...poslanici, poštovani gosti, otvaram 18. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pored poslanika na sjednicu smo pozvali naše redovne goste predsjedavajućeg i članove Predsjedništva BiH, predsjedavajućeg i članove Savjeta ministara BiH, predstavnike OHR-a, OSCE-a i drugih međunarodnih organizacija u BiH koji su izrazili interes da prisustvuju našim sjednicama i predstavnike određenih nevladinih organizacija. Zbog razmatranja njihovih izvještaja, na sjednicu su pozvani predstavnik Kancelarije za reviziju institucija BiH i predstavnici Institucije ombudusmena za ljudska prava BiH, predstavnici Javnog RTV servisa BiH i predstavnik Kancelarije za razmatranje žalbi. Prema izvještaju službe, konstatujem da sjednici prisustvuje 35 poslanika i konstatujem da imamo kvorum. Odsustvo su opravdali Adem Huskić, Halid Genjac i Denis Bećirović. Imam najavu da će uvaženi poslanik Lagumdžija nam se kasnije pridružiti. Prije nego što pređemo na raspravu o predlogu dnevnog reda, predlažem da riješimo dva prethodna pitanja. Prvo pitanje se tiče Zakona o radijacijskoj i nuklearnoj bezbjednosti. Nakon što je ovaj zakon usvojen u različitom tekstu u oba doma, na 16. sjednici smo usvojili Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o usaglašavanju ovog zakona. Kasnije je ustanovljena jedna greška u vidu viška jednog amandmana koji je bio u Izvještaju, a nije bio predmet usaglašavanja. Zajednička komisija je ponovo zasjedala, otklonila je tu grešku, i dostavila ispravljen Izvještaj o usaglašavanju. Vi ste novi Izvještaj Zajedničke komisije dobili radi informisanja o ispravci greške. Molim da ovo primite na znanje i Zakon o radijacijskoj i nuklearnoj bezbjednosti već je objavljen sa usaglašenim amandmanima. Drugo prethodno pitanje tiče se Prijedloga rezolucije o borbi protiv nasilja nad ženama u porodici koji je uvaženi poslanik Vinko Zorić podnio 3. decembra 2007. godine. U skladu sa stavom (2) člana 148. Poslovnika, Dom treba da se izjasni da li je potrebno da Prijedlog rezolucije prethodno razmatra nadležna komisija. Ukoliko Dom odluči da nije potrebno ovu rezoluciju prethodno razmatrati u komisiji, ona se automatski uvrštava u dnevni red ove sjednice. 2 Stavljam na glasanje, na prijedlog Kolegija i Proširenog kolegija, da ... se ova rezolucija prethodno razmatra u nadležnoj komisiji. Imamo dovoljno vremena da 28., kad vjerujem da će biti sljedeća sjednica, ... bez ikakvih problema, sa mišljenjem ove komisije usvojimo, jer mislim da svi podržavaju ovu rezoluciju. Molim Dom da se pripremi za glasanje da ovu rezoluciju koju je predložio uvaženi poslanik Vinko Zorić, Prijedlog rezolucije o borbi protiv nasilja nad ženama, uputimo u komisijsku fazu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati. Sad! Molim vas, malo strpljenja. Nadam se da će ove tehničke greške brzo biti, jer moramo ponoviti glasanje? Molim vas da ponovimo ovo glasanje, da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Sad! Konstatujem da je „za“ 34, nije bilo „protiv“ i „suzdržanih“ – da je ova rezolucija otišla u komisijsku fazu. Prelazimo sada na raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Vi ste uz poziv za sjednicu dobili prijedlog dnevnog reda 18. sjednice. U skladu sa Poslovnikom, dnevni red je dopunjen sa dvije tačke, i to - Zahtjev poslanika Jerke Ivankovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje. Taj zahtjev je da se uvrsti po 127. tački Poslovnika, što znači da je to obavezna tačka. I drugo je - Izvještaj o učešću pripadnika Oružanih snaga, policijskih i državnih službenika BiH u operacijama podrške miru za period 1.3.2007. do 31.8.2007. godine. Ove izmjene usaglašene su i na Kolegijumu i na Proširenom kolegijumu Doma. Vi ste na klupe dobili dopunjeni prijedlog dnevnog reda i otvaram raspravu o dnevnom redu. Ako nema prijavljenih, konstatujem da 18. sjednica Predstavničkog doma ima sljedeći 1. Usvajanje Zapisnika 16. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja i odgovori; 3. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju postizanja saglasnosti o Prijedlogu zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera; 4. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju postizanja saglasnosti o Prijedlogu zaključka Sefera Halilovića, predloženog u raspravi na nastavku 16. sjednice u povodu zahtjeva SDP-a za rekonstrukciju Savjeta ministara BiH; 3 5. Zahtjev poslanika Jerka Ivankovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine; 7. Prijedlog zakona o internoj reviziji u institucijama Bosne i Hercegovine; 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine – zakon broj 01-02-9-47-107 od 12.9.2007. godine; 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, s Izvještajem Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH; 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine; 11. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač poslanik Drago Kalabić; 12. Prijedlog zakona o vinu, rakiji i drugim proizvodima od grožđa i vina; 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici – predlagač Komisija za spoljnu trgovinu i carine; 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač Komisija za spoljnu trgovinu i carine; 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH, 16. Prijedlog zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti – predlagač poslanik Ekrem Ajanović; 17. Prijedlog zakona o policijskoj strukturi u Bosni i Hercegovini – predlagači poslanici Drago Kalabić i Branko Dokić; 18. Prijedlog kodeksa ponašanja za poslanike i delegate – predlagač Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; 19. Prijedlog odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine – predlagač Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; 20. Prijedlog zaključka o imenovanju članova u Ad hok komisiju za imenovanje tri ombudsmena u Instituciju ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine; 21. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz reda bošnjačkog naroda; 22. Godišnji izvještaj za 2006. godinu Institucije ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine; 23. Izvještaj o radu i poslovanju Javnog radiotelevizijskog servisa Bosne i Hercegovine, sa Izvještajem o radu Upravnog odbora; 24. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija Bosne i Hercegovine o izvršenoj reviziji BHRT-a za 2005. i 2006. godinu; 25. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o obavljenoj reviziji u 2006. godini sljedećih institucija a) Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, b) Komisije za imovinske zahtjeve raseljenih osoba i izbjeglica, c) Komisije za koncesije BiH, 4 d) Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH, e) Službe za poslove sa strancima, f) Centralne izborne komisije BiH, g) Uprave za indirektno oporezivanje BiH, h) Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja, i) Kancelarije za razmatranje žalbi BiH, j) Kancelarije za veterinarstvo BiH, k) Kancelarije za zakonodavstvo BiH, l) Državne granične službe BiH (DGS), m) Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2006. godinu; 26. Zbirni izvještaj Komisije za finansije i budžet o izvještajima Kancelarije o reviziji finansijskog poslovanja institucija BiH za 2006. godinu, sa Prijedlogom zaključaka i preporuka; 27. Izvještaj o učešću pripadnika Oružanih snaga, policijskih i državnih službenika BiH u operacijama podrške miru za period od 1.3.2007. do 31.8.2007. godine; 28. Informacija o neovlašćenoj proizvodnji i stavljanju u promet opojnih droga u Bosni i Hercegovini u periodu 2005. i 2006. godine, sa tendencijama i za prvih šest mjeseci 2007. godine; 29. Informacija Savjeta ministara BiH o realizaciji zaključaka sa 59. i 73. sjednice Doma prethodnog saziva povodom razmatranja Prijedloga zaključaka Komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil o rezultatima rješavanja predstavke Udruženja decertifikovanih policajaca Federacije BiH i Udruženja decertifikovanih policajaca Republike Srpske – predlagač poslanik Zlatko Lagumdžija; 30. Prijedlog zaključaka Zajedničkog kolegijuma oba doma povodom rasprave na 7. zajedničkoj sjednici oba doma; 31. Prijedlog zaključaka u vezi s Informacijom o racionalizaciji DKP mreže u BiH – podnosilac Komisija za spoljne poslove Predstavničkog doma; 32. Prijedlog zaključka o formiranju Privremene zajedničke komisije za utvrđivanje devizne štednje građana BiH, položene na račune domicilnih banaka i filijala u Bosni i Hercegovini; 33. Prijedlog zaključka u vezi sa raspoređivanjem ostvarenog akumuliranog viška prihoda, iskazanog u Izvještaju o izvršenju Budžeta institucija BiH – predlagač Komisija za finansije i budžet; 34. Mišljenje Komisije za finansije i budžet o materijalima Kancelarije za razmatranje žalbi, sa Prijedlogom zaključaka; 35. Inicijativa poslanika Denisa Bećirovića od 6. septembra 2007. godine u vezi sa stadionom pod Bijelim brijegom; 36. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Sporazuma o ekonomskoj, trgovinskoj i tehničkoj saradnji između Bosne i Hercegovine i Vlade Države Katar, b) Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Rumunije o saradnji u borbi protiv terorizma i organizovanog kriminala, c) Sporazuma o saradnji u području obrazovanja, kulture i sporta između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Italije, d) Evropske konvencije o državljanstvu, 5 e) Sporazum između Vlade Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o finansijskoj saradnji u 1995. godini. Kao što smo u pozivu za sjednicu napomenuli, zbog obimnosti dnevnog reda, moguće je da zasjedamo dva dana. Dakle, dok ne realizujemo cijeli dnevni red, radi toga molim vas da vodimo računa i racionalno trošimo vrijeme u svojoj raspravi. Istovremeno želim da vas obavijestim da je sasvim izgledna mogućnost da nakon sutrašnjeg završetka zasjedanja 18. sjednice održimo posebnu sjednicu, na kojoj će biti samo jedna tačka dnevnog reda Potvrđivanje predsjedavajućeg Savjeta ministara. Poštovane dame i gospodo, osjećam dužnost da vas podsjetim da smo na prethodnoj sjednici usvojili izmjene i dopune Poslovnika Predstavničkog doma. Objavljene su u „Službenom glasniku“. Predsjednici klubova su to dobili, međutim odredba člana 184. propisuje da će se postupak sa prijedlozima zakona i drugih koji se već nalaze u parlamentarnoj proceduri okončati prema odredbama dosadašnjeg poslovnika. Dobili ste taj tekst i nadam se da neće biti zabune. Ako bude, te ćemo stvari rešavati u hodu. I, prva tačka dnevnog reda, prelazimo na dnevni red, je Ad. 1. Zapisnik sa 16. sjednice Predstavničkog doma
Radi se o ovaj intervenciji: dakle, na strani 5. pod tačkom Ad.5. izmjene Zakona o putnim ispravama, nema podataka o broju glasova „za“, „protiv“ i „suzdržan“, samo se konstatira da je ovaj zakon usvojen. Dakle, mislim da treba navesti koliko je bilo glasova „za“, koliko „protiv“, koliko „suzdržanih“.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Nanić. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Članovi vlade, kolegice i kolege poslanici, ja bih htio intervenisati na Zapisnik sa 15. sjednice. I meni je zaista žao što to sada radim, jer uvidom naknadnim je utvrđeno da je konstatirano u Zapisniku da ja nisam bio prisutan na sjednici, a stvarna istina je da sam ja bio prisutan na sjednici. I, to je u javnost, medijski otišlo u sredstvima informisanja u Izvještaju Centra civilnih inicijativa, jedna laž koja zaista ovdje nama nije potrebna i to se već drugi put 6 dešava da odlazi u javnost: jednom preko web stranice, sada i preko web stranice i putem medija neistina jedna koja je ovdje bila prisutna. Znači, Husein Nanić je bio prisutan na 15. sjednici. U Zapisniku 15. sjednice konstatirano da nisam bio i ja zaista ne mogu sve zapisnike čitati redom i pratiti situaciju onu koja je očigledna i provjeravati stvari koje su jasne i evidentirane. I zbog toga, ja zaista izražavam svoje neslaganje sa načinom rada onog ko radi ove zapisnike. Već dva puta u mom imenu su stvari koje ruše moj autoritet i govore neistinu o meni kao poslaniku i mom radu u Parlamentu.
Zahvaljujem. Mislim da primjedba koju je gospodin Belkić rekao da stoji. Znači, mi ćemo napraviti ispravku u vezi sa rezultatima glasanja. Što je gospodin Nanić napravio primjedbu, ja mislim da svaki poslanik treba da pročita i zapisnik jer je veoma bitan, a mi ćemo se potruditi da tehnička služba svoje poslove radi kvalitetno, iako mislim da radi kvalitetno. Ali možda na početku, ... možda na početku sjednice da niste bili prisutni, pa da ste se pridružili kasnije, ali to moramo provjeriti. Ako to bude tako, nemam ništa protiv da se napravi ispravka i u Zapisniku sa 15. sjednice. Da li se neko javlja možda još u vezi sa ovim zapisnikom ... Evo, već je popravljeno, dobijam obavještenje i na web stranici da je popravljeno i napravljena ispravka u vezi sa Zapisnikom sa 15. sjednice. Da li ima neko još nekakve primjedbe? Ako nema, molim vas, zaključujem raspravu o Zapisniku, da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Sad! „Za“ 34, „protiv“ nije bilo, „suzdržanih“ nije bilo. Ad. 2. Poslanička pitanja i odgovori Kao što znate, na 17. sjednici nismo imali poslanička pitanja i odgovore. Za ovu sjednicu se zato prikupilo dosta odgovora na poslanička pitanja i ja ću ih nabrojati. Odgovore su dobili na svoja pitanja: gospodin Niko Lozančić od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 9. sjednici; gospodin Šefik Džaferović, Rifat Dolić, Momčilo Novaković, Martin Raguž i Adem Huskić od Savjeta ministara, na pitanja postavljena na 10. sjednici; uvaženi poslanik Sadik Bahtić, Drago Kalabić, Adem Huskić i Sefer Halilović od Savjeta ministara, na pitanja postavljena na 12. sjednici; uvaženi poslanik Rifat Dolić od Centralne banke i od Tužilaštva BiH, na pitanje postavljeno na 14. sjednici; Sefer Halilović od Ministarstva bezbjednosti; Niko Lozančić, Sadik Bahtić, Rifat Dolić od Savjeta ministara, na pitanja postavljena na 14. sjednici; Slavko Jovičić, Lazar Prodanović, Rifat Dolić od Savjeta ministara i od Kolegijuma Doma, na pitanja postavljena na 14. sjednici; Zlatko Lagumdžija od 7 Centralne izborne komisije, na pitanje postavljeno na 14. sjednici; Drago Kalabić od Tužilaštva BiH, na pitanje postavljeno na 14. sjednici; poslanik Rifat Dolić od Javnog preduzeća Elektroprivrede BiH, na pitanje postavljeno na 14. sjednici; poslanik Sefer Halilović od Uprave za indirektno oporezivanje, na pitanje postavljeno na 14. sjednici; uvaženi poslanik Jozo Križanović od Kolegijuma Doma, na pitanje postavljeno na 15. sjednici i poslanik Remzija Kadrić od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 15. sajednici; uvaženi poslanik Denis Bećirović od Kolegijuma oba doma, na pitanje postavljeno na 15. sjednici; poslanik Rifat Dolić od Agencije za privatizaciju, na pitanje postavljeno na 15. sjednici; uvažena poslanica Azra Alajbegović od Savjeta ministara, na pitanje postavljeno na 15. sjednici i uvažena poslanica Snježana Rajilić od Uprave za indirektno oporezivanje, na pitanje postavljeno na 15. sjednici. Po običaju, idemo, prvo, komentari na pitanja. Molim vas da se prijavite, a nakon toga ćemo dati mogućnost poslanicima da postave nova pitanja. Uvaženi poslanik Lozančić prvi, Jovičić, Dolić, Halilović itd.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, ja sam postavio pitanje Vijeću ministara i Regulatornoj agenciji za komunikacije i pitao sam: Koja je opravdanost Odluke Regulatorne agencije za komunikacije o uvođenju naplate nacionalnog roaminga između tri operatera mobilne telefonije u BiH? Dobio sam kao odgovor Odluku Regulatorne agencije ali nisam odgovor: koja je opravdanost uvođenja, donošenja takve odluke! I, osobno, i nakon što sam dobio Odluku, izražavam svoje negodovanje. Mislim da ne postoji nikakva opravdanost za donošenje ove odluke jer mislim da ovom odlukom Regulatorna agencija omogućava mobilnim operaterima u BiH da lošu kvalitetu svojih usluga naplaćuju od građana, umjesto da iz ekstra profita iste prihode koji ostvaruju između sebe kompenziraju lošu uslugu koju pružaju. Zbog toga tražim od Vijeća ministara i Regulatorne agencije da ovu odluku preispitanju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, članovi Savjeta ministara, poštovani gosti, kao što vam je poznato, već sam na 2. sjednici Predstavničkog doma postavio pitanje o nacionalnoj strukturi zaposlenih u svim institucijama BiH. Dobio sam odgovor sa kojim nisam zadovoljan iz više razloga. Prvo, ja nisam tražio sistematizaciju po raznim ministarstvima i agencijama nego nacionalnu strukturu, ponavljam, sa imenom i prezimenom ko tamo sjedi. Kako ću, recimo, biti zadovoljan ako u Ministarstvu bezbjednosti stoje samo tri imena: dakle ministar, njegov zamjenik i sekretar ovog ministarstva, 8 a štampa ovih dana bruji kako je to ministarstvo očišćeno od Srba što se tiče rukovodeće strukture. Dakle, mogao bih sad, ali nemam, naravno, pravo i neću da zloupotrebljavam vrijeme da dva dana govorim kako su ove institucije neozbiljne. Recimo, dobijem jedan odgovor: direktor! Pa, je li on tamo sam sjedi? Ima li on sekretaricu? Ima li on vozača, ima li on saradnike, ima li on ikoga živa? Ali zato mogu i da ... pohvalno se izrazim, naravno, za neke institucije, gdje su prekoračili dozvoljena sredstva, pa su i to neki naveli, neki su sve različito. Zar Savjet ministara nije mogao sve agencije obavezati odlukom da svi jednoobrazno dostave? Ili oni mene ne razumiju ili ću ja stalno ponavljati isto – ime i prezime, ko tamo sjedi! Pa nije državna tajna koliko ima neko ministarstvo ili agencija zaposlenih i ko je tamo, sa imenom i prezimenom, ponavljam. Ali ono što zaista pohvalno mogu da kažem, evo primjera, evo primjera Zajedničke službe i to ovog parlamenta i sekretara gospodina Aljoše Čampare. Pogledajte njegov izvještaj, sve jasno piše – ko je zaposlen, kada je zaposlen, od kada sjedi, je li po ugovoru primljen, raspisan novi konkurs. Takav ja izvještaj tražim za sve institucije. Takav izvještaj treba ovom narodu da me svaki dan ne zovu ljudi kako svako se ovdje bori za konstitutivnost naroda po popisu '91. godine, a takav je debalans u svim nekim institucijama da je to prosto neshvatljivo. Hoćemo li mi poštovati na državnom nivou konstitutivnost naroda ili ćemo se samo bazirati na ono što se dešava u opštini nekoj u RS gdje naravno to nije ispoštovano ili u Federaciji. Odavde moramo početi. Zato ponavljam ista pitanja. Nisam zadovoljan sa odgovorom od svih institucija BiH. Hoću da dobijem odgovor – ime i prezime, njegovu nacionalnu pripadnost, a ne da mi piše građanin, jer ... se podrazumijeva da smo građani, nego je li Bošnjak, Srbin, Hrvat ili ostali. Hoću takav izvještaj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći: uvaženi poslanik Dolić. Izvolite.
Gospodo, predsjedavajući, cijenjeni kolegice i kolege, uvaženi gosti, u vremenu između dva zasjedanja, ja sam dobio dakle odgovore na četiri poslanička pitanja. Sa tri odgovora sam zadovoljan i ovom prilikom zahvaljujem guverneru Narodne banke, direktoru Elektroprivrede i ministru za ljudska prava i izbjeglice na dostavljenim odgovorima. Na jedno poslaničko pitanje, postavljeno na 14. sjednici 6.9., dobio sam dva odgovora. Naime, od Ministarstva inostranih poslova, Ministarstva pravde i nadležnog tužilaštva u BiH zatražio sam službenu prepisku sa Ministarstvom inostranih poslova Republike Hrvatske, Haškim tribunalom i Ambasadom BiH u Republici Hrvatskoj po predmetu Fikret Abdić u vremenu od 7. augusta '95. do kraja 2002. godine. Dobio sam odgovor Tužilaštva BiH, u kojem se kaže da po logici stvari oni tada nisu postojali i da ne posjeduju takvu prepisku. Ja sam, između ostalih, tražio dakle odgovor od nadležnog tužilaštva u BiH a to je Kantonalno tužilaštvo u Bihaću, a ne Tužilaštvo BiH, dakle Tužilaštvu BiH ja nisam ni postavio pitanje. Drugi odgovor dobio sam od generalnog tajnika Vijeća ministara koje je sabralo prepiske od Ministarstva civilnih poslova, Ministarstva vanjskih poslova i Ministarstva pravosuđa i dostavilo ukupno 10 dopisa. Nažalost, moram reći da sam dobio samo dio prepiske jer ja posjedujem dopise na ovim 9 relacijama koje nisam dobio u odgovoru. Za mene je pitanje zašto nisam dobio svu prepisku ili su neki dopisi ... išli privatno sa potpisom institucije. Dakle, molim da mi se odgovor na pitanje kompletira onako kako sam tražio u poslaničkom pitanju, postavljenom na 14. sjednici. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Halilović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, ja sam dobio odgovor na poslaničko pitanje koje sam postavio direktoru Uprave za indirektno oporezivanje gospodinu Kemalu Čauševiću. Naime, samo kratko da vas podsjetim: ja u dva navrata pokušavam da gospodin Kemal Čaušević odgovori vrlo konkretno na pitanje utaje ... između 5 i 6 miliona KM koje su nestale, zapravo ... koje su pokradene, i gospodin Čaušević po drugi put pokušava da prodaje maglu i ja ga pitam jedno, on odgovara potpuno drugo. Ja sam dobio na pitanja skoro 100 stranica ...odgovor, na skoro 100 stranica, a drugo je ono pitanje, a odgovor na prvo pitanje je bio još veći. Međutim, u odgovoru na pitanje nema uopšte, u ovom njegovom dopisu, nema odgovora na postavljena pitanja. U svom odgovoru gospodin Kemal Čaušević uopšte nije odgovorio na moje pitanje: Zašto niko od carinskih radnika u Carinskoj ispostavi Sarajevo nije odgovarao u slučaju preduzeća Omerta d.o.o. Sarajevo i nisu tačni navodi gospodina Kemala Čauševića: da je Carinska ispostava Sarajevo zahtjeve upućivala, citiram: nasumičnim izborom, te da ... iz tog razloga ne počinje teći rok od 10 mjeseci zbog čega bi se moglo uskratiti pravo na povlašteni tretman i izvršiti naplata uvoznih dažbina. Razlog za ovakvu tvrdnju vidim u činjenici da je Carinska ispostava Sarajevo svojim dopisom broj 9028/05 od 17.11.2007. godine izrazila (pod znacima navoda) 'opravdanu sumnju u autentičnost potvrde o porijeklu robe EUR 1', te ciljano ... EUR 1 na provjeru za tzv. 'šoping ture.' Kao dokaz tvrdnji, koja je očita i jasna ljudima koji se, kako kaže gospodin Čaušević, 'ne razumiju u ovu', citiram, 'složenu i stručnu problematiku', navodim i dopis Uprave za indirektno oporezivanje prema Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa ... od 30.12.2005. godine i dopis od 8.5.2006. godine koje je potpisao pomoćnik gospodina Čauševića za carine gospodin Bogdan Novaković u kojem se, kažem, citiram: 'Regionalni centar Sarajevo sumnja da ista ispunjava propisane uslove za sticanje statusa robe porijeklom iz Republike Turske i primjenu prefercionalnog tretmana iz kog razloga traži provjeru.' Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Prodanović. Izvolite. 10
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege poslanici, predstavnici Savjeta ministara, ja sam zadovoljan da je Savjet ministara odgovorio na moje postavljeno pitanje od 6.9. ove godine koje se odnosi na rad Jedinice za implementaciju projekta sanacije Psihijatrijske klinike „Podromanija Sokolac“ ali želio bih da ukažem na primjedbu i smatram da Savjet ministara ovim odgovorom nije riješio jednu veoma značajnu obavezu koja je proistekla kao što je javnost upoznata ... pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu, odlukom Suda od 11.10.2005. godine u predmetu Fikret Hadžić protiv BiH. BiH se obavezala da po zaključivanju prijateljske nagodbe da će ... osuđenici/pacijenti prema kojima je izrečena mjera obaveznog psihijatrijskog liječenja biti izmješteni u odgovarajući objekat u BiH, najkasnije do 31.12.2005. godine. Dakle, dvije godine je prošlo od obaveze BiH prema odluci Suda za ljudska prava u Strazburu, a da se od ove inicijative ništa nije učinilo iako su sredstva koja je Vlada Švajcarske Konfederacije u iznosu od 2 miliona i 800 hiljada švajcarskih franaka – operativna i nalaze se na računu Ministarstva finansija BiH. Ja smatram da Savjet ministara treba hitno da ubrza dogovore sa vladama entiteta, da Ministarstvo pravde BiH mora učiniti što je moguće hitnije realizaciju ove svoje obaveze kojom je nagodbom, dakle koje je nagodbom prihvatila i da u tom smislu Savjet ministara pri donošenju ovih mjera pored zaključaka mora da razmisli o potrebi promjene Nadzornog odbora Jedinice za implementaciju. Smatram da, između ostalog, i ovaj organ snosi značajnu odgovornost zajedno sa Ministarstvom pravde. Psihijatrijski bolesnici ... dakle, osuđenici koji zahtijevaju psihijatrijski nadzor i liječenje, prema odluci ovog suda i prema ocjeni javnosti a ne samo oni već svi psihijatrijski bolesnici žive, odnosno, liječe se u tragično lošim uslovima u BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo redoslijed. Uvaženi poslanik Jukić, pa Bahtić, pa Raguž, tim redom. Izvolite. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja, ja sam vas vidio, uvaženi poslanik Dokić.
nije uključen mikrofon
Dozvolite samo da Vam kažem, nisam Vam dao riječ. Znači, ja sam Vas vidio i htio sam, htio sam da Vam kažem da na ovome spisku, koji sam pročitao, Vas nisam našao da ste dobili pitanje i smatrao sam da ste se Vi javili za novo pitanje, ali na ovome spisku znači Vas nema. 11
nije uključen mikrofon
Onda smo trebali ... kao intervenciju staviti. Znate, znači, nisam Vas previdio, vidio sam Vas a možete dobiti riječ odmah poslije poslanika Jukića.
