Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora molim stanku od 10 minuta u ime kluba HNS-a i HSU-a na temu interregnuma. Naime, 15. listopada je stupio na snagu zakon koji smo mi u petak izglasali kojim su određena ministarstva prestala s radom, nova su imenovana pa bi se htjeli referirati na tu temu. Hvala lijepo.
Hvala vam. … [[Ne razumije se.]] Ne postoji mogućnost replike nego može biti povreda Poslovnika, ali
Ne, ne, predsjedniče tražim stanku.
Ispričavam se zastupniče Sinčić, javio se prvo zastupnik Bauk.
Gospodine predsjedniče u ime kluba SDP-a tražim stanku u najmanjem potrebnom poslovničkom trajanju kako bi skrenuli pozornost na nedopušteno tužakanje Stručne službe Hrvatskog sabora za propuste jednog od kluba zastupnika kako bi zaštitili dignitet državnih službenika koji rade u Hrvatskom saboru. Zahvaljujem.
Izvolite, zastupnik Sinčić.
Predsjedniče Hrvatskog sabora tražim stanku u ime kluba Živog zida kako bi progovorio o eskalaciji problema Raiffeisen zadruga.
Možete li ponoviti molim vas?
Kako bih progovorio o problemu eskalacije Raiffeisen zadruga.
Izvolite. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ono što moram upozoriti gospodina Bauka u članku 249. ne može se odobriti stanka iz razloga vezanih za rad radnih tijela Sabora pa evo molio bih da još jednom razmislite. Znači to je stručna služba. Uvažavam stanku od zastupnice Anke Mrak-Taritaš i zastupnika Sinčića. Javit ćemo se poslije. Izvolite.
Predsjedniče ja bih vas molio da još jednom razmislite o primjeni članka 249. stavka b. Poslovnika Hrvatskog sabora. Ja naime nisam tražio stanku zbog rada radnih tijela i zbog rada stručne službe nego zbog rada političara koji su za svoje greške optužili stručnu službu, a to je priznat ćete ipak nešto drugačije od ovoga što piše u Poslovniku.
Onda uvažavam. Znači prihvaćam i stanku zastupnice Anke Mrak-Taritaš i zastupnika Bauka i zastupnika Sinčića i zastupnika Nikole Grmoje. Hvala. Stanka od 10 minuta za svakog od zastupnika. STANKA U 11,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,30 SATI]] Poštovane zastupnice i zastupnici. Zamolio bih prije nego se krene sa objašnjenjima stanke koju su uzeli poštovani zastupnici da omogućimo pravobraniteljici za osobe s invaliditetom imenovanje. Dakle, prišli bi davali prisege pravobraniteljice za osobe s invaliditetom koju smo jučer imenovali. Slažete li se? Hvala. Nakon što pročitam tekst priseže, pravobraniteljica izgovara riječ „Prisežem“. Tekst prisege glasi: „Prisežem da ću se u svom radu držati Ustava i zakona, poštovati pravni poredak RH i da ću svoju dužnost obavljati pravično, časno, savjesno i nepristrano u najboljem interesu osoba s invaliditetom“.
Prisežem.
Čestitam pravobraniteljici. [[Pljesak.]] Čestitam pravobraniteljici za osobe s invaliditetom na položenoj priseži. Želim da ovu dužnost obavlja časno, odgovorno i uspješno kao i do sada. Hvala. Prelazimo na daljnji dnevni red. Zamolio bih poštovanu zastupnicu Anku Mrak Taritaš za riječ.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane kolegice i kolege. U ime kluba HNS-a i HSU-a imali smo potrebu progovoriti o jednoj temi, ta tema bi mogla imati radni naslov „Kuda plovi ovaj brod“. O čemu je zapravo riječ? U ovom uvaženom Domu smo u petak imali set zakona koji govori o ustrojstvu novih ministarstava odnosno Vlade i svi koji smo diskutirali smo apsolutno rekli da nemamo nikakav problem da naravno oni koji su vladajući da si mandatar posloži ministarstva i vladu na odgovarajući način. No međutim, desila se jedna neprilika, da li slučajno ili nekako drugačije na koju želimo ukazati i reći sljedeće. 14. listopada u „Narodnim novinama“ koji su ovaj put svoj posao radili vrlo brzo i efikasno je objavljen zakon koji je stupio na snagu 15.listopada. Drugim riječima, s 15. listopadom sukladno prijelaznim i završnim odredbama i člankom 39. je prestalo sa radom šest ministarstava, a počelo je sa radom novih pet ministarstava. Dakle, … ukidanje šest ministarstava u ovom času je apsolutno jedna zgodna reforma jel tih šest ministarstava nema iz jednostavnog razloga što vrlo prozaične stvari se dešavaju koje glase sljedeće. Više ne postoje memorandumi ministarstava, više ne postoje potpisni kartoni, dakle to više ne postoji od 15. listopada. Ministri koji su bili imenovani za ministre u ovoj eksperimentalnoj vladi su bili ministri, no međutim oni više nemaju pravo potpisa. Recimo ministar Dobrović vezano uz Ministarstvo zaštite okoliša i prirode koje je postalo Ministarstvo zaštite okoliša i energetike on više nije na potpisnom kartonu, nema pravo potpisa, ne može potpisivati razno razna rješenja, mišljenje i sve ostalo. Drugim riječima, od ponedjeljka 6 ministarstava ne može izdavati rješenja, odobrenja, mišljenje. Ali jednako tako u tih 6 ministarstava se ne mogu potpisivati ni određene stvari koje inače normalno ide i sukladno Zakonu od prijenosu i primopredaji bi ministar mogao još potpisati plaće i sve ostalo. Ja se pitam tko će potpisati u tih 6 ministarstava plaće za djelatnike koji su radili ponedjeljak, utorak, ja pretpostavljam da ćemo sutra imati Vladu pa od četvrtka će moći. Znate ljudi nisu krumpiri. Krumpire vrlo jednostavno prebacite iz jedne košare u drugu košaru. Ljudi u ministarstvima većinom odgovorno, savjesno rade svoj posao i za to trebaju dobiti određenu naknadu. Po svemu sudeći će novi ministri nešto retroaktivno potpisivati. Stoga zaista je ova diskusija na temu kud plovi ovaj brod. Iz jednostavnog razloga, ako se dobro sjećamo kada je bilo ovaj eksperiment koji smo imali sa gospodinom Oreškovićem, mi smo s ove govornice upozoravali i ja sam osobno govorila kada nešto loše krene teško može i dobro završiti. Stoga, vodite računa, vidite o čemu je riječ. Nije bio nikakav problem da je taj zakon, da ste ga tempirali i da je stupio na snagu recimo 19.-og listopada i ne bi bilo nikakvog nereda. U želji za brzinom čovjek često pogriješi. Ja se nadam da takve greške neće biti ubuduće i nadam se da ćete iz ove jedne neprilike naći rješenje kako izaći iz toga van. Dakle ono što nije dobro, nije dobro da nema pilota u avionu, znate onda avion ide smjerom koji je vrlo nepoznat a u ovom času zaista nema pilota u avionu. 6 ministarstava nema, novi nisu, oni su formalno zakonom postali, no međutim nemaju čelnike. I ovu govornicu koristim, zaista neka se vodi računa, ponedjeljak, utorak, srijedu a i četvrtak što se potpisuje i kako se potpisuje da iza toga ne bi bilo neprilike za cijelu Vladu, za proračun a naravno onda i za sve nas. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici. Pozivam predstavnika Kluba SDP-a Arsena Bauka da da izlaganje za stanku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Drugi radni dan 9.-og saziva Hrvatskoga sabora trebao je započeti sjednicom Odbora za zakonodavstvo u 8,30. Ni prvi ni zadnji put da na sjednicu nisu došli predlagatelji, događalo se to i nama kada smo bili u Vladi, vrlo rijetko ali se znalo dogoditi, ne baš prvi dan. I da je na tome ostalo, sve bi bilo u redu, održala bi se sjednica Odbora neki drugi dan, ovi koji nisu došli dobili bi malo političke kritike i to bi se vjerojatno kroz koji dan, sat, zaboravilo i sjednica bi se održala. Međutim, jučer smo svjedočili pokušaju prebacivanja odgovornosti političkih dužnosnika na državne službenike. To je već nešto što se ne bi trebalo događati u Hrvatskom saboru i zato je dobro na samom početku ovoga saziva tu povući jasnu crtu. Dakle odgovorni su političari a vrlo rijetko, a iskustvo govori skoro pa nikada državni službenici. Zašto to govorim? Dakle imamo na raznim sredstvima javnog informiranja, ja sam skinuo nekoliko portala, opravdanja predlagatelja iz MOST-a zašto nisu došli. „Glas Slavonije“ MOST nitko nije pozvao na sjednicu Odbora. „Slobodna Dalmacija“ Grmoja, da smo dobili poziv, naravno da bismo došli. „Večernji list“ Grmoja, da smo znali naravno da bismo došli, došlo je do greške administracije. Nakon toga uključila se i druga služba Hrvatskoga sabora, ova za odnose sa javnošću. Sabor, MOST-ovi predlagatelji nisu pravovremeno dobili pozive za sjednicu. Direktno.hr i Sabor je u obrani MOST-a, nisu došli jer nisu pravovremeno dobili pozive na sjednicu. I ponovno „Večernji list“ iz Sabora stiglo objašnjenje zašto MOST-ovci nisu došli na sjednicu Odbora. Ukratko govori se o tome da nije došao poziv. Ja sam naravno kolege iz Odbora za zakonodavstvo pitao jesu li oni dobili taj poziv i 14. listopada 2016. godine u 22,58 došao je email s pozivom poštovane članice i članovi Odbora za zakonodavstvo u privitku vam šaljem poziv za 2. sjednicu Odbora koja će se održati u ponedjeljak 17. listopada u 8,30 u dvorani „Stjepan Radić“, lijep pozdrav u potpisu administrativna tajnica, nećemo reći ime. I naravno da je vrlo jednostavno pogledati kome je upućeno. Upućen je svim članovima odbora i predlagatelju Klub zastupnika MOST Nezavisnih lista, adresa klubmost@sabor.hr Prema tome kolegice i kolege. Niste trebali, trebali ste jednostavno priznati pogrešku. Niste trebali stručnu službu Odbora za zakonodavstvo a onda poslije i stručnu službu za odnose sa javnošću iskoristiti na taj način da sa sebe sperete krivicu. To nije bilo potrebno niti korektno, to nije dobar početak rada Hrvatskoga sabora. I zato vas ja pozivam da priznate grešku. Ne morate se posipati pepelom, ja jesam dalmatinac ali ne vičem. Prema tome nemojte više to raditi, uzmite ovo sebi kao jednu malu opomenu a evo i ja sam, obzirom da sam predsjednik jednog od odbora na čijem povjerenju vam zahvaljujem, spreman sam svaki put osobno donositi poziv za odbor u vaš klub kako bi izbjegli baš da niste dobili poziv. Jer evo dakle elektronička pošta prijenos je tekstualnih poruka putem komunikacijskih mreža najčešće interneta. Prema tome, dobili ste poziv, nemojte se više opravdavati na administrativnu službu Hrvatskoga sabora. A što se tiče vaših jamstava za sada smo usvojili jedno a jedno jamstvo ne čini proljeće i nemojte toliko više improvizirati. Kada tražite da se radi ponedjeljkom, kada inzistirate na ovom tempu bilo je vrlo jasno da kao predlagatelji morate doći na sjednicu odbora. Nemojte prebacivati svoju pogrešku državnim službenicima. Oni ovaj put stvarno ništa nisu krivi. Gospodine predsjedniče zahvaljujem što ste ispravno protumačili članak 249. točka b Poslovnika Hrvatskog sabora i što se niste pozvali na točku c tog istog članka i nisam siguran jeste li gospodinu Grmoji odobrili stanku zbog toga što ste odobrili samo za dva kluba, onda sam ja objasni, a on je rekao da traži iz istog razloga što ja tražim ali nije poslije objasnio. Dakle vi ste tražili po stavku b, vama možda i ne bi trebala stanka. Međutim, nemojte se sad ponovno pozivati na državne službenike. Prema tome, kolegice i kolege službenici ovaj put ništa nisu krivi i ovo ćemo vam shvatiti kao jedan prvi pokušaj, a prvi mačići se u vodu bacaju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku. Svoj komentar ću dati nakon što svi zastupnici daju riječ. Pozivam zastupnika Sinčića.
Hvala vam kolega predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici evo sazvao sam ovu stanku kao što sam rekao da upozorim na eskalaciju dakle problematike Raiffeisen zadruga. Zašto? Sutra naime u 10 sati na Svetom duhu 8, znači sutra je 19. listopada zakazana je deložacija obitelji Dukić, osmeročlane obitelji hrvatskoga branitelja. To nije prva takva deložacija. Sjećam se pokušaja iz mislim da je bio siječanj 2015. godine, znači sada će biti gotovo 2 godine, na 2 godine je odgođena deložacija. U te 2 godine bilo je dovoljno prostora da svi mi svojim radom nešto riješimo da ta obitelj i ne samo ta nego i deseci tisuća drugih koji su u tom problemu ne stradaju. Bilo je nekakvih pokušaja, međutim evo kao što vidimo nije im baš puno pomoglo, niti je ovaj Ovršni zakon koji sprema vlast neće nažalost pomoći njima. Što se tiče Raiffeisen zadruga ta tema je u ovom Parlamentu itekako poznata, o njoj se govorilo više puta. To je jedna koruptivna hobotnica koju su udruženi šverceri novca preko granice, javni bilježnici i nažalost u velikom broju slučajeva odvjetnici u sprezi sa sucima koji za jeftin novac dodjeljuju nekretnine. I gdje će ova osmeročlana obitelj sutra to ne znamo. Zadnji put ovrhovoditelj se jednostavno nije pojavio. Zahvaljujući aktivistima nije imao hrabrosti pojaviti se. Ono što moramo definitivno napraviti je promijeniti zakon na prvi način. Zakon o potrošačkom kreditiranju jest izmijenjen prošle godine kada je donesena odredba u vezi franka, znači u vezi konverzije donesena je i ova o Raiffeisen zadrugama. Ali gdje je bio problem? Stvar oko franka je napravljena retroaktivno ali za zadruge nije napravljena retroaktivno. Znači vrijedi od 2015. nadalje. E sad ću vam reći da su gotovo sve operacije sa Raiffeisen zadrugama završile tamo negdje 2010. Znači taj zakon pomaže nikome ili gotovo nikome. Pitao sam prošle godine u sklopu zastupničkog pitanja Vladi koje je trebalo posebno doći Hrvatskoj narodnoj banci da mi daju popis koliko je bilo tih kredita 2005., 2006., 2007., 2008. itd. svake godine sa što više detalja. Koliko ih je bilo brojem, koje su bile kamate, sve dakle uvjete toga kreditiranja. Zašto? Zato što je od početka bila priča da u Hrvatskoj te zadruge rade legalno, da imaju dozvolu. Kad se otkrilo da nemaju onda se počelo pričati o tome da im ne treba. A onda se počelo pričat da je to zaduživanje u inozemstvu. Ok, ako je zaduživanje u Hrvatskoj moraš bit registriran, nisi registriran. A ako je zaduživanje u inozemstvu onda po zakonu svaki prijenos novca, transakcija, kredit, zaduživanje u inozemstvu mora HNB voditi registar. I pitao sam lijepo guvernera ajde ako je to zaduživanje u inozemstvu pokaži mi registar kad, ko, gdje se zadužio? Odgovora nema. Zašto? Zato što se to nije jednostavno bilježilo, zato što se u torbama novac prenosio preko granice. I guverner koji je trebao paziti na to tu je došao i prao se jednostavno mantrom to je zaduživanje u inozemstvu, to je zaduživanje u inozemstvu, to je zaduživanje u inozemstvu. I na tome smo stali. Pozivam stoga ovaj Parlament da što prije izmijenimo Zakon o potrošačkom kreditiranju, da se on retroaktivno odnosi na sve te ljude i po potrebi niz drugih zakona. A zašto su ljudi uopće došli u poziciju u koju su došli? Stvar je vrlo jednostavna, umre vam netko, rodi vam se dijete trebate proširiti ne znam kuću, to često nisu veliki krediti, to često nisu veliki krediti a ljudi su bili prisiljeni uzimati ih zato što su žrtve sustava. Nije uređeno domaće tržište novca, kamate su lihvarske, uvjeta često nema. Pogotovo u ono vrijeme, ona crna vremena 2001. do krize kada su kamate bile i uvjeti kreditiranja daleko teži. Živjeti se moralo, novac je ljudima trebao, preko banaka ga nisu mogli dobiti, hrvatskih banaka gotovo nema, mogli su ili iseliti ili ići ovim putem. Prema tome ja ih ne krivim, velik broj njih ne krivim, oni su žrtve sustava, žrtve su Narodne banke i još jedanput pozivam ovaj Parlament bez obzira kako ovo sutra završilo da riješimo problem tih ljudi. 10 godina patnje je dosta. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Sinčiću. I pozivam zastupnika Grmoju u ime predstavnika kluba MOST-a Nezavisnih lista da da svoje objašnjenje za stanku.
Poštovani predsjedniče, kolege i kolegice zastupnice i zastupnici pa evo ja ću odmah priznati ovdje kolegi Bauku da je majstor ovih saborskih makinacija i njega to jako veseli, ali hrvatski građani od toga nemaju ništa. Ako je on, ako on toliko želi da se mi ovdje ispričamo mi ćemo se ispričati. Ja neću dužiti ovdje s ovim mojim izlaganjem. Činjenica je da je klub MOST-a dobio poziv i da je član odbora Ivan Kovačić dobio poziv i da je došao na taj odbor. Mi kao predlagatelji nismo dobili poziv i nije istina da smo prebacili krivnju na saborske službe. Imat u i našeg neiskustva i možda smo se mi kao zastupnici trebali pitati ako je Odbor za zakonodavstvo da li mi trebamo biti kao predlagatelji na tom odboru i koji su zakoni na tom odboru. Ja to kao našu grešku priznajem. Ali činjenica je da mi kao predlagatelji poziv nismo dobili. Po meni je žalosno da evo oporba i danas od jutros ruši kvorum na Odboru za zakonodavstvo gdje govorimo o Ovršnom zakonu, gdje trebamo zaštititi znači naše građane kojima je ugrožena jedina nekretnina. A isto tako je žalosno da ovakvim makinacijama oduljujemo vrijeme da prave stvari dođu na dnevni red kao što je ova izmjena Zakona o HRT-u gdje ćemo onima koji su medijska carstva izgradili znači na ovrhama da im konačno stanemo na kraj i da vratimo taj novac u džepove hrvatskih građana. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Grmoji. Ono što bih zamolio ukoliko se i sve druge zastupnike mirno saslušalo volio bih da budemo dovoljno korektni prema svima onima koji izlažu i da poštujemo mir u sabornici. Jednu drugu stvar moram naglasiti, žao mi je samo što nema tu zastupnika Bauka ali nadam se da čuje bez obzira gdje da jeste, a zamolio bih i sve druge, da ne bi bilo da sam ukidao demokratsko pravo i da se može slobodno izaći i reći za govornicom sve što treba to je razlog zašto sam dopustio iako po Poslovniku po članku 249. koji je spomenuo gospodin Bauk sve ono što zastupnici kažu izvan klupa nije nešto za što se može tražiti stanka. Pustio sam da to prođe, ja bih molio zaista da se pridržavamo Poslovnika i da stanke i pauze na kraju kada se govori, o čemu se, zašto se zatražila stanka zaista koristimo za ono za što je to namijenjeno. Hvala. Nastavljamo sa dnevnim redom sjednice. - Prijedlog zakona o dopunama Zakona o HRT-u, prvo čitanje, prijedlog zakona br. 10 Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na temelju članka 172. i 184. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal ste primili na klupe. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Izvješće ste primili, neke prije početka sjednice, sad za vrijeme sjednice drugi dio koji je napravio Odbor za informiranje. Želi li predstavnik dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Pozivam zastupnika Miru Bulja da obrazloži.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege ovim zakonom o dopunama Zakona o HRT-a želimo ukloniti nelogičnosti i neracionalnost poslovanja tj. nešto što je na teret naših građana primjera samo da navedem u početku samog obrazloženja da u Hrvatskoj godišnje imamo 180 tisuća ovrha po pitanju HRT-a u prosjeku negdje oko 300 kuna što ispada 54 milijuna kuna što odlazi iz džepova naših građana u odvjetničke kuće, u javnobilježničke kuće koji stvaraju svoja carstva na teret naših građana. A znate li što okvirno 54 milijuna kuna znači u džepovima naših građana koji bi odmah povećali time i potrošnju? Zakon o HRT-u … [[Ne razumije se.]] kao javnog servisa djelatnost funkcije sadržaj javnih uloga i financiranja upravljanja nadzora i načina. Zakonom je određena visina mjesečnih pristojba koja se plaća HRT kao vid prihoda HRT-a. Obzirom na teško socijalno stanje velikog broja građana i na otežane uvjete poslovanja trgovačkih društava i ustanova i drugih pravnih osoba imajući pritom posebno u vidu izuzetno veliki broj blokiranih građana ocijenjeno je da sva državna javna tijela trebaju dati doprinos u olakšavanju te situacije pa tako i HRT-a kao javnog servisa. Na određeno socijalno neosjetljivo poslovanje HRT-a kao javnog servisa ukazuje i postupak prisilne naplate mjesečne pristojbe koja do danas nije bila posebno propisana Zakonom o HRT-u već se taj postupak provodio i provodi kroz institut ovrhe na temelju vjerodostojne isprave uređene Ovršnim zakonom. U takvom postupanju su obveznici plaćanja mjesečnih pristojbi opterećeni plaćanjem odvjetničkih usluga HRT-a te plaćanjem javnih bilježnika koji vode tu vrstu ovršnih postupaka. Pritom je jasno da zbog unificiranog masovnog postupka i postojanja na tome prilagođenih računalnih programa realno nije postojala potreba za angažiranjem odvjetnika i plaćanje njihovih profesionalnih usluga, PDV-a na te usluge i ostalih materijalnih troškova. Svi ti troškovi su u konačnici padali na teret obaveznika plaćanja mjesečne pristojbe a HRT raspolaže dovoljnim kapacitetima i ljudskim resursima i aplikacijama kojim mogu na sebe preuzeti teret takvog unificiranog masovnog postupanja. Ovdje ću još jednom spomenuti da se radi o ukupno 180 tisuća ovrha u RH prema HRT-u po osnovu mjesečne pristojbe. A u tim postupcima u prosjeku je oko 300 kn. Znači imamo 54 milijuna kuna s tim da neke ovrhe od 200 kn znaju se popeti na 2000 kn ili čak i do 4000, 5000 kn a znamo što donosi to jednoj obitelji koja ima 2000, 3000 kn ili umirovljeniku ili drugim socijalno ugroženim brojnim obiteljima koje doslovno zbog tih blokada jednostavno ne mogu više funkcionirati a prispiju im i drugi računi koje moraju platiti i druge obveze za druge ustanove i druge usluge. Stoga je ocijenjeno da po stupanju prisilnoj naplati mjesečne pristojbe treba zakon HRT-a izričito urediti i to načinom koji obveznika nećemo samo osloboditi dužnosti snošenja odvjetničkih troškova već i javnobilježničkih troškova koji su inače u sadašnjem sistemu naplate bile opravdane. Tako će ubuduće postupak prisilne naplate mjesečne pristojbe provoditi sam HRT slanjem dviju pisanih opomena i po tom izdavanje platnog naloga kao instituta za naplatu mjesečnih pristojbi HRT-a. na taj način će se izbjeći odvjetnički i javnobilježnički, a u slučaju da se protiv toga platnog naloga ne podnese pravodoban prigovor kojim se tražbina osporava tom se platnom nalogu snagom Zakona o HRT-u daje status ovršne isprave. S takvom će ovršnom ispravom HRT moći tražiti ovrhu na uobičajene načine propisane Ovršnim zakonom. U slučaju podnošenja pravomoćnog prigovora, HRT će biti ovlašten podnijeti tužbu sudu pri čemu će odgovarajućom odredbi o zastari HRT potaknuti na to da eventualne tužbe pokrene što prije kako bi se izbjeglo gomilanje zateznih kamata. Podrazumijeva se da će HRT u redovnom sudskom postupku imati pravo na profesionalnu odvjetničku uslugu. Obaveznici plaćanja mjesečne pristojbe će i dalje pucati na pravodobno plaćanje svojih zakonskih obaveza tako što će propisati paušalnu dodatnu pristojbu od 100 kuna koje će HRT imati pravo naplatiti u slučaju izdavanja platnog naloga. No to je daleko znatno manje dosadašnjih troškova odvjetnika i javnih bilježnika. Prema tome, poslove te dodatne pristojbe će HRT moći računati na određena povećanja prihoda u odnosu na sadašnje stanje, a istodobno će obaveza plaćanja mjesečnih naknada taj teret pristojbi biti manje od sadašnjih kumulativnih odvjetničkih troškova i troškova javnih bilježnika. Konačno, kako je mjesečna pristojba javni prihod, propisuje se izričita zabrana ustupanja tih prihoda trećim osobama. Pojavile su se i raznorazne informacije da je ovo protuustavan prijedlog zakona, izmjena i dopuna. HRT je javna ustanova i davanje ovlasti javne ustanove da naplaćuje svoj dug nije protuustavno. Naime, time HRT nije u povoljnijem položaju od drugih vjerovnika jer HRT je jedini vjerovnik koji naplaćuje radio – TV pristojbu. Također dužnik nije omogućen pristupiti sudu ili nepristranom tijelu jer dužnik može prigovoriti platnom nalogu nakon čega stvar ide na sud u parnici. Postoji niz državnih tijela koji također odlučuju o vlastitim tražbinama. Tako policija kada kao doduše državno tijelo, a ne javna ustanova kao HRT, izdaje obavezni prekršajni nalog samo donosi ovršnu ispravu, ako dužnik okrivljenik ne plati. O tome je Ustavni sud odlučio i rekao da to nije protuustavno. Glede naknade FINA-e one su mogu riješiti Ovršnim zakonom, one se ne mogu riješiti Ovršnim zakonom već je to materija koja regulira i drugim internim propisima po kome će se morati ovaj Dom isto pozabaviti u što kraćem roku. Glede prigovora, vidimo da su se pojavili, ima li HRT uopće dovoljno ljudi za takvo što. HRT ima tri tisuće ljudi, zaposlenih negdje oko tri tisuće ljudi, od toga sigurno ima poznato je veliki broj pravnika i zasigurno HRT će imati prilagodno vrijeme da se oko ovoga zakona uskladi. A i … su prije deset godina rješavali bez puno računala po četiri tisuće ovrha, a sada HRT ima tri tisuće zaposlenih i moderne računalne sustave, dolazimo do zaključka da tridesetak ljudi bez problema obradi oko 180 ovrha godišnje. Dakle, preraspodjelom 1% djelatnika HRT-a sve se rješava unutar HRT-a što nije na teret proračuna RH. Čak i da je potrebno zaposlenje stotinu kuna pristojbe za platni nalog što iznosi 18 kuna godišnje, bez problema se mogu platiti svi troškovi i novi djelatnici, a da opet sve bude u korist građana i bez štete za HRT. Naime, da se naplati samo 20% te pristojbe taj iznos je dovoljan za 30 ljudi na HRT-u da odrađuje te poslove. Ovaj prijedlog zakona imate u materijalima pa ću obrazložiti samo kratko članke. U članku 1. ovih dopuna ovim člankom su propisani novi način prisilne naplate dospjele na plaćanje mjesečne pristojbe. HRT na taj način sada postupno i samostalno jednim aktom protiv pojedinog obaveznika, postupak se provodi kroz izdavanje platnog naloga kao instituta … propisanom Zakonom o HRT-u koje moraju prethoditi dvije pisane opomene. Posebno je propisan sadržaj druge opomene kako bi neplatiše unaprijed bio pisano upoznat … posljedice neplaćanja. Tu je propisana i dodatna paušalna pristojba od 100 kuna. Također je posebno propisan sadržaj platnog naloga kako bi platni nalog mogao ostvariti predviđenu funkciju ovršne isprave i kako bi obaveznih bio pisano upoznat sa mogućnosti neposredne provedbe ovrhe. Propisan je postupak dostave platnog naloga obavezniku mjesečne pristojbe koji je u određenoj mjeri identičan dostavama pravilnika iz Ovršnog zakona kao procesnog propisa koji je to pitanje kvalitetno riješio. Propisano je da je uredno dostavljen platni nalog protiv kojega nije podnesen pravodoban prigovor, ovršna isprava na temelju koje se može pokrenuti redovan postupak ovrhe pred sudom ili FINA-om pod uvjetom da se prethodno na taj platni nalog stavi potvrda ovršnosti. U slučaju prigovora propisano je da HRT ovlašten podnijeti tužbu sudu te su propisni obavezni prilozi u tužbi. Riješeno je pitanje zastare u slučaju podnošenja tužbe. Izričito je zabranjen prijenos tražbina mjesečnih pristojbi i ništetnosti svakog pravnog posla poduzetog u cilju njihovog prijenosa. Zabranjeno je i naplatno angažiranje u svrhu zastupanja u postupku naplate mjesečne pristojbe odvjetnika ili drugih pravnih ili fizičkih osoba, osim u slučaju zastupanja pred sudom. U članku 2., uz članak 2., u ovom je članku propisana dužnost Hrvatske radiotelevizije da do stupanja na snagu ovoga zakona uskladi svoj rad, poslovanje, opće akte i računalne programa, obrade podataka o obaveznicama i mjesečnim pristojbama sa odredbama ovoga zakona. Također je uređen prijelazni režim naplate mjesečnih pristojbi na način da se tražbine, mjesečne pristojbe koje dospijevaju do dana stupanja na snagu ovoga zakona naplaćivati po pravima važećim do stupanja na snagu ovoga zakona. U članku 3. navedeno je, završnom je odredbom propisano stupanje na snagu ovoga Zakona tako da se ostavlja dovoljno vremena adresantima zakona. HRT-u, obaveznicama, javnim bilježnicima, odvjetnicima na prilagodbu novom uređenju. Još jednom napominjem, o tome sam govorio u Vladi na prvoj sjednici zasjedanja prethodnog saziva Sabora da u Hrvatskoj imamo 300 tisuća ovršenika i zasigurno HTV pristojba je koja je u velikom broju doprinijela ljudi da su ovršeni i blokirani. Ovo je samo primjer kako možemo slijediti i druge stvari na štetu, da ne idu na štetu naših sugrađana dok neki stvaraju svoja carstva odvjetnički i drugi koji su u mogućnosti da na ovaj način koji im je zakon omogućio da danas iz siromašnih džepova naših sugrađana uzimaju novac. Stoga, pozivam vas sve zastupnike, pošto je u prvome čitanju da se uključe u raspravu u interesu rješavanja ovoga problema, da daju svoje prijedloge kako bi zaštitili naše građane a ne da bi se pogodovalo bogatima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Miru Bulju. Prešao bih na replike. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Htio bih ukazati na jednu šokantnu misao. Pokušava se stvoriti privid da je sada glavni problem u znači Hanžekoviću, naravno on jest problem ali on je samo posljedica a ne uzrok. Pravi uzrok je sljedeći. 2010. godine u prosincu blokiranih ljudi, znači fizičkih osoba bilo je 25 tisuća i 600. Krajem 2011. broj blokiranih povećao se na nevjerojatnih 219 tisuća. Što će reći? U godini dana broj blokiranih porastao je skoro 10 puta. Za takav kaos, znači za ovu epidemiju i poplavu ovrha evidentno je kriva izmjena Zakona ovršnog iz 2011. godine koja je napravila Vlada meni s lijeva, znači HDZ-ova. Stoga ja predlažem, dame i gospodo zastupnici, ako želite riješiti problem masovnih blokada i ovrha, riješite uzrok. Ako je jasno što je uzrokovalo tu epidemiju zašto onda ne bismo vratili nazad Ovršni zakon u stanje u kojem je bilo 2010.? A ako ćemo parcijalno rješavati svako poduzeće mi se možemo onda do kraja mandata baviti firmom po firmu jer ima bezbroj znači komunalnih poduzeća u Hrvatskoj i tako da ne duljim dalje koliko ima tih tijela sa u suštini javnim ovlastima. Pa predlažem kolegama iz MOST-a ako imaju hrabrosti da se bave uzrokom a ne samo sa posljedicama. Hvala vam.
Hvala zastupniku Pernaru. Odgovor na repliku Miro Bulj.
