strateških projekata. Dodatno, imamo i poseban pristup prema otocima, dakle sukladno i Zakonu o regionalnom razvoju i Zakonu u otocima 150 milijuna eura u novom programu biti će namijenjeno samo za razvoj kapitalnih projekata na otocima. Dakle, ovo sve ne isključuje i ostala ulaganja iz Operativnog programa Konkurentnost i kohezija koji je također dobio svoju teritorijalnu dimenziju i komponentu te su u svim ciljevima politike i u svim prioritetnim osima izdvojena posebna sredstva za potpomognuta i brdsko-planinska područja. Dakle, kompletno smo osim europske regulative koja je strogo zadana konstrukcije operativnih programa su propisane i samim obrascima, intervencijski kodovi su također propisani koji moramo primijeniti, međutim mi smo uspjeli zajedno sa Europskom komisijom preklopiti to i sa nacionalnim zakonodavstvom odnosno kompletno onome o čemu i trebamo voditi računa, a to je ujednačenom regionalnom razvoju RH. Dodatno, ono što bi htjela ovdje istaknuti i nekoliko puta ste spomenuli vezano uz same kapacitete tijela, u sustavu upravljanja kontrole predlažu se određena pojednostavljenja, smanjenje broja posredničkih tijela razine 2 za novo razdoblje upravo iz razloga što znamo da imamo potencijalne probleme u radu 2 tijela, posrednička tijela razine 2 Hrvatskih voda i Fond za zaštitu okoliša i energetske učinkovitost, te Ministarstvo regionalnog razvoja dodatne kontrole radi nad svim isplatama koje se događaju iz ta dva tijela. Tijekom ove godine odradit ćemo najveći broj kontrola kako bismo u novo razdoblje mogli ući spremniji i kako bismo što više sredstava mogli iz starog razdoblja verificirati prema Europskoj komisiji. Dakle, novi sustav upravljanja kontrole predlaže se u jednom konsolidarijem i jednostavnijem obliku gdje ćemo razdijeliti tijela koja će kontrolirati korisnike, govorim sada o operativnom programu konkurentnosti i kohezije i integriranom teritorijalnom programu, dakle onom koji nosi najveću omotnicu i tamo gdje se nalazi najveći fokus infrastrukturnih ulaganja, biti će SAFO za obveznike Zakona o javnoj nabavi, dakle javna tijela i javne institucije koji je i do sada proveo više od 4 tisuće ovjera i kontrola europskih fondova, više od 36 milijardi kuna je bilo u Središnjoj agenciji za financiranje i ugovaranje i oni koji su ne obveznici Zakona o javnoj nabavi dakle naši poduzetnici će biti u Hrvatskoj agenciji za malo gospodarstvo, dakle HAMAG-BICRO. To je značaj korak u pojednostavljenju samog sustava, Središnja agencija za financiranje i ugovaranje je točno da je započela sa novim zapošljavanjima, 99 osoba bi trebalo biti zaposleno do kraja ove godine novih, raspisali su natječaj za 71 osobu i trenutno je zaposleno novih 49 osoba. O konkretnim komentarima moramo pitati što se događa po samim natječajima, koje, koje su osobe sve zaposlene, koje su to stručne spreme, kakva su to prethodna radna iskustva, to ovisi zapravo o samoj Središnjoj agenciji. Ja kao ministrica regionalnog razvoja i fondova EU to ne mogu niti pitati, niti mogu ulaziti u konkretna zapošljavanja od strane Središnje agencije osim ovoga da im dajemo suglasnosti da nastavljaju sa jačanjem svojih institucionalnih kapaciteta. Očekujemo da će SAFU i dalje morati jačati svoje kapacitete. U završetku smo i natječaja za ravnatelja SAFU, nadam se da ćemo ga dobiti kroz ovaj mjesec, natječaj je ponovljen treći puta također to je točno i važno za istaknuti iz razloga što želimo dobiti zaista osobu koja se može pokazati osim da ispunjava formalne uvjete natječaja, dakle odgovarajuće i adekvatno stručno zvanje, osim toga da zapravo poznaje i metodologiju i strukturu upravljanja fondovima EU, te smo na ovom posljednjem natječaju imali više od 9 kandidata, veći broj osoba je pokazalo relevantno znanje, te vjerujem da ćemo uspjeti i to završiti. Ne mogu dalje ništa oko toga i komentirati. Dodatno kada ste me priupitali vezano uz štete koje su se događale radi olujnog nevremena, vezano opet na europski poljoprivredni fond odnosno program ruralnog razvoja, mjera 5 daje određene odgovore na ta pitanja, međutim za ono što će biti u novoj perspektivi i novim sredstvima iz europskog poljoprivrednog fonda zaista je nadležno Ministarstvo poljoprivrede i tako da oni mogu dati više relevantnih informacija oko tog smjera kako i na koji način i prevenirati da se dogode ovako katastrofalne štete na poljoprivrednom zemljištu, na samim usjevima i na ostalim gospodarskim objektima, evo hvala vam.
Evo imamo nekoliko replika, prva je poštovani Marko Pavić.
Hvala lijepa, poštovana ministrice, poštovani potpredsjedniče sabora. Kada gledamo ukupne brojke Hrvatska je u plusu 56 milijardi kuna, kada zbrojimo ovih 700 milijuna eura koje očekujemo kroz nekoliko tjedana za NPOO bit ćemo u plusu skoro 60 milijardi eura. Europski fondovi mijenjaju Hrvatsku, al da to nisu samo puste milijarde koje ljudi ne mogu osjetit, ne mogu vidjet, vidjet ćemo i kroz otvaranje Pelješkog mosta vjerujem u srpnju, a moje pitanje vama je da nam probate malo približiti što europski fondovi znače za građane, dolazite iz Osijeka, iz Slavonije, što znače za grad Osijek, za Slavoniju, što znače za potpomognuta područja i na koji način ta konvergencija jel uloga europskih fondova je da balansiraju odnosno da dođemo na stopu razvijenosti prosjeka EU, sada smo na 70% BDP-a, pomažu u konvergenciju i boljem životu naših građana. Hvala.
Poštovani zastupniče hvala vam na ovom komentaru i pitanju. Ono što mogu osobno reći da zaista na svakom koraku, a sada i svjedočim kao ministrica regionalnog razvoja da otvaramo brojne projekte koji su financirani iz sredstava fondova EU i to diljem RH, ja bi rekla teritorijalno ujednačeno od juga do sjevera ili istoka. Imali smo prilike nedavno vidjeti i brojku više od 500 dječjih vrtića je izgrađeno u RH uz pomoć sufinanciranja iz sredstava iz fondova EU. To je zaista jedan značajan, a svi vjerujem da ćete se i složiti ovdje u saboru pomak i pristup u demografskoj revitalizaciji od adekvatna predškolski odgoj i obrazovanja do adekvatna skrb za djecu. Osim toga, svjedoci smo i brojno izgrađenih poduzetničkih zona i poslovnih inkubatora koji zapravo vrlo brzo pokazuju svoju funkciju već u prvih godinu dana, po onim informacijama koje imamo budu više od 80% popunjeni sa malim i srednjim poduzetnicima, dakle našim startupovima. A prognoze su, imamo i nekakve podatke svjetske banke da će BDP rasti samo na temelju inputa iz fondova u novom razdoblju za 3%.
Vrijeme. Slijedeća replika poštovani Hrvoje Zekanović.
Poštovana ministrice, u ovom periodu očito je da konačno Hrvatska iz fondova EU uzima više nego što uplaćuje iako ovdje moram naglasiti da Hrvatska osim što dobija novac europskih fondova, uplaćuje članarinu, daje besplatnu radnu snagu i kupuje europske proizvode i još bi trebalo gledati da to bude u nekakvoj ravnoteži. Ovdje bi spomenuo jedan problem koji je očit, a o njemu se ne govori. U najvećoj mjeri ulaganja, znači kad dobijemo sredstva EU u najvećoj mjeri ta sredstva ulažemo u infrastrukturu, infrastruktura treba nekakvu brigu odnosno ona kasnije košta. Sve fizibiliti studije koje se rade uglavnom ne vode računa o trošku te infrastrukture koja će kasnije ostati korisniku koji je povukao europska sredstva i najčešće su to golemi, golema opterećenja za proračune lokalnih samouprava i regionalnih samouprava, razmišljate li o tome, radite li na tom problemu i imate li kakvo rješenje?
Poštovani zastupniče hvala na ovom komentaru dakle da točno je studije izvedivosti koje se i rade i koje i prethode prijavi i aplikaciji na neke od natječaja moraju dati odgovore na pitanje održivosti samih projekata odnosno sve infrastrukture koja se izradi putem europskih sredstava i to 5 godina po završetku provedbe implementacije provedbe samog projekta. Dakle, sami korisnici trebaju realno procijeniti potrebu za danom infrastrukturom za koju traže bespovratna sredstva kako i na koji način će ta infrastruktura funkcionirati u budućnosti i kolike će ona generirati njima troškove. Nažalost imamo i primjera projekata gdje nije dobra bila procjena od samih korisnika te će oni morati snositi taj teret održavanja infrastrukture. Ono što je najveći savjet svima je upravo raditi realne procjene, mislim da sad to iskustvo imamo iz razdoblja 2014.-2020., da smo i vidjeli da ne možemo ići na 10 puta više sredstava nego što imamo vlastitih kapaciteta i da moramo biti umjereniji u planiranju provedbe fondova. Nije samo infrastruktura imamo puno više mogućnosti za ulaganja u ljudske kapacitete [[Upadica: Vrijeme.]] i u nekakve druge stvari, pitanje i socijalnih usluga u zajednici gdje se trebamo fokusirati.
Slijedeća replika poštovani Nikola Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovana ministrice Tramišak, izmjenom operativnog programa konkurentnost i kohezija prenamijenili ste preko 800 miliona kuna za obnovu državnih kuća na području Sisačko-moslavačke županije i Banovine gdje će jedan znatan dio tih kuća biti namijenjen obiteljima težeg imovinskog statusa. Preko 15 milijardi kuna planirano je za područje Sisačko-moslavačke županije za podizanje prije svega kvalitete život, gospodarske slike zaposlenosti tih ljudi kroz strateške projekte izgradnje autoceste Zagreb – Sisak, željezničke pruge i drugih kapitalnih projekata. Iz toga razloga moje je pitanje možete li reći što mogu stanovnici iz Sisačko-moslavačke županije i Banovine očekivati u budućem periodu vezano za sva ulaganja od strane vašega ministarstva.
Poštovani saborski zastupniče, dakle kada govorimo o operativnom programu konkurentnost i kohezija u ovom razdoblju 2014.-2020. i hitnoj reakciji intervenciji za saniranje i iz tih sredstava potresom pogođenog područja kao što je i poznato i spomenuto Fond solidarnosti može biti namijenjen samo za obnavljanje javne infrastrukture, dakle javnih usluga, međutim kako bismo svjesni situacije da je najveći broj stradalih obiteljskih zapravo kuća ili višestambenih zgrada te da je veliki dio ljudi ostao bez svojih domova imali smo priliku brzom intervencijom zatražiti realokacije sredstava od 111 milijuna eura točnije 843 milijuna kuna za upravo izgradnju zamjenskih obiteljskih kuća kao i višestambenih zgrada. Potpisali smo ugovore u svibnju prošle godine sa Središnjim državnim uredom za stambenom zbrinjavanje koji su sada u postupku realizacije tih ugovora. Koliko znam u tijeku je i završetak javne nabave za izvođača radova u Petrinju za izgradnju prvih višestambenih zgrada te vjerujem da će do kraja slijedeće godine oni zaista veći dio ovih sredstava uspjeti [[Upadica: Vrijeme.]] odmah i realizirati i useliti ljude iz kontejnera.
Slijedeća replika poštovani Marijan Pavliček.
Poštovana ministrice evo spomenuli ste u svom izlaganju da smo trenutno u prosjeku po iskorišteno europskih sredstava po zadnjim pokazateljima, možete li još jedanput reći koliko smo evo dosada od kako smo unutar EU više izvukli sredstava nego što smo uplatili i gdje se u toj cijeloj priči nalaze slavonske županije, evo vi dolazite iz Slavonije kao i ja, nažalost Slavonija još uvijek gospodarski zaostaje za ostatkom Hrvatske, koriste li slavonske županije bolje ta europska sredstva ili su oni nažalost u … [[Govornik se ne razumije.]] u odnosu na ostale.
Poštovani zastupniče, dakle kada govorimo o benefitima koje Hrvatska ima i kada govorimo čak i o razlici uplate u europski proračun i u proračun RH trenutno smo 55,9 milijardi kuna u plusu. Znači više uplaćenih sredstava nego što mi uplaćujemo za samo članstvo. To je zaista pokazatelj koji govori da mi imamo odgovarajuću dinamiku, da realiziramo projekte i fondove jer inače ne bismo ta sredstva mogli povući. Slavonske županije ovisi o veličini same županije i kapacitetima, vraćam se ponovno i fiskalnim, a i broju i gospodarstvenika, obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i broju institucija koji mogu sredstva povući. Kada gledamo po samim županijama onda se to vidi da je zapravo zaista i veličina županije pa i broj jedinica lokalne samouprave uvjetuje koliko je sredstava neka županija povukla. Slavonske županije više od 18,7 milijardi kuna zahvaljujući svojoj dobroj pripremi projekata i velikoj aktivnosti kod prijave na sve pozive svih ministarstava. Dakle, ovdje govorimo o svim europskim fondovima koji su bili dostupni, županije su [[Upadica: Vrijeme.]] bile vrlo aktivne i više od 18,7 milijardi kuna je i ugovoreno.
Slijedeća replika poštovani Branko Grčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice, jedno konkretno pitanje. Je li istina da se poduzetnički projekti boduju prema pripadnosti županiji, a ne jedinici lokalne samouprave. Da li to znači da poduzetnik iz Sinja, Imotskog, Vrgorca je u istoj poziciji kada je riječ o bodovanju kao poduzetnik iz Splita, Trogira, Solina, Makarske? Da li je to istina? I ako je istina, kat to namjeravate promijeniti? Jer to je zaista, ako je to istina neodrživo. Hvala.
Poštovani saborski zastupniče hvala vam na pitanju. Ako sam dobro razumjela vi govorite o konkretnim bodovanjima koji je … [[Govornica se ne razumije.]] svakog poduzetnika. Što se, to se raspisuje u samim javnim pozivima odnosno natječajima, ne može dolaziti do bilo kakve pozitivne diskriminacije u dodjeljivanju bodova prilikom područja s kojeg poduzetnik dolazi. Međutim, pretpostavljam da govorite o karti regionalnih potpora, a kada govorimo o karti regionalnih potpora ona je usko vezana uz NUC 2 regije, znamo da je statističkom izmjenom 1. siječnja 2021. godine Hrvatska podijeljena na 4 NUC 2 regije i sukladno smjernicama Europske komisije o korištenju državnih potpora. Tako su dodijeljene potpore po regijama pa smo porasli za 25% u Panonskoj Hrvatskoj u odnosu na prethodno razdoblje, također 25% u Sjevernoj Hrvatskoj, dodatnih 15% u Jadranskoj Hrvatskoj više nego u prethodnom razdoblju i Grad Zagreb za 10%. Dakle, sve regije će imati puno veće mogućnosti odnosno povlačenje više sredstva u postotnom iznosu u o novom razdoblju. Međutim konkretno bodovanje ne može ovisiti samo o lokaciji [[Upadica: Vrijeme.]] odakle poduzetnik dolazi jer to jednostavno po pravilima nije moguće.
Poštovani Josip Begonja, slijedeća replika.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovana ministrice, točno je da EU fondovi pokreću Hrvatsku jer bez EU sredstava malo toga bi se u pojedinim jedinicama lokalne samouprave, a i ne samo u njima napravilo u pogledu društvene i komunalne infrastrukture. No, mene zanima i molim da mi kažete o stanju administrativnih kapaciteta u sustavu upravljanja i kontrole pojedinih operativnih programa jer stječe se utisak da nema dovoljno osoba zaposlenih za kontrolu procesa pojedinih operativnih programa. Znamo da od dana podnošenje ZNS-a do isplate, a za male jedinice lokalne samouprave svaki dan je dug, protječe poprilično puno vremena pa bi vas molio da mi nešto o tome rečete. Hvala.
Poštovani saborski zastupniče, kada govorimo kompletno o sustavu upravljanja i kontrole, trenutno je više od 2 200 službenika koji rade u pojedinim tijelima. Znači od posredničkih tijela razine 1 upravljačkih tijela i posredničkih tijela razine 2. Kada govorimo konkretno, ono što ja mogu reći za Operativni program konkurentnost i kohezija Središnje agencije za financiranje i ugovaranje, spominjali smo ju, ona broji 357 službenika, obradili su više od 4 000 projekata i 36 milijardi kuna. Dakle za novo razdoblje znamo da moramo pojačati kapacitete Središnje agencije i na tome se radi, dakle dolazit će još do zapošljavanja i dolazit će do koncentracije više posredničkih tijela razine 2 u to jedno tijelo. Za druga posrednička tijela razine 2 u drugim programima, u to je nešto što rješavaju resorni ministri, konkretno, Ministarstvo poljoprivrede za Agenciju za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju, pretpostavljam da i tamo govorite upravo o ovom problemu za jedinice lokalne samouprave dakle i tamo zasigurno nedostaje još dodatnih djelatnika te je planom nekakvim za novo razdoblje i to zapošljavanje predviđeno. Prema analizi radne opterećenosti, podatak je da oko 800 djelatnika nedostaje kada govorimo o [[Upadica: Vrijeme.]] svim ovim sredstvima koja treba povući [[Upadica: Sljedeća replika…]] u rekordnom roku.
… poštovani Marin ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovana ministrice, znam da nije vaše ministarstvo, ali me zanima kako komentirate natječaj komercijalizacije i inovacije gdje se prijavljivalo putem najbržeg prsta i gdje postoje određena upozorenja koja su dolazila od strane poduzetnika da su se upute poduzetnicima po kojima su bili pripremani ti procesi prije, odnosno tijekom, bile korigirane, pa me zanima kakav je vaš komentar na to i da li je to istina.
Poštovani saborski zastupniče, ja ne mogu komentirati ovaj natječaj koji nisu u domeni u resoru Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU, ono što mogu reći da mi radimo na novoj metodologiji različitih vrsta objave poziva u kojima ćemo izbjeći trajno otvorene pozive koji se pretvore u najbrži prst te Ministarstvo regionalnog razvoja već sada priprema zajednička nacionalna pravila za razdoblje 2021.-2027. gdje ćemo u cijeli izbjeći ovakvu vrstu odabira projekata odnosno da se projekti više ne dodjeljuju i sredstva ne dodjeljuju po tome tko je najbrže prijavio projekt već da će svi projektni prijedlozi morati ući u postupak evaluacije i onda biti ocijenjeni oni koji najbolje doprinose i ciljevima i svrsi samog poziva, a onda i kompletno indikatorima te i rastu gospodarstva, zapošljavanjima i svemu onome što želimo postići sa bespovratnim sredstvima.
Sljedeća replika poštovana Ružica Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući, poštovana ministrice. Unutar ovog izvještajnog razdoblja, a zaključno s 30. lipnja 2021. Europskom uredu za borbu protiv prijevara prijavljeno je ukupno 410 nepravilnosti. Postavlja se pitanje kako revizije nisu pronašle nepravilnosti koje su učinjene zbog pogodovanja vezanim uz slučaj Rimac i bivšeg ministra Horvata ili su oni svoje nepravilnosti možda učinili nakon 30. lipnja 2021., što je malo vjerojatno. Moram vas pitati, kako se može usvojiti izvješće nadležnog ministarstva ako se naknadno uspostavilo da postoje evidentne malverzacije sa sredstvima, odnosno, još gore po meni, kako saborski Odbor za regionalni razvoj i EU može dati zeleno svjetlo takvom izvješću?
Poštovana saborska zastupnice, kada govorite o nekim konkretnim slučajevima, ja mislim da oni nisu vezani uz korištenje sredstava iz fondova EU te se oni ne prosljeđuju Europskom uredu za sprječavanje i suzbijanje nepravilnosti i prijevara, konkretno, OLAF-u. Točan je podatak da je 410 prijava, sumnji na nepravilnost bilo, to se uvijek radi o sumnjama i to rade tijela u sustavu upravljanja i kontrole. Dakle ovo što vi nazivate revizorima. Znači tijela u sustavu upravljanja i kontrole u više razina pregledavaju ispravnost ZNS-ova i ispravnost ovjere sredstava te bilo koje tijelo u tom sustavu u hijerarhijskoj razini, ako utvrdi da je došlo do sumnje na nepravilnost, dužno je i obvezno to isto prijaviti OLAF-u. Dakle, 410 prijava je bilo od strane tijela, 250 slučajeva je zatvoreno, znači u kojima nisu utvrđene nepravilnosti, ostalo je u postupku te ćemo po završetku svih tih postupaka znati što dalje s tim. Evo, hvala vam.
Slijedi replika poštovanog Borisa Lalovca.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovana ministrice. Mene zanima kako ova inflacija, odnosno povećani ulazni troškovi brojnim građevinskim tvrtkama koje se koriste kroz ovaj dio EU fondova, kako to utječe na EU fondove i koji su zapravo instrumenti uopće Vlade mogući, je li, da građevinari ne napuštaju projekte nego da završe projekte, a da ne budu u gubitku? Zahvaljujem.
Poštovani saborski zastupniče, hvala vam na ovom pitanju. Dakle vrlo aktualno i vrlo važno pitanje. Najveći dio naše perspektive je vezan na infrastrukturne radove. Veliki državni projekti koje sam spomenila nisu išli odgovarajućom dinamikom, nisu bili, možemo tako reći, pripremljeni u projektno-tehničkoj dokumentaciji na vrijeme, kasnile su i javne nabave te su sada oni suočeni sa velikim izazovima i porasta cijena građevinskog materijala. Ono što smo mi vezani su svakako regulative i zakoni, znači kompletno zakonodavstvo RH i Zakon o javnoj nabavi i ZOO i zakon o, svi zakoni koji su vezani na građevinu, osim toga i europska Direktiva o javnoj nabavi. Dakle tu su nama odgovori koji je manipulativni prostor odnosno koliko mi možemo napraviti iskoraka. Dodatno, važno je spomeniti kad govorimo o ugovornosti iz EU fondova, 133% smo iznad ugovorenih i nemamo prostora za povećanje alokacija, onima kojima se povećavaju cijene radova i traži se nekakav način i indeksacijska metoda, međutim, to ćemo sigurno morati prokomentirati sa EU komisijom kako ne bi naknadno dolazilo do nekih nepravilnosti. Znači prvenstveno [[Upadica: Vrijeme.]] Direktiva o javnoj nabavi, Zakon o javnoj nabavi, [[Upadica: Sljedeća replika poštovani…]] ZOO su uključeni.
… Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, poštovana ministrice. Vi ste u svom izlaganju rekli da smo do sad dobili od EU 9 milijardi eura i da smo u plusu 56 milijardi kuna. Ovdje se može svašta reći, ali se ove brojke ne mogu osporiti, znači da smo puno više dobili nego što smo uplatili i ja sam siguran da mi ove novce nećemo vratiti, zapravo za to nisam uopće zabrinut, više sam zabrinut što će se možda vratiti ovdje trg u gradu Zadru hladnokrvnog manekena smrti. Ono pitanje što ja vas želim je kako županijski centri povlače novac? Ja znam, dolazim iz Zadarske županije i tamo se izvrsno radilo tamo se uzelo strašno puno novca i to je zapravo promijenilo vizuru grada. Da li rade to i druge županije i vidi li se razlika između pojedinih [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] županija u povlačenju novca?
Odgovor.
Poštovani saborski zastupniče. Dakle, pa ja bih rekla da brojne županije vrlo dobro rade na projektima. Upravo ovo što sam spomenula oni su korisnici bespovratnih sredstava, oni su ti koji su najbliži građanima koji provode i realiziraju konkretne aktivnosti u samim projektima. Kada govorimo o Zadru, Zadarskoj županiji vrlo kvalitetno i visok postotak iskorištenosti sredstava, sad napamet govorim ako se ne varam više od 2 milijarde kuna samo gradu Zadru. Bili smo svjedoci i otvorena Providurove palače jedan zaista impresivan projekt očuvanja i obnove kulturne baštine gdje vidimo da su i grad Zadar i Zadarska županija vodili računa o svojoj baštini. Dodatno, poduzetnički inkubatori koji se otvaraju do sada je tri, znamo da je ako se ne varam i četvrti spreman govori zaista o onom radu koji se događa u okviru grada Zadra i Zadarske županije. Tako da mogu reći nisu sve županije naravno jednake, ali zaista se dosta, dosta od strane samih korisnika i gradova i županija radi po pitanju iskorištenosti fondova.