Gospodine predsjedatelju, dame i gospodo, ja sam se upravo javio za pitanje tako da, evo, ako je ... u tome bio problem, onda.
Ja bih Vas zamolio da prvo dopustimo one koji su dobili pitanje. Evo, uvaženi poslanik Dokić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Naime, ja sam, kao što vam je poznato, uputio jedno pitanje Savjetu ministara: Šta će uraditi po pitanju vrlo neprofesionalnog, vrlo neprofesionalne katalogizacije u Nacionalnoj univerzitetskoj biblioteci u Sarajevu gdje su neki književnici, Srbi i Hrvati, katoligizirani da pišu bosanskim jezikom? Na to nisam dobio odgovor, a prošlo je već više od dva mjeseca. Moram da kažem da je evo i, da su i mediji u Sarajevu osudili takav, takav pokušaj Nacionalne univerzitetske biblioteke u Sarajevu da krivotvori vrlo važno pitanje. Baš koristim izraz ... koji sam čitao u sarajevskim medijima da je to svojevrsno krivotvorenje istorije same književnosti i postavlja se zaista veoma otvoreno pitanje da li je Univerzitetska biblioteka u Sarajevu zloupotrijebila onaj predznak nacionalni i da ga ne koristi u smislu da je to državni već da je ta biblioteka u stvari biblioteka koja izgleda zagovara samo ono što pripada jednom od tri konstitutivna naroda u BiH. Ovo smatram, evo nakon i onog pitanja koje sam postavio, veoma važnim, veoma važnim pitanjem i zbog toga, ukoliko ne dobijem odgovor do sljedeće sjednice, ja ću pokrenuti skupštinsku raspravu po ovom veoma važnom pitanju. Hvala vam.
Zahvaljujem. Iz službe ćemo napisati još jednu urgenciju, iako smo napisali već jednu urgenciju za to pitanje a nakon toga ćete vi odlučiti kako ćete dalje. Uvaženi poslanik Bahtić. Izvolite.
Zahvaljujem. 12 Zadovoljan sam. Dobio sam odgovore na većinu svojih pitanja ali nisam zadovoljan sa odgovorima kad je u pitanju CIPS. U potpunosti podržavam kolegu Jovičića. Maloprije je diskutirao, tražio nacionalni sastav uposlenih u institucijama. Ja sam u CIPS-u postavio pitanje: Kakav je nacionalni sastav uposlenih u CIPS-u? Odgovor je nepotpun: 50% ... uposlenika srpske nacionalnosti. Znamo da ima veliki broj na određeno i da je sad u toku postupak na određeno da se prime, na neodređeno, i taj će se onda procenat još drastičnije, tako će biti 65%, a svi ostali 35%. Molim da se o ovome vodi računa kada se budu popunjavali ... CIPS. Znamo da je CIPS mozak, memorija svih podataka građana BiH i to je vrlo bitno. Pitao sam: Ko radi na bazama podataka i od kada? Dobio sam odgovor – tačan je. Rade četiri čovjeka, svi su iste nacionalnosti: Srđan Nogo, Predrag Sančanin, Dubravko Ilić i Darko Ljuboje. Onda se pitam kako nam cure lični podaci! Pitao sam: Kako je CIPS od svojih sredstava vršio građevinske radove proširenja prostora za izradu registarskih tablica u Centru za ... u Banjoj Luci? Dobio sam odgovor iz čega se sve vidi da sam bio u pravu. I piše, piše u odgovoru da je, navodno: Konkretno ulaganje izvršeno uz saglasnost vlasnika prostora, znači uz saglasnost vlasnika prostora i da se vodi u finansijskim knjigama kao ulaganje ... objekat. Međutim, ali kaže: ne i uz saglasnost onih koji su ugovor potpisali, znači ... nema Ministarstva civilnih poslova, Ministarstva finansija i trezora BiH. Po meni je to sasvim nelogično. Ovde treba saglasnost ... Vijeća ministara, resornog ministarstva, jer radi se o 22 hiljade maraka, ulaže se u tuđi objekat, povećava se broj kvadratnih metara, povećava se zakupnina. Znači, ne može u takvoj saglasnosti onaj tamo ko izdaje privatni prostor. To je meni van svake pameti. Da li se ikad vrši popis i otpis karata, kartica kao i poništenih ličnih karata i vozačkih dozvola, ko vrši taj popisni otpis? Iz odgovora se može vidjeti da Direkcija još nikad nije izvršila popis poništenih ličnih karata i vozačkih dozvola, s obzirom da se one ... vraćaju u CIPS. Također, nije nikad izvršena inventura popisivanja i prebrojavanja škart kartica ili bilo kojeg ličnog dokumenta, što otvara mogućnost manipulacije, jer u ovakvim uslovima, kod nas, sa svih strana, optužuju i podmeću nam da neki teroristi imaju u BiH dokumente. To je nedopustivo, pogotovo, što se škart kartice neće trajno čuvati. Znači, ako nemaju evidencije, ni inventure, ni kontrole ... navedenog, nema ni sigurnosti, onda ne može biti prostora ili zloupotreba. Kod pitanja nabavke ručnih skenera, dobio sam odgovor, iz čega se vidi da je tu bilo zloupotreba. Stvari nabavljano po pet puta više, nemam ništa protiv, međutim ručni skeneri za otiske prstiju koji su plaćeni ... 400 KM kupljeni su takvi da mi sad ... – prstiju koji su nam uzimali prilikom zamjene ličnih karata – ne možemo ništa. Moraju se nabavljati novi. Zna se ko je to radio, ko je nabavljao, koja firma nam je bila dobavljač. Uposlenih ima na platnom spisku po ugovoru o djelu koji imaju ogromna primanja u ... zaposlena ima i u CIPS-u. Mislim da takve stvari treba da vidimo i da nam radi onaj ko treba, a ne oni koji rade po privatnim kompanijama i u državnim firmama. Toliko i hvala. 13
Uvaženi poslanik Raguž. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedatelju. Ja sam 13.6. postavio sljedeće zastupničko pitanje: Dokle je stigla istraga vezana za smrt Ive Bartulovića, povratnika u banjalučko naselje Barlovci, i, drugo, u sklopu istog, kakvo je trenutno stanje sigurnosti ... posebnim naglaskom na sigurnost povratnika? i mogu reći da sam najvećim dijelom zadovoljan dobijenim odgovorom, ali je vrlo važno da kažem neke stvari vezano za ovaj odgovor. Znači, što se tiče samog odgovora na prvo pitanje dobio sam jasnu informaciju od MUP-a RS gdje su uhićeni počinitelji i ... gdje su poduzete sve neophodne radnje što je ohrabrujuće, ali sa odgovorom na drugo pitanje, a to je de facto stanje sigurnosti vezano za implementaciju Aneksa VII, bez obzira na značajne napore koje sam ovdje dobio, ne mogu biti do kraja zadovoljan. Reći ću zašto. Ovdje, vezano za RS, navedene su radnje koje je policija i MUP RS poduzeo od formiranja određenih policijskih postaja do drugačije organizacije vezano za naselja gdje su najizraženiji bili povratci, ali je jasno da ni u ovom odgovoru nema sadržajno ocjena zbog čega, kako i na koji način, i kojom dinamikom, i šta je sve učinjeno na preveniranju. Dolazi do ugrožavanja osobnih i ljudskih sloboda povratnika, a isto tako iz Federacije dobio sam pregled po svim županijama, odnosno kantonima, i izdvojit ću samo jedan primjer koji je vezan za Unsko-sansku županiju gdje, ni godinu i više dana nakon ubojstva povratnice Trkulja Marije u naselju ... Sanski Most, nisu otkriveni počinioci. Znači, postoji još puno stvari ... koje bi trebalo uraditi na jednostavno efikasnijim mjerama i osposobljavanju svih političkih struktura da bi se ovo pitanje dovelo na jednu razinu gdje bi se jamčila sigurnost svim povratnicima. A javio sam se, pogotovo za riječ, zato što Ministarstvo sigurnosti je bilo ovdje samo poštar i de facto fizički ... povezalo dva izvješća, ova MUP-a RS-a i MUP-a Federacije, nije dalo nijednu vlastitu ocjenu i prosudbu stanja sigurnosti, a mislim da je to moralo uraditi i da bi to trebalo biti ... sastavni dio odgovora, znači da i Vijeće ministara preuzme svoj dio odgovornosti iz svojih nadležnosti. Drugo, dinamika? Četiri mjeseca je trebalo da se odgovori prema Parlamentu, a Parlamentu evo dva mjeseca od primitka da se nađe na dnevnom redu. Šest mjeseci – dakle ta dimenzija zaista ne može se – ne može se opravdati! Evo, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Križanović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja imam dva razloga da komentiram ovaj odgovor. Podsjetit ću da se radi o odgovoru na moje pitanje u vezi sa tekstom himne BiH. 14 Prvi razlog što sam se javio jeste da izrazim zadovoljstvo odgovorom koji je dao Kolegij ovog doma, i to u propisanom roku i vrlo korektan, a drugi razlog da izrazim nezadovoljstvo zbog toga što sam morao uključiti Kolegij ovog doma da bih dobio odgovor. Podsjetit ću vas da je ovaj dom donio inicijativu za provođenje kompletne procedure da se dođe do teksta himne BiH. To je bilo prije više od dvije i po godine. I u odgovoru koji je došao od Ministarstva pravde stoji da je Vijeće ministara, dakle prije 14 mjeseci, 31.8. prošle godine, zadužilo Ministarstvo pravde BiH da pripremi i Vijeću ministara dostavi Odluku o formiranju Komisije za izbor teksta himne itd. Evo vidite, dakle ovo je jedan od primjera kako se provode zaključci, odluke koje donosi ovaj dom. Dakle, zadovoljan sam odgovorom, nisam zadovoljan sadržinom odgovora, odnosom prema ovom pitanju i posebno sam sumnjičav prema onome što se kaže u odgovoru da će ovaj posao biti završen do kraja petog mjeseca naredne godine a treba, vidite, više od godinu i po dana da se uopće konstituira ova komisija koja treba da to provede. Ja ću ... sigurno ovo problematizirati već početkom iduće godine i tražiti i izaći sa inicijativom da se uspostavi jedna kontinuirana praksa izvještavanja rada ove komisije prema ovom domu, jer se radi o zaključku ovoga doma. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Džaferović. Izvolite.
Predsjedavajući, koleginice i kolege, zadovoljan sam odgovorom, ali sam strašno nezadovoljan stanjem u oblastima na koje se moje pitanje i odgovor odnosilo. BiH ima masu neuređenih odnosa sa svojim susjedima, počev od imovinsko-pravnih, socijalnih granica, a ja ne čujem neke aktivnosti državnih organa na tom planu. Mi treba da razvijamo regionalnu saradnju, a nemamo zaključene ugovore o granici ni sa Hrvatskom, ni sa Slovenijom, ni sa Crnom Gorom. Nemamo zaključene ugovore o imovinsko-pravnim odnosima, osim sa Makedonijom, ni sa jednom zemljom bivše Jugoslavije. Masa radnika iz BiH ne mogu, koji su radili u drugim republikama u sastavu bivše Jugoslavije, ne mogu ostvariti svoja prava a ja ne vidim neku aktivnost državnih organa, prije svega Vijeća ministara, na planu borbe za zaštitu naših, kao da to nije naše, imovinskih interesa u tim zemljama i prava realiziranih i ostvarenih prava naših, naših ljudi. Pitanje se odnosilo na ugovor o imovinsko-pravnim odnosima, istina s Republikom Hrvatskom, i taj ugovor je doveden do određenog nivoa, ali izgleda zbog neslaganja unutar nas, u BiH, zbog stava RS-a, nemamo zaključen taj ugovor. Ja tražim od Vijeća ministara, ako hoćemo da imamo dobru regionalnu saradnju, ako hoćemo da idemo svi evropskim putem, da se drži dnevna ažurnost po ovim pitanjima odnosa BiH sa našim susjedima. Nije moguće imati dobre odnose, a zalažemo se svi deklarativno za dobre odnose, a ne dozvoljavati da se zaključi ugovor o imovinskim odnosima, socijalnom osiguranju, granici. Dakle, tražim dnevnu ažurnost Vijeća ministara po ovim pitanjima i hoću da bh. javnost zna šta se tu dešava u svakom trenutku i tražim intervenciju naših organa putem Evropske komisije i evropskih institucija, jer ovo 15 pitanje se, konačno 15 godina nakon nezavisnosti, mora razriješiti sa susjedima, ova pitanja, ne pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ja imam prijavljene po redoslijedu: uvaženi poslanik Novaković, uvažena poslanica Alajbegović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegija, kolege poslanici, moram reći da ne mogu reći da nisam zadovoljan odgovorom, ali nisam zadovoljan sa onim što piše u odgovoru. Naime, ja sam tražio da mi Savet ministara dostavi spisak imovine čiji je titular Socijalistička Republika BiH, a na koje institucije BiH plaćaju zakupninu iz Budžeta institucija BiH. I onda sam dobio odgovor koji je vrlo interesantan da, recimo, Ustavni sud, sad da ne govorim znači upisane u ZK itd. itd. – koriste Predsjedništvo, Ustavni sud BiH, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i neki organi Federacije. Pa onda nekretnine u ul.Valtera Perića koristi Vrhovni sud Federacije BiH, pa onda nekretnine u ulici Kranjčevićeva br. 24. Dom pisaca, pa onda nekretnina koja se nalazi u ul. Obala Maka Dizdara koristi Federalno ministarstvo obrazovanja i nauke, pa onda nekretnina koju koristi MUP Federacije BiH, pa Viša upravna škola Federacije BiH, odnosno Kantona Sarajevo. Dakle, jedan broj nekretnina koje su u Sarajevu čiji je vlasnik BiH, a koje koristi Federacija BiH. Takođe sam dobio i tri nekretnine za koje se ne zna ko je trenutni korisnik, odnosno u odgovoru piše: Nema podataka o trenutnom korisniku, a kod jednog odgovora piše: Nema informacije da li je ista privatizovana. Mene zanima i molio bih da mi se dopuni odgovor: - Da li na nekretnine koje sada koristi Federacija BiH, da li se uplaćuje zakupnina? Znači, da li institucije Federacije BiH uplaćuju zakupnine u Budžet institucija BiH, s obzirom da ovdje to nije jasno i, takođe, tražim da se utvrde podaci kojih sada nema. Ja vjerujem da je moguće utvrdi, ako ništa, da li je nešto privatizovano ili ne. I naime, ovdje je, sad u sledećoj tabeli imamo da se izdvaja ukupno znači 2 miliona 797 hiljada 912, 95 KM (2.797.912,95 KM) na ime smještaja institucija BiH. Dakle, je li moguće da se neke od ovih institucija smjeste u prostore gdje se sada nalaze institucije Federacije BiH, pa da se ne plaća ovoliki zakup? S obzirom da, kažem, činjenica je ... ... da ti odnosi, najblaže rečeno, nisu do kraja riješeni. Hvala vam lijepo. 16
Zahvaljujem. S obzirom da se radi o dopuni odgovora, ja mislim pisano, da bi trebalo da nam dostavite vaš zahtjev. Uvažena poslanica Alajbegović je sljedeća. Izvolite.
nije uključen mikrofon
Zahvaljujem. Mi smo iscrpili sve one koji su se javili u vezi sa odgovorom na postavljeno pitanje. I sad idemo po redosledu onih koji su se prijavili za nova pitanja. Znači, uvaženi poslanik Erić, pa Bahtić, Nanić, Mehmedović itd. Jukić, naravno.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, cijenjeni gosti, mi se nismo razumjeli. Ja sam upravo htio da pitam na moje pitanje koje sam postavio Predsjedništvu BiH, a odnosi se na Ugovor između Srpske pravoslavne crkve i BiH. Nisam ga dobio, i molim vas da, znači, provjerite šta je bilo sa tim. Imajući u vidu, kad smo usvajali Ugovor sa Svetom Stolicom, da su ta dva ugovora trebala da idu paralelno, dogovorili smo da usvojimo ovaj i da će ovaj brzo biti gotov. Koliko ja imam informacija, svi papiri su stigli u Predsjedništvo, znači samo da vidimo šta je sa tim. Hvala.
Imamo uvjeravanje iz Predsjedništva da će to biti gotovo za narednu sjednicu. Sljedeći se javio uvaženi poslanik Jukić.
Dakle, moje pitanje upućeno je Vijeću ministara BiH. - Šta će učiniti, odnosno šta čini Vijeće ministara BiH da se osigura – a što je zakonska obveza – pokrivenost kvalitetnim signalom javnih RTV servisa na cijelom prostoru BiH? Naime, već duže vrijeme na velikom dijelu zapadne Hercegovine i zapadne Bosne uopće nema signala BHT1, a signal FTV je vrlo lošeg kvaliteta, tako da su građani na ovom prostoru lišeni prava i mogućnosti pratiti programe ova dva javna RTV servisa. Signal trećeg Javnog RTV servisa, RTRS-a, također, nije dostupan na ovom području. A u isto vrijeme, prva dva navedena javna RTV servisa su ovih dana pokrenuli negdje oko 15 tisuća zahtjeva kod nadležnih sudova za prisilnu naplatu RTV takse. Ovo govorim za područje Zapadno-hercegovačke županije, što je otprilike negdje oko dvije trećine nositelja adresa domaćinstava. Postavljam, dakle, sada potpitanje ili pitanje u okviru ovog pitanja: 17 - S kojim pravom, je li to logično, je li moguće, da se netko tuži i hoće prisilno naplatiti RTV taksa, a uslugu uopće nije moguće isporučiti, odnosno nije isporučena usluga i nije je moguće konzumirati na tom području? Kako se radi o velikom broju zahtjeva za prisilnu naplatu, mislim da je ovo problem i da Vijeće ministara, naravno, preko određenih institucija i na način kako je to moguće, da se treba pozabaviti ovim pitanjem. Želim odgovor što je moguće prije, a i danas, ne znam, čini mi se 22./23. točka dnevnog reda tiče se rada javnih RTV servisa, pa će biti prilika i pod ovim točkama malo govoriti o ovoj problematici.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Alajbegović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja imam jedno pitanje za Tužilaštvo BiH, a to je: - Koliko je podignuto optužnica po osnovu optužnice za mito i korupciju u BiH, a koliko je predmeta primljeno i odbačeno kao neosnovano? Molim izvještaje za 2006. i 2007. godinu sa cjelokupnim relevantnim parametrima, s obzirom na činjenicu da smo prije dva dana imali Dan borbe protiv mita i korupcije i od strane nevladinog sektora dobili vrlo alarmantne podatke o visokoj stopi mita i korupcije u BiH, osobito vezano za procesuiranje. U isto vrijeme, pokrećem inicijativu prema vladi BiH da u Budžetu BiH za 2008. godinu planira sredstva za nauku, osobito vezano za pomoć pri izradi projekata za aplikacije na projekte finansirane od EU. Pošto ti projekti i njihova priprema za aplikaciju zahtijevaju najmanja finansijska sredstva od 10 hiljada eura, tako da zapravo jedan ogroman finansijski potencijal praktično nije moguć i nije dostupan naučnoj javnosti u BiH zbog odsustva sredstava za pripremu i apliciranje. Hvala ljepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Nanić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja bih htio iskoristiti priliku da postavim dva pitanja danas ministru Ministarstva za vanjske poslove. Prvo pitanje: S obzirom da je BiH sa Evropskom zajednicom potpisala Sporazum o olakšicama kod izdavanja viza koji stupa na snagu 1. januara 2008. godine, te s obzirom ... na činjenicu da je i do sada, kada nije bilo olakšica, veliki broj naših građana podnosio zahtjeve za vize, očekivati je da će sada, nakon stupanja na snagu ovog sporazuma, biti još više zahtjeva. Imajući u vidu da su 18 ispred ambasada dugi redovi i čekanja po cijelu noć i dan, ne svih, pojedinih ambasada gdje imaju i najveći zahtjevi za predaju viza i zaista jedan neprimjeren odnos prema građanima BiH koji traže vize, postavljam pitanje ministru: - U čijoj je nadležnosti utvrđivanje tehničkih procedura za podnošenje zahtjeva za vize i šta će Ministarstvo učiniti da se tehnički popravi način podnošenja zahtjeva kako bi se smanjili redovi i duga čekanja ispred ambasada? Sljedeće pitanje je također za Ministarstvo vanjskih poslova i Predsjedništvo BiH: S obzirom da je BiH kao članica UN istaknula svoju kandidaturu za izbor u nestalnu članicu Savjeta bezbjednosti za mandatni period 2010. i 2011. godine, što je veliki izazov u vođenju vanjske politike naše zemlje i zahtijeva pokretanje svih institucija od Predsjedništva, Parlamenta, Vijeća ministara i diplomatskih predstavništava BiH, BiH izborom dobiva priliku da učestvuje u svjetskoj vladi i da svoj doprinos, i da da svoj doprinos stabilnijem svijetu koji se razvija u miru, te da nakon dugogodišnjeg popunjavanja dnevnog reda Savjeta bezbjednosti konačno dođemo u situaciju da popravimo svoj ugled i da budemo jedina zemlja iz istočnoevropske grupe u tom tijelu. Činjenica je da BiH do ove godine nije bila član niti jednog važnog tijela UN i, tek izborom za člana Savjeta za ljudska prava u maju ove godine, postaje aktivnija u sistemu UN-a. Jedno od deset mjesta za nestalne članice Savjeta bezbjednosti pripada istočnoevropskoj grupi zemalja, te na to mjesto je, pored BiH, svoju kandidaturu istaknula i Poljska. Postavljam pitanje ministru i Predsjedništvu BiH: - Šta su ili što će učiniti konkretno da bi se uspješno okončala kampanja i BiH postala nestalna članica Savjeta bezbjednosti, s obzirom da kao protukandidata imamo Poljsku koja je već punopravni član NATO-a i EU, a ima i mnoge prednosti u odnosu na BiH?