Kolega složio bih se s vama da su u porastu ovrhe, zasigurno jedan kotačić je i ovrhe na HRT jer zasigurno ako dug od 240 kuna dođe na 5000 kuna, 4 zasigurno blokira osobu koja ima mirovinu 1500, 2000 ili 3000 ili brojne obitelji. I zasigurno to je posljedica da ne mogu plaćati, uzrokuje da ne mogu plaćati druge račune. Naravno da su doveli do ovoga svi zakonski propisi i ponašanje koje se donosilo u prethodnim periodima. I naravno da svi skupa trebamo ustrajati na tome da se ti zakoni rade, da budemo zakone gradili prema građanima a ne prema određenim lobijima. I na tome trebamo inzistirati jer ovo je narodni Dom, da zastupa građane a ne određene lobije na štetu građana. Isključivo ako se bude radilo kao što se radilo prethodnih godina na štetu građana zasigurno će biti ovršenih i dalje 300 tisuća i blokiranih i nezaposlenih. Zbog toga oko ovoga bi trebali biti jedinstveni i svi zajedno da pomognemo u rješavanju ovih problema. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Miru Bulju. Sljedeći koji se javio za repliku je poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Bulj, mogu se složiti sa intencijom zakona. Dakle intencija je svakako dobra. Međutim, ono što bode u oči je ovo o čemu je kolega Pernar pričao a to je da će ovim zakonom HRT biti jedina institucija koja je izuzeta od Ovršnog zakona odnosno koja ovrhe vrši po posebnom načinu ovrha. A imamo tu i Hrvatske vode, imamo tu i čitav niz drugih ustanova državnih koji ovrhe i dalje vrše po starom zakonu i to vam očito ne smeta. No, htio bih vas još i nešto pitati uvaženi kolega. Dakle ovim zakonom rješavaju se samo ovrhe. Jedna od tzv. 7 jamstava ili koliko je više jamstava, ne znam, MOST-a bilo je i smanjenje HRT pretplate. Od toga u ovom zakonu ili prijedlozima koje ste do sada iznijeli nema ni riječi. Pa molim recite i nama i hrvatskoj javnosti da li je to bila laž koja je korištena u predizborno vrijeme, jeste li od toga odustali ili što će se s time desiti. Hvala.
Hvala zastupniku Hajdukoviću. Odgovor na repliku zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Hvala lijepa kolega na konstruktivnoj raspravi što ste pridonijeli konstruktivnosti rješavanja problema 180 tisuća ovrha. Zaista je smanjenje tv pristojbe potrebno, međutim da bi se tv pristojba smanjila, potrebno je imenovati odgovornu osobu jer znamo da sad HRT ni u toj situaciji. Hodogram cijelih postupaka i smanjenja i racionalizacije HTV-a jer znamo da tamo ima 3 tisuće ljudi, neki bar imaju ogromno veliku plaću dok određeni pojedinci imaju malu plaću. Naravno to treba kontrolirati jer mi smo odgovorni da nam se slučajno ne bi dogodilo da se otpuštaju ljudi sa 2, 3 tisuće kuna a neki pojedinci koji imaju 10 puta veću plaću nego što je prosječna plaća RH da ostane na istom i da ne pati cijela produkcija. Iz TV pristojbe se, nije samo za HTV nego i ostale se sufinanciraju i ostale medijske udruge, kuće i tako slično na lokalnim razinama. I naravno da treba smanjiti TV pristojbu ali treba odgovorna osoba koja će napraviti hodogram tj. vremenski plan kada i šta. A čim prije to bolje. Hvala lijepa. Od toga nismo odustali niti ćemo odustati. Hvala.
Hvala zastupniku Bulju. Slijedeći koji se javi za repliku je zastupnik Goran Beus Richembergh.
Kolega Bulj rekao sam vam i na odboru cijenim rekao bih plemenitu namjeru ovoga zakona, međutim ne bi bilo dobro da ostane u zraku visjeti čitav niz dilema pa mogao bih reći i lažnih obećanja. Sami ste rekli da je preko 300 tisuća ljudi blokiranih računa u ovoj zemlji. Vi aproksimirate na temelju podatka od 180 tisuća ovrha koje se godišnje upute u proceduru zbog RTV pristojbe negdje da je pola njih završilo u blokadi. Pa onda napravite i aproksimaciju da od 180 tisuća ovrha po nekom prosjeku od 300 kuna da bi to bilo 54 milijuna. To su sve samo isključivo gatanja nažalost. Mi uopće ne znamo u strukturi blokiranih koji je razlog blokade. Nemojmo bježati od činjenice da su neki od njih blokirani zbog toga što su se upustili u troškove koje nisu mogli snositi. Među njima ima svega i svačega. Ovaj zakon nažalost i to treba jasno i glasno reći neće riješiti ni jedan jedini problem blokiranih osoba dosada. Ni jedan od ovih 300 i nešto tisuća naših građana čiji su računi blokirani neće biti odblokiran ovim zakonom. Njime se samo pokušava anticipirati da ne dođe do novih blokada samo i isključivo zbog duga za RTV pristojbu. Prema tome, oni koji nas slušaju moraju znati da ovaj prijedlog MOST-a neće riješiti postojeći problem. Hvala vam lijepo.
Hvala zastupnik Richemberghu. Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Hvala vam lijepa. To ste također, dobro ste rekli, rekli i na odboru. Činjenica da nisam ni u jednom trenutku kazao da će to riješiti problem. RTV-a pristojba može biti uzrok u jednom trenutku nekome da zbog ovrhe od 4 tisuće kuna zbog 400 kuna duga da u tome trenutku postane blokiran i da su mu to svi prihodi i da taj mjesec jednostavno ne može egzistirati što uzrokuje neplaćanje i drugih računa komunalnih. I onda može biti uzrok, nisam rekao da će riješiti bilo koga, međutim može biti uzrok zbog čega je netko upao u problem zbog banalnih 400 kuna, i 200 kuna da mu bude 4 tisuće kuna. I to uzročno posljedično, uzrokuje brojna neplaćanja. Šta ste rekli od 180 tisuća ovrha puta 300 kuna, da u prosjeku 300 kuna je više taj ovršni postupak šta rade odvjetnici i javni bilježnici, tj. sa dosadašnjim zakonom a izmjenom ostaje 54 milijuna kuna u džepovima naših građana, a naši građani će to trošiti, povećava potrošnju. To je činjenica i to je istina. A ta 54 milijuna dosad su išla u džepove onih koji dosada … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Bulju. Slijedeći koji se javio za repliku je zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine Bulj, kao što su kolege prije mene rekli ovim prijedlogom zakona se riješiti neće ništa. Puno kvalitetnije bi bilo da ste predložili smanjenje RTV pretplate kao što ste obećali. Jer da je 15 kuna manja RTV pretplata praktično ovih 200 ili 300 kuna duga bi u jednoj godini građani imali manje i mnogi od njih ne bi došli niti u poziciju da budu ovršeni. Sa druge strane zanemarili ste to da dugovi građana primjerice prema jedinicama lokalne samouprave iznose 5 milijardi kuna godišnje, da prema HEP-u gdje ste vi dosta bili aktivni, da li ste otišli u HEP i pitali tamo direktora HEP-a s kim on radi, ko njemu to vodi ovrhu? Znači vi ste već mogli svojom aktivnošću pošto je HEP bio u ingerenciji i ostat će u ingerenciji MOST-a napraviti to da se tu vidi kako se može riješiti problem, odnosno da se pomogne ljudima. Znači ja sam isto za to da se sustavno riješe problemi, da jedinice lokalne samouprave ovih 5 milijardi kuna vide na koji način ili nekim akcijama poput oprosta duga građanima kao što je radila prethodna Vlada. Znači to su kvalitetne mjere, po tome je Hrvatska bila prepoznata i u svijetu gdje su deseci tisuća ljudi podnijeli zahtjev i mali dugovi su im bili oprošteni. Ovo je ja bi rekao samo mogućnost da se dugovi ne povećavaju i da odvjetnici ne zarađuju na tome. Što je ok. Zbog čega bi se netko bogatio na nesreći ljudi, ali sa druge strane vi nemate konkretno rješenje niti prijedlog kako u budućnosti riješiti puno veće probleme od RTV pretplate. Možda bi smjer bio primjerice da predložite smanjenje RTV pretplate. Ne vjerujem da je pitanje ravnatelja HRT-a razlog zbog čega to niste napravili nego jednostavno apel Kovačića, odnosno ravnatelja HRT-a preko HDZ-a je bio prejak da MOST inzistira na tome dalje.
Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Kolega Maras hvala lijepa na raspravi. Žao mi je što vi niste krenuli kad ste bili na vlasti od HTV-a pa napali nadalje, zasigurno bi se dosada riješili problemi. Međutim, morate znati da ravnatelj, upravno vijeće, nadzorni odbor imenovali ste za vrijeme vas u kvoti HNS-a. Sada i trenutnu su sad ti isti ljudi na tim pozicijama, to morate znati i to morate utvrditi. Drugo, vi kažete da HTV pristojba je jednaka HEP-u. Apsolutno se slažem, međutim HTV jedini ima ovakvu ovlast naplaćivati RTV pristojbu u Hrvatskoj a HEP ima konkurente. Ja bih bio najsretniji da HEP isto na ovaj način radi i sve ću poduzimati svojim mjerama i MOST da i HEP na ovaj način radi. Vi ste bili u tim vladama dok ste sjedili, dok ste reklamirali sebe u velikim rezultatima i uspjesima nažalost danas ne bi pričali o ovome, ne bi bilo 300 tisuća ovršenih, ne bi 100 tisuća ljudi otišlo vanka. I ovo je jedan od razloga, mali kotačić gdje je i 54 milijuna iz džepa građana otišlo nekome da se bogati. Samo na ovome primjeru, godišnje govorim. Zato pomozite svojim konstruktivnim prijedlozima, tek smo u raspravi i bit će vremena, morate predlagati prijedloge i nadam se da ćete se potruditi biti konstruktivni bez obzira jel' oporba ili vlast mi smo zastupnici naroda i trebamo zastupati narod. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Bulju. Sljedeći koji se javio za repliku je zastupnik Ivica Mišić.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Bulj postavljam pitanje svima nama ovdje u Saboru da vidimo koji je razlog blokade tih naših ljudi. Razlog blokade tih naših ljudi je 180 tisuća sirotinje koja ne može platiti 80 kn a ne ovrhe koje im šalju. Što mi trebamo tu učiniti? Što mi možemo učiniti? Možemo da te ljude oslobodimo tko ima manja primanja od 1800 kuna da ne plaća pretplatu ili da im ugasimo televizore i da 180 tisuća ljudi nas ne gleda. Ta sirotinja nas ne treba ni gledati. Pa postavljam pitanje sa 1800 kn koji građanin u Hrvatskoj može uopće živjeti i plaćati svoje obveze? Nitijedan. Oslobodimo te ljude da ne plaćaju nešto što ne mogu plaćati. Još nadalje ide se u ovrhe tim ljudima. Vidjeli smo jučer dijeljenje na našem trgu bana Jelačića koliko je ljudi u redu čekalo da dobije malo hrane, u Osijeku koliko ljudi je stajalo tamo a koliko ih još ima koji bi htjeli dobiti 10 kg nekakvog voća ili povrća ili bilo čega. A mi se ovdje natežemo oko ovrha. Naravno da ih treba skloniti, ali dajmo malo razmislimo da taj narod od 1800 kn ne može živjeti. Što nam prikazuje televizija? Gruntovčane, Prosjake, to je iz bivšeg sistema. Što nam produkcija radi? Ništa. Sport koji plaćamo nekakvim MAX televizijama ne možemo našu djecu gledati na našim terenima. Mi se ovdje igramo politike, a ljudi nam gladuju. Ja vam poručujem dajmo, oslobodimo ljude do 1800 kn ustvari mi iz … [[Ne razumije se.]] , a i ja sam osobno tako mislim oslobodimo tu sirotinju nameta, dajmo vidjeti kako čovjek može živjeti i platiti sve ostalo. Svi bi oni platili da mogu. Mislim da mi ovdje u Saboru nismo za to da bi sebi fotelje osigurali, da sjedimo i imamo dobra primanja kao i stranka o kojoj smo jučer razgovarali
Zastupnik Mišić, vrijeme, molim vas!
Dajmo to napraviti. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Mišić složio bih se da bi trebalo zakonom o socijalnoj skrbi ili nekakvim drugim zakonom regulirati ljude koji ne mogu plaćati RTV pristojbu, a koja nam se non-stop nameće i kroz ovrhe to ljudi jednostavno ne mogu preživjeti, a kamoli nametnute ovrhe. I o tome treba razmišljati, o tome treba govoriti jer zaista ti ljudi su zaboravljeni. Znači, čim prije o tome treba ali jednim drugim propisom jer to ne može biti propis o HRT-u. Da se ne slažem o radu HRT-a, naravno da se ne slažem, naravno nisam se ni slagao prošli put što se tiče fotelja o preslagivanju vlasti, a oni koji su bili preslagivali vlast neka se zapitaju jesu u tome trenutku čuvali vlast ili su se borili za građane ili za nacionalne interese. Znači, mi govorimo o preslagivanju vlasti jer ste govorili o foteljama. Znači, govorimo o foteljama što nema veze s foteljama, ovo je jedan zakonski prijedlog gdje 54 milijuna kuna negdje okvirno ostaje ljudima u džepovima. A to će ljudi trošiti taj novac. A naravno da socijalne kategorije treba zaštititi ali to je jedan drugi propis. Naravno da na HTV-u treba napraviti racionalizaciju, smanjiti tv pretplatu ali prije toga treba napraviti vremenski hodogram, dati odgovornu osobu koja će nama ovdje odgovarati. U ovom trenutku nije na tome mjestu. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Bulju. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj nekako mi se čini da od jučer i danas rasprava se nastavlja u tom smjeru da govorimo kao što je to rekao i kolega Pernar o posljedicama, a ne o uzrocima. Naravno niste vi za to krivi. Mislim da ono na što trebate obratiti pažnju kao predlagatelj, dakle ovakva parcijalna rješenja su dobra u namjeri međutim ona neće riješiti ukupan problem a problem je prilično složen i velik. Reći ću to slikovito. Sjećam se kao student vidio sam jednu ljuljačku koju su ljudi napravili pa su zavezali ljuljačku za dvije grane na suprotnim stranama stabla. Pa kad su htjeli to zaljuljati vidjeli su da se ne može. Onda su se sjeli pa su razmišljali pa su stablo prerezali na pola, uzeli su u Slavoniji mi to zovemo šprajcove pa su to stablo malo podigli i napravili su mjesto da se ljuljačka može njihati, a čini mi se da ovim prijedlogom zakona vi ste odlučili evo malo odrezati još tog stabla da bi se još bolje mogli ljuljati ili njihati. Međutim, suština cijele priče je da treba to stablo urušiti, treba od njega napraviti kvalitetnu ljuljačku. Dakle, treba pripremiti kvalitetan prijedlog zakona. Mi ćemo uskoro imati i prijedlog Ovršnog zakona. Ja bih rekao da je smjer dobar ali da se nalazimo u sporednoj ulici. I u ovom slučaju kad govorimo o HRT-u izbačen je odvjetnik iz priče ali izbačen je i javni bilježnik. Dakle, pitanje je zapravo koliko će takav zakon biti efikasan u praksi, da li će se doista dogoditi ono što je kolega Richembergh govorio da neće pomoći građanima. Osnovna namjera je pomoći ljudima koji su zaista u teškoj situaciji. Jučer smo vidjeli bila je prezentacija karte siromaštva Hrvatske, nažalost tamo je i moja županija, odmah je iza Brodsko-posavske na drugom mjestu, tamo je moj Voćin koji je uz Kistanje općina u najtežem stanju. Dakle moramo poduzimati stvari da ljudima pomognemo, ali na jedan sistemski način. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega ovo je samo smjer u kome ću krenuti, ovo je tek početak mandata, ovo je u okviru onoga što smo obećali i u okviru toga predlažemo ove izmjene i dopune koje nisu na štetu naših građana. A uzrok naravno da je poznat, od HNB-a od načina kako smo ušli u EU, tek sada vidimo rezultate u poljoprivredi, vidimo brojne direktive. Jednostavno ja se slažem da Hrvatskoj treba jedan unutar EU suverenistički koncept i zaštita nacionalnih interesa, a ne isključivo direktive europskih komisija. Pa naravno u to vrijeme su glasali jednoglasno se glasalo u ovome Saboru za ulazak u EU. Ja tada ovdje nisam bio, ne znam jeste vi i vaše kolege, da se na ovaj način kao što smo ušli u EU da se uđe. Tu je uzrok. Uzrok je slugansko poltronski ulazak upravljanje državom i političari koji su upravljali ovom državom doveli su državu na ove grane, po svim pitanjima. Ne samo RTV pristojbe nego Narodne banke koja … narodne, tisuće drugih problema. Uzroci su u tisućama problema. A ovo je smjer, ovo je samo smjer da javni servis moraju gledati svi građani kao što je malo prije spomenuto i da bude dostupan svima, a ne da bude sredstvo nekog da se bogati na osnovu tih naših građana. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Miru Bulju. Sljedeći koji se javio za riječ je zastupnik BErnardić. Izvolite.
Ja sam očekivao da će na dnevni red doći jamstvo, a to je da je pretplata manja. Ovdje se ne radi o tome da će pretplata biti manja jer neće. Riječ je samo o promjeni načina ovršivanja, ali dalje će se ljudi ovršivati. Dakle, nije šija nego vrat. Vi ste putem izgubili svoja jamstva, dakle nema ništa ni od gospodarskog pojasa, nema ništa ni od manje pretplate za HRT i zapravo je dojam da su jamstva jedna dimna zavjesa dok se iza zatvorenih vrata sastavlja vlada, ne bi li se narod zabavljao po principu kruga i igara, s tim da nema kruha. Ono što vam pokušavam reći je da nije isto platiti pretplatu od 80 kuna umirovljeniku u Hrvatskoj koji jedva krpa kraj s krajem onom u Slavoniji, Lici, Kordunu, Baniji, Bilogori, Moslavini, Dalmatinskom zaleđu i npr. platiti pretplatu nekom direktoru javnog poduzeća, saborskom zastupniku. Prema tome, mi moramo postići da tim ljudima olakšamo. Pa ti umirovljenici koji primaju tisuću petsto kuna, tisuću osamsto kuna pa njima je televizor jedini prozor u svijet, oni drugog prozora nemaju jer ne mogu se nigdje mrdnuti s tim primanjima. Prema tome, mi moramo omogućiti ljudima da mogu gledati televiziju bez straha da će zato što gledaju televiziju biti ovršeni. I moj je prijedlog Vladi, ako vi nećete to predložiti, mi ćemo predložiti, da onaj tko nema ništa ne plati ništa, onaj tko ima malo da plati malo, a onaj tko ima više nek plati više. Mi moramo u Hrvatskoj jednom napraviti socijalno osjetljiv sustav. Sustav koji će građanima omogućiti u 21. stoljeću da imaju komunikaciju i da gledaju stvari koje se događaju, a ne da ne gledaju. Prema tome, pozivam sve da se uozbiljimo jer današnja tema nije na tragu toga da se ukida odnosno smanjuje pretplata, upravo suprotno.
Zahvaljujem zastupniku Bernardiću. Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Kolega Bernardiću to je pravi zastupnički govor i poštivam to, ali volio bi da kada ste na vlasti u poziciji četiri godine da ste se isto ponašali i ovaj prijedlog predložili ja bi tada uz TV ekran jer se slažem da je to jedino prozor svijet našim ljudima poglavito osiromašenim koji moraju imati pravo na javnu informaciju i zasigurno triba i žao mi je što niste ako niste dok ste bili u poziciji Zakon o socijalnoj skrbi te ljude uvrstili, a MOST će zasigurno u hodogramu u sljedećem periodu to napraviti. Opet vam ponavljam, u programu Vlade bit će hodogram vremenski kod imenovanja HRT-a ravnatelja, bit će hodogram o smanjenju RTV pristojbi jel samo u RTV pristojbi nije samo RTV pristojba da se plaća HTV-u. tu su i ostali vrlo bitni segmenti javnih medija od lokalne razine. Opet vam ponavljam, drago mi je što nastupate ali politika se ne more voditi ni iz … ni iz za biti socijaldemokratom morate tu živjeti i ja se nadam da vi tu živite, ja se očito nadam. Ali žao mi je ne samo kada ste oporbi nego kada ste u poziciji bili žao mi je što niste ovo sve napravili zasigurno danas Miro Bulj ne bi bio saborski zastupnik. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Bulju. Sljedeći koji se javio za riječ je zastupnik Željko Lacković. Izvolite.
Zahvaljujem kolega predsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege. Dakle ja ću pokušati ukratko reći koliko ovdje ima nelogičnosti i nedosljednosti iako je meta savršeno odabrana ali je odabrana krivi put i krivo oruđe. Dakle nekoliko puta su spomenuti odvjetnici i ja sam po zanimanju odvjetnik, morate znati da u Hrvatskoj ima oko pet tisuća odvjetnika od toga da ih tisuću u blokadi ili ima probleme sa plaćanjem, dakle i oni su između ostaloga ovršenici. Ovdje možete govoriti u negativnom kontekstu o nekoliko odvjetnika koju su, neću reći privatizirali, ali imaju tu mogućnost da zastupaju ovako velike javne subjekte. Između ostaloga se prozivaju i bilježnici, morate znati da otprilike deset bilježnika ima više tisuća predmeta ovršnih, a da ostalih 330 od 340 javnih bilježnika u Hrvatskoj zapravo uopće nema takve velike predmete i vi ih prozivate sve udžuture ko da je ista riječ o da su svi u istom poslu. Dakle nemojte zaboraviti da su vam bilježnici javno pravna služba. Dakle oni obavljaju pravnu javnu službu. Vi ste mogli narediti ne da podižete broj zaposlenih u HRT-u koji će voditi ovrhe nego ste mogli narediti da vam to bilježnici moraju raditi za badava. A da vidite sada koliko je recimo situacija između HRT-a i ostalih televizija, pogledate na poslovnu.hr, ja sam na brzinu izračunao 2015. godine vi na kraju imate, na HRT-u zaposlenih 2799 s prosječnom bruto plaćom 13 tisuća kuna što znači da odlazi na plaće 436 milijuna ili 32% ukupnih prihoda. Nov@ tv vam ima prihod 394 milijuna 325 zaposlenih, prosječnu plaću veću 17 tisuća kuna i samo 16%. Ista vam je situacija sa RTL-om koji ima prosječnu plaću 15756 i od ukupnih prihoda udio plaće 16%. Znači vi imate dvostruko veći teret plaća na HRT-u i ako ste htjeli Zakon o HRT-u onda ste morali u tom smjeru [[Upadica predsjednik: Gospodine Lackoviću vrijeme.]] Reći ću vam i dalje ali ne mogu ... [[Govornik se ne čuje.]]
Odgovor na repliku.
Kolega, spomenuli ste ovdje i plaće na HRT-u, prosječna je 13 tisuća koliko sam vas razumio. Da, neki imaju 3 a neki imaju 43. Znači na HRT-u treba racionalizacija. Tamo ima ljudi koji stvarno rade na terenu oni bi trebali decentralizirati na cijeli teritorij RH svoje tv postaje da mogu, da svi građani imaju pravnu informaciju iz svih krajeva. Ovdje se radi o neravnomjernim plaćanja. Netko ima ogromna sredstva, netko ima mala. Zato u racionalizaciju, kada se bude ulazilo treba paziti da te djelatnike HTV-a i radija ne bi otpuštalo ove ljude kao ušteda, otpuštat ćemo ljude koji imaju male plaće a ostaviti ćemo, znači tu treba biti oprezan, tu treba stvarno biti urednička politika … [[Govornik se ne razumije.]] Što se tiče odvjetničkih ureda, naravno da odvjetnici rade svoj posao časno ali ne može netko imati monopol i stvarati svoje carstvo nad RTV pristojbom. Mi ovdje govorimo o socijalno, o 54 milijuna kuna koja, preko više od 50 milijuna kuna koja bi trebala biti u potrošnji a ovako ide samo pojedinačnim skupinama. I ovdje nisu izostavljeni zakonom odvjetnici. Ako HTV kao ovrhovitelj nad ovršenikom bude imao, znači ne bude mogao vršiti u sudskom postupku bilo s jedne strane ili druge strane, bude li tužba tada se naravno uključuje odvjetnik a ne u samome procesu da netko sa 200 kuna dođe mu dug na 4 tisuće kuna. Znači ovdje novac ostaje u džepovima naših sugrađana. I ja vas molim još jednom sve skupa, uključite se svojim prijedlozima, raspravama jer u ovome čitanju svi ti prijedlozi vaše rasprave mogu se uključiti prije drugog čitanja u ovaj prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Bulju. Javio se zastupnik Nenad Stazić za repliku.
Ovako kolega Bulj, ja kada sam pročitao zakonski prijedlog ja sam posumnjao da je on rađen prilično površno. Ali nakon vašeg izlaganja ja sam u to posve siguran. Vi obrazlažete taj zakonski prijedlog iznoseći ovdje čitav niz potpuno netočnih podataka. Najprije kažete da je tih ovršnih prijedloga 180 tisuća. Ja sam cijelo jutro razgovarao sa najodgovornijim ljudima na HRT-u, zaduženim za pristojbu, oni kažu da ih je godišnje oko 100 tisuća. Nije bitno da li ih je 100 ili 180 ali je bitno da zastupnik koji dolazi ovdje nešto obrazlagati ima ili nema pojma o tome što govori ali da bar približno dođe do točnog podatka. Kažete da se ovršuje zbog 200 kuna duga, to je teoretski nemoguće ako je pristojba 80. Kako ste došli do svote od 200 kuna? Ovršuje se uglavnom najviše za 480 kuna. Ali vi 10 puta ovdje govorite o 200 kuna nemajući pojma da je to nemoguće. Govorite o enormnim zaradama javnih bilježnika. Znate li vi koliko oni naplaćuju? Jel' znate? Nemate pojma inače ne biste o tome govorili. Naplaćuju 60 kuna sastav rješenja i 30 kuna klauzulu ovršnosti. To je 10 kuna manje od vašeg prijedloga. A ono ostalo što povećava troškove su PDV i taksa, javnobilježnička taksa. Ukinite PDV i javno bilježničku taksu na ovu uslugu pa će građani, neće plaćati ovako enormne svote po ovim ovrhama, nećete HRT-u nametati posao koji ne zna raditi i sve će biti u redu. Ali to biste vi napravili da ste se vi pripremili ali vi ni podatke niste naučili, ni podatke, nego dolazite ovdje ali potpuno izvlačeći iz rukava bilo kakve brojke i tražite od nas ostalih saborskih zastupnika da odgovorno pristupimo ovome vašem prijedlogu. Mi ćemo ovom poslu pristupiti odgovorno. Pristupiti ćemo. Reći ću to i kada budem govorio u ime klub. Ovaj problem postoji ali vam se ne može ovako rješavati paušalno i napamet i potpuno oprostite amaterski.
Zahvaljujem zastupniku Staziću, odgovor na repliku.
Evo kao dugogodišnji saborski zastupnik, kolega Stazić je inače, ja sam to pratio prije zaista je teatralan i dezinformacije plasira vrlo jednostavno. Da, 180 tisuća ovrha a 100 tisuća ovršenih, neki i ponavljaju. Da vam još jednom ponovim. Znači jednostavno ja znam, možda je prevelik utjecaj HTV-a bio poglavito kod nekih ljudi političara, kada bi god tko upalio televizor iskakali bi kao iz paštete kao kolega Stazić. Možda je tu problem gdje će trebati novo ravnateljstvo i uredništvo posvetiti da netko od političara na taj način ne funkcionira. Pa makar se radilo o meni. Tu su problemi. A ove su točne informacije, izvađene informacije. Te vaše polu informacije ćete morati potvrditi vidjeti znači 100 tisuća ovršenika a 100 tisuća ovrha. Znači 100 tisuća ljudi je ovršeno, to je točna informacija. I zaista možete pratiti da ima ljudi koji zbog 400 kuna imaju ovrhe po dvije, tri duga, ovršeno im je 2, 3 ili više tisuća kuna. To je istina. Teatralnost u ovome Saboru je lijepa i zato svatko ima pravo govoriti. Ali ako nekome kažete da govori neistinu onda provjerite to, vi ste saborski zastupnik koji ste već 25 godina ovdje i zasigurno poznajte kako to treba raditi. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Bulju. Slijedeća zastupnica koja se javila za riječ je Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bulj, dakle nema nikog u ovoj Sabornici koji neće raditi u interesu naših građana. Jednako tako kad se radi prijedlog zakona vi nekom problemu možete pristupiti sustavno, a možete pristupiti na način da rješavate samo jedan segment problema. Vi ste se odlučili da rješavate za razliku od drugih kolega koji su se zalagali za sustavno jedan segment. Ja moram priznati da ja principijelno to podržavam. Jer ako ne možete sagledati sve probleme koji jesu onda ajdemo riješiti segment po segment i nešto ćemo napraviti. No, međutim vi ste za ovom govornicom kad ste dugo izlagali prijedlog zakona izrekli nešto što imala sam potrebu kroz ovu repliku upozoriti. Dakle, mi znamo da mi imamo zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast, jednako tako znamo što je nadležnost Ustavnog suda. Vi ste se referirali vezano uz neke najave u novinama da će se tražiti pokretanje pred Ustavnim sudom. Ono što je zadaća, zadaća je napraviti kvalitetno i dobro prijedlog zakona. Svako ima apsolutno pravo pokrenuti ustavno zakone a vaša zadaća je da kvalitetno i dobro napravite prijedlog zakona tako da Ustavni sud kada radi kaže da je sve napravljeno kako treba i potvrdi taj zakon. A ne sa govornice se referirat i ocjenjivat šta je ustavno, nije ustavno. Svako od nas treba raditi svoju zadaću. Ja sam imala jedan zakon koji je bio u ovom visokom domu, bilo je 14 ustavnih tužbi, svih 14 ustavnih tužbi odbijeno jer je zakon bio napravljen kvalitetno. Stoga napravit kvalitetno zakon a ne prozivat se što će Ustavni sud raditi ili ne. Hvala lijepo.
Hvala zastupnici Anki Mrak-Taritaš. Odgovor na repliku.
Pa hvala lijepa. Ja sam samo utvrdio temeljem već rješenja Ustavnoga suda koje je bilo, postoji druga znači državna tijela koja odlučuju o vlastitim tražbinama. Ja sam samo pozvao tako da policija koja, doduše državno tijelo, ne javna ustanova kao HRT izdvaja obavezni prekršajni nalog. I dakle sami donose ovršnu ispravu, ako je dužnik okrivljen i ako ne plati. O tome Ustavni sud odlučuje i rekao da je to nije protuustavno. Znači glede toga ja sam se samo pozvao na ovo, ja sam rekao svoj stav da je već o ovršnosti tih isprava sud u jednom državnom tijelu, ne ustanovi odlučio da nije to protuustavno. Znači apsolutno svaki građanin ima pravo tražiti protuustavnost, na Ustavni sud tražiti da se proglasi zakone neustavnim iz raznih razloga. I apsolutno to nije osporavano. Naše mišljenje je ovo temeljem dosadašnjih rješenja Ustavnog suda. Ustavno netko može kazati da je protuustavno, ima pravo Ustavni sud da radi svoj posao. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Bulju. Slijedeći koji se javio za repliku je zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se predsjedniče. Dakle kolega Bulj, iz vaše rasprave ja bi se referirao samo na dvije stvari. Prvo način naplate, prisilne naplate TV pristojbe je bio predmet i naših rasprava prije godinu dana. O tom smo govorili i na Savjetu za nacionalne manjine direktno HRT-u. Međutim naravno nitko nije reagirao. O čemu se radi? Ja ću samo da znano kako to funkcionira pročitati jedan podatak za 3 neisplaćene TV pristojbe koje su iznos ispod 400 kuna slijedi procedura, predvidivi troškovi + PDV, bilježnički troškovi + PDV, sastav prijedloga radi dostave rješenja + PDV, onda nastali troškovi tzv. to su sastav prijedloga za ovrhu + PDV, javnobilježnička naknada + PDV i paušalni troškovi + PDV. I to je negdje oko 900 kuna. Dakle u tom cijelom postupku svi su dobro prošli, i odvjetnici, i bilježnici a bogami i država jer je na svaku od ovih 7 radnji naplatila uredno PDV. I tu stvar treba mijenjati u svakom slučaju i mi ćemo u raspravi i dati čak jedan prijedlog kako to da se radi. Druga stvar na koju bih, dakle dilema koju bih molio da mi razjasnite način kako ćete vi to raditi a putem platnog naloga. Po pravilima građanskog procesa platni nalog je isključivo formalno-pravno instrument suda. To je rješenje kojim sud prihvaća tužbeni nalog tužitelja na isplatu određene novčane tražbine a da pritom ne da mogućnost rasprave tuženiku. Ja ne vidim načina kako ćete vi tu jednu nadležnost prebaciti na javnu ustanovu. Da li će to biti zakon su i generis? Mislim da to baš ne možete uraditi tako kao što ste vi ovim zakonskim prijedlogom to predložili.
Hvala zastupniku Horvatu. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa što ste sada kazali cijeli taj postupak. 340 kuna su tri neplaćena računa, 80, 240 okvirno i tek onda slijedi ovaj postupak što ste vi rekli, onda slijedi harač. Doslovno harač na štetu naših građana gdje svi imaju dobiti osim ljudi, naših građana. Što se tiče ovršnog naloga, HTV dobiva, platnog naloga pardon, HTV dobiva znači javne ovlasti, ona je ustanova s javnim ovlastima, također kao što policija kao državno tijelo također ima platni nalog, apsolutno se naplaćuje na taj način. Jedino ako dođe do sudskog spora onda ide, apsolutno isto kao što je javno tijelo imaju i ustanove jer je HRT pristojba, naravno vaš prijedlog trebat će provjeriti i trebat će uskladiti. Zbog toga i je prvo čitanje na ovaj način, u drugom čitanju sve ovo što ste kazali. Hvala vam lijepa na prijedlogu. Znači cijeli postupak će ići, ide isto onako kao i od policije. Jer HRT je jedini koji može TV pristojbu naplatiti. On nema konkurenciju. On dobije javne ovlasti. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Bulju. Slijedeći koji se javio za repliku je zastupnik Grmoja.