Sljedeća replika poštovana Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovana ministrice. Ja ću se referirati na jednu drugu temu, a to je problem radne snage. Dakle, nešto što smo pred 10 godina zvali problem, danas zovemo izazovi. Vi ste se nekoliko puta i referirali na infrastrukturne projekte, dakle nema infrastrukturnih projekata, nema mogućnost da se oni realiziraju bez da oni koji grade, a to su građevinari imaju dovoljnu količinu radne snage. Dakle imamo dva problema, jedan problem je broj ljudi koji to rade, drugi problem su cijene koje su otišle u nebo. I da se tu ne zavaramo, nije to problem samo Hrvatske, problem nedostatka radne snage je cijeli problem na razini EU, dakle i uopće od kud izvuć tu radnu snagu, tako da mene zanima vi i vaše ministarstvo ne može dati odgovor na to, ali ono što me zanima da li su bili razgovori na razini Vlade, da li ste o tome razgovarali jer sve novci se neće potrošiti jer ih neće imat tko realizirat.
Odgovor.
Poštovana zastupnice. Evo vrlo kratko, da dakle to je točno sredstva mora imati prvo tko realizirati da bismo ih povukli iz proračuna. Vidimo da se u Hrvatskoj radi zaista puno da se učinilo puno diljem RH i kada govorimo o konkretnoj infrastrukturi naravno najviše ovisimo o građevinskom sektoru. Građevinski sektor na neki način počeo se revitalizirati i tada je postao suočen sa nedostatkom radne snage koja nam je otišla van granica Hrvatske, ali to iseljavanje i taj val je počeo prije možemo reći i 10 i 15 godina, tako da nije nešto što nam se dogodilo recentno. Zaista već vidimo i trendove povrataka određenog broja stanovnika u državu jel jednostavno imamo više potražnje za radnim mjestima nego što trenutno imamo djelatnika. Nadamo se da će nam evo ovo novo razdoblje sve nove prilike i svi zajedno u nekakvoj pozitivnoj retorici koju imamo prema mladima i početi ih vraćati u RH upravo za različita zanimanja, ne samo građevinarstvo nego spomenuli ste i ICT sektor, ali i sva druga visoko kvalitetna zanimanja. Na kraju krajeva rekli smo da nam nedostaje ljudi i u sustavu upravljanja kontrole fondovima te i tih kvalitetnih stručnjaka trebamo u Hrvatskoj.
Sljedeća replika poštovana Karolina Vidović Krišto.
Gospođo Tramišak visina korupcije u europskim državama kada se otkrije u segmentu javne nabave kreće se između 5, 10 ili 20% na realnu cijenu nabavljane usluge. U Hrvatskoj smo u slučaju vaše prethodnice Gabrijele Žalac svjedočili kako se za softver vrijednosti 2,9 milijuna kuna platilo 13 milijuna kuna, to je iznad 300% na realnu cijenu. Ovakva korupcija je rijetko viđena i to čak i u svjetskim razmjerima. Savjetnik ministrice u vrijeme ovog neviđenog lopovluka bio je Zvonimir Savić koji je ujedno i savjetnik premijera Plenkovića. U svakoj funkcionirajućoj demokraciji nakon ovako brutalne korupcije bile bi smijenjene sve osobe koje su imale bilo kakvu dužnost u toj aferi. Jeste li smijenili savjetnika Savića ili je Savić kao Plenkovićev izvršitelj u biti stvarni ministar u vašem ministarstvu.
Poštovana saborska zastupnice. Dakle, ne mogu puno komentirati bilo kakve slučajeve i postupke koji su u tijeku, sami ste spomenuli bili ste svjedoci postupanja Ureda europskog javnog tužitelja u Hrvatskoj, osobe koje su obuhvaćene ili istražnim radnjama ili optužnicama to je na njima, ja to zaista ne mogu dalje komentirati niti sam dobila bilo kakve informacije da je na bilo koji način g. Savić upleten. Gospodin Savić nisam dobila nikakve informacije da je upleten u istragu koja obuhvaća taj proces ili postupak. Znači tu informaciju nemam da je na bilo koji način u to upleten. Ured europskog javnog tužitelja postupa i dalje ne mogu komentirati.
Imamo povredu poslovnika poštovane Karoline Vidović Krišto.
Hvala lijepa. Povrijeđen je čl. 238. ovo je vrijeđanje ovog visokog doma, vi ste dužni odgovoriti na pitanje radi hrvatske javnosti. Naravno vi niste smijenili savjetnika Savića ja ću odgovoriti umjesto vas da hrvatska javnost zna, a morali ste jer prema svim demokratskim uzusima kada je riječ o ovako evidentnom lopovluku i krađi vi ste bili dužni njega smijeniti sa te pozicije.
Vi ste ovo iskoristili za repliku dobivate opomenu. Sljedeća replika poštovana Katarina Peović.
Hvala. Odlukom od 16. svibnja ove godine ponovo ste pokrenuli program ulaganja u zajednicu kojim se deseci milijuna kuna dodjeljuju župama. Ono što je problematično i mediji su komentirali da li Crkva još i putem ovog programa treba uzimati ona sredstva koja su trebala ići zajednici i koja su trebala ići za obnovu, niti za crkve niti za, niti, pardon, za vrtiće niti za škole nije dano neka sredstva koja bi bila smislena, ali je, dale su se novci za parkiralište Župe sv. Josipa u Stubičkim Toplicama ili u Župu Uznesenja Marijina za numizmatičku zbirku. Zašto pokrećete takve programe, koja je svrha ovih programa, da li je svrha ovih programa uistinu konvergencija i kohezija ili zapravo uistinu da ostanemo Europa druge brzine?
Poštovana zastupnice, točno je da postoji program ulaganja u zajednicu. Vjerske zajednice dakle i crkva su dio zajednice u samom tekstu poziva na transparentan način je objavljeno da su prihvatljivi prijavitelji i vjerske zajednice i crkve. Odvojena su od sredstva koja su namijenjena samo za one djelatnosti koje obavljaju vjerske zajednice. Znamo da u brojnim lokalnim sredinama i obavljaju i humanitarne različite usluge, da drže dječje vrtiće, imali smo prilike i takvih prijava takvih projekata i konkretno, sredstva su upravo namijenjena tome i takvoj vrsti projekata koji pružaju naše vjerske zajednice. Osim toga, velik dio hrvatske kulturne baštine nalazi se u sakralnim objektima te također, trebamo voditi računa i o tome. Znači postoje mogućnosti, postoje mogućnosti iz fondova EU od strane EK da se sredstva, odnosno kao korisnici bespovratnih sredstava mogu prijavljivati i vjerske zajednice za obavljanje ovakvih vrsta usluga u zajednici. Konkretne projekte od ranije nisam vidjela, ne mogu komentirati, ono što znam da je to načelan pristup [[Upadica: Vrijeme.]] zašto se takav poziv raspisuje.
Sljedeća replika poštovani Luka Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovana ministrice. Mislim da je neupitno da je značajan napredak u povlačenju sredstava iz EU fondova i jasno, treba naglasiti da to nije došlo samo od sebe, da je zato bilo potrebno i znanja i vještine, a ja bih ovdje spomenio i jedan program itekako kvalitetan, a to je program tehničke pomoći koji provodi upravo vaše Ministarstvo prema županijskim razvojnim agencijama i upravo taj program je omogućio da mnoge lokalne jedinice, općine i gradovi koji nemaju financijski kapacitet kao i mnoge javne ustanove, poput bolnica, mogu besplatno pripremiti projekte. Mene zanima, pošto ovaj program je, čini mi se, ograničen od kraja, roka trajanja do kraja ove godine, hoće li se ovaj program i dalje nastaviti? Hvala.
Poštovani zastupniče, kada govorimo o tehničkoj pomoći, ona je vezana na operativne programe. I postotak iz sredstava iz Fonda za regionalni razvoj se određuje za tehničku pomoć koja služi za kapacitete tijela u sustavu upravljanja i kontrole i za sve one druge potrebe kako bismo bolje i kvalitetnije upravljali fondovima. To je dakle prioritet ... [[Govornik se ne razumije.]] tehničke pomoći. Ona je dakle u prošlom razdoblju, zahvaljujući i prethodnim ministrima bila aktivirana upravo u pomoć i regionalnoj razini kako bi se jačali kapaciteti na toj razini, posebno regionalnih razvojnih agencija koje su kasnije pretvorene u javne ustanove i to je rezultiralo i brojnim kvalitetnim projektima i pomoći i jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Ono što možemo reći, da u narednom razdoblju, to traje do kraja 2023. g., koliko traje i povlačenje sredstava iz razdoblja 2014.-2020., za novo razdoblje '21.-'27. smanjen je postotak tehničke pomoći, međutim, gledat će se i pronaći sredstva da bi oni nastavili sa svojim radom, a to ćemo po odobrenju programa vidjeti koliko i u kojem opsegu. Više sredstava naravno, moramo usmjeriti i na tijela u sustavu upravljanja i kontrole od strane ministarstava i posredničkih tijela kako korisnici ne bi dugo čekali isplate, međutim, vodimo računa i o regionalnim razvojnim agencijama.
Sljedeća replika poštovani Nevenko Barbarić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Svoj odnos prema BiH Vlada pokaziva svim zaštitnim sredstvima na jačanju obrazovnih, zdravstvenih, kulturnih institucija Hrvata BiH, skrbi od oko 7 500 stradalnika rata pripadnika HVO-a, svim zaštitnim sredstvima studentima i općenito različitim infrastrukturnim projektima. Poštovana ministrice, imaju li Hrvati BiH na koji način pristup ovim izdašnim europskim sredstvima? Koliko od 13 programa koje je Ministarstvo ispregovaralo, od 13 programa prekogranične suradnje otpada trilateralu RH, BiH, Crna Gora? Kad će ova sredstva biti dostupna? I možete li malo kazati za koje sve oblasti će se sredstva iz projekata prekogranične suradnje, prije svega, ova trilaterale moći koristiti? Zahvaljujem.
Poštovani saborski zastupniče. Dakle, točno je, BiH zajedno sa Crnom Gorom sudjeluje u programu IPA Interreg kao pretpristupne države članice za članstvo u EU, zajedno sa RH. Od svih dostupnih programa i izvora financiranja od ukupno 186 milijuna eura koliko smo imali za prekogranične programe, najveći dio alokacije smo usmjerili upravo prema BiH od strane RH, točnije negdje oko 57, ako se ne varam, sada, milijuna eura. Na to je EU komisija dodala i ona sredstva pomoći za BiH i Crnu Goru te negdje oko 100 milijuna eura trebalo bi biti dostupno u novom programskom razdoblju. Programiranje i programski proces je završen, privodi se kraju. To su odvojeni programi od ovih operativnih koje spominjemo i po usuglašavanju svih država koje sudjeluju u programu, EK te programe odobrava i oni vrlo brzo mogu krenuti sa realizacijom. Dakle skoro dvostruko više sredstava u novom razdoblju za upravo suradnju Hrvatske, BiH i Crne Gore nego je bilo u prethodnom.
Vrijemem. Josip Borić, poštovani, sljedeća replika.
Hvala lijepo poštovana ministrice. Evo, danas ćemo ovdje sigurno jednu dobru raspravu o ovom Izvješću i mislim da će se voditi oko toga najviše na razini percepcije, da li je nešto uspješno ili nije nešto uspješno i mislim da nas nitko neće pitati na kraju 2023. da li smo napravili školu u ovoj općini ili onom gradu vrtić ili nešto slično nego da li smo iskoristili onu financijsku omotnicu koju smo imali za raspolaganje na razdoblje 2013.-2020. Da podsjetim, SDP nam je ostavio i bivši ministra Branko Grčić koji danas sve zna, a tada nije znao ništa, ugovoreno 6% i isplaćeno 1% svih sredstava. Da bi mi to stigli, znači morali smo ugovoriti još 94% i 99% bi trebali isplatiti. Moje osobno pitanje, ali i jedino pitanje po kojem će nas se ocjenjivati, hoćemo li do kraja iskoristiti ono što nam je bilo na raspolaganju, 10,7 milijardi eura?
Poštovani saborski zastupniče, trenutno 72% govori da zaista se puno radi, to su ozbiljna sredstva i ozbiljne milijarde kuna koje su ugovorene tih 50 i skoro 6 milijardi koje je već uplaćeno iz europskog proračuna. Međutim, da bismo 100% realizirali omotnicu, a na njoj radimo ugovorili smo 133%. Dakle 33% sredstava više, tako u situacijama ovih velikih projekata koji imaju više faza ne bi zbog prebacivanja u novu omotnicu ostala taj dio sredstava neiskorišten. Dakle, upravljačko tijelo Ministarstvo regionalnog je išlo tim pristupom iznad ugovaranja, međutim i dalje naravno ovisimo o realizaciji projekata samih korisnika da bismo mi mogli povući cijelu omotnicu. Na kraju 2023. godine ćemo vidjeti koliko je projekata uspješno realizirano. Svi ovi izazovi i ovi poremećaji u cijenama ne idu nam u prilog, međutim kažem dinamika i dalje je zadovoljavajuća. Učinili smo puno, 19 smo sada, u prosjeku smo EU, ali tek nas čeka 2023. godina kada ćemo zbrajati rezultate i vidjeti koliko su korisnici uspjeli projekata zapravo realizirati.
Slijedeća replika, poštovani Željko Pavić.
Poštovana ministrice, ja vjerujem da svi pozdravljaju povećano povlačenje sredstava i vjerujem da će se svi na kraju radovati 2023. godine ukoliko će ta sredstva stvarno biti povučena. U svojem izlaganju ste spomenuli između ostaloga da je jedan dio sredstva izdvojen za kompjuterizaciju, informatizaciju, automatizaciju proizvodnje kod poduzetnika. Ja bih vas molio informaciju s obzirom da je cilj te kompjuterizacije, informatizacije, robotizacije da se ubrza proizvodnja, da se poveća kvaliteta, da se poveća proizvodnost, da se poveća dobit, da se poveća konkurentnost na tržištu i da se zaposli radna snaga koja dotada nije bila zaposlena s obzirom da se mijenja struktura zbog i drugačijeg strojeva koji su u tim pogonima. Ako imate informaciju koliko je novih radnika zaposleno u tim poduzećima koja su dobila sredstva i koliko je povećana proizvodnost?
Kada govorimo o ovom posljednjem pozivu iz sredstava REACT za proizvodnu industriju, a ti projekti su još uvijek u tijeku te ćemo te indikatore zbrajati na kraju 2023. godine. 273 točno ugovora je potpisano oko milijarda … [[Govornica se ne razumije.]] kuna, a na kraju 2023. godine ćemo vidjeti koliko je i kakvi su rezultati i koji su indikatori. Za razdoblje prethodno 2014.-2020. oko 13.400 radnih mjesta je bilo očuvano i više od 7.000 radnih mjesta novootvoreno kroz provedbu i realizaciju operativnih programa upravo u onim pozivima koja su išla u smjeru poduzetnika odnosno gospodarstvenika. To su podaci iz stare perspektive, a kažem za ovo dalje i za REACT ćemo vidjeti kad se projekti završe.
Slijedeća replika poštovana Ankica Zmaić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice izvijestili ste nas o svim operativnim programima i iznosima u milijardama kuna koje smo ugovorili ili imamo na raspolaganju za financiranje brojnih projekata sredstvima EU. Iz programa ruralnog razvoja na području moje Brodsko-posavske županije izgrađeni su kilometri cesta, kilometri vodovodne mreže, izgrađeno i dograđeno niz dječjih vrtića, društvenih domova, vatrogasnih domova, brojne pomoći poljoprivredni su ostvarili itd. Je li vam poznato hoće li u budućem razdoblju biti osigurana sredstva i mjere iz programa ruralnog razvoja jer još uvijek imamo potreba i za izgradnju komunalne infrastrukture i za izgradnju i dogradnju socijalnih i društvenih objekata ili će to biti moguće iz nekih drugih programa. Hvala.
Poštovana saborska zastupnice, ovo što me pitate vezano je na Europski poljoprivredni fond i program ruralnog razvoja. Dakle, mjera je 741 72 ulaganje u ceste, ulaganja u temeljnu infrastrukturu u selima sufinanciranu upravo iz tog programa. Znači tu je cilj bio podizanje ruralnog područja i tu su se mogle nerazvrstane lokalne ceste. Sad sve to ovisi o završetku procesa programiranja novog strateškog programa za razvoj poljoprivrede za razdoblje do 2027. godine. Dakle, nalazi se u samom resoru poljoprivrede. Što će Europska komisija reći na ceste u novom razdoblju to je vrlo upitno iz razloga što znamo da sve ide pristupom ne čini značajnu štetu okolišu, dakle svi operativni programi, svi izvori financiranja moraju se uskladiti s tim načelom. A tu su smanjena mogućnosti financiranja upravo takve vrste infrastruktura, dakle cesta. Ono što je potrebno lokalnoj razini i regionalnoj sigurno pronaći izvore financiranja za lokalnu, lokalne ceste odnosno takvu vrstu infrastrukture jer europski fondovi neće ići u tom smjeru osim onih velikih povezivanja na TEN-T mrežu crnih točaka [[Upadica: Vrijeme.]] čvorišta i u tom smislu prometne povezanosti.
Slijedeća replika poštovana Vesna Nađ.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice na početku svog izlaganja rekli ste da sve ovisi o samim korisnicima kod dostavljanja bespovratnih sredstava iz EU fondova. Da li to znači da kad se dodijeli im bespovratna sredstva da više to nije vaša briga i da nek se snalaze onda kako znaju i umiju? I recite mi što ćete učiniti da vi kao resorno ministarstvo pomognete tim korisnicima u realizaciji sredstava? Imate li vi uopće administrativnih i stručnih kapaciteta za pomoć tim korisnicima? Hvala lijepa.
Poštovana saborska zastupnice ono što sam rekla na početku da ovisi i o njima, a ne samo o tijelima u sustavu upravljanja i kontrole. Ministarstva i tijela u sustavu upravljanja i kontrole kad govorimo o fondovima EU se ne mogu dovoditi u situacije da provode projekte s korisnicima. Ono što moramo je pratiti namjensko izvršenje i korištenja tih sredstava jer se isplaćuje iz proračuna EU i usuglašenost implementacije projekata sa odgovarajućom zakonodavnom regulativnom. To je uloga ministarstva i tijela u sustavu. Kako bismo im pomogli osigurana su predfinanciranja samih projekata, a iskorištena je maksimalna mogućnost po regulativi Europske komisije, onih 30 odnosno 40% kada je projekt pokrenut. Znači da im se dodijele sredstva unaprijed. Dalje, jačanje kapaciteta tijela u sustavu da se … [[Govornica se ne razumije.]] brzo isplaćuju. Oni koji su ovjereni, ovisi opet o korisnicima koji moraju dostaviti relevantne podatke. I u konačnici milijarda i 100 milijuna kuna je na lokalnoj i regionalnoj razini ugovorena prošle godine, pomoći iz državnog proračuna u njihovom doprinosu i učešću za sufinanciranje tih projekata. Dakle, radi se pomoć od strane [[Upadica: Vrijeme.]] tijela u sustavu, ali i na korisnicima ovisi o aktivnostima.
Slijedeća replika poštovana Nadica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana ministrice, ja dolazim iz Varaždinske županije koja je evo stvarno zahvaljujući sredstvima iz EU fondova razvila se i gospodarski infrastrukturalno, poljoprivredno, obrtnički, obrazovno, kulturno, da ne nabrajam sve ostalo i to nam je evo ga stvarno i daljnji cilj i vjerujem da će i županija, a i sve jedinice lokalne samouprave i dalje raditi u tom cilju. Ali je moje pitanje vama je ono, razvojna strategija za sjever Hrvatske. 15 milijardi, 5 županija. U kojoj je to fazi? Hvala lijepa.
Poštovana zastupnice, kada govorite o razvojnom sporazumu koji je potpisan krajem prosinca, točnije 28. prosinca 2021. g. on je imao svrhu usuglašavanje strateških projekata i razvojnih prioriteta na području 5 županija sjevera Hrvatske. Najveći dio projekata, više od 9 milijardi kuna, namijenjeno je prometnoj infrastrukturi koji su u određenoj fazi pripreme i izrade tehničke dokumentacije, neki od njih u realizaciji. Znamo, evo, sad smo spomenuli, da europskih izvora za njih nema već da će ići putem drugih izvora financiranja, zajmova Svjetske banke, nacionalnog proračuna i da Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture već pokrenulo određene aktivnosti u realizaciji istih. Taj razvojni sporazum nema ograničenje, duži je period za realizaciju, a prve stvari koje smo pokrenili su kroz poziv za izradu projektno-tehničke dokumentacije za one županijske projekte i projekte gradova i općina, 160 milijuna kuna je raspisano, 40 milijuna kuna je već sad namijenjeno za sjever Hrvatske. Dakle pokrećemo sa realizacijom tih projekata.
Sljedeća replika poštovana Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana ministrice, gotovo u svakom poslu, pa tako i u ovom, kad je u pitanju učinkovitost povlačenja EU sredstava, ključ su ljudi. Iz ovog Izvješća vidimo da kad je u pitanju upravljanje i kontrola Operativnog programa konkurentnost i kohezije ... [[Govornik se ne razumije.]] gradovima zaposleno je 25% manje djelatnika nego što bi nam trebalo. Kad je u pitanju Operativni program učinkoviti ljudski potencijali čak 39%, i tako redom. Čujemo velike kritike kad se raspiše neki natječaj od strane oporbe, a vidimo da nam ljudi nedostaje. Recite mi iskustvo, s obzirom da ste rekli da i sad imamo raspisane natječaje, koliki je interes, koliko se ljudi prijavljuje i koliko dugo ostaju u sustavu i što je nama činiti da što veći broj kvalitetnih ljudi što više i duže ostaje u sustavu kako bi imali i veću učinkovitost?
Poštovana zastupnice, pitanje koje ste postavili je relevantno upravo za iskorištenost samih sredstava. Tijela u sustavu upravljanja i kontrole prema analizira radnih opterećenosti oko 800 djelatnika još uvijek nedostaje, a to nisu podaci novi. Mi znamo od početka provedbe da ćemo morati jačati kapacitete i da mora dolaziti do zapošljavanja ljudi koji će biti stručni i raditi upravo ovaj specijalizirani posao. Ne mogu govoriti o odazivu na same natječaje jer taj natječaj ne provodi Ministarstvo regionalnog, provodi ih ili Središnja agencija ili druga tijela, ali i to nam je dodatna prilika da mlade ljude koji su visokoobrazovni otišli van granica RH, da ih vraćamo upravo na rad na ovim projektima gdje mogu značajno doprinijeti razvoju RH i uz pomoć ovih sredstava. Dalje, na nama je da razmotrimo sustav plaća u javnoj upravi jer nama ljudi koji odgovarajući broj godina provedu u službama i postignu zavidna znanja odlaze u privatnike izvan samog sustava, također, i to treba rješavati putem stimulacija. Tako da, to je pitanje na kojem moramo dalje raditi.
Vrijeme. Posljednja replika poštovana Ivana Kekin.
Hvala vam. Poštovana ministrice, na stranici 17 Izvješća nalazi se Tablica 12 koja pokazuje dakle financijske pokazatelje statusa provedbe Operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali. Dakle od početka same provedbe, dakle 2014. do 30.6.2021. i ta tablica zapravo zorno pokazuje kako se i koliko koriste EU sredstva pa tako vidimo da smo u osi Dobro upravljanje, ključnoj osi za provođenje reforme pravosuđa, reforme uprave i razvoj civilnoga društva, dakle ključni reformski projekti za ovu zemlju, da smo iz te osi uspjeli ovjeriti svega 15% sredstava. Dakle u 8 godina od sveukupno 10 koliko možemo uopće povlačiti. U čemu ležu uzrok tako slabom povlačenju sredstava i što planirate učiniti da se to popravi?
Poštovana zastupnice, upravljačko tijelo za Operativni program učinkoviti ljudski potencijali i Ministarstvo rada i mirovinskog sustava. Dakle oni upravljaju kompletnim sustavom i posredničkim tijelima razine 1 i 2, znači posrednička tijela razine 2 koja trebaju ovjeriti pojedine osi ovog Programa, ono se ne nalazi u ministarstvu regionalnog, ono što mogu reći da smo evo, primijetili od strane i EK da Europski socijalni fond se slabije povlači od regionalnog, iako je regionalni vezan na infrastrukturu, a socijalni fond su oni soft projekti koji bi trebali ići bržom dinamikom. Ono što mi je poznato, da Ministarstvo rada i mirovinskog sustava predlaže također, pojednostavljenje sustava upravljanja u novom razdoblju, kako neka tijela koja nisu odgovorila izazovima i usustavila se kako bi brže i bolje isplaćivala sredstva, a neće više biti predviđena kao tijela u sustavu. Dolazit će do koncentracije kako bi ti kapaciteti u biti bili bolje iskorištenosti. Znamo da imamo u prethodnoj perspektivi, evo i tih problema, da neka tijela nisu adekvatno odrađivala svoj posao i u novoj perspektivi se predlaže da ta tijela više ne budu posrednička tijela razine 2. To je nešto što nas tek čeka, kažem, za ovo razdoblje jednostavno, jednom kad uspostavite sustav, onda ga kasnije se više ne mijenja jer krenete sa provedbom projekata i onda jednostavno više ne možete vraćati retroaktivno sve [[Upadica: Vrijeme. Hvala ministrice.]] Tako da možemo doskočiti tome u novoj perspektivi.
Hvala. S ovim smo iscrpili replike, izvolite sjesti. Ima, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Izvolite poštovani Marko Pavić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice. Ovo Izvješće smo raspravili na Odboru za regionalni razvoj i EU fondove i uz, naravno i sve što je ministrica rekla o novim brojkama, Odbor je većinom glasova podupro ovo Izvješće tako da zaključak Odbora je da se ovo Izvješće usvoji. Hvala lijepa.