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Bahtić, pa Mehmedović, Kadrić, Lozančić, Dolić, Halilović.
Za Vijeće ministara, Ministarstvu sigurnosti: - Koji nosioci izvršne i zakonodavne vlasti i funkcioneri po zakonu imaju pravo na ličnu pratnju i obezbjeđenje? Koliko je uposlenih angažirano na tim poslovima i koliko to košta građane BiH, tj.Budžet? Zamoljen sam od više građana iz različitih ... gradova da postavim ovo pitanje, jer građani su toliko iritirani kod posjete pojedinih naših političara, funkcionera gradovima: onolike pratnje kao da dolazi predsjednik SAD, a ne neki političar! Vjerujte, blokira se grad, grad se blokira, život se blokira po par sati. To toliko iritira građane i mene iritira. Čega se boje ti naši političari, ako ih je taj narod birao? Boji se, znači, onih koji ih je birao, njih se boje! Pitam, to ću postaviti pitanje i na entitetskom, vjerujte, imam i tu informaciju, tačnu informaciju, da jedan političar sam sebi piše anonimno pismo prijeteće, anonimno prijeteće – da bi pojačao obezbjeđenje sebi, on sebi sam piše, toliko je čovjek bolestan! I, jedan, kad ide tamo u posjetu, traži da ga vod policije tamo dočeka. To sve košta ove građane. A u Švedskoj su bili premijeri, dolaze na posao biciklom. I zato ću ovo preko poslanika postavljati federalnom parlamentu i na državnom i da vidim koliko je ovdje ljudi angažirano, na koliko i koliko to sve 19 košta i da vidimo koji su to naši političari koji se boje svog naroda. Ima i svijetlih primjera, vjerujte, među političarima, našim funkcionerima koji izbjegavaju takve stvari i to je vrlo ..... .... toliko, ništa više. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mehmedović. Izvolite. Molim vas, tišinu malo.
Gospodo, predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja imam jedno veoma kratko pitanje, a upućujem ga Komisiji za reviziju državljanstava BiH.
Molim vas, malo da se slušamo.
Naime, pitanje glasi: - Da li je Komisija za reviziju državljanstava BiH ikada vršila reviziju dobivenih državljanstava BiH u Distriktu Brčko, te ko je imenom i prezimenom i kada vršio reviziju, jer se prema nekim izvorima raspolaže sa podacima da se u Distriktu Brčko vodi oko sedam hiljada građana koji su fiktivno dobili državljanstvo BiH, te da su neophodna dokumenta se mogla nabaviti na ulicama gradova susjednim nam državama. A, ako nije vršena revizija državljanstava, kada će? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Kadrić. Izvolite.
Ja se zahvaljujem, predsjedavajući. Ja sam na 9. sjednici Predstavničkog doma, koja je održana 23. maja ove godine, postavio ...sljedeće pitanje: - Da li je ... na snazi Zakon o praznicima koji je objavljen u „Službenom listu SRBiH“, broj 2/92? Pitanje sam uputio Vijeću ministara i ni do danas odgovor nisam dobio. Ovo pitanje dakle ja obnavljam i očekujem pismeni odgovor u rokovima koji su utvrđeni ovim poslovnikom Predstavničkog doma. Zahvaljujem. 20
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Dolić. Izvolite.
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, ja imam jedno poslaničko pitanje. Pitanje postavljam ministru za vanjsku trgovinu u Vijeću ministara BiH gospodinu Puhalcu i direktoru Uprave za indirektno oporezivanje gospodinu Kemalu Čauševiću: - Čime je motivirana izmjena procedure za carinjenje roba na graničnom prelazu Hukića brdo kod Velike Kladuše sa kraja jula mjeseca ove godine koja ima za posljedicu višestruko produženje vremena trajanja carinjenja, enormno povećanje troškova carinjenja, maltretiranje uvoznika i prevoznika na granici i masovnu preorijentaciju uvoznika na druge i po više od 100 km udaljenije prelaze i carinarnice. Zašto preko graničnog prelaza Hukića brdo nije dozvoljen ulaz i carinjenje, pa čak ni izlaz praznim cisternama za gorivo i zašto do danas granični prelaz Hukića brdo nije dobio status prelaza prve kategorije koji mu je dodijeljen Projektom KAFAO? Za postavljanje ovog pitanja ja ovdje imam molbu i ovlaštenje od 68 uvoznika i prevoznika i devet špediterskih kuća sa cijelog prostora BiH, a posebno sa prostora Bosanske krajine. Naime, do kraja jula mjeseca ove godine, procedura carinjenja robe na graničnom prelazu obavljala se tako što je nakon pregleda i zavođenja na graničnom prelazu vozilo sa robom pod pratnjom, pod carinskom pratnjom, prosljeđivano do terminala i tamo se obavljao proces evidentiranja, deklariranja i carinjenje. Cijela procedura carinjenja – od ukupnog evidentiranja, od ulaznog evidentiranja do carinjenja – trajala je maksimalno tri sata i koštala 90 KM. Od kraja jula mjeseca ove godine, procedura je promijenjena i po prilici, izgleda, prevoznik dolazi na granicu gdje se obavlja uobičajna granična kontrola, zatim vlastitim telefonom zove špeditera koji dolazi na granični prelaz, preuzima papire od prevoznika i sa istim se vraća na carinski terminal, pravi popratne papire i sa njima se ponovo vraća na granični prelaz. Carinik se pokušava povezati na server i to zna trajati više od dva sata i na koncu odustane. Za to vrijeme kamion stoji na granici i proizvodi se gužva i intervencija hrvatske strane da se kamioni deblokiraju, nakon čega se kamioni pod pratnjom prosljeđuju do carinskog terminala i obavlja daljnje carinske, daljnje ... carinjenje. Ovakva procedura uobičajno sada traje šest, a nerijetko i preko deset sati i košta u prosjeku preko 190 KM. Zbog ovakve pojave prisutno je, dakle, masovno zaobilaženje ovog graničnog prelaza i odlazak na druge granične prelaze koji znaju biti udaljeni i do 300 km, ali se tu vrši brže i jeftinije carinjenje. Ovakav odnos velikim dijelom je rezultat loše unutrašnje organizacije u Carinskoj ispostavi Velika Kladuša, ali je sve više i onih koji s pravom sumnjaju u namjere i u namjerne opstrukcije Carinske ispostave i borbu unutar raznih špediterskih lobija, što, u krajnjem, pod opaskom neracionalnosti, može dovesti na ideju ukidanja Carinske ispostave. Ovakav scenarij je jednom već pokušan i viđen, a njegova realizacija bi imala pogubne posljedice po ukupne ekonomske aktivnosti u Cazinskoj krajini i šire. Osobno ne mogu pronaći racionalna obrazloženja da na granični prelaz Hukića brdo kod Velike Kladuše nije dozvoljen ulaz i carinjenje cisterni sa gorivom, pa čak ni izlazak dakle praznih cisterni koje idu po gorivo u Hrvatsku. Umjesto toga, cisterne se imperativno usmjeravaju na granični prelaz Izačić koji je preko 100 km udaljen od tog graničnog prelaza i, uz to se, od Karlovca i u povratu za sva! 21 Molim da mi se dostavi pismeno odgovor kako bi s istim upoznao one koji su mi se obratili za postavljanje ovog pitanja. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Halilović. Izvolite.
Pošto nije bilo odavno ovih poslaničkih pitanja, kod mene se nakupilo tri-četiri pitanja, pa ja ću samo kratko proći kroz njih, a dostavit ću ih u pismenoj formi i nadam se da ću dobiti odgovore. Prvo pitanje odnosi se ... upućeno je Kolegiju Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, to jeste vama: - Kada ćete i zašto do sada nije realizovana odluka ovog doma, kao najvišeg organa zakonodavne vlasti u BiH, da se vrši direktan TV prijenos zasjedanja ovog Predstavničkog doma? Mislim da ovo nije potrebno obrazlagati. Drugo pitanje, odnosno druga dva kratka pitanja upućena su ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, a odnose se na ona pitanja koja sam postavio gospodinu Čauševiću a na koja on neće da odgovori, odnosno ja ga pitam jedno, on priča, priča drugo. - Da li su i kada dobili akt Uprave za indirektno oporezivanje od 30.12.2005. godine i šta su poduzeli pod tim aktima? Također, molim nadležnu službu Parlamentarne skupštine da moje prvo i drugo poslaničko pitanje sa kompletnom dokumentacijom o ovim pitanjima dostavi navedenom ministarstvu, kako bi imali kompletan uvid u ovu problematiku koju sam detektovao kroz moja poslanička pitanja, na koja direktor Uprave za indirektno oporezivanje očigledno neće da da odgovor. Također, molim nadležnu službu Parlamentarne skupštine da moja poslanička pitanja, ova dva poslanička pitanja, koja sam postavio direktoru Uprave za indirektno oporezivanje, dostave direktoru SIPA-e i glavnom državnom tužiocu, u cilju utvrđivanja krivične odgovornosti. Drugo pitanje, kratko pitanje o upitu za Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje, odnosno i za predsjedavajućeg gospodina Pitera Nikola, kao i za predsjedavajućeg Vijeća ministara gospodina Nikolu Špirića. Dana 8.12.2007. godine istekao je mandat direktoru Uprave za indirektno oporezivanje gospodinu Kemalu Čauševiću. Imenovan je na 32. sjednici Vijeća ministara, 8.12.2003. godine, a Odluka objavljena u „Službenom listu BiH“, broj 44/03. U Zakonu o sistemu indirektnog oporezivanja „Službeni glasnik“, broj 44/03 u članu 11. propisano je da se direktor imenuje na period od četiri godine. Kako je članom 9. Zakona predviđeno da direktora imenuje Vijeće ministara a da Upravni odbor služi kao izborno tijelo, molim vas da mi odgovorite: 22 - Šta ste do sada predvidjeli na izboru direktora za Upravu za indirektno oporezivanje? I dva kratka pitanja ministru pravde Bariši Čolaku i Sredoju Noviću koje ću dostaviti pismeno da ... Hvala.
Zahvaljujem. Možda na ono prvo pitanje ćemo danas imati priliku da dobijemo odgovor kada budemo raspravljali o RTV sistemu. Sljedeći se za diskusiju, odnosno za pitanje javio uvaženi poslanik Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Javnost je prije nekoliko dana obaviještena o još jednoj pljački, ovaj put na Međunarodnom aerodromu u Sarajevu. Čuli smo od mnogih zvaničnika i iz sigurnosnih agencija za provedbu zakona da se radi o visokoprofesionalnoj, dobro organiziranoj i vrhunski izvedenoj pljački. Pitam Ministarstvo sigurnosti: - Šta je učinilo, šta čini i šta kani učiniti kako bi se i naše agencije za provedbu zakona osposobile da se visokoprofesionalno i organizirano suprotstave dobro organiziranim kriminalcima? Ovom prigodom smo obaviješteni da je odneseno nekoliko vreća s novcem, nekih 2,5 miliona neke valute. Pitam: - Kako su se vreće s novcem našle na Međunarodnom aerodromu i da li to znači da se svakodnevno vreće s novcem iznose iz BiH. Temeljem kojeg propisa je to dopušteno i, ako jeste, ko je odgovoran da zaštiti takve pošiljke? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Dokić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja imam dva pitanja. Jedno pitanje je vama u Kolegijumu Predstavničkog doma i inicijativa. Pitanje je: 23 - Da li ste razmatrali pitanje uvođenja internet televizije u ovu zgradu koja bi omogućila znatno efikasnije praćenje skupštinskih zasjedanja i, ako niste, evo i prijedlog i inicijativa, kako god hoćete, da se to što prije razmotri i da se što prije uvede, da budemo kao i drugi parlamenti i da ona obavezno bude na onim najprometnijim mjestima u ovoj zgradi, kao što je hol, kao što je kafana, kao što je restoran. I drugo, drugo pitanje jeste: - Da li ste razmatrali i kada ćete učiniti ovaj ovdje ekran, u koji gledamo po cijeli dan, znatno efikasnjim, da imamo puno više informacija na njemu nego što imamo, a tu mogu da budu informacije, evo, oko ovih stvari koje smo i danas malo polemisali. Tu treba da vidimo ko se prijavio za diskusiju, kada se prijavio za diskusiju, kakav je redoslijed diskutanata, da bude mjereno vrijeme diskusija ili onih intervencija koje su Poslovnikom ograničene. Dakle, da ne nabrajam dalje, sa jednom malom softverskom intervencijom, ja vjerujem da tehnički je moguće sve to uvesti, što bi vama znatno olakšalo vođenje sjednica, a i nama koji sjedimo s ove druge strane omogućilo bi bolje praćenje i bolju pripremu za diskusiju, kada smo na redu da diskutujemo. I drugo moje pitanje je upućeno Predsjedništvu BiH od koga tražim da mi dostave informaciju da li su analizirali izjave predsjednika Republike Hrvatske Stjepana Mesića izrečene na Međunarodnoj konferenciji Balkanska raskršća koja je održana, čini mi se, 4. ovog mjeseca u Briselu, na kojoj je on svojim veoma neprimjerenim izjavama direktno se miješao u unutrašnje stvari BiH? Njegova izjava da postojanje RS maltene je uvod u raspad zemlje predstavlja grubo miješanje u ustavnopravni poredak BiH. Neću da spominjem neke druge krupne riječi koje je on izgovorio na toj konferenciji, iz prostog razloga što ne želim na bilo koji način da to dovodim u odnose između BiH i Republike Hrvatske, sa kojom BiH, nadam se da dijelim mišljenje svih, želi da ima veoma dobre odnose kao jednog od tri veoma značajna susjeda BiH. Isto tako, postavljam pitanje: - Da li je Predsjedništvo pokretalo mnoga neriješena pitanja, ... mnoga neriješena pitanja građana BiH koji su izbjegli ili protjerani iz Hrvatske, a to su pitanja njihove imovine, pitanja regulisanja radnog staža, pitanja regulisanja penzionog staža i mnoga, mnoga druga pitanja. Ovdje posebno podvačim i postavljam pitanje predsjedniku: šta će učiniti ... kada se radi o mnogim građanima koji su rođeni u Hrvatskoj, a eto srpske su nacionalnosti koji zbog tadašnjih zakona, zato što su im roditelji rođeni u BiH, ne mogu ni dan-danas dobiti državljanstvo Hrvatske. Još jednom napominjem, a rođeni su u Hrvatskoj, proveli dobar dio svog radnog vijeka u Hrvatskoj i zbog evo te diskriminacije nisu u stanju, zbog nedostatka državljanstva Hrvatske, da regulišu mnoga druga pitanja. Da ne spominjem pitanje regulisanja imovine, jer po nekim hrvatskim propisima, ako evo i bivši građanin Hrvatske ima još negdje drugdje imovinu, evo kao što je po pitanju sticanja imovine kao nasljedstvo od roditelja, koji su rođeni u BiH, oni nemaju pravo da regulišu ta svoja imovinska pitanja u Hrvatskoj. Smatram da su ovo značajna pitanja na koja bi gospodin Mesić trebao da ukaže i pomogne da se rješavaju, a ne svojim neprimjerenim izjavama da dovodi u pitanje ustavno- pravni poredak BiH. Hvala lijepo. 24
Zahvaljujem. S obzirom da je prvo pitanje upućeno Kolegijumu, dopustite da vam pokušam usmeno da dam odgovor. Znači, već na idućoj sjednici će biti naš, odnosno, informacioni sistem ovdje unaprijeđen: da će biti usklađen sa svim jezicima u BiH i sa tajmerom o dužini diskusije i replike. Znači, to će ... se desiti do iduće sjednice. Što se tiče drugog dijela vašeg pitanja, a tiče se opremanja zgrade, vjerujte da smo u svakodnevnoj komunikaciji sa Savjetom minstara. Čim im vidimo leđa i presele se u svoju zgradu, mi ćemo biti onda pravi vlasnici ove zgrade i mogućnosti da tu zgradu opremimo po onim uzorcima koje smatramo da su primjereni parlamentarnom radu. Znamo i da klubovi rade u kakvim uslovima itd. Nadam se da je ovo bilo dovoljno za taj dio odgovora. Uvaženi poslanik Sokolović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pitanje upućeno Ministarstvu finansija u prvom dijelu, i, u drugom dijelu, Vijeću mistara: - 5,9 miliona dolara naplaćenih predratnih potraživanja preduzeća iz oblasti namjenske industrije sa područja Federacije BiH već je duži vremenski period blokirano na računu Centralne banke BiH. Blokada je uslijedila oročavanjem istih sredstava od strane ministra finansija starog saziva Vijeća ministara. S obzirom da se tim sredstvima planira uvezivanje staža radnicima svih preduzeća namjenske industrije, pitam ministra finansija kada će ova sredstva biti deblokirana? U vezi sa naprijed navedenim, pitanje Vijeću ministara: - Da li je i, ako nije, kada će Vijeće ministara pokrenuti proces naplate tih preostalih 300 miliona dolara potraživanja naših preduzeća namjenske industrije po osnovu predratnih poslova? Hvala.
Zahvaljujem. Ja nemam više prijavljenih. Da li sam propustio možda nekoga registrovati? Ako ne, zaključujem ovu tačku dnevnog reda. I prelazimo na 3. tačku: 25 Ad. 3. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju postizanja saglasnosti o Prijedlogu zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera Zakon je u prvom čitanju. Dobili ste Izvještaj o usaglašavanju Kolegijuma kao i u komisiji. Postignuta je saglasnost. Molim da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Sad! „Za“ 25, „protiv“ nije bilo, „suzdržanih“ pet. Konstatujem da je prošao ovaj zakon u prvom čitanju. Prelazimo na 4. tačku: Ad. 4. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju postizanja saglasnosti o Prijedlogu zaključka Sefera Halilovića, predloženog u raspravi na nastavku 16. sjednice u povodu zahtjeva SDP-a za rekonstrukciju Savjeta ministara BiH
Uvažena gospodo, ovaj ponuđeni tekst zakona u principu ne rješava ključne primedbe na Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama. Naime, niz uočenih problema u funkcionisanju ovog zakona nije našlo svoje mesto u samom tekstu zakona. Tako nam se dešava da ugovorne strane poništavaju konkurse, pri tome ne obrazlažući razloge, a da, opet, pri tome oni koji su se javili na konkurse imaju troškove koje niko ne nadoknađuje, niti ima bilo ko obavezu nadoknaditi i sve dotle dok ugovorni organ ne izabere onog koga je izabrao prije raspisivanja tendera. Takođe, funkcionisanje žalbenog postupka ili postupka u žalbi je drugi značajan problem, možda čak i najveći problem s obzirom da često puta zbog dužine postupka se i ne završi i ne okonča postupak nabavke ili prestane potreba za nabavkom zato što duže vremena nije riješen žalbeni postupak. Ja sam predložio nekoliko amandmana koji, nažalost, nisu dobili podršku u komisijskoj fazi. Moj Amandman I govori o potrebi da se obaveštenja o nabavci, dodjeli ugovora ili poništenju oglasa objavljuju i u službenim glasnicima entiteta i Brčko Distrikta, posebno kada se radi o institucijama dakle sa teritorije nekog od entiteta ili Brčko Distrikta. Suština Amandmana III i Amandmana IV je ustvari sasvim drugačiji koncept Zakona o javnim nabavkama, a koji se ne protivi principima koji su propisani i koje ispunjava i sadašnji zakon. Naime, Amandmanom III sam predvidio mogućnost da postoji „Agencija za javne nabavke BiH“ ali isto tako da postoji „Agencija za javne nabavke RS“ sa sjedištem u Banja Luci i „Agencija za javne nabavke Federacije“ sa sjedištem u Mostaru, odnosno „Agencija za javne nabavke Brčko Distrikta“ sa sjedištem u Brčkom. I da, pri tome, svaka od ovih agencija vodi računa o dijelu teritorije za koju je ona odgovorna, a da na nivou BiH ova agencije bude samostalna upravna organizacija sa sjedištem u Sarajevu koja će imati obaveze posebno vezane za međunarodne tendere ili tendere od opšteg značaja za čitavu BiH. I, naravno, saglasno tome, išao bi Amandman IV koji ima za cilj rješavanje problema u postupku žalbi a koji je predvideo formiranje više kancelarija za razmatranje žalbi koje prate, naravno, organizaciju agencija iz Amandmana III. Što se tiče amandmana V i VI, oni su daljnje usaglašavanje tehničke prirode sa eventualno promijenjenim konceptom rješavanja pitanja javne nabavke. Dame i gospodo, prihvatili ili ne prihvatili ove amandmane, problem javne nabavke nažalost, nismo riješili. Možda je mnogo bolje rješenje ići na potpuno novi zakon o javnim nabavkama koji bi ova značajna pitanja ili značajne probleme koji se pojavljuju u funkcionisanju postojećeg zakona razriješio na jedan generalan način i smatram da je ovakav koncept rješavanja problema korak po korak, a posebno nerješavanje ključnih problema, štetan, ne samo po primjenu ovog zakona nego štetan i za sve one koji učestvuju – bilo kao ugovorni organi, bilo kao neko ko želi da dobije neki posao. Ukoliko ne dobijemo podršku za ove amandmane, poslanici Srpske demokratske stranke neće podržati Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama. 28
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Dolić: poslovnička intervencija. Izvolite.
Ja se izvinjavam, trebao sam ovu poslovničku intervenciju uputiti na prethodnom pitanju, ali sam ... morao u međuvremenu pogledati ... Poslovnik i moram postaviti pitanje. Po kojem članu Poslovnika se može ponoviti glasanje nakon zatražene i dobijene pauze? Mislim da to ne piše u Poslovniku i mislim da smo time prekršili Poslovnik. Mislim da je ovo, na neki način, prvi test ovih Lajčakovih odredbi o načinu odlučivanja i, eto, taj prvi test nije dobio prolaznu ocjenu.
U Kolegiju smo saglasni da nije prekršen Poslovnik. Sledeći za diskusiju se javio uvaženi poslanik Bahtić. Izvolite.