Hvala predsjedniče. Pa ja bi samo zastupniku Bulju koji je u biti iznio ovdje meritum stvari i duha onoga što se s ovim želi postići dok s druge strane imamo kao što smo imali jutros na odboru znači nekakve izlike što nije dobro, što bi trebalo promijeniti a bili su u prigodi kroz sve ove godine mijenjati i ovaj prijedlog zakona i druge zakone. Znači, osim ovoga jamstva imamo i prijedlog Ovršnog zakona, znači također jedno od tih jamstava MOST-a koja nisu nestala kako kažu neki od zastupnika i koja će ići u proceduru kao što će ići u proceduru i smanjenje pristojbe za HRT ali naravno za to je potreban hodogram, ne može se tome pristupiti neozbiljno jer bismo znači lomeći to preko koljena doveli u pitanje opstanak javnog servisa. Ali ono što je sigurno i što ovdje oni koji su se uključili svojim replikama u raspravu zaobilaze to je da će oko 50 milijuna kuna ostati u džepovima naših sugrađana, da će bez tih novaca ostati ne svi odvjetnici, ovo nije prozivanje svih odvjetnika nego onih koji su na tom novcu izgradili svoja carstva posebno medijska. I onda je posve jasno, jer smo mi ovu mjeru najavili i prije početka službene kampanje, sasvim je jasno zašto su određeni udari medijski na MOST putem Jutarnjeg lista izdanje Hanza Media ali mi od toga nećemo odustati. Možda je nekima odgovaralo to i možda su preko tih medija glancali svoj lik i djelo, mi to nismo činili. A onima koji će nas zbog toga udarati ja poručujem samo da nastave, mi ćemo kao i dosad raditi u interesu građana, a ne u interesu onih koji su na račun građana izgradili svoja medijska carstva. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kratko bih rekao da je u biti intencija ovog zakona reorganizacija smanjenja te pretplate sad govorim jer su i vi ste sad spomenuli da nam to prigovaraju. Intencija je reorganizacija HTV-a i depolitizacija HTV-a kao jednog javnog servisa dostupnog svim našim građanima. A ovo što sad predlažemo, ovu zakonsku izmjenu, je samo jedan korak i smjer i prema Ovršnom zakonu koji će biti i sad je dijelom izmijenjen, a poslije i u cijelosti će biti taj zakon koji će jednostavno biti putokaz kojim smjerom želimo ići. I da stvarno oni koji stvaraju svoja carstva na teret siromašnih više neće prolaziti. To nije mali proces. Zaista mi je žao što su neki mislili da mogu iz raznoraznih restorana, … [[Ne razumije se.]] ili kako li se zovu rješavati te probleme. Zaista se ne može nego se može rješavati na ovaj način i od svih očekujem da se uključe u ovu raspravu jer ovom raspravom pomažu da ovaj prijedlog vidi svjetlo dana na korist našim sugrađanima. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Bulju. Sljedeći zastupnik koji se javio je zastupnik Branimir Glavaš za repliku.
Kolega Bulj pripala vas nezahvalna uloga da predstavljate u ovom Saboru i javnosti prijedlog Kluba zastupnika MOST-a o izmjeni zakona o dopunama Zakona o HRT-u, nezahvalna uloga. Obzirom da imam puno mandata u nogama ja bih vam predložio i sugerirao da ubuduće se ne hvatate takvog jednog vrućeg krumpira i objašnjavate pred saborskom govornicom, za vaše dobro. Mislio sam reći nešto drugo ali evo ponukao me gospodin Grmoja i njegovo izlaganje pa ću se skoncentrirati na to i nadovezati na vaše. Imam osjećaj da pozadina svega toga što je dato u proceduru nije upravo ovo što pokušavate prezentirati javnosti preko ovih izmjena zakona jer to je jednostavno prodavanje magle hrvatskoj javnosti jer taj problem se neće riješiti. Pozadina čini mi se je upravo ovo što je govorio moj prethodnik u replici udar na jednu odvjetničku kuću ili na jednu bilježničku kuću kako bi se onemogućilo da stvara nekakva svoja privatna carstva. Nisam bio miljenik nikada Jutarnjeg lista i nisu gradili moj lik i djelo, dapače suprotno, sve loše u medijskom smislu što sam doživio to sam doživio od te medijske kuće i nemam je razloga nimalo braniti. Problem se na taj način neće riješiti, problem se treba rješavati na neki drugi način. Želim se osvrnuti još u ovom dijelu što ste rekli i pokrivate se našim jadnim, siromašnim, osiromašenim umirovljenicima. Uvjeren sam u strukturi 180 tisuća ovršenika da je najmanje umirovljenika. I oni umirovljenici sa 2000 kuna plaćaju svoju pretplatu. Izvolite smanjiti tu pretplatu i otvoriti problem HRT-a i 3000 zaposlenih. Tu je geneza svih problema HRT-a.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega Glavaš vi kao političar dugogodišnji naravno dugo ste i proveli u Saboru sigurno imate iskustva o čemu govorite. I zasigurno može se vaša teza obrnuti, zaista ja je ne moram ozbiljno shvatiti ali može se i tako postaviti. Zasigurno uzrok svega je Ovršni zakon jer je toliko loš da se broj blokiranih svakodnevno povećava. To je istina. Intencija mora ići prema Ovršnom zakonu. Mi nismo ovdje niti protiv pojedinačnih odvjetnika, niti odvjetničkih kuća, mi smo protiv monopola i protiv štete građanima a zasigurno sve političke opcije u kojoj ste i vi bili na vlasti ste bili nekada i mogli ste sigurno Ovršnim zakonom mijenjati stvar. Žao mi je što niste. A iznimno vas uvažavam i poštivam. Zbog toga taj zakon ovršni u biti došlo je vrijeme da se cijeli napiše novi. Čak toliko je loš da svim izmjenama koje mi možemo predlagati ne može biti dobar. Toliko je ciljano pisan da se uništi svaki građanin a da se raznorazni lobiji pune svoje džepove to je činjenica jel je nemoguće da u ovoj državi bude ovoliko blokiranih i osiromašenih na način kako je danas, a par pojedinaca da se bogate. Znači očito Ovršni zakon nije bio u svrhu pomoći građanima i funkcioniranju države nego obrnuto. Tu je obrnuta teza. A što se toče određenih odvjetnika neka samo ne bude pogodavanja, neka svi imaju odvjetničke kuće iste uvjete i to je o.k. ali nikako na ogromnu štetu građana. Hvala.
Hvala zastupniku Bulju. S ovim smo iscrpili ovaj dio. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ukoliko ne onda otvaram raspravu. Prvi koji su se od klubova javili za raspravu je klub HNS-HSU rasprava u ime kluba dat će predstavnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Mi danas raspravljamo o njegovom veličanstvu malom ekranu u kojem mi plaćamo 960kuna godišnje, dakle svi građani i to je u velikom nesrazmjeru u odnosu na 100 kvadrata kuće za odmor koja košta 900 do ovisi o kojoj zoni od 500 do tisuću kuna godišnje, to je u velikom nesrazmjeru sa plaćanjem poreza na automobil srednje klase koji iznosi 500 kuna. Dakle imamo jednu uslugu i obvezu koja nam je, dužnici smo po zakonskoj obavezi, ne po našem ugovoru koju nam je nametnuo zakon i koju moramo plaćati. Moramo je plaćati i onda ako taj prijemnik i ne koristimo. Jedina situacija kada smo oslobođeni plaćanja pristojbe je da nam služba HRT-a dođe zapečatiti sve prijemnike, dakle to je jedini način da smo oslobođeni plaćanja pristojbe. Zapamtite pristojbu nismo odnosno dužničko vjerovnički odnos nismo ustanovili dobrovoljno i to je razlika sa plaćanjem struje, sa plaćanjem vode, sa plaćanjem telefona jer tamo su ustanovljeni dužničko vjerovnički odnosi na temelju ugovora. Ovdje je na temelju zakona. E sada, mi ovdje počinjemo sa nekim tvrdnjama, hvala Bogu da je ovdje skinuto prvo čitanje. Radujem se što će Vlada RH sigurno tražiti od HRT-a argumentaciju za puno navoda koji ovdje stoje i da će opremiti ovaj zakon ako uopće ikada bude upućen u drugo čitanje sa puno više podataka odnosno da će Vlada svojim mišljenjem tražiti da se dopuni ovaj zakon sa puno više podataka. Jer nećete mi valjda reći da u zakonu piše da HRT mora autsorsati uvjete naplatu pristojbe? Gdje to piše u zakonu? Nađite mi da li to piše u zakonu? A HRT je autsorcala ove poslove. Ovdje piše da ima kapaciteta. Da ima kapaciteta dal bi dala u koncesiju ove poslove? Pa vjerojatno ne bi, vjerojatno bi svojim stručnjacima vršila naplatu. Ako ne vjerujete da je to moguće sa svojim zaposlenim vršiti naplatu, onda provjerite drage moje kolegice i kolege dopunsko zdravstveno osiguranje RH koje ima naplativost svojih potraživanja 98% pa pitajte njih kako oni to rade bez autsorcanja ove usluge. Dokle god ovdje ne mogu reći da je tvrdnja točna jer se prijedlog zakona bazira na paušalnim navodima i netočnoj argumentaciji i tvrdnja da HRT raspolaže ljudskim i tehničkim potencijalima, neprovjerena je neargumentirana. Prijedlog zakona ne sadrži nikakve podatke na temelju kojih se to može provjeriti. Pitam najlogičnije dal kada bi HRT imala stručnjake i stručne kapacitete za naplatu pristojbe, da li bi manirom dobrog gospodara smjela koristiti outsourcing samo iz razloga da građani plaćaju više, da država dobije PDV sve ono što je već rečeno u diskusiji? Pa ne bi smjela. Mi bi im trebali zabraniti ako imaju svoje stručnjake da takav veliki posao autsorsaju koji donosi novi teret građanima. Dakle mi ovdje zakonom pokušavamo riješiti problem lošeg upravljanja HRT-a loš rad, raspodjelu poslova, sve što oni moraju raditi i uštedu za građane. Drugo što ne mogu prihvatiti u ovom zakonu je da se ovdje govori da je zakon usmjeren k rješavanju problema socijalno osjetljivih skupinama građana. Da, vjerojatno u svom izvornom obliku je predlagao smanjenje pristojbe, ovdje to ne piše. Dakle taj cilj ovdje ne stoji u sadržaju zakona. I tko god kaže da će to napraviti ja mu skrećem pažnju samo na jedan detalj. A znate morate mi vjerovati ovdje sam dugo u ovom Hrvatskom saboru, ispred HSU-a sam poslao u proceduru jedan zakon tamo još 2006. godine o oslobađanju od RTV pristojbe za umirovljenike i starije osobe, to je tada prije ulaska u EU čak i moglo proći. Međutim naravno da je neispravno jel ne možete ljude po statusu oslobađati nekih obaveza ali smo zato u našoj Vladi neovisno što nisam dobio potporu naše neovisno što nisam dobio potporu naše Vlade, naše koalicijske Vlade. Uputio sam zakon u kojem sam tražio da se umirovljenička domaćinstva, odnosno sva domaćinstva čiji je prihod manji od prihoda 1516 po članu ili 1936 kuna gdje obitelji, gdje živi samac da im se smanji RTV pristojba na pola, dakle na 40 kuna. Naravno to naša koalicijska Vlada nije isto tako prihvatila ali se nešto dogodilo i to je na snazi. Dakle ne možete ovo ignorirati. 12. listopada 2015. Nadzorni odbor HRT-a na temelju prethodne suglasnosti Vijeća za elektroničke medije donio je odluku kojom određenoj kategoriji umirovljenika smanjuje iznos mjesečne pristojbe na 40 kuna. Dakle pravo na to imaju umirovljenici koji su obveznici plaćanja mjesečne pristojbe a primaju mirovinu iz državnog proračuna koja ne prelazi 1500 kuna te koji su na dana donošenja odluke 12. listopada bili u HRT-ovoj evidenciji obveznika plaćanja mjesečne pristojbe. Da se mi razumijemo, ovo je dobra odluka za umirovljenike koji su ovo znali. Da li ste vi nekada vidjeli da je HRT javno objavila ovu odluku Nadzornog odbora HRT-a? Skriva se ko zmija noge. 15. veljače na 17 tisuća zahtjeva odobreno je, ispostavljenih zahtjeva službi odobreno je nešto više od 12 tisuća ovakvih ajmo reći povlastica kako ih zovu na HRT-u za umirovljenike. Ali ja nisam ovdje, naravno da se zalažem za socijalnu sigurnost i za standard umirovljenika ali ne može se donositi ovakva odluka. Odluka je duboko neispravna. Zašto je neispravna? Zato što je trebala obuhvatiti sve one koji žive a pretplatnici su HRT-a neovisno o svom statusu. Dakle ovakva odluka ne može biti samo za umirovljenike, morat će biti za sve nezaposlene, za sve one koji nemaju nikakvih primanja, jer pazite imamo iskustva, umirovljenik odnosno starija osoba koja nema primanja ne može biti oslobođena odnosno umanjenja pristojba na pola. Dakle mi neki sustav već imamo. Tako da svatko onaj koji govori da će napraviti nešto epohalno novo, mislim da bi se trebao vratiti korak nazad, pogledati što imamo i vidjeti kako suzbiti ovaj trošak o kome je opravdano govoriti ovaj bespotrebni trošak za građane. Opravdano je o njemu govoriti. Samo da li je ovo jedino rješenje koje se ovdje predlaže to postavljamo upitnim. Postavljam to upitnim iz razloga što nije samo socijalni moment razlog neplaćanja odnosno nemogućnost plaćanja RTV pristojbe, nije samo to razlog neplaćanja. Gospodo imate nezadovoljstvo programom. Ljudi iz inata neće platiti i radije se tuže i dokazuju da oni ne žele platiti taj program. Imate drugu stvar koja je jako bitna i kod nas u Istri ali i puno drugih krajeva da nemate signala. Dakle vi plaćate pristojbu na televizor na kojem slušate ili gledate slovenske ili talijanske radio stanice a plaćate HRT-u, dakle nemate signala. Da li su ti razlozi za ne plaćanje ili protivljenje plaćanju opravdani? Tko će mi to odgovoriti? Da li je to zadatak HRT-a da pokrije cijeli teritorij Hrvatske jednakom kvalitetom signala da svi mogu koristiti ovaj javni servis? Dakle otvaramo ovom raspravom puno, puno pitanja, puno više nego što u ovaj, u ovo obrazloženje zakona može stati. I nemojmo doista, nemojmo ono što je domena upravljanja jednom tako velikom i važnom institucijom u hrvatskom društvu na silu pretvarati u zakonska rješenja. Doista nema smisla jer zakonom moramo riješiti samo ono što na drugi način nije moguće. I nemojmo si na početku mandata umisliti da smo mi ovdje, da imamo produkciji zakona bez kriterija, to nije točno. Mi moramo vidjeti što u postojećim zakonskim rješenjima ne valja, dakle prva pozicija je analizirati sustave kako funkcioniraju, ono što im ne valja naša je obaveza unaprijediti i riješiti i smanjiti troškove građana gdje god je to moguće. Ovdje ovi prijedlozi sa platnim nalogom, ja nisam pravni stručnjak ali pravni stručnjaci me upozoravaju. A vjerujte da ovdje napadnuti odvjetnici se znaju braniti i znaju boriti za svoja prava. I ukoliko nešto, ukoliko je nešto u ovom zakonu granično ili kosi se sa ustavnim načelima, oni će to srušiti, budite bez brige prije nego mi kao zastupnici, prije nego građani jer znaju pravnu argumentaciju, ne zato što su oni moćni nego će naći pravnu argumentaciju koju ustavni sud neće moći osporiti. Prema tome nemojmo uzimati u ruke alate s kojima nismo naučeni rukovati. A jedan od tih alata je ovaj platni nalog. Ja mogu prihvatiti da bi to bio izuzetak u našem pravnom sustavu ali nisam siguran da ova problematika zaslužuje taj izuzetak. Ali osim toga, osim toga ovdje možemo govoriti da je tema koja se prvotno bazirala na socijalnoj osjetljivosti ovoga zakona i osjetljivosti prema kategorijama koje teško u Hrvatskoj žive ona je u suštini skrenuta na protočnost naplate pristojbe. S time da u finalu vi dajete mogućnost onima koji sada ne plaćaju da i dalje jeftinije ne plaćaju. Dakle onima koji su i dosada bili u sustavu dajete im mogućnost da ih dalje jeftinije ne plaćaju. Probajte razmisliti, možete se čuditi koliko hoćete, probajte razmisliti o ovome što ovdje piše. Da li ste im mogućnosti da se jeftinije žale, i ok platit će po jednom platnom nalogu pa će opet počet 5, 6 mjeseci zatezat i to će bit puno jeftinije nego ovrhe. Dakle, ovrha može biti, odnosno opomena pred ovrhu može biti motivacija da se nešto plati. Ali puno bolje od toga bi bilo doista da se HRT bavi sama time kao po uzoru na ostale institucije da šalje obavijesti i da upoznaje ljude koji su njihova prava i njihove dužnosti i da do naplate dođe na puno mirniji način. Moram reći da izmjene koje se pozivaju na navodnu socijalnu neosjetljivost HRT-a prema osobama koje ne plaćaju pristojbu, ukidaju osnovne, ustavne vrijednosti prava na pravično suđenje, prava na pravnu pomoć, pravo na ravnopravnost svih pred zakonom a sve radi navodnog cilja olakšanja socijalnog položaja dužnika HRT-a u ovršnim postupcima. Dakle imamo poprilično maskirane ciljeve. I zbog tako poprilično maskiranih ciljeva klub HNS-a i HSU-a će biti suzdržan kod donošenja ovog zakona. Mi ne dvojimo da o ovome treba razgovarati, vrlo otvoreno ali nitko nema ekskluzivno pravo na istinu u ovoj priči dok se ne sučelimo sa argumentima. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Hrelji. Prvi za repliku javio se zastupnik Ivan Pernar.
Hvala predsjedniče. Htio bi reći da gospodin Hrelja je rekao puno, a opet suštinski ne toliko puno. Međutim, ono što je bitno jest da trenutni sustav naplate u svakom slučaju nije dobar. I ovaj sustav koji predlaže MOST u biti je bolji od onog koji imamo sada. I smatram da nije stvar samo u kritiziranju i da ovaj prijedlog po svojoj prirodi valja podržati jer predstavlja pozitivnu promjenu. Međutim, kao što sam rekao ne rješava sam uzrok problema, a uzrok problema je općenito loš Ovršni zakon koji nas je doveo ovdje gdje jesmo i zapravo koji je stvorio problem sa RTV pretplatom. Mislim da je rasprava o RTV pretplati trebala doći nakon rasprave o Ovršnom zakonu. Jer ako bi se Ovršni zakon izmijenio na način da se ovakva praksa zaustavi mi ne bismo morali donositi poseban zakon, odnosno izmjene zakona samo vezano uz HRT. I također smatram da je gospodin Hrelja ispravno upozorio na visinu te pretplate i da bi ju u suštini trebalo smanjiti odnosno po našem sudu i ukinuti. Hvala.
Hvala zastupniku Pernaru. Odgovor na repliku.
Hvala. Uvaženi kolega, poštujem vašu aktivnost u Hrvatskom saboru odmah na pravim sjednicama. Ja vam samo mogu prenijeti jedan dio mojih iskustava od prije 13 godina. Ja vam moram reći da sam 6 mjeseci šutio i upijao kako stariji kolege rade i nisam se izlijetao. Ja vas sam molim, zahvaljujem na onom što podržavate i to mi je drago kao vaše priznanje. Vi jeste sada atraktivna medijska zvijezda u Hrvatskom saboru i to mi je drago, ali nemojte tvrditi da bi Ovršni zakon, izmjene i dopune Ovršnog zakona riješili i ovo pitanje. Kad bi to bilo riješeno i sam predlagatelj vjerujem da bi predložio jedan a ne dva zakona. Ovo je posebna problematika, problematika pristojbe HRT-a i o tome možemo razgovarati i na ovaj način i kod izvješća o poslovanju HRT-a gdje ćete upoznati kad to dođe na ove klupe mnogo toga o čemu mi danas govorimo. A opet vam tvrdim ovo je problem rukovođenja jednom velikom tvrtkom a ne problem potrebe za donošenjem i mijenjanjem zakona. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Hrelji. Slijedeća koja se javila za repliku je zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala poštovani predsjedniče. Mi danas imamo točku koja je mikro, mikro razina a vidimo da je intencija u Saboru i opravdana, a da se raspravlja o jednoj makro razini. I tema HRT svakako zahtjeva jednu veću raspravu i ja zapravo to vidim, razumijem i podržavam intenciju MOST-a. Međutim, tema HRT-a bi trebala biti glavna i osnovna tema rekonstrukcija HRT-a. A unutar toga pitanje pretplate bi mogla biti podtema, dakle kao niža razina a onda unutar toga te razine svakako može biti ova mikro, mikro razina koja je danas predložena i koja je donekle opravdana i ja ju uvažavam. Međutim, kao što vidimo pitanje pristojbe koju je spomenu kolega Hrelja je također isto jedan kompleksni problem koji se također ne može samo tako rješavati. Dakle zahtjeva jedan sistematičniji pristup i ja ću ovdje spomenuti BBC. Zašto? Volimo se pozivati na BBC kad su u pitanju web dizajn i neke slične usporedbe pa zato što se ne bi pozivali i već je i bilo usporedba takvih. Dakle ako BBC je prošle godine imao 150 milijuna kuna gubitka i 1000 ljudi je otpušteno, a godišnje zarađuju 5 milijardi funti. Znamo svi što je BBC i kakva je to vrhunska produkcija i da su uzori javnog servisa diljem svijeta. I od kud se njima pojavio manjak neko će reći? Pa od pretplate. I to je dakle, iz tog vidimo da je pretplata vrlo kompleksan problem i da svakako ga treba uzeti u obzir i rješavati sistematično, rješavati kompletno izmjena Zakona o HRT-u iako je ova intencija sasvim opravdana. Zašto se pojavio taj gubitak od pretplate? Zato što će se to vjerojatno dogoditi i nama da je neočekivano velik broj [[Upadica predsjednik: Uvažena zastupnice vrijeme.]] Dopustite da dovršim samo rečenicu. Neočekivano velik broj ljudi se izjasnio da ne gleda tv. Dakle, više od milijun ljudi, a to treba uzeti u obzir da će se dogoditi možda i u Hrvatskoj kad se budu radile izmjene Zakona o HRT-u.
Hvala. Odgovor na repliku.
Uvažena kolegice, dobro ste primijetili da je problem RTV pristojbe samo jedan od mora problema i da je ovo doista otvaranje problema na mikro razini, ali ta mikro razina nešto za građane znači i zaslužuje našu pažnju i raspravu. Ali ja vam moram reći da postoji kod nas, imamo nesustavni pristup rješavanju problema. S jedne strane imamo jedan cenzus za oslobađanje dopunskog zdravstvenog osiguranja, pa druga ustanova državna institucija donese drugi cenzus od 1500 kn. Pa ja znam da oko 500 tisuća umirovljenika, a 750 000 građana ima prihodovni cenzus ispod 1516 kuna po osobi, odnosno 1936 kuna kao samac. Zar to nisu neki podaci koji su duboko u nesrazmjeru sa onim, doduše malo starim podatkom koje ja imam iz veljače 2016. godine, da se svega 17000 umirovljenika javilo da ima niže prihode i svega 12 i pol tisuća je odobreno a iz razloga zato što tamo ne piše u odluci da li je to po članu obitelji, da li je prihodovni, da li je, odnosno piše da je to samo dohodak po osnovi mirovine. Dakle, nije problem da samo, da mi radimo nekad dobre zakone pa ih unakaze sa pravilnicima u pojedinim ministarstvima, nego je problem i tijela sa javnim ovlastima, odnosno institucije poput HRT-a da vrlo neprecizno rade svoje odluke koje nisu ni blizu vezane sa drugim zakonima, Zakonu o socijalnoj skrbi ali ni u zakonu, ni vezane sa Zakonom o zaštiti potrošača [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] I ovaj zakon bi trebalo sa Zakonom o zaštiti potrošača uskladiti.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za riječ je zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Hrelja u svojem izlaganju spomenuli ste odluku o utvrđivanju visine mjesečne pristojbe koju se plaća HRT-u u ovom slučaju za 2016. godinu te povlasticama za određene kategorije obveznika plaćanja koje je donio Nadzorni odbor ne samo 2015. nego i ovo 31. kolovoza 2016. godine. Spomenuli ste da veliki broj onih na koje se ta odluka odnosi možda i ne zna za svoje pravo. Ja ću iskoristiti jedan dio replike da pročitam, dakle da se 50% odnosi na osobe oboljele od mišićne distrofije i srodnih neuromišićnih oboljenja. Osobe koje su preboljele cerebralnu ili dječju paralizu sa oštećenjem organa za kretanje preko 80% korisnici doplatka za pomoć. Osobe sa invaliditetom s dijagnozom oboljenja paraplegija, tetraplegija, amputacija donjih ekstremiteta s oštećenjem organa za kretanje preko 80%. Zatim osobe sa 100% oštećenjem sluha, te umirovljenici koji primaju mirovinu iz državnog proračuna u visini do 1500 kuna koji su na dan donošenja odluke evidentirani kao obveznici, a u evidenciji obveznika plaćanja mjesečne pristojbe u Republici Hrvatskoj a koju HRT vodi sukladno članku 34. stavku 7. Zakona. Jedan dio građana je oslobođen, dakle slijepe osobe i još bolesnici koji se liječe s dijalizom bubrega i gluhoslijepe osobe su oslobođene u potpunosti pretplate. Meni se obratio jedan građanin čiji ću problem ja ovdje iznijeti u ovih 30 sekundi, a to je da građanin koji isto ima ispod 1500 kuna mirovine, a prima mirovinu ne iz državnog proračuna, nego recimo iz Bosne i Hercegovine nije oslobođen, nema pravo na 50%. Pučka pravobraniteljica dala je preporuku Nadzornom odboru HRT-a da izmijeni svoju odluku o smanjenju RTV pretplate u roku od 60 dana jer kako ona kaže u odluci ne smije se navoditi odakle je isplaćena mirovina jer se u konkretnom slučaju radi o diskriminaciji. Pa bih ja pozvao Nadzorni odbor da to i učini po posebnoj preporuci.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa uvaženi kolega Bauk, hvala vam na dopuni mog izlaganja. Doista je ovo dragocjeno i precizno je da pored umirovljenika koji plaćaju pola pristojbe ima i kategorija građana koji su opravdano izuzeti od kompletnog plaćanja. Ali zar o tome treba šutjeti u hrvatskom društvu, zar o tome Hrvatska radiotelevizija kao javni servis ne smije ili ne želi dati javne obavijesti, odnosno putem najšireg medija. Ne, to nije samo reklama. To je potvrda socijalne osjetljivosti Hrvatske radiotelevizije i mi je od nje svi očekujemo. I drugo, da li predlagatelj zakona smije ispustiti te aktivnosti ako tvrdi da zakon ima, odnosno ima prigovor na socijalnu osjetljivost i naravno predlagatelj je ispustio tu zajedničku mjeru smanjenja pristojbe na 65 kuna. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći koji se javio za riječ je zastupnik Stevo Culej.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Gospodine Hrelja ja se po prvi puta moram složit sa vama i to u jednoj stvari da ovi koji ne plaćaju RTV pristojbu moguće je da nisu zadovoljni programom i programskim sadržajem. Pa tako ova naplata dugovanja prema HRT-u idu u nekom srazmjeru sa jednim zakonom koji je napravio gospodin Ivo Josipović, a tiče se autorskih prava, slušao ne slušao njegovu glazbu moraš platit, gledo ne gledo televiziju opet moraš platiti. Ali gospodin Stazić je spomenuo da ima jednog zviždača sa HRT pošto zna da vi volite zviždače barem kada je u slučaju bila … [[Govornik se ne razumije.]] Imam ja i svog zviždača, a on je meni poslao ovako. Hrvatska radiotelevizija ima nešto više od 3000 djelatnika i ima 4 televizijska i 4 radijska kanala. Smanjenjem pretplate sa 80 na 65 kuna posao na HRT-u izgubit će oko 400 ljudi. A reforma koja je potrebna HRT-u a s kojom se nitko nema hrabrosti suočiti iziskuje napore izbacivanje političkih struktura iz te kuće i ljudi skloni određenim političkim opcijama. Oni su problem HRT-a kao i kriminal i korupcija. Svaki ravnatelj dosada se ponašao kao pijani milijarder pa se tako šakom i kapom troši na privatne produkcije, a ne vodi se računa o tome da HRT ima dovoljan broj ljudi za emitiranje i proizvodnju programa. Negativna selekcija zapošljavanja iznjedrila je nekompetentne, nestručne i politički obojane kadrove pa s pravom HRT zovemo partijskom televizijom. Kada pogledamo program i televizijski i radijski sasvim je jasno kako su u službi SDP-a pa tako o najnovijoj aferi Mrsićeve supruge koja je ostala dužna 10 milijuna kuna HZZO-u nismo na HTV-u čuli niti slova. Televizija je vrlo pristrano izvještavala u dramatičnim trenucima uvođenja dvojezičnosti u Vukovaru a ljudi koji se ne uklapaju u njihov ideološki svjetonazor ne mogu ni doći na televiziju niti reći svoje mišljenje.
Hvala uvaženom zastupniku. Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Culej nisam očekivao da ćete se tako brzo složiti sa mnom iako se ja ne slažem sa ovom daljnjom vašom, onim krajem vaše replike ali načelno se slažem što se tiče kvalitete proizvodnje HRT-a. Mislim da je to jedan potencijal koji bi mogao dati puno, puno više i podjednako svim krajevima Hrvatske. Ja sam i jučer razgovarao sa mojim građanima Istre, sa mojim Istrijanima koji su na neki način frustrirani činjenicom da osim za vrijeme turističkih rezultata i stranaca i lijepih strankinja nema baš previše informacija o Istri, o problemima, o dosezima. Ima u poljoprivrednoj emisiji o maslinarstvu i vinu i o kom sajmu ali o stvarnom životu u Istri ima vrlo malo. Možda je to i dobro da smo što je moguće više zagonetni. Međutim, u svakom slučaju mislim da imamo dosta dobrih stvari o kojima bi trebalo i više govoriti. Ne samo Istra nego i Gorski kotar, o svim njihovim problemima, vrlo su malo zastupljeni i Primorsko-goranska županija. Prema tome, slažem se da kvaliteta produkcije može i mora biti veća i siguran sam da HRT ima dovoljno kreativnih potencijala za bolju produkciju samo te kreativne potencijale treba osloboditi i ne trebaju imati nikakvog političkog tutora. Nek' rade po zakonima i po pravilima profesije, dakle profesionalnog novinarstva i nek' izvješćuju ne samo o onome što je atraktivno nego o onome što je za život građana bitno.
Zahvaljujem. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala predsjedniče. Poštovani kolega Hrelja kad ste prezentirali u vašem izlaganju zapravo vašu želju da se promjeni sveobuhvatno Zakon o HRT-u nekako sam stekao dojam da bi mi ne samo ovaj mandat nego i sljedeći mandat proveli upravo u izmjenama samoga Zakona o HRT-u da bi on bio prilagođen našim građanima. Međutim, ono što sam nekako stekao dojam da manje se brinete o potrošačima, znači o gledateljima HRT-a i svima korisnicima te javne službe, nekako sam stekao dojam da se više bavite zaštitom HRT-a kao institucije i odvjetnika, odnosno ovrhovoditelja bi ja rekao koji koriste pogodnosti koje su im pružene s ovim sadašnjim stanjem. I tu bih ja zapravo i vratio se na ovo ključno zapravo da li mi trebamo ići u izmjene takve sveobuhvatne zakona ili trebamo zapravo ono što MOST i zastupa idemo brzim izmjenama, ne idemo sa … [[Ne razumije se.]] , ne idemo sa jednim savršenim stanjem koje činjenica je nedostupno ako u ovih 25 godina niste uspjeli napraviti savršeni zakon. Evo ja osobno ne vjerujem da će se napraviti u nekom kratkom vremenu. Prema tome sada sam ipak za ovaj pristup da možemo postupiti u kratkom roku i skinuti neke namete našim građanima. Ali ono što mene, zapravo evo sad mi je to palo na pamet, najviše brine kod toga zapravo odnosa između HRT-a i odvjetnika, a i to ste sami napomenuli taj outsourcing, nekako mi to tuče u glavu ta pomisao da ovo što vi tvrdite da netko nema u svojoj pravnoj službi dovoljno kadra pa da to onda outsourca. Evo utvrđeno je, i tu je kolega Arsen bio napomenuo, oko 100-njak, kolega Bulj 180 tisuća ovrha pa sad da li je 100 tisuća ili 180 tisuća kako bismo objasnili da je HRT ugovorio to sve skupa sa 4 odvjetničke kuće? Kako bismo objasnili da oni dignu godišnje 100-njak milijuna kuna na provedbi toga? Možemo reći ono trebali bi provesti neku javnu nabavu, a mislim da bi USKOK imao tu posla.