Hvala. E, otvaram raspravu. Prvi za raspravu prijavljen je Klub zastupnika IDS-a i u njihovo ime poštovani zastupnik Marin Lerotić.
Hvala poštovani potpredsjedniče, uvažena ministrice. Mislim da ćemo imati danas dobru raspravu, sve u smjeru kako bismo poboljšali cjelokupni sustav. Vjerujem kako bismo možda dali i neke konkretne i kvalitetne prijedloge, međutim, kao što je bilo i za očekivati, nešto manje smo zapravo govorili o ovom Izvještaju koji je bio do 30. lipnja 2021. koji, vjerojatno smo i manje govorili o njemu zato što nije baš bilo nešto kvalitetno isplaćeno i puno isplaćeno nego se … [[Govornik se ne razumije]] odnosno po izvještaju tek 57,16% u tom periodu do 30. lipnja 2021.g. to definitivno po izvještaju kojeg smo imali prilike pročitat ne možemo bit zadovoljni, nije, nije dobro. Operativni program konkurentnosti i kohezije u tom periodu imali smo samo 51,41% isplaćenih sredstava, operativni program učinkoviti ljudski potencijali nekih 60-tak, u programu ruralnog razvoja imamo puno manje recimo ugovorenih sredstava tek 99%, što je zanimljivo, ovdje smo u ova prva dva što sam spomenuo imali 129 i 114%, a ovdje znači ruralni razvoj 99% ugovorenih sredstava, a 75% smo imali isplaćenih, dok recimo u operativnom programu za pomorstvo i ribarstvo smo u navedenom periodu povukli samo 42,90% sredstva što je zaista jako jako loše kada govorimo direktno o izvještaju o kojem danas raspravljamo. Zanimljivo je čitati i naučene lekcije, međutim nažalost imamo priliku vidjet danas kao da nismo naučili ništa. Naime, u novoj financijskoj omotnici imamo nažalost neke određene poništene natječaje poput onog što sam spomenuo i u, kad sam tražio pauzu, za novoosnovana poduzeća do 5.g. starosti na koje su se poduzetnici trebali prijaviti do 1. lipnja ove godine, a natječaj je otkazan samo dva dana prije početka prijave. Mislim da tu isto tako treba uzeti u obzir da su i ti poduzetnici, početnici na neki način odnosno novoosnovane firme najvjerojatnije i uzeli negdje konzultante koji će im napisati prijavu za, za taj eu projekt, da su i potrošena potencijalno i neka određena sredstva, a definitivno oni koji su pisali odnosno prijavu za taj natječaj su definitivno potrošili svoje dragocjeno vrijeme i sad moraju čekati kako bi natječaj se opet raspisao i kako bi se oni na taj natječaj prijavili i to je problem, a problem je tim više kad znamo da to nije naša prva omotnica, znači druga je i mislim da smo se tu definitivno trebali kvalitetnije pripremiti. Na natječaj vrijedan 380 milijuna kuna komercijalizacija i inovacija prijavilo se 354 subjekata u prvoj sekundi i ono što sam i postavio pitanje, a to je da određeni poduzetnici upozoravaju da su upute poduzetnicima po kojima su bili pripremani, pripremali taj proces prijave bili korigirani nakon početka prijave i to ako se utvrdi da je to tome zaista tako to će zaista biti jedan ozbiljan skandal. Također smo i u prošloj financijskoj omotnici imali najbrži prst, način prijave na projekte, tada smo isto znali da to nije dobro, također smo na to ukazivali. Ono što mi je drago danas ste izjavili da će do toga, da će doći do određenih promjena, međutim nije mi jasno zašto smo čekali da počnu ponovno prijave da bismo opet imali određene poteškoće i sad ćemo to morat korigirat. Ono što je isto tako zanimljivo pitanje dal ćemo imat i mislim da je dobro da idemo u smjeru evaluacije projekata, da odabiremo one koji su najbolji projekti i koji će definitivno dat najviše u razvoju hrvatskog gospodarstva i koji će definitivno omogućit najveći broj zapošljavanja, pa ćemo nadam se i tim putem omogućiti našim sugrađanima koji su otišli van da se vrate, međutim pitanje je da li imamo dovoljno kapaciteta za evaluaciju svih tih projekata jer ste i sami maloprije spomenuli da nam fali 800 ljudi, a opet je nejasno zašto smo sad svjesni da nam fali 800 ljudi, a imali smo prošlu financijsku omotnicu gdje smo također imali taj isti problem i slažem se s vama, to sam i u prošlotjednoj raspravi bio spomenuo u slobodnom govoru da imamo problem kako platiti ljude koji rade u državnoj upravi ili lokalnoj samoupravi jer imaju premale plaće, nauče radit svoj posao odnosno posao vezan za eu fondove i naprosto odu ća, osnuju svoju firmu ili se zaposle kod privatnike i rade, rade privatno i imaju puno veću mogućnost zarade, samim time i kvalitetnijeg i boljeg života, a sustav trpi i sustav će trpjeti i vidjet ćemo kako će se to odraziti na mogućnost odnosno na povlačenje sredstava. Također isto tako je činjenica da još uvijek nemamo operativne programe, a u ovom razdoblju ih je čak 3, konkurentnost i kohezija, učinkoviti ljudski potencijali, integrirani teritorijalni programi, kako bez njih natječaja neće biti, inače još uvijek ih niti nema, a nad samim time neće biti ni financirani projekti i to poprilično obeshrabruje jer je već prošlo godinu i po dana otkad se financijska omotnica počela koristiti. Fond za oporavak i otpornost, tu smo čuli neke pohvale, međutim treba reć ono što je činjenica, vi me ispravite ako sam u krivu, mi imamo tu na raspolaganju 6,3 milijardi eura, a raspisano je samo 9 natječaja, a tih 9 natječaja su teški 600 milijuna eura, znači samo 9%. Također ono što je bitno za reći da sva sredstva se moraju ugovoriti u slijedeće 2.g., a projekti realizirati do kraja 2026.g. i ono što ću reć za kraj je da smo isto tako tražili produljenje roka od godinu dana do lipnja 2023. kako bi se iskoristila sva sredstva iz Fonda solidarnosti i to je gotovo pa presedan i Europska komisija nam je u tom zahtjevu izašla u susret, međutim mi smo dosad iskoristili samo 4% od 750 milijuna eura koje imamo ne. Sramotno mali iznos i ovim tempom nam ozbiljno prijeti fijasko. Za kraj ću samo reć da vidjet ćemo kako ćemo, koja će bit završna brojka, koliko smo ugovorili odnosno povukli sredstva iz financijske omotnice '13.-'21., međutim ono što već sad možemo vidjet da se nismo dovoljno kvalitetno spremili, da imamo ozbiljno velike novce na raspolaganju koje smo dobili zato što smo imali i ozbiljno veliki problem za vrijeme covid krize i to je EU primijetila, dana nam je mogućnost da povučemo tih 24 milijarde eura kako bismo stvorili otpornije i snažnije gospodarstvo, međutim činjenica je da ovim tempom i na ovaj način i na ovo što smo danas sve skupa čuli, a to je da imamo ozbiljne probleme, da ih nismo promijenili, da ćemo ih opet mijenjat u hodu i sve to skupa će stvoriti probleme koji smo imali i prije, a to smo mogli vidjeti već u ovih godinu i pol dana.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice, kolegice i kolege, danas je 100 dana od rata u Ukrajini, od trenutka kad je ruska agresija krenula i ovo je možda dobar moment da se svi zajedno podsjetimo zašto je uopće EU osnovana i zašto je dobro da je Hrvatska članica. Nije dijeljenje novaca iz europskih fondova zbog čega je stvorena ideja ujedinjene Europe. Ona je stvorena da živimo i to moramo imati stalno na pameti u miru i stabilnosti u kojem onda možemo imati i dobar standard i opće dostojanstvo za sve ljude. A ekonomske mjere od dana ugljena i čelika pa do danas su alati kojima postižemo i čuvamo mir i slobodu ljudi. A da bi mogli imati stabilnu i ujedinjenu Europu razlike u stupnju razvoja i blagostanja među pojedinim članicama trebale bi biti što manje. I tu svoju ulogu kao i alat za smanjivanje razlika imaju i strukturni i investicijski fondovi. Naravno da smo od potpune ujednačenosti jako daleko. Luksemburg, Bugarska, Švedska, Hrvatska jasno nam je svima da nismo baš na istom čak nismo ni na sličnom nivou, ali fondovi su jedan od načina kako se tome približiti. Koristeći ih to pokušava i Hrvatska. I sad dolazimo do ključnog pitanja kako ih koristimo. E to je jedna već posve druga priča. Ako slušamo vladu, zastupnike HDZ-a pa čak i ako neoprezno čitamo ovo izvješće onda možemo dobiti dojam da je sve super. Ali kad otvorimo službenu EU statistiku fondova onda vidimo tamo da je Hrvatska i dalje pri samom dnu. Po isplaćenim iznosima smo na 54%. Primjera radi toliko spominjana Irska je na 82%, a recimo Estonija na 80. I dalje nešto ne štima bez obzira na brojke kojima se vlada voli hvaliti. Ona ključna je vrlo niska, među najlošijima u uniji. I ako zaista želimo prihvatiti priključak ne možemo uvijek po svemu biti među najslabijima. Inače i takvi kavi jesmo kilavi, spori od ulaska Hrvatske u uniju u europski proračun smo uplatiti malo više od 28 milijardi kuna, a isplaćeno nam je gotovo 69. Toliko o tome da nemamo nikakve koristi. Ovaj izvještaj moram priznati ima jednu veliku manu i mislim da o tome trebamo ozbiljno razmisliti za ubuduće. Pisan je kao da je bila namjera da bude što teže prohodan. Ovaj izvještaj raspravlja se u Hrvatskom saboru, dostupan je javnosti na web stranici i obzirom da je sabor najviše političko tijelo ove zemlje, onda ovaj izvještaj zaista ima status važnog dokumenta. Kombinacija jednih te istih rečenica u kojima je svaka treća riječ kratica, a mijenjaju se samo brojke nije ono što bi zapravo očekivali. Naravno moram biti korektna i reći da to nije samo problem u Hrvatskoj. Administrativni procesi u EU su prezasićeni, teško razumljivim birokratskim meta jezikom za koji morate uz sebe imati rječnik i vodič da biste to mogli uopće razumjeti, a pravu informaciju zapravo nemamo. Koji su to projekti koje financiramo, kako su poboljšali život građana, kako su nas približili onima uspješnijima od nas? To nažalost iz ovog izvješća ne doznajemo. Ali onaj dio koji je meni bio posebno zanimljiv i na koji ću se posebno osvrnuti je poglavlje o naučenim lekcijama. Naučene lekcije su uvijek dobra stvar. Prikupljanje iskustva i učenje na vlastitim pogreškama ali i uspjesima sigurno može posao učiniti boljim. Pitanje je samo jesmo li naučene lekcije u stanju stvarno naučiti odnosno primijeniti jer čini se da kroz godine na korištenje fondova EU imamo svi slične prigovore, suočavamo se sa vrlo sličnim problemima, a i naučene lekcije iz ovih šestomjesečnih izvještaja kao da se malo ponavljaju. Jedna od naučenih lekcija u sklopu operativnog programa konkurentnost i kohezija je korištenje financijskih instrumenata. To je novi način korištenja fondova u obliku kreditnih linija, garancijskih shema i fondova rizičnog kapitala. A zašto su popularni? Pa vrlo jednostavno, zato što omogućavaju jednostavniji pristup sredstvima iz fondova prvenstveno zbog manje administracije zato što nema dugih previše formaliziranih postupaka, sredstva se dobivaju unaprijed itd. Financijski instrumenti su se pokazali kao vrlo upotrebljivi i za korisnike i za države, za državu i za građane koji plaćaju poreze. Jedna od lekcija koju smo valjda naučili nadam se, a potpomognuto Covidom i povezanom krizom je da trebamo više fleksibilnosti nego što je to često bio slučaj. Uvjeti se mijenjaju, cijene rastu, dostupnost usluga ili roba varira i provedba projekta morate imati na umu jer na kraju jedini razumi cilj je da se što više projekata stvarno provede i privede kraju. Kao što sam rekla papir trpi svašta, ali ajdemo vidjeti stvarno u konačnici cijeli efekt učinjenog. Posebni problemi su nepravilnosti financijske korekcije do kojih zbog njih dolazi. U tom dijelu dobro je da je ministarstvo shvatilo da treba prvenstveno djelovati preventivno i objavilo upute. Vidjet ćemo hoće li to i koliko imati učinka i hoće li svi koji su uključeni u proces zaista i shvatiti da im je prvi cilj prevencija, izbjegavanje pogrešaka i nepravilnosti kroz dijeljenje i primjenu dobrih praksi. Jedna od lekcija koju smo naučili, ali svaki put čini se iznova moramo učiti da je sam postupak dodjele bespovratnih sredstava izrazito kompliciran i često dugotrajan. Radi se poslu koji je za mnoge prijavitelje posebno one manje ili s manje iskustva i resursa na raspolaganju vrlo zahtjevan i sa često neizvjesnim ishodom, tu treba ozbiljno ojačati preventivno, edukativno i partnersko djelovanje. Cilj bi trebao biti da proces bude jednostavniji za one koji se prijavljuju i da se unaprijed spriječe moguće pogreške. I naučene lekcije iz Operativnog programa Učinkovitost ljudskih potencijala potvrđuju gdje su one dobro poznate stare boljke. Problem ljudskih kapaciteta, prekompliciranih i presporih procedura u svim fazama, potreba upotrebe jednostavnijih troškovnih opcija, pa onda pitanje informacijskih sustava koji očito ne prate stvarnost i potrebe, pa koordinacije i komunikacije između raznih sudionika procesa. Sve to su dobro znani problemi koje smo već nekoliko puta naglašavali kako i u korištenju fondova tako i u svim drugim dijelovima naše zemlje i mi ih iz godine u godinu bilježimo u ovim izvješćima, ali pitanje je napredujemo li uopće? Učimo li zaista išta iz vlastitih preporuka? Posebno pitanje su administrativni kapaciteti naše države za korištenje fondova, postavljaju se pitanja imamo li dovoljno ljudi, imaju li ti ljudi dovoljno znanja i radimo li na njihovoj trajnoj edukaciji, kada i od kud ih regrutiramo, kakvi su im uvjeti rada i koliko ih plaćamo, kako osiguravamo da čim steknu malo iskustva i stvore mrežu poznanstva ne pobjegnu negdje izvan sustava javne uprave? Leži li u tim pitanjima jedan od odgovora na to zašto smo i dalje slabi u korištenju fondova? To opet nije usko vezan uz europske fondove, mi na ta pitanja nemamo odgovor ni u drugim dijelovima javne uprave, nemamo ni u školama, bolnicama ni u bilo kojoj drugoj javnoj službi. U kontekstu europskih fondova vjerojatno gubimo milijune i milijarde zbog nedovoljnih administrativnih kapaciteta. Europske procedure su komplicirane, nema tu nikakve dvojbe, ali države članice imaju manevarskog prostora da stvari olakšaju i da budu više ili manje uspješni u korištenju novaca koji je na raspolaganju. Bez obzira na samohvalu hrvatske vlade, naša zemlja je u službenim statistikama i dalje na dnu po uspješnosti jer ugovaranje i pred ugovaranje su jedno, ali na kraju nas ipak zanima novac koji je zaista isplaćen. U tome smo slabi. Ako se posao radi tako kako je pisano ovo izvješće rutinski, birokratski, suhoparne brojke i kratice bez naznake i ideje, smjera, bez jasno ocrtanih ozbiljnih zahvata koji će stvari poboljšati onda se našoj uspješnosti ili bolje reći o neuspješnosti ne trebamo niti čuditi. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika poštovanog zastupnika DAria Zurovca.
Zahvaljujem. Poštovana ministrice, poštovane zastupnice i zastupnici. Danas je jedna dobra i konkretna rasprava, prvenstveno govori se o brojkama, govori se o operativnim stvarima i moram priznati da je ugodno za čuti i jednu i drugu stranu. No na koncu bez obzira da li je nama nešto ugodno ili neugodno najneugodnija činjenica je da puno novaca odlazi nazad i puno novaca iz europskih fondova mi ne koristimo. Isto tako je neugodna činjenica da nas je otišlo skoro 400.000 iz ove predivne zemlje i moramo se zapitat onda za koga radimo sve te silne projekte, za koga mi točno povlačimo te europske novce koje su silne milijarde sletile ponekad kako se prikazuje kroz medije ko da su pale s Marsa. Nisu pale s Marsa, to su sve novci dobrim dijelom i od građana RH. Trebalo bi naglasiti da zadnji popis nam nije baš bio dobar, unutar recimo jedne Zagrebačke županije samo su Dugo Selo i Sv. Nedjelja zabilježili plus, a ostali gradovi ili minimalne ili malo veće minuse. Budite sigurni da će sigurno netko nazvati iz Bruxellesa i reć čujte ne treba vam baš toliko novaca jer vas baš i nema u ovoj Hrvatskoj, pa će se sigurno još koja lipa i koji eurocent vratiti nazad. A ono što je najinteresantnije kada već spominjem Zagrebačku županiju interesantno da je to jedina županija koja nema grad nositelj za integrirano teritorijalno ulaganje tzv. ITU fond tj. ITU mehanizam, sasvim sigurno bi jedan Samobor ili jedna Velika Gorica kao veliko središte mogla odraditi hrpu, hrpu projekata. Tu se opet priča o neiskorištavanju puno potencijala, jedan loš pokazatelj baš korištenja eu fondova vam je Vodoopskrba i odvodnja grada Zagreba, realno nula kuna, nula eura je potegnuto u proteklom razdoblju i ja se dam kladit da će tako biti i u sljedećem. Što to znači? To znači da će vam područja do otprilike ne 800.000 stanovnika nego čak i šire skoro milijun pa prema milijun i pol biti bez kanalizacije, bez vodovoda tj. pucat će cijevi koje su još iz doba Austro-Ugarske, a to je jedna velika sramota za Hrvatsku, to je sramota za nas, to je sramota zapravo za sve koji god rade u javnom sektoru da su nesposobni potegnuti novce iz eu fondova i pripremiti najnormalnije projekte. Nažalost, još nam uvijek odzvanja i slučaj Žalac, odzvanja nam slučaj koji je vezan za SAFU i to će nam još jako, jako dugo biti jedna velika sramota. Ono što je još žalosnije da čak i naše državne tvrtke poput Hrvatskih voda doživljavaju ovrhe, imate aglomeraciju Male Neretve, Hrvatske vode su ovršene. Znači naše državne tvrtke ne ispunjavaju svoje dužnosti, a to je živi užas. Imamo milijun ljudi u administraciji, 800 tisuća ljudi u privatnom sektoru. Za sezonu nam fali još otprilike 120 tisuća radnika. Gdje ćemo ih uvesti? Kakav ... [[Govornik se ne razumije.]] točno uvjeta za njih radimo? Sada imamo ogromnih problema u građevinskom sektoru. Fali majstora, fali djelatnika, fali radnika, fali dobrih tvrtki koje bi mogle odraditi sve te projekte pa čak i ako dobijemo sve te silne novce, tj. opravdamo ih prema EU, mene samo zanima tko će ih odrađivati? Imamo problema sada sa nabavom, znači koliko vam traje nabava čelika, nabava željeza, sav materijal je skočio, skočila je nažalost još dodatno cijena zbog cijele te inflacije. Čeka se kao suho zlato preporuka Vlade, preporuka gospodarske komore u kojem smjeru se može gledati vezano za povećanje troškova. Vi zakonski možete imati VTR do 30%, ali je problem u tome da vam te nabave sad toliko idu iznad tih 30% da je u interesu čak i svih izvođača da prekinu ugovore. Ako vam oni prekinu ugovore, takva procedura kod nas je toliko dugačka, toliko komplicirana da vi dok izaberete sljedećeg izvođača, vama godinu dana može minimalno proći i to govorim u optimalnom, optimalnom slučaju. Govorimo ajde malo dalje sad za ovo sljedeće razdoblje. Imate situaciju, recimo u Zagrebačkoj županiji, baš sam spomenuo ciljano i Samobor i Veliku Goricu, ali i Dugo Selo i Svetu Nedelju. Sveta Nedelja ima porast broja stanovnika. Gradi se škola. Ta škola unutar 4 zadnje generacije bilježi porast đaka, što je jedan od uvjeta povlačenja sredstava, ali sasvim slučajno, tamo nekakvi partijski komesari ne žele prijaviti tu školu na EU fondove, čisto iz nekakve obijesti, ali će se prijaviti iz nekih mjesta di je pad broja stanovnika. Drugim riječima, em što se neće dobiti novac potencijalno za školu Strmec i još uz to se neće dobiti za neko drugo središte. Znači dvostruki gubitak, a tu kratkovidnost na koncu, tko će platiti? Platit će hrvatski građani. Platit će stanovnici Zagrebačke županije, naših gradova i općina. Sve zbog toga što je netko ili na nekoga ljubomoran ili ima onu tzv. seosku ljubomoru i nekakav hrvatski jal, što je sramota. Mi bi se trebali kao političari iznad toga izdignuti. Mene je zaista briga kako se tko oblači, da li me netko voli ili ne voli, ali kada su projekti u pitanju, kada je razvoj Hrvatske i gospodarstva u pitanju, kad je razvoj škola, kad je razvoj infrastrukture, kad je razvoj poljoprivrede u pitanju, mislim da tu trebamo biti svi objedinjeni. Taj novac iz EU treba, pod navodnicima, oteti, ali ne ga oteti kao razbojnici nego na jedan pravi način, na jedan pravilan način, raspodijeliti po cijeloj Hrvatskoj pa će nam onda ipak na koncu ljudi imati i bolje uvjete za život, bolje uvjete za školovanje, manje će odlaziti u strane države, a ako nastavimo ovim tempom i ako nastavimo na ovaj način, još ćemo više novaca morati vratiti nazad prema EU i događat će nam se ono što se događa na potresom pogođenom području. Skidat će se naljepnice zato što se ne može obnova izvesti, nećemo imati ljude koji žele živjeti, koji žele raditi, imat ćemo jednu opustošenu i praznu Hrvatsku. To je Hrvatska kakvu ja osobno ne želim, ja sam siguran i da dobar dio ljudi, bez obzira što danas fali preko pola sabornice, također, i ovdje tu ne želi. Jer, čiji ćemo mi biti zastupnici ako nas ne bude bilo u ovoj našoj domovini? Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovanog zastupnika Branka Grčića.