Ja ću samo kratko da kažem da je Komisija raspravljala o ovome zakonu koji je vrlo, vrlo bitan. Vi znate da ima dosta nedorečenosti, tako da se vrše određene zloupotrebe, a zakonski nije regulirano. Išli smo na javnu raspravu. Vjerujte, bila je velika javna rasprava, iz svih dijelova BiH bili su prisutni svi ovde, čulo se dosta, dosta korisnih prijedloga. Mi smo to sublimirali i nešto što se moglo ugraditi, ugradili smo, znači. Ne možemo sve, normalno. Ja smatram isto da treba novi zakon, međutim, pored pritiska ovih organizacija svih, mislim da i zbog javnosti i da je dobro da uradimo na pomaku, a da vremenom pripremamo novi zakon o javnim nabavkama. I ja predlažem ovome domu da prihvati znači Izvještaj Komisije i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama, s usvojenim amandmanima i ne bi bilo ... Agencija za javne nabavke da nam objasni neke stvari da ima pomaka u ovome zakonu, jer postojeći zakon je strožiji od evropskog, vjerujte strožiji, nedefinisan, svašta nešto, ima pomaka u ovim izmjenama. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Jašarević. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane dame i gospodo poslanici, poštovane dame i gospodo, ja ću kazati da je opšta ocjena o Zakonu o javnim nabavkama da je on unio reda u jednu vrlo važnu oblast koja se tiče transparentnog raspolaganja javnim novcem u javnom sektoru u javnim preduzećima, ali da je i javna rasprava, a i pojedinačna pisma učesnika u primjeni ovog zakona, ukazala da ovaj zakon ima određena uska grla zbog čega je dobro da smo konačno dobili priliku da ga unaprijedimo u nastojanju da otklonimo bar ta najuža grla. I mislim da niko nije do sada rekao da u principu BiH treba novi zakon o javnim nabavkama koji bi u 29 narednom koraku, pored otklanjanja i drugih nekih mjesta teške primjene ovog zakona, i jezički ga prilagodio jezicima naroda BiH. Ali mislim da imamo pravo kazati da smo na temelju javne rasprave, na temelju glasa javnosti, došli poslije ove procedure do jednog zakona koji je najteže segmente ovog zakona unaprijedio, usaglašavajući ih sa evropskim direktivama 2004. 18 i 2004. i 17 i uvažavajući neke tržišne okolnosti u BiH. Navest ću samo neke od tih stvari. To je pitanje izuzeća za komunalne djelatnosti i one djelatnosti za koje već imamo postojeću infrastrukturu koja je onemogućavala bilo kakvo tržno natjecanje i za robe i usluge za koje su državni organi ili određivali cijenu ili davali saglasnost na cijenu. Vrlo važan napredak je i usaglašavanje našeg zakona sa evropskom direktivom u slučaju kada se postupak provodi javnim oglašavanjem, kada se uz dokazanu konkurentnost, kao i u evropskoj direktivi, može okončati postupak do kraja i proglasiti pobjednik, što je bila primjedba skoro svih učesnika u javnoj raspravi. Bilo bi korektno kazati da su istaknuti određeni problemi. Ne znam s koje strane da krenem. Ovo što je gospodin Novaković – loše bih ostavio za kraj jer traži određenu raspravu o tome – ali je istaknuto da bi cijena objavljivanja u službenim glasilima morala biti niža. Mi smo isto tako svjesni da bi ona morala biti niža i da nema smisla tamo ostvarivati nikakvu dobit i ne znati još i šta sve uraditi, a ljude izlagati dodatnom trošku. I mislim da je šteta da nismo uspjeli, ali takva je procedura donošenja izmjena zakona, da se zakonom obavežu ugovorni organi da svoje tendere dijele po lotovima spram prirode roba i usluga, u skladu sa granama privređivanja, kako je to običaj i u drugim zemljama, iako imamo uvjeravanja od Agencije za nabavke da će to biti propisano i da je već u određenom obimu i propisano u podzakonskim aktima koje će obavezivati ugovorne organe. Na tu temu je nešto govorio i gospodin Novaković. I, istaknut je problem efikasnog rješavanja po žalbama. Moram reći da je značajno da se opredijelimo da koristimo iskustva drugih zemalja, ali isto tako ne smijemo zaboraviti da su evropske direktive ono što je nama u konačnici cilj. Mislim da treba reći da je žalbeni biro kasno uspostavljen i to je već nanijelo veliku štetu ovoj proceduri efikasnog odlučivanja. Žalbeni biro i sad nema popunjeno tamo ukupno brojno stanje koliko treba po zakonu, ali trebalo bi reći da i oni ljudi koji su tamo nisu pokazali dovoljno umješnosti da u tom prvom periodu svog rada probaju graditi to povjerenje i da ukažu da su spremni u nekom razumnom vremenu, neke zaostale predmete iz prošlosti, dovesti do raščišćenog stanja. Mi smo na Komisiji iznijeli jedno iskustvo evropskih zemalja i mislim da bi o tome trebalo govoriti i probati se oko toga usaglasiti. U razvijenim evropskim zemljama do domaćeg platnog razreda, te žalbe se pojednostavljuju značajno, a broj žalbi u tom opsegu je neuporedivo veći od ovog drugog, dakle broja žalbi za velike vrijednosti. Kada bismo to uspjeli, vraćajući to ili entitetima ili na drugi način – ima, ima, dakle, različiti pravnici različito o tome misle – onda mislim da bi žalbenom birou na nivou BiH ostao razuman broj predmeta i da bi se ta efikasnost i konačno riješila. Znači, na kraju bih predložio da ovo o čemu govori gospodin Novaković objektivno, dakle, ruši prirodu ovog zakona na ovakav način; mislim da bi dobro bilo kada bismo ove amandmane; naime, podržali ovaj zakon a vezano za zahtjev gospodina Novakovića da Parlament donese zaključak: da se u narednoj godini sa rokom od 180 pa do evo godinu dana donese tekst novog zakona, jer je to bio zahtjev skoro svih za jednostavnije tumačenje odredbi zakona, iako smo se skoro svi pomalo navikli na ovo nešto složenije pisanje zakona. Uvjeravam, 30 dakle, Dom da je rasprava onih koji su imali priliku vidjeli su da je rasprava pokazala da ako bismo donijeli ovakvo poboljšanje ovog zakona da bi to značajno relaksiralo situaciju na terenu, sa obavezom da idemo u opsežne promjene ovog zakona, šta bi značilo i donošenje novog zakona. I na kraju, oni koji su imali strpljenja da pročitaju Izvještaj Ureda za reviziju za ove dvije godine koje smo mi ovdje razmatrali, ključna dakle primjedba Ureda za reviziju je primjena Zakona o javnim nabavkama. Dobrim dijelom ta primjena jeste bila i posljedica nešto složenije procedure u starom zakonu, a ovo poboljšanje zakona bi, evo da kažem, omogućilo korisnicima zakona da ga primjenjuju u punom kapacitetu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Kalabić. Izvolite. Molim vas, izvinjavam se, replika je, uvaženi poslanik Novaković, prvo. Izvolite.
Ja želim replicirati kolegi na stav da smo ... otklonili najvažnije primjedbe na ovaj zakon, a posebno na konstataciju da nismo uspjeli riješiti problem žalbi. Nije ni bilo volje da se taj problem riješi, jer nije ni bilo amandmana koji bi taj problem riješili na pravi način. A vrlo jednostavan je način: da ugovorni organ mora imati sankcije zato što je poništio oglas bez razloga ili s razlogom, a da mora platiti troškove svima koji su se javili – mi bismo riješili problem žalbi. Naime, problem žalbi bi riješili tako što bi donijeli poštenu odluku. Ugovorni organ, a ne ugovorni organ, ne radi to zato što je unaprijed izabrao izvođača radova i na takav način se i ponaša prema oglasu a nema nikakvu odgovornost, ni materijalnu ni bilo kakvu drugu, da se toga pridržava. To je suštinski ... razlog zbog čega ne mislim da smo riješili problem, a pogotovo ne mislim da je bilo volje da se on riješi jer, da je bilo, lako bismo ga riješili na ovaj način.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku: uvaženi poslanik Jašarević. Izvolite.
Ja bih samo htio ..... mi smo od stručnih službi ovog parlamenta dobili tumačenje da se kod izmjena zakona mogu podnositi amandmani samo na članove koje predlagač mijenja. Meni to nije bilo logično. Ja sam prije toga napisao amandmane i na druge članove, u želji da se ova žalbena procedura unaprijedi. Kad smo dobili to pismo – ja mislim da je to prošli mandat bio, sad to pismo nemam ovdje – onda nas je to dakle onemogućilo da uđemo u pravljenje koncepta koji bi riješio ova pitanja o čemu je gospodin Novaković govorio. 31 I evo, da podsjetim, iako možda ... nije značajno. Mi smo na dvije sjednice Komisije, dakle i prekinuli smo Komisiju da razmotrimo do sljedeće Komisije, da li, ne dirajući u druge članove, možemo postići poboljšanje u ovom dijelu, ovog dijela što se tiče žalbi. Nažalost, kako god smo okretali, pokazalo se da moramo dirati i druge članove. I onda smo kao Komisija kazali da ovo što smo usaglasili ide prema Domu, ovo drugo će Dom. Naravno, Dom će danas ili oboriti pa ga nećemo imati, imat ćemo stari koji je puno lošiji od ovog izmijenjenog zakona, pa ćemo onda sve zajedno rješavati, ili ovo i još neka druga uska mjesta ostaju za daljnje promjene, pri čemu je važan stav Doma da li su sljedeće izmjene donošenja novog zakona ili ponovo izmjenama, kako se zove, da dođemo do nekih poboljšanja. Prilika mi je da kažem vam ... na ovu tačku: ne valja nam praksa da diramo po jedan člančić kad nam naumpadne i smisao zakona često ode u neku neugodnu stranu, a pravnici se ubiše govoreći nam da se uvijek zakon u cjelini mora, dakle, na određen način zadržati taj svoj smisao. No, naravno, kad Poslovnik omogućava i treba da ide dalje. Dakle, mislim da je bolje u narednim izmjenama imati cjelovit zakon koji će do tog momenta uvažiti stanje u BiH i unaprijediti to stanje. Ja ne znam da li sam dobro zapamtio, ali neki ljudi koji prate ovaj sektor javnih nabavki, a tamo ocjenjuju negdje tamo naš napredak, mislim da imaju osjećaj da smo se usaglasili za poboljšanje ovog zakona. Dakle, čini mi se da su to tako razumjeli. Ja sam čuo i kako je Dom naroda dakle donio tu odluku. Ne znam kako je tamo dalje procedura, pa bit će kako će biti, bit će velika šteta za korisnike ako danas ne usvojimo ova poboljšanja, ali neće biti sistem bez zakona. I na kraju bih podsjetio: i kad smo Ugovor o CEFTA-i potpisivali, tamo jedno objašnjenje je bilo da javne nabavke jesu dakle mogućnost da se ta regionalna trgovina ostvari na jednak način, bez diskriminacije, koja se tiče pripadnosti određenoj državi. To je ono što nas vodi ka podršci ovom zakonu. Naravno, kad nema dovoljno glasova, onda valja ići onim putem koji je realno moguć. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ja sam imao namjeru da kažem da je Dom naroda išao korak ispred Predstavničkog doma i da je već glasao o ovome zakonu i nije imao entitetsku većinu, tako da se nalazi u Kolegijumu na usaglašavanju i nismo dobili još izvještaj da li su se usaglasili u vezi tog zakona. To je po meni loš običaj da ide Dom naroda ispred Predstavničkog doma i mislim da to ne bi trebalo da postane praksa. Sljedeći se javio uvaženi poslanik Kalabić. Izvolite.
Gospodo, predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, evo današnja rasprava pokazuje da je početni stav SNSD-a bio ispravan i da je bio ispravan naš pristup ovom pitanju. Danas jedna stvar je tačna da su svi saglasni da ovde ima mnogo toga što nije dobro i u manjoj ili većoj mjeri svi su tu saglasni. Mi smo u startu kazali da ovde stvari sistemski nisu dobro postavljene, u temelju nisu dobro postavljene i da neće moći kozmetičkim promjenama donijeti rezultat. Mi smo strpljivo 32 pratili raspravu, javnu raspravu u radu u komisijama, i ostavili prostora ne bi li se došlo do tog ključnog pomaka. Međutim, nismo ubijeđeni da je do njego došlo. I, ono što se postavlja kao pitanje, s obzirom da je ovaj dom odgovoran za donošenje dobroga zakona. Mi sad imamo posledice, dobre posledice tog zakona, a nema veze što ovo ostalo nije uredu a, iako smo mi za to odgovorni, nemamo pravo; svaki reformski zakon valjda se zbog toga i donosi da napravi određeni pomak. I ne možemo biti zadovoljni sa njim jer smo mi odgovorni za cijelu situaciju što se tiče zakonodavstva i mi svjesni činjenice da zakonom možemo promijeniti određene stvari, mi to ne radimo i čak upućujemo i primjedbe i znamo šta to trebamo promijeniti ali eto nismo. Zato smatramo da je ovdje cjelovito rešenje, mi smo imali upozorenje ljudi koji su učestvovali u javnoj raspravi zadnjih dana, moram to da kažem, koji se plaše kozmetičkih promjena i koji se plaše da će usvajanjem takvih promjena stati dalja aktivnost i da to neće biti dobro. Logično je da svaka rečenica pravi pomak, to nije sporno. Ali nema pravo ovaj dom biti zadovoljan tim pomakom, kada je u njegovoj nadležnosti kompletna zakonodavna problematika za sve druge oblasti, pa i za ovu, i mislim da trebamo tu biti odgovorniji a moram da upozorim da mi nećemo moći izdržati pritisak onih koji su nezadovoljni, pritisak javnosti, da ne napravimo vrlo brzo dobro i cjelovito rešenje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Halilović se prijavio, ovde imam registrovano. Nije. Replika? Uvaženi poslanik Jašarević: replika.
Dakle, htio bih samo malo, ... bez želje, možda se neće direktno ticati ovog što je Drago i kazao, ali mi smo – u želji da svi koji danas odlučuju o zakonu imaju sve informacije – u toku javne rasprave zamolili da se umnože sva pisma onih koji su imali interesa da utiču na to. I oni koji su imali strpljenja, dakle iz tih pisama mogu vidjeti da su ključni zahtjevi ugrađeni. Dakle, ključni zahtjevi po svojoj težini i svom obimu su ugrađeni i opet je bila jedina brana je bila, ako pređemo pola članova, dakle kako to tamo jedinstvena pravila definišu, valja nam ići u izmjenu novog zakona, a mi smo već bili poodmakli u proceduri ovih izmjena. Ja sam uvjeren, dakle, da, ako donesemo zaključak da idemo u izmjenu novog zakona, da će se otkloniti i onaj strah – ako izmene donesemo, neće više niko mijenjati zakone. Mislim da se može Vijeće ministara i predlagač obavezati da u narednih šest mjeseci ponudi integralni tekst koji će uvažiti sve ono šta u ovom obimu nije moglo biti uvaženo. Dakle, evo to sam imao potrebu da kažem.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Erić. Izvolite.
Poštovane kolege, ja želim da vam dopunim malo stav Komisije. Mi smo izgubili puno vremena raspravljajući o ovim pitanjima i želimo da zajedno sa vama odgovorimo na jedno 33 pitanje koje su ovdje postavljali. I Jašarević je već rekao: dobili smo mnoga pisma od privrednika, od svih koji se bave ovim zakonom i uglavnom ima mnogo nedostataka. Mi smo na Komisiji raspravljali o svim tim pitanjima pojedinačno i teško je bilo doći do adekvatnih zaključaka. Moj predlog je bio da se ide predlaganje novog zakona, a onda smo odlučili da ovaj zakon jednoglasno, svi su prihvatili da je zakon koji ima mnogo nedostataka i promašaja i koji je ovoj državi nanio mnogo zla, potrošene su pare znači od privrede, poreskih obaveznika u proteklih par godina, a ono što sam ja upozoravao i prošli put, rekao sam da nećemo imati firme i mogućnosti za tenderisanje za narednih pet godina ili u narednih par godina. Kada budemo usvojili zakon o slobodnoj trgovini, tada naše firme neće moći skupiti papire i neće moći odgovoriti uslovima tendera. Zašto neće moći? Zato što onaj ko je digao kredite, uložio, po Zakonu o javnim nabavkama ne može da dođe do svojih prava, nabavio mašine a znamo da ... ... firme rade i da ovaj zakon je zloupotrebljavan, a naša Agencija za žalbe, znači, vi to dobro znate, nije ovdje podnijela izvještaj, nije još ni formirana, vidjeli ste iz Izvještaja da tamo nisu oni našli ni dovoljno radnika, nisu ni zaposlili, nisu raspisali konkurse. Ovdje se znači radi o jednoj klasičnoj zloupotrebi i ovog zakona koje su naše prethodne kolege donijele. Mi smo konstatovali da sa ovim amandmanima možemo napraviti jedan pomak i pokušati ući u proceduru da sledeće godine pokrenemo ... izmjenu kompletnog zakona. Ja vas zaista molim da ovo ozbiljno razmotrimo i da pokušamo zaustaviti. Pred našim očima se zloupotrebljava zakon u hitnom postupku koji je naveden u prošlom zakonu. Predložili smo da se briše. Zašto? Znači, zato što se milionske cifre provode pod ovom rečenicom zakon u hitnom postupku i svi tenderi idu po hitnom postupku. A ovo što smo mi predložili, što je gospodin Novaković rekao, ima jedan veći problem. Kad se poništi jedan tender u proljeće i kad se procedura završi negdje u septembru, mi imamo, izvođači koji sad rade po terenu, ovome mrazu, zidaju zgrade, imamo loš kvalitet i znači ovamo gubimo na lošem tenderu, a kroz kvalitet gubimo još 30%. Ja vas zaista molim da ovom pitanju, i, ako niste dobro pročitali ove amandmane, znači, zaista razmislite kako ćete danas glasati. Hvala.
Zahvaljujem. Ja nemam više prijavljenih. Sada prelazimo na ... ... Ured za žalbe, on ima svoju tačku dnevnog reda, kada može i ovaj dio da ... komentariše, tako da ja ne bih ovde dalje ništa pričao. Zaključujem raspravu. Glasamo o amandmanima koje imate na stolu. Amandmani uvaženog poslanika Novakovića, Amandman I koji se odnosi na član 11. i dodaje se član 11a). S obzirom da su amandmani obimni, ja ih neću čitati. Nadam se da poslanici imaju pred sobom sve te materijale i glasamo sad o Amandmanu I uvaženog poslanika Novakovića na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama. Molim vas da se spremite za glasanje. Možete glasati. Sad! „Za“ 16, „protiv“ 17, „suzdržanih“ dva. Nema opštu većinu. Prelazim na Amandman II. 34 Amandman II se odnosi na član 12. Molim da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Sad! „Za“ 16, „protiv“ 17, „suzdržanih“ tri, nema opšte većine. Prelazimo na Amandman III. Odnosi se na član 25. Prijedloga zakona. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati sad! „Za“ 17, „protiv“ 16, „suzdržanih“ tri. Molim, na zahtjev Kluba SDA, ponovljeno glasanje. Molim vas da se ponovo Dom izjasni u vezi sa Amandmanom III uvaženog poslanika Novakovića na Prijedlog zakona. Pipremite se za glasanje. Glasajte sad! „Za“ 16, „protiv“ 18, „suzdržanih“ četiri. Konstatujem da Amandman III nije prošao. Glasamo o Amandmanu IV na član 26. Prijedloga zakona. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati sad! „Za“ 15, „protiv“ 18, „suzdržanih“ pet; nedovoljna opšta većina. Konstatujem da nije prošao Amandman IV. Prelazimo na Amandman V u članu 28. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati sad! „Za“ 15, „protiv“ devet, „suzdržanih“ četiri. Konstatujem da ovaj amandman nije dobio većinu. Prelazim na Amandman VI član 28. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati sad! „Za“ 15, „protiv“ 18, „suzdržanih“ četiri; nema opštu većinu. I imamo još jedan ... Amandman VII. Odnosi se na član 32. Prijedloga zakona. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati sad! „Za“ 16, „protiv“ 18, „suzdržanih“ četiri; nedovoljna opšta većina. Ovaj amandman nije dobio podršku. I sad imamo glasanje o ovom zakonu u drugom čitanju. Molim Dom da se pripremi za glasanje. Možete glasati sad! 35 „Za“ 19, „protiv“ šest, „suzdržanih“ 13; bez entitetske većine. Zakon će ići u Kolegijum kao komisiju i bićete obavešteni u roku od tri dana. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda: Ad. 7. Prijedlog zakona o internoj reviziji u institucijama Bosne i Hercegovine Zakon je u drugom čitanju. Prijedlog ovog zakona smo u prvom čitanju usvojili na 15. sjednici. Nadležna komisija je Izvještaj dostavila 19. oktobra. Nije bilo amandmana ni u plenarnoj fazi. Komisija je Prijedlog zakona prihvatila u predloženom tekstu. Otvaram raspravu. Uvaženi poslanik Bahtić. Izvolite.
... znači, Komisija je prihvatila ovaj zakon. Nije bilo amandmana i predlažem ovom domu da usvoji ovaj zakon o internoj reviziji. Hvala.
Zahvaljujem. Molim vas da se samo registrujemo za glasanje. Ako nema više prijavljenih za raspravu, zaključujem raspravu. Molim vas da se izjasnimo za Prijedlog zakona o internoj reviziji u institucijama Bosne i Hercegovine u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Možete glasati sad! „Za“ 34, „protiv“ nije bilo, ... tri „suzdržana“. Konstatujemo da je usvojen Zakon o internoj reviziji u institucijama BiH. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine – zakon zaveden pod brojem: 01–02–9–47– 1/07 od 12.09.2007. godine (zakon je u drugom čitanju) Na 16. sjednici ovaj prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju. Nadležna komisija Izvještaj dostavila 8. novembra; prihvaćen je Prijedlog zakona u predloženom tekstu. Pitam: Da li ima neko potrebu od predlagača da komentariše ovaj zakon? Otvaram raspravu povodom ovoga. Uvaženi poslanik Džaferović. Izvolite. 36
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dakle, ova tačka dnevnoga reda, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH, imajući u vidu problematiku koju ovaj zakon tretira, uzročno-posljedično je povezana s tačkom 9. današnjeg dnevnog reda, to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, sa Izvještajem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH, zbog toga što se u trenutnoj tački dnevnog reda, dakle u Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara tretira Interpol koji treba da bude, umjesto kao samostalna organizacija, ovim narednim zakonom situiran u Državnu agenciju za istrage i zaštitu, dakle SIPA-u. A ovaj zakon pod tačkom 9. dnevnog reda, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, ima negativan izvještaj Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost i zbog toga sam osjetio potrebu da kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije, u čijoj nadležnosti je ovaj zakon o kojem sada raspravljamo, i zamjenik predsjedavajućeg Komisije za odbranu i sigurnost – interveniram povodom ove tačke dnevnoga reda i ukažem na jednu moguću nelogičnost i zamolim Parlament da vidimo šta možemo u ovoj situaciji uraditi. Prvo, dakle ja smatram da treba donijeti zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara i tu ništa nije sporno, ali imamo negativan izvještaj po slijedećem zakonu u kojem treba da bude smješten Interpol, nakon što ga sada situiramo, ... isključimo iz okvira Ministarstva sigurnosti, a situiramo ... kao odjeljenje u SIPA-u. Dalje, smatram da pod ovom sljedećom tačkom dnevnog reda ne bi trebali prihvatiti negativan izvještaj Komisije na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o SIPA-i. Radi se o važnom zakonu koji tretira problematiku poboljšanja, problematiku koja se tiče poboljšanja u radu te službe. Slažem se da ima amandmana i mislim da bi bilo vrlo štetno danas usvojiti negativan izvještaj Komisije i podržati dakle stav Komisije prema tom zakonu. Mislim da još sve prilike nisu iskorištene i da bi danas Parlament trebao da odbije ovaj negativan izvještaj Komisije. Ukoliko tako postupimo, onda molim da se odloži izjašnjavanje o ovoj trenutnoj tački dnevnog reda, dakle to je o Prijedlogu zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim tijelima ... državne uprave, ... da po sljedećoj tački dnevnog reda vratimo Prijedlog zakon o SIPA-i u Komisiju i kada se sve to izbalansira, dakle i na Komisiji za odbranu povodom ovog drugog zakona i na Ustavnopravnoj komisiji povodom ovog prvog zakona, moći ćemo u paketu usvojiti oba.
nije uključen mikrofon
Molim?
nije uključen mikrofon
Vjerovatno jeste ... 37
Molim vas da se slušamo.
Ja govorim sada o Parlamentu, bit će tu potrebna i uloga, ... ... svakako i Vijeća ministara. Vi ste u pravu, gospodine Belkiću. Onda ćemo moći biti u poziciji da donosimo odluke o ovim zakonima. Toliko, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Hadžiahmetović. Izvolite.