Hvala zastupniku. Odgovor na repliku, zastupnik Hrelja.
Pa uvaženi kolega Panenić pa vi ste bili ministar, vi ste sudjelovali u Vladi pa zašto niste pitali ravnatelja zašto je to outsourcano? Zbog čega? To od mene tražite? Ja nikad se nisam svrstavao na jednu stranu. Uvažene kolegice i kolege mi smo ovdje da donosimo zakone i da na neki način se zalažemo za pravična rješenja i za funkcioniranje pravnog sustava. I samo morate znati da donošenje zakona je bijedan pokušaj čovjeka da izdvoji ono što je dobro u nekom društvu i da ga ugradi u zakonske okvire kao pravilo ponašanja. Prema tome, svi smo mi nepogrešivi i nitko od nas neće donijeti idilične i savršene zakone pa nećete ni vi koliko god se zalagali za hitra, brza rješenja, eksplozivna rješenja jer možete raznijeti cijeli sustav. Dakle, preporučam vam da proučite greške u sustavu da otvorite argumentiranu raspravu i da zajednički nađemo rješenje, imat ćete našu podršku. Ali ako ćete vi ovdje promovirati Blitzkrieg koji je napušten nakon 2. svjetskog rata onda ja vas molim nećete u meni imati suradnika za takva rješenja.
Hvala. Sljedeći koji se javio za red je zastupnica Ines Strenja-Linić.
poštovani gospodine Hrelja, ovdje je danas samo jedno pitanje, da li ćete dozvoliti da i dalje 54 milijuna novca naših najsiromašnijih građana odlazi u džepove onih znači da četiri odvjetnička društva koji će to pohraniti na svoje račune u svoje nekretnine u svoje novine i u svoje banke ili ćete dozvoliti da tih 54 milijuna kuna ostane u džepovima naših 100 tisuća građana koji su ovršeni sa 180 tisuća ovrha. Ti građani će taj novac potrošiti, to je novac koji bi oni jer dio njih su blokirani, koji će potrošiti i obrnut novac u našoj ekonomiji i možda učiniti i nešto dobro. Ti odvjetnici s time će samo podebljati svoj bankovni račun. I ne mogu shvatiti da vi predstavljate umirovljenike, a kažete uvijek i uvijek ste se svrstavali ne smijemo zaboraviti da ste se vi svrstavali i uz HDZ i uz SDP. Ovaj put ste bili u ovoj koaliciji jel ste mislili da će ta ekipa pobijediti, znači vi trebate predstavljati umirovljenike. Umirovljenici su nažalost su jedan od najsiromašnijih slojeva našeg društva i to je ono što je najveći teret ovog društva u ovom trenutku, isto tako vi ih predstavljate i vi sada kažete treba ih više kazniti oni koji nisu imali platiti te siromašne građane i to ćemo ih više kazniti ako to ide sa ovrhama i toliko poduplano, a ne samo na ovaj način direktnom naplatom od HTV-a. Znate koliko je potrebno pravnika da bi odradili to? Desetak. Sa tri tisuće zaposlenih desetak pravnika će oni to naći unutar svojih zaposlenika, ako neće onda su nesposobni, a ako treba neka ih i zaposle i dvadeset. To se treba odraditi tamo, a ne naplaćivati i biti teret našim najsiromašnijim građanima. Očekivala sam da ćete vi biti u obranu najsiromašnijih ali nažalost niste.
Vrijeme. Hvala.
Uvažena gospođo Linić ovako niske udarce od vas nisam očekivao ali ću uzvratiti istom mjerom. Prvo, poštujem ono što je rekao gospodin Glavaš, da je najmanje umirovljenika koji neredovito plaćaju RTV pristojbu jer im je to ili jedan od rijetkih kontakata sa realnošću na kraju krajeva i sa nama jer nemaju dovoljno novca da putuju, da vide itd., prema tome vi meni prodike nemate pravo davati jer ovo pitanje koje meni usmjerujete i demagoški podmećete je pitanje za ravnatelja HRT zašto je dao ove poslove u koncesiju odnosno u outsourcing, ne meni i ovo nema potrebe regulirati zakonom. A zadnje što ću vam reći ne manje bitno, ne tako davno, nema ni šest mjeseci vi ste se zalagala da se poveća dopunsko zdravstveno osiguranje za 19 kuna i uzme građanima RH ukupno više od 400 milijuna kuna, dakle ne 54, vi ste bila zagovornik da im se uzme 400 milijuna kuna na temeljnom ustavnom pravu, pravu na zdravlje. Prema tome, ja vas molim da ne podmećete.
Hvala. Sljedeći koji se javio za repliku je zastupnik Ivan Lovrinović.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Što je ustvari obećao MOST prije izbora? Obećao je da će se TV pretplata smanjiti na 65 kuna. Danas imamo verziju da se od toga odustalo ali se sada želi izbaciti određeni birani odvjetnici da oni ne bi zgrnuli 50 milijuna i ja se s tim recimo slažem jel i to treba racionalizirati i to podržavam osobno. Međutim postavlja se jedno pitanje, onaj tko ne može platiti 80 kuna pa on ne može platiti 80 kuna. Mi ne trebamo uopće razmišljati može li platiti troškove ovrhe čovjek ne može platiti ni onih 40, a ni 80 kuna, to oni ne mogu platiti i neće nikada moći platiti. Prema tome obećano nije izvršeno, šteta birači će to znati cijeniti. Međutim što naša stranka Promijenimo Hrvatsku predlaže, a poslije ću vam postaviti pitanje gospodine Hrelja, svi oni koji imaju prihode, stalne ispod tisuću 800 kuna to su umirovljenici da ne plaćaju te pretplate. Od čega će namiriti reci nam izvore? Neka se smanje prihodi obveznih mirovinskih fondova za njihovo upravljanje sredstvima umirovljenika. I da svi nezaposleni ne plaćaju, tko će za njih platiti? Gospodo 900 milijuna kuna se plaće svake godine, sve državne agencije plaćaju za konzultantske usluge vanjske pa prema tome smanjite jer tamo vojska stručnjaka radi. Dakle stranka Promijenimo Hrvatsku nudi rješenje kompletno.
Ja bih zamolio zastupnika za pojedinačnu raspravu, a da se sada u odgovoru.
pojedinačno pitanje. Jeli ovaj prijedlog gospodine Hrelja, prijedlog ovog zakona olakšanje života ugroženim socijalnim skupinama da im se smanji TV pretplata ili obračun MOST-a sa HANZA MEDIA-om?
Na kratko pitanje dat ću kratki odgovor. Meni ovo liči na obračun, a ne na pomoć socijalno ugroženim građanima RH jer o tome nestalo je i 65 kuna smanjenja pretplate, a i nema zalaganja da ovi procesi koje je govorio gospodin Bauk i o kojima sam ja govorio za oslobađanje i smanjenje RTV pristojbe ne potiču se ti procesi. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći zastupnik koji se javio za riječ je Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Hrelja, ja sam maloprije dok ste vi imali izlaganje i replike na Googlu tražio pojam, definiciju pojma populizma jeftinog populizma i demagogije i pojavila mi se slika MOST-a samo da znate. Ja smislim da je krajnje vrijeme da neko kolegama iz MOST-a objasni da su oni dio vlasti već godinu dana i sutra će vjerojatno početi i dalje biti, nastaviti biti dio iste te vlasti. Ovaj zakon ovako kako je napisan ovo je tipičan zakon kojeg ako će pisati netko iz oporbe tko nema previše informacija i ne može ih dobiti a svjestan je da postoji problem. Ja se slažem da postoji problem, ali se on ovako ne rješava. Ovdje nitko nije u ovom zakonu niti riješio niti predvidio niti rekao da li uopće HRT ima mogućnosti da ovo napravi? S druge strane, moje pitanje zašto HRT to tako uopće radu? U zakonu ne piše da HRT mora to dati privatnim odvjetničkim tvrtkama ili kako god. Mogu to raditi sami. S treće strane, ako me dobro pamćenje služi upravo je MOST zajedno sa HDZ-om u ovoj vlasti gdje su na vlasti imenovao ravnatelja HRT-a. Zove se ako se ne varam Siniša Kovačević. Svi ste vi digli rukice za njega. E Siniša Kovačić ispričavam se. Nadalje, ovo pitanje nije političko pitanje, niti pitanje ovog Sabora, ovo je pitanje organizacijsko. Gospodo uđite u HRT, svoga ravnatelja privedite i riješite ovaj problem. Ovo je čisto interna organizacija rada HRT-a. Taj jedan posao koji je iz nekog razloga … u nekom vrati nazad u okrilje HRT-a i riješi ga. Prema tome, ovaj prijedlog zakona nije zakon o kojem treba razgovarati ovaj Sabor ovdje, ovo je čista demagogija i jeftin populizam MOST-a. Ako hoćete u Sabor donijeti ono što ste jamčili i obećali onda dajte zakon gdje smanjujete pristojbu na HRT, dajte to. Nemojte nam stvarno više valjati i zamazivati oči takvom demagogijom. Evo hvala vam lijepo. Između ostaloga predizborna kampanja je prošla. Vlast se ponovno sklopili prestanite to pričati, počnite raditi.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa naravno hvala na dopuni kolega. Ja samo moram reći da ne da će, da su imenovali VD ravnatelja nego će imenovati ravnatelja ali da će imati i druge poluge upravljanja kao što je nadzorni odbor. A nadzorni odbor donosi ovakve odluke kao što je donio i u kolovozu ove godine, i u listopadu prošle godine. Prema tome, 99% posla što je definirano ili što se pokušava riješiti ovim zakonom rješava se organizacijom posla odnosno rukovođenjem HRT-om. Hvala lijepa.
Hvala. Sada predlažem pauzu u trajanju od sat i pol vremena. Nastavak je u 15 sati. STANKA U 13,30 SATI.
Poštovane kolegice i kolege ima nas malo ali nadam se da će se vratiti s ručka ostali. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. I u ime Kluba zastupnika SDSS-a riječ će sada dobiti uvaženi zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ovo je još jedan od zakona koji raspravljamo ovih dana ili ćemo raspravljati narednih dana koji su možda imali dobar motiv da budu upućeni Hrvatskom saboru ali oblik u kojem su došli u Hrvatski sabor, prijedlog za rješenje problema ili motiva koji je naše kolege motivirao da to upute u Hrvatski sabor nažalost nije takav i bojimo se da će stvoriti mnogo više teškoća nego li što će donijeti rješenja sa sobom. To je ujedno iskustvo, nadam se da se to vidi i po raspravama koje se vode na odborima. A ja kao član Odbora za Ustav i Poslovnik to mogu posvjedočiti nakon rasprava koje vodimo na tim odborima da se na ovakav način zakoni više ne bi smjeli upućivati u Hrvatski sabor. Ovo nisu zgotovljeni zakoni, ovo nisu prodiskutirani zakoni i ovo su zakoni koji su napravljeni po osnovi kompromisa da se napravi, da se umanji šteta ali ne i da se dođe do valjanog rješenja. To vrijedi i za ovaj Zakon o HRT-u. Dakle prvo što se tiče inicijalne ideje predlagatelja da se naknade, pristojbe mjesečne za HRT smanje sa 80 na 60 i koliko kuna, dobro je da do toga nije došlo zbog toga što bi to ugrozilo financijsku stabilnost javnog servisa Hrvatske radiotelevizije koji je ionako u vrlo lošem stanju i što zbog poslovanja, što zbog drugih razloga o čemu bismo mi kao Hrvatski sabor morali ozbiljno raspraviti i posvetiti tome jednu ozbiljnu sjednicu ovoga Doma. Drugo, dobro je da je predlagatelj došao do kompromisnog rješenja koje ide u cilju da se smanje nameti koji idu na štetu građana i koji idu na štetu HRT-a. I ovaj prijedlog to sadrži. I moj kolega Horvat u svojoj replici kolegi Bulju je pokazao u čemu je struktura tih nameta i zašto je dobro da su oni ovim prijedlogom smanjeni. Međutim, sve u vezi sa tim kako će se to rješavati sa nametima je nažalost upitno. Upitno je zbog toga što se a) neće pomoći najugroženijim kategorijama koje iz različitih razloga zbog veoma niskih primanja i zbog slabe naplate i prakse naplate pristojbi zapravo ne plaćaju pristojbe. Dakle postoji taj faktor da ljudi nemaju s čime platiti a s druge strane i postoji faktor da je to inercija iz vremena kada su se stvari poput struje, vode, komunalija, televizije, telefona, zapravo se nisu plaćale. I dok se u ovim stvarima prethodnima, struja, voda i telefonija, zaveo u koliko toliki red ovdje kod televizije to nije slučaj. I zato nije slučajno što kolega Hrelja kaže da najuredniji platiše su penzioneri. Zašto? Pa oni su zadržali dio kulture plaćanja kakva je nekada postojala a mnogi tu kulturi nažalost nisu u ovom vremenu stekli ili misle da je ne trebaju imati. I iz tog razloga se sa ovim prijedlogom zakona neće riješiti niti pitanje najugroženijih kategorija a niti će se povećati naplata pristojbi. Ono što će se postići i to jeste za pohvalu jeste da će se ukupan trošak naplate smanjiti sa 800 kuna smanjiti će se na znatno manju. Drugo je pitanje da li će to uzrokovati dva problema o kojima ću kasnije govoriti. A da se vratimo na ovo prvo. Ako želimo riješiti pitanje najugroženijih kategorija onda treba iznaći način kako da se to riješi subvencijama kao što je to riješeno za npr. struju., za električnu energiju za najugroženije kategorije što je Sabor izglasao pod kraj mandata Vlade lijevoga centra, SDP-a, HNS-a i ostalih. Prema tome ako je zato postojala mogućnost subvencioniranja, ovdje u sklopu onoga što inače država daje HRT-u kroz proračun je moguće osigurati da se najugroženije kategorije subvencioniraju kada su po srijedi troškovi. I to predlažem predlagateljima da do drugoga čitanje zajedno sa ostalima razmotre mogućnost kako će se to uraditi. Što se tiče naplate naknada odnosno pristojbi, model koji se ovdje predlaže a na koji je već upozoreno a to je da će HRT postati tijelo sa javnim ovlastima i preuzeti ovlasti sudova. To im mi ovim zakonom ne možemo dati i to će se srušiti, to će pasti na Ustavnom sudu ili će pasti na nekom drugom sudu koji je za to nadležan. Hrvatska javna televizija nema ovlasti naplate platnim nalozima, nema, bez obzira što im mi ovim zakonom to dali ali i drugi zakoni koji su važniji i stariji od ovoga zakona im to ne daju za pravo. I to je inače problem neka mi ne zamjere naši kolege koji su ovo predložili sa prijedlozima zakona što se nema u vidu cjelina zakonodavnog sistema koja zemlja ima, a koje treba promijeniti. Ja pretpostavljam da je to s jedne strane dobra volja, a s druge strane želja da se to što prije napravi. I pokazuje se i djeca se na brzinu ne rade, a zakon je nikakav. Jer zakoni su uvijek dio zakonskog sistema neke zemlje i uvijek povlače pitanje važenja u odnosu na drugi zakon. Tako i sa ovim zakonom. Ovo će doći u sukob sa Ovršnim zakonom na primjer. Prema tome, kao što je pitanje Zakona o pravima državnih dužnosnika u koliziji sa Zakonom o sukobu interesa kako smo ga bili predložili. I sve to treba ozbiljno razmotriti i do sljedećeg čitanja bez posebne žurbe sagledati i onda izaći sa konačnim rješenjima. Jer ova žurba nam treba biti pouka da više na način na koji smo u nju išli da je više ne nastavljamo jer nećemo dobro napraviti. I onda ćemo onima za koje mislimo da ćemo sa ovim zakonom, netko je govorio o monopolu, da ćemo ih razriješiti monopolske pozicije. Nećemo. Samo ćemo im dati priliku da na nadležnim sudovima sruše ovaj zakon. Iz tog razloga mi se čini da je važno da se zakon dobro pripremi. Ponovit ću još jedanput, ja mislim da je dobro da se traži rješenje u pravcu u kojem ste krenuli, veoma dobro. I drugu stvar koju bih htio reći. Za one koji to ne znaju svake godine, doduše sa zakašnjenjima od najmanje godinu dana ravnatelji HRT-a kojega mi doduše nemamo u ovom trenutku podnose izvještaj o programskom, izvještaj o programu, realizaciji programa i o financijskom poslovanju. To je prilika da se postavi pitanje zašto se ovaj dio posla dao nekome izvan HRT-a i kako se dao i tko je donio tu odluku? I ako je napravio protivno propisu, pa mi smo ti u Saboru po svojim zakonskim ovlaštenjima koji možemo razriješiti nekoga ukoliko je napravio loše. Za to već imamo zakonske ovlasti. Ukoliko je nekome pogodovao, ukoliko je nekome omogućio monopol ili ukoliko je naštetio televiziji ili korisnicima ili potrošačima i opteretio ih većim davanjima nego što je to nužno i potrebno. I pozivamo vas da to gledamo kao način kako možemo stvar riješiti. Zadnja stvar koju želim kazati. Neće se povećati naplata potraživanja, jer ni od ovih 100 tisuća većina nije naplaćena. Ali ovi u lancu su imali svoju dobit i svoju zaradu neovisno o tome da li je to naplaćeno ili nije. I zato bi trebalo razmotriti način prvo da se platni nalozi izbjegnu, ali istovremeno da se pronađe neki drugi način. Nekad smo imali ljude koji su to radili za proviziju, koji su bili neka vrsta inkasatora. Danas u vrijeme iznimne nezaposlenosti, iznimno loših i niskih mirovina trebalo bi tražiti načina da se ljudima pruži prilika da to rade. Nije sve loše zato što je bilo, zato što je pod znakom neke vrste ideološke ili političke solucije, ideološke ili političke vrijednosti. Nije. Prema tome, naš je prijedlog sljedeći predlagateljima, da prijedloge uzmu u najboljoj vjeri, da primjedbe i kritike koje su iznesene u najboljoj vjeri da ne žure sa drugim čitanjem nego da se svi oni razmotre i da se na nadležnim saborskim tijelima rasprave kako bi onda što je moguće kvalitetnije rješenje kao konačan tekst prijedloga zakona došlo pred nas na raspravu i na glasanje. Ovako kako je sada došlo ovo je još uvijek sirov materijal. Hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Tomislava Klarića. Izvolite.
Uvaženi kolega Pupovac i vi i ja smo bili u jednom od saziva Sabora kad smo i za ovom govornicom i sa ovih mjesta tražili da nam se podstave podaci o plaći ravnatelja HRT-a. U petak smo raspravljali o saborskim zastupnicima, o naknadama o kaznama za dolazak i nedolazak na posao. A mi ni dan danas ne znamo kolika je plaća ravnatelju HRT-a jer na sva naša pitanja nismo dobili niti pismeni odgovor, a ono što smo dobili nije prikazivalo pravo stanje. Dakle, što želim reći? Problemi HRT-a nisu samo ovi nego ih ima puno, puno više. Ne slažem se s vama da HRT ne može vršiti naplatu jer ovo je lex specialis koji uređuje pitanje HRT-a isto kao što i gradovi i općine mogu na ovaj način naplaćivati svoje komunalne naknade, komunalne doprinose i ono što radimo. Ja sam se iznenadio, kod mene u gradu upravo oni koji imaju najmanja primanja a to je već i rečeno ovdje su uglavnom redovite platiše i kod njih nema nekakvih većih zaostataka. Imamo i HEP, s tim što je HEP-u puno lakše jer jednostavno dođu i izvade osigurač ili odvoje žice na stupu struje pa onda jednostavno prisile nekoga bez odvjetnika i bez sudovanja da plati to svoje dugovanje. Dakle, ovo ja smatram kao nekakav inicijalan i zato podržavam u onom smislu da se otvori rasprava o tom pitanju. Ne vidim nikakve štete u tome, dapače nekakvu uštedu u onom dijelu oni koji moraju platiti i ne moraju platiti sad te silne dadžbine za odvjetnika i sudske troškove. Međutim o ovome pitanju, a ne samo o ovom pitanju već upravo o HEP-u i Hrvatskim šumama, o svemu onome što koči ovu državu pravi trošak našim građanima usporava gradove i općine za njihov daljnji razvoj i bolju organizaciju mislim da će biti govora u ovom sazivu Sabora jer jednostavno ga mora biti jer došli smo u tu situaciju da više jednostavno ni mi sami ne možemo dozvoliti da nekakav ravnatelj ima tri puta veću plaću od premijera ili od nekog ministra i da se na taj način razgovara ovdje. Dakle, ovo je dobar korak u smjeru nečeg puno većeg.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani kolega slažem se s vama u pogledu transparentnosti ravnatelja javnih poduzeća ili javnih ustanova, državnih poduzeća ili javnih ustanova ali vjerujem isto tako da ćete se vi složiti sa mnom da visina plaće sama po sebi ne bi trebala biti problem. Drugim riječima ukoliko se odlučimo da nekome damo status menadžera u državnom poduzeću ili u javnoj ustanovi onda ih idemo nagraditi. Ali da za to postoji nadležan sustav kontrole koji će opravdati tu visinu plaće. A to nažalost nije slučaj. Nije slučaj ni kad je posrijedi visina plaće kako se određuje i kako je ljudi sami sebi određuju niti je slučaj sa sustavom kontrole. I vi ste u tom pogledu u pravu. I mi s te strane trebamo kao zakonodavac, posebno osnivač, poduzeti neku vrstu mjere. Što se tiče pitanja HRT-a reći ću samo ovoliko za ovu priliku da ne bih se previše udaljavao od teme. HRT sa sistemom outsourcinga sam sebe uništava. I to ne samo u naplati potraživanja naplata i sličnoga nego proizvodnje programa i korištenja usluga za tehniku i za tehnologiju uništavajući vlastite kapacitete, uništavajući vlastite mogućnosti tokom godina. I zapravo dovodi se do toga da onda sve više ovisi o državnom budžetu i sve više ovisi upravo o ovome, dakle o naknadama koje se dobivaju mjesečno a sve manje prihoduje temeljem vlastitih programa i vlastite dobiti. I to je istina. Mi bismo u tom pravcu trebali ovdje raspravljati. A što se tiče ove inicijalne ideje ja nju ne odbijam ali složit ćete se sa mnom vježbanje za donošenje zakona se treba raditi negdje drugdje, a ne u dvorani.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Pupovac u svojoj ste raspravi rekli da će se troškovi smanjiti učincima ovoga zakona. Htio bih zapravo reći da mi ne znamo hoće li se to dogoditi ili ne. Naime, u prijedlogu ovoga zakona nema nikakve procjene fiskalnog učinka. To je nešto o čemu smo zapravo razgovarali danas na Odboru za medije ali to je činjenica. Naime, s obzirom da je proračun HRT-a izdvojen iz Državne riznice mi zapravo, naravno za državni proračun posljedica neće biti, ali mi u ovome trenutku sa ovakvim tekstom zakona ne znamo jednostavno kakvi će biti učinci na proračun HRT-a. Moguće je da će se oni smanjiti kao što ste rekli. Mi možemo nagađati o tome uzimajući u obzir različite kalkulacije, neki brojevi su ovdje izneseni danas. Ali zapravo kao što je i kolega iz HDZ-a maloprije rekao ako ne znamo podatak o plaći rukovodeće osobe dakle na HRT-u u puno većoj magli nam se nalazi i jedna ideja o tome koliko će se i hoće li se uopće smanjiti troškovi HRT-a ukoliko sama krene raditi ovrhe. Dakle, evo to je čisto jedan komentar s moje strane. Hvala vam.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Glavaševiću na osnovu ovog rješenja se ne bi trebali smanjiti prihodi, i to je ono što je pozitivno u ovom prijedlogu predlagatelja, HRT-a. Dakle, prihodi im se ne bi trebali smanjiti. Međutim, ključno je pitanje zašto je HRT trebala zakonodavnu inicijativu Sabora da bi mogla raditi ono što je mogla sama raditi, o čemu je govorio kolega Hrelja ovdje. Drugim riječima, kada je i kako i tko na HRT-u odlučio da naplati naknada ili pristojbi za HRT mjesečnih ponudi tako da ide kroz složeni sistem bilježnika, odvjetničkih ureda i ne znam čega drugoga što značajno poskupljuje cijelu stvar i za HRT i poskupljuje posebno za onoga koga se to najviše tiče. To je ključno pitanje. Dobro, ako je dogovoreno na nama je ovdje da to raspravimo i da vidimo kako da stvar vratimo natrag i da istovremeno kada smo već krenuli ovim putem poštujući predlagatelja da ispravimo sve što je potrebno ispraviti da ne bismo imali rizike da ovaj prijedlog zakona ne padne na mjestu na kojem ne bi smio pasti i da ga ne sruše oni koji i onako imaju veću moć nego što ima Hrvatski sabor i prosječni hrvatski zastupnik. To je smisao. … da pokažemo institucionalnu zrelost da imamo institucionalnu snagu i da nam zakoni budu snažniji nego što ovoga trenutka u ovom stupnju prijedloga to jesu. To je smisao.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Smatram neprimjerenim, a i sramotnim da Hrvatska odvjetnička komora vrši pritisak na ovu raspravu u smislu da će oni dizati tužbe pa i srušiti sam zakon ako on bude donesen. Danas smo čitali veliki intervju s gospodinom Robertom Travašom predsjednikom Hrvatske odvjetničke komore za kojega iskreno rečeno sve do dana današnjega nisam niti čuo jer u biti nikada nije govorio ništa u korist građana, pa ako nije govorio do sada ne treba govoriti niti dalje, neka se ne sramoti s time. Ako već želi nešto reći u vezi sa tužbama i u vezi sa ne postupanjima i postupanjima onda predlažem mu da postupi u slučaju gospodina Ante Vrankovića iz Zeline koji je započeo štrajk glađu 13. rujna do smrti i sada je već 35 dan. On očekuje da Hrvatska odvjetnička komora nešto poduzme, ali ona još do dana današnjega nije poduzela ništa. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani kolega, mi smo jedna od institucija u ovoj zemlji, vrhovna zakonodavna institucija. Ali postoje druge. Hrvatska odvjetnička komora je jedna od institucija, ona ima svoje interese, svoja prava i svoje viđenje stvari i mi im ne možemo oduzeti niti to pravo da vide stvari kako treba niti da ju brane na način na koji ne misle da trebaju braniti. Ali ono što je naša zadaća kao zastupnika u Hrvatskom saboru da donesemo održive zakone, da donosimo zakone koji neće biti pod rizikom da ih netko ruši zbog normativne ili bilo koje proceduralne slabosti. To je smisao onoga o čemu smo ovdje raspravljali budući da smo u ovom prijedlogu uvidjeli rizike kod normativne slabosti. Proceduralna slabost je u tome što se previše žurimo i pozivam zato da se malo uspori i da sagledamo stvari sa svih strana kako bismo donijeli kvalitetno rješenje. Mi nismo imali naviku, neka opet nitko ne zamjeri, mi smo dobili, a imamo na raspravi zakon čije matično tijelo je Odbor za medije i informiranje. Kada je Odbor za medije i informiranje izabran? Jučer. Jeli potrebno da to tako na brzinu radimo? Nije. Jeli bi bilo pametnije da je ovaj zakon prošao Odbor za zakonodavstvo Vlade pa da da je onda još i Odbor za zakonodavstvo Vlade pogledao sa svoje strane? Bilo bi naravno i naravno i Odbor za medije. Ovako mi smo radili pod nekom vrstom pritiska sada kada smo napravili ovaj prvi korak i imamo više iskustva i imamo više znanja, pozivamo da malo hladnije glave sa nešto više strpljenja i sa manje žurbe pristupimo stvari. Ništa više, a uz poštovanje osnovne inicijative naših kolega iz MOST-a.
Hvala lijepa. I zadnja replika uvažene zastupnice Irene Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Ja potpuno uvažavam cijenjenog kolegu i ovo što on govori, dapače s tim se slažem, a želim se referirati na dvije stvari koje ste vi spomenuli u svojoj raspravi. To je ono na što sam upućivala od početka i s čim je zapravo sve počelo da je ovo vrlo, vrlo kompleksna tema koja zahtjeva širu raspravu, a kolega je rekao da zahtjeva jednu ozbiljnu raspravu u ovom cijenjenom Domu i naravno u tom smislu se ja slažem i tema je toliko aktualna, toliko goruća da vidimo iz broja prijavljenih pojedinačnih rasprava i iz broja klubova. I druga stvar koju je kolega spomenuo, a na koju se želim referirati metaforički rečeno taj hranidbeni financijski lanac na HRT-u. A ja mislim da bi tu bila dobro ona kategorija forenzičnog računovođe koji zapravo utvrđuje podrijetlo imovine i da je to nešto što je jako potrebno. Jer ako mi malo pratimo dulje ovu problematiku možda mnogi ne znaju ali da je još ravnatelj Mirko Galić od ekspertne skupine BBC-a opet spominjem BBC, bio naručio prijedlog rekonstruiranja HRT-a. I mnogi su se tada iznenadili što je ta ekspertna skupina zaključila, a ta ekspertna skupina je zaključila da HRT vjerovali ili ne može raditi sa 700 zaposlenika. I sada uzmimo u obzir ove brojke trenutačnog broja zaposlenika, ja nisam mjerodavna da ulazim u meritum njihove procjene ali ako je riječ o jednom ekspertnom tijelu BBC-a onda pretpostavljam da ipak ta brojka ima određenu težinu. Nažalost nikad nije proveden taj plan restrukturiranja nego upravo išlo se u suprotnom smjeru, dakle investiralo se navodno u program, a zapravo se ulazilo u određene kreditne angažmane koji su se kasnije pokazali dugoročno štetni. Idući ravnatelj je djelomično smanjio te kreditne angažmane, ali opet nije provedena ta restruktura. Dakle koji je rezime? Rezime je da sveobuhvatna rasprava o HRT-u jer mi smo danas izvukli jednu nit, a ja bi metaforički rekla da je HRT klupko. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovana kolegice, hvala vam na primjedbama, hvala vam na prijedlozima, posebno na razmišljanju kako je pitanje HRT-a pitanje javne ustanove koja visi o niti. Samo je pitanje vremena kada će ta nit puknuti i ta institucija se razbiti. To se više ne da skupiti. Jedan od razloga zašto se to događa jeste naše ponašanje kao predstavnika političkih stranaka ovdje u ovom visokom domu i u hrvatskom političkom životu. Mi HRT možda više nego neke druge javne ustanove vidimo kao plijen politički i čekamo svaki izborni ciklus kada ćemo mi moći preuzeti kontrolu. Ne kako ćemo profesionalizirati HRT, ne kako ćemo ga ustrojiti da financijski posluje u skladu sa pravilima i u skladu sa interesom HRT-a kao javnog servisa nego zapravo ga gledamo kako će to biti plijen, bilo s lijeve, bilo s desne strane. I to iz dva razloga da mi nametnemo svoje ideološko-političke kriterije i s druge strane da mi budemo ti koji će gospodariti programom. To je nažalost loša slika i loše stanje. I na taj način ćemo mi sa svoje strane doprinositi da se HRT uništi bez obzira na ove čestite inicijative koje dolaze od naših kolega. I ako to ne zaustavimo HRT će još jedno vrijeme živjeti kako živi a onda nakon toga je pitanje dana kada će kolabirati što ionako žele mnogi. Što i onako žele mnogi.