Evo, upaljen je. Znači ovo Izvješće je jedno u nizu, on međutim, ono što nas interesira jeste trenutna situacija. Ja moram priznati, imate jako dobar PR, snažan PR jer nas uvjerava da je ovo što je trenutna situacija jako dobro. Je i nije, s obzirom da je i proteklo 8 godina nepunih, u ovom trenutku je Hrvatska negdje 3. odozada prema današnjim podacima sa stranice Cohesion data, ja samo tome vjerujem, ja ne znam da li postoje neki interni podaci, međutim, tamo piše, evo, maloprije je provjereno, možete vi, ministrice, provjeriti, Cohesion data, podaci EU komisije, iza nas su Španjolska i Danska. Danska nije kohezijska, Španjolska je, tako da evo. Dajte molim vas, provjerite, vidim da negodujete, provjerite pa ćemo vidjeti. Znači u ovom dosadašnjem tijeku rasprave sam se uvjerio da volite malo odstupiti od nekih istina pa onda evo, provjerite to, to je, ja nisam relevantan, relevantno je ovo što vi vidite tamo na toj stranici. Dakle, što se tiče iskorištenosti sredstava, trenutno stanje je 63% utrošenih sredstava, ako se gleda dakle isplaćena sredstva, što je najrelevantnije. Po fondovima to izgleda različito, najviše problema ima u kohezijskom fondu. Tamo je isplaćeno 40%, prosjek Unije je 72%. To su isto podaci od jutros. Znači 3.6.2022. Zatim ovaj najveći regionalni fond, 62% u odnosu na prosjek EU, 67% i najlošije stoji u ESF-u, dakle socijalnom fondu gdje je isplaćeno sredstava 30% u odnosu na prosjek EU od 65%. No, to u konačnici sad više nije ni bitno. Mi imamo još 2 godine, ja se nadam da ćete vi to uspjeti što više toga odraditi. Ono što je bitno jeste gdje smo zakazali. Gdje smo to zakazali? Zašto imamo toliko puno korekcija, kao što su kolege ovdje maloprije govorili? Koji su to problemi u samom procesu? Zašto je, recimo, za 2 komponente koje su iznimno važne za razvoj Hrvatske, a to je research, dakle istraživanje i razvoj i ICT, dakle informatičke ili informacijske tehnologije. Zašto je tu iskorišteno samo 13% u ICT-u i samo 48% u resurceu? E to su ključne i kvalitativne komponente za budući rast Hrvatske. To svi govore a u tom segmentu je najmanje iskorišteno. Istina tu je riječ o nekoliko stotina milijuna eura, a inače govorimo o milijardama i milijardama. Ali to su dva bitna prioriteta u petnaestak tematskih cjelina koliko postoji ukupno u strukturi EU fondova. Recimo obrazovanje i stručno osposobljavanje točno 50%. Malo, malo. Pa to nam je ključno cjeloživotno obrazovanje je jedno od najkritičnijih područja u Hrvatskoj. Prilagodba novim tehnologijama. To mora biti ključno u svakoj državi danas. Ima tu problema još u izvršenju infrastrukturnih projekata, zato je i kohezijski fond ovako loš u postotku. Znači to su veliki projekti. Ima jako puno problema na terenu da se oni provedu i ja to ako hoćete i razumijem. Evo ja i kolega Lalovac smo o tome pričali malo prije. Ovo pitanje koje vam je uputio je sasvim legitimno i aktualno i tu zaista ima puno problema. Izvođači radova, problemi sa izvođačima, kašnjenja, razlike u cijenama itd. itd. No, to bi bio taj dio. E sad što se tiče budućnosti ono što nas zabrinjava o čemu ste vi ministrice uvodno govorili jeste stanje sa operativnim programima. Znači vi sjećate se možda vi koji pamtite duže koliko sam ja bio pod udarom kolega iz HDZ-a zbog nekih stvari između ostalog programskih dokumenata i operativnih programa. A moja ekipa je to odradila i Europska komisija prihvatila u vašim mjerilima lani u studenom. Razumijete? Svi operativni programi osim ruralnog razvoja su bili prihvaćeni u prvoj godini perspektive u 11 mjesecu, a sad je prošlo skoro godina i pol i mi još nemamo naznaka da će uskoro biti operativni programi potvrđeni. Zašto je to problem? Pa zato što vi ne možete ugovarati, početi ugovarati projekte iz nove financijske perspektive dok se operativni programi ne potvrde i dok se ne potpiše partnerski sporazum. Ja iza svake riječi koju ovdje izgovorim čvrsto stojim kao što stojim i iza onoga što smo malo prije ovdje iskomentirali sa kolegom Pavićem, da hrvatska Vlada 2013. nije bila do 1.7. dio Europskog vijeća, pa da bi tamo zastupala promjene regulative koje su diktirale onih milijardu eura o kojima vi govorite jer je jasno pisalo da se to odnosi samo na zemlje članice do 2013. godine ne uključujući trinaestu. I to Marko zna i sam je malo prije priznao to, pa je rekao a zašto se niste borili u Vijeću o tome, a mi u Vijeću nismo bili. Pa kako ćemo se boriti? 1.7. smo došli u članstvo i u Vijeće. E a to je jedan detalj. Onda recimo ministrice potrudio sam se u ovih sat vremena naći odgovor na moje pitanje. Znači imate, evo imate dokument, to je vaš dokument. Taj dokument se zove jačanje konkurentnosti poduzeća, govorio sam o poduzećima, ulaganjima u digitalne i zelene tehnologije. Ništa važnije u ovom trenutku digitalno i zeleno. Znači sunčane elektrane, solarne, ovo, ono, vjetar. U ovom trenutku iznimno važno cijena električne energije divlja tri puta za poduzetnike je porasla u godinu dana, tri puta, 200% u svim tarifama. I neobično je važno da sada ljudi poduzetnici mogu probati supstituirati tu svoju energiju. Kako? Izgradnjom recimo solarnih elektrana na krovovima svojih pogona. I takvi ljudi se meni javljaju i kažu pa da li je moguće. Ja gradim pogon u Muću, htio bih solarnu elektranu u Muću. Muć jedno malo mjesto lijepo u Dalmatinskoj zagori ali ni malo razvijeno kao što je to Split, Trogir ili neko drugo mjesto na obali gdje ipak imamo turizam, živi se malo bolje, kvalitetnije, tu su druge institucije, tu su javne institucije, poslovi itd. I on u Muću bodovan isto kao i ovaj u Splitu, jer ste vi u ovome papiru, ja ću vam dati papir, dat ću vam sad kad završim raspravu. Znači u ovom papiru piše pod kriterijem za ocjenjivanje i bodovanje točka 6.1. promicanje održivog razvoja i zaštita okoliša, kriterij se odnosi na promicanje cilja za očuvanje itd. itd. I u sklopu navedenog kriterija se boduje pripadnost županiji prema 4 stupnja razvijenosti županija, a ne jedinica lokalne samouprave. Ja vas molim, jer se radi svih ovih ljudi koji sa terena dolaze, vidite koliko nas ovdje ima i kolega gradonačelnik Drniša moj studentski kolega iz studentskih dana itd. jako dobro znamo što radimo i šta činimo. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa nije ni loš, vjerujte mi. Vjerujte mi nije loš. Tako da mijenjajte to molim vas, zaista preispitajte to i povežite bodovanje sa jedinicama lokalne samouprave, a ne sa županijama. Pravimo nered. Dakle, čovjek iz Vrgorca, čovjek iz Muća, čovjek iz Imotskog sad spominje svoju županiju jer je ona među razvijenijima znate. I sad on dobije dva boda kao i oni iz Splita. Pa ima li to smisla? Nema. A znate di je problem? Kad se formira lista projekata u jedan ili dva boda su svi, znači svi koji prolaze prag za financiranje su u dva boda. I ovaj iz Muća pada na natječaju jer mu fale upravo ta dva boda koje bi dobio sigurno kad bi se bodovale JLS, a ne po županijama, jeste razumjeli … [[Govornik se ne razumije]] ? Evo, moj prijatelj sve razumije. Hvala lijepo.
Vrijeme je isteklo. Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog Marka Pavića.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovana ministrice. U ime Kluba HDZ-a želim još jednom podsjetiti na koji način europski fondovi mijenjaju Hrvatsku, mijenjaju naše županije, razvijaju našu lokalnu zajednicu i na koji način osiguravaju bolji život našim građanima. Danas raspravljamo o izvješću o korištenju fondova za 2021.g., zanimljivo je pogledat brojke i na današnji dan i tu čestitam ministrici Tramišak na odličnim rezultatima gdje smo ugovorili 125% sredstava od 10,7 milijardi eura, 71,25% je isplaćeno. Evo profesore Grčić preskočili smo 6 država, mogla vam je sad i ministrica dati zadnje statistike koje još nisu aplaudane na web stranici kohezije koja govori da smo isplatili 71% i 58% ovjerili. Time smo u plusu 56 milijardi kuna. Da europski fondovi dobro funkcioniraju potvrdio je jučer u Zagrebu prvi potpredsjednik Europske komisije Valdis Dombrovskis koji je donio dobru vijest da 1. siječnja iduće godine ulazimo u eurozonu, ali isto tako potvrdio je da nam za dva tjedna sjeda još isplata dodatnih 700 milijuna eura iz NPOO-a koji će onda biti učinak da ukupno ćemo u plusu biti preko 60 milijardi kuna. Uloga kohezijske politike je da se izjednačimo u razvoju sa razvijenim članicama unije. Ideja je tih sredstava da potpomognemo hrvatskih građanima da BDP podignemo na prosjek unije, da prosječne plaće i mirovine rastu i budu u prosjeku s ostalim razvijenim članicama i upravo europski fondovi su ključni bili za taj razvoj, pa pogledajmo malo, malo makroekonomske podatke. Trenutačno smo unatoč covid krizi gdje smo imali velik pad BDP-a, al smo se oporavili u godini i pol, dakle 2008. smo se oporavljali skoro 9.g. da bi došli na isti BDP, sada kad smo članica EU, kada imamo europske fondove kao jedan od generatora razvoja u godinu i po smo se oporavili i prevazišli BDP iz 2019. pretkrizne, rast BDP-a i u ovoj kriznoj godini gdje imamo … [[Govornik se ne razumije]] u prvom kvartalu 7% BDP-a. Isto tako 2019. vlada Andreja Plenkovića izlazi iz prekomjerno makroekonomskih neravnoteža, sada u zadnjem izvješću izašli smo u potpunosti iz makroekonomskih neravnoteža. Što to znači za naše građane? To znači bolji kreditni rejting, jednostavnije zaduživanje, više novca za naše poduzetnike, dakle vlada stvara okvir za poslovanje poduzetnicima, za bolji standard građana, a to vidimo i po brojkama zaposlenosti, imamo rekordnih 1,6 milijuna zaposlenih i sa ovom sezonom preći ćemo jedno 6,11 koji je bio rekordan broj iz 2008. i time ćemo ostvariti najveću stopu zaposlenosti i apsolutni broj zaposlenih od stvaranja ove države kad je bilo puno više ljudi u Hrvatskoj, 6,1% stopa nezaposlenosti, prosjek EU 6,2%, 108 tisuća danas nezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje. Plaće, prosječna plaća u Hrvatskoj sada je hiljadu eura, minimalna 500 eura, prosječna plaća u Gradu Zagrebu preko 8 tisuća 200 kuna. Prema tome, europski fondovi su itekako ove puste milijarde promijenili nabolje, al evo da odgovorim i na neke kritike mom dragom profesoru. Kad sam govorio da ste imali vremena za regulativu profesore, baš sam sad pogledao CPR kao ključna regulativa donesena je 17.12.2013. što znači da od ulaska Hrvatske u EU 1.7. do prosinca je bilo barem 3-4 Europska vijeća gdje je Zoran Milanović mogao reagirat, a po zapisnicima nije. Sada kada on ucjenjuje sve, gleda, a nema ovlasti, što tada nije koristio ovlast i na Europskom vijeću se izborio, na Europskom vijeću se sve usuglašava konsenzusom, imao je nekoliko Europskih vijeća, što tada nije bio junak i osigurao Hrvatskoj milijardu eura više. Kada govorimo i kada govorite i uspoređujete vlast i vladu vaša vlada nije imala nacionalan program oporavka i otpornosti. Operativni programi, evo ministrica i ja smo razgovarali osim Interrega nije odobren nijednoj državi članici. Zašto? Zato što je Europska komisija zauzela stav da prvo krenemo koristiti NPOO, a Hrvatska je tu po korištenju sredstava 5. ili 6. u EU, dobili smo 878 milijuna eura avansa, 700 milijuna sjeda eura u hrvatski proračun u slijedeća dva tjedna, to je milijardu i pol, od 6,5 milijardi eura će bit isplaćeno do ljeta i time se svrstavamo među privih 5 do 6 država članica po korištenju sredstava iz NPOO-a. No da europski fondovi nisu puste brojke makroekonomska predviđanja da oni stvarno donose bolji život našim građanima svjedoči brojni projekti koji su stvarno poboljšali kvalitetu života, od 500 izgrađenih vrtića koji osiguravaju bolji standard našim građanima i kao potpora demografskoj politici, od uređenja objedinjenih hitnih prijema i mnogih bolnica i kupovanja mnoge aparature za bolnice. Od renesanse izgradnje luka na hrvatskim otocima, nikad toliko se nije ulagalo u hrvatske otoke, od projekta Slavonija sa 18 milijardi kuna, od ulaganja u potpomognuta područja, od ulaganja u istraživanje i razvoj, poput programa projekta OZIP koji provodi Institut Ruđer Bošković koji je svijetli primjer upravo ulaganja u istraživanje i razvoj. Trajni spomenik ove omotnice bit će Pelješki most gdje vjerujem da ćemo svi zajedno biti na otvorenju kroz koji mjesec, odnosno do ljetne stranke. Prema tome, EU fondovi su itekako omogućiti bolji život našim građanima iz REACT-EU-a su isplaćene milijarde, dakle ovih dodatnih sredstava, isplaćene su milijarde za očuvanje radnih mjesta. Podsjetio bih samo, u Covid krizi, 12 milijardi kuna, spašeno 800 tisuća radnih mjesta, dobar dio financiran iz EU fondova. Tako da su EU fondovi itekako učinili Hrvatsku boljim mjestom za život, ojačali naše institucije, podigli standard života, ali ulazak u europsku zonu će još biti dodatan zamašnjak i jače integracije. A zašto jače integracija? Zato što upravo moderni suverenizam je koliko ste ukopčani u proces. Koliko se možete izboriti, a mi smo se stvarno izborili za 25 milijardi eura. Koliko se možete izboriti za to da imate utjecaja da uđete u europsku zonu, koliko se možete izboriti da budete dio Schengena. I tu smo se pokazali kao ravnopravni partneri, vidjeli smo da je premijera primio neki dan kad je došlo izvješće da ulazimo u eurozonu je kada smo izabrali Dubravku Šuicu za potpredsjednici IPP-a, premijera je primio i kancelara Scholz koji je dao nedvojbenu podršku Hrvatskoj i za ulazak u eurozonu i za korištenje i za ulazak u Schengen. Takvo partnerstvo i kakav ugled Hrvatska nikad nije imala dosad i Vlada Andreja Plenkovića i on osobno skrbi i to je taj moderni suverenizam koji mu otključava sredstva, omogućava bolji život građana i ... [[Govornik se ne razumije.]] A to ne govorimo samo mi, to su javne statistike koje je rekla EU komisija, Svjetska banka, OECD, kreditne institucije i svi oni koji u Hrvatskoj pokazuju stabilnog partnera u korištenju EU fondova. Da je bilo bilo kakve nepravilnosti, ne bi prvi potpredsjednik strukturne nepravilnosti ne bi ... [[Govornik se ne razumije.]] prvi potpredsjednik najavio isplatu sredstava od 700 milijuna eura u sljedeća 2 tjedna. Prema tome, Klub HDZ-a poduprijet će ovo Izvješće, dajemo vam, ministrice apsolutnu potporu da u tom smjeru idemo i nakon uspješnog korištenja NPOO-a očekujemo zaključenje operativnih programa i korištenje u potpunosti i ovih 25 milijardi eura za koje se premijer Plenković izborio u Bruxellesu. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika socijaldemokrata, poštovani Sanje Uvodić, Udović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, što se tiče ovog Izvješća, zapravo izvješća su nezahvalna kada se o njima mora raspravljati jer su samo izvješća i konstatiraju nešto što je već gotovo, a ovdje govorimo o proteklom razdoblju od prvih 6 mjeseci prošle godine iako je zaista izvješće sveobuhvatno i daje pregled i operativnih programa koji su se u jednom dijelu provodili do 2013., kao i u ovom dijelu od 2014. do 2020. Naime, Polugodišnje izvješće o korištenju europskih strukturnih i investicijskih fondova i pretpristupnih programa pomoći EU za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja '21. g. podneseno je u skladu sa Zaključkom HS-a iz 2014. g. i osim što daje financijsku analizu korištenja europskih strukturnih i investicijskih fondova i pretpristupnih programa pomoći EU, daje i detaljan pregled provedbe operativnih programa financijske perspektive 2014.-2020., kao i financijskog razdoblja 2007.-2013. te ono što je u vrijeme podnošenja bilo aktualno, ali naravno sada sa žaljenjem moram konstatirati da je aktualno još uvijek. Naime, rasprava se odvija, evo, danas, 3. lipnja '22. g., a radi se o informacijama o Financijskoj perspektivi '21.-'27. g. I tako se navodi kako je Vlada na sjednici održanoj 5. studenog '20. g. donijela Odluku o operativnim programima vezanim za kohezijsku politiku za financijsko razdoblje EU '21.-'27. u RH, i tijelima zaduženim za njihovu pripremu, a konstatiraju se utvrđeni operativni programi, to već svi znamo, Operativni program konkurentnost i kohezija, Operativni program učinkoviti ljudski potencijali i Integrirani teritorijalni program. Evo, u tu svrhu je formirano i 7 radnih skupina u kojima je sudjelovalo više od 800 članova. Prvi nacrti podneseni su u kolovozu '21., evo, a danas, gotovo godinu dana nakon oni još uvijek nisu odobreni od strane EU komisije. EK je uputila puno kritika i to prvenstveno, evo, ja bih se dotaknula jedne, koja se tiče Integriranog teritorijalnog programa gdje se definiraju nova urbana područja, evo, pa tako prema prijedlozima Vlade, dio ruralne Hrvatske odjednom postaje urban, na što je EK dala primjedbu, a to je zapravo samo jedan od nedostataka koji se moraju korigirati, a zbog takvih i sličnih, opet smo u situaciji da će se program i dokumenti odnositi na godinu koja je već davno iza nas. Urbana aglomeracija, evo, moraju izraditi i strateške dokumente, ali je njihova izrada zapravo u ovoj fazi nemoguća. Zašto? Zato što još uvijek nisu jasno definirani smjerovi i područja u kojima će se moći planirati projekti i programi. Iz izvještaja je zanimljivo vidjeti da je još uvijek nedovoljno razvijen administrativni kapacitet u sustavu upravljanja i kontrole. Evo nakon silnih godina korištenje europskih sredstava zapravo žalosti činjenica se Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU u ulozi koordinacijskog tijela još uvijek mora baviti provođenjem specijalističkih programa izobrazbe i zapravo još uvijek mora raditi na jačanju kapaciteta tijela državne i javne uprave. Naravno, razumljivo je da su tu radi o trajnom procesu, ali na činjenicu da učestalo dolazi do promjene službenika koji rade na konkretnim poslovima utječe svakako i nekonkurentna plaća u odnosu na privatan sektor koji se bavi aplikacijama i provođenjima europskih projekata kao i preopterećenost s poslom što se i u ovom izvješću konstatira. I sada posljedica toga je zapravo usporen proces. Konkretno, posljedice toga su da od trenutka prijave do odobravanja odnosno do primitka odluke o financiranju prođe čak preko godine dana. Provjera zahtjeva za nadoknadom sredstava od strane posredničkog tijela, tu govorim od strane HZZ-a koji kontroliraju projekte koji su financirani od strane Europskog socijalnog fonda traje predugo, od predaje ZNS-a do njegovog odobravanja obično prođe preko tri mjeseca dok u ugovoru stoji odredba da je … dužno pregledati izvješće u roku 45 dana. Nakon toga čega se sa isplatom sredstava po odobrenom ZNS i do dva mjeseca. Posredničko tijelo HZZ-a ne pregledava poslane ZNS-ove temeljito već se traži opetovano već poslana dokumentacija. U ugovoru o dodjeli bespovratnih sredstava je naveden iznos predujma koji se može dobiti po odobrenom projektu. Evo ovdje moram naglasiti da je ugovoru o dodjeli bespovratnih sredstava zapravo nigdje nije navedeno da se može tražiti samo pola iznosa predujma, pa postoje primjeri gdje predujam isplaćivan u četiri dijela na temelju četiri zahtjeva. Koliko je to velik problem govori i informacija sa terena, a to je da su banke zapravo kreirale novi bankarski proizvod te kreću sada sa plasiranjem pozivnica za premošćivanje jaza između isplate sredstava nakon odobravanja ZNS-a. Evo moram se osvrnuti na proteklo razdoblje i naglasiti kako sredstva za obnovu nisu iskorištena niti u izvještajnom razdoblju, ali evo niti u tekućem razdoblju. Privatni investitori, ali i javni usporavani su kao i kod ostalih operativnih programa zapravo našom starom boljkom o kojoj se uvijek iznova govori, ali ona je i dalje tu prisutna i nije riješena. Ona se zapravo odnosi na sporost državne administracije kao i na još uvijek neusklađene podatke u gruntovnicama i katastru. Posljedice pandemije korona virusa i rata u Ukrajini dodatno nam sada usporavaju postupke nabave, izvođenje već ugovorenih radova i sredstava pa je zapravo stoga nužna intervencija vlade u indeksaciji porasta cijena u građevinskom sektoru jer će se evo ovime dodatno usporiti apsorpcija europskih sredstava u ovoj godini, ali naravno preliti će nam se to i u buduće razdoblje te će ona biti ugrožena. Ono što je konstatirano u izvješću kao naučene lekcije nadam se da će vladi poslužiti i kod programiranja jer zapravo ono nas još uvijek opterećuje i programiranje možemo reći da je i proces koji još uvijek traje. Ali zapravo naučenim lekcijama možemo ubrzati procese povlačenjem sredstava. I moram reći da postoje programska područja koja su zaista dobro realizirana gdje je primijenjen dobar pristup i rezervirano je više sredstava, no postoje područje gdje je došlo do velikih zastoja, a to je konkretno operativni program Zaštita okoliša koji je zapravo morao dobiti i Akcijski plan za ubrzanje apsorpcije. Naime, upravo veliki državni projekti nisu se realizirali potrebnom dinamikom, tako i sa velikim projektima poput sanacije crnih točaka ili lokacija onečišćenih opasnim otpadom poput sanacije Crne jame Sovjak koja je zapravo ugovorena još 2018.g., a ugovori su potpisani i započelo se sa radovima tek sada u 2022., a moram naglasiti da se radi o projektu vrijednom preko 50 milijuna eura. U zaštiti okoliša se i dalje kasni, pogotovo u dijelu provedbe izgradnje centara za gospodarenje otpadom, a to je naravno vidljivo i u tablicama i u postocima i tu se vidi da je 65% sredstava onih koji otpadaju na Istarsku i Primorsko-goransku županiju u kojima su centri izgrađeni i gdje su započeli sa radom. I zapravo upravo sada u vremenu energetske krize potrebno je evo rezervirati europska sredstva upravo u ovim novim programima kako bi se zapravo zaokružilo kružno gospodarstvo u Hrvatskoj o kojemu govorimo, ali zapravo ne djelujemo. Moramo iskoristiti postojeće resurse, a to je jedno od tih je zapravo i nesretno gorivo iz otpada koje će sada konačno doći do izražaja kao nova vrijednost. Kružno gospodarstvo, zelene tehnologije korištenjem prirodnih resursa je dio programa zaštite okoliša za koji će se klub Socijaldemokrata zalagati. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku poštovane Ružice Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovana ministrice, kolegice i kolege. Dakle u izvješću koje je predmet današnje rasprave prikazani su financijski pokazatelji statusa provedbe operativnih programa financijskog razdoblja od 2014. do 2020. u izvještajnom razdoblju od 1. siječnja do 30. lipnja 2021. godine, dakle operativni program konkurentnosti i kohezija, operativni program i učinkoviti ljudski potencijali, program ruralnog razvoja, operativni program za pomorstvo i ribarstvo. U izvješću nema analize utrošenih sredstava koje korisnici sredstava dostavljaju u zahtjevima za nadoknadu sredstava, odnosno utrošak sredstava za nabavku opreme i strojeva, usluge građenja, vanjske usluge, naknade za plaće, putne troškove i slično. Iz izvješća nije razvidno u kojoj mjeri korisnici sredstava koriste predujam na koji korisnik ima pravo, a utvrđuje se u odnosu na dinamiku aktivnosti, na projektu i korisnikove potrebe u svrhu provedbe projekta u ugovoru. Ti svi podaci trebali bi postojati u bazama podataka, jer svi korisnici sredstava u tzv. zahtjevima za nadoknadom sredstava dostavljaju zbirno podatke o vrsti troška, pa bi bilo korisno da takvi podaci u agregiranom obliku budu ako ne dostupni u izvještajima Saboru Republike Hrvatske, a onda barem javnosti jer su ti podaci obzirom na izdašnost sredstava itekako bitan čimbenik i bitan element za makroekonomska planiranja u Republici Hrvatskoj. Nadalje u izvješću nema podataka o tome tko su krajnji korisnici, na primjer jesu li to tijela javne vlasti, jesu li to možda trgovačko društvo u vlasništvu Republike Hrvatske ili JLS-a, poduzetnici, udruge, humanitarne organizacije, javne ustanove i slično. Bilo bi poželjno da se na jednom centraliziranom mjestu ovi podaci mogu naći u realnom vremenu. Do sredine srpnja 2019. godine za operativni program konkurentnost i kohezija, operativni program učinkoviti ljudski potencijali, program ruralnog razvoja, operativni program za pomorstvo i ribarstvo nisu bila izrađena pravila za određivanje financijskih korekcija za utvrđene nepravilnosti. I danas se za utvrđene nepravilnosti primjenjuje tzv. pravila o korekcijama koja su sastavni dio ugovora o korištenju bespovratnih sredstava, ali ne i opći akt koji donosi nadležno tijelo. U tzv. odlukama o nepravilnostima često se kao pravni akt navode smjernice za utvrđivanje financijskih ispravaka koje su određene Odlukom Europske komisije od 19. prosinca 2013. godine, a koje nisu objavljivane niti su u službenom listu EU, niti su u Narodnim novinama. Koristim priliku da povodom ovog izvješća ukažem na manjkavosti Zakona o uspostavi institucionalnog okvira za provedbu europskih strukturnih investicijskih fondova u Republici Hrvatskoj u financijskom razdoblju od 2014. do 2020. godine, te uredbe o tijelima u sustavima upravljanja i kontrole korištenja Europskog socijalnog fonda, Europskog fonda za regionalni razvoj i kohezijskog fonda u vezi s ciljem ulaganje u rast i radna mjesta. Za ove poslove nadležno je Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU određeno kao središnje tijelo državne uprave nadležno za poslove regionalnog razvoja i fondova EU. Međutim, prema članku 88. stavak 1. Ustava RH Hrvatski sabor može najviše na vrijeme od godinu dana ovlastiti Vladu RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegova djelokruga osim onih koja se odnose na razradu Ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave. Stoga obzirom da Vlada RH nema ustavnu ovlast donositi uredbe kojima razrađuju Ustavom utvrđena ljudska prava i temeljne slobode, djelokrug i način rada državnih tijela, pa tako niti Uredbu o tijelima u sustavima upravljanja i kontrole. U budućem razdoblju bi dakle onda trebalo uskladiti naš zakonodavni okvir sa Ustavom RH. Naime, Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU određeno je kao središnje tijelo državne uprave nadležno za poslove regionalnog razvoja i fondova EU bilo je kvazi žalbeno tijelo koje je odlučivalo o prigovorima, o odlukama, o nepravilnostima kolokvijalno nazvane korekcije u odnosu prema zahtjevima za povrat sredstava. Zbog jačanja transparentnosti rada, te prevencije u nastanku nepravilnosti i odlukama o nepravilnostima Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU trebalo bi omogućiti, odnosno učiniti javno dostupnim podatke o podnositeljima prigovora i upravnim rješenjima povodom prigovora na odluke o nepravilnostima. U općim odredbama Ugovora o korištenju bespovratnih sredstava koji se financiraju iz fondova EU određeno je da su upravljačka tijela i posrednička tijela obvezna čuvati i ne otkrivati trećim osobama informacije o korisniku i partnerima koje su označene kao povjerljive i koje bi mogle naštetiti njihovim poslovnim interesima. Obveza čuvanja informacija ne primjenjuje se u slučaju kada je to opravdano primjenom pravila o obavještavanju javnosti, pravila o informiranju i vidljivosti, pravilima o pravu na pristup informacijama, te potrebom obavještavanja drugih nacionalnih i europskih institucija što uključuje i tijela sustava upravljanja i kontrole, sektorski nadležna tijela, te osobe zaposlene u tijelima ili osobe koje su tijela sustava upravljanja i kontrole angažirala u svrhu provedbe aktivnosti koje se vežu uz poslove iz njihova djelokruga. U potonjem slučaju poduzimaju se razumni koraci u svrhu zaštite informacija koje su označene kao povjerljive. Ovakva opća odredba ugovora o korištenju bespovratnih sredstava koja se financiraju iz fondova EU dovela je do intervencije i samog povjerenika za informiranje Republike Hrvatske koji je konstatirao da ugovor kojeg je tijelo javne vlasti kao korisnik sredstava zaključilo sa nadležnim ministarstvom, te zahtjevi za nadoknadom sredstava po tom ugovoru pa i računi dobavljača koji su priloženi uz zahtjeve za nadoknadu sredstava trebaju biti dostupni javnosti i to bez ikakvih ograničenja. Prema tekstu izvješća potresi koji su se dogodili 28. i 29. prosinca 2020. godine na području Sisačko-moslavačke županije, Zagrebačke županije i Karlovačke županije uzrokovali su znatna oštećenja na državnoj imovini, a u izvještajnom razdoblju tu je svrhu u Operativni program konkurentnost i kohezija kroz izmjenu uvedena nova prioritetna os, dakle Sanacija šteta od potresa, u okviru je osigurano 843,6 milijuna kuna za objekte u državnom vlasništvu kojima upravlja Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje. Objavljena su 2 poziva za obnovu obiteljskih kuća u vlasništvu RH na potresom pogođenim područjima i za uklanjanje i izgradnju zamjenskih stambenih jedinica u vlasništvu RH na potresom pogođenim područjima. S korisnikom su potpisani ugovori o dodjeli bespovratnih sredstava 26. svibnja 2021., a sve aktivnosti na projektima trebaju biti završene do 31. prosinca 2023. Drugim riječima, novcima iz europskog Fonda za konkurentnost i koheziju obnovit će se samo infrastruktura u državnom vlasništvu. No, građani mogu očekivati pomoć iz europskog Fonda solidarnosti sve do lipnja 2023., dakle godinu dana dulje od predviđenih 18 mjeseci. Iako se dakle i ovdje radi o europskom fondu, isti se ne navodi nigdje u ovom Izvješću. Zašto? Naime, građani su u ovom trenutku najviše zainteresirani za obnovu svojih kuća, odnosno za obnovu koja još, budimo iskreni, nije niti započela. Dopustite mi za kraj iznijeti jedan osobni osvrt na ove dostupne brojke. Dakle od 1. srpnja 2013. g., dakle to je datum ulaska RH u EU pa do 30. lipnja 2021., RH je europski proračun uplatila 28,25 milijardi kuna, a EU je u istom periodu u proračun RH uplatila 68,69 milijardi kuna. Jednostavnom računskom operacijom temeljem podataka iz ovog Izvješća dolazimo do toga da je u periodu 13 godina, RH dobila iznos od 40,44 milijarde kuna, odnosno otprilike 3,11 milijardi kuna godišnje i to da je taj iznos uplaćen u proračun RH, no nigdje ne piše da su svi ti novci iskorišteni sukladno pravilima za dobivanje sredstava. Činjenica je kako je 3 milijarde kuna godišnje doista realna pomoć hrvatskom gospodarstvu, no, ako se ima u vidu činjenicu kako proračun RH u 2022. iznosi 164,5 milijardi kuna, kako onda opravdati gotovo poltronski politički odnos RH spram EU. Ili, drugim riječima, da RH nije država koja je zadužena 87,4% BDP-a i da nemamo takve godišnje kamate, ne bi nam niti trebala pomoć iz EU fondova. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovane Ivane Kekin.