Pa evo, u prilog i prijedloga kolege Džaferovića, ali uz jednu dopunu. Da ne bismo došli u pravnu situaciju koja bi dovela i implementaciju zakona, i jednog i drugog, a jednako tako i ovaj parlament pred situaciju u kojoj ne znamo kako bi postupili, ja predlažem da se također, također predlažem da se ovo prolongira, odnosno vrati u komisijsku fazu, s tim da, s obzirom da se tiče vezane materije, da se oba zakona, bez obzira na različite nadležnosti različitih komisija upute oba zakona dakle identičnim komisijama. Ako su to Ustavnopravna komisija koja je nadležna za prvi zakon i Komisija za odbranu i sigurnost za drugi zakon, da oba zakona idu objema komisijama i da dobijemo ovdje izvještaj. U prilog prolongiranju, ja ću samo pomenuti i eventualno i neke dogovore vezane za reformu policije, policijskih struktura koje će se vjerovatno ticati i ovih zakona, odnosno odredbi ovih zakona koji su pred nama. Mislim da bismo time mogli ... dobiti zaokruženu cjelinu. Dakle, predlažem da uz ovu argumentaciju vratimo oba zakona u komisijsku fazu, s ovim prijedlogom: da oba zakona idu identično istim komisijama. Hvala.
Samo malo, ako mogu ja.
Uvaženi poslanik Džaferović. Izvolite.
Nemam ja zaista potrebe da ... ... i neću replicirati uvaženoj koleginici Hadžiahmetović, ... ali samo da kažemo ovo: dakle, nema potrebe da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim tijelim uprave vraća Ustavnopravnoj komisiji, tu je stvar potpuno dakle jasna. ... Ustavnopravna komisija nema šta da uradi. Ima potrebe da zastanemo sa glasanjem o ovom zakonu, da zastanemo. Dakle, jednostavno, stavite na narednu sjednicu ... 38 Parlamenta. Vratimo ovaj prijedlog zakon o SIPA-i u Komisiju za odbranu, sačekajmo taj izvještaj i onda ponovo oba zakona imajmo na dnevnom redu, mislim, to je suština.
Riječ ima uvaženi zastupnik Živković.
Zahvaljujem. Naime, hoću da kažem svoj lični stav u vezi ... sa ova dva zakona. Mi smo imali dilemu da li da stavimo jedan zakon prije, pa da se odredimo prema ovoj komisiji čiji je izvještaj negativan, ili da ide zakon u drugom čitanju. Međutim, procedure su jasne: da idu zakoni kako se ...po težini ... stavljaju i očigledno moramo priznati da je neko žurio sa ovim zakonima prije nego što smo se uspjeli dogovoriti, kao što znate, u vezi sa policijskom reformom. Mnogo bi komplikovali procedure ako bi odlagali izjašnjavanja ili na neki način ... na drugi nači rješavali ove probleme. Mnogo jednostavnije je da konsenzusom oborimo i jedan i drugi zakon, a onda da 15. februara, kad nam dođu svi ostali zakoni koji se tiču policijske reforme, kako god Savjet ministara predloži, da onda ovdje usvojimo. Mislim da je to elegantnije rješenje za ovaj parlament. Ne bi dodatno naše komisije opterećivali, a dali bi zadatak profesionalcima da riješe ovaj problem. Evo, to je moj lični. Hvala.
Riječ ima uvaženi zastupnik Džaferović.
Ma vidite, gospodine predsjedavajući, ovo što ste Vi predložili, to bi moglo da dođe u obzir da BiH tek sada uspostavlja i SIPA-u i Interpol, kao što treba da uspostavi državnu policijsku strukturu u oblasti ove, hajde tako da je nazovemo, ove obične policije. Mi, dakle, tu vrstu policijske strukture treba da uspostavimo, i reformu u BiH radimo upravo zbog toga, dakle da se oni koji čuvaju javni red i mir, koji se bore protiv ovog općeg kriminaliteta, kojih je najveći broj u BiH – da se reformiraju. I oko toga se vode razgovori. Uopće nije sporna ni za koga od nas, ja se nadam ovdje u Parlamentu BiH, niti pozicija Državne agencije za istrage i zaštitu, popularno zvani SIPA, niti je sporna pozicija Interpola. Interpol .... postoji i on ... radi svoj posao i reforma koju mi provodimo zapravo se ne tiče ovih institucija. Procjena je, i te dvije stvari, ja mislim da treba odvojiti, ja vas molim da na tom pravcu i u tome pravcu promišljamo svi. Zakonom o SIPA-i zapravo pokušava se poboljšati efikasnost, način rada, borba protiv svih onih oblika kriminaliteta koji su u nadležnosti SIPA-e, koji će ostati u nadležnosti SIPA-e i tokom i nakon reforme policijskih struktura u BiH. Neće novoreformirana policijska struktura u BiH baviti se poslom za koje je nadležna SIPA, a što smo utvrdili posebnim zakonom, niti će se baviti poslovima Interpola. Ovdje je, dakle, samo procjena i mislim da je to u skladu sa standardima, je li, koji važe u savremenom svijetu: da se jedna institucija koja ima zadatak da obavlja policijsku suradnju na internacionalnom planu smjesti tamo gdje joj je mjesto i gdje je u 39 većini zemalja smještena i da se uvedu neke mjere koje će omogućiti SIPA-i efikasniju borbu protiv onih oblika kriminaliteta za koje je ona nadležna. Čekati sa ovim poboljšanjima reformu ostalog dijela policije u BiH, doduše najvećeg, mislim da ne bi bilo racionalno, da ne bi bilo dobro. Ja vas molim da ako hoćemo svi da imamo efikasniju borbu protiv kriminaliteta da onda ozbiljno ovo sagledamo i da postupimo na ovaj način. Vratimo ovo jednostavno ovoj komisiji, neće Parlament izgubiti ništa ukoliko to vrati u nadležnu komisiju. Neka nadležna komisija – ja sam član te komisije, nisam bio na sjednici ove komisije, nažalost, kad se donosila odluka ovakve vrste – neka ova komisija još jedanput to sagleda. Tamo ima i amandmana, pa neka se još jedanput to sve skupa izanalizira i donese, donese odluka. A, svakako, ovaj prvi zakon ne smijemo jednostavno kao Parlament, vodeći računa o pravnom statusu institucija, donijeti, jer ako bismo donijeli ovaj prvi zakon bez ovog drugog zakona, zakona o SIPA-i, mi bismo praktično svjesno, ... mi bismo praktično svjesno ostavili Interpol da bude čardak ni na nebu ni na zemlji, a to ne smijemo nikako uraditi. Toliko.
Zahvaljujem. Vidite, ja sam u svom obraćanju htio da nađem jedan elegantan način da izađemo iz ove situacije ali očigldeno da se otvorila tematika o kojoj imam potrebu onda da kažem i svoje mišljenje o reorganizaciji Ministarstva sigurnosti. Znači, niko ne postavlja upitno da postoji SIPA, da postoji Interpol i da su oni sastavni dio Ministarstva sigurnosti. U ovome momentu se predlaže da Interpol ostane kao i SIPA u Ministarstvu sigurnosti, ali da Interpol ide u SIPA-u. Znači, reorganizacija oko jednog ministarstva, unutar jednog ministarstva. Te reorganizacije unutar tog ministarstva će sigurno biti u ovoj reformi koja treba da se završi ili treba da se desi u narednih mjesec dana. Mi kao parlamentarci trčimo prije korak ili pred rudu da takva rješenja koja će predložiti stručnjaci moramo onda izmjenama i dopunama zakona koje su nam sad na dnevnom redu ponovo, ponovo donositi. Mislim da je to pitanje efikasnosti naše efikasnosti, a ne pitanje borbe efikasnije protiv kriminala. S druge strane, mišljenje svih profesionalaca je da je Interpol upravna organizacija u svim zemljama, da je jedinstvenog imena i da se tako zove u svim zemljama EU i da, kao takva institucija, mora da ima nesmetanu komunikaciju sa takvim istim i istoimenim institucijama u drugim zemljama. Prema tome, njegovo stavljanje u podređeni, moram reći, položaj u okviru SIPA-e mu onemogućava njegove ... stvari koje su mu date međunarodnim raznoraznim ... standardima, ako već spominjemo evropske standarde. I mislim da je bolje rješenje da sačekamo policijsku reformu da vidimo kako će se organizovati Ministarstvo sigurnosti i da vidimo gdje će biti mjesto svih organizacija koje su u Ministarstvu sigurnosti nego da mi trčimo sa svojim rešenjima prije toga. Hvala.
Riječ ima uvaženi zastupnik Belkić. Ispričavam se, ispričavam se. Replika: uvaženi zastupnik Kalabić. 40
Uvaženi kolega Živković je jedan dio rekao, ali ne mogu da ne reagujem, s obzirom da je kolega Džaferović iznio par konstatacija koje ne stoje i koje bi mogle biti pogrešno protumačene. Reforma bezbjedonosnog sektora u BiH ne podrazumijeva da je išta završeno. Ona ne podrazumijeva da išta može ostati kao izolovana cjelina o kojoj se neće razgovarati, jer to, to nije dobro sa profesionalnog stanovišta. I u svijetu i svugdje su takve stvari podložne promjenama i traži se najbolji sistem, gotovo svakodnevno traži se najbolji sistem u bezbjednosnoj primjeni novih dostignuća, bilo u vidu koordinacije, bilo u vidu spajanja, razdvajanja, promjene, ne znam ni ja čega. Znači, to se ne može sa te strane gledati, niti je dobro prejudicirati stvari da će u narednim razgovorima te stvari se posmatrati izolovano. To je nemoguće sa profesionalnog stanovišta. Ko kaže da određena ovlaštenja i određene stvari neće biti iz jedne organizacije koje su opet u okviru pod jednim krovom, koje su opet u okviru jedne institucije, koji su u nadležnosti Ministarstva bezbjednosti. Znači, nije realno očekivati da se sve ovo izdvoji ... jer bi tada tim ljudima koji će raditi na tome znatno otežali, otežali zadatak. Zato je ... naš prijedlog da ne prejudiciramo stvar, s obzirom da je to u nekom kratkom vremenu i da će te institucije koje su neposredno povezane jedna sa drugom i upućene jedne na druge i nove institucije i sadašnje kako i u entitetima morati tražiti te modelitete i te vrste saradnje da u tom smislu ... ništa nije završeno. Ne mislim institucionalno da će se sada, mislim da se dobro razumijemo ... o čemu govorim. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Belkić, pa Lozančić, Novaković, Jovičić.
Evo, ja ću zaista pokušati .... da se vratim na stvar. Dakle, od početnog konsenzusa gdje smo otprilike imali svi na isti način razumijevanje da ove dvije tačke imaju vezu jedna sa drugom i gdje smo se složili da bi trebali tražiti izlaz da ne zakompliciramo stvari. Dalje, imali smo vrlo konkretan prijedlog, dakle da odgodimo izjašnjavanje o ovoj aktuelnoj tački dnevnog reda, a da ne prihvatimo ovaj negativni izvještaj, s tim što sam ja zaista smatrao da je to period u kojem bi predlagač, dakle ovo nije prejudicirao Parlament, nije Parlament trčao pred rudu, nego jednostavno – ovo je kroz redovnu proceduru od strane Vijeća ministara, odnosno resornog ministarstva, došlo nama na klupe. I sve do danas, naročito kad je riječ o aktuelnoj tački dnevnog reda, dakle Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Vijeću ministara prolazilo kroz proceduru bez ikakvih problema. Jednoglasna podrška itd., nema amandmana, s tim što je kod tačke sljedeće, dakle o Agenciji za istrage i zaštitu, ... došlo do određenih amandmana. E, ... ako obratite pažnju na sadržaj izmjena, pogotovo ove naredne tačke dnevnog reda, tu se radi o statusnim pitanjima, o platama, o načinu izbora itd. I ja mislim da bi bilo jako dobro, jako dobro da čujemo ljude iz resornog ministarstva. Da li će se desiti prejudiciranje, da li ćemo mi nešto upropastiti itd.? Ja nemam takvu vrstu utiska. Ovo su izmjene koje ne prejudiciraju ništa, niti bilo šta upropaštavaju, samo ih trebamo sinhronizirati. 41
Uvaženi poslanik Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedatelju, dame i gospodo zastupnici, članovi Vijeća ministara, gosti, pa evo, prije otpočinjanja ove rasprave, bio sam sklon da ovaj zakon podržim, iz prostog razloga što sam čitajući obrazloženje koje je dato uz ovaj zakon imao sam ja pozitivistički, da tako kažem, odnos spram toga, procijenio da je ovo bezvezna promjena zakona i da se ne treba na njoj trošiti. Jednostavno treba pustiti da prođe, ako je neko procijenio da ide. Nakon ovih rasprava i nakon još jednog iščitavanja obrazloženja ovog zakona, postavio mi se čitav niz pitanja! Ovde govorimo o izmjeni zakona, o premještanju jedne upravne organizacije iz jedne pozicije u drugu poziciju, u drugu upravnu organizaciju, u okviru istog ministarstva. A obrazloženje za sve to je da mijenjamo neki drugi zakon, pa zbog toga bi trebali i ovo promijeniti. Danas, kad mi razgovaramo o promjeni ovog zakona, Interpol je upravna organizacija u sastavu Ministarstva sigurnosti. I, ako je to uopće, ako je to uistinu toliko važno, ako će to uistinu povećati efikasnost, ako će to učiniti i tu organizaciju i SIPA-u boljom i Ministarstvo sigurnosti još učinkovitijim, onda bi to zasigurno trebalo stajati u obrazloženju. Koji su razlozi što dosadašnji način organiziranja ne valja? I to bi trebalo, jer svi mi ovdje ne znamo šta je to. Podsjetit ću vas jedne rasprave kad smo raspravljali, pa kad nas je Interpol izvještavao o ... ...tjeralicama itd. Tada smo vidjeli da to nešto ima, da je to nešto ozbiljno u ovoj zemlji. I sad predložiti da se to premjesti odavde negdje drugo, a bez slova obrazloženja osim da se to nekim drugim zakonom i u tom drugom zakonu opet jednom rečenicom kaže se nije više tako, sad je ovako. Zašto, kako, šta ćemo time dobiti, ja moram reći da nisam zaključio da ćemo išta dobiti, a dovodimo se u poziciju da evo sad, pošto nemamo argumenata za predložene izmjene, nemamo valjanog obrazloženja. Sad ja počinjem razmišljati šta su stvarno motivi za ... i otkad, zašto, temeljem čega, koje procjene, ocjene je neko donio prosudbu da kaže, e, ovo je sad vrlo bitno u ovom trenutku da uradimo u BiH. Mislim da ima puno važnijih pitanja. Evo, ja sam samo ...malo, sitno aktuelizirao kroz zastupnička pitanja koja bi bilo dobro da se bavimo i da osiguramo da ti naši organi za provedbu zakona, agencije budu učinkovitiji, da odgovare na potrebe građana. Bez jedne ozbiljne rasprave na ovu temu a moram reći ... i činjenica da usvajanjem ovog, a odbijanjem drugog zakona, napravit ćemo smiješnu stvar. Očigledno je da se ovo Povjerenstvo za obranu i sigurnost unijelo u ovu problematiku i da su pronašli neke razloge, krupne razloge, očigledno, čim nisu prihvatili Prijedlog zakona. Mislim da i to treba uvažavati i to je ono zbog čega ću se opredijeliti da danas ne podržim ovaj zakon, a da prihvatim Izvješće Povjerenstva. Mislim da treba stvoriti jednu klimu i obvezu svima nama da krajnje ozbiljno i vrlo brzo bez kozmetičkih izmjena uđemo u suštinsku reformu policijskih snaga i da kroz tu reformu na najbolji mogući i kvalitetan način riješimo pozicioniranje i ovih i drugih agencija i ukupnog sigurnosnog sustava u BiH.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Novaković. Izvolite. 42
Vidite, gospodo iz parlamentarne većine, vi ste uspjeli da me zbunite. Naime, meni sad nije jasno shvatiti šta vi hoćete! Je li vi hoćete da raspravljamo ili da ne raspravljamo o ovim zakonima? Čak i iz Kolegija, znači, imamo tri različita razmišljanja: od razmišljanja da se radi o bezveznom zakonu, bezveznim izmjenama ili bezveznom zakonu o izmjenama, do razmišljanja da ne treba danas glasati ili razmišljanja da danas ne treba prihvatiti. Ono što bi bilo dobro, evo da bih ja bio manje zbunjen nego što jesam: da zamjenik predsjedavajućeg Zajedničke komisije gospodin Džaferović kaže koji su motivi ove komisije ili šta je to, koje su osnovne primjedbe koje su uticale na to da ova komisija glasa na način kako je glasala. Mislim da bi iz toga bilo, valjda, mnogo jasnije svima nama ovdje šta je suština u ovom drugom zakonu, što je neprihvatljiv, odnosno šta su bile primjedbe bilo kroz amandmane bilo bez amandmana, zbog čega se ova komisija opredelila na način kako se opredelila. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Džaferović.
Pravo da vam kažem, iznenađen sam ovom činjenicom da gospodin Novaković može biti zbunjen ovde u Parlamentu i malo sam se zabrinuo na početku njegove diskusije ali, nakon što je dovršio diskusiju, laknulo mi je, jer sam vidio da nije pročitao Izvještaj Komisije, pa ja ga molim da uzme da pročita i tamo će naći sve razloge kojima se rukovodila Komisija. Ja vam ne mogu prenijeti ove neposredne dojmove. Nažalost, nisam bio na sjednici Komisije, imao sam nekih drugih obaveza. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, kolege poslanici, kad smo već spojili ove dvije tačke dnevnog reda i kada sam uložio amandmane na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, to me motivisalo iz više razloga, ali obrazloženje je vrlo jednostavno. Dakle, to predloženo zakonsko rešenje u određenim članovima Prijedloga zakona, ako ima predloženo formiranje Odjeljenja za međunarodnu policijsku saradnju, dakle Interpola, u okviru Državne agencije za istrage i zaštitu i koja bi preuzela poslove iz nadležnosti Kancelarije za saradnju sa Interpolom koja je zakonom predviđena kao samostalna služba ili, kao što reče kolega Lozančić, upravna organizacija, dakle to nije prihvatljivo da bude u sastavu SIPA-e i da zadrži sadašnju poziciju u sastavu Ministarstva bezbjednosti. 43 Naime, poslovi iz nadležnosti Kancelarije za saradnju sa Interpolom ne mogu se isključivo vezati samo za Državnu agenciju za istrage i zaštitu, odnosno SIPA-u jer, recimo, šta ćemo sa Graničnom policijom? I ona je organ ove zemlje. Šta ćemo ako tamo stavimo Interpol u SIPA-u, kako će se ostvariti saradnja kad bi SIPA preuzela sve ingerencije Interpola, pošto je u sastavu ta upravna organizacija, kako bi onda ostvarila se saradnja sa Graničnom policijom! Ali ću malo proširiti sad, naravno. Kako bi se ostvarila saradnja sa entitetskim MUP-ovima, Ministarstvom unutrašnjih poslova RS i, naravno, MUP-a u Federaciji, jer i oni imaju potrebu za međupolicijskom saradnjom u cilju razmjene operativnih informacija. Imali ste primjer nedavno i ponosim se da je upravo zbog takve organizacije ostvarena izvanredna saradnja: policija Grčke, Hrvatske i RS. Dobili smo priznanje na svim poljima zbog zapljene i presijecanja lanca trgovine drogom i rasturanja droge. Kamo sreće da je SIPA u tom interesu učestvovala! Dakle, suština cijele ove priče jeste i treba ojačati SIPA-u, ali na nekim drugim sektorima da se ublaži značaj Interpola koji bi izgubio svaku mogućnost da sarađuje sa drugim bezbjednosnim institucijama u BiH a već sam rekao ministarstvima entitetskim. To je bio smisao onih koji su i željeli da predlože ovaj zakon, odnosno u izmjenama i dopunama. Zato sa našeg stanovišta, naravno, nije prihvatljiv, dok je ovakva struktura policijska u BiH. Bolje je raditi na ukupnoj bezbjednosnoj strukturi, pa onda procijeniti i vidjeti sudbinu jednog, drugog MUP-a, Granične policije, SIPA-e i SIPA-u, naravno, uzeti kao poseban segment da je ojačamo u nekim drugim stvarima gdje zaista SIPA mora imati značaj državni i, evo, ne osporavamo ništa. Ali, ne možemo dozvoliti da se sve gomila u okviru jedne institucije, bez bilo kakvog obrazloženja zašto će Interpol zaista u SIPA-i, evo, u sastavu Ministarstva bezbjednosti. Ali hajmo onda Ministarstvu bezbjednosti pojačati ingerencije da sve bezbjednosne strukture u BiH budu u tom ministarstvu i da sarađuju sa tim ministarstvom i da onaj ko je ministar tamo u Ministarstvu bezbjednosti zaista ima uvida u sve. Ali imali ste ovde slučaj za govornicom da mi ministar nije mogao odgovoriti na najobičnija pitanja. Dakle, ako želimo nešto da iskomplikujemo i, ako želimo zaista da nešto ne uradimo, onda ćemo imati ovakve prijedloge koje nikad neću zaista osporavati. Hajmo mi odbiti Izvještaj naše komisije! Zašto bi ga mi odbili, što će onda komisija? Samo iz tog razloga što gospodin Džaferović nije bio prisutan ili možda ja ili ne znam ni ja ko. Nemojmo tako da radimo! Ne valja nam to. Prošli put sam rekao: hajmo, ljudi, poštovati Ustav kakav je takav je. I evo, hvala Bogu, što bi narod rekao, dogovorili smo se, idemo u ustavne promjene koje će sve definisati. Pa i ovu policijsku reformu koja će i ovu oblast definisati, a ne, nekom padne naum, preko koljena, eto nešto Interpol je sam, hajmo ga negdje ugurati bez ikakvog obrazloženja. U tome je suština. Da je neko dao normalno obrazloženje, bilo kakvu rečenicu, zašto će tamo Interpol, ja bih to možda i prihvatio. Ali, s obzirom o čemu se radi, a znate i vi, samo je suština u tome da kad Interpol se, što bi narod rekao, ugura u SIPA-u da on prekine svaku saradnju sa entitetskim MUP-ovima, da njih eliminiše iz bilo kakve komunikacije i saradnje sa drugim međunarodnim organizacijama po pitanju bezbjednosti i raznih operativnih podataka. Nemojmo, ljudi, tako raditi! Nemojte tako raditi, ne! Mi ... bićemo uvijek u funkciji efikasnosti Parlamenta kad zaista interes ima cijela zemlja, a ne samo jedan dio, jedan segment ili bilo šta drugo. Hvala. 44
Za repliku se prvi javio uvaženi zastupnik Novaković, pa zatim uvaženi zastupnik Džaferović.
Pa vidite, ja sam se i maloprije javljao ali predsjedavajući nije vidio. Dakle, replika je ili odgovor, kako god hoćete, ... gospodinu Džaferoviću. Naime, ipak ja imam razloga da budem zbunjen. Razlozi odbijanja ovdje deset reda je zakon o platama. E, sad ja ne znam je li svima jasno zašto ovaj prvi zakon nećemo prihvatiti, ako su razlozi plata, a plate se nigdje ne pominju. Dakle, ima očito nekih drugih razloga i zato se zahvaljujem gospodinu Slavku što je objasnio razloge zbog čega ova komisija nije prihvatila. Dakle, to je suštinski, dakle to su razlozi i nemojmo pisati tamo da su problem plate. Evo, nakon ove diskusije ... malo mi je jasnije, odnosno čini mi se da nisam više toliko zbunjen kao poslije Džaferovićeve.
Drago mi je čuti da je sve manje zbunjenih. Uvaženi poslanik Džaferović.