Sljedeći će u ime Kluba zastupnika SDP-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. 16 godina sam ja zastupnik u ovom Saboru. I u tih 16 godina nagledao sam se svakakvih zakonskih prijedloga ali iskreno vam kažem, ne mogu se sjetiti da sam u tih 16 godina vidio površniji i manje utemeljen prijedlog ne samo kada je riječ o HRT-u nego kada je riječ o bilo kakvom zakonskom prijedlogu uopće. U tih 16 godina ovdje se raspravljalo o HRT-u mnogo puta. Nekoliko puta je mijenjan zakon, sve Vlade i SDP-ova i HDZ-ova i u vrijeme kada je kolega Mesić bio ministar nastojali smo sačuvati taj HRT i unaprijediti ga. Učinili smo u jednom periodu od njega javnu ustanovu, potpuno smo digli ruke političara i politike od njega i ustanovili smo nakon toga s tugom, sa žaljenjem da smo pogriješili. Zašto? Zato što su oni oslobođeni politike, tamo u programskom vijeću osnovali političku stranku i najavili da idu na izbore. Oni su se sami politizirali kada smo ih mi depolitizirali. Morali smo napustiti taj put, vratiti se nazad, nisam bio najsretniji zbog toga. Ali sada po važećem zakonu ta televizija više nije javna televizija, ona je postala državna televizija, no dobro, to je koncept koji smo odabrali. Zašto je ona postala državna televizija? Pa zato što glavnog ravnatelja bira ovaj Sabor na prijedlog Vlade kao što se biraju čelni ljudi iz svih državnih poduzeća. Pristojba. Čemu pristojba uopće? Pristojba je jedan parafiskalni namet i moraju ga plaćati svi jer se polazi od pretpostavke da pristojbu plaćaju ne oni koji gledaju program nego oni koji posjeduju uređaj da bi ga eventualno mogli gledati. A koji je to uređaj? Svaki. Mobitel, smartphone je također uređaj gdje možete gledati HRT. Prema tome nema nikoga tko je oslobođen plaćanja parafiskalnoga nameta. A zašto je uvedena pristojba? Zato da bi se osigurala samostalnost kuće jer tada kuća ne mora ići u Vladu po novac, ne ovisi tada o Vladi nego dobiva novac od građana, izravno. Zato se to zove pristojba. I sada umjesto da se počnemo promišljati u situaciju u kojoj se HRT nalazi a on u ovih 16 godina je uvijek u lošoj situaciji, nikad nije bio u dobroj, ja se ne sjećam da je bio u dobroj, da počnemo promišljati kako da mu pomognemo. Da li da onda možda napustimo pristojbu pa da HRT se financira iz fiskusa? I ovako sada to plaćaju svi građani. Pa svi građani plaćaju i porez. Mi jednome problemu prilazimo ali krajnje paušalno. Temelj za ovaj zakon je opažaj i ništa više nego opažaj. A to je da ako netko duguje 6 pristojbi, 480 kuna onda će temeljem ovrhe platiti ne 480 ili 500 kuna nego 1480 kuna. Je li to pravedno? Nije. Je li to dobro? Nije. Je li to treba promijeniti? Pa treba. Pa to svakako nije dobro rješenje ali put kojim ste krenuli to ispravljati je Bože me sačuvaj. Dakle samo taj neposredni opažaj, nema ni jedne analize, ne zna se ni kolike su, tu se govori da se hoće nekakve smanjiti zarada javnobilježničkih i odvjetničkih ureda i da je to problem. Pazite niti tu analizu niste napravili, ne znate ni koliko je to. To nije onoliko koliko vi mislite. To vam je 60 kuna sastava rješenja i 30 kuna klauzule o površnosti. To je 90 kuna. To je 10 kuna manje nego što vi predviđate da HRT naplati sada svakom ovršeniku. A zašto onda ovi drugi troškovi, odakle onda ovi povećani troškovi? To je PDV i to su javnobilježničke takse. Ako to ukinemo nema PDV-a, nema javnobilježničkih taksi, nema prihoda proračuna. Dobro, ne mora ga ni biti. Zašto bi se nad tim ovršenicima proračun hranio? Ja nisam za to da se on hrani, ali nemojte napisati tada u obrazloženju nema posljedica po državni proračun. Ima, ima, glavnina se odnosi na državni proračun, toliko će biti u državnom proračunu manje. Ma ja nisam za to da toga ne bude manje, ali sam protiv toga da se dolazi sa zakonskim prijedlogom a da predlagatelj o tome pojma nema. On zna samo prvi korak i to mu se čini dovoljnim i dobrim. A nije dovoljno i nije dobro. Jedan od razloga zašto je ova razlika između svote koja se ovršuje i krajnje svote koju ovršenik mora platiti je zastarni rok koji u slučaju pristojbe iznosi godinu dana. Pa HRT tjera da najranije nakon 3 neplaćene pristojbe, a najkasnije nakon 6 krene u ovrhu jer će zakasniti, otići će mu to u zastaru to potraživanje. Da produžimo taj rok na 3 godine koliko je i kod svih drugih ovih plaćanja tada ova razlika između ovršivane svote i krajnje svote koju će ovršenik platiti bila bi znatno manja. Da se ne ide na ovrhu od 480 kuna, nego 4800 kuna, a to znači ako netko uporno neće plaćati, neću pa neću. Tada bi trebalo mijenjati Zakon o obveznim odnosima. I to je jedan od puteva koje treba raspraviti, ali ne raspraviti u utorak od 11 do 5 koliko ćemo raspravljati, nego ga treba raspravljati temeljito. Neće se postići dobra svrha, neće se smanjiti broj ovrha, smanjit će se jedino cijena neplaćanja pristojbe, to će se smanjiti a što će biti rezultat toga? Potaknut će se neplaćanje pristojbe. Znači dosad sam se malo bojao da ću morati jako puno platit iako ne budem plaćao pristojbu, sad taj strah nestaje ako ovaj zakon prođe. Pa zašto bi onda plaćao pristojbu? Ma platit ću svaki peti puta, neće me ovršiti, a ako me i ovrše koliko će mi biti kazna 100 kuna pa vrlo važno 100 kuna. Građani dobivaju račune za struju, za plin i npr. za pristojbu. Pa prvo će platiti struju i plin, zašto? Pa kod struje nema ovrhe, dođu pa vas iskopčaju to vam je ovrha, nemate struje. Kod plina vam zavrnu plin, nemate plina. A kod pristojbe toga nema, neće vam netko skinuti antenu niti vam može ukinuti signal, nema. Prema tome, građani za koje tvrdite u čije ime vi donosite ovaj zakon za koji tvrdite da su siromašni i jesu. Prvo što će prestati plaćati je pristojba. I broj onih prema kojima ćete morati ići ovrhama će se znatno povećati. To će biti krajnji rezultat toga. Ja ne znam kako o tome niste mislili? Ali kad se donose zakoni onda se moraju misliti konzekvence, ne samo prvi korak, deseti korak morate vidjeti. Kažete neće biti pojačanih troškova za HRT? Kako znate da neće biti? Kako znate? Gdje su vam podaci tu u obrazloženju? Vi ste napisali neće biti, ko što ste napisali da neće biti posljedica za fiskus, tako bez ikakve veze da nešto napišete. A bit će. Razgovarao sam s ljudima s HRT-a, dobronamjerno oni kažu, oni kažu mi ćemo provest zakon koji god vi donesete u Saboru. Pa naravno da će ga provoditi ali oni će morati zaposliti najmanje 30 novih ljudi. Ali onda napišite morat će zaposliti najmanje 30 ljudi da znamo kakve zakone donosimo. Pa mi smo spremni preuzeti tu odgovornost. Ako moraju zaposliti nove ljude pa nek ih zaposle. Ako ćemo mi time pomoći građanima pa pomoći ćemo im. Pa tu nam je nakana svima ista, ali nemojte na temelju krivih pretpostavki predlagati zakone napisane u 2,5 sata bez bilo kakvih analiza jer to ne valja, niste dobro počeli u ovo malo minuta. Ovaj zakon je trebao biti ispunjenje jednog od jamstava MOST-a, jedno od sedam jamstava. Veliki reformski zakon, jedno od jamstava. Čega je ovo jamstvo? Jamstvo je bilo da ćete smanjiti pristojbu, hvala dragom Bogu da niste napisali još i taj zakon da smanjujete pristojbu i to tako u recimo 7 minuta koliko ste ovome posvetili. Jer smanjenje pristojbe kao što ste rekli, kolega Bulj danas govori na 65, stranica 80 na 65 kuna pristojbe, to je manjak od 227 milijuna kuna. To ne dovodi u pitanje smo proizvodnju programa HRT-a nego proizvodnju hrvatskih filmova od kojih zadnji dobivaju nagrade svjetske. Pa da li ste o tome mislili? Pa oćete li sve uništiti samo zato da biste ispunili nekakvo jamstvo o kojem niste ništa razmišljali, ni 3 sekunde? A osim toga vi to jamstvo uopće ne ispunjavate, to čime ste se hvalili, to što ste u predizbornoj kampanji govorili to niste tu danas donijeli na stol. Donijeli ste nešto posve drugo i potpuno bezveze. Hoćete li se baviti HRT-om? Ja vas pozivam da se bavite. Bavimo se zajedno. Kad smo se bavili zajedno imali smo nekih rezultata. Danas ste već imali priliku da se počnete baviti HRT-om, danas je održana sjednica Odbora za medije. HRT nema ravnatelja. Pa što niste pokrenuli postupak odabira pa barem v.d.-a jer to se radi na Odboru za medije. Pa to vas nije briga uopće to što HRT nema ravnatelja. Vi se s time ne bavite. Pa da ste to rekli bar da vam je jasno, pa dovesti ravnatelja čim prije da se uredi situacija u toj kući. Pa ne, pa to ima vremena, to kad dođe na red. Trebalo se svidjeti. Vi se ovim hoćete svidjeti. Ja to razumijem, ja sam političar, ja razumijem da se političar i stranka hoće svidjeti građanima. To je meni posve jasno. Ali vi ste izabrali krivi put. Vi ne da se niste svidjeli, vi ste se zapravo možda nehotice osramotili. Nemojte više dolaziti sa ovakvim prijedlozima jadnima. Pitajte da li ste, gledajte vi sad se zadirete u rad Odvjetničke komore i Javnobilježničke komore. Jeste li ih konzultirali? Pa MOST je bio pun obećanja da neće ništa raditi tako kao što inače politika radi na svoju ruku bez konzultacije s javnošću. Struka, struka, struka. Neprestano ste to ponavljali. Pa jeste pitali ih? Pitali ste ih i oni su vam rekli da je ovo dobro. Kolega Grmoja oni su vam rekli da je ovo dobro? Čisto sumnjam. Pročitao sam danas intervju predsjednika Odvjetničke komore. On kaže da ga niste ni njega, ni komoru konzultirali. Ja bih sad trebao vjerovati vama Grmoja ili predsjedniku Odvjetničke komore. Nešto me tjera da više vjerujem njemu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa kolega Staziću. Zadovoljstvo mi je što ste priznali stanje na HTV-u ali koliko znam 25 godina ste u Saboru, a jedno vrijeme u vladajućoj većini ste bili koliko mi je poznata činjenica i Ovršni zakon koji je stvarno nepopravljiv. Mi imamo danas Ovršni zakon koji jednostavno sa malim izmjenama vrlo teško se može popraviti, a ovi zakon koji je sada važeći a vi ste sudjelovali ovdje u raspravama i nekada kao dio većine napravili ste toliki kaos ne samo na HTV-u nego u cijelom Ovršnom zakonu da više nitko ne zna gdje je. Tako i na televiziji. Vi govorite o filmovima HRT-a, a mogli ste kazati evo za vrijeme vaše vladavine koliko je bilo vanjske produkcije, loše kategorije, ne znam kojih sapunica, može bit turskih, meksičkih, apsolutno nebitno. Jeste li nešto u to vrijeme vi poduzeli ili ste doveli javni servis da bude dobro ste rekli, stranačko partijski servis bilo lijevih, bilo desnih. O tome ste vrlo umjereno govorili, ali hvala vam lijepa što ste priznali. Ovaj prijedlog je radila struka sa svim manama i greškama. Očekivao sam da ćete u prvoj raspravi kazati evo ipak pedesetak, pedeset milijuna kuna će ostati u džepovima građana koji će povećati potrošnju. Jer ti će ljudi sa tih 50 milijuna kuna kupovati, neće se stvarati carstva jednome pojedincu ili dvojici, trojici ići. U 25 godina HRT-a je stanje kakvo je i hvala vam, doista vam hvala što ste priznali da ste cijelo vrijeme sjedili ovih 25 godina u ovome Saboru, a da je takvo stanje na HTV-u. Još jednom zahvaljujem gospodinu Staziću na konstruktivnosti.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Prvo nisam 25 godina u Saboru, nego 16 što sam ovdje i rekao, očito me niste slušali. Ja o ovome zakonu, a vi o ovršnome. E pa čekajte, hajmo odredit temu, pa da onda i ja govorim o Ovršnome zakonu kad mi već replicirate na Ovršni zakon. Nisam govorio o filmovima HRT-a da se neće snimati, nego o filmovima. Nemojte dobacivati kolega Bulj! Dajte ostavite to tamo za, u Saboru ste. Govorio sam o hrvatskome filmu koji se između ostaloga financira i iz pristojbe HRT-a putem …/Govornik se ne razumije. I kažete da će 50 milijuna kuna ostati po ovom zakonu u džepovima građana, ne u džepovima svih građana kolega Bulj. Najveći dio je onih i to onih najsiromašnijih koji ovu pristojbu plaćaju redovito, redovito. Ostat će u džepovima onih koji tu pristojbu ne plaćaju iz razno raznih razloga. Ja sam čuo da je jedan od motiva da MOST predlaže ovaj zakon taj što neki saborski zastupnici MOST-a imaju osobnog iskustva sa neplaćanjem pristojbe.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Silvana Hrelje. Izvolite.
Uvaženi kolega Staziću ja se u najvećem dijelu slažem sa vašom raspravom samo bih vam htio dodati jednu priču kad ste, jedan detalj kad ste raspravljali o zastari. Mislim da ovršna isprava i platni nalog nisu isti institut, odnosno mogu eventualno biti ako po prijedlogu zakona HRT kaže da će to biti ovršna isprava. Ali postoji bitna razlika u blokiranju zastarnog roka. Naime, ako se pokrene postupak ovrhe zastarni rok se prekida, a ako imamo platni nalog, zastarni rok i dalje teče. Prema tome, pitanje je koliko će biti uštede i pitanje je da li će ono što treba naplatiti biti naplativo na kraju ovog procesa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Pa puno je tu pitanja. I ovo koje ste vi sad iznijeli. Pitanje da li javna ustanova uopće može vršiti takvu ovrhu, prisilnu naplatu. Pa to je veliko pitanje. Pa to pitanje treba raspraviti sa ustavno-pravnim stručnjacima, a ne sa Mirom Buljem. Jer inače, inače ćemo doći do najčudnijih mogućih rješenja. Ali onda će to pasti na teret svih nas pa će reći evo onaj nesposobni Sabor vidite kakve zakone izglasava. Ali mi hoćemo pomoći i kolegama iz MOST-a i kolegi Bulju da to shvati i da ne srljaju drugi puta, da se ne sramote.
Sljedeća replika bit će ona uvaženog zastupnika Marka Sladoljeva, izvolite.
Hvala vam lijepa potpredsjedniče. Kolega Stazić vi ste za govornicom rekli da niste za smanjenje tv pretplate. Vaš kolega Davor Bernardić je u svojoj raspravi istaknuo da je to zapravo manjak tog zakona. Pa evo ja bih vas samo molio da se izjasnite u ime kluba da ne bude disonantnih tonova u SDP-u pa usuglasite stav oko toga. Jeste li za smanjenje tv pretplate ili niste?
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
U našoj kampanji govorili smo da smo za reviziju modela pristojbe. Što znači da taj model treba razmotriti. I za govornicom sam rekao jedna od solucija je da se ona ukine i da financiranje prijeđe na … [[Ne razumije se.]] , jedna od solucija. To treba raspraviti. Ali nijednim od tih rješenja nećemo ponuditi ovako. To je jedino i razmišljali smo o tome 7,5 minuta i znamo da je to pravo rješenje. Ne, jer se tako rješenja ne donose. Tako se može samo stvar pogoršati i zakomplicirati. Pristojba, kao što sam vam objasnio, parafiskalni namet koji je trebao omogućiti javnu televiziju. Ako smo s javne televizije prešli na koncept državne televizije onda je legitimno da razmotrimo koncept pristojbe uopće kao načina financiranja. Ili da pronađemo nekakav drugi model ako s ovim nemamo sreće i ako ovaj model proizvodi neželjene efekte. A nitko od nas ne želi da proizvodi neželjene efekte, nitko. Ja npr. ne želim da umirovljenici kao uredni platiše plaćaju 80 kuna a da saborski zastupnici ne plaćaju 80 kuna pa da padaju pod ovrhu pa da onda predlažu zakone protiv, nisam za to. Ja sam za to da ovo uredimo sustavno.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Staziću u vašoj raspravi se potkrala sumnja i tako ste par puta nastupili da vam djeluje da ovaj zakon nije napravila struka, da ima dosta manjkavosti i da molite MOST da ubuduće ne šalje ovakve zakone pred Hrvatski sabor jer na kraju svi snosimo odgovornost kada usvojimo nešto što je nelogično, što je teško provedivo i što u biti nema nikakve ostale svrhe osim da stvori dojam da je MOST postavio neke uvjete koji će od sutra gle čuda dramatično promijeniti život naših građana. Pogotovo je zanimljivo da netko tvrdi da će 50 milijuna kuna ostati u džepovima onih koji sutra trebaju biti ovršeni. Pa vjerojatno da su ljudi imali taj novac onda bi platili, ne bi čekali da se napravi ovrha. Znači, nemoguće je da nekome ostane novac u džepu kojeg nema. S te strane može biti i da je tako u obrazloženju napisano može biti razlog da se još više ne zadužuju. To ima logike, kolega Staziću. A ne da im ostane novac kojeg oni u džepu nemaju. I zato bi se složio s vama i zatražio rješenje koje je evo i kolega Pupovac predložio u svojoj raspravi da se nađe način da se pomogne građanima koji nemaju novca da podmire, a socijalni su uvjeti takvi, da podmire radiotelevizijsku pretplatu i da na taj način se predlože određeni zakoni. To bi bio koristan prijedlog gospodina Bulja da nekome novac ostane u džepu. Ne da mu ostane u džepu ukoliko ga nema jer to nije moguće. Tako da slažem se s vama da ovakve zakone ne bi trebalo upućivati, a pogotovo ne da se stvara dojam da se nešto radi a ne radi se uopće ništa pa čak niti tehnički. Kada pogledate količinu teksta i truda koji je uložen u ovaj zakon, vjerojatno ga je netko napisao u 15-ak minuta.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Pa naravno da nikakav novac neće ostati u džepu nikakvih građana jer i sada kada ovrha ide preko javnobilježničkih ureda i preko odvjetničkih ureda nemoguće je sve naplatiti. Zašto? Pa s pravom kažete nema se na čemu ovršiti. Ti ljudi nemaju nikakve druge račune, nemate se na čemu ovršiti. I ne naplati se sve što se nastoji ovrhom naplatiti. HRT će to po ovom zakonu uspijevati još manje nego što to uspijevaju javnobilježnički uredi. Prema tome, nikome tu novac neće ostati. To je jedna floskula mi idemo pomagati građanima. Nikome vi ovime nećete pomoći. Ovime samo se komplicira stvar. Mi moramo pronaći način, model, zajedno a to vas pozivamo da pronađemo način i model da ti građani koji nemaju za tu pristojbu, a ne mogu je otkazati, ne mogu jer imaju doma barem tranzistor preko kojeg sluša radio, jer ima nekakav uređaj pa će mu reći ne možete vi otkazati pristojbu, vi pristojbu morate plaćati gledali ili ne gledali, imali vi uređaj adekvatan ili ne imali vi to morate plaćati. Pa ajmo njima pomoći tražeći model sufinanciranja, nekakvog zamjenskog financiranja ili nekakve druge koncepcije tv pristojbe. Ali ne ovo, ne ovo, ovo je jadno.
I zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Ivice Mišića, izvolite.
Poštovani gospodine Staziću u vašoj raspravi ste rekli da ste 16 godina u Saboru pa ne znam kako je moglo doći do ovoga kada ste toliko dugo a da dosada niste napravili jednu ozbiljnu reviziju televizije, što smatram i sada da bi bilo potrebno napraviti jednu ozbiljnu reviziju televizije i tek onda ići u primjenu zakona i dotjerivanje zakona i ići na ruke građanima. Međutim, ja smatram tolike godine provesti u Saboru, ne samo vi i svi drugi da do sada niste dotjerali taj jedan lijepi zakon i da ti naši građani budu zadovoljni. Ne bi danas bilo 180 tisuća ljudi ovršenih koji već ne mogu platiti i mislim za ovu krivnju ne možemo, iako smatram da ovo što MOST radi populizam, koji hoće na jednu brzinu što ste rekli od sedam minuta donijeti zakon ja to isto smatram da je to brzo. Napraviti jednu dobru reviziju i napraviti jednu strategiju televizije, ali to je jedan dugi put, a na tom putu nadam se da bi trebali već početi i krenuti u taj dio realizacije. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Vaše pitanje je logično, ali ono proizlazi iz toga što vjerojatno niste pratili rad Sabora u tih 16 godina. Nije rađena jedna revizija, nije rađen nijedan pokušaj. Najmanje pet koliko ih se mogu sjetiti, izmjena i dopuna i potpuno novih zakona o HRT-u. Uvjeravam vas i one koje je radila vlada gospodina Račana kada je Vujić bio ministar i koji je radila vlada HDZ-a ne znam tko je bio premijer, znam da je ministar kulture tada bio Jasen Mesić. Znam da su se vodile ozbiljne rasprave. U ovom Saboru se ozbiljno radilo na Zakonu o HRT-u, na nekoliko verzija tog zakona, uvijek sa željom i jedne i druge strane da pronađemo najbolje rješenje za HRT. To rješenje sada dopustite mi, ono nije najlošije, ono ni sada nije najlošije i ono bi se dalo popraviti. Prvo što bi trebalo napraviti preuzeti odgovornost vladajućih da izaberu bar vd-a što je moguće prije pa da se počne sustavno raditi. Dalo bi se donijeti i novi zakon ili ovaj malo popraviti, obnoviti pa u sklopu tog popravljanja riješiti i ovaj problem. Ali nećemo nikud dospjeti, ako budemo o tom problemu HRT-a pristupali kao što su sada pristupili MOST-ovci. Pa vidite da HDZ uopće u tome nije htio sudjelovati, pa nisu ih pratili. Pustili su ih na vjertometinu, ajde osramotite se sami, mi vas nećemo spašavati.
Hvala lijepa. Sada bi riječ dao sljedećem klubu zastupnika, a to je predstavnik Kluba zastupnika Živog zida Abeceda demokracije uvaženi Ivan Pernar. Izvolite. Ujedno moram ispraviti kolegu Stazića on je rekao da ćemo ostati do pet sati, po mom računu prije devet ne možemo nikako završiti ako tim tempom nastavimo ili kasnije. Izvolite kolega Pernar.
Hvala predsjedniče Reiner. Poštovani kolege i kolegice. Treba li Hrvatskoj javna televizija, svi ćemo se složiti da treba. Međutim, suštinsko pitanje koje valja postaviti jest jeli HRT javna televizija? Da li ona služi građanima ili je ona zapravo glasnogovornik određene ideje i određene ideologije? Iz promatranja programa odnosno sadržaja kojeg je ta televizija stvarala posljednjih godina mogu reći par riječi. Na državnoj televiziji zagovaraju se isključivo mišljenja i stavovi koje propagira EU. Kritičnih stavova o EU nije bilo, iako je ona bila dužna prilikom referenduma o EU dati ravnomjeran prostor objema stranama, državna televizija koju oni nazivaju javna nije to učinila. Naprotiv, propaganda je bila jednostrana, pričalo se ne znam da li se svi sjećaju, bili su oni promidžbeni spotovi gdje se objašnjavali da će moć ljudi i dalje klati životinje i peći rakiju itd., uglavnom to su bile doslovce zaglupljivanje naših građana. Također govorili su da će nam se otvoriti tržište cijele EU, međutim ono što mi vidimo jest da mi ni na vlastitom tržištu ne možemo opstati, a kamoli na stranom. Poštovane kolege i kolegice, poštovani građani, ne samo to, HDZ niti jedan jedini put nije dozvolio niti jednu jedinu emisiju u kojoj bi se raspravljalo o visini i načinu prikupljanja RTV pretplate. Apsurdno i žalosno je da mi tek danas 2016. godine u Saboru govorimo o RTV pretplati odnosno o načinu njenog prikupljanja kao o ozbiljnom problemu kojeg treba riješiti. Često puta smo mi iz Živog zida apelirali na HRT da se dotakne ove teme, da se radi javna rasprava jer je javna rasprava temelj nečega što se zove javna televizija. Međutim, nikakve rasprave o tome može li Hanžeković zgrtati milijune na sirotinji odnosno na tim TV pretplatnicima, nije nikada bilo. Po svemu sudeći da nije nas danas ovdje ni danas se o tome ne bi razgovaralo. Poštovane kolegice i kolege, ono što radi Hanžeković žrtvama odnosno pretplatnicima HRT-a graniči sa zdravim razumom. Uzimati tisuću kuna zbog duga od 80 kuna ili 160 kuna javna je i velika sramota. Taj čovjek, Marijan Hanžeković putem svojih glasila sustavno blati i zagađuje naš medijski prostor. Također ta ista osoba zaštićena je od strane HRT-a. Znači tko god kritizira Hanžekovića ili TV pretplatu nije mogao dobiti medijski prostor. Ja se sjećam, iako sam mlad čovjek, da je bilo puno inicijativa za ukidanje TV pretplate, skupljene su stotine tisuća potpisa, pisani su mnogi članci su bili na tu temu, niti nijedan nikada nije došao do HRT-a. Jeli to u duhu demokracije? Jeli to u duhu prava na mišljenje odnosno na različitost mišljenja i u duhu javne rasprave? Moje duboko uvjerenje je da nije. Ista stvar, način na koji državna televizija izvještava o sukobima u svijetu znači u Ukrajini, Siriji o Palestini se uopće ne govori poštovane dame i gospodo. Svakog dana izraelska vojska i policija tamo ubija ljude i otima palestinsku zemlju. Tamo se konfiscira imovina. Djeca koja imaju 5 godina privode se i Izrael je jedina zemlja na svijetu koja drži djecu u vojnim zatvorima. O takvim temama na državnoj televiziji nema rasprave. Za našu državnu televiziju glavni negativac je sirijski predsjednik Bašar al-Asad. Kolika je to farsa spomenuti ću samo primjer iz 2011. godine kada sam vodio prosvjed protiv kolega koji sada stoje meni s desne strane. Tada nas je tisuću prosvjedovalo ispred zgrade državne televizije, odnosno 2 tisuće protiv cenzure na HRT-u. I što se dogodilo? Ja dolazim doma i očekujem da će HRT spomenuti to. Međutim, na HRT-u kažu sljedeću vijest. Danas je 2000 prosvjednika bilo u Sirijskom gradu Homsu protiv režima Bašar al-Asada. Međutim tog istog dana 2000 prosvjednika protiv HDZ-ovog zločinačkog režima državna televizija nije vidjela. Naime ta televizija. … [[Upadica se ne čuje.]]
Kolega Pernar, … … [[Upadica se ne čuje.]] Ovako, polako, prvo kolega Glasnoviću molim nemojte vikati iz klupe. Kolega Pernar, vi vrijeđate jednu parlamentarnu stranku što je nepristojno i neprihvatljivo u Saboru. A drugo, potpuno ste se odaljili od teme. Ja vas molim držite se teme ovoga zakona.
Potruditi ću se. Hvala vam. Htio bih reći da sam od HDZ-ove vlasti bio uhićivan i pritvaran bezbroj puta. Državna televizija nikada mi nije dala riječ da govorim ili da se branim. Sustavno sam bio napadan od strane tog medija u službi vlasti. Stoga smatram da gledano na unutrašnju politiku naša državna televizija nije služila javnom interesu već privatnom interesu pojedinaca koji su javni i opći interes zamijenili sa svojim privatnim. Iz tog razloga kao i iz pogleda na vanjsku politiku gdje se promovira NATO pakt kao organizacija koja širi mir, sigurnost i ljubav po svijetu dok u stvarnosti se bavi bombardiranjima, ubijanjima i okupacijama neposlušnih zemalja. Znači ta NATO organizacija sa od strane državne televizije prikazuje malterne kao humanitarna a njihovi agresivni osvajački ratovi sa ciljem kontrole svjetskih resursa prikazuju se kao akcije oslobađanja i širenja demokracije. Takvu količinu propagande, takvu količinu političke zaštite, znači određene stranke, nikada nismo imali prilike vidjeti do sada u novijoj povijesti. Spomenimo se samo proteklih izbora, svaki dnevnih HRT-a započinjao je sa samo jednom viješću i samo jednom strankom. Svaki dnevnik započinjao je vijestima iz HDZ-a kao da se svima nama svijet vrti oko te stranke. Mnogi nažalost, kada se sjetim kada sam bio na skupu beskućnika rekli su da do dolaska HDZ-a na vlast problem beskućništva kažu, rekli su zapravo nije na ovim prostorima niti postojao. To su sve dame i gospodo činjenice i razlozi zbog kojih smatram da HTV ne vrši ulogu javne televizije i zbog čega tv pretplatu treba pod hitno ukinuti a državnu televiziju kao servis reformirati. Ako će to biti stranačka televizija u službi vladajuće stranke bez obzira koja je to bila onda bi bilo logično da i ta vladajuća stranka financira tu televiziju a ne porezni obveznici odnosno svi građani ukoliko znači ona ne reflektira različita mišljenja već samo mišljenja jedne političke stranke. Ukoliko dođe ikada do reforme HRT-a smatram da bi barem jedan od 4 programa trebala dobiti opozicija jer nije normalno da znači vladajući režim kontrolira doslovce sve kanale i na taj način programira umove ljudi i govori im da iako svi vide da je situacija katastrofa da je sve u redu i da problema nema. I još jedna stvar, o Zakonu ovršnom koji dozvoljava neviđenu pljačku, neviđenih razmjera rasprave gotovo da i nema a sugovornici su često i relevantni. Tek nedavno, odnosno neki dan sam ja po prvi put u 5 godina svojeg političkog djelovanja mogao dobiti prostor u emisiji Otvoreno gdje sam govorio o Ovršnom zakonu. A da ne govorim o tome da se pokušavao stvoriti lažni privid da Živi zid nikoga nije spasio od deložacije i da su svi koje je Živi zid branio na kraju bili deložirani. Istina je obratna, državna televizija davala je medijski prostor samo onim deložacijama koje su bile nasilno provedene a ostale deložacije gdje smo uspješno obranili dom nisu dobile medijski prostor. Također ni pitanje tajnih deložacija nije zanimalo gospodo iz HRT-a kao ni pitanje, ponavljam već, izdvajanja tog sustava naplate u ruke gospodina Marijana Hanžekovića koji je tisuće obitelji zavio u crno. Činjenice su takve kakve jesu, činjenice su da mi smatramo spornim ne samo znači sustav naplate kakav je bio do sada već smatramo spornim i samu tv pretplatu kao takvu. Jer ponavljam HTV nažalost nije javna televizija već se tamo čuju samo mišljenja Washingtona, Bisela i Banskih dvora. Mišljenja građana koji kopaju po smeću, koji čekaju u redu za pučku kuhinju ili pak hrvatskog branitelja Mirka Dukića kojeg sutra u 10 sati na adresi Sv. Duh 8. čeka deložacija po nalogu strane štedno-kreditne organizacije, mišljenja tih ljudi ne mogu se čuti. Drage dame i gospodo, apeliram na vas sve, pogotovo na one koji imaju većinu da nešto promjene po tom pitanju jer jedino i ukoliko se ta državna televizija reformira moguće je očekivati od građana da prihvate obvezu plaćanja tv pretplate. Imajte na umu da mnogi građani upravo kao čin političkog revolta zbog programa i sadržaja ne žele ni gledati, ni plaćati TV pretplatu. A da je tome tako jasno je iz gledanosti središnjeg dnevnika koji nikada nije imao nižu razinu gledanosti. Žalosno je kada privatne televizije imaju veću gledanost od državne koja na raspolaganju ima puno veće resurse i 10 puta više zaposlenika. Kaže minimalno 10 puta jer na 3 tisuće službenih zaposlenika dolazi još barem toliko tzv. vanjskih suradnika. Mišljenja sam da su primanja i privilegije ravnatelja HRT-a i kaste koja to vodi prevelika i da ih valja smanjiti. Jer nije primjerno da nešto što je javni servis i za što ljudi moraju silom izdvajati za to od svojih mizernih plaća i mirovina ili socijalnih naknada da netko na tome zgrče bogatstvo. Poštovane dame i gospodo iskrenog sam uvjerenja da se stvari mogu promijeniti i ovom prilikom pozivam sve građane RH da pruže otpor državnoj televiziji na način da otkažu TV pretplatu. Drage dame i gospodo ja ne plaćam pretplatu državnoj televiziji i nikada nisam prijavio TV uređaj. Isto pozivam i vas da odjavite svoje TV prijamnike i tako pokažete što mislite o njihovoj politici propagande, cenzure i pranja mozga koju provode zadnjih 20 godina. Dragi građani vi ste ti koji svojim novcem financirate to zlo, vi ste ti dragi građani koji omogućavate time što ste prijavljeni kako pretplatnici da vas Hanžeković ovršuje do jučer, a od sutra će to činiti izravno HRT. Skidat će vam novac sa računa, čerupat će vas kao kokoši. Nemojte im dati tu privilegiju. Dragi građani vi možda mislite da ste sami, ali većina vas siguran sam razmišlja kao i ja. Molim vas da ne budete kukavice, nemojte ih se bojati jer nas je više nego njih. I imajte na umu da svakom kunom koju uplaćujete HRT-u podržavate nastavak trenutnog stanja koje je zapravo zagađenje uma a ne bistrenja uma. Stanje u kojem se širi propaganda a ne činjenice, stanje u kojem jedna politička stranka monopolizira znači državnu televiziju za svoje uske stranačke interese i pritom iskrivljujući stvarnost. Drage dame i gospodo ja sam mlad čovjek, nisam star i ja se ne sjećam kako je bilo u doba Josipa Broza Tita, ali sam siguran da je Josip Broz Tito i taj jednopartijski režim nije imao toliko medijskog prostora u dnevniku koliko danas ima HDZ. Svaki prilog počinje i završava, odnosno svaki dnevnik vijestima iz HDZ-a. Gospodo iz HDZ-a ako hoćete raditi stranačku televiziju napravite HDZ TV, neka vam odašiljači veze daju frekvenciju, plaćajte koncesiju, imate bože mili 40 milijuna kuna godišnje otimate od hrvatskih građana, oni nemaju izbora žele li vam taj novac dati ili ne. I eto onda emitirajte svoj program kao što ste nekada davali Karamarku, odnosno što smo nekad morali gledat Karamarka. Onda lijepo emitirajte tamo gospodina Plenkovića a javnu televiziju oslobodite za javni interes, odnosno za ono što zanima građane, a građane vjerujte mi ne zanimaju vijesti iz vaše stranke. Hvala vam puno.