Hvala vam predsjedavajući, poštovana ministrice, zastupnici. Čemu služe strukturni i investicijski fondovi EU? Načelno i navodno služe provedbi politike EU i uravnoteženijem razvoju, smanjenju razlika među državama članicama. Pa kako Hrvatska koristi sredstva koja joj EU stavlja na raspolaganje? Za početak, novac se dodjeljuje na temelju pripreme operativnih programa, a svaki od njih se veže za zasebni EU fond, a potom operativni programi unutar sebe imaju osi kojima definiraju prioritete. Osim toga, dakle osim tih operativnih programa kojih imamo 5, decentralizirana se sredstva spuštaju i kroz programe teritorijalne suradnje, a od svih tih operativnih programa i sredstava koje smo imali prilike dohvatiti, ovo Izvješće koje ste nam dostavili nam kaže da smo mi dohvatili 47%. Dakle 47% u 8 godina provedbe, što bi valjda trebalo značiti da ćemo u preostale 2 dohvatiti ostalih 53%. Živi bili pa vidjeli. Sredstva se dodjeljuju kroz 2 osnovna modela, dakle izravnom dodjelom za velike strateške projekte, Pelješki most, ograničenim pozivnim natječajima gdje se unaprijed dogovara za što su sredstva i tko treba pripremiti kakvu dokumentaciju ili projekt i onda se ti subjekti jave na raspisani poziv i otvorenim natječajem za dodjelu bespovratnih sredstava, dakle poznata grand shema koja može funkcionirati ili po principu otvorenog natječaja s rokom, dakle otvori se natječaj koji traje mjesec ili 2, svi zainteresirani se prijave, sve prijave se evaluiraju i odabiru se najbolji ili po drugom modalitetu, a to je trajno otvoreni natječaj, tzv. najbrži prst. Potonje nažalost u modalitetu otvorenih natječaja i najčešći, a funkcionira na sljedeći način. Natječaj se otvori, prijave se skupljaju, ali se ne evaluiraju nego se doslovno traži zadovoljenje minimuma bodovnog praga te se slaže rang lista na temelju brzine prijave i natječaj se zatvara kada se sva sredstva dodjele, što obično bude unutar prve polovine prve minute od otvaranja natječaja. Dakle unutar prve polovine prve minute, to je brže nego što su otišle karte za koncert Brucea Springsteena na novoj europskoj turneji. Dakle, ne gledamo tko ima najbolje tko ima najbolje pripremljen projekt, ne gledamo kome je projekt razvojno potrebniji, ne gledamo koji su ciljevi i smisao projekta, ne gledamo koliko su ti isti ciljevi u vezi s ciljevima natječaja nego samo gledamo tko je prvi kliknuo. Navedeno dakako dovodi do silne frustracije kod prijavitelja, ... [[Upadica se ne čuje.]] pardon, nekom je filmić otišao, da. ... [[Upadica se ne čuje.]] Aha, da, okej i osjećaja nepravde, a također i do toga da se angažiraju gameri, da se programiraju botovi i koriste drugi mehanizmi prijevare kako bi se uspjelo doći do sredstava iz EU fondova. Kako je to moguće i zašto bi, zaboga, itko kreirao takav proces, pitanje je koje se samo nameće, a odgovor leži u činjenici da vladajući nisu u stanju organizirati sustav, što se također, vidi iz dostavljenog nam Izvješća. Naime, u baš svakom od operativnih programa, nedostaje između 10 i 40% potrebnih ljudskih kapaciteta za provedbu. Možda je razlog manjka ljudi neproveden planirani projekt Upravljanja ljudskim resursima koji je trebao definirati standarde zapošljavanja, napredovanja i plaća prema zaslugama. Naime, ako sredstva želite dodjeljivati po principu natječaja s rokom, gdje se nakon roka sve te prijave evaluiraju i shodno rezultatima evaluacije, a ne brzini klikanja rangiraju onda morate imati evaluacijske timove, bilo interne, bilo vanjske. Vidimo prema izvješću da internih timova nema, a zašto se u dovoljnoj mjeri ne angažiraju vanjski evaluatori to ne znamo jer iako svaki operativni program ima i sredstva namijenjena za tehničku pomoć, dakle koja služe konkretno organizaciji provedbe, naši vladajući ne kompliciraju s evaluacijama i sličnim tricama nego efikasni kakvi jesu sve riješe u sekundu do dvije. Kako to izgleda u praksi vidimo u izvještaju evaluacije operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali u razdoblju od 2014. do 2020. u kojem čitamo citate, iskustva onih koji su pripremali projekte i pokušali se prijaviti, a kažu: jurili smo do pošte, bili smo spremni u 8 i 59, a onda im je nestao Internet ili poslali smo prijavu jučer u 11:00:56.07 odnosno u 56 sekundi, što je izgledalo jako dobro, u međuvremenu smo primili obavijest o neuspješnom podnošenju projektne prijave jer je predmetni poziv u međuvremenu obustavljen temeljem iznosa bespovratnih sredstava u prethodno zaprimljenim prijavama, do 35 sekunde je potrošeno već oko 200% sredstava te financijske omotnice. Uz navedeni, složit ćete se, rijetko sumanuti mehanizam rangiranja projekata onih koji bi u Hrvatskoj htjeli koristiti eu fondove isto dodatno otežava činjenica da se natječaji najavljuju, pa nestaju, da se do zadnjeg časa ne znaju i ne najavljuju uvjeti, mnogi pojedinci, firme, udruge, JLS, doslovno na slijepo pripremaju projekte, vade dokumentaciju, vade građevinske dozvole, svi znamo kako to traje i izgleda u Hrvatskoj, a sve da bi u 168. koraku shvatili da se zapravo ne mogu prijaviti jer da eto ne odgovaraju im uvjeti ili da su zakasnili sekundu do dvije s prijavom, skoro, skoro kao da netko želi da ne dobiju eu sredstva, možemo se samo zapitati zašto, ipak sredstva se dodijele nekim sretnicima. Imamo tri mogućnosti, odgovor A su botovi, odgovor B su gejmeri i odgovor C su HDZ-ovci, dakle na terenu se čuju priče o tome kako oni koji imaju tzv. vertikalu prema gore bilo da se radi o JLS, bilo da se radi o privatnicima, dakle da oni koji su bliski HDZ-u i HDZ-ovcima imaju informacije daleko ranije, pa pripremljeni čekaju natječaje. Te su se vertikale pokazale korisne i u nekim drugim situacijama, pa tako tračevi iz SAFU-a kažu da su se nizu projekata korekcije stavljale za sve i svašta. Jedan od najzabavnijih kojeg sam baš čitala je taj jedan od najzabavnijih primjera je onaj gdje je SAFU utvrdio nepravilnosti i odredio financijsku korekciju od 25% na ukupan iznos ugovora o javnoj nabavi za radove i opremanje što je iznosilo više od 300 tisuća kuna, a znate u čem su bile nepravilnosti? Očitovali su se u dimenzijama naslonjača koji su nabavljeni i koji su odstupali 5 cm od onih koji su bili navedeni u javnoj nabavi, te u boji stolića, tražena boja je bila prirodno drvo, a nabavljena je crna i dobili su korekciju od više od 300 tisuća kuna. S druge strane oni u vertikali prolazili su puno bolje kada dođe do korekcija, što je na koncu konca završilo s gđom. Žalac i bivšim ravnateljem SAFU-a Petricem u zatvoru. Ako se samo kratko prisjetimo da je g. Petric iznova imenovan ravnateljem SAFU-a nakon što je Telegram pisao sve o aferi Žalac i o njenoj dubiozi sa EU fondovima i to da je imenovan od strane samog premijera Plenkovića nemoguće je čistom mentalnom vertikalom ne doći do zaključka da HDZ-ove vertikale nisu niti slučajnost, niti iznimka nego sistem kod dodjele EU sredstava u Hrvatskoj. Tome u prilog ide i činjenica da se i dalje ne razdvajaju natječaji za općine i gradove različitog indeksa razvijenosti, što u praksi šteti onima koji imaju nizak indeks jer često nemaju kapacitete za prijavu projekata, ali također mnoge JLS recimo iz Istre ili sjeverozapadne Hrvatske žale se da nemaju šanse doći do sredstava. Nemoguće je ne primijetiti da su to upravo one JLS gdje na vlasti nije HDZ i onda nastavno na sve navedeno dolazimo do sredstava kojima se stalno hvalite iz NPOO-a gdje je jasno kao dan da nema jasne procedure još uvijek kako će se, koliko i što financirati, nema jasnih naznaka da će se jednom zauvijek ukinuti najbrži prst, nema jasnih uvjeta i kriterija za spremnost projekata koji se na NPOO mogu prijaviti, a iako smo na polovini 2022. još uvijek nemamo završen niti jedan operativni program za razdoblje od 2021., koji je počeo 2021., mi nemamo još završen operativni program, pa se još jednom stječe dojam da je bitna jedino vertikala, vertikala sprege sa HDZ-om koja odlučuje o dodjeli više desetaka milijardi koji bi ovu zemlju trebali povesti konačno naprijed i s tim novcem se to stvarno može izvesti, ali jedino i isključivo pod uvjetom da ga ne kontrolira HDZ-ova vertikala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a, poštovane Katarine Peović.
Dobar dan. Ajmo probati se suočiti s nekoliko mitova koji se ovdje ponavljaju i možda i s jedne, pa i s druge strane, jedan od tih je, to su ogromna sredstva, imamo 25 milijardi eura uuuuu, sad ćemo se jako obnoviti, sve ćemo popraviti, privreda će narasti. To jest nešto više od prethodnog razdoblja, no treba postaviti pitanje zašto se Hrvatska u razdoblju od 2014. do 2020. nije razvila iako je tada imala 11 milijardi eura, zašto? Zato što je taj iznos od ukupnih manji, od ukupnih hrvatskih investicija u privatnom i javnom sektoru u samo jednoj godini prije krize 2008.-'9., cijeli taj iznos u tom 7-godišnjem razdoblju je manji od samo jedne godine pretkrizne. Da bismo stekli uvid u to koliko su to mala sredstva sa kojima se mi de facto ne možemo razviti samo ću vam dati još par podataka. SAD u jednoj godini ima budžet 4 puta veći nego EU u 7 godina. Znači SAD federalni budžet je preko 4 tisuće milijardi dolara za jednu godinu. EU budžet je nešto manje više od 1000 milijardi eura za 7 godina. O.k. Nešto je manji nesrazmjer kad se uključi sad ovaj hajmo ga reći izvanredni corona fond, ali to je nebitno. Nebitno znači da uzmemo u obzir koji su to iznosi. Ali možda veći problem od visine predstavlja ograničenje za što se ta sredstva uopće mogu koristiti. Ta se sredstva ne mogu koristiti za koheziju i razvoj. Ona se znači mogu koristiti u okviru tzv. famoznog slobodnog tržišta koja navodi neka ograničenja. Jedno od tih ograničenja imate u ugovoru i o funkcioniranju EU u članku 107. koji se zove uvjeti korištenja, gdje su državne potpore zabranjene. Sve što utječe na famozno, navodno slobodno tržište i tržišno natjecanje je zabranjeno. Znači to se lijepo zove institucionalni okvir za korištenje EU fondova zato dolazimo do toga da je brodogradnja kod nas uništena, iako moramo isto tako priznati da EU nikad nije zahtijevala privatizaciju brodogradnje što smo napravili na svoju ruku. Sredstva znači ne mogu očito pomoći da se ne ugasi brodogradnja, brodogradnja je zadnja znači industrijska grana koja ima mogućnost proizvesti višu dodanu vrijednost, multiplicirajuće učinke na privredu, proizvodi se visoko sofisticirani proizvod a ne usluge i turistički znači sektor koji nam je zavladao, postali smo monokultura. Ne pomaže da se održi ili razvije poljoprivredno-prehrambena industrija, da se održi i reformira tehnološki i opremi tekstilna industrija. Znači sve industrije u kojima smo nekad bilježili značajan izvoz. Drugi mit, drugi mit EU fondovima ćemo se razviti, ne samo da su to jako velika sredstva nego mi ćemo se pomoću njih razviti. Zašto služe EU fondovi? Znači EU fondovi služe za konvergenciju i koheziju, te očuvanje unutarnjeg tržišta i jednakih mogućnosti za sve članice. To valjda znači očuvanje, to valjda znači zalaganje za prevladavanje nejednakosti i postavljanje protuteže rezultatima koje proizvodi tzv. unutrašnje tržište na kojem se natječu ekonomski nejednaki i nerazvijeni. No jasno je kao dan da ne vidimo niti konvergenciju, niti koheziju nego vidimo Europu dvije brzine, masovnu emigraciju sa periferije u centar, gašenje proizvodnje na periferiji, sve nepovoljniju privrednu strukturu i jednu od najnižih stopa zaposlenosti kolega Pavić. Znači manipulacija statistikom je jako učinkovita pogotovo kada se gleda izolirano u kontekstu ono što vi navodite od jutros. Znači smanjenje stope nezaposlenosti, znači vladajući se stalno na to pozivaju ne samo vi, mislim i cijela vaša strana stalno to navodi. Jel'? Ali kada se stavi u kontekst ne samo ta statistika, nego i statistika rasta plaća, statistika rasta BDP-a. Kad se stavi u kontekst sa ostalim nama sličnim zemljama koje su rasle brže imaju više stope zaposlenosti ili slično, onda se pokazuje da mi objektivno zaostajemo kada ti rasteš neznatno, a drugi rastu brže to se zove zaostajanje, a ne napredak. Kad se govori o zaposlenosti trebalo bi navesti točno po stopama zaposlenosti koji smo po redu od začelja, odnosno koliko država u okružju ima višu stopu zaposlenosti, koliko je njih brže raslo u zadnjih 6, 7 godina. Usput rečeno Hrvatska je druga najsiromašnija zemlja u EU. Hrvatska se 2020. spustila na 64% vrijednosti prosječnog BDP-a EU po glavi stanovnika. Nije najvažniji kriterij znači BDP ali je simptomatičan, znači spustila se 2020. u odnosu na 2019. zacementirali smo si status druge najsiromašnije članice EU u društvu sa Grčkom odmah iznad Bugarske čiji je BDP recimo te godine narastao na 55%. Ali hajmo dalje. Kad se kaže da ćemo se razviti, EU fondovima ćemo se razviti evidentno da imamo deficit robne razmjene sa EU i uopće sa inozemstvom. Evo najnoviji podaci koje sam našla, znači 2021. godine deficit je, vanjsko-trgovinski deficit je iznosio 64,4 milijarde kuna što je 16,6% više nego u istom razdoblju 2020. godine. Evidentno je da EU fondovi u ovoj financijskoj perspektivi uopće ne poboljšavaju razvoj Hrvatske i ne pridonose tom razvoju koheziji i konvergenciji i očito je da ta sve nepovoljnija privredna struktura utječe na to da mi imamo samo mikro, malo i eventualno srdnje poduzetništvo. Nemamo znači nikakvu razvijenu, visoko sofisticiranu proizvodnju. Jedna od vrlo manipulativnih mitova koje propagira HDZ je mi smo dobili puno više od drugih. Znači 25 milijardi eura. Pa mi bi trebali tome da težimo što manje EU fondova, da mi budemo ti koji daju u EU kasicu prasicu više a primamo manje, jer bi to apsolutno značilo da smo mi razvijenijih od drugih. To da mi primamo socijalnu pomoć to stvarno nije nešto s čim bi se netko trebao hvaliti, s čime se pametan srami, čega se pametan srami, čega se pametan srami budala se time hvali. I samo tog mogu reći. Ono što sam pitala ministricu je također dosta da tako kažem zabrinjavajuće i njezin odgovor. Znači riječ je o novom, opet pokretanju projekta koji je već doživio niz pritisaka u javnom prostoru. Znači opet se od 16. svibnja ove godine pokreće program ulaganje u zajednicu. Nije problem ministrice to da se strukturalno obnavljaju kulturna baština i crkve, ali je zbilja problem na koji se to način radi. Da mi znači dobivamo novi projekt usprkos tome da se i kroz proračun i kroz financiranje, znači lokalne zajednice crkve i crkvenih projekata i infrastrukturnih projekata pokreće novi program u kojem se ministrice ni najmanje ne financiraju infrastrukturni projekti i obnova crkava, nego kao što sam vam citirala ovdje se financira sveti Josip, župa svetog Josipa u Stubičkim toplicama, njihovo parkiralište, parkiralište smo spasili. Ili numizmatička zbirka u župi uznesenja Marijina 300 000 kuna smo dali za numizmatičku zbirku. Znači pored svih netransparentnih sredstava koje premašuju milijardu kuna godišnje Vatikanskih ugovora koji su specifikum samo Hrvatske, mi ćemo sad još jedan projekt plaćati gdje se neće udruge javljati, niti će moći proći jer evidentno je znači iz prethodnih primjera da su udruge civilnog društva ovdje bile podređene i u bodovanju, nego evo numizmatičke zbirke i parkirališta župa. I kad nam onda Plenković najavljuje da ćemo u budućnosti još više novaca iz EU fondova dobivati, hajmo svi zapljeskati činjenici da smo se zabetonirali na zadnjem mjestu u EU i da socijalna pomoć koja se naziva kohezijom i konvergencijom hvalimo kao nekakav naš hrvatski uspjeh. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovane Marije Selak Raspudić.