Ja mislim, meni je stvarno drago da je kolega Novaković, bez obzira što mu moje obrazloženje nije pomoglo, ipak, manje zbunjen. Ali, šalu nastranu, ja sam pažljivo slušao kolegu Jovičića kada je govorio o razlozima, svojim razlozima premještanja Interpola iz pozicije samostalne upravne organizacije u okvir Ministarstva sigurnosti, u poziciju jedne organizacione jedinice druge upravne, samostalne upravne organizacije, kakva je SIPA. I tačno je ovo o čemu je govorio gospodin Jovičić, to znamo svi, je li, da u materijalima nisu navedeni precizno razlozi zašto je to urađeno i, dakle, tome se nema šta osporiti i mislim da Parlament treba da ima opisane razloge i ja taj dio obrazloženja ne sporim. Mogu kazati da su razlozi premještanja o kojima je govorio gospodin Jovičić proizvoljni, isto kao što on može kazati da su razlozi o kojima sam ja govorio da treba tako da budu, također, proizvoljni. Mislim, to je jednostavno tako, u nedostatku argumentacije, u nedostatku obrazloženja, onda je to tako i bilo bi dobro da imamo obrazloženje. Moje su namjere, naravno, potpuno iskrene i nemaju nikakve veze sa ovim o čemu je govorio gospodin Jovičić. Ja smatram da Interpol, naš nacionalni biro, treba da sarađuje sa svim policijskim agencijama u BiH. Želim, dakle, da se to kaže, jer jedino sa takvom vrstom saradnje on će moći ispuniti svoju obavezu i na ovom međunarodnom planu, bez obzira gdje on bio ... Ali, kako dakle izaći iz ove situacije, to je zapravo pravo pitanje. Ja mislim da nećemo dobiti odgovore na ova pitanja ukoliko danas jednostavno poobaramo sve ove zakone. Zakone je najlakše poobarati. To mi možemo uvijek, nikakav to problem nije. Danas znam sigurno da nećemo uraditi jednu stvar. Nećemo usvojiti ove zakone. To sigurno znam. Ali ja samo pozivam vas da ih ne obaramo, da jedan bude na čekanju, a da drugi ode u ovu komisiju, neka se raspravi u ovoj komisiji, ponovo će on doći ovde, neka se pribave svi ti razlozi. O tome ja, koleginice i kolege, govorim, dakle bez ikakvih ... zadnjih namjera i nemojte, zaista ... ja vas molim, nemojte 45 previše čitati iz onoga što govorim, jer ja ću kazati potpuno otvoreno.... sve što imam da kažem i što mislim u datom trenutku. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Jovičić. Netačan navod, ispravka, je li tako?
Poštovani predsjedavajući, pa, gospodine Džaferoviću, nisam ja javio se da negiram što ste vi rekli. Sa vašeg stanovišta, vi ste potpuno u pravu. Ali nije popularno, ako vi niste bili i nije dobro na sjednici ... da vi sad pozivate Parlament da ne prihvati odluku Komisije. Mislim, to prvo nije dobro. Drugo, Komisija je zauzela takav stav iz prostih razloga, vi se ne morate sa mnom složiti, ali zar nije najbolji prijedlog! Šta će se promijeniti u bezbjednosnim strukturama i u radu SIPA-e i Interpola ako sačekamo ukupnu reformu oko policijskih struktura? Jer, ta reforma neće sigurno zaobići ni SIPA-u kojoj treba pomoći, naravno, sa svih drugih aspekata, ni Interpol, ni bilo koju bezbjednosnu strukturu u BiH. Zašto mi s ovim žurimo, ja to vas želim da pitam? Ko je ovo nama nametnuo da se sad bavimo i o jadu zabavimo, i zašto mi moramo sad u ovom momentu baš ovo rješavati, a imamo bezbroj prečih stvari? To ja vas pitam! Zato i jeste ovaj zakon gore, izmjene i dopune, prijedlog. Zapravo, ministarstvima i jeste problem što ne može proći zbog ovakvih stvari, što nam uvijek neko nešto sa strane, bez ikakvih pravih obrazloženja, rekao bih, podmetne i da ne bude po onoj narodnoj Momo, dobro je biti zbunjen, otrijeznićemo se mi, bolje da ne bude ono drugo. U tome je razlika, ovde u Parlamentu, što se mi stalno nadmudrujemo nekim stvarima i dođemo u proceduru da sad evo džabe kasnimo, ako ništa, dva sata izgubićemo. Zato vas molim, hajmo ovo, imate dvije mogućnosti, oboriti danas i ući u kompletnu reformu svih ovih, prihvatiti Izvještaj Komisije ili, ako imate bolji prijedlog, nemojte da onda komplikujemo da gubimo džabe vrijeme kad ovo neće proći. Hvala.
Zahvaljujem. Ja imam još prijavljenog uvaženog poslanika Križanovića, a ima i uvaženi poslanik Matić, je li tako? Prvo Križanović pa onda Matić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja ću zaista vrlo kratko. Što ova diskusija više odmiče, ja mislim da se ne smanjuje broj ovih zbunjenih. Vidite, mislim da smo zbunjenost unijeli na neki način, čini mi se, pogrešnim pristupom. Mi smo u raspravu o jednoj točki dnevnog reda uključili još naredne tri-četiri i, da 46 smo još uključili ovaj Prijedlog zakona o policijskim strukturama, mislim da bi još bilo kompliciranije. Ja sam član Komisije za obranu i sigurnost i mi smo dali negativno mišljenje na ovaj zakon, ali neću sad o njemu govoriti da i ja ne bih ... išao unaprijed sa dnevnim redom. Želio sam reći ovo: da se zapravo naša zbunjenost ovdje, da kažem, generira nepoštivanjem određenim, ipak, našeg poslovnika. Vidite, mi imamo na dnevnom redu jedan, hajde, evo ocijenili smo, ipak ozbiljan prijedlog izmjene i dopune Zakona o ministarstvima; odstupamo od našeg uobičajenog pravila da se ne može raspravljati na ovom domu bez predlagača, da je ovde bilo potrebno dati određena obrazloženja: zašto je to bitno da sada Interpol ide iz kao samostalne organizacije u SIPA-u itd. Dakle, moj apel je da idemo red po red a, kad dođe na red Zakon o policijskim službenicima i SIPA-i, onda ću imati šta da kažem kao član Komisije, ali samo za ovu temu da kažem da razlog odbijanja ovih zakona nisu problem premještanja Interpola u Ministarstvo nego sasvim druge naravi. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Matić. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, uvažene kolegice i kolege zastupnici, ja sam sudjelovao u raspravi kad je bilo i prvo čitanje ovog zakona, i jednog i drugog na dnevnom redu, i tada sam, kao i vi danas, imao mnoge dvojbe, postavio i neka pitanja na koja nisam dobio odgovore, a očito ni vi ostali. I danas sam još više uvjeren da izmjena i dopuna, iako je samo jedna, ovog Zakona o ministarstvima i drugim tijelim uprave BiH, nije bila potrebita i da je bolje bilo ići u drugom smjeru. Razgovaramo o tome da je Ured za suradnju sa Interpolom u dva zakonska rješenja koja su na snazi u Zakonu o ministarstvima i drugim tijelim uprave BiH i Zakonu o Državnoj agenciji za istragu i zaštitu, odnosno SIPA-i, tretiran na dva različita načina. Po meni je bilo bolje da smo u Zakonu o SIPA-i izostavili to i ostavili Ured za suradnju sa Interpolom kao upravnu organizaciju Ministarstva, jer mislim da se na ovaj način, spuštanjem na nižu razinu, mi sada Ured za suradnju sa Interpolom, sa razine upravne organizacije Ministarstva hoćemo postaviti da bude samo dio jednog dijela ovog ministarstva. Na taj način, po meni, šaljemo jednu lošu poruku i uredima Interpola u drugim državama s kojima naš nacionalni Interpol surađuje, dajući mu manji značaj. S druge strane, da bi naš Ured za suradnju s Interpolom uspješno obavljao svoje poslove, svakodnevno je pozvan da surađuje ne samo sa SIPA-om nego i sa Graničnom policijom, sa Obavještajnom službom, sa ministarstvima unutarnjih poslova, sa raznoraznim ministarstvima i na državnoj i na nižim razinama vlasti kao i suradnja sa identičnim uredima drugih država. I, po tome, trebalo bi imati već na taj način jednu višu razinu nego ovu koju mi želimo dati, smještajući ga samo u jedan dio dijela Ministarstva sigurnosti. Mislim da nema potrebe ovo 47 prihvatiti i da je bilo bolje u Zakonu o SIPA-i izostaviti Ured za suradnju s Interpolom i ostaviti ga ovako kakav je sad, bez obzira da li je to formalna ili suštinska izmjena ili nije, s obzirom da za ovakvu promjenu nikakvih drugih razloga izuzev zakonske kolizije, pravne kolizije u dva zakonska propisa, nijedan drugi razlog opravdan, argumentiran, nije ponuđen. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Okolić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, poštovani Kolegij, kolege poslanici, ministri, dragi gosti, predstavnici međunarodne zajednice, evo ja ću reći samo nešto o principima i načinu kako se dolazi do izmjene jednog zakona u parlamentarnoj proceduru i koji je to neozbiljan način. Neću ulaziti u ovo. Komisija je rekla svoje mišljenje i ja sam član te komisije itd. i mi danas najmanje raspravljamo i gledamo o detaljima o kojima bi trebali raspravljati, a više raspravljamo o nečemu drugom, što je druge neke prirode. Kada se donosi izmjena i dopuna zakona, ili samo izmjena zakona, u svakom demokratskom parlamentu i državi bi u najmanju ruku trebao da bude predlagač ..., odnosno na čelu predlagača ministar i najmanje jedno dvojica, trojica ljudi koji su radili na tom materijalu, da brane, odnosno da ubjeđuju Parlament ili ne ubjeđuju u ono što oni predlažu. Drugim riječima, da brane svoj predlog itd. To se nije desilo ni na ovoj komisiji, nije se desilo ni na ovom parlamentu. Tehnički mandat je još uvijek kod njih itd. itd. Znamo mi i do sada iz iskustva koliko su oni prisutni i ja mislim da je ovo jedna krajnja neozbiljnost i kad se vrši izmjena jednog ovakvog zakona da nema od strane predlagača najodgovornijeg čovjeka, i ja mislim da je ovo degradacija i Parlamenta, a mogu da shvatim to da je za sada još uvijek Savjet ministara u tehničkom mandatu i nadam se da ćete vi koji ćete podržati Savjet ministara, a možda ćemo ga i mi podržati, ukoliko bude po našem nahođenju kvalitetan, moći smoći snage da ubuduće imamo svoje ja koje smo nekoliko puta ovde iznijeli, a nikada ga nismo održali, a to je: da ovakve zakone koje oni kroz svoj nedolazak ignorišu i stave ga tek toliko u proceduru, mi treba da skidamo iz naših rasprava, bez obzira da li to bilo u skladu sa Poslovnikom ili ne. I rečeno je tamo i da možemo vršiti itd. rasprave i diskusije, ali sam to rekao skidamo (pod navodnicima) Oni moraju biti svjesni da ne mogu (pod navodnicima) frljacnuti izmjene i dopune zakona u ovoj mjeri, a da ... se nigdje ne pojave u svim ovim segmentima. Ni kod, pojavili su se oni u određenom dijelu i na komisiji, evo u Parlamentu u kom dijelu itd. Ja mislim da je to neozbiljno. Danas će ovaj zakon moći da doživi sudbinu, čini mi se, u dva pogleda, a to je da bude oboren ili da jednostavno na nečiju inicijativu, a ne vidim sad na čiju će moći, biti povučen i skinut sa današnjeg dnevnog reda. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Beriz Belkić. Izvolite. 48
Evo, ja ću biti malo uporan. Dakle, ništa novo neću reći. Imamo, ponavljam, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Vijeću ministara, predložen od Vijeća ministara. Sigurno da je za pretpostaviti da je inicijator bilo resorno ministarstvo, za pretpostaviti je. Podsjećam vas ponovno: bio je u redovnoj proceduri, prošao prvo čitanje, drugo čitanje, nema primjedbi, nema amandmana. Sjedi predlagač, gospodine Križanoviću, zamjenik ministra sjedi cijelo vrijeme i prati. Ja sam razumio, molim.
Nije bio cijelo vrijeme od početka.
Ja sam čovjeka vidio da sjedi cijelo vrijeme. Dakle, njegovo je pravo da ocijeni hoće li se uključiti u raspravu i kada će se uključiti u raspravu. I ja očekujem i ja sada očekujem – gospodine Križanoviću, nije replika vama nego samo informacija – ja očekujem od gospodina zamjenika ministra da nam malo pojasni ove stvari.
Zahvaljujem. Da li se neko još javlja za raspravu? Ako se ne javlja, zaključujem raspravu. Imam prijedlog koji ja ne bih volio da postane praksa u ovom domu, jer možemo napraviti način da se za svaki zakonski projekat, prije glasanja o njemu, glasamo o nečijem prijedlogu, da se odloži glasanje. To bi nas dovelo u jednu veoma tešku situaciju i zato oni koji predlažu tako nešto, molim vas da imaju obzira prema tome, jer to bi moglo da bude praksa ovde. Međutim, s obzirom da smo do sada radili na taj način i u prethodnom sazivu Kolegijuma, ali evo i u ovome sazivu Kolegijuma, znači na prijedlog zajednički, i uvažene poslanice Hadžiahmetović, ja smatram da je to i Kluba Stranke za BiH i ispred gospodina uvaženog poslanika Džaferovića, znači ispred Kluba SDA, da to napravimo – da su dva kluba predložili da bi dali na jačini – stavljam na glasanje njihov prijedlog da se o ovome zakonu izjašnjavanje odloži. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati. Sad! „Za“ 19, „protiv“ devet, „suzdržanih“ osam. S obzirom da nema dovoljne entitetske većine, u roku od tri dana će biti Parlament obaviješten u vezi sa ovim zahtjevom. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda: 49 Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, sa Izvještajem Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH Na 16. sjednici Doma, mi smo ovaj zakonski prijedlog usvojili u prvom čitanju. Nadležna Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost je 28. novembra 2007. godine dostavila Izvještaj o Prijedlogu zakona i vidjeli ste da u Izvještaju ova komisija nije prihvatila tekst Prijedloga zakona, uz obrazloženje koje je sadržano u Izvještaju. Imamo dakle situaciju da raspravljamo i odlučujemo o Izvještaju Komisije pri čemu je Prijedlog zakona pao ukoliko Dom usvoji Izvještaj Komisije. Otvaram raspravu i podsjećam da smo već raspravljali praktično o ovome zakonu i molimo poslanike, ako nema velike potrebe, da ovu raspravu skratimo maksimalno. Uvaženi poslanik Kalabić ima riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uz unaprijed prihvaćenu vašu kritiku oko mog predloga, a s obzirom da smo u istoj situaciji, ja i za ovu tačku dnevnog reda predlažem da odložimo izjašnjavanje s obzirom da smo imali vezanu i raspravu i da smo imali gotovo identičnu situaciju.
Zahvaljujem. Ima još prijavljenih? Ako nema prijavljenih, zaključujem raspravu i stavljam na glasanje prijedlog Kluba SNSD-a da se i izjašnjavanje o ovome, ovoj tački dnevnog reda, ostavi za narednu sjednicu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati. Sad! Na zahtjev Kluba SDP-a ponavljamo glasanje. Molim vas da se pripremite, da budete skoncentrisani. Možete da glasate. Sad! „Za“ 27, osam „protiv“, jedan „suzdržan“. Konstatujem da je ovaj prijedlog prihvaćen. Ja prelazim na 10. tačku dnevnog reda, s tim da upozoravam poslanike da nakon ove tačke dnevnog reda ćemo napraviti pauzu do 15 časova da bi se mogli odmoriti i ručati i u 15 časova ponovo počinjemo rad. Tačka je: 50 Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) Prijedlog zakona u prvom čitanju je usvojen na 16. sjednici Doma. Nadležna Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost Izvještaj je dostavila 27. novembra 2007. godine. Vidjeli ste iz Izvještaja da nije bilo amandmana ni u komisijskoj fazi. Komisija je jednoglasno prihvatila Prijedlog zakona u predloženom tekstu. Otvaram rasprvu u drugom čitanju. Ako nema prijavljenih, zaključujem raspravu. I, molim Dom da se pripremi za glasanje o izmjenama i dopunama ovog zakona. Molim vas da se pripremite za glasanje, da ne bih ponovo ponavljali glasanje. Možete glasati. Sad! „Za“ 29, „protiv“ nije bilo, „suzdržanih“ šest. Konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine usvojen. Imamo pauzu do 15 časova. [[PAUZA]]
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja sam uložio 27 amandmana, a ne samo 19, ali osam je prihvaćeno i oni su bili, po meni, tehničke prirode. Na Komisiji, naravno, rezultati su bili različiti ali, da bih ja vama olakšao posao i našim kolegama, ja predlažem, pošto pretpostavljam da će amandmani biti odbijeni, da ne bi sad išao prvi, drugi, treći, četvrti, 19. da u paketu predložim Parlamentu da u paketu prihvati ove amandmane, jer oni suštinski ne mijenjaju zakon nego doprinose poboljšanju. I na Komisiji sam rekao: kakav god zakon donesemo, narod će piti rakiju i vino, kome se pije! Dakle, oni ne čekaju ovaj zakon na Palama gore da piju, mene, pa da slave. Da uozbiljim situaciju, na nekoliko parlamenata sam molio kolege da se držimo trenutno važećeg Ustava. Kad uđemo u ustavnu reformu i promijenimo Ustav, svaki zakon će biti podložan izmjenama i dopunama i nije Sveto pismo ni Kuran da ga nećemo promijeniti, prilagođavaćemo ga i uslovima EU i, naravno, našim uslovima BiH. Ja vas još jednom molim, ja ne odustajem ni od jednog amandmana koji nisu prihvaćeni na Komisiji, nego, ako je moguće u paketu da se Parlament izjasni o svih 19 amandmana, da prihvatite te amandmane, da ovaj zakon prođe, pogotovo što će biti u nadležnosti ministra da – Agencija za akreditacije – on odredi u kojem će biti gradu i nije uopšte važno da li će biti u Sarajevu. Što nema ovde grožđa ni vina ni loze, da se kolege moje ne uvrijede, i nikad to u životu nisam radio i kad mi se nešto drugo dešavalo, u Sarajevu se najmanje pije, barem u federalnom dijelu. A vino ćemo zajedno popiti, ako usvojimo ovaj zakon, ne na moj trošak, opet, jer, ali dobro, da uozbiljim situaciju, nemojte barem kod ovakvih zakona da komplikujemo sami sebi poziciju. I, kažem, da olakšam sve ovo, predlažem, predsjedavajući, da stavite svih 19 amandmana da se Parlament u paketu o njima izjasni. U suprotnom, ako ne budu prihvaćeni, ovo nije ucjena, ovo je realan prijedlog, ovaj zakon nema šansu da prođe. Ne može se centralizovati sve ovde na nivou BiH i samo kao (pod navodnim znacima) ... hoće li biti vino u ambalaži staklenoj ili u tetrapaku ili ne znam ni ja čemu, nego suštinski su ovdje promjene u tome da se izbjegava bilo kakva saradnja ili konsultacije ili uvažavanje Ministarstva za poljoprivredu RS. 52 Još jedno vas molim, nemojte raditi i kršiti Ustav ove zemlje, a pozivati druge da ga poštuju. Kakav je takav je, na snazi je. Gospodo iz predsjedništva, vi slušate mene, nije važno šta ovi slušaju: vi, hoćete vi uvažiti moj prijedlog da se u paketu ovo stavi? Hvala vam lijepo.
S obzirom da je uvaženi poslanik Lozančić tražio da se obrati, njemu dajem riječ. Iz toga razloga je bila konsultacija, a vaš prijedlog ćemo staviti na glasanje, jer ne možemo po Poslovniku glasati o svim amandmanima odjednom, ali ćemo staviti vaš prijedlog. Ako Dom to prihvati, na taj način ćemo se izjasniti.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame, gospodo zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, pa evo, ... čini mi se, nakon dužeg vremenena ovde u Parlementu imamo i jedan zakon koji puno znači velikom broju građana ove zemlje i koji ima šansu, ako ga usvojimo, da u ovoj zemlji uredi jednu vrlo važnu i bitnu oblast. Bez obzira što mi do dana današnjeg u ovoj državi nemamo zakon o vinu i proizvodima od gržđa, na svu sreću, građani ove zemlje nisu čekali ni nas i neke druge parlamente da donesemo zakon, nego se bave odavno i proizvodnjom grožđa i proizvodnjom vina i proizvodnjom i proizvoda i od vina i od grožđa. Za vašu informaciju, radi onih koji možda nemaju dovoljno informacija o ovoj vrlo važnoj grani poljoprivrede u BiH, danas u BiH imamo zasađenih oko 30 miliona čokota vinove loze. I to se proizvodi bez zakonske regulative. 90% proizvoda koji se proizvode od tog grožđa ide u izvoz po vrlo povoljnim cijenama. Na svu sreću, znači, naši domaći proizvođači nisu kao mi ovde u Parlamentu, jer sam konstatirao maloprije da mi ovde u državnom parlamentu, pored proizvedenih 30 miliona litara vina u BiH vrhunske kvalitete, pijemo uvozna vina i nudimo ih gostima koji dođu kao gosti u Parlament BiH. Evo, ja sam slučajno zainteresirao se prije ove sjednice, pošto sam znao da ćemo imati ovaj zakon o vinu, da vidim imamo li domaćih vina ovde; znam da ih ima, i onda sam vidio da nema domaćih nego samo uvozna. Možda je to odnos nas ovde prema našim proizvođačima, prema onome što je uistinu jedan istinski i prepoznatljiv brend iz BiH koji je prepoznatljiv i izvan granica ove zemlje i koji je već bez naše značajnije podrške. Kad kažem naše, mislim na sve institucije ove zemlje, probio se i na evropsko tržište i ide i dalje. Svi smo se opredijelili i ja vjerujem da od tog opredjeljenja nismo odustali: da ćemo učiniti sve kako bismo što prije postali sastavnica evropskih integracija a u tim integracijama očekujemo i nekakve pristupne, pretpristupne fondove, ali malo sad govorimo o restrikcijama koje će uslijediti nakon ulaska u EU, pogotovo kada je u pitanju poljoprivredna proizvodnja. Mislim da je krajnje vrijeme da ovu vrlo značajnu oblast uredimo zakonski i, gospodine Jovičiću, ja, što se mene osobno tiče, ću podržati sve vaše amandmane, makar mislio da neki nije ni dobar, samo zbog toga da konačno imamo zakon i da konačno ovu oblast uredimo, pa evo da procijenimo nakon pola godine da to nije dobro i hajmo to mijenjati kao i mnoge druge zakone koje mijenjamo, ali na dobrobit onih zbog kojih mi ovde sjedimo. Danas u BiH vina sa svih dijelova svijeta ulaze kao oblova građa a kad naši izvoznici trebaju izvesti vino izvan BiH onda 53 se sureću sa milion barijera zbog toga što mi ovu oblast nemamo uređenu i nemamo najobičnije agencije koje bi trebale certificirati ono što naši ljudi dobro rade ovde. Zato koristim prigodu da vas sve pozovemo da danas izglasamo ovaj zakon, i sa i bez amandmana, kako god se dogovorimo, ali da uputimo jednu pozitivnu poruku jednom velikom broju građana ove zemlje koji se bave jednim vrlo kvalitetnim poslom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Lijanović: replika. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, želim samo ispraviti ono što je rekao gospodin Lozančić da mi svi ovde pijemo strana vina, a ne domaća. Ja ih ne pijem, baš iz razloga jer su strana, i ne samo ovdje nego nigdje. Pijem samo domaće proizvode. A bilo bi dobro da vi u Kolegiju zatražite odgovornost kod onih koji su nadležni i koji drže ovdje strana vina, a ne drže domaća vina. Hvala.
Naravno, opet Kolegij je kriv. Uvaženi poslanik Lozančić. Izvolite.
Ja sam očekivao od uvaženog zastupnika, vrlo aktivnog zastupnika, da će ... sadržajnije ispraviti neku moju primjedbu, ali ja nisam kriv što vi inače puno stvari ne razumijete, pa ni ono što sam ja rekao. Znači, ja sam rekao da ovde u Parlamentu se služe uvozna vina, što je, po meni, katastrofa. Nažalost, mi ne odlučujemo o nabavci vina niti bilo čega ovde u Parlamentu, Kolegij to ne odlučuje, nego odlučuju neke druge službe. Znači, a pozivam upravo na to da ovde u Parlamentu ove države budu isključivo domaći proizvodi. Ako me niste razumjeli, sad mislim da sam dovoljno jasan.