Hvala. Budući da ste kolega Pernar svašta govorili od Homesa pa do svega što nije imalo veze i je imalo veze sa temom, očito se na to javio veliki broj kolega da vam replicira. Pa ćemo ići redom. Prvo se je javio uvaženi kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Pa evo zašto Hrvatska ne može naprijed dragi predsjedniče Sabora, kolege. Ovo se nije čulo od centralnog komiteta. Ali kad govorimo o opranim mozgovima napomenuo bih gospodinu Pernaru da je ovo jedina zemlja gdje nije izvršeno rasvjetljenje, lustracija. Tu vam je sjedio šef Bjelovarske OZNA-e tamo nedavno, nitko ništa nije rekao i prvenstveno nisu NATO, EU nije vodila HRT nego bivši … koji je oštetio državu, ustvari i državnu televiziju za milijune kuna nezakonitim otkazima itd. Ja znam da neki ljudi nemaju lovu da plaćaju pristojbu, ovo je je dobra tema, itekako dobra tema jer HRT je mikrokozama kakva je država danas. Ovako, ja bi pitao gospodina Pernara ovdje jel on zna koliko je pristojba prihoda? 1,2 milijardi kuna godišnje, od toga 4% ide za Hrvatski audiovizualni centar koji se brine o kinima u Beogradu itd. itd. i tu još vlada kulturni marksizam i e… na svim razinama. Koliko ćemo puta gledati dokumentarne filmove o gospodinu Mao Ce-tung, Che Guevara itd. Da je nama problem EU, da su Nijemci ovdje sada ne bi imali državu kakvu imamo danas. Njemačka je totalno razrušena u 2. svjetskom ratu, izgubila je trećinu teritorija, u 20 godina je, ona je danas ekonomska sila, a mi danas raspravljamo o jednoj televiziji koju nismo ustrojili. Kakva je to država? Po svim elementima ja bih rekao da je HRT Guatemala city na Savi zato jer je vode isti kadrovi koji su je vodili do 90.te itd. To je zašto jesmo gdje jesmo. Kad ćemo čut u raspravi, raspravu o pravnom sustavu u Hrvatskoj? Koje je točno nasljeđe iz bivšeg sustava SFRJ. I to je zašto ne možemo naprijed, isti kadrovi, isti mentalni sklop i to je zašto mi jesmo gdje jesmo.
Hvala lijepo. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Milorada Pupovca. Izvolite.
Ovo je bilo toliko zanimljivo da sam skoro zaboravio što je bila replika. Poštovani kolega Pernar, naša dužnost jeste da uputimo svoju poruku ili svoje riječi, svoju kritiku onima izvan ovoga doma za koje smatramo da su odgovorni za narušavanje zakonitosti, za ugrožavanje institucija ili za zloupotrebu onoga što se može zloupotrijebiti u javnim ustanovama kao što je hrvatska javna televizija. I vi ste ovdje spominjali neke ljude i neka imena. Međutim, naša zadaća je kao i svakoga od nas da najprije krenemo sami od sebe. I gdje je zapravo naša odgovornost u toj stvari bez obzira što se ja sa nizom stvari kao što sam to već i rekao ne slažem sa inicijativom kolega iz MOST-a ali je cijenim zato što su od nečega krenuli. Nije najbolji način, ali su od nečega krenuli. A mi, dakle moramo krenuti od sebe jer je najveći dio teškoća koji je, o kojima mi raspravljamo zapravo potekao od nekih od nas, koji su u sprezi sa nekim ljudima na HRT-u omogućili ovo o čemu mi danas raspravljamo. I mi raspravljamo o posljedicama, a o uzrocima i akterima koji su do toga doveli ne raspravljamo. I tu je problem i to moramo promijeniti. To je naša zadaća.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Ćorića. Izvolite.
Vrlo kratko. Kolega Pernar ja se nadam da će se pod hitno promijeniti ta loša praksa i na Hrvatskoj televiziji zapravo snimiti jedna emisija samo o vama. Ja vjerujem da će svi kolegice i kolege iz Hrvatske demokratske zajednice, a ja vjerujem isto tako i iz drugih klubova to podržati. Dakle, dva sata u udarnom terminu samo o vama za sve ideje koje imate. I za izlazak iz EU, i za izlazak iz NATO-a, i za problem Izraela i sve ono ostalo što ste naveli. I onog trenutka kad vam se posveti dovoljno vremena onda ćemo vas moliti da nas možda par dana ostavite na miru, a ukoliko to ne bude moguće opet dobro. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Gospodo iz HDZ-a, ja vas pitam je li normalno da državna televizija 4 sata prenosi vašu izbornu skupštinu na kojoj je jedan kandidat vaše stranke? Jel' to posao državne televizije ili se tu stvarno radi o pranju mozga i izgradnji kulta ličnosti. Gospodo iz HDZ-a mislim da je došlo vrijeme da u našu zemlju dođu demokratske reforme. Ovo što ste vi radili svo ovo vrijeme sa državnom televizijom nije imalo veze niti sa demokracijom, niti zdravom pameću. Naprotiv, radilo se o vrijeđanju pameti, zagađenju medijskog prostora i zapravo pljački građana putem tih što HRT-a, što odvjetničkih društava kojima je HRT izručio tv pretplatnike. Hvala.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Pernar, slušao sam vašu raspravu. Osvrnuo bih se na jedan detalj. Vi se uglavnom govorili u raspravi o informativnom programu HRT-a. Hajde da se složimo tu imate stvarno propusta, ima veličanja pojedinih političara. Da li je to zbog raznih utjecaja ne znam, da li je to zbog financiranja i to ne znam. Ali funkcija javne televizije nije samo informativni program. Dakle, ona ima puno drugih funkcija koje vi uopće niste spominjali i ne treba zanemariti njen utjecaj. Evo recimo samo obrazovni sadržaji, sadržaji za manjine, razni dokumentarni program. Dakle, javna televizija ima široku funkciju. Da li obavlja ili ne to je sad jedna druga tema, jedno pitanje. Ali ono što bih vas htio upozoriti, mislim da je ipak prema podacima 96% obveznika plaća tv pristojbu. Dakle, velika većina. Vi ste pozvali ovdje ljude da ne plaćaju tv pristojbu i to smatram utjecajem na neovisnost javne televizije. Smatram i prijedlog koji je, da su kolege zastupnici MOSTA-a možda nespretno htjeli poslati pa su odustali, o smanjenju tv pristojbe i to je pritisak na javnu televiziju. Dakle, s tim stvarima se ne trebamo igrati. Jer ako danas predlažemo smanjenje, pa se na javnoj televiziji uplaše da ćemo to napraviti, pa onda ovdje u Saboru odustanemo. Onda kažu hvala Bogu gle odustali su, pa ćemo malo ih ipak pomaziti. Dakle, javna televizija mora biti servis građana. Ako ona to danas nije, mi moramo sve učiniti naravno mi u okviru naših ovdje ovlasti zastupnici da se tome trudimo, a nikako ne pozivati na ukidanje javne televizije. Jer mislim da to nije dobro rješenje, jer komercijalne televizije nikad neće ispuniti onu zadaću koju ima javna televizija.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Poštovani gospodine iz reda SDP-a, vi kažete da, vi spominjete informativni program. Na HRT-u ima samo dezinformativni program. Tamo nema informativnog programa, odnosno taj program je u službi dezinformiranja. Druga stvar, vi govorite što bi televizija trebala biti. Ja se slažem da bi ona trebala biti štošta što nije i ja ne tražim da se ukine tv pretplata zbog onoga što ona bi trebala biti, već zbog onog što ona jest. Također, razina neobjektivnosti i razina zapravo prikrivanja svih mogućih afera, svog mogućeg kriminala koje je HDZ napravio u posljednjih 25 godina, gdje je predsjednik njihove stranke čak bio i u zatvoru. Usprkos svemu tome i svoj toj prošlosti mi smo imali izbore na kojima je HDZ pobijedio i to vam sve govori o ulozi državne televizije. Uloga HRT-a je da omogući ljudima koji su nas bacili na koljena da nas dotuku do kraja. I zato još jednom pozivam sve pretplatnike da otkažu tv pretplatu. Hvala.
Sljedeća replika je uvažene zastupnice Marije Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Pa poštovani kolega zastupniče moram reći da sam iz vašeg izlaganja primijetila da ste ustvari većim dijelom govorili o svojim osobnim doživljajima sagledavajući ih iz osobne perspektive i vrlo subjektivno optužujući pritom sve i svakoga a samim time bez argumenata niste pridonijeli kvaliteti rada u ovom Visokom domu. Mi svi ovdje ustvari imamo najveću zadaću stvarati što bolji zakonodavni okvir i pridonositi svojim radom tome. A ne pozivati na nepoštivanje zakona i to ovako javno s govornice kako ste vi to maločas činili. U raspravi niste ništa suštinski rekli o prijedlogu izmjena i dopuna zakona o kojem upravo raspravljamo i samim time niste pridonijeli kvaliteti izrade budućeg zakonskog prijedloga već ste ustvari iznosili pamflete i uglavnom vjerojatno sebi tražili mogućnost izlaska u večerašnjem Dnevniku. Ja vam to ne osporavam niti vam želim osporavati ali mislim da biste kao mladi zastupnik što ste i sami istaknuli možda ubuduće više pažnje trebali posvetiti upravo kvaliteti rasprave u ovom dijelu koji se odnosi na sam zakonski prijedlog. Sigurno je da vam svi oni koje ste naveli, a najviše krivite HDZ, nisu krivi za ono što ste doživjeli i za vaše pritvaranja nego vaše ponašanje koje je bilo protivno zakonima RH i ne možete na ovakav način u ovom Visokom domu kroz raspravu pozivati sve građane RH na to da ne poštuju zakone ove zemlje. Vi govorite o demokraciji a pozivate na anarhiju. Mislim da to nije dobro. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
… /Naknadno uključen./… vrijeme se rasprava svodi na to sa vaše strane koliko sam shvatio da tv pretplatu treba plaćati, da tu televiziju i te vaše stranačke skupove treba satima gledati i da vi u tome ništa ne vidite sporno. I sa vaše strane da sam ja u HDZ-u ja bih isto obranio HRT i tv pretplatu i rekao bih da državna televizija super radi i da promjena tamo nema. Ja vaš pogled mogu razumjeti. Međutim, ja ovdje nisam zastupnik HDZ-a, ja ovdje nisam zastupnik stranke koja je dovela ljude do kontejnera, stranke gdje ljudi se sudaraju s glavama u kontejnerima za smeće, stranke kad ja dolazim ovdje u Sabor ja se sudaram sa 15 prosjaka na cesti. Gospođo draga to su stvari koje vas ne zanimaju. Ti ljudi nemaju medijski prostor na vašoj televiziji. I još jedna stvar, jučer mi je rekla prosjakinja jedna da zato jer nije imala novaca za platiti kaznu zbog prosjačenja je morala ići u zatvor. Gospođo draga ta prosjakinja koju ste vi doveli na prosjački štap je išla u zatvor, a vaše kolege umjesto u zatvoru sjede na jednom drugom mjestu. A što se tiče tv pretplate još jednom apeliram na sve građane da se što prije iskopčaju iz te simulirane stvarnosti da ne gledaju programe državne televizije i da otkažu pod hitno tv pretplatu jer svakom svojom kunom, svakom kunom koju vama daju zapravo rade protiv sebe i čine zločin i protiv sebe i protiv vlastite djece. Hvala.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnica Sabina Glasovac je digla povredu Poslovnika, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja sam željela odreagirati na kolegičinu repliku gospodinu Pernaru ali budući ste već njemu dali na neki način odgovor na repliku on se obranio sam. Ono što sam željela reći da nitko od nas ovdje ne smije kršiti Poslovnik, članak 14. Znači, mi možemo imati različite stavove o sadržaju rasprava pojedinih kolegica i kolega ali ne smijemo ovako kao kolegica osporavati pravo nekome da izrazi svoje mišljenje. Je li to mišljenje ispravno ili ne to će prosuditi građani. Poslovnik je taj koji definira način na koji komuniciramo, a predsjednik i potpredsjednici Sabora su ti koji vode računa o tome da rasprave teku u demokratskom redu. Hvala.
Kolegice Glasovac ovaj članak na koji ste se pozvali uopće o tome ne govori. Prema tome, molim vas nemojte zlorabiti instituciju. Ja vrlo dobro znam Poslovnik. Članak 14. o tome uopće ne govori. Prema tome ja vas molim i sve kolege molim nemojte zlorabiti instituciju Poslovnika da iskažete bilo kakvo svoje mišljenje, slagao se netko s vama ili ne slagao. Ali to nije institucija kojom se izražava svoje mišljenje. Dakle, naravno nije uopće povrijeđen Poslovnik. Budući da su svi ostali odustali od replika onda naravno možemo prijeći na sljedeći klub zastupnika, a to je Klub zastupnika HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Jasen Mesić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege početak i kraj ovog zakonskog prijedloga koji je zaista došao brzo ovdje u saborske klupe je da oni ljudi koji nisu imali novac za platiti pretplatu pa su zbog toga krenuli u postupak ovrhe u konačnici plate manje. I to je moralna i humana podloga ovog zakonskog prijedloga. Da je on mogao ići u bolju raspravu, da je mogao biti predložen na moguće sporiji način, da je mogao biti i bolje obrazložen i bolje dorađen to je točno. Međutim ima jednu dodanu vrijednost, a to je da će zaista neki ljudi koji u datim životnim okolnostima zbog loše u situacije u Hrvatskoj, koja znamo da je loše, nakon postupka prisilne naplate koju će provoditi sukladno javnom ovlašću HRT, platiti manje. Dakle svi zakoni koji se donose ovdje u Hrvatskom saboru ili pardon, gotovo svi, nekome idu na ruku, nekome manje, a nekome ne idu na ruku. Ovaj zakon ide na ruku tima koji nisu imali novaca. Postoji doduše u ovom Hrvatskom saboru doneseni zakoni koji nisu koristili ama baš nikome, to je recimo izmjene i dopune Zakona o HRT-u iz 2012. godine, ali baš nikome. Umjesto javnog servisa smo dobili državni servis, gledanost je pala, otvoreno je niz pitanja itd., itd. Ono što je zanimljivo u Hrvatskom saboru i ja isto dosta dugo pamtim rasprave o HRT-u, dakle ni za jedno područje nemamo toliko eksperata, ni za jedno. To je otprilike kao da dođete na stadion pa od 30 tisuća posjetitelja imate 29 tisuća potencijalnih selektora reprezentacije. Ono što je bitno reći o ovom zakonskom prijedlogu je ono što sam rekao u prvoj rečenici. I kao tu ideju, kao tu tendenciju i kao tu težnju predlagača zakona, klub HDZ-a to može podržati. E sad, HRT ima postotak ubiranja pretplate negdje oko 95%, činjenica je da s obzirom na iznos pretplate da je 1 neubrani posto iznosi negdje oko 11 ili nešto malo više milijuna kuna, 11 milijuna kuna. Činjenica je da smo puno puta inicirali ovdje u Hrvatskom saboru raspravu o HRT-u sa željom da nas ta rasprava povede dalje u budućnost. Naravno nekoliko puta smo inicirali i raspravu o medijskoj strategiji, sjetit će se kolege koje su već više mandata ovdje, koje nikada nismo vidjeli ni dočekali, a ona bi trebala ići prva. Danas govorimo da u ovom zakonu nisu predviđene reperkusije jer na … državni proračun i da se neće ubrati dio PDV-a, točno. Ali mi smo ovdje donosili i strategije u Hrvatskom saboru koje su pisale da neće imati posljedica na državni proračun što je naravno potpuna besmislica. Strategije i to bitne, obrazovanje recimo. Puno je ovdje bilo govora o pretplati, ali to poštovane kolegice i kolege nema veze s ovim zakonskim prijedlogom. To je tema za jednu drugu raspravu i o tome kolika treba biti pretplata, kakva ona treba biti, što se sve iz nje treba financirati i kud u budućnosti treba ići. U svakom slučaju, kad god ta rasprava došla, a doći će, pretplata neće moći ići u državni proračun jel to nije niti stavka državnog proračuna niti je parafiskalni namet, to je tzv. indirektna državna potpora i kao takva ne može biti državna potpora i ići u budžet zbog toga što se onda krše pravila EU o nepoštivanju pravila konkurentnosti unutar EU. Prema tome, to nije moguće. Ne slažem se isto tako da se iz pretplate ne bi trebala financirati vanjska produkcija i da ne bi trebalo biti outsourcinga, to je jako bitno. Osim toga to je i zakonska obveza, 15% sredstava se mora u sistemu javnog servisa isto tako sukladno europskim normama izdvajati za vanjsku produkciju. Ta vanjska produkcija ima za cilj da ne bude HRT jedini nositelj stvaranja domaćih audiovizualnih sadržaja, nego da se taj novac koristi zapravo kao investicijska sredstva koja pokreće domaću audiovizualnu industriju. Nadamo se u HDZ-u da ćemo jedanput u Hrvatskom saboru govoriti o tome. Nadamo se da nećemo slušati o tome kakav bi program trebao biti. Znate kada netko dođe ovdje za govornicu govoriti pa kaže program bi trebao biti takav i takav, onda zapravo shvatite da on pojma nema što je to javni servis, pojma. Imali smo šansu i to govorim uvijek kada govorim u ime kluba HDZ-a i uvijek ću govoriti. Nije točno da sustav koji je bio postavljen 2010. godine je propao zbog toga što su političari digli ruke. Ne, nego zato što smo sami kršili zakon i nismo popunjavali upražnjena mjesta u Programskom vijeću i Nadzornom odboru HRT-a i zato oni kao takvi nisu funkcionirali. Danas je situacija kudikamo gora nego što smo imali onda, a mogli smo tada napraviti i korak dalje. Izvješća ravnatelja, dakle sjećamo ih se isto tako ovdje u Hrvatskom saboru barem zadnjih pet puta. Sjećamo se i tematskih sjednica Odbora za medije. Dakle nismo uspijevali dobiti nisi suvisli odgovor na naše zaključke, a izvješća ravnatelja su bila prihvaćana. I tu u pravu imaju one kolege koji kažu da, neko koristi HRT samo zbog informativnog programa i zbog toga što mu taj program u određenom trenutku politički kombinira. Naravno da je to stranputica i naravno da će nas to s vremenom dovesti u velike probleme. U konačnici, stvarno se nadamo da ćemo povesti svrsishodnu raspravu vezanu za Hrvatsku radioteleviziju. Znate zbog čega? Jer su danas teme vezane za javne medijske servise u Europi potpuno drukčije. I to vrijeme će doći. Mi uopće ne govorimo recimo o Digital Single Marketu, o pregovorima između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država oko potpuno liberalizacije audiovizualnih sustava i broadcastinga. Ma kakva pretplata? Kakav HRT? Pa to će te nove stvari i tendencije će to zbrisati sa lica zemlje ako ne postavimo strateške osnove na kojima ćemo razvijati te servise. Pogledajte vašu djecu, pogledajte gdje prate sadržaje, provedite anketu kada ste vi imali, kada ste bili osnovnoškolci koliko ste bili vezani uz HRT, pogledajte danas … [[Govornik se ne razumije.]] informacije idu u potpuno drugom smjeru. Vremena se mijenjaju i nikakva pretplata i nikakvo pozivanje na kršenje zakona s time što se pretplata neće platiti i nikakve promjene koje će biti u dobroj vjeri prema hrvatskim građanima neće to spriječiti ako se u pravom smislu ne postavimo. A to vrijeme je vrlo blizu, vrlo blizu. I jednostavno kao da neki put raspravljamo o tome da li plot oko kuće treba biti plavi ili bijeli a u tu kuću već ulazi poplava. Hrvatska radiotelevizija je jedan od nositelja kulturnog identiteta, to bez sumnje. Svakojake prozivke ili prijave da je to stranačka televizija ili nije stranačka televizija, jednostavno ne stoje. Ono što stoji da HRT treba proći kroz temeljito restrukturiranje, da HRT koja slavi više desetljeća svog postojanja 60 godina treba reći gdje sebe vidi za 10, 20 ili 30 godina a to trebamo reći i mi. A što se tiče ovog zakona vraćam se na prvu rečenicu, jednostavno ljudi koji nisu imali novaca platiti pretplatu zbog teških životnih okolnosti u konačnici se platiti manje. Ako zakon ima za cilj da nekome pomogne onda to je ovaj zakon svoj cilj ispunio bez obzira na sve eventualne manjkavosti koje će kolege iz opozicije moći pronaći. Kažem vrlo su rijetki oni zakoni koji nisu pomogli ama baš nikome. Hvala vam lijepa, kao što sam i rekao klub HDZ-a će podržati … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Posebno hvala što niste spominjali razne druge zemlje od Izraela, Palestine, što niste spominjali pa čak niti bivšeg ravnatelja, njegove vile i ostalo. Ja sam moram priznati zaprepašten s time da umjesto da razgovaramo o zakonu razgovaramo o programskim načelima, o informativnom programu, o svemu drugome a biti će prilike jer postoji točka izvješće itd., itd.. No, svejedno imamo niz replika pa evo ga prva je ona uvaženog zastupnika Bojana Glavaševića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Mesić, ja bih vam se prije svega želio zahvaliti na iznimno zanimljivoj raspravi. Dakle stvarno iz ovoga što ste rekli sasvim je evidentno da imate jednu vrlo, jednu zaista veliku kompetenciju i razumijevanje i teme i u hrvatskom kontekstu i šire. I moram priznati da mi je u tom svjetlu užasno nejasno dakle kako Klub zastupnika HDZ-a može podržati ovakav prijedlog. Jer ja sam uvjeren a imali smo priliku i vidjeti to dok ste vi bili ministar da vi ovakve prijedloge zakona nikada ne biste uputili u proceduru. Dakle da se vas pita to sigurno ne bi izgledalo ovako kako izgleda. Evo, mislim meni je zaista žao što ste odlučili ovo podržati a bez da se na neki način pokuša više učiniti na tome da ovaj prijedlog zakona se barem popravi. Jer kao što je kolega Stazić rekao koji inače, usput budi rečeno prilikom diskusije o povjerenju prošloj Vladi rekao za vas da ste krasan čovjek, mislim s čime bismo se vjerojatno mogli složiti ali ovo ovdje bi, mi je žao evo što klub zastupnika HDZ-a podržava bez nekakvih komentara daljnjih ili pokušaja da se izmijeni i popravi ovaj tekst. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog… … [[Upadica se ne čuje.]] Ali se niste javili. … [[Upadica se ne čuje.]] Ajde dobro, neka vam bude. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne trebate mi dati časnu riječ. Evo izvolite.
Uvaženi kolega Glavašević trudili smo se pa zadnjih 5, 6 godina jako argumentirano govoriti o ovoj temi, jako kompetentno i jako argumentirano. Volio bih da je to bilo i prije primijećeno. Nažalost nije. Ovo je posljedica djelomično i toga. Nažalost nije. Tako da treba pažljivo pratiti rasprave i zaista se neki put nešto može naučit. Podržat ćemo zakon iz razloga koji sam probao objasnit. Dakle ovaj zakon ima intenciju da jednoj grupi naših građana omogući da zbog nemogućnosti plaćanja u konačnici jeftinije prođu. To je otprilike ko kad ono dobijete kaznu pa vam kaže ako platiš u roku od 3 dana proći ćeš jeftinije. I u tom kontekstu ovaj zakonski prijedlog treba gledati jer nastoji olakšati tim ljudima koji su se našli u toj situaciji zbog razno raznih razloga. Većina od njih zbog toga što nisu imali novaca. Jer ako je podatak 90 i više posto ljudi da plaća pretplatu onda zaista ne vjerujem da ovi ljudi su to radili namjerno, mada ima i takvih kao što vidimo, ali većina ipak zbog toga što je bila u financijskim problemima. Intencija predlagača zakona je u tome. Mi tu vidimo pozitivnu intenciju, da zakon ide u dva čitanje možda se može još neke stvari i doraditi, mogu se neke stvari dodatno obrazložiti ali tu intenciju ne treba odbaciti. U konačnici na kraju krajeva za to zakone i donosimo. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Poštovani, opet se sve znači svodi na nekakav informativni program i programsku shemu, međutim podsjećam da je to dezinformativni program. A evo navest ću vam samo jedan primjer te užasne manipulacije koju državna televizija radi. Znači naši građani još uvijek ne znaju da je 1948. 750 tisuća Palestinaca etnički očišćeno iz područja današnjeg Izraela, oduzeta su im sva ljudska i građanska prava kao i njihova imovina je konfecirana. Zbog pristranosti naše državne televizije naši građani ne znaju taj podatak. I ovo je samo jedna kapljica u slapu, znači što skrivanja informacija, što propagande, što cenzure. Znači kad govori gospodin Glasnović da tamo stoje skojevci, ja ne vjerujem da su tamo, možda njih više i nema ali metode … su na HRT-u još definitivno žive. Hvala.
Hvala lijepo. Ponovno smo ipak, nismo se uspjeli maknuti od Izraela i Palestine. Ne znam hoćete li s tim u svezi odgovoriti ili u svezi sa temom. Izvolite kolega Mesić.
Pokušao sam razaznat u kojem to djelu mi je kolega Pernar replicirao. Ja nisam ovdje advokat informativnog programa HRT-a i to ne želim biti. Ali znam dobro što HRT važi za Hrvatsku. Toliko važi da HRT-u građani vjeruju više nego zastupnicima u Hrvatskom saboru, više. E sad, ako vi mislite kolega uvaženi da ne treba plaćati pretplatu vi imate mogućnost predložiti zakonski prijedlog, uputit ga u saborsku proceduru u kojem se pretplata ukida. I to je vaša dužnost kolega ako tako mislite. Ono što vi nemate pravo je pozivati građane na kršenje zakona. Vi ste izabrani predstavnik građana, vi ste dobili mandat na određenoj političkoj platformi, vi imate svoje proklamiranje političke ideje i to je sve legitimno i korektno. Na temelju toga ste dobili glasove, na temelju vašeg programa u kojem se zakida … izvolite predložite zakon, izvolite predložite zakon. Nemojte pozivati građane na kršenje zakona a zakleli smo se da to nećemo činiti. Ako mislite da zakon nije dobar, vi imate sve mogućnosti, to traži samo malo truda i strpljenja da ga uputite u saborsku proceduru i zakon će se onda ako tako većina bude htjela promijeniti. Ako neće se promijeniti onda ćete vi reći je mi smo se zalagali, dali smo zakonski prijedlog, ali većina nas je odbila itd. Ali pozivati ili grupe ljude nazivati zločinačkim organizacijama to ne vodi uvaženi kolega nigdje.
Hvala lijepa. Slijedeća je replika uvaženog zastupnika Milorada Pupovca. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dvije stvari. Poštovani kolega Mesić, onima koji su ovršeni ovaj zakon pomoći neće. Onima koji će biti ovršeni pitanje da li ćemo sa ovakvim rješenjima koji se nude u ovom zakonu biti u stanju pomoći. I ako nešto ne promijenimo do drugog čitanja nećemo im moći pomoći samo ćemo sebe dodatno uvaliti u nevolju zbog toga što smo upustili nepripremljeni u jedan pokušaj koji je dobronamjeran ali koji u svojoj izvedbi nije pripremljen kako valja. Drugu stvar koju bi htio reći, vi ste kazali da outsourcing ne treba ukinuti. Ako ste pri tome mislili na vanjsku produkciju onda se s vama slažem. Ali outsourcing kao postupak privatizacije javnih ustanova i javnih poduzeća apsolutno ne i to pogotovo ne bez nadzora. Outsourcing kao postupak da se iz kuće lobira za interese privatnika kao što se lobiralo u slučaju ovoga prenošenja na odvjetničke urede apsolutno ne. Outsourcing tako da se iz kuće osniva firma privatna a radiš u vlastitoj firmi i da onda ta firma može proizvoditi za vlastitu kuću apsolutno ne. Ali to je ono što imamo na HRT-u i to je ono što bismo trebali spriječiti. Jednako tako kao što bismo trebali i spriječiti i da se pod firmom vanjske produkcije ulazi u prostor informativnog programa ili da se pod firmom zabavnog programa iz programa vanjske produkcije ulazi u informativni program, da vam sad ne navodim primjere a to također imamo u proteklih nekoliko mjeseci. Dakle i ja se slažem sa vama da nije naše da raspravljamo o programu, ali naše jeste da raspravljamo o načinu upravljanja.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Jasen Mesić.
Dakle, uvaženi kolega ja sam pozorno bio pratio vaše izlaganje i spomenuli ste riječ outsourcing prilikom vanjske produkcije. Da ste vi ovo ovako rekli ja ne bih to ni spomenuo. Vi dobro znate da sam spomenuo i gledao sam upravo vas zbog toga zato što mislim da je poštivanje onog iznosa sredstava za vanjsku produkciju izrazito bitno i to je zapravo investicijski kapital koji kompletno industriju, domaću industriju tog tipa vuče naprijed. Preko odvjetničkih ureda naplata ide od 2003., 2004. godine. Činjenica je da tu moramo reći, sami sebi svi uputiti kritiku i reći da moramo odrespektirat ovu tendenciju što su pokrenule kolege iz MOST-a, ruku na srce. Dakle, kolege su na neki način prvi uprli prstom u to. Ha, da li su sad to najbolje u najtočnije mjesto, da li je to najbolje pripremljeno, da li to treba doraditi do drugog čitanja o tomu se može razgovarati. Ali je činjenica da njihova inicijativa kolega iz MOST-a ima određeno moralno uporište i nekakav pozitivan cilj ako hoćemo to tako reći koji je ruku na srce pa i u javnom interesu. Dakle, ne radi se o nikakvoj destrukciji, radi se o nekim željama da se neke stvari naprave. A to uvaženi kolega što sve imamo na HRT-u, nadam se da uvaženi moj kolega je malo prije dignuo repliku, da će nam omogućiti Hrvatski sabor, pa da nas zatvori na jedno dva, tri dana da kažemo sve tko šta misli i kome je šta po pitanju djelovanja te institucije na srcu.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Mesić, sa dijelom onoga što ste govorili mogu se složiti. Kao što i sami znate jer smo nekoliko puta o tome raspravljali i van sabornice. Međutim, dozvolite mi nekoliko opaska i dvojbi kao i činjenicu da je ovdje fokus na televiziji. Ali mi govorimo o HRT pretplati, odnosno porezu, pristojbi na televizor i radio prijemnik dok radio nitko ne dotiče. O kvaliteti televizijskog programa bi se dalo raspravljati i raspravljali smo i znamo na čega je svedeno Programsko vijeće i kako je trebalo uopće promišljati pri raspravi o razvoju Hrvatske radiotelevizije. Vi ste sada pozicija, pripadnik ste pozicije i ja vjerujem da ćete se zalagati za to da i resorni odbor, ali i novi ravnatelj Hrvatske radiotelevizije koji će biti imenovan rade na ovoj komunikacijskoj, odnosno medijskoj strategiji ili ministarstvo koje je nadležno da je možemo raspraviti u ovom Domu. I podsjetit ću vas da je naša Vlada već počela razmišljati u tom smjeru. Dakle, donijeli smo Strategiju razvoja obrazovanja, Strategiju razvoja poduzetništva. Vjerujem da ćemo sa strategijama i nastaviti i dobro je da tu pričamo o konsenzusima. Dakle, Hrvatski radio ima jako dobar program. On je jako dobar javni servis po mojoj ocjeni i njihov informativni program ja bih se usudio reći je barem kopija iznad televizijskog. Ali ono što je moja dvojba je da kada govorimo i kao što sam i rekao intencija ovog zakona je dobra, ali kada govorimo o izbjegavanju odvjetnika u sustavu ovrhe zašto se onda i ograničavamo samo na HRT. Gdje su tu onda druge javne ustanove, druga javna poduzeća poput HEP-a i ostalo? Da li je ovo uvod u to da ćemo u javnim ustanovama potpuno zaobići odvjetnike i da li ćemo mijenjati Ovršni zakon ili zašto smo se baš fokusirali na HRT. Neki će reći svi plaćaju HRT pretplatu, ali svi plaćaju i struju. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Jasen Mesić.
Uvaženi kolega nemojte imati dvojbe. Budite sigurni i spokojni. Ja sam siguran da će vrlo brzo neke od tih tema koje ste natuknuli doći na raspravu. Nešto se mora mijenjati. Sigurno će doći na raspravu i funkcioniranje nekih javnih poduzeća i zasigurno ćemo inzistirati ako hoćete na Odboru za medije na sistemskim rješenjima. Ja ću osobno inzistirati na donošenju Medijske strategije, mislim da je to strahovito bitno. Mislim da će to, da ta pitanja će puno naživiti i ovaj saziv Sabora. Zato sam inzistirao ako se sjećate i prije, tako da razumijem vaše dvojbe ali vas uvjeravam budite spokojni, smireni, nemojte imati dvojbi, u dobrim ste rukama i vodit će se kvalitetne rasprave dok je ova parlamentarna većina.