Prije svega osvrnut ću se na navedeno izvješće, a on da i na neke općenite probleme koji se tiču privlačenja sredstava iz EU fondova. Što se tiče ovog izvješća pretpostavljam da smo mi u Hrvatskom saboru navikli na jako malo, pa trebamo u skladu s time biti zahvalni kada nam izvješće dolazi za samo jedno izvještajno razdoblje i kasni minimalno pola godine suprotno zakonskim odredbama. Budući da smo na žalost u prethodnom izvještajnom razdoblju raspravljali o 4 izvješća za 2 godine koja su jednako toliko i kasnila. Sada bismo naravno da sve ide po propisima trebali raspravljati ili o dva izvješća ili minimalno da smo u skladu sa vremenskim tokom o onom izvješću koje bi bilo do prosinca ove prethodne godine. Najbrži prst i dalje nije problem koji je riješen što je i ovdje prethodno istaknuto u raspravama, što vidimo da predstavlja problem u postupanju čak i novim ministrima, a ono što osobito zabrinjava što se može pronaći i u ovom izvješću, a što je prethodno naglasila i sam ministrica da se govori o tome da se radi na novoj metodologiji. Koliko dugo je poznat i prepoznat problem najbržeg prsta u Republici Hrvatskoj? I kako je moguće da nakon toliko vremena, nakon nekoliko godina mi i dalje raspravljamo o radu na novoj metodologiji, a još uvijek nemamo jasno naznačene kriterije i smjernice koje će doista omogućiti da se evaluiraju svi pristigli projekti i da izbjegnemo potencijalne manipulacije s najbržim prstom koji i inače kao rješenje nikad nije bio najsretniji upravo zbog njegove nelogične i prirođene diskriminatorne metodologije. Tijekom izvještajnog razdoblja navodi se u ovom izvješću na provedbu poziva i projekata znatno je utjecala pandemija bolesti covid-19, te potresi na pogođenim područjima. Mi smo dakle ovdje mogli saznati da zbog navedenih razloga pogotovo ovih koji se odnose na potresom pogođena područja neki su se projekti prolongirali i u sljedeće izvještajno razbolje. No, bojim se da ćemo tek vidjeti kakav će biti epilog tog izvještajnog razdoblja i da nam neće čak niti ta odgoda pomoći, da ispunimo kriterije, odnosno uzmemo sredstva koja bismo mogli potrošiti u okviru EU fondova za sanaciju potresom pogođenih područja. Nismo nikada ni saznali epilog s obzirom da ćemo sada privlačiti velika sredstva upravo za obrazovanje u Republici Hrvatskoj kako za ono predškolsko, tako i za osnovnoškolsko, pa i visoko školsko obrazovanje. Epilog i posljedice toga što se događalo za vrijeme ministrice Divjak gdje smo morali sada nedavno platiti velike penale za tzv. korekciju možda i najpogrešnija riječ koja se koristi kada raspravljamo o dodjeli sredstava i kriterijima za provjeru tih istih sredstava unutar EU fondova. Dakle, ta korekcija nas je koštala da je nečije proizvoljno dodjeljivanje određenih pozicija i mogućnosti participacije u EU projektima koji su se odnosili na Ministarstvo obrazovanja koštalo Republiku Hrvatsku više milijuna kuna a da nitko za to nije propisno kažnjen. I to nas ponovo vodi na ono načelno pitanje subvencijske prevare kada govorimo ovdje o svim nepravilnostima koje ću također istaknuti u sklopu ovog izlaganja s obzirom da postoji Kazneni zakon, s obzirom da postoji način na koji se regulira ova tematika i s obzirom da toliko godina govorimo o različitim malverzacijama u okviru upravo korištenja europskih fondova koliko ljudi doista u Hrvatskoj osuđeno za subvencijske prevare. I postoji li itko tko kazneno odgovara za takve propuste koji rezultiraju korekcijama ili se korekcije vode kao a to smo također mogli pronaći unutar ovog izvješća za određene projekte kao omaške koje nisu ničija krivnja, niti greška i time prolaze nekažnjeno za sve osim za građane Republike Hrvatske koji će iz vlastitih sredstava koje su uplatili u proračun morati pratiti te omaške. Dakle, ne mogu se novci koji su jednom dodijeljeni određenim osobama bez obzira što je to bilo mimo natječaja, mimo kriterija vratiti nazad u naš proračun, nego će proračun pokriti te greške ili kako se to voli reći omaške. Nastavno na konačno izvješće reviziji sustava, pouzdan sustav za prikupljanje, bilježenje, pohranjivanje podataka za potrebe praćenja, evaluacije financijskog upravljanja, provjere i revizije uključujući veze sa elektroničkim sustavom razmjene podataka sa korisnicima iz veljače 2020., u veljači 2021. ARPA-i je dostavljeno očitovanje o provedbi preporuka te je ARPA utvrdila da su sve preporuke osim jedne, provedene. Dakle, imamo mnogo takvih mjesta u ovom Izvješću gdje se govori o određenim nepravilnostima, međutim, kada se ide dalje u konstataciju koje su to nepravilnosti, imamo nekakve općenite opise umjesto da imamo naglasak na onome što nije provedeno i detaljno objašnjene razloge zašto to nije provedeno da bismo iz toga mogli nešto naučiti, pa čak i ovaj dio koji se odnosi na opisne nepravilnosti projekta, ne vidim i dalje opravdanost toga da nemamo konkretno navedene primjere osobe, tvrtke i sve one koji su odgovorni za nepravilnosti odnosno prevare u korištenju sredstava koja dolaze iz EU fondova. Problemi koje imamo u okviru korištenja EU fondova i dalje ostaju isti, premda u svakom izvještajnom razdoblju imamo jedno zanimljivo poglavlje koje se zove Naučene lekcije. Naučena lekcija bi bila lekcija bi bila lekcija koja se naučila, a ne lekcija koju tek treba provesti u djelo. Ovdje, kada govorimo o naučenim lekcijama, mi govorimo o nečemu što smo uočili da treba popraviti, to još uvijek nije naučena lekcija. Naučena lekcija se manifestira u sljedećem razdoblju kao nešto što se više ne događa, bilo kao nepravilnost, bilo kao mogućnost lakšeg privlačenja sredstava. Ovdje svi problemi, kada razgovarate s osobama koje dolaze iz lokalnih jedinica samouprave ostaju isti, mogućnost participacije uopće u privlačenju sredstava iz EU fondova, zbog čega na kraju EU fondovi omogućavaju, da to pojednostavim, da bogati budu još bogatiji, dakle, bogate jedinice lokalne samouprave mogu i dalje razvijati svoje lokalne samouprave i privlačiti sredstva iz različitih EU fondova, za razliku od onih siromašnijih upravo zbog mogućnosti participacije odnosno dijela koje moraju same jedinice lokalne samouprave platiti da bi mogle aplicirati za određeni projekt, odnosno koristiti sredstva. Da, naravno, one mogu dignuti kredite po niskim kamatnim stopama, međutim, kad dolazimo i do tih kredita, ne možete ih dignuti za 100 projekata, možete ih dignuti tek za neke i opet ste tu, ako ste siromašna jedinica lokalne samouprave odnosno ona jedinica kojoj najviše novci trebaju, ograničeni u privlačenu tih istih sredstava, za razliku od onih koji već novaca imaju pa mogu razvijati i neke druge dodatne politike u svojim jedinicama lokalne samouprave. To dovodi siromašnije jedinice lokalne samouprave i do nemogućnosti participacije na više projekata, a ako imamo u vidu trenutnu situaciju, ono s čime bi se Ministarstvo hitno trebalo baviti i ostaje otvoreno pitanje kako će riješiti je već potpisane projekte s troškovnicima koji pripadaju jednom razdoblju koje nije osjetilo ovu radikalnu inflaciju i poremećaje na tržištu. Trenutno mnogi projekti koji su vezani za trošenje ovih sredstava su na papiru bezvrijedni jer cijene koje su njima navedene i pod kojima su oni ugovoreni se ne mogu realizirati u praksi budući da su otišle cijene itekako gore, pogotovo kada govorimo o građevini i sličnim profesijama. Dakle, na koji način ćemo revidirati već zaključene ugovore i omogućiti tim istim jedinicama lokalne samouprave i onima koje su privukle sredstva iz EU fondova po nekim drugim kriterijima, da ipak budu u mogućnosti realizirati te projekte, ako su troškovnici bezvrijedni. Najveći tu problem za kapitalne projekte koji se upravo odnose na državne projekte jer će tu na kraju država izgubiti projekte. Kada govorimo dalje o nepravilnosti, tijelo za reviziju u lipnju 2021. utvrdilo je da su navedene provjere adekvatno provedene te da sustavna pogreška nema financijski učinak na prihvatljivost izdataka. Dakle tako se promatraju pogreške koje se kod nas događaju, odnosno da su zadovoljeni propisi uvjeti da su iznosi uključeni u prethodne zahtjeve. Nadalje imamo i situaciju da kad govorimo uz vrste nepravilnosti prijavljene u izvještajnom razdoblju, u projektima sufinanciranim iz EFRR-a, evidentiran je jedan slučaj kršenja pravila sufinanciranja i onda se to omaška kojom je u okviru zahtjeva za nadoknadu sredstava potraživan i odobren viši iznos troškova nego što je knjižen. I to je omaška. Za omašku, pretpostavljam, ne postoje nikakve sankcije niti posljedice. Vrlo, vrlo zanimljivo. Dakle budući da sada vrijeme istječe, ja ću nastaviti sa ovim daljnjim iznošenjem i refleksijom na nepravilnosti s obzirom na to na ono što nas najviše u društvu opterećuje u pojedinačnoj raspravi, ali voljela bih znati doista, kada govorimo o sankcijama i na razini službenika i na razini onih rukovodećih ministara, koliko tih sankcija ima zbog nepravilnosti u korištenju EU fondova.
Slijede pojedinačne rasprave. Prva je poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana ministrice, kolegice i kolege. Nastavit ću otprilike tamo gdje sam stala u raspravi vezano uz u ime kluba, a ovu raspravu, dopustite, ću nekako centrirati, odnosno voditi na onu temu što je zapravo ja cijenim boljka svih boljki, a to su ljudi. Dakle, ja sam jedna od onih koja je veliki fan toga da je Hrvatska ušla u EU, dobro je da smo članica i dobro je da smo u društvu bogatijih, uspješnijih, koji više znaju nego što znamo mi. Jednako tako, mislim da iz svega toga možemo izvući i neke pouke i neke lekcije i da EU ne čitam samo na način vezan uz povlačenje sredstava iz EU odnosno korištenja fondova nego niz drugih stvari. No ili ali, kad malo gledamo gdje se Hrvatska to nalazi, ona se po brdu stvari nalazimo na dnu i trebamo se pitati zašto i što trebamo napraviti da to sve zajedno promijenimo, da napravimo neki iskorak i da napravimo neki iskorak prema nečemu boljem i pojednostavljeno rečeno, kad govorimo o ljudima, govorit ću sa 3 teme, 3 grupe. Prvo su oni koji pripremaju, rade vezano uz programe i projekte koji apliciraju za korištenje fondova. Drugo je oni koji provode i koji osiguravaju otvorenost, transparentnost, kontrolu i sve ostalo i treća grupa ljudi su oni koji stvarno na terenu nešto rade da bi se ti projekti realizirali. Pri tom, naravno, uvijek se vežem uz nešto što si nekako utvaram da nešto više o tome znam, a to su projekti infrastrukture. Ministrica je tu kad je govorila, govorila o državi i ulogi države i korištenja fondova vezano uz projekte infrastrukture. Jedinice lokalne samouprave jednako tako, kad gledate kojim projektima sudjeluju puno vezano uz projekte infrastrukture, tako da ću krenuti od kraja. Tko će to napraviti? Tko će to realizirati? Pa kolegice i kolege, suočimo se s realnošću. Mi danas imamo da građevinske tvrtke otkazuju posao iz dva razloga, iz razloga što znaju da su ugovorili po jednim cijenama po kojima ne mogu to realizirati, a ne mogu osigurati vantroškovničke radove i sve ostalo zbog onog što je ministrica rekla, zbog javne nabave i sve ostalog i nemaju s kim to realizirati. I nemojmo se zavaravati, nema to više potencijala da se, da se javljaju nekakve građevinske tvrtke s područja EU jer svi imaju iste ili slične probleme. Nema ljudi, nema ljudi koji će raditi i umjesto da trud, angažman se napravi na način da vidimo što napraviti, iz kojeg ćemo dijela svijeta omogućiti da ljudi dođu i tu rade jer ono šta smo, mi smo bazen koji je tu bio na raspolaganju, iscrpili, pri tom bazen mislim iscrpili smo i prostor i Albanije i Kosova i Srbije i BiH i svega ostalog, dakle bazen je negdje drugdje i umjesto da naša Vlada sjedne, razgovara sa svim mogućim opcijama i varijantama da vidimo što tu napraviti, mi tu žmirimo pa stvari će se desiti kako će se desiti. Radove će građevinske tvrtke otkazivati jer neće imati s kim raditi i onda vam ide k'o domino efekt, neće se realizirati i sve dalje. Drugo, druga grupa ljudi je ljudi koji rade u javnoj upravi. Dakle, mi koji nešto duže pamtimo ili smo nešto duže radili neke stvari, ja se točno sjećam 2013., ulaska Hrvatske u EU i problem koji smo imali na razini ministarstava, na razini i upravljačkog tijela i prvog i drugog s ljudima koji nisu bili na adekvatan način educirani, koji nisu bili na adekvatan način pripremljeni da se bave sa, govorim sa ovog aspekta administrativnog aspekta vođenja projekta EU, ne govorim na razini države, al' to je bilo na jedinice lokalne samouprave. Vi ste tad nudili što je za javnu upravu bilo, tako, jedan iskorak, 20% veću plaću oni koji su radili na projektima, ja to konkretno mogu govoriti o projektu energetske učinkovitosti, 20% veću plaću. Niste nikog dobili, niste nikog mogli dobit. I sad imamo sljedeći problem. Uzimate ljude, educirate ljude, kad steknu znanje, iskustvo i sve ostalo, oni iz javne uprave odlaze negdje drugdje. Dakle, ajmo se suočiti s realnim problemima. Inače ćemo redovito raspravljati o ovom [[Upadica: Vrijeme.]] a s realnim problemima i stvarnosti se ne suočavamo. Hvala.
Replika, prva je poštovana Marija Selak Raspudić.
Uvažena kolegice Mrak-Taritaš, evo i sama sam u raspravi počela o toj temi jer mi se čini možda trenutno i najbitnijom s obzirom na inflatorne pritiske koje osjećamo. Što će se doista dogoditi i sa kapitalnim projektima čiji su troškovnici praktički bezvrijedni u ovoj ekonomskoj situaciji? Dakle kako riješiti taj problem i čini li, po vašem mišljenju, država dovoljno da se uopće reflektira o tome jer mi trenutno imamo situaciju gdje su teškom mukom ugovoreni projekti u nemogućnosti njihove realizacije zbog dubokog poremećaja na tržištu pa kad se hvalimo time da smo odgodili, dobili produženje roka za trošenje sredstava, to nam i ne znači puno jer ta sredstva više ne vrijede koliko su vrijedila prije godinu dana.
Odgovor.
Hvala lijepo kolegice Selak Raspudić. Dakle stvari su, mora se gledati s nekoliko razina ili nekoliko slojeva. Jedna od stvari je hvaliti se da si dobio produženje roka od godinu dana u situaciji kad građevinskog materijala nema, kad su cijene otišle u nebo, kad nemaš ljudi s kojima ćeš ti napraviti, to samo može čovjek koji ne razumije u čemu je problem. Mi imamo resornog ministra Paladina koji se bavi s tim kako sebi osigurati 67 milijuna kuna vezana uz projekt Kupari, a nudi mu se nešto drugo, a ne bavi se onim s čim bi se trebao baviti. Pa taj ministar Paladina bi trebao potrgati noge trčeći okolo, sastančiti i vidjeti kako iz ovog problema izaći van, kako omogućiti uopće da se priznaju vantroškovnički radovi, ali čak ne ni vantroškovnički radovi nisu u pitanju, nego povećanje cijena. Znate tko se s tim djelomično bavi? Ministar Butković vezan uz one projekte [[Upadica: Vrijeme.]] koji su iz njegovog resora. Djelomično.
Sljedeća replika poštovana Ivana Kekin.
Hvala vam poštovana zastupnice Mrak-Taritaš. Komentirali smo već, komentirala sam u replici ministrici Tablicu 12 gdje je vidljivo da smo iskoristili svega 15% sredstava za ključne reforme dakle uprave i pravosuđa i za razvoj civilnoga društva. S druge strane, netom prije toga u Izvješću je Tablica 10 koja jasno pokazuje da se u Hrvatskoj temeljna prava poput prava na cjeloživotno obrazovanje ili troškovi uključivanja djece u socioekonomskoj nepovoljnoj situaciji u predškolski odgoj i obrazovanje ili pomoćnici u nastavi, da se plaćaju i financiraju projektno, dakle sredstvima iz EU fondova, što je, dakako, u potpunosti neodrživo i to vidimo svake godine kada imamo iznova dramu. Mislite li da su te dvije situacije povezane? Dakle, neprovođenje reformi i to da temeljna prava financiramo preko EU fondova i projekata.
Odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, reforme ne stanuju na Markovom trgu, reforme stanuju negdje drugdje. Ne stanuju ni tamo gdje je zgrada Vlade relativno smo blizu i da tamo stanuju došli bi, … [[Govornica se ne razumije.]] bi došao i u ovaj Sabor i mi bi imali prilike o tome raspravljati. To je samo na razini trebalo bi. Reforme su zapravo ključ, niz stvari iz kog ide onda sve ostalo. Jedna reforma, reforma obrazovanja je nešto. Dakle, reforma zdravstva, reforma obrazovanja svatko, vidjet ćete u svakoj kampanji su teme reforme zdravstva i reforme obrazovanja. Naravno da se to zaboravi, da ne kažem i reforma pravosuđa gdje vidimo gdje jesmo i kako jesmo. I onda se to zaboravi i onda iz toga nemamo ništa. Reforma obrazovanja je nužno potrebna. Nama će ove godine maturirati 1000 maturanata manje nego prošle godine. Nama će na ovim našim sveučilištima ostati neupisanih mjesta, a što smo otvorili [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] da primimo ljude neke druge? Ništa.
Slijedi replika poštovane Dalije Orešković.
Uvažena kolegice Mrak-Taritaš, meni se čini da je osnovni problem u tome što Hrvatska nema ideju o tome kako na pravilan način upotrijebiti europska sredstva. Dakle, Europa ima financije, međutim mi bismo te financije trebali iskoristiti kao neku polugu razvoja, a čini mi se da mi apliciramo za sredstva reda radi, da postoji nekakav fond, pa ćemo vidjeti potpada li nešto pod neku kućicu, pa ćemo novce povući bez da vidimo čemu to zapravo služi. A drugi najveći problem je nedostatak u sustavu kontrole, prvenstveno one financijske i pravne. To smo vidjeli na projektu Slavonija, Baranja i Srijem gdje su ogromna sredstva ulupana praktički u zrak i u ništa, a vidimo da nema političke odgovornosti niti za primjerice projekt Srebrnjak koji je ovog trena u vrlo visokom riziku od toga da propadne iako se radi o projektu koji bi trebao biti od strateškog i vitalnog hrvatskog interesa. Što vi mislite o tome?
Odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, zamislite da vas slučajno netko pita zastupnice smo u Hrvatskom saboru i vi i ja, živite u jednoj zemlji koja se zove Hrvatska. Imamo 3 milijuna i 800 000 stanovnika relativno saglediva 2022. Kakva je to zemlja i čim će ta zemlja se baviti 2030.? Koja je sutra? 2030. je sutra, a ne daj bože da trebate dat odgovor kakva će to zemlja biti 2050. Jer da bi taj odgovor mogli dati mi bi danas trebali znati u sustavu obrazovanja za što obrazujemo djecu u srednjim školama, za što obrazujemo djecu na fakultetima. Mi bi trebali imati ideju i viziju da znamo što želimo biti. Da li želimo razvijati farmaceutsku industriju? Da li želimo razvijati ne znam nekakvu prerađivačku industriju? Odgovore na to nema i zato cijeli ovaj slučaj sa Srebrnjakom zapravo ne čudi, nešto kad napravite [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ne odradite do kraja, čak ni do pola.
Slijedi replika poštovanog Marina Lerotića.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice dobro ste stavili u fokus ljude. Međutim, koju poruku šalje država kada govorimo o EU fondovima, raspiše natječaj koji počinje sa prijavom 1. lipnja da bi dan prije taj natječaj naprasno blokirala, odnosno poništila, a znamo da su upravo ljudi bili ti koji su pisali prijave za taj natječaj i utrošili ono najdragocjenije što imaju, a to je svoje vrijeme da bi se natječaj na žalost poništio, naši sugrađani utrošili svoje vrijeme, a s obzirom da nisu prijavili konzultanti vrlo vjerojatno dok prijava ne, opet natječaj ne bude raspisan i dok se prijava ne podnese neće dobiti novac, odnosno neće biti plaćeni za onaj dio koji su do sada odradili.
Hvala lijepo. Mi se često ponašamo i uspoređujemo sebe valjda u razmišljanjima i funkcioniranjima sa nekim zemljama koje svoje stanovništvo mjere sa desecima milijuna, dakle desetak milijuna ljudi. Nas ima 3 milijuna i 800, 3 milijuna i 800 je ja bih rekla jedan malo ozbiljniji grad u EU, a da ne kažem na razini svijeta. Čak nismo ni, nije toliko ljudi ni u predgrađu recimo prema nekakvim zadnjim podacima Moskva koju toliko često spominjemo je bila nekakvih 13 milijuna stanovnika. Pa samo da vidimo o čemu je riječ. A mi se često ponašamo kao da smo nekakve zemlje. Dakle, sve se zna i točno znamo koliko ljudi imamo koji su spremni raditi određene projekte i koji ih znaju raditi. Točno znamo i što se dešava sa pojedinim natječajima i mi na to žmirimo, čitamo u novinama. Onda se svi redom čudimo kako se to desilo. Čemu čuđenje kad unaprijed znamo da će se desiti i onda ne treba nas čuditi [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] gdje smo na ljestvici EU. To nas ne treba čuditi.
Sljedeća replika poštovani Željko Pavić.
Poštovana zastupnice, ovdje smo čuli razno razne konstatacije, između ostalog smo čuli konstataciju da nemamo strategiju. Međutim, ne možemo imati strategiju kad nemamo postavljene ciljeve. Strategiju ćemo postaviti kad ćemo imati ciljeve. Znači imat ćemo strategiju da ostvarimo te ciljeve i tu je jedan problem. Prošlo vam je 9 godina, 9 godina je prošlo mi još uvijek nemamo dovoljan broj stručnjaka koji bi izradili projekte za impliciranje za EU fondove. To je prestrašno! Država u tome ne sudjeluje na način da pomaže poduzetnicima, nego im otežava sa svojim uvjetima, sa svojim zahtjevima koje postavlja pred njih. Umjesto da dođe kod njih, da im pomogne da se taj projekt što je moguće brže i kvalitetnije napravi, da se lakše aplicira, da se dobiju lakša sredstva. Ne, oni i sa razno raznim zahtjevima uvjetima još nakon toga sataru na dno. I onda plus toga e onda još idemo hajde sa najbržim prstom. Što nam znači najbrži prst. To su najbolji projekti?
Hvala lijepo na vašem pitanju kolega Pavić. Dakle, to su neke stvari koje su apsolutno činjenica i ja uvijek nekako imam razumijevanja pa kažem o.k. krenuli smo, pa smo išli sporo, pa smo bili aljkavi, pa smo bili traljavi, pa nismo ovo, pa nismo ono. Ali sad već sve znamo. Nakon 9 godina mi sve znamo, znamo šta su nam kritične točke, znamo što nam je najslabiji dio i znamo što trebamo tu poboljšat. Ja sam tamo negdje 2012., 2013. bila u Poljskoj gdje su se Poljaci hvalili kako su oni koristili fondove EU i što su sve napravili. Činjenica je da je njihova situacija opremljenost infrastrukturom i sve ostalo bila lošija nego što mi smo tada već imali autoceste 2013., imali smo dosta toga, ali su onda rekli koja je bila uloga države vezano baš uz poljoprivredu i poljoprivrednike. Od države je isfinancirala ljude koji su obilazili i radili skupove i obilazili pojedina sela da ih educiraju i da ih pripremaju vezano uz korištenje fondova EU. Što smo mi napravili? [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Sjedili i vrtili palčevima. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Marije Selak Raspudić.
Prije nego što se nadovežem na nepravilnosti navedene u ovom izvješću, mislim da je red s obzirom da na postavljena pitanja da se malo reflektira i o aktualnoj situaciji, dakle aferi skoro pa aferi možemo reći, najbrži prst. Kada su dolazili novi ministri u onome što se eufemizmom naziva osvježavanje ili možda provjetravanjem trenutne vlade, upozorila sam da će njihov ključni problem biti taj što će oni naslijediti projekte prethodnih ministara koji su morali otići upravo zbog sumnji na korupciju unutar njihovih sektora. I ovo otkazivanje najbržeg prsta uoči samog pojavljivanja najbržeg prsta tako naprasno da se doista postavlja pitanje ugroze onih koji su se sada našli u nezgodnoj situaciji jer su se već planirali prijaviti na projekte i odradili sav prethodno potrebni postupak, mogu tumačiti samo na jedan način, a to je da je sve već unaprijed bilo dogovoreno i da je sadašnji ministar ipak još uvijek svježu svojoj fotelji i svježih sjećanja na blizinu Remetinca koja se otvara s HDZ-ovim ministarskim pozicijama ipak odlučio suspendirati prethodne dogovore svjestan i sam da bi on u budućnosti mogao stradati zbog prethodnih dogovora koji bi se na kraju manifestirali kroz malverzacije moguće institucijom najbržeg prsta kako su se dodjela sredstava u ovim projektima trebala odviti. Dakle, na neki način činjenica je to suspendirao njegovo je javno priznanje da je otkrio moguće malverzacije. Nije se on preko noći sjetio da treba unaprijediti način dodjele sredstava nego je vjerojatno bio svjestan da je naslijedio nešto zbog čega će on sam stradati u budućnosti. I to vjerojatno nije jedino što je naslijedio, tako da ćemo vidjeti kakav će biti epilog cijele ove situacije. Kada govorimo o dodjeli sredstava ovdje možda i najbitniji problem koji će nas tek dočekati u budućnosti u svom punom opsegu, problem materijalne deprivacije mogli smo pronaći samo u jednom dijelu, a to je dio koji se odnosi na financiranje obroka djeci koja dolaze iz izrazito loše socio ekonomske situacije. Međutim, to nije dovoljno, mi bismo ovdje trebali itekako proširiti tu mrežu i omogućiti dodjelu sredstava i pronaći dodjelu sredstava ne samo za djecu nego i za sve ostale građene s obzirom na budućnost i zimu koja nas očekuje zbog ovih inflatornih pritisaka. I također ću upozoriti na ono što sam upozoravala i ranije kada sam govorila u sklopu razgovora o drugim zakonima, o načinu dodjele sredstava za materijalnu deprivaciju da bi neke stvari trebalo riješiti sustavno, a ne da ovisimo o eu fondovima kada su djeca u pitanju. Kad ovdje govorimo o ostalim nepravilnostima vjerujem da barem ukratko vrijedi navesti još neke koje su moguće u Hrvatskoj kada su dodjeljuju eu sredstva, a navedene su unutar ovoga izvješća. Dakle, imamo diskriminirajuće tehničke specifikacije zbog neopravdane uporabe naziva robne marke naručitelje, zamislite, a i dalje ću kritizirati ovu ideju da se apstraktno govori o nekim naručiteljima umjesto da imamo konkretno projekte i ljude koji su odgovorni za te nepravilnosti pa bi se onda možda u budućnosti netko teže usudio ponavljati isto to. Naručitelj je nepotrebno upućivao na određenog proizvođača iako je dodao izraz jednako vrijedno. Naime, navedene stavke bilo je moguće precizno, jasno i nedvojbeno opisati bez upućivanja na određenog proizvođača. Pa zamislite vi natječaj koji upućuje na određenog proizvođača, kad je to toliko očito. Nadalje, naručitelj je u dokumentaciji za nadmetanje propisao obavezne razloge isključenja ponuditelja. Doista su ponekad naši ljudi vrlo kreativni kada se radi o tome kako kroz institucije omogućiti dodjelu sredstava u ime javnog natječaja ili javne ponude, a neovisno o njoj. I ovo su dobri primjeri toga kako je to u praksi izgledalo, samo kažem trebaju postojati liste srama trebali smo vidjeti o kome se točno radi jer su tu često veliki projekti i velike tvrtke u pitanju [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] kada se radi o dodjeli eu sredstava.