Zahvaljujem. Prvo, ispravka netačnog navoda. Uvažena poslanica Hadžiahmetović. Izvolite.
Ja sam ubijeđena da je gospodin Lozančić mislio drugačije kada je rekao da je katastrofa što se ovde služe strana vina. Ja pretpostavljam da je mislio reći da je katastrofa što se ne služe i domaća. 54 Zahvaljujem.
Uvaženi poslanik Suljkanović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, mi smo zaista utrošili dosta energije i u pokušajima da se ovaj zakon o vinu usvoji i ja imam jedan prijedlog ovde koji je donekle sličan prijedlogu kolege Jovičića. Radi se o paketu. Ja predlažem da on u paketu odustane od svih ovih amandmana, jer je zaista usvojeno njegovih osam koji nisu samo amandmani tehničke prirode i mislim da bi on danas, pokazavši dobru volju odustajanjem, doprinio tome da jedan vrlo važan i potreban zakon usvojimo. Hvala.
Zahvaljujem. Replika: uvaženi poslanik Jovičić.
Ne znam, gospodine Suljkanoviću. Zar vam ja toliko izgledam neozbiljno da bih ja nešto predložio, pa odustao. Ja sam strašno uporan čovjek, ali na realnim osnovama, na realnim, zaista, i ono što je pragmatično. Svašta bih ja želio, ali, evo, da vam kažem šta je suštinski zašto ovo nije prihvaćeno na Komisiji. Kaže se u mnogim članovima ovdje da, recimo, nije važno koji je to amandman, da se radi o jednoj instituciji a mi smo samo dodali ovlaštene institucije, podrazumijevajući saradnju sa entitetskim Ministarstvom za poljoprivredu i Distriktom Brčko. Ono što vi želite da kažete zašto nije prihvaćen na Komisiji, ja se potpuno slažem s vama. Vi ste to htjeli da bude samo centralizovano na nivou ovdje i da se izbjegne svaka saradnja sa entitetskim ministarstvom. Pa to ponavljam stalno: to nije moguće sad. Takav je Ustav. Nemamo druge mogućnosti. Ali, ako vi želite sve da osporite i, ako vi zaista želite sve da stavite u neki drugi plan samo zbog toga što to neće biti u Sarajevu, ja ću vama dati podršku ali, naravno, neću nikad odustati od ovog. Zašto bih ja to predlagao i koji bi bio smisao da se ja, prvo, igram s nekim, neću sa sobom ili bilo sa čime, a pogotovo sa ovim ozbiljnim parlamentom. Ja zaista više neću nikada pozvati ovaj parlament da poštuje Ustav. Neću da nam se smiju novinari, neću da nam se smije narod, da najviši zakonodavni organ ove države pozivam na poštivanje Ustava. Šta ćemo onda na nižim nivoima? Jesmo li mi toliko neozbiljni ljudi? Kakav je Ustav takav je, ovo je ustavna materija da se treba tako raditi i, ako želite, ponavljam, nije ucjena, prihvatite ovo ili nećete, naravno, vaša je stvar. Ali nemojte onda nas Srbe, evo reći ću neću Srbe, ovi će se ljutiti iz SDS-a, iz SNSD-a kriviti kako mi vršimo opstrukciju, kako mi eto nismo za to. Evo, sad smo bili na ručku: od nas sedam iz SNSD-a, dvojica su pili vino. Dakle, ni nama nije važno ovo, ne pravimo zbog sebe nego zbog proizvođača i onih ljudi koji trebaju da izvoze 90% svojih proizvoda. 55
Dobro, zahvaljujem. Da li se neko još javlja za raspravu? Uvaženi poslanik Lijanović se prvi javio, pa Jukić.
Ja bih predložio jedan zaključak: Zadužuje se Vijeće ministara da osigura da se u restoranu u Parlamentarnoj skupštini BiH osigura ponuda domaćih vina i rakije. Hvala, uz ovaj zakon da se. [[zajednička diskusija]]
Dajte molim vas da se malo uozbiljimo ... Pričamo o zakonu, ne pričamo o kuhinji. Ovo treba da rješavaju administrativne službe i službe Parlamenta i u okviru poslaničkih pitanja ili inicijativa. Uvaženi poslanik Jukić. Izvolite.
Pa, evo, nakon ove serije replika i ispravki krivih navoda ili pojašnjenja šta se htjelo reći, ja ću reći nekoliko riječi o važnosti ovog zakona i mislim da bi stvarno za nas bilo vrlo korisno i da trebamo se dogovoriti kako i na koji način u smislu ovih amandmana i već rečenih prijedloga i da ipak ovaj zakon usvojimo. U nekoliko prethodnih sjednica bilo je dosta rasprave o položaju u oblasti poljoprivredne proizvodnje, a proizvodnja vina također, odnosno grožđa, a kasnije od toga i vina također spada u tu oblast, naravno, još uključujući i preradu. Mislim da je, da su rješenja u ovom zakonu dosta dobra, u mjeri koja treba biti precizna i ... nedvosmislena i ja mislim da i bez nekih dodatnih amandmana na kojima, ako nije potrebno, mislim da nije potrebno da se inzistira da će zakon biti dobar. Ono što je bilo najlošije: bilo bi to da zakon ne usvojimo jer u više navrata u zadnjih godina imali smo dopise od proizvođača grožđa i vina da su u lošoj poziciji jer ... nisu uspjele sve pretpostavke za izvoz vina na strana tržišta koja su vrlo zahtjevna. Pa podrazumijevaju ono sve što mi ne možemo, jer namamo kapacitete, nemamo zakonske okvire od certificiranja dokaza o kvaliteti, kakvoći, geografskom porijeklu itd. proizvodnje vina, a što je potrebno kad bi izlazili na strana tržišta. Ovim zakonom sve to se rješava i dovodimo naše proizvođače u, ja bih rekao, približno ravnopravan položaj sa konkurencijom iz okruženja. Rekao sam približno ravnopravan položaj, jer još uvijek nije ravnopravan, zato što kod nas poticaji na proizvodnju grožđa i vina nisu, nema ih, ili nisu u onoj mjeri i iznosima kao što je to u okruženju. I ono što je možda, evo 56 pojavilo se jednog trenutka, a to je: BiH je parafirala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa EU, uskoro očekujemo i potpisivanje. A to znači da ćemo uskoro otpočeti i pregovore po poglavljima kojih ima; već smo formirali i tim ili dio tima, jeste, za te pregovore koje ćemo morati naravno ispuniti. Dio tih pregovora, razgovora, bit će, svakako, iz oblasti poljoprivrede koji će biti sigurno vrlo zahtjevan i težak. I ono što je činjenica: to je da zemlja, u trenutku kad ulazi u EU, ima snimljen katastar i zasađenih vinograda i pobrojane čokote vinove loze i nema pravo nakon pristupanja Uniji proširivati nasad, naravno, bez saglasnosti. Jasno je, saglasnosti nikad neće biti zbog konkurenata iz mediteranskih zemalja itd. Naravo, da smo mi u jednoj specifičnoj poziciji zato što izvorna nadležnost za oblast poljoprivrede nije na institucijama BiH nego na entitetima i županijama. Međutim, isto tako uvjeren sam da ćemo sa ovim zakonom stvoriti pretpostavke i nekom smislu zadužiti entitetske vlade i vlade županija da one kroz svoje poticaje i kroz svoju politiku koju budu vodili i vode u oblasti poljoprivrede da omoguće i potaknu proizvođače grožđa i vina da usavrše svoju proizvodnju, da prošire nasade i da u tom smislu osiguraju određena sredstava kako bi se mogla postići bolja i kvalitetnija startna pozicija BiH za brzo priključenje EU. I evo, ja bih na kraju zamolio sve one koji su uložili amandmane da ne brane pod svaku cijenu svaki amandman. Mislim da ipak trebamo biti pragmatični i da treba prevladati naše opredjeljenje da danas trebamo usvojiti ovaj zakon, sa ili bez amandmana. Mislim da nije od presudne važnosti. Važno je da zakon dobijemo i da onda stvaramo bolje i kvalitetnije preduvjete našim proizvođačima grožđa, vina i proizvoda od grožđa i vina.
Zahvaljujem. Ako nema niko više prijavljen za raspravu, ja pitam predstavnike Ministarstva: da li ima potrebu da uzmu riječ u vezi sa objašnjenjima ili svojim stavom u vezi sa amandmanima? Izvolite, uvaženi gospodin Nešković.
... predsjedništvo, uvaženi poslanici, dame i gospodo, ja ću pokušati da vam dam na neki način više ... spoznaje da li da glasate za amandmane, jedne ili druge. Ono što je bitno u ovome jeste da je koncept predloženog zakona Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u ovom zakonu bio jedan zakon, jedna institucija ovlaštena i jedna laboratorija. Uredbom Komisije EU 883201 regulisano je njihovo tržište koje je štićeno, koje je praćeno, koje je kontrolisano i regulisano na taj način da svaka zemlja treba da ima zakonsku regulativu na cijelom ekonomskom prostoru koje kontroliše. Dakle, zato i jeste bio prijedlog zakona, zakonskog akta, mada to može po uredbama EU da bude i podzakonski akt, dakle neka uredba. Mi smo predlagali zakon iz jednostavnog razloga što na osnovu tog zakona treba da se donese više podzakonskih akata. U isto vrijeme, standardi EU propisuju dvije ili 22 ovlaštene institucije, zavisi od toga kako zemlja pristupa. A što se tiče laboratorija, može da bude tri i 33, zavisi od toga kako to određene zemlje žele da regulišu. Primjer Slovenije koja ima nekoliko ovlaštenih institucija na 57 regionalnom principu, koje rade na prikupljanju registara prerađivača grožđa i vina i vođenju vinogradarskih katastara, a te zbirne podatke šalju Ministarstvu poljoprivrede koje ih skuplja i kao takve ispred države šalju u Brisel u zajednički katastar. Dakle, ovo je bio princip i jedan zakon i jedna ovlaštena institucija i jedna laboratorija. Amandmane koje je podnio gospodin Jovičić, uvaženi poslanik, predlažu da to bude jedan zakon, znači jedna regulativa, više dvije ili više ovlaštenih institucija a takođe laboratorija. I jedno i drugo, ako odlučite, nećete pogriješiti. Sa prvim će možda biti ... jednostavnije raditi, dok je drugi prijedlog mnogo funkcionalniji sa stanovišta određenih politika i nadležnosti u oblasti poljoprivrede. Ja sam bio na Komisiji na kojoj je odlučivano, odnosno na kojoj se raspravljalo o 27 ponuđenih amandmana, gdje je devet usvojeno, ostali su odbijeni. I mogu vam reći da je to najlošije rešenje. Jednostavno, što više nemamo ni koncept jedna institucija, ni koncept dvije institucije. To je sad izlomljeno i u tom slučaju, kad bi npr. to bilo usvojeno, zakon bi bio praktično nemoguće implementirati. Dakle, koncept je jedan kako je ponudilo Vijeće ministara, ili uvažavajući ovakve amandmane kako je ponudio gospodin Jovičić. Mi smo analizirali amandmane koje je ponudio gospodin Jovičić i od 27 npr. za nas su tri, da ne kažem, neprihvatljivi, ali apsolutno neće poboljšati ništa u zakonu, a ostalih 24 zaista definišu taj drugi sistem: jedan zakon na teritoriji cijele države i dvije ovlaštene institucije i više laboratorija. Dakle, na vama je da odlučite. Ako imate potrebnih dodatnih pitanja, ja sam tu da obrazložim. Hvala.
Zahvaljujem. Samo malo, polako. Molim vas, sjedite. Jeste li vi završili? Možete sjesti. Da li ima neko potrebu u vezi sa ovim dodatna pitanja, da otvorimo raspravu? Uvaženi poslanik Jovičić, pa uvaženi poslanik Džaferović. Izvolite.
Ja ne znam, gospodin Nešković je samo potvrdio ono o čemu sam ja govorio. Imamo zakon jedinstven na nivou države. To što će registar biti negdje regionalno, šta to smeta ovoj državi, ako će ovo ministarstvo ići prema EU kao cjelina i predstavljati ovu zemlju. Druga stvar, šta sam htio da vas pitam, koja su to tri amandmana bila koja za vas eto nisu prihvatljiva, a jesu? Ako je to tako nešto da ja osporavam da se možda zakon taj ne bi donio zbog toga, da ja vidim o čemu se radi, pa ću ja možda odustati. Ali ja ne vjerujem, ako je 24 bilo da vam odgovara, i da ste vi to prihvatili i da nemate primjedbi nikakvih, zašto bi ta tri ... kad su ona gotovo sva složena po jednom principu. Dakle, zakon na nivou BiH, ovo ministarstvo, vi to predstavljate, samo što su, rekao sam maloprije, umjesto negdje ovo ministarstvo ili jedna institucija, kaže institucije entiteta i Distrikta Brčko. Šta bi to vama ... smetalo ili bilo kome drugom? 58 Ponavljam ponovo, takav je, Ustav da je prihvaćen, opet bi sada išao daleko, a aprilski paket, imali bi Ministarstvo za poljoprivredu, a imaćemo, jer ćemo morati ispuniti ... EU pa da sačekamo tu priliku. Šta sad treba da žurimo?
Svi smo na istom poslu, tražimo kompromis u vezi sa ovim zakonom. Sljedeći se javio uvaženi poslanik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice, kolege, ja nisam imao namjeru uzimati riječ povodom ovog zakona, međutim istup gospodina iz Ministarstva me je ponukao da kažem nekoliko rečenica, imajući u vidu potrebu da BiH usvaja konzistentne, a nekonzistentne zakone. Iz ovoga što sam ja čuo, dakle postoje dva koncepta, postoje dva pristupa i Vijeće ministara se opredijelilo za jedan koncept, ne slučajno. Vijeće ministara komunicira sa Evropskom komisijom, ima Direkcija za evropske integracije i potpuno je normalno i logično da ovo jeste problematika koja je vezana za naš evropski put i na Komisiji se desila jedna stvar. Dakle, na Komisiji je uvaženi kolega Jovičić uložio određen broj amandmana koji pripadaju drugom konceptu, u odnosu na koncept na koji je pisan zakon. Neki od tih amandmana su usvojeni i postali su sastavni dio teksta zakona, neki nisu usvojeni i ponovljeni su danas ponovo kao amandmani o kojim mi treba da se izjašnjavamo. Ali iz ovoga što je rekao gospodin, ja se izvinjavam, ne znam funkciju – zamjenik ministra, pomoćnik ministra, pomoćnik ministra, jeste – ja se izvinjavam, mi praktično sada na stolu imamo zakon koji u sebi ima dva koncepta koji su međusobno suprotstavljeni. Stvar je dakle neriješena. Ako glasamo za ovakav zakon bez amandmana, mi ćemo dakle usvojiti zakon, budući da su usvojeni neki amandmani kojima se uticalo na sam koncept zakona, tako da ćemo dobiti nekonzistentan zakon. Ja bih, budući da je ovaj zakon važan zakon za BiH a također je vrlo važno da mi usvajamo zakone koji su provodivi, konzistentni, predložio da ovaj dom ovaj zakon vrati u nadležnu komisiju, da se o ovim amandmanima očituje Vijeće ministara, jer Vijeće ministara nije slučajno zauzelo jedan put i jedan pravac rješavanja ovog pitanja; da Komisija sačini nakon toga novi izvještaj i da se nama ovde pred Parlament dođe sa konzistentnim tekstom zakona, da kada glasamo za nešto što znamo da je to ono što će moći biti sprovodivo. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Imamo mali problem poslovničke prirode u vezi sa takvim načinom rada, jer ovo je drugo čitanje, amandmani usvojeni. Ti amandmani sada prave problem sa samim zakonom. Međutim, evo vidjećemo na kraju rasprave šta će izaći iz svega ovoga. Uvažena poslanica Hadžiahmetović. Izvolite. 59
Pa evo, ja sam s pažnjom slušala gospodina Neškovića. Za one koji ne znaju, pomoćnik u Ministarstvu vanjske trgovine za poljoprivredu. Ja, cijeneći upravo argumente koje je iznio o različitim konceptima, pristupima a jednako tako i važnost usvajanja ovog zakona, vidim izlaz u sledećem: da odbijemo Izvještaj Komisije; dakle, jedna mogućnost je da odbijemo Izvještaj Komisije i da se izjasnimo o zakonu, naravno, pozitivno, čime se vraćamo na prijedlog originalni, prijedlog Vijeća ministara. To je jedan prijedlog. Drugi prijedlog je onda da otvorimo cijeli paket dijela amandmana koji je usvojen u Komisiji i izjašnjavanju o amandmanima, a onda ćemo preći na drugi koncept za koji se Vijeće ministara nije opredijelilo. Ja iskreno cijenim opredjeljenje Vijeća ministara. Ne sumnjam da je resorni ministar gospodin Puhalac izabrao pravi način i utoliko cijenim da bi bilo dobro da se vratimo originalnom prijedlogu Vijeća ministara.
Uvaženi poslanik Jovičić: replika.
Koliko sam ja razumio gospodina Neškovića, tačno je da se radi o oba koncepta, ali nijedan od ta dva koncepta ne narušavaju niti osporavaju niti smetaju za donošenje zakona na nivou BiH. Barem tako sam ja razumio da vi nemate nikakvih primjedbi, bez obzira što ste vi izašli s jednim prijedlogom. Ja vam ponavljam, ponovo: suština je odbijanja amandmana što se želi izbjeći Ministarstvo poljoprivrede RS. Kakav god, vraćajte na 100 komisija, ja ću ostati uvijek kod ovoga. A onda, komplikujete sami situaciju. Zašto smeta da se sad ovo usvoji pa, ako treba za tri mjeseca, četiri, kad dođe potpisivanje sporazuma, kad budemo morali prilagoditi EU, pa nešto smetalo, da promijenimo. Ali zašto sad osporavati ustavnu poziciju i stavljati zakon iznad Ustava? To nikad neću dozvoliti.
Uvaženi poslanik Dokić se javio. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Nakon cijele ove diskusije, meni se čini da bi bilo razumno da se razmatra i ovaj paket amandmana koji je predložio kolega Jovičić, uz izuzetak ova tri amandmana za koje je gospodin Nešković izrazio sumnju da ne bi bili u skladu sa i ovim drugim konceptom. I stoga, iz Neškovićevog izlaganja se vidi da Savjet ministara može da stoji i iza ovog drugog koncepta. On je primereniji BiH. Evo, čuli smo da ... jedna Slovenija, koja je potpuno unitarno organizovana država, ima sličan koncept kao što je ovaj drugi koncept. Pošto je, čini mi se, svima stalo da ovaj zakon bude usvojen i, čini mi se, da bi i bilo dobro da ovaj zakon danas prođe, ovaj drugi koncept koji bi imao decentralizovane ove institucije je sasvim izvjesno da bi mogao danas da prođe, ukoliko bi određeni broj poslanika, 60 onih koji su odbili onih 18 amandmana, bio spreman da prihvati tih 15, za koje evo može da stoji i ministarstvo resorno koje je predložilo ovaj zakon. Hvala.
Riječ ima uvaženi zastupnik Živković.
Zahvaljujem. Evo hoću da kažem jedan opšti stav u smislu da zakone koje imamo u proceduri se dugo vremena usaglašavaju, da kažem, da se i u ladicama drže i onda imamo problem da kažemo ko je usaglašavao te zakone i na koji način. Još ćemo neko vrijeme imati te probleme sa par zakona, nadam se nakon toga da oni zakoni koji izađu iz Savjeta ministara će imati podršku parlamentarne većine u ovome parlamentu. S druge strane, čini mi se da ovde više nije pitanje ni koncepta, pitanje je zdravog razuma i načina organizovanja da se približi našim proizvođačima, ljudima koji su na terenu. Sve te institucije koje treba da se bave pitanjima katastra, pitanjima davanje licence i pitanjima koja nisu sporna, da naše ministarstvo na nivou BiH komunicira sa Briselom i daje sve te zbirne izvještaje. S druge strane, niko nije otvarao ovde problem finansiranja i opremanja laboratorija, niti problem koliko nam treba novaca i da li smo te novce u ovome prijedlogu budžeta koji trebamo da dobijemo planirali, da bi takve institucije orpemili. Te institucije koštaju! Ne vrijedi nama nikakva laboratorija koja neće raditi svoj posao kako treba, davati fiktivne licence za naša vina ili proizvode koji poslije toga u EU će padati i neće biti dobro u primjeni. Nama trebaju laboratorije koje su dobro opremljene, trebaju nam laboratorije koje će davati certifikate za samo izuzetno dobra i kvalitetna vina i time će najbolje pomoći našim proizvođačima da uspijemo. Zato je moj prijedlog da ovaj zakon podržimo na ovome principu koji je predložio i gospodin Jovičić, da se vidi sa ta tri amandmana koja su sporna i da približimo sve te agencije i laboratorije što bliže proizvođačima. Hvala.
Riječ ima uvaženi zastupnik Belkić.
Očigledno da je potrošeno vrijeme, a da se neke dileme nisu razriješile na relaciji parlamentarna radna tijela – Vijeće ministara itd. I ja nemam razloga da ne vjerujem gospodinu Neškoviću da mi sad imamo jedno rješenje koje je kombinacija različitih modela rješavanja ove oblasti. Dakle, u koncept jednog zakona, jedne nadležne institucije, jedne laboratorije itd., ugrađeno je nekoliko amandmana koji su dio modela decentraliziranog pristupa. Ja sada nisam siguran da li amandmani gospodina Jovičića će praktično transformirati ukupan model u čist drugi model decentraliziran. To nam vi trebate reći. 61 Međutim, sigurno je da ovakva vrsta oblasti treba da bude decentralizirana. Međutim, ona treba da bude, po mom mišljenju, decentralizirana na jedan drugačiji način: da ide tamo prema regionima, prema područjima gdje je dominantna ta proizvodnja, ako me razumijete! Dakle, ne da slijedi unutrašnju organizaciju BiH u smislu Distrikt Brčko i entiteti nego da ide u zapadnu Hercegovinu, da ide u sjeveroistočnu Bosnu, da ide u srednju Bosnu itd. To neka struka kaže gdje su te regije koje tangira ova oblast. Dakle, ja sam apsolutno za takvu jednu vrstu decentralizacije. I očigledno je, ja neću govoriti na način kako moj prijatelj Slavko govori - ako ne bude ovo, neće proći zakon; nije to način. Moramo se ubjeđivati, dokazivati jedni drugima itd., pokušavati tražiti rješenja. Neće oni biti podržani ni u ovoj varijanti, dakle očigledno je da ćemo morati ponovno sa Vijećem ministara, iako mene iznenađuje, ali slažem se sa gospodinom Živkovićem. Mi ćemo morati ... preći na tu čistu praksu kada imamo stvari usaglašene u Vijeću ministara i kada imamo struku, riječ struke, da ne ulazimo u improvizacije putem amandmana i onda, da tako kažem, dobijamo polurješenja koja ovdje mi nismo u stanju onda dograditi. Dakle, mi nećemo moći podržati ove amandmane jer nismo sigurni da li oni prave čist koncept.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Bešlagić. Izvolite.