Hvala lijepa. I zadnja replika je ona uvažene zastupnice Irene Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Evo uvaženi kolega Mesić je baš rekao ono što sam htjela reći da se radujem dakle da će se o ovom problemu konačno pristupiti svrsishodno, sveobuhvatno i u skladu sa našim obvezama i dužnostima. Jer kad se govori o programu HRT-a s govornice Sabora onda je to u najmanju ruku opasno. Ali može se amnestirati donekle kao nepoznavanje materije. To je uređivačka politika, a miješanje u uređivačku politiku sa govornice Sabora je u najmanju ruku korak unazad. Ja sam osobno uvijek protiv tendencioznog, nekorektnog ali i neprofesionalnog govora u medijima ali i u Saboru. I uvijek ću uvažavat činjenice koje ću razlučivat od scenskog govora. I drago mi je da je kolega Mesić dao najavu svrsishodne rasprave i da će konačno tome se iskreno radujem i medijska strategija i sve ove bitne teme koje su opravdano ovdje izvučene kao problematične doći na red i to će biti pravi put u rješavanje problema. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici. Odgovor na repliku.
Uvažena kolegice evo slažem se sa svime što ste rekli, ne znam zapravo što bih odgovorio. Nadam se da ćemo to uspjeti jer kad se otvori uopće tema HRT-a nažalost to vrlo često završi na upravo Informativnom programu koji je mali dio sustava HRT-a, njen zapravo najveći kapital je u arhivi. Tako da nadam se da ćemo o svemu tome uspjeti govoriti.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika koji se prijavio za sudjelovanje u raspravi je klub HSS-a. U njihovo ime predstavnik kluba Davor Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. U ime kluba HSS-a vezano uz ovu raspravu o izmjenama Zakona o HRT-u moram reći da je i nama iznenađenje da ovo ide u brzoj proceduri i da se na ovaj način donosi ovakav zakon. Jer prije svega želimo da pomognemo svim našim sugrađanima i dobra je intencija da se pomogne onima koji ne mogu platiti. Međutim kod svih ovih zakona treba prvo dobro razmotriti koje on ima pravne učinke na terenu, koje fiskalne učinke i što mi s time u konačnici postižemo. Jer ovih 180 tisuća ljudi ovršenih nad kojima je provedena ovrha zbog neplaćanja tv pretplate većina ih nije ne plaćala zato što nisu željeli plaćati nego zato jer nisu mogli. Jer evo jučer su izašli podaci da je preko 800 tisuća ljudi u RH siromašno, ispod 2000 kuna prihoda u kućnom budžetu imaju. Nažalost, najsiromašniji stalno govorim s ove govornice da se najteže živi u Slavoniji i Baranji a ti podaci to i dokazuju. Preko 35% građana Brodsko-posavske županije spada u ovaj red najsiromašnijih, pa Virovitičko-podravska županija, Osječko-baranjska, opet općine koje su tu spomenute uglavnom dolaze iz Slavonije i Baranje, dalmatinske zagore, Like itd. I zbog toga ljudi to ne plaćaju. Jer on kad ima 2000 kuna prvo mora staviti sve račune na stol, sve režije i vidjeti što mu je prioritet da plati. Nažalost, ne može platiti sve. To se jedino može promijeniti ako promijenimo naše razmišljanje o stanju u gospodarstvu, ako se ostvare izborna obećanja o 180 tisuća novih radnih mjesta i ukoliko dignemo BDP i ukoliko naši sugrađani budu kvalitetnije živjeli. Isto tako treba reći da jedan dio naših sugrađana ne plaća jer nemaju uslugu javne televizije. Na određenim ruralnim područjima nema signala ili je loš signal, a svejedno moraju plaćati tu pretplatu iako nisu potpisali ugovor nije stvoren dužničko-vjerovnički odnos nego je zakonom naređeno da se to mora platiti. Isto tako treba reći i da je dio naših sugrađana nezadovoljan jer nema na HRT-u, našoj državnoj televiziji i javnom servisu vijesti iz mog Drežnika, iz Voćina, iz nekih drugih sela. Znate zašto? Jer su ukinuta dopisništva i u Novoj Gradišci i u Slavonskom Brodu i u Slatini, Virovitici. I o tome trebamo razgovarati. I zato je sveobuhvatna ova tema i treba sve to staviti na stol i vidjeti što mi to želimo sa našom javnom televizijom, koju vrstu usluge dati našim građanima i u konačnici koliko ona košta. Da li je dostatno tih 80 kuna ili 65 ili bi bilo pravednije ne naplaćivati nego iz državnog proračuna kompletno financirati tu javnu televiziju. Takvih iskustava ima u našem okruženju, u nekim našim susjednim europskim državama se ne plaća pretplata, u nekima je puno manja. I ono što moram reći ovdje da je veliki broj naših i obrtnika i poduzetnika ovršen i ne mogu plaćati te obveze, a svi govorimo o smanjenju tih parafiskalnih nameta i olakšanju poslovanja gospodarstva. I ovo je jedan od tereta gdje se to može bolje i kvalitetnije riješiti i olakšati poslovanje našem gospodarstvu. U konačnici ne treba žuriti s ovakvim zakonom, ima tu puno magle, ne treba srljati i kako je to Stjepan Radić rekao nemojmo srljati kao guske u maglu nego donosimo one zakone koji će stvarno pomagati našim sugrađanima, koji će biti provedivi u praksi, koji će u konačnici dovesti do toga da HRT kroz reformirani sustav kvalitetno posluje. Ja vjerujem da ona ima kapaciteta da sa postojećim brojem ljudi i tehnikom može i sama voditi ovu naplatu, mogla je i dosad. Bojim se samo da nije ovo zbog toga što će netko prodati jedan novi program ili nova računala HRT-u. Više bih volio da stvarno imamo kvalitetan program i uspješnu kuću koja dobro posluje, a da je ona jeftina našim sugrađanima. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Mladen Mađer zatražio je repliku.
Poštovani predsjedniče evo htio bih se nadovezati na kolegu Davora koji je spomenuo u vezi signala. Evo s obzirom da dolazim iz Koprivničko-križevačke županije a u obnašanju dužnosti načelnika 16 godina sam i znam dobro kako nema signala i koji su problemi u mojoj općini. Ali još jednom da bin se nadovezao da mi smo danas nisam čuo danas i nije se reklo treba obratiti na naše obrtnike tj. na naše autoprijevoznike. Na primjer iz naše županije koji imaju mislim da moramo znati da plaćaju pretplatu 80 kn za svaki radio u svom kamionu. Znači neko ima 35 kamiona plaća po kamionu 80 kuna, mislim da to ako idemo na neko rasterećenje, a znamo da npr. u Njemačkoj dođe osam eura godišnje, u Sloveniji i Mađarskoj je oslobođeno plaćanje. Mislim da 80 kuna pretplate po pojedinom kamionu za radio da je to prepuno i da moramo i na njih pokazati pažnju i na njih uvidjeti da se ta smanji pretplata. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa evo ja sam u svojoj raspravi i rekao da treba našim obrtnicima i poduzetnicima smanjiti ta parafiskalne namete. Vi ste konkretno naveli i primjere ali treba reći da svejedno oni to plaćaju i da ne pozivaju na neposluh nego da žele biti građani RH i poštivati zakone. Ali isto tako očekuju od nas da donosimo zakone koji su provedivi i koji su u funkciji gospodarskog rasta i razvoja jer mi nismo netko tko je negdje na ulici i tko bi nekim drugim metodama obzirom da ne može donositi odluke upravljati na način da ih pozivamo da ne plaćaju nego mi ih pozivamo da plaćaju, ali da to bude primjereno gospodarskom rastu i razvoju i da oni mogu to iz svog prometa platiti. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku. Sljedeći koji se javio sada već u pojedinačnoj sudjelovanju u raspravu zastupnik Gordan Maras. Budući da ga nema gubi pravo. Nakon toga je Tomislav Žagar zastupnik. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Budući da je rasprava već poodmakla vremenu nastojat ću u jednoj kratko raspravi reći svoja razmišljanja vezana uz temu. Dakle, svako rješenje zakonsko koje pomaže građanima posebno onima najosjetljivijima koji su teškoj financijskoj situaciji, svako zakonsko rješenje koje pomaže razrješenju sporova između pojedinih pravnih osoba i građana je sigurno dobrodošlo. Međutim, ono čime nisam zadovoljan, a to će biti prilika i vjerojatno ovaj tjedan ili kada se bude razgovaralo o Ovršnom zakonu je da takve stvari ne smijemo parcijalno rješavati, ne treba im parcijalno pristupat jer samo ćemo zakomplicirati te odnose i izazvati još i možda dodatne troškove u pojedinim pravnim osobama. Ono što bi možda trebalo uvijek u životu ili model koji bi trebalo koristiti je učiti od onih koji su u tim stvarima možda uspješniji od nas. Imamo u našem susjedstvu primjer Slovenije, mi smo svojevremeno zbog opterećenja sudova i dugotrajnih postupaka da rasteretimo sudove pribjegli javnim bilježnicima, umjesto toga oni su krenuli u informatizaciju i korištenja svih onih resursa koje danas digitalna tehnologija pruža. Mi smo evo u petak izglasali ustrojstvo nove vlade i formiran će biti Središnji ured za digitalno društvo. Upravo mislim da i taj ured, a općenito informatički sustavi koji postoje u RH bilo da se radi o sustavu e-građani ili o sustavu e-pravosuđe može pomoći prilikom rješenja u ovakvih situacija. U Sloveniji je to riješeno na taj način da se je samo jedan sud u Sloveniji bavi ovrhama i svaka pravna osoba može vrlo brzo dobiti, prijavom u taj sustav dobije brzo rješenje. Dakle stvar se pojednostavljuje i sam postupak je lakši i ne košta puno. Drugim riječima evo slikoviti primjer računalstvo u oblaku, danas mnoge firme, mnoga poduzeća ne moraju kupovati skupocjeni hardver ne moraju posebno organizirati pojedine službe, već mogu koristiti sustav koji neko na mreži daje. U tom smislu se može i koristiti ta informatizacija u Ovršnom zakonu i na taj način pojednostaviti i ubrzati cjelokupan proces. Međutim za to treba sustavno rješenje i mislim da će se kroz izmjenama Ovršnog zakona to raspraviti i da ćemo doći do rješenja. Mislim da ovaj ured koji se predviđa ured za digitalno društvo da on također će u svom radu naići na prvu prepreku, a to se ovdje puno spominjalo, siromaštvo, nejednakost ljudi zapravo utječe na efikasnost čitave države, a u tom smjeru ako budemo radili bit će manje i ovakvih rasprava i svi oni koji budu uključeni u ovaj proces će moć efikasnije to obavljat. I ne treba zanemariti činjenicu da se na ovaj način posebno kroz informatizaciju izbjegava i korupcija jer i danas smo spominjali ovdje, nije samo u pitanju HRT, tu su i druga javna poduzeća, tu su komunalna poduzeća. Dakle danas svaki načelnik općine može bagatelnom nabavom odrediti odvjetnika koji će ga zastupati, koji će zastupati općinu ili komunalno poduzeće u pojedinim pitanjima, gradsko poduzeće, a onda je to podloga i za korupciju i za onaj famozni postotak koji se može tim postupcima tražiti. Jer zaista nije normalno da pojedini dug od nekoliko stotina kuna nakon deset godina naraste na nekoliko tisuća kuna, a da je sustav u tom postupku zakazao. Evo, puno hvala.
Hvala zastupniku Žagaru. Budući da nema replika, sljedeći zastupnik koji se javio u pojedinačnoj raspravi je zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani predsjedniče, kolege. Već sam nešto spomenuo ranije o efikasnosti u našoj državi i kako je HRT mikro… ove države, ako je tako zbilja smo u velikoj opasnosti da izgubimo državu. Ja se pitam, kako je moguće da može funkcionirati jedna institucija koja 12 godina dobiva negativno mišljenje od revizija itd., kako je moguće da još nema onaj ... [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] kakav trošak imamo i kakva je efikasnost. Npr. čuli smo danas od jednog saborskog zastupnika da 700 ljudi može voditi tu instituciju, ustanovu, a imamo tamo tisuću ljudi stručnih i 2000 na hladnom pogonu koji su možda uhljebljeni tamo. Što očekujemo od takve institucije a koja je od samo prihodima od pristojbi dobiva 1,2 milijarde kuna minimum. I šta se događa tu? Sukob interesa. Kako je moguće da šefica ljudskih resursa ima privatnu agenciju za zapošljavanje u toj istoj instituciji, to je preslika cijele države ovdje o čemu mi govorimo. I to možemo nju slobodno zvati kako sam rekao Guatemala city na Savi. I mi 20 godina raspravljamo o pravnom sustavu. Zašto do sada nije ustanovljena jedna agencija, centar za antikorupcijske poslove gdje sinergija između pravosuđa, između USKOK-a, a li to se događa u bivšim, drugim ministarstvima itd.. Po pitanju sadržaja, medijskoj blokadi, kako je moguće da jedno ministarstvo tuži bivšu Vladu za izdaju što je nedavno pokrenuto prema DORH-u a da to sve … [[Govornik se ne razumije.]] blokiraju. Vraćamo se ne samo na taj sadržaj, jer to je zašto većina ljudi ne plaćaju, dosta ljudi ne plaćaju pristojbu iz inata jer im je pun kufer … [[Govornik se ne razumije.]] , … [[Govornik se ne razumije.]] i bivše Jugoslavije koja je propala davno a još je gledamo na televiziji, u filmovima, dokumentarcima itd.. Kada spominjemo HAVC imamo danas novu prijavu protiv te ustanove koja dobiva 4% od prihoda od 1,2 milijardi kuna ili više. Koliko dugo će ovo ići? Ako ovako nastavimo država je već sada pred ekonomskom propašću. Dolazi na naplatu sljedeće godine 3,5 milijardi kuna, 1,1 čovjek radi, 1 je u mirovini. To stanje je neodrživo. Ali ako ne možemo srediti jednu javnu televiziju, ja mislim da je ovaj prijedlog dobronamjeran a po pitanju efikasnosti imali smo 20 godina da napravimo pravnu državu, da ustrojimo pravni sustav a šta imamo? Stotine tisuća neriješenih predmeta, 20 tisuća imamo poduzeća bez jednog zaposlenika. Da barem zaposle jednoga to je 40 tisuća zaposlenih. 300 tisuća u blokadi i još jedna deložacija sutra se događa. Ako ovako ide kao što sam rekao dobili smo točno presliku bivše države i šta nas čeka? Čeka nas samo jedan, još jedna, to je hiperinflacija, šta je bila prije, kupite novine za 10 dinara, sutra su 150. Ali pošto nije 5 prije 12 nego 5 nakon 12 ja bih sve najbolje želio prije završim ovo izlaganje Ministarstvo pravosuđa. Ja bih volio da on preko noći stvori, da ustroji noćne sudove koji će raditi 24 sata na dan, da uključi službenike suda u radove a ne da suci rade cijelu godinu neki i rješavaju 5,6 slučajeva. Takav smo sustav imali i u bivšoj državi i to je zašto danas plaćamo 7 milijardi duga bivše Jugoslavije. I ako se to ne popravi mi ćemo svi biti ja mislim, već smo sada na razini Grčke po standard … [[Govornik se ne razumije.]] po pitanju investicija. A moramo postavljati ključna pitanja također ne samo ovo, ovo otvara druga pitanja tko će investirati u državi gdje 7% zemljišta uvedeno, sređeno u knjige. Tko govori na HTV-u, tu bih se složio sa gospodinom Pernarom, tko govori o 490 tisuća Hrvata koji traže povrat svoje imovine, 2 milijuna hektara poljoprivrednog zemljišta. O čemu mi raspravljamo ovdje? Ovo sve više i više meni sliči na nekakve rasprave centralnog komiteta gdje se puno govori a Rim gori. Hvala.
Hvala zastupniku Glasnoviću. Za repliku se javio zastupnik Ivan Pernar.
Htio bih se gospodinu Glasnoviću samo zahvaliti na ovom izlaganju i na ukazivanju na činjenice koje se od javnosti skrivaju, odnosno koje od javnosti skriva državna televizija koju zna se tko vodi. Hvala.
Hvala vama. Sljedeći zastupnik koji se javio u pojedinačnoj raspravi je zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Moram se prikloniti onim kolegicama i kolegama koji su iskazali podršku ovakvom prijedlogu zakona u smislu da će on u jednom dijelu ali samo po mom mišljenju u jednom dijelu zaista pomoći našim najugroženijim i najsiromašnijim skupinama sugrađanki i sugrađana da na jedan dostojanstveniji i puno humaniji način ako su već došli u situaciju da su u nemogućnosti, bili u nemogućnosti plaćati ove rtv pristojbe i doveli se neželjeno u situaciju da dođu pred ovrhu i zapravo će im to puno olakšati cijeli taj put. Međutim jednako tako priklanjam se i onim kolegicama i kolegama koji su izrazili skepsu odnosno stav da bi se, odnosno da se ovom prijedlogu zakona trebalo pristupiti na puno sistematičniji način i možda njime rješavati probleme naših najugroženijih građana na isto tako zakonski način. Ovdje smo imali prilike čuti u nekim raspravama da ovaj prijedlog zakona ide na ruku malim ljudima koji nemaju novaca i da sama visina pretplate nije predmet ovih izmjena zakona iako je to taksativno naveden kao jedan od 7 uvjeta u pregovaračkom postupku između MOST-a i HDZ-a u postupku odnosno procesu sastavljanja nove Vlade. Do dan danas nije jasno zašto se od toga odustalo. A nije točno da ne postoji zakonski mehanizam i da danas nismo mogli dobiti na klupe i jedan takav prijedlog zakona. Ovdje se mijenja samo članak kroz ovaj prijedlog izmjena se mijenja samo članak 36. No, međutim ne mijenja se članak 35. A upravo izmjena tog članka 35. mogla bi na određeni način definirati odnosno izmijeniti definiranu visinu mjesečne pristojbe. Znači ovdje je bilo rečeno da će izmjenama ovih zakona u konačnici naše najsiromašnije skupine građana pretplatu platiti manje. Moje pitanje koje sama sebi postavljam postavljam i vama je zašto kada, u redu trebamo olakšati ljudima koji su u ovom trenutku u problemu, ali zašto se vodimo konačnošću rješenja a ne rješavamo uzroke problema? Mi ćemo riješiti da ljudi koji su pred ovrhama budu ovršeni za manje sredstava jer ćemo izbaciti odvjetnike iz cijelog tog postupka i ti ljudi će biti lišeni jednog djela financijskog troška. Međutim, zašto ne idemo na sam početak te priče pa mijenjamo članak recimo 35. koji daje potpune ovlasti Hrvatskom saboru da obveže nadzorni odbor da može primijeniti dio koji se odnosi da se kroz taj članak mogu za posebne socijalne skupine osigurati različite visine, odnosno određene olakšice za pojedine skupine sugrađana. Kada pogledamo trenutno važeći ugovor Vlade RH i nadzornog odbora, odnosno HRT-a onda možemo vidjeti da taj privremeni ugovor koji je sklopljen za razdoblje od 1. siječnja 2013. godine do 31. prosinca 2017. godine, on upravo u jednom djelu kaže da se pojedine skupine osoba s invaliditetom uživaju temeljem članka 102. tog ugovora Vlade RH i HRT-a pravo na oslobođenje do plaćanja pristojbe ili pravo na povlaštenu pristojbu. Pa sada ponovno dakle nije mi jasno je li ovo samo predstava za javnost? Zašto se s ovim rješenjem išlo samo parcijalno, nije se ušlo u srž problema i nije se a moglo se intervenirati i na ove startne pozicije dakle da svi građani neovisno o prihodima plaćaju jednaku RTV pristojbu. To nije pravedno i to bi trebalo zasigurno mijenjati. Ono čime se ovaj nažalost prijedlog zakona isto ne bavi su neke suštinske stvari funkcioniranja HRT-a ali o tome ne bih puno duljila. Nadam se da će u neko dogledno vrijeme pred saborske zastupnike jednako tako doći nove izmjene ovog Zakona o HRT-u koje će ponuditi novu viziju razvoja HRT-a, da će ona zaista postati javni servis svih hrvatskih građana koje je njena zapravo i temeljna djelatnost da pravodobno, istinito, cjelovito, nepristrano i trajno informira javnost, da bude javna nestranačka televizija neovisno o tome koja stranačka garnitura bila u parlamentarnoj većini i preuzimala odgovornost kroz izvršnu vlast, kroz Vladu za RH, da će promicati nacionalne interese, pridonositi poštivanju i promicanju temeljnih ljudskih prava i sloboda, toleranciji, razumijevanju i poštivanju različitosti, demokratskih vrednota civilnog društva i zapravo promicati kulturu javnog dijaloga. Sve su to stavke i sve su to obveze HRT-a propisane već postojećim zakonom. Međutim, očito neke stvari ne funkcioniraju, toga smo svi svjesni i očito će se morati kroz neke daljnje izmjene i dopune zakona ili donošenje novog zakona vidjeti kako implementirati u praksi ono što je zapisano u hrvatskim zakonima. Zaključno, načelno podržavam svaki potez koji će doprinijeti pravednijoj raspodjeli u društvu, pravednijem opterećenju naših sugrađana sukladno njihovim prihodima i životnim okolnostima u kojima žive. Svjesni smo s druge strane da se zakoni moraju poštivati, obveze se moraju podmirivati ali u konačnici kako što sam već rekla i na samom početku našim siromašnim sugrađanima i našim ljudima koji žive oko nas kojim zaista je svaka kuna bitna u životu vjerojatno bi puno više značilo da ste se držali onog vašeg prvog prijedloga i da ste napravili posebne kategorije ovisno o primanjima, da se prema tome zapravo određuju i njihove financijske obveze plaćanja radiotelevizijske pristojbe, nego li ovako da zapravo kad su već u tom problemu u kojem jesu na jedan mali način simbolično pokušavamo pokazati da stvari mijenjamo u nadi da ćemo vrlo brzo ići u nove izmjene i dopune zakona. Pa evo želim svim onim ovršenima ili onima koji su na putu da postanu ovršeni da ove izmjene zakona zaista doprinesu njihovom lakšem životu i suočavanju s ovim problemom.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici. Za repliku se javio zastupnik Tulio Demetlika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo kolegice Sabina kao i većina ovdje diskutanata su spomenuli da ovim zakonom se rješava siromašni dio stanovništva koji ne može plaćati ovu pristojbu, ali isto tako spomenuto je da nije napravljena nikakva analiza. I znači taj prijedlog zakona ide prema određenoj ciljanoj skupini da mi ne znamo da li pomažemo stvarno siromašnima koji ne mogu platiti ili onima kojima su iz inata ili iz nekih drugih razloga nisu plaćali. Stoga mislim da je ovaj prijedlog zakona koji je uputio MOST nekvalitetno pripremljen ali vjerujem da ono što je i rekao gospodin Mesić da će nas očekivati ubrzo nakon evo osnivanja, formiranja nove Vlade da će taj zakon doživjeti velike promjene. Ali ono što bih htio skrenut pažnju a rečeno je da ta pristojba je jedna vrsta nameta. A socijala se rješava nekim drugim zakonima, ne ovim zakonom. Ali isto tako budući da je namet nitko nije danas spomenuo, pa bih ja volio spomenuti i one druge skupine građana koji upravo sa tim nametom se dovode u pitanje njihovo poslovanje, a to prije svega mislim na gospodarstvenike. Znači imamo i pisane prijedloge udruga konkretno prijevoznika koji za svako vozilo ili za svako servisno vozilo u kojima je ugrađen radio prijemnik plaćaju mjesečnu pretplatu. Isto tako za iznajmljivače. Isto tako znači i za sve one koji sutra će uvesti naplatu za mobitel. Danas imamo mobitele koji imaju radio prijemnike na sebi, pa vjerujem da ćemo svi morati plaćati 80 kuna za i ovakvu vrstu prijemnika. Zato predlažem da ovaj početni inicijalni prijedlog MOST-a može bit prihvatljiv, ali činjenica je da taj zakon kakav je predložen nije dostatan i da treba sigurno doživjeti veliku izmjenu.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Demetlika, da upravo to sam i rekla. I ja izražavam nadu i stav da će se do drugog čitanja budući je ovaj zakon upućen na sreću u saborsku proceduru, odnosno u redovnoj proceduri kod nas u Sabor vjerujem da će se možda do tog drugog čitanja odlučiti na izmjene i postojećeg zakona u članku 35. koji kaže da visinu mjesečne pristojbe za svaku godinu utvrđuje svojom odlukom Nadzorni odbor HRT-a uz prethodno odobrenje Vijeća za elektroničke medije, a da se tom odlukom mogu utvrditi i povlastice za određene kategorije obveznika plaćanja. Znači, Hrvatski sabor kao najviše tijelo u Republici Hrvatskoj može zapravo što hoće. Može ili kroz izmjene zakona ili kroz donošenje određenog zaključka dati input Nadzornom odboru da kako je primijenio pravo povlaštenih obveza plaćanja pretplate za pojedine grupacije osoba sa invaliditetom što sam vam rekla i što je utvrđeno i u ovom ugovoru Vlade Republike Hrvatske i HRT-a će to isto može učiniti i za pojedine skupine hrvatskih građana koji su zaista siromašni. Onda u tom slučaju bismo već ne ljude doveli u situaciju da ne mogu plaćati ovrhe i da im smanjujemo troškove ovršivanja, nego bi u samom startu sugrađanima kojima je zaista puno tih 80 kuna omogućili da plaćaju 10, 15 ili 20 kuna manje. A što se tiče prijedloga ovog zakona mislim da treba biti još dodatno dorađen. Puno je tu nepoznanica ne samo financijskih učinaka što bi bilo normalno da uz njega imamo i PFU obrazac, nego i to kako će se zapravo i Odbor za zakonodavstvo je stavio određene ograde i dileme vezane uz ovaj prijedlog zakona. Nadam se da će se on uvažiti isto tako do drugog čitanja, jer nisu bezazlene. Ulazi se u neke i ustavno-pravne odnose i dosta su nedefinirane.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Tomislav Saucha.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice, ja dijelim vaše mišljenje da je ovaj zakon, tj. intencija ovog zakona dobra i to je ono što treba tu reći u Saboru da to ne bi ostalo visit u zraku da Socijaldemokratska partija Hrvatske, klub Socijaldemokratska partija Hrvatske nije protiv intencije ovog zakona. I svaki zakon koji ide u smjeru da se olakša život hrvatskih građana, da im se pojeftini život, da im se pojeftini u ovom slučaju postupak prisilne naplate u slučaju naplate RTV pristojbe treba pozdraviti. Ono što nas brine je provedba ovog zakona u smislu njegove tehničke provedbe. Da se ovaj zakon pripremio adekvatno, da je prošao kroz sve postupke vjerojatno bi već sada bio spreman za donošenje. Zato mi je drago da ide u dva čitanja, da se stigne popraviti. Ja sam u potpunosti za to da se iz tog postupka prisilne naplate ne samo tog nego i u slučaju drugih javnih institucija izbace i nepotrebni midle man. Dakle, srednji, onaj posrednik koji ubire u stvari novac na tuđoj nesreći. Dakle, sve što ide u tom smjeru bi trebalo naići na našu podršku. No međutim, ono što je problem da i kad su najbolje namjere može se dogoditi neke pogreške prilikom izrade zakona. Mi smo danas na Odboru za zakonodavstvo imali primjedbe i mislim da su kolege iz MOST-a to prihvatili. Bitna je tehnička provedivost. Ja sam razgovarao sa nekim ljudima koji se u to razumiju puno bolje od mene, ja sam inače pravnik. Moram priznati da sam se nakon nekog vremena izgubio. Mislim da je jako bitno da ovaj zakon bude primjenjiv, da on zaživi i zato mislim da je dobro da ide u dva čitanja. I nadam se da će se on popraviti, ali bitna je poruka dakle nismo protiv toga da se građanima olakša život. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa kolega Saucha, ne znam jeste li bili prisutni u sabornici tijekom cijelog današnjeg dana. Ali mnogo kolega, odnosno pojedini kolege su zapravo jako dobro detektirali problem, odnosno intencije ovog zakona. Znači, ovaj zakon na neki način nudi rješenje, ali nudi i tehničku provedbu što on zapravo ne bi trebao činiti. Ali je svojevrsna uputa HRT-u na koji način se ponašati, obvezujuća uputa koja će se staviti u zakonski prijedlog. Jer Hrvatskoj radioteleviziji nitko ni do sada nije branio da sama sa svojom pravnom službom, znači sa snagom svojih zaposlenika provodi sve one postupke za neplatiše odnosno za prisilnu naplatu RTV pristojbe, ona to nije činila. Sada Hrvatski sabor putem ovog zakona preuzima stvar u svoje ruke. To je malo zeznuto kada zakon prenormirate u nekom dijelu, dakle kada on postane nešto što propisuje tehničku provedbu nečega s nekim ciljem. Ali dobro, budući je namjera jasna vjerujem da će do drugog čitanja se ovdje uzeti ozbiljno u obzir zamjerke i zaključci Odbora za zakonodavstvo, da će se u stavku 4. članku 36a recimo riječ naloga dodati jer ona nedostaje. To je sad više ovako neću reći čak ni nomotehnički nego vjerojatno lapsus. I odgovoriti na neka pitanja, znači zašto primjerice potvrda ovršnosti na platnom nalogu koja znači sam početak postupka ovrhe je zapravo kroz ovaj prijedlog zakona koji je upućen u prvo čitanje ponuđena kao diskrecijsko pravo HRT-a.
Hvala. Također zastupnik koji se javio za repliku, Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam predsjedniče Sabora. Kolegice Glasovac ja bih se referirao na vašu tvrdnju da treba poštovati zakon, apsolutno se slažem. Ali bih se htio pozvati na članak 36. Zakona o HRT-u prema kojem hrvatski građanin platitelj ima pravo odjaviti svoj uređaj i nakon što taj proces završi on više ne mora plaćati RTV pristojbu. I htio bih podsjetiti u tome duhu treba gledati komentar i poziv kolege Pernara kojim poziva dakle građane da ne plaćaju RTV pretplatu. Pozvao ih je prije svega da imaju pravo po zakonu da se odjave i da ne sudjeluju u tome. Evo, hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega Sinčić, vjerojatno znate da je u naravi u životu primjena tog članka zakona gotovo pa nemoguća misija, u svom trajanju i u svojoj kompliciranosti. Ja razumijem, jasno mi je u ime vašeg kluba da zapravo pozivate građane RH na neki način da iskažu svoj stav kroz iskazivanje neposlušnosti sustavu postojećem zakonu itd. To je vaše pravo, ja se s vama ne slažem. Jednako kao što se ne slažem ni sa trenutno postojećim sustavom koji zapravo vas u startu neću reći otkad se rodite ali mogla bih to tako reći slikovito pa dok ne umrete zapravo vi ste dužni plaćati pristojbu odnosno pretplatu televizijsku bez da zapravo imate nekakav sklopljen dobrovoljno sklopljen ugovoreni odnos između vas kao stranke i između HRT-a pa bih možda više gledala rješenje tog problema na tom tragu negoli ovom što je naravno pravo svih građana da koriste ako žele i pravo iz članka 36. važećeg Zakona o HRT-u.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za pojedinačnu raspravu je zastupnik Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege MOST je prije izbora obećavao da će smanjiti HRT pretplatu na 65 kn, a danas ovdje o tome nema niti slova. Nudi se tek rješenje da troškovi kazne za neplaćanje budu niži nego dosada i da iznose 100 kuna. Nedvojbeno je da se radi o još jednoj u nizu MOST-ovih postizbornih prevara birača, a umjesto da rješavamo uzrok problema mi se ponovno bavimo slabašnim pokušajima saniranja posljedica. Čak da se kojim slučajem HRT pretplata smanjila na 65 kuna to ne bi predstavljalo bitnu reformu iz razloga jer je HRT pristojba nezakonita, a samim time predstavlja ne samo parafiskalni namet već pravi pravcati harač i otvoreni put za pljačku građana. Naime, HRT pristojba ne plaća se za gledanje HRT programa već je to bespotrebni namet za kupovinu bilo koje vrste tv ili radio prijemnika uključujući tablete i računala. HRT inspektori postali su toliko nasilni da ćemo vjerojatno i za mobitele morati uskoro plaćati pretplatu ako je već ne plaćamo. HRT pristojba nema i neće imati smisla tako dugo dok se program HRT-a ne kodira i zato se mora barem privremeno ukinuti. Do kodiranja programa i eventualnog povratka pretplate troškove poslovanja HRT-a mora preuzeti država. Postavlja se pitanje ako se dozvoljava HRT-u da naplaćuju pretplatu po svakom prodanom uređaju zašto to isto pravo nemaju druge tv postaje ili radio postaje? Da li postoje važeći ugovori s korisnicima po kojima pretplatnici odnosno gledatelji moraju plaćati HRT pristojbu? Hrvatski građani ne samo da ne žele plaćati HRT pristojbu zbog lošeg programa nego oni jednostavno nemaju ni novaca za to. O tome svjedoči više od 100 tisuća ovrha samo iz tog razloga. U ovome trenutku čak 30% hrvatskih građana kasni sa plaćanjem najosnovnijih režija pa bi se predlagatelji zakona trebali upitati otkuda građanima novac za HRT pretplatu ako nemaju ni za plaćanje struje? Što je još veći paradoks tisuće građana u ovome trenutku imaju iskopčanu struju ali cijelo to vrijeme moraju plaćati HRT pretplatu samo i jedino zato što imaju radio ili tv prijemnik u kući. Imaju ali ne mogu ga uključiti. Konkretan slučaj, obitelj Mikac iz Kaštelanca već 3 godine imaju iskopčanu struju zbog duga od 6000 kuna i sve 3 godine moraju plaćati HRT pretplatu samo zato što imaju tv uređaj. Vrijeme je da naši političari shvate da je uza sve postojeće troškove života 80 kn za prosječnu hrvatsku obitelj jako puno novca. Građani jednostavno taj iznos nemaju čime platiti. Zato je upravo apsurdan prijedlog MOST-a da se onaj tko ne može platiti 80 kn kažnjava kaznom od 100 kuna. Pa ako nema 80 kuna otkud mu onda 180? Koliko će uz pomoć ovoga zakona biti deblokirano računa? Neće biti deblokiran niti jedan, ali će zato mnogi računi biti blokirani. Također spominje se činjenica da će se uzeti zarada ovrhovoditeljima u smislu odvjetnika ili javnih bilježnika, ali također se previđa isto tako činjenica da će zarađivati HRT dodatnu zaradu. Jer ako ima sto tisuća ovršenih i svakomu naplatite sto kuna to je deset milijuna kuna. Koji to posao moraju službenici HRT-a odraditi uz već postojeće plaće koje imaju da bi izdali jednu ovršnu ispravu? Koliko traje taj posao ako imate šprancu gotovu? Dvije minute. Dakle iz toga razloga nema nikakvog smisla naplaćivati sto kuna kazne jer je to vrlo jednostavan posao. Eventualno bi ta kazna, opomena, ovršna isprava se trebala naplatiti maksimalno deset kuna. Ja sam siguran da bi svaki knjigovodstveni ured odradio ovaj posao za milijun kuna ili manje godišnje ako bi mu ga HRT prepustio. Dakle ukratko je zaključak da je ovaj zakonski prijedlog ustvari jedan paravan za pregovore koje je MOST vodio sa HDZ-om o podjeli fotelja pa se sada kao nešto uvodi jamstvo, reforma. Ovdje reforme nema. MOST nema hrabrosti za provođenje reformi u korist građana. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku. Sljedeći zastupnik koji se javio u pojedinačnoj raspravi je zastupnik Željko Lacković.