Replika, poštovana Andrea Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice. Svi mi po svojim sredinama pratimo kako se povlače sredstva kako se ta sredstva ulažu itd. i onda recimo naiđete, nebitno sad koja županija, na neki projekt koji je 85% iz eu sredstava, 15% vlastita i projekt je možda ne znam 65 milijuna kuna i onda ispadne da na tu svotu je nekih 14 milijuna kuna nepriznatih troškova. Kako biste vi to tumačili? Da li je to nedostatak educiranih ljudi koji bi mogli kvalitetno pripremiti projekte, koji bi mogli kvalitetno kontrolirati projekte? Da li je to bilo s nekakvom namjerom da se negdje nešto zašulja ili zamulja? Kako biste vi protumačili takve disbalanse u sredstvima koje sam evo iznijela? Hvala.
I jedno i drugo s naglaskom na ovo drugo nažalost. Veliki problem koji se iz godine u godinu ponavlja, a zove se i naučene lekcije u sklopu nekih fondova iz kojih se privlače sredstva EU je taj što manje sredine, siromašnije jedinice lokalne samouprave doista nemaju financijske kapacitete za ozbiljne eu projekte s obzirom da moraju dio i sami sufinancirati ili su ograničeni s obzirom na kredite koje mogu dobiti na samo dio tih projekata. Jedan dio sigurno je vezan i uz neznanje i to se ponavlja ako gledamo i ona ranija izvještajna razdoblja od 2014. pa nadalje gdje smo imali posljedično veliki problem plaćanja konzultantskih usluga koje su također na različite načine po različitim ključevima dodjeljivane i bile su u prevelikom opsegu. A treći je onaj naravno što se kod nas još uvijek postoji svijest o tome da eu sredstva nisu naša vlastita, pa tko ugrabi dobro je ugrabio nije nikoga oštetio što je itekako pogrešno.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Željka Pavića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana ministrice. Žao mi je što evo uporno pripadnici vladajuće većine ne žele prihvatiti da trebaju dokumentaciju čitati i da trebaju one dokumente i zakone koje smo dobili ovdje na čitanje i na komentiranje da trebaju biti prema njima kritični. Jučer sam nabrojao nekoliko zakona koje smo ovdje nažalost evo ispada da samo ih svi izglasali, a nismo, koji su izglasani od strane vladajuće većine, a koji su jednostavno neprovedivi u praksi. I jučer smo opet imali jedan takav zakon. Danas imamo izvješće iz kojeg bismo trebali nešto naučiti. Naime, i u tom izvješću imate poglavlja gdje piše naučene lekcije, ali evidentno je da se iz tih lekcija ne uči apsolutno ništa. Uporno se tu govori o godini 2013., evo kolege su ponovo danas govorili o 2013.g., ono to se povlačilo 2013., 2014.g. bilo je zapravo ono što se prije toga isprojektiralo. A što se ostavilo od projekata? Ništa, zero, nula i nije se moglo ništa povući. Da li je bio možda gotov informacijski sustav za prijavu projekta? Nije. Trebalo je ga izgraditi, ali prije toga smo morali izgraditi sustave da bismo uopće ostvarili uvjete da uđemo u EU. Bio sam dio toga i znam o čemu govorim, to su činjenice koje su lako provjerljive. Prema tome, nije bilo uvjeta da se javljamo na natječaje, nije bilo uvjeta da se povuku novci iz fondova. Zašto? Zbog toga jer se nije prije toga radilo. I ne želim niti kuditi vladu HDZ-a, niti želim hvaliti vladu SDP-a, ali moramo stvari staviti na svoje mjesto da bismo naučili nešto za budućnost. Hoćemo li mi u budućnosti povlačiti ta sredstva efikasnije, hoćemo li ugovarati ta sredstva efikasnije ili ćemo biti kao i do sada najlošiji u Europi? Izvješće iz listopada prošle godine 2021. kaže da smo mi bili najlošiji u Europi, imali smo ugovoreno 52% sredstava, a isplaćeno nam je bilo svega 13% sredstava, znači na stranicama eu projekti. To nije laž, to su podaci Europske komisije. Mi imamo neke svoje podatke koji su vjerojatno ažurniji pa sad su ti postoci nešto malo veći, ali opet je to loše, to nije dobro. Jesmo li kao država postavili ciljeve? Evo donijeli smo čak i NPOO, jesmo li rekli u kojoj ćemo županiji, u kojoj ćemo regiji što razvijati? Jesmo li i kako ćemo to ostvariti, kako ćemo doći do toga što želimo razvijati? Nismo. I onda još kad se javljamo na natječaje za novac iz eu fondova e onda još imamo i najbrži prst. Umjesto da se ljudi koji rade na eu fondovima sastanu da pomognu tim poduzetnicima koji žele raditi, da ih savjetuju kako da naprave te projekte, da im pomognu. Ne, oni ih nakon toga tjeraju na najbrži prst. I što se dešava? Imamo to što imamo, a zapravo imam jako malo toga. Danas mi je ministrica odgovorila na moje pitanje vezano za broj novih radnih mjesta. Zahvaljujem, evo čuli smo da je otvoreno od koje ste rekli 2018.g. do sada otprilike 7.000 radnih mjesta novih u tim poduzećima. Međutim, jel to dovoljno? Nije. Zašto nije? Pa … odselilo 400.000 ljudi. Da su imali radna mjesta u Hrvatskoj, da su imali normalnu plaću ostali bi ovdje, da imamo dobro postavljene ciljeve, da imamo strategiju za te ciljeva, da nam je cilj, jedan od ciljeva da otvaramo radna mjesta, da zapošljavamo naše mlade ljude ljudi ne bi odlazili u tuđinu. I onda se pitamo što će biti s nama sutra i to se s pravom pitamo. Ukoliko ovako nastavimo, ukoliko ne mislimo zaposliti nove ljude na tim projektima, ukoliko ne mislimo izaći na teren i našim poduzetnicima, našim zainteresiranima za eu fondove odnosno za novac eu fondova pomoći na terenu i usmjeravati ih u kojem smjeru treba ići sa tim sredstvima, što treba raditi i kako treba raditi, u kojem se smjeru treba razvijati nećemo postići ništa. Oni će i ta sredstva potrošiti i naravno pet godina će biti te firme aktivne ili objekti koje su oni napravili će biti aktivni, a nakon toga mili moji kuda koji. Hoće li ta poduzeća opstati, hoće li ti objekti biti u njihovom vlasništvu ili nečijem tuđem vlasništvu to više nikog nije briga, a novih zaposlenih nema.
Evo imamo nekoliko replika, prva je Marija Selak Raspudić.
Kada gledamo upravo te probleme s kojima se više godina susrećemo tko uopće može pristupiti na neki način dodjeli sredstava s obzirom na kapacitete pojedine jedinice lokalne samouprave, mislite li vi da država treba učiniti više da bi olakšala siromašnijim jedinicama lokalne samouprave da mogu zapravo prijavljivati te projekte i što bi konkretno trebala učiniti i imamo li mi zapravo na neki način situaciju da, ovakav način dodjele sredstava, koje je uvelike ovisan i o vlastitoj participaciji, pogoduje isključivo bogatijim jedinicama lokalne samouprave, zapravo ključno pitanje je kako to spriječiti, one siromašnije nemaju opet ni kapaciteta, u smislu ljudstva da bi kvalitetno prijavile projekte.
Odgovor.
Ne samo da pogoduje jedinica lokalne .../nerazumljivo/... bogatijim jedinicama lokalne samouprave, nego pogoduje i bogatijim poduzetnicima, onima koji imaju više novaca. Oni mogu lakše aplicirati. Zašto? Jer mogu platiti konzultante. Konzultanti su skupi nažalost, školovala ih je država, da bi radili u našim agencijama, državnim agencijama, ... [[Govornik se ne razumije.]] ministarstvima, međutim, kad dođe do toga da treba krenuti u posao, plaće su male i oni odlaze u privatne agencije. O tome je govorila kolegica Mrak-Taritaš maloprije. I tu su nam problemi. I nakon toga, taj čovjek koji radi u ministarstvu za 6, 7, 8 tisuća kuna, kod privatnika u toj agenciji privatnoj radi za duplo veći novac. Ali, nakon toga je problem poduzetniku da ga plati, ali problem je i siromašnoj jedinici lokalne samouprave da ga plati jer tih novaca jednostavno nema.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš ima repliku.
Hvala lijepo. Kolega Pavić, vi ste u svojoj pojedinačnoj raspravi, kao i cijelo vrijeme se provlači tema najbrži prst. Zamislite kriterija di je kriterij da dobijete nešto, dakle da bi nešto dobili, nešto morate uložiti, morate uložiti znanje, morate uložiti energiju, morate dobro napraviti, aplicirati, meni su to kriteriji, a kriterij vam postaje najbrži prst i to mi svi znamo i svi na to upozoravamo, a imam osjećaj da oni koji bi to mogli spriječiti čvrsto žmire. Zašto čvrsto žmire? Jer tako dobivaju oni koji, oni koji ne odrade posao kako treba, nego su jako blizu vatri pa se bolje griju, umjesto da taj kriterij najbrži prst jer nije to, ovo bio samo jedan natječaj, po tom kriteriju najbrži prst radi Fond za energetsku učinkovitosti, kad je riječ o energetskoj učinkovitosti pa onda sva sredstva koja jesu i koja su na raspolaganju su za one koji su se prijavili u prvih 16 sekundi. To, najbrži prst ne smije biti kriterij, najbrži prst mora biti samo kriterij nekakvih drugih, ali sigurno ne za to da se osigurati i povlači određena sredstva koja su vezana uz EU, ali i vrijeme mi je davno prošlo.
[[Upadica: Hvala vam što ste mi dali priliku da to malo…]] Odgovor poštovanog zastupnika, izvolite.
Da to još malo pojasnim, ja to uspoređujem sa natječajem na kojem se raspisuje, koji se raspisuje za poslove i onda piše da prednost ima onaj koji je ponudio najnižu cijenu. Zato što je to onome tko je smislio natječaj najlakše napraviti. Međutim, postoji u Zakonu o javnoj nabavi i mogućnost da bude i najpovoljnija ponuda. E, ali tu najpovoljniju ponudu treba razraditi, treba proučiti, treba bodovati. Isti slučaj je sa apliciranjem za EU fondove. Da bi poduzetnik ili onaj koji aplicira mogao dobiti novac kad je njegova ponuda najpovoljnija, najkvalitetnija, najbolja, treba netko tko zna, tko poznaje materiju sjesti i to ocijeniti. Kad je pristup najbrži prst, e onda toga nema. I što se tu dešava? Tu nije samo onaj tko je najbrži nego i onaj tko ima sposobnije IT-evce. E tu je još jedan dodatni problem o kojem nitko ne govori u ovoj državi.
Hvala. Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa poštovani kolega. Dakle čuli smo da je ovdje čitav niz problema vezan uz povlačenje sredstava, iskorištavanje sredstava, apliciranje na natječaje. Vi ste spomenuli koliko će nam koristiti ovo poglavlje što tu stoji, naučene lekcije. Pa evo, jedna od stavki koja kaže da bi u tim naučenim lekcijama trebalo primijeniti regionalni pristup, malo veću težinu zapravo dati na planiranje, uključiti širi krug dionika. Koliko će to država i same jedinice regionalne samouprave uspjeti naučiti i primijeniti u budućnosti i koliko ste vi zadovoljni sa povlačenjem sredstava u vašoj županiji? Malo sam gledala po operativnim programima učinkoviti ljudski potencijali, konkurentnost, kohezija, program ruralnog razvoja, Krapinsko-zagorska županija je jedna od, rekli bismo, razvijenijih, nije baš ni tako mala, a zapravo nije nekakav veliki postotak koji povlači sredstava, koliko ste vi zadovoljni s tim?
Poštovani zastupnik Pavić.
Evo da krenem od kraja. Mislim, koliko je god novaca povučeno bespovratnih sredstava povučeno je premalo bez obzira koja je to županija u pitanju. Možda, možda postoji i mogućnost da u nekim županijama i nema potrebe za takvim sredstvima pa se onda niti ne aplicira za ta sredstva, postoje možda potrebe za neka druga, za neke druge investicije pa se onda tamo investira. Međutim, da smo nešto naučili, onda ne bi unutra pisalo trebalo bi, nego ćemo, znači u budućem razdoblju ćemo napraviti to, to, to i to, a ne trebali bi jer od toga trebali bi neće nikome biti bolje. Kad bi se unutra napisalo od sljedećeg, ne znam, natječaja ćemo primijeniti taj regionalni princip, drugačije ćemo bodovati, imat ćemo ciljeve, imat ćemo strategije, znat ćemo točno tko hoće, odnosno tko može, kako može, zašto može, što ćemo napraviti nakon toga, koje ćemo ciljeve postići, e onda bi to bilo malo drugačije. Ovako, trebalo bi, teško da ćemo nešto napraviti.
Hvala. Poštovani zastupnik Lerotić.
Poštovani kolega, u vašoj izjavi ste rekli da država mora usmjeravati poduzetnike i tu ću se djelomično složiti. Mislim da tu ipak treba biti jedna sinergija između države i poduzetnika kako bi država kroz zakone i pravila koja ima, ali mora slušati poduzetnike i vidjeti na koji način pojednostaviti procese kao bi se olakšalo upravo tim poduzetnicima koji se javljaju na natječaje. To mislim možemo vidjeti i kod najbržeg prsta. Definitivno je i to treba istaknuti da su postojali određeni razgovori između nadležnih ministarstva i poduzetnika, međutim, isto tako je jasno da se poduzetnici i dalje bune i da postoje određeni problemi koji su unatoč brojnim ukazivanjima naprosto nisu riješeni, jedan od tih je i najbrži prst, evo danas smo čuli da će se ić u revidiranje tog odnosno da će se promijenit način, međutim to je kasno jer još uvijek nam se provlače dječje bolesti od prije 7-8.g. i te bolesti nisu riješive.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Da, nažalost evo mi danas ovo govorimo samo ministrici, nije ona sama kriva, kriv je sustav. Ja se nadam da će ona ove naše primjedbe i ove naše sugestije prenijeti i ostatku vlade i da će nakon toga sustavno se pristupiti rješavanju problema jer trenutno imamo problem. Ja ne znam dal ćemo mi uspjeti za slijedećih kolko imamo mjeseci pred nama povući sva ostala sredstva, znači trebamo još ugovoriti 42, 48% sredstava ugovoriti, a da ne govorimo o isplati koja treba biti … [[Govornik se ne razumije]] posto, to je veliki problem. Hajmo nešto napravit i ajmo se pokrenuti, ajmo zaposlit druge ljude, ajmo imati drugačiji pristup prema poduzetnicima, prema OPG-ovcima jer ti jadni ljudi pogotovo oni koji u poduzeću rade unutar obitelji, oni nemaju vremena da pišu projekte, izađimo na teren, pomognimo im, napišimo im, gurnimo ih dalje, pa će oni slijedeći put pomoć nekom drugom jer će imati mogućnosti zbog toga jer su se procesi automatizirali, robotizirali, kompjuterizirali, pa će onda imati više vremena. Hvala.
Hvala, hvala lijepa. Sad se vraćamo našoj točki koju smo načas bili prekinuli. I sada će pojedinačno govoriti poštovani zastupnik Marin Lerotić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Ma ja ću nastaviti tamo gdje je završio kolega Pavić prije mene i reći da svakako sve ovo o čemu govorimo kada govorimo o povlačenju EU fondova ne možemo kriviti samo isključivo ministricu jer u proteklom mandatu vlade znači tih 4 godine i ove 2 godine mandata ove vlade to je znači 6 godina, vi ste 3 ministrica što znači da se u prosjeku svake 2 godine mijenjaju tako da ne znam da li se morate brinuti ali to ćemo, to ćemo vidjeti. Međutim, isto tako to dosta, dosta govori jer ako nam je struktura vladajućih nestabilna i ako imamo tako česte promjene u ministarstvima postavlja se pitanje kako će i funkcionirati i kako funkcioniraju sama ta ministarstva. Isto kao i kada govorimo o ovom natječaju koji je poništen iz Ministarstva gospodarstva teško da možete, možemo uprijeti prstom u aktualnom ministra koji je također tek došao. I ja znam da je to vladajućima smiješno iako ih je malo, ali vidi se i koliko ste branili sve ovo što se događa i sve ovo što pričamo jer nemate šta reći. Mi smo čuli u Fondu za oporavak i otpornost da smo najbolji u Europi. Dobro, povukli smo odnosno ugovorili 9% od svega što je ponuđeno. Znači ugovorili smo 600 miliona eura od 6,3 milijarde koje imamo i najbolji smo u Europi. A ako je to i tako mi nismo najbolji u Europi, mi smo najmanje grozni. Mi smo najmanje grozni u toj situaciji, a imamo slijedeće 2.g. da sve ugovorimo, mi smo raspisali 9 natječaja, jedan je obustavljen, to je trenutno stanje na web stranicama, a nova omotnica je započela sa istim onim dječjim bolestima koje smo imali i ništa nije napravljeno, vi krivite vladu od 2011. do 2015. koja je bila, koja je uvela Hrvatsku u EU, mi smo bili dio te vlade, 2013. smo imali mogućnost, početak korištenja europskih fondova do 2015. kad ste vi došli na vlast, znači godinu i nešto dana, dvije maksimalno. Pa ako uspoređujemo to kad smo tek počeli i ove 2.g. što smo sad u već drugoj financijskoj omotnici, pa ko je grozan, pa vi niste napravili ništa, a bez srama upirete u prste u drugom, u nešto što je bilo prije kolko, 7., 8., 9.g., potpuno nejasno, potpuno nejasno. I mi smo danas čuli da će se pojednostaviti kontrola, to definitivno pozdravljamo, vidjet ćemo u kakvom će to smjeru ići i nije mi jasno zašto se dosad nije to napravilo jer znamo da to jako koči provedbu jer je nevjerojatno oni koji su radili u europskim fondovima, ja sam radio s europskim fondovima kakva pitanja kontrole znaju postavljati, to je ono na razini Alan Forda. Najave o ukidanju najbržeg prsta pozdravljamo, međutim opet se pitamo zašto ili, i dal je to danas nama ovdje izrečeno samo zato jer imamo afere u proteklim tjednima oko najbržeg prsta. Znači vi ste 6.g. neprekidno na vlasti i upravljate ministarstvima koje provode europske fondove, već 6.g. se upozorava na probleme koje imamo, pa tako i na najbrži prst i ništa se nije napravilo. Ovo što se događa u proteklim tjednima događalo se i u proteklim godinama i u proteklim godinama smo upozoravali i u ovom sazivu i neki prethodni zastupnici u prijašnjem 9. sazivu ovog sabora i apsolutno ništa se nije napravilo. I da budem iskren, sumnjam da će se i napraviti. O indeksu razvijenosti smo pričali, to je isto bio problem enorman. Mi podržavamo i solidarni smo, podržavamo ravnomjerni regionalni razvoj, ali ne podržavamo ravnomjerni regionalni razvoj na način da zakidate one koji su razvijeni. Hvala.
Imamo dvije replike, poštovana zastupnica Marić ima prvu.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, ovo zadnje što ste naveli, potpuno se slažem s tim jer evo ja iz Međimurske županije dolazim koja je poprilična visoko jel po razvijenosti i često smo i zakinuti što se tiče pristupanja nekim projektima upravo zato jer su mnoge naše općine razvijene, s tim se potpuno slažem. Druga stvar koju ste rekli, jako je loše da se za vlastite neuspjehe krive više vlade, dakle treba se skoncentrirati na ovo što imamo sada i što se može napraviti bolje. Malo sam evo po ovom izvješću gledala kako stoji vaša županija, kolko ste vi zadovoljni sa privlačenjem EU sredstava u vašoj županiji, je li dat maksimum u Istarskoj županiji? Baš sam gledala za prošlu godinu gdje se i odnosi ovo izvješće, evo jedan tekst iz 4. mjeseca 2021. gdje Općina Svetvinčenat mislim da je prvak po glavi stanovnika kod nas, dakle evo može li Istra bolje? Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Lerotić.
Hvala i potpredsjedniče, hvala na replici, pa definitivno možemo bolje. Svetvinčenat odnosno Savičenta kako god hoćete definitivno je pokazala da jedna mala općina kad se kvalitetno ustroji ima mogućnost kvalitetnog povlačenja EU sredstava, najveći dio sredstava naravno bio je iskorišten za Castle Morosini, Grimani, koji danas definitivno privlači ljude u turističku svrhu, ali i definitivno je zaštitio jedno nasljeđe koje ta općina ima. Kao i brojne druge županije definitivno je svima to, svima nama i u prethodnom financijskom razdoblju bilo nešto novo, nešto na što smo se morali priviknuti, ali i educirat, kako poduzetnike tako i jedinice lokalne i regionalne samouprave i definitivno u ovom trenutku ono što jest da možemo bit zadovoljni, no ono čime smo se mi uvijek vodili u Istri je da moramo, da smo premali da bi bili prosječni i da moramo težit ka izvrsnosti.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala kolega Lerotiću, ukazali ste na to da je ministrica vrlo kratko, ministrica da su se često mijenjali ministri u njezinom resoru. Ja se slažem da nije ona nužno sama kriva za to što ova vlada tretira svoje ljude kao da su dio protočnog bojlera i također mislim da je potpuno nebitno je li neki bivši ministar smijenjen zato što je bio koruptivan ili je nama problem taj što novi ministar nema nekakvu vlastitu viziju i ideju kako stvari unaprijediti. Kada ste govorili o najavi ukidanja najbržeg prsta mislim da je tu nedvojbeno da je ovo najava samo zato da se utiša bijes javnosti koja vidi na koji način se i u ovoj dodjeli sredstava zapravo nekome pogoduje na unaprijed osmišljen i dogovoren, kvaran i pokvaren način. Prema tome, mislim da ovdje imamo više razloga za kritiku i to ove sad vlasti zbog toga što nema ideju što i kako popraviti nego vraćati se unatrag koja vlada je radila manje ili više loše.
Poštovani zastupnik Lerotić.
Hvala potpredsjedniče. Hvala na replici. Pa kritika kad je usmjerena ka tome da bi se problem riješio, a ne samo da bi nekog kritizirali i upirali prstom, pa čak i ako imamo ili ne, čak i ako, i kad nemamo valjane argumente za to definitivno nisam pobornik toga i ne želim kritizirat nekog zato jer se negdje pojavljuju neke određene špekulacije, međutim ovdje imamo konkretne primjere da sustav ne odgovara i to je ono što, što možemo vidjeti i u praksi, ali to je i ono što možemo vidjet i čuti od poduzetnika koji se sa svime time susreću. Mi smo imali i nedavno poništen natječaj za poduzetnike u Banovini, inače područje koje je bilo potresom pogođeno gdje su čak dobili ugovor o financiranju, di su čak krenuli trošiti svoja sredstva kako bi ih sutra povukli iz europskih fondova i europskih sredstava, a natječaj je naprosto prekinut, nitko ne zna zašto i šta će dalje biti i šta će, kako će poduzetnici to preživjeti.
Sada će govoriti završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Josip Begonja. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice, kolegice i kolege zastupnici, danas smo kroz izlaganja i rasprave od strane predlagatelja gospođe ministrice, zatim saborskih klubova te pojedinih kolegica i kolega zastupnika čuli dosta mišljenja, dosta stavova na temu vladinom izvješća o korištenju europskih i strukturnih fondova, investicijskih fondova i pretpristupnih programa pomoći EU za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2021. godine. Kolega Marko Pavić je dao iscrpan stav i analizu predmetnog izvješća, stav dakle Kluba zastupnika HDZ-a i ja nemam namjeru ponavljati sve ono što je on već kazao. No, mislim da je u ovom završnom izlaganju dobro i potrebno još jednom istaknuti neke neprijeporne činjenice. Naime, čuli smo da je RH od pristupanja EU do 30. lipnja '21. godine uplatila u europski proračun oko 28,25 milijardi kuna, a u istom razdoblju iz europskog proračuna RH uplaćeno oko 68 milijardi dok je u predmetnom polugodištu 2021. godine uplaćeno negdje oko 6,17 milijardi. U odnosu na prethodno izvještajno razdoblje, u ovom izvještajnom razdoblju važno je istaknut da je najveći napredak postignut u ugovaranju u okviru operativnog programa za pomorstvo i ribarstvo gdje imamo porast ugovaranja od preko 23%. A glede plaćanja najveći napredak je ostvaren u okviru operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali s porastom plaćanja od preko 33,86%. Što se tiče europskih strukturnih investicijskih fondova indeks promjena ugovaranja za navedeno polugodište iznosi porast od 7,04%, a plaćanja iskazani porast od 22,63%. Važno je također referirat se i na izmijenjene operativne programe konkurentnost i kohezija te učinkoviti ljudski potencijali gdje je uvođenjem novih ili izmjenom postojećih prioritetnih osi glede jačanja oporavka od krize u kontekstu pandemije Covid-19 i pripreme za zeleni digitalni i otporni oporavak gospodarstva, zatim sanacija šteta od potresa gdje smo kroz mjeru potpore za očuvanje radnih mjesta također osigurali 530 miliona eura pomoći gospodarstvu. U dijelu koji se odnosi na program ruralnog razvoja iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj u ovom izvještajnom razdoblju objavljeno 10 natječaja za dodjelu potpore ukupne vrijednosti 963 miliona kuna od čega je najviše pojedinačno natječaja bilo u okviru mjere 7. Nadalje, u okviru operativnog programa za pomorstvo i ribarstvo iz Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo osigurano u izvještajnom razdoblju oko 42,55 miliona eura za 427 odluka o dodjeli sredstava, a obavljena su plaćanja za oko 11,29 miliona eura. Zaključno, važno je istaknuti da od 30. lipnja 2021. godine iz EU fondova je ugovoreno 12,93 milijarde eura od ukupno dodijeljenih 10,7 milijardi eura što čini preko 120% ugovorenih, 120% ugovorenih projekata, a ukupna plaćanja iznose negdje oko 57%. Važno je još napomenuti za novo programiranje, novo financijsko razdoblje da je Vlada RH donijela odluku o operativnim programima. Tri operativna programa da ih pojedinačno ovdje ne navodim. I možda još jedna sitnica, ako je sitnica. Moj mali grad, grad Drniš u srcu zagore Šibensko-kninske županije dosada je realizirao 23 projekta sufinancirana EU sredstvima što sigurno ne bih mogao bez tih sredstava i zato s pravom kažemo da europski fondovi pokreću ne samo Drniš nego i cijelu Hrvatsku. I kao što je već kazano Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovo vladino Izvješće o korištenju EU strukturnih i investicijskih fondova i pretpristupnih programa pomoći EU za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2021. Hvala na pozornosti.
Sada će u ime Kluba zastupnika MOST-a završno govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, nema je, gubi pravo na govor, pa će onda govoriti u ime Kluba Centra i GLAS-a završno poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Nadam se da vam ovo poštovana nije bilo preteško izgovoriti. Dakle, ako govorimo o ovom izvješću možemo se doista držati statistike i brojki, a možemo na njega gledati kao što to gledaju hrvatski građani na razini rezultata. Rezultati izostaju. O tome govori u prilog činjenica da raste broj u Hrvatskoj onih ljudi koji se nalaze u riziku od siromaštva, a glavna perspektiva naših mladih naraštaja, naših srednjoškolaca i studenata je i nadalje to da svoju sreću i sudbinu ipak potraže negdje drugdje. Kada govorimo o krivcima za to da se sredstva iz EU fondova troše na krivi način ili da se ulažu u krive svrhe mogu nabrojati tzv. 4 jahača apokalipse. Jedni su oni koji imaju koruptivne namjere, o tome smo govorili kada smo imali raspravu o projektu Slavonija, Baranja i Srijem i o tome na što su sve utrošena sredstva koja su u okviru tog projekta povučena. Drugi po redu bi bili oni koji imaju nekakav vlastiti interes koji sam po sebi nije koruptivan, nije nezakonit, ali je isključivo privatno motiviran da ni na koji način ne pridonosi nekom širem dobru. Često takve primjere imamo u turizmu koji se oslikavaju primjerice u devastaciji obale, pomorskog i drugog javnog dobra. Treći po redu bili bi oni koji u vlasti predstavljaju naprosto nesposobne, oni koji nisu u stanju prepoznati problem pa tako niti problem metodologije i načina prijave na europske projekte, pa tek kada neka velika afera završi u medijima sjete se da treba mijenjati metodu najbržeg prsta, ali najgori od ova 4 jahača apokalipse bili bi licemjeri, to su oni koji se pozivaju na domoljublje, između ostalog na to da je demografija glavni i ključni problem kojeg treba riješiti, vrlo često kada govorimo o nekim svjetonazorskim temama zadiru u temeljna ljudska prava onako kako su ona opisana i u hrvatskom ustavu i u međunarodnim dokumentima, a da prave brige za primjerice prava djeteta uopće nema. Tu ću se posebno osvrnuti na projekt, projekt Srebrnjak za kojeg je na jednom uspješnom projektu EU izdvojila svoja sredstva u vrijednosti od 60 milijuna eura odnosno oko pola milijuna kuna koji se sada nalazi u gotovo terminalnoj fazi propadanja, a razlog propadanja je pokvarenosti i nebriga državne prije svega, a možda i propusta gradske vlasti. Činjenica je da su radovi obustavljeni, činjenica je da za to nisu krivi oni koji su projekt osmislili, činjenica je da je to trebao biti najbolji i najveći i jedini takav translacijski centar u Europi, činjenica je da je to trebalo poslužiti za liječenje naše teško bolesne djece koje se ovog trena nemaju gdje liječiti jer u hrvatske bolnice 10-ljećima nije uloženo ništa, pa čak niti nakon potresa, činjenica je da su se kroz taj projekt trebali okupljati naši ljudi koji su postali međunarodno priznati znanstvenici koji bi se imali gdje vratiti i svoju stručnost i ekspertizu upotrijebiti za to da se naša djeca ovdje mogu liječiti i to na način da su u procesu liječenja, njihovi roditelji i njihovi bližnji uz njih kao nekakva moralna i emotivna podrška. Iz medija doznajemo da zapravo postoje nekakvi spekulanti čiji interesi odlučuju negdje u sjeni, to su dijelom oni koji vide svoj potencijal u nekretninskom biznisu na vrijednim nekretninama Brestovca, to su ljudi koji dolaze iz znanstvenih krugova, a nalaze se primjerice u strukturama samog Rebra i mnogi drugi koji će podjelom projekta Srebrnjak na različite interesne dijelove naći nešto za sebe, dohvatiti se tuđe izvrsnosti jer vlastitu nemaju. A što radi vlast? Vlast ne radi ništa iako postoji mogućnost da se putem postavljanja i odobravanja zahtjeva za produženje rokova ovaj projekt ipak spasi i tu je nekoliko ministarstava koji pri tome mogu imati ključnu i odlučujuću riječ, jedno je Ministarstvo znanosti koje je isto potpisnik nekih ugovora, ali i ministarstvo čija resorna ministrica sjedi iza mene. Sve dok ne riješimo problem i pitanje projekta Srebrnjak sva ostala priča o povlačenju sredstava iz europskih fondova za mene je naprosto jedna lijepa šarena laža. Hvala.
Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovana ministrica regionalnog razvoja i fondova EU Nataša Tramišak, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, poštovani prisutni saborski zastupnici. Za završnu riječ mislim da je dobro još jednom ponoviti sve ono što je već rečeno i uvodno, ali i osvrnuti se na neke od komentara koji su ili u pojedinim izlaganjima. Dakle, raspravljali smo o izvješću o korištenju europskih strukturnih i investicijskih fondova i pretpristupnih programa pomoći EU u razdoblju od 1. siječnja do 30. lipnja 2021.g., no naravno od toga je prošlo godinu dana, nakon što su završeni svi procesi usuglašavanja i mišljenja sa svim tijelima to je završilo u saborskoj raspravi, projekti se provode i dalje, fondovi se i dalje iskorištavaju i sada bilježimo i nešto drugačije brojke i rezultate. Dodatno važno je ponovo spomenuti da od 10,7 milijardi eura koliko je RH imala na raspolaganju u razdoblju 2014.-2020. razdoblje koje još uvijek koristimo do kraja 2023.g. da su na to nadodana sredstva iz instrumenta nove generacije odnosno sredstva riekta i EU, te ukupno imamo na raspolaganju više od 12 milijardi eura. Do 30. lipnja 2021.g. ukupno je bilo ugovoreno 6 milijardi eura, više od 57% sredstava i ovjereno prema Europskoj komisiji više od 5 milijardi eura odnosno više od 47,7% sredstava. No nismo istaknuli podatak da kada smo usporedili to s razdobljem od prošlog izvješća odnosno referentom razdoblja u prethodnoj godini bilježi se porast već tada od 20%, dakle 20% postignuto je u tih godinu dana rasta u iskorištenosti sredstava iz ESIF fondova. Dakle te brojke govore također i same za sebe, ali nastavljali smo sa svim procesima kako bismo ubrzali iskorištenost sredstava i dosegli maksimalno moguće brojke, te do dana današnjega bilježimo brojku od, isplaćenosti više od 71% sredstava i više od 58% ovjerenosti prema Europskoj komisiji. U posljednjih 2.g. da sumiram, više od 35% sredstava je iskorišteno samo u posljednjih 2.g., te smo sa 37% iz lipnja 2020. danas došli na 71%. To zaista govori da su svi procesi ubrzani, da je dinamika realizacije projekata poboljšana i da se adekvatno kako korisnici realiziraju svoje projekte tako i uspijevaju verificirati troškovi. Prema izvoru … [[Govornik se ne razumije]] provjerili smo ga evo tijekom i izlaganja saborskih zastupnika i ja imam kod sebe isprintanu tablicu, mislim da je to najbolje pogledati, zaista brojke govore da smo u prosjeku država članica EU 63% i ovo je podatak iz 31. prosinca 2021.g., mi sada znači rastemo i dalje i preskočili smo 9 država članica EU i više nismo na začelju, trenutno smo na 19. mjestu, trebamo biti još i bolji i još i brži, s time se svi slažemo, međutim razdoblje 2014.-2020. i sva ona pravila koja su u 2014. postavljena '15. i '16.g. mi tako razdoblje moramo i završiti. Ja obično nemam praksu vraćati se puno unatrag tako neću ni sada niti sam to radila i ranije već gledam što možemo napraviti u budućnosti. Ovo razdoblje privodimo kraju, vidjet ćemo koliko ćemo uspješno i kako realizirati sve ove projekte koji su i veliki strateški projekti već unaprijed bili predefinirani u financijskoj omotnici i komunicirani i 2014. godine prema Komisiji. Trebalo je dvije, tri, negdje i četiri godine da se izradi projektno-tehnička dokumentacija jer je tada nisu imali, da se pokrenu procesi, ugovori i javne nabave te smo došli u fazu da neki od tih projekata će morati biti fazirani u novo programsko razdoblje. Postoje pravila zadana regulativom Europske komisije pod kojim uvjetima se projekt može fazirati. Na prvom mjestu on mora imati dvije faze. Mora biti tako odobren od strane Europske komisije i tu se radi o tim velikim projektima. Svi projekti koji to mogu osigurati naravno da će im se dati podrška da ta druga faza projekta bude završena u novom razdoblju. Međutim, važno je za spomenuti još jednom da oni projekti koji neće biti završeni, oni koji se neće realizirati sredstva iz ovog razdoblja neće moći biti povućena. Dakle, sredstva iz fondova EU se ne dodjeljuju državama unaprijed. Osigurava se omotnica, osiguravaju se alokacije, ali sredstva iz europskog proračuna možemo povući tek kada se projekti završe. Niti jedan od tih projekata nije dobio sredstva potpisom ugovora o dodjeli besplatnih sredstava. Tamo postoje i uvjeti i obveze i ono što su korisnici dužni napraviti, a to je sprovesti zakonski, namjenski i u skladu sa pravilima u cijelosti projekt da bi došli do bespovratnih sredstava. Postoji mogućnost predfinanciranja. Sve predfinanciranje ide na teret državnog proračuna ne iz fondova EU. Pod kojim kriterijima i uvjetima se isplaćuje, prati se dinamika realizacije samog projekta da ne bi predstavljao prevelike rizike za onda zahtjeve za povrat ukoliko se projekt ne realizira do kraja. Znači to su sve procedure koje postoje u fondovima EU. Također postoje zajednička nacionalna pravila koja su definirana početkom provedbe same perspektive koja ponavljam se ne možemo se vraćati unatrag, mijenjati značajno ta pravila. Ono što možemo napraviti je sada poučeni stvarima, iskustvom i novim Zakonom o javnoj nabavi od 2017. godine, praksom u primjeni samog zakona, vidjeti koje stvari možemo unaprijediti u novom razdoblju. Na tome se sigurno radi. Jedna od stvari je metodologija kako i na koji način se mogu raspisati pozivi, trajno otvoreni pozivi koji se zbog velikog interesa prijavitelja pretvaraju u najbrži prst. Neće biti predviđeni u novoj metodologiji za višegodišnji financijski okvir. Ono što Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU radi i gdje su upravljačka tijela i upravo višegodišnji financijski okvir. Dakle, ovi novi programi koji su nekoliko puta spomenuti i operativni program konkurentnost i kohezija, integrirani teritorijalni program u novom razdoblju, tu ta metodologija više neće biti predviđena. Prethodno razdoblje iz kojeg dijelom se i naslanja i Nacionalni plan oporavka i otpornosti naslonio se na stara pravila, a na žalost je tu metodologiju prepoznao kao nešto što bi moglo najbrže dodjeljivati sredstva korisnicima. Kako postoje određene indicije da nije najadekvatniji način, da postoje sumnje u transparentnost dodjele sredstava moj osobni stav je bio odmah po dolasku Ministarstva regionalnog, da Ministarstvo regionalnog razvoja neće raspisivati takve pozive i davati suglasnost na iste. Slijedom toga što se dogodilo u jednom pozivu za Petrinju nakon što sam utvrdila da su u ministarstvu koristili staru šprancu sličnog poziva, te se poziv pretvorio u najbrži prst to je bio razlog poništenja samog poziva. Nismo po toj metodologiji mogli evaluirati sve pristigle projektne prijave i taj poziv se iz tog razloga poništio. Zbog osjetljivosti područja i zbog važnosti daljnjeg ulaganja u samo područje kako bi se revitalizirali ne samo od potresa i od zaostajanja kojeg imaju raspisali smo ponovno novi poziv sa alokacijom ne više 15 nego sada 115 milijuna kuna jer je bio jako veliki interes prijavitelja. Ja očekujem da će biti ponovno takav interes. Sada postoje kvalitativni kriteriji i svi projekti ući će u ocjenjivanje. Takvu metodu moramo raditi i dalje. Dokaz da administrativni kapaciteti bez obzira što znamo da ih moramo unapređivati i da moramo pojačati tijela u sustavu mogu preraspodjelom ubrzati je bio … [[Govornica se ne razumije.]] prošle godine raspisan u svibnju, modalitet privremenog poziva. Dakle, po ovim modalitetu gdje se sve projektne prijave uzimaju u obzir i evaluiraju, 30 dana je trajao, 863 projektne prijave su pristigle na poziv. Sve su obrađene do kraja kolovoza, obrađeni su prigovori u rujnu i listopadu, više od 200 i nešto prigovora i 273 ugovora je potpisano vrijednih milijardu kuna za proizvođačku industriju. Dakle, u vrlo kratkom razdoblju su svi procesi odrađeni. To je dokaz da tijela mogu odraditi i da ne trebamo više raspisivati nikakve pozive po modalitetu najbrži prst kako bismo bili učinkovitiji. To je nešto zaista na čemu se sada priprema. Stupit će na snagu sa novim višegodišnjim financijskim okvirom. Kada govorimo također o procesu programiranja i nama je zaista vrijeme jako važno i bitno, htjeli bismo što prije pokrenuti raspise prvih poziva. Ministarstvo regionalnog je nacrte pripremilo u lipnju prošle godine i poslani su u Europsku komisiju. Međutim, procesi u Europskoj komisiji traju koliko traju, te su procedure koje mi ne možemo promijeniti, niti jedna druga država članica mi se nalazimo u istoj situaciji kao i sve druge države. U travnju smo predali zrele nacrte programskih dokumenata, dobili smo CCA brojeve od strane Europske komisije za partnerski sporazum. I naša dva regionalna operativna programa što govori da smo u fazi završetka. Tijekom ovog mjeseca ćemo odgovoriti na nekakva pitanja tehničke naravi koja Komisija traži oko Europskog socijalnog fonda i Ministarstvo rada i mirovinskog koje mora odgovoriti na ta pitanja i nakon toga smo završili sa procesima. Paralelno s tim dok je tekao proces programiranja mi nismo čekali već su se radili planovi i industrijske tranzicije regija koji su vrlo važni za povlačenje novoj perspektivi upravo u onom smjeru poduzetnika gdje se na neki način ovdje je bilo komunikacije da trebamo davati prednosti nerazvijenima, onda da trebamo davati prednosti razvijenima gdje se prepoznaju regionalni potencijali sukladno kvaliteti, gdje se očekuje da se poduzetnici međusobno umrežavaju u onim industrijama koje su prepoznate kao propulzivne u industrijskim nišama koje mogu značajno podići razvijenost pojedinih regija. Sve te regije imaju sad svoju alokaciju sredstava i vjerujem da će i ovo biti jedan dobar put u korištenju za poduzetnike, gdje su oni uključeni u proces zajedno sa nama. Ovdje je važno također spomenuti da smo u veljači već raspisali poziv sudjelovanja njih u kreiranju ovih 506 milijuna eura, imali smo više od 1200 poduzetnika koji su se odazvali na poziv sudjelovanja u pripremi ovih dokumenata i akcijskog plana. Dakle, ne za dodjelu sredstava već da sudjeluju sa nama u kreiranju u kom smjeru i kako ćemo raspisivati ova sredstva. To je jedan parcipativni pristup koji do sad nije bio razvijen u Republici Hrvatskoj. Dakle, svi procesi u Ministarstvu regionalnog i za novo programsko razdoblje se priprema i radi onako kako bi to trebalo biti. Napustili smo i politike odabira pojedinih nerazvijenih područja. Ovdje je bilo spomena i od toga zašto imamo više i tu gradova upravo iz razloga da bi i mali gradovi koji su sjedišta županija obavljaju velike administrativne poslove za područje svoje županije, imaju svoje posebne nadležnosti kao sjedišta i kulturnog i obrazovnog života područja te županije. Oni su i između ruralnih i urbanih sredina, ali da bi imali priliku kreirati svoje strateške projekte. Dodatno 406 milijuna eura izdvojeno je za nerazvijena područja, brdsko-planinska i potpomognuta područja gdje im se daju velike mogućnosti i u novom operativnom programu konkurentnost i kohezija i ovakav teritorijalni pristup je dobio pohvale od strane Europske komisije jer smo s njima u redovitoj komunikaciji oko toga. Dodatno kad govorimo o tome jesmo li nešto sredstava izgubili. Hrvatska je dosada ispunila svake godine n+3 ciljeve, dakle verificirali smo prema komisiji one troškove koje smo iskoristili i ispunili smo ono što nam je zadano da bismo do kraja razdoblja i prihvatljivosti troškova maksimalno moguće iskoristili perspektivu. Za ovu godinu ostalo nam je verificirati 3 milijarde kuna. Mi 3 milijarde kuna planiramo ovjeriti do kraja lipnja, početka srpnja ove godine te zaista vjerujemo da ćemo ponovno kao i prethodne godine već u jesen imati i ispunjeno n+3 odnosno nešto i više od toga planiramo odraditi. Napominjem još jednom, ne možemo sami jednostavno isplaćivati sve te troškove ako se projekti ne realiziraju i ne odrade i ako korisnici sa svoje strane ne implementiraju sve one aktivnosti koje su se obvezali u svojim ugovorima. Moraju osigurati i administrativne kapacitete i fiskalne kapacitete, jednostavno tako pravila fondova EU funkcioniraju. Tu umjesto njih ne može učiniti niti jedno drugo tijelo. Možemo im pomoći u tom procesu na ove načine, a to je da im pomognemo sa pretfinanciranjem dijela aktivnosti. Ono što je svakako uloga Vlade RH i ministarstava, a to je bila osigurati mogućnost financiranja njihovih projekata, raspisati pozive, dodijeliti ugovore a onda dalje zaista oni moraju činiti svoj dio. Pohvaljujem svakako lokalnu, regionalnu razinu koji su iznjedrili ovu perspektivu gdje se vidi ubrzana dinamika realizacije projekata iako znamo da su i oni suočeni sa ograničenim financijskim mogućnostima, da im nije jednostavno provoditi velike projekte, ali svi oni projekti koji su zapravo najbliži njihovih građanima poput i dječjih vrtića i različitih domova i ulaganja u energetske obnove i škola i domova zdravlja i izgradnje poslovne poduzetničke infrastrukture, dakle svi oni projekti koji su zaista vidljivi diljem RH oni su ih proveli i provode ih, završavaju ih i oni su ti koji će nama biti najefikasniji u korištenju ovih, ove bespovratnih sredstava i ove financijske omotnice. Dodatno ono što bi možda trebalo još jednom spomenuti, a to je da sustav upravljanja i kontrole se mijenja za razdoblje 2021.-2027. upravo iz razloga konsolidacije sustava i simplifikacije te unapređenja postupanja naših tijela i ubrzavanja iskorištenosti sredstava iz fondova EU, smanjujemo posredničkih tijela razine 2, jasno razdvajanje svih funkcija tijela. I vjerujem da ćemo u novu perspektivu čim dobijemo suglasnosti Europske komisije krenuti spremni. Znamo da postoje mnogo spremnih projekata već sada sa projektno tehničkom dokumentacijom tako da očekujemo veliki odaziv na prve pozive i puno bolju i uspješniju apsorpciju sredstva u startu. Međutim dodatno, ne možemo očekivati naravno kad se pokrene omotnica i neko razdoblje kao što to nismo ni mogli očekivati prije nekoliko godina da je 100% iskorištenost odmah. To dolazi na kraju razdoblja, onda je se gleda koliko je nešto iskorišteno. Tako da ovi podaci koji su za lipanj 2021. godine oko 57% vidimo da se krećemo u prosjeku EU, pogotovo sada kada značajno idemo ubrzano naprijed, a u dvije godine postići 35% iskorištenosti je bio velik zadatak. Ovdje kažem nije zaslužno samo Ministarstvo regionalnog razvoja i SAFU i HAMAC BICRO i fond i vode nego zapravo svi oni korisnici koji su uspjeli provesti svoje projekte sukladno ugovorima, sukladno zakonskoj regulativi i koje ubrzano ovjeravamo prema Europskoj komisiji. Dakle, svi zajedno smo dio toga kako na bolji način iskoristiti prilike koje nam se nude. I za kraj samo ću reći da se slažem sa većinom da ne trebamo gledati samo u fondove EU, to su prilike, to su sredstva koja nam mogu pomoći unaprijediti razvoj RH, postići konvergenciju međutim ona nisu jedina koja nam tome trebaju služiti. I u novom razdoblju nakon 2027. godine trebamo težiti tome da budemo država koja više neće biti ovisna samo o kohezijskoj politici. Imamo tu priliku, ali na tome zaista moramo raditi svi zajedno. Evo, hvala vam.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Orešković.
Hvala. Ministrice ja vam se prije svega zahvaljujem što ste ipak održali ovo završno izlaganje povodom ovog izvješća s obzirom na ovako mali broj saborskih zastupnika. Jedino čega se niste dotaknuli je doista taj projekt Srebrnjak. Znate i sami da je jedno resorno ministarstvo supotpisnik ugovora. Vjerujem da ste upoznati s time da je 2019. godine izrađena feasibility studija i cost-benefit analiza tada su svi brojevi pokazali da je projekt itekako samoodrživ i isplativ. Danas imamo problem koji je vrlo akutan, a po meni utječe itekako utječe na bitne nacionalne interese odnosno ruši ih ako sam projekt propadne. Pa vas ja ovog trena pitam imate li namjeru što poduzeti, možete li razgovarati sa svojim kolegama u vladi i što ćete zapravo konkretno napraviti da se ovaj problem riješi?
Poštovana ministrice Tramišak.
Poštovana zastupnice ja vam mogu reći s aspekta onih informacija koje imam vezano na nastavni projekt. A to je da je cijela priča oko projekta Translacijskog centra za dječju medicinu Srebrnjak započeta u 2011. godini, a tada kao plan za Dječju bolnicu Srebrnjak, da je ušao na listu strateških projekata za razdoblje 2014.-2020. međutim tada još nije imao dokumentaciju spremnu. Prvenstveno ona projektno-tehnička dokumentacija za izgradnju nove zgrade koja je trebala biti taj centar uz postojeći objekt dječje bolnice. Da su u studiji izvedivosti navedeni indikatori više od stotinu znanstvenika koji bi trebali raditi u tom centru te više od 140 znanstvenih radova. Nažalost od trenutka potpisa ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava u 2019. godini, govorimo o projektu oko 440 milijuna kuna, 367 bespovratnih eu sredstava koji su mogli biti dodijeljeni za projekt da do danas nisu ostvareni ništa od indikatora, one informacije koje ja trenutno imam i da je projekt naišao u značajne probleme kod realizacije izvođenja radova na izgradnji zgrade, [[Upadica: Hvala]] da je dosta kasnio postupak same nabave, a onda slijedom toga, ako mogu završit.
Hvala lijepa, to je, imamo vremenska ograničenja, hvala vam lijepa, ovaj time ćemo završiti…
Odgovorit ćemo vam ako hoćete evo i nakon evo ovoga.
Time ćemo završiti sa današnjim radom, nastavit ćemo ponovo u srijedu 8. lipnja u 9 i 30 i prva točka bit će Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 214. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 14,20 SATI