Hvala kolega predsjedniče. Dakle nakon cijelog dana i rasprave i ja smatram da je ovdje izneseno i izrečeno puno riječi neprimjerenih na časnu dužnost odvjetnika i javnih bilježnika. Da li je to bilo potrebno da se ne spomene jedno ime ili dva, tri imena javnih bilježnika pa se onda generaliziralo ali radi hrvatske javnosti i radi istine dakle problem HRT-a nisu odvjetnici nego je u pitanju činjenica da mi nismo svojim zakonodavstvom regulirali postupke javne nabave za korištenje odvjetničkih i bilježničkih usluga. One su prepuštene odluci volji onih koji upravljaju tim ustanovama, a onda možete povratno iščitati tko je pravi taj osoba koju bi trebalo iskritizirati, da li odvjetnik koji uspije dobiti posao ili onaj ko mu ga je dao. Pa dao mu ga je ravnatelj pa onda pogledajte tko je tog ravnatelja imenovao, tko ga je postavio i tko donosi političke odluke na HRT-u. Dakle to se moglo riješiti i bez izmjene zakona, a zakon je inače usmjeren prema HRT-u dobro odabrana meta, ali mislim da je promašeno oružje. Danas na jednoj televiziji koja radi, prenosi i ugošćava saborske zastupnike, a ne prima mjesečnu naknadu rekao sam na pitanje da li je to sada uzmak MOST-a ili što se dogodilo sa Zakonom o HRT-u i smanjenju, ja sam rekao da ne znam tko je MOST-ov pravni savjetnik ali da mu je ovaj puta nasapunjana daska i to jako dobro. Dakle moglo se pomoći svim pretplatnicima na više načina. Oni koji imaju do tisuću petsto kuna mirovinu plaćaju četrdeset kuna pa se to moglo staviti recimo na tri tisuće kuna. Moglo se iznaći rješenje da onaj koji ne plaća redovito RTV pretplatu da mu se zabranjuje gledanje tog programa kao nekakvo novo rješenje. Ali ono gdje je pravi problem i zašto je ovaj prijedlog predlagatelja dobar je činjenica da se tamo troše enormna sredstva koja nam se po malo po osamdeset kuna uzimaju onima kojima ti novci nešto znače. Dakle nije problem u naplati nego je problem u slaboj učinkovitosti HRT-a i ja sam ranije u replici rekao i sada ću ponoviti. Dakle RTL televizija, NOVA televizija koje ne dobivaju niti kune ovih sredstava imaju udjela 16% za plaće zaposlenika u ukupnim prihodima, a HRT 32%. Znači oni su duplo, hoćemo konkretno, nesposobniji, ljeniji i ništa ne treba nego ih samo treba staviti u red. Kada bi se njih stavilo u red da budu jednako opterećeni u istoj jednoj djelatnosti jer ne uspoređujemo metalnu industriju i avionski prijevoz nego istu branšu, tada bi od iznosa 436 milijuna kuna koji sam izračunao prema podacima za kraj 2015. godinu, ostalo 218 milijuna kuna više samo na korekciji u plaćama odnosno na učinkovitosti, a to znači da ukupni godišnji prihod od RTV pretplate koji iznosu milijardu 215 milijuna kuna bi pao na milijardu i dobili bi situaciju da možemo smanjiti postojeću pretplatu sa osamdeset na upravo ono što ste vi iz MOST-a tražili šezdeset i pet kuna, samo da ih natjeramo da rade jednako kao što to rade na RTL-u i NOVO-oj. Ali kada onda kažemo, ne možemo HTV tako gledati jel oni imaju i tko zna kakve druge zadaće dokumentarnog programa, onda ću vam za usporedbu reći sljedeće, dakle tko i koliko uvozi stranih medijskih sadržaja. RTL osamdeset milijuna kuna i to vjerojatno od svojih sestrinskih televizija iz drugih članica EU. NOVA 115 milijuna kuna, a naš HTV 143 milijuna kuna. Dakle 143 milijuna kuna uvezenih sadržaja da bi se konkuriralo drugim komercijalnim televizijama koje uopće nemaju nikakav prihod od ove RTV pristojbe. Dakle u ovom slučaju evidentno je da nije problem niti jedan odvjetnički ured, niti deset javnih bilježnika koji se doista neprimjereno bogatiji ali ne zato jer oni to su si iskreirali nego im je to omogućeno, omogućeno im je političkom odlukom kroz ravnateljstvo i ravnatelja HRT-a. Promijenimo javnu nabavu, odredimo kako ćemo birati odvjetnike i bilježnike koji će ih zastupati i nemojmo im uskraćivati pravo na rad jer vi ako ćete izmaknuti nešto iz nadležnosti, dakle pružanja odvjetničke usluge, tada ćete otvoriti svi opet ustavne probleme i tužbe i opet će se vratiti stvar na početak. Što se tiče javnih bilježnika tu je situacija još gora jer morate znati da je javnobilježnička služba ili praksa zapravo javna služba. Dakle vi možete odrediti da za kao kolega Stazić je dobro primijetio, dakle za 90 kuna, ne za 100 kuna kazne nego cijeli posao će vam odraditi sami javni bilježnici. A ukoliko država ne propiše taj svoj dodatni namet i trošak, taksu koju ubire javni bilježnik za državu jer je ukupni trošak njegovog rada da on sprovede postupak ovrhe 90 kuna. Dakle nepotrebno je stavljati još gore tih 100 kuna. Zaključno, HRT je jedna problematična velika javna ustanova koja zaista treba značajnu reformu, unutra ne treba imati milosti i treba staviti probleme svih građana, dostupnost, svih onih koji su u politici jednaku dostupnost u medije. Neprimjereno je da se sprovodi, dakle smanjili su oni oko 500 radnih mjesta sa kraja '13. 3274 na kraj '15. 2799 ali onda su ukidali ekipe po terenu i zatvarali predstavništva. Pa šta onda interesira nekog u Koprivničko-križevačkoj županiji koja ogromne prihode izdvaja u državni proračun ako neće imati svoje predstavništvo i sveli su ga na tri video novinara a imaju 3 tisuće zaposlenih. Dakle ovo je moj otvoreni poziv i MOST-u i HDZ-u o kojima će ovisiti što će dalje biti sa HRT-om, da ga otvore društvu, da ga otvore i tržištu i da on zaista bude servis pa da mi svi s voljom platimo tih 80 ili ne znam koliko kuna a ne da zapravo ovih 100 tisuća jednostavno od njih pola ne želi platiti jer ne podržava ono što moraju gledati na toj televiziji. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku. Prvi za repliku javio se zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Lacković, ponukala me vaša rasprava vezana odnos između komercijalnih televizija i HRT-a. Dakle prema ugovoru koji HRT ima sa Vladom RH strogo je precizirano, definirano što je sve to što HRT mora u svoj program uvrštavati, tu su i radijski programi i televizijski programi. Ono što je isto ograničeno je emitiranje reklamnog sadržaja na javnoj televiziji, dakle mislim da je 9 minuta po satu to limitirano a u udarnim terminima 4 minute. Ono što je bitno naglasiti HRT se ne može mjeriti sa komercijalnim televizijama. I ono što mi pada suvislo na pamet a to je, prije je ovdje bilo spomena u raspravama, možda bi bilo dobro rješenje da se dio, ako već želimo smanjiti pretplatu za javnu tv da se dio tih sredstava namiri iz reklama, iz reklamiranja komercijalnih televizija. Dakle da komercijalne televizije sufinanciraju javnu televiziju. Možda bi to bilo jedno od rješenja jer u toj utakmici javna televizija nema baš puno šanse. Jer gledajte, gledanost nije ono čemu teži javna televizija i javna televizija ne smije težiti zaradi poput komercijalnih televizija. Dakle ne znači da ona ne treba biti gledana ali postoji niz specijaliziranih emisija koje su interesantne samo uskom krugu gledatelja. Ne znam što se ovog dijela, ovo je i mene iznenadilo, ovo je i mene iznenadilo ovaj dio kada ste rekli za uvoz sadržaja programskih, možda se to odnosi na Hrvate izvan domovine ili nešto tako ali ovaj doista iznos je preveliki i malo sam se i ja iznenadio.
Odgovor na repliku.
Dakle podaci su sa poslovna.hr dostupni u tražili gdje vidite što sve jedna tvrtka uvozi a što izvozi. Ali što izvozimo ako tako puno toga dobrog radimo pa onda između ostaloga i za naše Hrvate u BiH. RTL izvozi 6 milijuna kuna sadržaja, NOV@ 6 milijuna a ovaj veliki ogromni … [[Govornik se ne razumije.]] od 1,4 milijarde izvozi 9 milijuna kuna. Dakle smiješno. 9 milijuna kuna vam je jedan jači stroj. Ali kada bi i bile sve te silne obveze koje treba HRT izvršiti onda vas ja pitam koje su to obveze koje vrijede praktički 1% državnog proračuna a riječ je o 950 milijuna kuna ostalih troškova. A ako treba gdje rezati onda treba tu rezati. A ovim načinom, ovakvi mastodonti, njima novaca nikada neće biti dosta, oni će trošiti više i više a pretvoriti će se u narodne novine, u službeni list koji neće nitko gledati ali će ga morati imati pa ćemo mi morati to plaćati jer se to mora tamo objaviti a nitko to neće čitati. Dakle prostora postoji 143 milijuna kuna uvezenih sadržaja, pa ako imamo toliko ljudi 3 tisuće zašto ih nismo sami snimili? Jasno da je to takmičenje da komercijalnim televizijama najvjerojatnije u pitanju ali bilo kakav, bilo kakvo, ne znam, traženje rješenja kroz smanjenje odvjetničkih troškova 20 milijuna, stvaranje nekih drugih dodatnih, ono što je dobro bi bilo da se zabrani HRT-u pristup sudu uopće sa takvim predmetima jer oni zagluše, dakle zamislite koliki su to sudski postupci i službenici, koliki suci rade na 100 tisuća od ukupnih 180 tisuća predmeta. Dakle to bi dovelo do rasterećenja da im kažemo ne možete ići na sud, hrvatski sud, imate, ako se ne uspijete naplatiti u ovršnom postupku pred javnim bilježnikom ne možete ići ni na sud jer onda zaista nemate od koga jer svaki čovjek ima račun nekakav pa ako ne može preko bilježnika do računa onda mu ne morate niti voditi parnicu da se vodi isključivo radi odvjetničkih troškova koji će se naplatiti neovisno o tome da li je spis naplaćen ili nije.
Zahvaljujem. Sljedeća zastupnica koja se javila za repliku je Sabina Glasovac.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Lackoviću nažalost naši sugrađani, neki naši sugrađani iako plaćaju radiotelevizijsku pretplatu televiziju, odnosno HRT gledaju samo na uplatnicama i na ovrhama. Brojni su građani koji recimo u dijelovima Istre, Gorskog kotara, pa čak i na zadarskim otocima nisu u mogućnosti uopće pratiti program HRT-a zbog toga jer se odašiljači zapravo ometani i njima usluga koju su dužni plaćati, signal koji su dužni plaćati, koji bi im trebao omogućiti gledanje programa HRT-a uopće nije dostupan. Slažem se s vama u onom djelu gdje ste rekli da postoji prostor da se građanima omogući smanjenje radiotelevizijske pretplate. I mislim da bi to trebala biti ključna intencija ovoga zakona da građanima koji nemaju novaca u startu omogućimo da plaćaju manje a ne samo ono što će proizvesti ove izmjene zakona da oni u konačnici ono što nisu platili, što nisu bili u mogućnosti platiti plaćaju manje. I treće, kada ste govorili o nezadovoljstvu pojedinim raspravama, pojedinih kolega gdje se baca sjena na rad odvjetnika i javnih bilježnika ja bih samo citirala par novinskih naslova koji su nas zapravo s naslovnica gledali prošlih godinu dana, kaže studentici ovrhom uzeli džeparac za nadolazeći nepostojeći dug HRT-a, djevojčici 12 godina poslali ovršni prijedlog zbog neplaćanja televizijske pretplate. HRT se ispričao zbog ovrhe nad djevojčicom, ovrhe 10 godina na sudu, dug od 4 tisuće narastao na 17 tisuća, HRT mi ovrhom skida već naplaćeni dug kaže ogorčeni građanin. Za 80 kuna duga trošak ovrhe 1000 kuna, HRT mu poslao ovrhu za dugove stare 20 godina, HRT smo prijavili USKOK-u jer mi stiže ovrha za plaćene pristojbe. Sve su ovo naslovi u kojima građani koji su ovršeni a i oni koji nisu zapravo njih nije briga tko je tu kriv, tko je više ili manje kriv, krivi smo svi mi, od šume ne vide stablo.
Zahvaljujem se zastupnici Glasovac. Odgovor na repliku.
Dakle ne želim odugovlačiti raspravu ali zaista ponavljam dakle velika većina odvjetnika nema apsolutno nikakve veze, dakle 99,9% odvjetnika ne zastupa HRT i ne može se govoriti dakle o odvjetnicima kao nečemu, dakle potiču ova zla. Između ostaloga rekao sam vam da je odvjetnika odabrao ravnatelj ili tamo vijeće kako se već zove HRT-a a postavili su ga ili jedna ili druga opcija. Naplaćivali su se dugovi iz jedne ili druge opcije. Dakle vrijeme je da se krene negdje drugdje. Ja sam recimo zainteresiran za bolji pristup različitih politika prema HRT-u. Evo ja sam otvoreno bio ljubomoran na kolegu Petrova koji je bio tri puta u „Nedjeljom u 2“ kao štedljivi gradonačelnik, ja sa 30 godina volontiranja bez ijedne kune nisam dobio 30 sekundi na HRT-u. I ja zato im ne bi plaćao jer nisu radili u interesu svih građana RH da vidi ako su neke političke pojavnosti dobre pa ćemo ih onda isprezentirati ili nešto pokazati. Nekako sam ja došao ovdje do Sabora i želim otvoreno i slobodno govorit. I opet ću vam reći problem je bio u politikama koje su postavljale čelništva HRT-a i problem je u načinu na koji se HRT vodi a ne u odvjetnicima. Hvala.
Zahvaljujem se zastupniku na ovome. Budući da me je direktno prozvao znači ja mogu samo ovako na kratko u nekom neformalnom tonu zahvalit se i na toj ljubomori. I samo se trudite naprijed, vjerojatno ćete zaslužiti svojih 5 sekundi. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Ivan Lovrinović.
Uvaženi zastupniče Lacković, bilo mi je zadovoljstvo kao ekonomist slušati ovu vašu jednu kratku komparativnu analizu rada jedne državne televizije i privatnih televizija. I vi ste to napravili možda u desetak minuta i pokazali ste nam koliko je neefikasan tako veliki sustav. I onda se mi čudimo zašto je drvlje i kamenje baca se na državne firme, zašto se stalno tvrdi da je državni sektor neefikasan i da državu treba istjerati iz svega. A postavlja se ključno pitanje, pa ću vam poslije postaviti na kraju ga, pa tko imenuje te ljude koji vode javna poduzeća? Pa uvijek ih imenuju koji dobiju vlast i koji obnašaju vlast. Dakle iz tog razloga mi imamo problema i ovo mi možemo nazvati strukturnom reformom. Ono što nitko ne govori što je strukturna reforma a ovdje je riječ o firmi preko milijardu kuna, ona samo skuplja prihoda, znači evo prihoda za strukturnu reformu. Naravno tu strukturnu reformu na HRT-u neće provoditi ovaj Sabor jer mi smo zakonodavna već sutra izvršna vlast, dakle Vlada. Mi moramo imati novi menadžment javnog sektora i ja ovaj prijedlog MOST-a dobro namjerno shvaćam, ali ovo je površno gledano. Dakle mora se ići u dubinu i nije kasno da se u drugom čitanju traži jedna strukturna reforma na HRT-u. A vas pitam evo konkretno nakon ovako kvalitetnih podataka o izvozu od 9 milijuna, slaboj produkciji, nema domaćih, znači nemamo novih imena, kvalitete itd. mislite li uistinu da će nakon ovolikih rasprava u Saboru doći do novog menadžmenta kvalitetnog na HRT-u kao jedna znak nove jedne politike ili će se nastaviti provoditi politika slušaj samo šta ti gazda kaže? Evo molim recite mi.
Odgovor na repliku zastupnik Lacković.
Zahvaljujem kolegi Lovrinoviću. Dakle nemoguće je znati što će se zbivati, možda ćemo na izbore do lokalnih izbora, sve je moguće. Ali ako nećemo promijeniti svoj pristup prema javnom novcu na način da smo obzirni tamo gdje se prikuplja i na način na koji se troši onda mi nećemo napraviti neovisno o tome kako mi to nazvali reformu, promjenu ili bilo što drugo. Dakle, ključno je imati odlučnost, Vlada ima dovoljnu većinu i nema razloga da ne provede ozbiljnu reformu i na HRT-u i da ih natjera da budu učinkoviti, ne da se to sad proglasi tjeranjem ljudi na ulicu ili ne znam kako, oni imaju rekli smo 32% udjela troškova u ukupnim prihodima od plaća. Ali još imaju 950 milijuna kuna. Dakle, ne moraju biti učinkoviti preko noći jer to ne mogu. Mogu biti u roku tri do pet godina učinkoviti. A da im se može uzeti ovoliko koliko je potrebno da se smanji pretplata na 65 kuna e to se može. Ja sam mislio da je na tom tragu bio ovaj prijedlog MOST-a jer se to može napraviti odmah. E sad zbog čega se to neće napraviti. Ako neće to je drugi par rukava. Mislim da više mediji neće biti presudni u kreiranju vlasti i mišljenja kod građana s obzirom da je došlo dosta trećih opcija u Hrvatski sabor i ove promjene koje se zbivaju neće biti zaustavljene neovisno na bilo koji način da se pokušava kontrolirati javna televizija.
Hvala. Prije nego nastavimo, ja bih samo želio jednu stvar upozoriti da se ovo ne shvati kao kritiku. Neki zastupnici su upozoravali da se danas previše razgovara a o nekim vrlo jednostavnim stvarima. Volio bih da se zaista držimo teme. Neke stvari se mogu prijaviti kroz stanku. Tada možemo govoriti i o restrukturiranju i o upravljanju državnim tvrtkama. Danas je riječ o Prijedlogu zakona o mogućnosti ovrhe kroz HRT-ovo upravljanje. Ako se budemo uistinu držali tema ovo sada govorim i za nastavak dalje ove sjednice kraće će biti i vjerojatno konstruktivnije. Sljedeći zastupnik koji se javio u završnoj riječi u ime Kluba zastupnika Živi zid njihov predstavnik Branimir Bunjac.
Poštovani zastupniče, predsjedniče ispričavam se, uvažene kolegice i kolege. Nakon mjesec dana pregovora između MOST-a i HDZ-a mi smo dobili na stol, dakle eto to famozno jamstvo koje u biti ne rješava ništa. Ono nudi rješenje problema na način da zamislimo recimo pticu u kavezu širine 30 cm i sad ćemo joj mi pomoći na način da proširimo kavez na 40 cm. Eto malo će imati više prostora za mahat krilima, ali i dalje neće imati onu ključnu slobodu. Ako je ovo jamstvo stabilnosti i uspjeha, uspješnosti buduće Vlade mi smo iskreno zabrinuti za ono što nas čeka sljedeće četiri godine. Žali bože tih mjesec dana zbog kojih se pregovaralo za nešto ovakvo slabašno, nedovoljno. Ako je ovo bio uvjet da se formira Vlada bez kojega se nije moglo onda Hrvatskoj zaista u sljedeće četiri godine ne piše se dobro. Kakvi će biti tek onda oni zakoni koje ćete vi predložiti, a koji nisu toliko bitni kao eto ovaj jako bitan o kojem smo raspravljali sada ovdje dva dana. HRT nije javna televizija. To je politička televizija, televizija koja je u službi stranih centara moći, EU, NATO saveza, banaka u stranom vlasništvu i korporacija. HRT pristojba se naplaćuje samo i jedino zato što joj to dopuštaju marionetske stranke i političari u službi tih centara koje sam malo prije spomenuo. Jedino pošteno bilo bi tu HRT pretplatu ukinuti barem do onoga trenutka do kada se taj program ne kodira, pa neka onda plaća tko to želi gledati. Mi u Živom zidu ne gledamo HRT televiziju niti je plaćamo. Nije samo gospodin Pernar odjavio televizor, odjavio sam i ja i nećemo je plaćati tako dugo dok televizija ne postane televizija, medij u službi svih hrvatskih građana i medij u službi interesa hrvatskih građana i pravde. Iz tog razloga pozivamo još jednom sve hrvatske građane da iskoriste svoje zakonsko pravo, a ne revolucionarno pravo kao što neki podmeću i da odjave HRT prijamnik jednom za svagda. S obzirom na to, to im neće biti tako teško jer se ionako na toj televiziji nema šta puno gledati, a ja vjerujem da je jedan veliki broj hrvatskih građana niti ne gleda što između ostaloga pokazuju i podaci o gledanosti NOVA-e TV, RTL-a i drugih televizija. Toliko. Hvala lijepa.
Hvala. U ime predlagatelja završnu riječ molio bih zastupnika Nikolu Grmoju.
Poštovani predsjedniče, kolege i kolegice zastupnici i zastupnice. Evo znači nakon ove duge rasprave u kojoj u biti čuli smo i nekih zanimljivih stvari, ali dočekali smo na kraju da predstavnici kluba SDP-a, odnosno gospodin Saucha kaže da je dobra intencija ovog zakona i da on ide u dobrom smjeru. Ali naravno oni u duhu u kojem su započeli ovo zasjedanje Sabora i ovu konstituirajuću skupštinu, odnosno sjednicu nastavljaju znači iznositi razloge i primjedbe što se ne rješava nekim konkretnim prijedlogom. Naravno da se ovim prijedlogom neće riješiti svi problemi. Mi smo jasno rekli što se s njim rješava. Rješava se to da novac koji je do sad išao u ruke određenih odvjetničkih društava i javnih bilježnika sada ostaje u džepovima hrvatskih građana. I gospodine Lackoviću, uvaženi kolega nije istina da smo mi prozvali ovdje sve odvjetnike i sve javne bilježnike. Znači ja nisam čovjek koji se boji. Ja sam otvoreno rekao o kome se radi i tko je najviše provodio te ovrhe. To je gospodin Hanžeković. Prozvao sam i HANZA mediju i njihov odnos prema MOST-u upravo zbog ovog našeg jamstva. Znači mi ovo ne činimo da se osvetimo gospodinu Hanžekoviću. Mi smo ovo najavili i tada su počeli žešći medijski udari na MOST. I mi ćemo i dalje na ovom inzistirati. A SDP može kao što je to učinio danas i kod Ovršnog zakona reći kome mi sve ne pomažemo znači s našim prijedlogom. A imali su prigodu znači kroz 4 godine koliko su bili na vlasti riješiti ovaj problem i sve druge probleme i donijeti Ovršni zakon koji ide u korist građana i koji će pomoći evo svim ovim kategorijama o kojima oni govore. Ništa nisu napravili. I ova naša reforma gospodine Bunjac ovo je mali korak. Mi nismo rekli da je ovo nešto najbitnije, ovo je samo jamstvo koje pokazuje da će stvari u Hrvatskoj krenuti u pravom smjeru. Mi smo imali iskustvo sa HDZ-om, došlo je novo vodstvo i nama je trebalo jamstvo koje će nam pokazati da oni žele mijenjati stvari u Hrvatskoj, prvo sitnim koracima a onda nekim većim koracima. I ovdje ste pokušali i vi i kolege iz SDP-a stvari okrenuti u smjeru smanjenja pretplate HRT-a. Mi od toga nismo odustali, potreban nam je jasan hodogram aktivnosti koji će biti predstavljen kroz nekoliko dana i vidjet će se da ćemo mi inzistirati na smanjenju pretplate HRT-a. Ali ne možete ignorirati ovaj problem i reći da on nije bitan za 100 tisuća hrvatskih građana koji su pogođeni ovim odnosno svima onima koji će biti pogođeni. Ovaj novac donošenjem ovog zakona taj novac će ostati u njihovim džepovima. Neće otići Hanžekoviću. I neka Hanžeković i ta ekipa slobodno napadaju MOST, neka slobodno napadaju mene osobno neće me ustrašiti. Nisu nas mnogi ustrašili to smo pokazali i dalje ćemo se boriti za hrvatske građane. Gospodine Bunjac vi imate mogućnost predložiti nekakav prijedlog zakona, nekakav amandman. Mi se ničega ne ustručavamo i ničega se ne bojimo, imamo 14 ruku. Ne možete s 14 ruku u jedan ili dva dana promijeniti sve što je loše u Hrvatskoj ali možete krenuti u pravom smjeru. Ja mislim da smo mi krenuli. Hvala.
Za repliku se javio zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani kolega Grmoja vi jako lijepo izvrćete stvari kako vam odgovara. Nitko u SDP-u vam nije rekao da je ovo promašaj, da je ovo loše. Rečeno je jako korektno i jako točno da je ovo dobar pokušaj i dobra intencija ali da ovo što vi pokušavate riješiti sa zakonom nema nikakve potrebe da rješavate tako to možete riješiti kao vlast na HTV-u danas. Na HTV-u imate svoga ravnatelja HRT-a, HTV-a kako god hoćete kojeg ste vi izglasali sa većinom. Ovdje se radi o jednostavnom procesu kako se nešto naplaćuje ili ne naplaćuje. Uopće nije to dio zakona. Ono što vam SDP pokušava reći da ste vi u kampanji govorili cijelo vrijeme sa svojim uvjetima sa svojim jamstvima da ćete smanjiti pretplatu HTV-a. To smo očekivali danas od vas, a ne ovo. Ovo je zbilja mazanje očiju, ovo je tek sitnica koja uopće nije trebala biti u Saboru. Ozbiljna Vlada bi ovo riješila sama i ne bi ni došlo do Sabora. Ono što SDP, što ja kao predstavnik SDP-a isto očekujem od vas da održite obećanje o smanjenju naknade za HRT pristojbu. I evo ja vas pozivam ako već hoćete biti dosljedni ako hoćete biti kao što tvrdite da jeste a ne u principu tek neki Robin Hood koji se pravi da je Robin Hood dajte u drugom čitanju dodajte u zakon da smanjujete HRT pretplatu. Ako ovaj zakon ide u dva čitanja, znači na javnu raspravu, znači da imate dovoljno vremena da te instrumente stavite u drugo čitanje i ajdemo vidjeti to u drugom čitanju. Onda ćete dobiti i onda ćemo vas podržati u takvom nečem. Ali na ovaj način nešto raditi, tek ustvari mazati oči i nama i građanima zbilja nema smisla. I još zbog toga nas napadati. Mi vam samo govorimo da ovo što danas radite uopće nema potrebe biti u Saboru. Sve može biti odrađeno kroz HRT i kroz Vladu koju vi držite. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Meni je drago da ste priznali da je Vlada Zorana Milanovića odnosno Vlada SDP-a bila neozbiljna Vlada jer ste rekli da bi svaka ozbiljna Vlada riješila ovaj problem. Vaša Vlada nije riješila taj problem i evo trebali su doći MOST-ovci koji će dati ovaj prijedlog zakona. Meni je drago da ste to priznali. A što se tiče svega ostaloga znači smanjenja HRT pretplate mi smo jasno rekli odnosno ja sada u svom izlaganju da će biti jasan hodogram koji će uvažiti sve i da se ide znači u smanjenje troškova samog HRT-a a onda i u smanjenje pretplate. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Ivan Lovrinović.
Evo gospodine predsjedniče Sabora kratko ću samo komentirati. Vi ste maloprije upozorili da se fokusiramo na temu jer da ne govorimo o restrukturiranju itd. Evo na kraju ove rasprave ja bih vama sugerirao da svi efikasnije radimo, dakle pa sad vidim na kraju tema je rasprava o prijedlogu zakona o dopunama Zakona o HRT-a jel' tako? A imamo sljedeću temu prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, gospodine predsjedniče ova tema je sastavni dio Ovršnog zakona jer smo samo pričali o ovrsi odnosno vi ste nas usmjeravali i dobro je da je tako. Pa ja vama sugeriram da sljedeći put ovu temu spojite s ovom jer je to jedna tema.
Hvala. Što se tiče objedinjavanja rasprave to može napraviti se na nekoliko načina, uostalom i predstavnici klubova to mogu predložiti. U trenutku kada smo izložili dnevni red mogli ste npr. i vi ili bilo tko od predstavnika klubova predložiti objedinjenu raspravu. Kako to niste predložili krenuli smo po ovom dnevnom redu. Hvala. Imamo još jedan zahtjev za repliku, zastupnik Branimir Bunjac.
Evo mi smo upravo čuli da će MOST krenuti sitnim koracima pa će biti nakon toga veliki koraci. Međutim, ja podsjećam gospodina Grmoju na poslovicu da se željezo kuje dok je vruće. Konstatiram sasvim odgovorno da vi u sljedeće 4 godine sigurno nećete smanjiti HRT pretplatu a gotovo sam siguran i to da nećete uspjeti provesti čak ni ovaj mršavi prijedlog zakona koji ste upravo sada predložili. Mi ćemo naravno podnijeti amandman na ovaj zakon, ali dopustite da se amandmani ne mogu predlagati na prvo čitanje, pa prema tome kada bude drugo čitanje ovog zakona rado ćemo i sigurno podnijeti amandman na vaš zakonski prijedlog. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Ja se zahvaljujem gospodinu Bunjcu na sudjelovanju u raspravi i evo pozivam i njega i sve ostale zastupnike i klubove da podnesu svoje amandmane, a što se tiče ovoga vidjet ćemo što će se od toga provesti. Mi smo pokazali da nam u politici fotelje i pozicije nisu bitne, da se borimo za načela. To je mogla vidjeti cjelokupna hrvatska javnost, vjerujem i vi. Hvala.
Zahvaljujem. Mogu zaključiti raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, vjerujem da će to biti sutra u 11 sati kada nastavljamo sa sjednicom. Nadam se da će tada biti i točka također o povjerenju Vladi. Sve potrebne materijale dobit ćete na web portalu i u međuvremenu bit će i vama dostavljene na vaša mjesta prije početka sutrašnje sjednice, nastavka sjednice. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 18,10 SATI. Ja ću ponoviti kako sam jučer najavio danas ćemo najprije pristupiti glasovanju o jučer odrađenoj točki prijedlogu Zakon o dopuni Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji, prvo čitanje, P.Z.BR.10. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Rasprava je zaključena. Molio bi samo da se utvrdi kvorum. Hvala. Kvorum imamo, 127 prisutnih zastupnika. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak 1. prihvaća se prijedlog Zakona o dopunama Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji, 2. sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim uključite se. Glasujmo. Tko je za? Hvala. Glasovanje je završeno. 81 zastupnik za, 49 suzdržanih, niti jedan zastupnik protiv. Većinom glasova donijet je zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.