Odmah da uvaženom Niki kažem: imamo još, ja sam još zasadio 60 čokota loze, znači 9 miliona i još 60. Mislim, uspijeva dobro grožđe i to je dobra stvar. Ono što sam htio da naglasim je sljedeće. Ovde mi se ne sviđa što je sada izašao predstavnik Ministarstva i rekao jednu stvar. Ako usvojimo ovako kako je Komisija predložila, onda nismo ni u jednom ni u drugom konceptu i tu je najveći problem. Druga stvar, rečeno je da po drugom konceptu koji kad bi se usvojio – tri amandmana iz ovih nisu. Koja su to tri amandmana? Recite nam da znamo, da nije i da pređemo, pristupimo glasanju znači po tim amandmanima, znači da uvažavamo ili ne uvažavamo ovaj dio, iako bih ja najviše volio ovo što ste vi, gospodine Belkiću, sada rekli. Kada Vijeće ministara dostavi prijedlog zakona i koncept, da mi onda samo njega dopunjavamo u tom konceptu, a ne da mijenjamo koncept. To bi bila najbolja varijanta jer bi tada dobili na kvalitetu i ostalom. I na kraju da kažem jednu stvar. Želio bih da naglasim da ovaj zakon treba maksimalno podržati u bilo kojoj varijanti. I ukoliko bi se opredijelili za varijantu da prepustimo Ministarstvu, da kažem, nemojte nama prebaciti krompir pa da kažete neće valjati zakon, nećemo ga primijeniti. Vi recite može se prihvatiti tako ili ne može se prihvatiti ovako, jel! Ja bih bio najsretniji, kada bi mi mogli do 28., da vi nama odgovorite – prihvatiti ovu varijantu ili ovu varijantu i da mi se izjasnimo. Ja bih bio za to, ne da prepuštamo nama koji ne znamo ništa o vinu da raspravljamo, da raspravljamo o zakonu. Ili druga varijanta, odnosno još jedna primjedba. Ja nisam upisao amandman, ovaj zakon nosi znači: vina i rakije. Rakije nema nigdje u zakonu, zato bi trebalo vino i proizvodi od vina, pa onda može biti loza itd., itd. Mislim, jer on eksciplitno spominje rakiju, a nema je u zakonu, nigdje se rakija ne spominje. Prema tome, znam 62 ja šta je proizvod od, može biti i sok proizvod! Prema tome, ja bih zamolio, ukoliko bi se moglo naći rješenje da Ministarstvo prereže ovu dilemu, jer je najgore biti u zakonu koji se ne može primijeniti a mislim da, nakon ovog objašnjenja koje nam je dao pomoćnik ministra, da ćemo faktički, ako ga usvojimo sa amandmanima bez ovih drugih amandmana, imati zakon koji je neprimjenjiv.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Dokić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, hoću baš da gospodin Belkić; dakle ovo moje reagovanje je jedna vrsta polureplike gospodinu Belkiću u smislu razjašnjenja. Gospodin Belkić je, koliko sam ga ja razumio, podržao jedan decentralizirani koncept i ovaj zakon sa ovim amandmanima koje je predložio gospodin Jovičić, bez ova tri, to omogućuje. Zakonom nije unaprijed definisano gdje će da budu sjedišta ova ili ona, sad da ne ulazimo, i upravo mogu da budu u istočnoj Hercegovini, zapadnoj Hercegovini, vjerovatno nema potrebe u Posavini zbog toga što se zaista ovdje ne radi o proizvodnji vina već se radi o proizvodima od vinove loze, s jedne strane. S druge strane, isto, koliko sam ja razumio gospodina Neškovića, on je bio potpuno eksciplitan. Varijanta zakona sa usvojenim amandmanima od strane Komisije na neki način daje zakon koji nije ni jedan ni drugi koncept, a varijanta, kada bi se usvojilo ovih još dodatnih, ne znam koliko, 17 bez ona tri amandmana, na koje je ukazao gospodin Nešković, potpuno daje jasan koncept – ovaj drugi decentralizirani koncept, uz napomenu da opet državno ministarstvo je to koje će određivati gdje će ta decentralizovana sjedišta da budu, uz konsultaciju samo entitetskih ministarstava. Dakle, opet to određuje državno ministarstvo. I, čini mi se, zaista da bi bila šteta da završimo ovu sjednicu, a da ovaj zakon ne donesemo i, ako je potrebno, možda evo i poslanici pojedinačno da se malo upoznaju detaljnije sa amandmanima i cijelim zakonom u ovom konceptu kako je obrazložio gospodin Nešković. Pošto ćemo mi zasjedati i sutra, neće se ništa loše desiti ako, evo, odgodimo izjašnjavanje o ovom zakonu i za sutra, pa da se još malo bolje pripremimo i da vidimo ovaj drugi koncept ... koji bi nam, čini mi se, omogućavao prolaz zakona i, čini mi se, da bi onda bili svi zadovoljni da imamo jedan važan zakon. I odgovor cijenjenom kolegi Niki. Ja, na primjer, pijem samo domaće vino, što ono koje sam ja proizveo što ono koje kupim u Hercegovini. Hvala.
Zahvaljujem. Samo malo, za replike se javio uvaženi poslanik Belkić, uvaženi poslanik Jovičić i uvaženi poslanik Sokolović, replika jel! Dobro. 63
U stvari polureplika je, polureplika je. Dakle, tačno je to, gospodine Dokiću, da Ministarstvo itd. će odrediti, ja sam to znao i u tom kontekstu sam ja i govorio, međutim tačno je i sljedeće: na ovaj način, s ovim amandmanima, mi to ministarstvo praktično ... razvlašćujemo u velikom dijelu segmenata i obavezujemo ga na konsultacije, koordinaciju, saglasnosti itd. Dakle, nemamo jednu čistu poziciju državne institucije, pogotovo, vidite, tamo kad se radi o uvozu i izvozu itd. Dakle, tu moramo imati čist stav Ministarstva, da sutra ne bude problema da nemamo državnu instituciju koja ima kapacitet i kompetentnost da odgovori evropskim zahtjevima i standardima. Dakle, ja nisam pristupio raspravi na način: ako se ne odbiju ovi amandmani, mi nećemo podržati zakon; ja sam pristupio na način da raspravljamo, da tražimo rješenje.
Zahvaljujem. Jovičić: replika. Izvolite.
Pa, više pojašnjenje. Baš sam se sad konsultovao sa pomoćnikom da vidim koja to tri amandmana ne odgovaraju i baš se ponosim što nisu imali nikakve primjedbe na one amandmane na kojima ja insistiram. Evo, recimo, Amandman XVIII koji njima nije prihvatljiv.
A insistiraš na svim.
Naravno, ne odustajem. Evo, Amandman XVIII, molim vas, dokle smo mi došli. U članu 70. stav (1) alineja x) riječ, naglašavam, (pod navodnim znacima) označavanja, dakle, tamo kvaliteta zamjenjuje se riječju razvrstavanja po kvalitetu. Obrazloženje: Prikladniji je naziv razvrstavanja. Ako je to sva primjedba Ministarstva na cijeli ovaj paket amandmana, ja se ponosim što sam ih predložio i sam pomoćnik je rekao da oni nemaju nikakvih primjedbi na ovo što sam ja predložio i nije ni u kakvoj koliziji i nije nikakva ucjena. Naprotiv, dovodimo u poziciju BiH da ima trenutno zakon koji će odgovarati da ljudi izvoze što je najvažnije. A, da li će imati u našem restoranu, nije bitno, tu je opet deset flaša. Oni hoće da izvoze deset tona, hiljada hektolitara, kako se to zove. Dakle, suština jeste u tome što sam upravo sa amandmanima pogodio da nije ni u kakvoj koliziji sa prijedlogom Ministarstva i baš se ponosim. Nego ste našli tu primjedbu, na ove riječi označavanja, razvrstavanja, svaka vam čast. Umjesto da ste konsultovali leksikografe, sociologe, ne znam ni ja već koga. 64
Molim vas, samo malo. Dajte da malo konstruktivnije razgovaramo. Da li vi u komunikaciji sa pomoćnikom ste nama sada rekli da tri primjedbe koje je rekao pomoćnik uvažavate da odustajete od ta tri amandmana.
nije uključen mikrofon ... ovo je smiješno, šta znači da ... trebamo dovesti ovdje leksikografe.
Ako je već tako, onda bi nam puno pomogli, ako bi ta tri amandmana povukli, ako puno toga nisu, ako nisu ključni.
Dva jesu prethodna.
Dobro, znači. Znači su dva ključna. Dobro. Idemo redom. Uvaženi poslanik Sokolović je imao repliku.
Ne znam, više, više ... jednog objašnjenja, ali evo može i u smislu replike. Slušajući diskusije, shvatio sam da je, da nije; znači, imamo definisana dva koncepta. Ovo što je išlo Ministarstvo kao prijedlog, definiše jedan koncept ... Ja bih sad kao član Komisije koja je analizirala amandmane, zasigurno sam ubijeđen, vodila je računa da ne dođe do preklapanja ovih koncepata i upravo ovih osam amandmana koje je Komisija usvojila su ... amandmani koji ne kvare koncept i nisu problem, po meni, ... amandmani gospodina Jovičića, osim ono u smislu da idu u nekom drugom pravcu. Međutim, ako evo analiziramo priču gospodina Dokića, ispast će da je upravo ovih osam amandmana koje je Komisija usvojila potrebno eliminisati, jer će pokvariti ovaj drugi koncept. I molim vas, ko nije čitao Izvještaj, evo neka malo otvori ovaj izvještaj, pa neka vidi. Ovih osam amandmana koje smo mi usvojili na Komisiji: riječ cijenama zamjenjuje se naknadama troškova. Mislim da to ne mijenja nikakav koncept. Riječ nadzor sa riječju inspekcijski, riječ geografskog porijekla sa riječju geografsko porijeklo ... ... možda je ovdje pomoćnik ministra svjesno ili nesvjesno, možda, napravio zabunu među poslanicima u smislu određivanja prema tome koji je koncept. Ja bih ga stvarno zamolio da izađe za govornicu i da nam izanalizira ovih osam amandmana koje je usvojila Komisija, upravo u ovom pravcu, ... vodeći računa da nam kaže: upravo taj amandman mijenja koncept iz ovog centralizovanog u decentralizovani jer, inače, samo ćemo ovdje ili smo već upali u jednu zamku ... razgovora ili pregovaranja – je li ovaj koncept ili nije ovaj koncept. A ja odgovorno tvrdim da ovih osam amandmana nisu amandmani koji kvare koncept koji je Vijeće ministara predložilo, da je Komisija vodila računa o tome, a paket, znači i od ovih ostalih 19 amandmana koje je gospodin Jovičić predložio, suštinski je nešto sasvim drugo. 65 I evo, ko nije čitao, ja ću samo još jednom, jedan amandman koji smo, ... koji smo na takav način, je li, mi shvatili. Amandman X. ovlaštena institucija zamjenjuje se riječima nadležni organi entiteta i Brčko Distrikt. To je nešto što iz tog centralizovanog prebacuje u decentralizovani sistem i upravo je Komisija vodila računa o tome. Ne znam, mislim da bi u ovom pravcu, ako ćemo raspravljati dalje o ovom zakonu i o ovim amandmanima, trebali ići i ... odrediti se, ali prevashodno mišljenja sam da je pomoćnik ministra napravio jednu zabunu među poslanicima i da bi trebao izaći ponovo za govornicu ... da nam obrazloži ovih osam amandmana.
Ima neko još repliku? Uvažena poslanica Rajilić: replika.
Mom kolegi iz ... Komisije replika. Amandman XIV kaže ovako. 'Sa šest glasova „za“ i jednim glasom „uzdržanim“, Komisija je usvojila amandman. Ovlaštena institucija zamjenjuje se riječima ovlaštene institucije, znači više njih. To je jedan. A, Amandman X, ja mislim da, XX, izvinjavam se, 'sa šest glasova „za“ i jednim „uzdržanim“ glasom, Komisija je usvojila amandman: znači, nadzor sa riječi inspekcijski. Svi znamo gdje su inspekcije: u entitetima, a znamo šta je nadzor. To znači: on se formira na nivou sadašnjeg Ministarstva za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose. Znači, sasvim druga priča, jer vi, kad to vratite u zakon pa, kad pročitate šta ko radi, drugačije je. Drugo, ja sam se javljala, pa sam bila odustala. Gospodine Bešlagiću, nemoguće je sada ovaj zakon u ovoj fazi jedino da Ministarstvo ga povuče – vratiti ga Ministarstvu, kako Vi kažete, da presiječe. Mislim, to znači ne možemo. Otprilike, ja mislim, predsjedavajući, da bi bilo potrebno da se napravi ... ili pauza ili nekakav dogovor, jer vraćanje ponovo zakona, bez nekog stava Doma, u Komisiju, mislim da nije ... neće biti svrhe. Znači, moraju predsjednici klubova sjesti, dogovoriti se šta sa ovim zakonom, a ujedno evo predlažem neka vide šta će i sa Zakonom o poljoprivredi. Hvala.
Zahvaljujem. Pauzu ćemo dati u skladu sa Poslovnikom. Ako neko od klubova traži pauzu, ja ću vidjeti nakon završetka rasprave da li je to potrebno uraditi, ali moramo da pustimo da svi iskažu svoje mišljenje u vezi sa time. Uvaženi poslanik Kalabić, pa je Matić, pa Ahmetović, Okolić, Križanović; svi su se prijavili. Izvolite. 66
Bojim se da ne, s obzirom da smo malo konfuzno počeli da ne završimo na kraju kao ... Ja mislim ... da smo malo konfuzno stvar doveli, iako svi imamo dobru, dobru namjeru i da bi možda u pauzi trebali da pokušamo da raščistimo, da vidimo, da vidimo gdje smo! Ako sam ja dobro razumio stvar, a pokušaću da objasnim: ako bi sa usvojenim amandmanima na Komisiji, ako bi dodali amandmane gospodina Jovičića, ja sam razumio da imamo koncept koji bi mogao ovdje biti prihvaćen i koncept protiv, koji Vijeće ministara može podržati i koji je za njih prihvatljiv. Imam možda nedoumicu oko jednog ili dva amandmana gospodina Jovičića i pomoćnika ministra ali da bi to u pauzi se trebalo pokušati raščistiti i da imamo taj koncept da vidimo može li to proći ili ne može, da se dalje ne bi. To je jedino što bi možda dalo rezultat, ovo sve drugo bi moralo ići u pravcu nečeg što danas, za što danas nismo, nismo spremni. A mislim da bi ovo dalo pojašnjenje i da onda pomoćnik ministra izađe sa nekom onda cjelinom, nakon te pauze. Ovo je to što čini jedan prihvatljivi koncept i koji je prihvatljiv za Vijeće ministara i za predlagača amandmana i da o tome glasamo. Ako tu nema saglasnosti, onda, bojim se, da, da bolje tražimo između ova dva ranija prijedloga neko rješenje, iz čisto razloga da ne gubimo vrijeme i u to ime ja ću tražiti, ako ima potrebe, jednu kraću pauzu ... desetak minuta. Pa ne znam, možda čak pauza može i ovoj raspravi pomoći da razriješi ovo pitanje, samo zbog gubljenja vremena, ništa drugo, jer očito svi su u pravu.
Uvaženi poslanik Ajanović: poslovnička intervencija. Izvolite.
Meni ovdje jedna stvar nije jasna i mislim da bi trebali skrenuti pažnju na to. ... Komisija je usvojila, čini mi se, šest ili osam amandmana od 12 mogućih, onda znači ti su amandmani postali sastavni dio po Izvještaju Komisije. Isti dan trebao je gospodin Jovičić podnijeti druge amandmane koji nisu usvojeni. Onda više se ne radi o 12 novih amandmana nego se radi o četiri.
19 novih.
Ne, ne, ne.
A ti si podnio još 19 novih? [[zajednička diskusija]]
Molim vas, znači, samo kratko objašnjenje s obzirom da je pozvano na poslovničko: svih 27 amandmana je bilo na Komisiji. Od njih je osam prihvaćeno, 19 amandmana se brane ponovo sad u ovoj drugoj fazi, tako da je sve poslovnički čisto. Ja bih zamolio, ovi koji su se prijavili, 67 koje sam prozvao, a sve u cilju da razriješimo ovu situaciju, da možda odustanu od diskusije a da napravimo pauzu na zahtjev Kluba SNSD-a i da pokušamo u pauzi od evo pola sata riješiti ovo. Ako oni i dalje insistiraju da govore, ja ću njima dati riječ. Uvaženi poslanik Ahmetović. Izvolite.
Dakle, mene interesuje samo, kako bi došli do nekog rješenja - da li gospodin Nešković, dakle, i u ovoj pauzi zastupa samo sebe ... ili koncept Vijeća ministara i Vijeće ministara? Dakle, u tome je dilema. Dakle, on je izašao veoma, na jedan način ... koji je ostavio mnogima ovdje dilemu. Dakle, šta je pravi smjer kada je u pitanju ovaj zakon.
Zahvaljujem. Ja mislim da na pauzi isto to možemo riješiti na sastanku sa Proširenim kolegijem, zajedno sa predstavnikom Ministarstva. Uvaženi poslanik Križanović. Izvolite.
Hvala vam. Neću ni ja duljiti, ako je već raspoloženje za tu pauzu, ali mislim da se ovdje ipak radi o – danas nam je suđeno da budemo zbunjivani, izgleda. Mislim da je suviše teška kvalifikacija pomoćnika ministra da se ovdje radi o dva koncepta i da je usvojeni Prijedlog zakona, s usvojenim amandmanima, narušio određeni koncept. Čini mi se da je to sad suštinska stvar. Problem jeste koncept, znate. Ono što je kolega Belkić govorio, radi se o tome da smo mi, da je ovo napravljen jedan prijedlog zakona koji je kompatabilan, je li, i u skladu je ... sa evropskim standardima i onog puta kojim mi hoćemo da idemo. Dakle, u suštini, radi se ovdje o jednoj državnoj instituciji koja će komunicirati sa svijetom u pogledu ovih standarda. Kako će se razrađivati stvari ... podzakonskim aktima, koliko će se uključivati i ovlašćivati još određenih suradnika u određenim oblastima, to je stvar prakse i potreba. Ali treba imati jednu adresu u državi odgovornu za cjelokupnu oblast i mislim da tu ništa nije sporno sa konceptom i da ovaj prijedlog zakona sa ovako usvojenim amandmanima ne narušava nikakav koncept. Evo, to je moje mišljenje i mislim da, što se mene tiče, pauza ne treba. Hvala.
Zahvaljujem.
nije uključen mikrofon 68
Samo malo, molim vas, samo malo, samo malo. Ja sam pitao, ja sam pitao sve one koji su se prijavili za diskusiju: da li odustaju od svoje prijave da napravimo pauzu, da sve ovo o čemu sad pričamo pokušamo riješiti sa predsjednicima klubova, odnosno Proširenim kolegijumom i predstavnicima Ministarstva i onda su se ljudi javili, oni koji nisu pristali na takav način da rješavamo stvar. Ja sad ponovo pitam: da li će odustati poslanici od diskusije, da napravimo pauzu? Ja bih vas zamolio da tako rješavamo stvari. Molim vas u salu II/2 Prošireni kolegijum, zajedno sa predstavnicima Ministarstva. [[PAUZA]] Moram da vas obavijestim da smo raspravljali o ovome na Proširenom kolegijumu, zajedno sa predstavnikom Savjeta ministara, odnosno resornog ministarstva, da smo odlučili da na sljedeći način ovu tačku dnevnog reda apsolviramo: naime, neću zaključivati raspravu, daću mogućnost da naša komisija, zajedno sa pomoćnikom ministra resornog, ponovo pretrese ovaj zakon i da u skladu sa članom 118. stav (3) predloži nove amandmane koje ćemo mi kao kolegij da prihvatimo kao nove aspekte i o tome da raspravlja Dom i nakon toga ćemo glasati o svemu tome. Znači, ovu tačku odlažemo za sutra, dok se naprave u međuvremenu konsultacije, ovako kako sam naveo. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Može, može. Riječ ima uvaženi zastupnik Živković.
Zahvaljujem. Naime, maloprije smo raspravljali o načinu na koji donosimo zakone i zakonske akte u ovom parlamentu i na jednom smo insistirali: da se mišljenje Savjeta ministara uvažava, a onda želimo ćutke da pređemo preko činjenice da ovaj zakon nema saglasnosti Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, da nema pozitivno mišljenje resornog ministarstva, da nema saglasnosti entitetskih ministarstava i da su naši članovi Komisije – koji su glasali za ovaj zakon od predloženog teksta gdje se predlagalo da se carina ukine na repromaterijale i opreme cca negdje 70 miliona, čime se smanjuje priliv od carina u budžet, imali i mišljenje pozitivno od našeg ministarstva i moguće pozitivno mišljenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje – podigli svojim amandmanima tu cifru na 140 miliona i dobili da nemamo pozitivno mišljenje ni našeg resornog ministarstva, ni pozitivno mišljenje Uprave za indirektno oporezivanje. Iz tog razloga, ja ne mogu da podržim ovaj prijedloga zakona. Nadam se, kako smo se i dogovarali na našem sastanku, ni Klub SNSD-a. Hvala. Dobro. Ima li neko da se javlja još u vezi sa raspravom? Uvaženi poslanik Suljkanović. /kratko prekinuta veza/
... o samo jednom članu i to nije ni išlo na saglasnost Upravnom odboru Upravi za indirektno oporezivanje.
... Ministarstva sa ovim da se javi? [[zajednička diskusija]] Uvažena poslanica Hadžiahmetović.
Radi se o Zakonu o carinskoj politici, a kolega Živković je obrazlagao stavke i obrazloženje koje se vjerovatno odnose na carinsku tarifu i ja mislim da bi bilo dobro da imamo 70 zaista pojašnjenje, jer nisam sigurna da za Zakon o carinskoj politici uopšte treba mišljenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje.
Zahvaljujem. Je li ima neko još da se javi u vezi sa ovim? Molim pauzu 10 minuta. [[PAUZA]] Molim vas, možemo li početi, da nastavimo. Ja želim da se u svoje ime izvinim Domu, ako sam napravio zabunu. Diskutovao sam praktično o obe tačke dnevnog reda, i za jednu i drugu, i isto imam mišljenje i za jednu i za drugu tačku dnevnog reda – da nema pozitivan stav Ministarstva. Za neku od tih tačaka treba i mišljenje Upravnog odbora, tako da evo smatram da neću diskutovati o drugoj tački dnevnog reda nego sam objedinio svoju diskusiju i za jednu i za drugu tačku dnevnog reda. Sljedeći se javio za diskusiju uvaženi poslanik Lijanović, pa Novaković. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, ja samo želim da pomognem možda oko nekih detalja. Za ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici nije potrebno odobrenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje a citirat ću vam član 25. koji to reguliše u Zakonu o indirektnom oporezivanju da bi to potvrdio. Član 25. glasi: Danom stupanja na snagu zakona uvođenje bilo kojih indirektnih poreza u BiH kao i proglašavanje ili izmjene zakonskih propisa o indirektnom oporezivanju od strane Federacije, RS ili Distrikta Brčko mora odobriti Odbor. Misli se na Odbor Uprave za indirektno oporezivanje. Odobor mora odobriti sve diskrecione odluke vezane za izuzeće od ili primjene indirektnih poreskih stopa i struktura koje se odnose na osnovu zakonskih propisa Federacije, RS i Distrikta Brčko. Znači, ovim člankom je jasno regulirano, pošto Zakon o carinskoj politici ne uvodi bilo kakve nove stope, praktično nema potrebe dobivati se suglasnost Odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Hvala.
Da. To je za drugi zakon potrebno, a za ovaj zakon ima Mišljenje Ministarstva za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose. Uvaženi poslanik Novaković, pa Kalabić. 71
Gospodine predsjedavajući, ja imam ovdje ovo mišljenje o Prijedlogu zakona koje je dostavilo Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i ne bih se složio, prvo, ni sa ovim mišljenjem i, drugo, ne bih se složio s nekim stavovima koji su ovdje izneseni. Naime, u ovom mišljenju, pod 2., stoji: 'Član 180. stav (1) Zakona o carinskoj politici BiH koji glasi: Kada je to predviđeno u okviru provedbenih propisa ovog zakona, carinski organi mogu da prihvate i druge vrste garancija koje se razlikuju od onih iz člana 185.' I ovdje se ne radi ni o čemu drugom nego o drugim vrstama garancija koje se razlikuju od onih iz člana 185. i da bude ... stvar, dakle, potpuno jasna: Ministarstvo upućuje da to treba rješavati dopunom Odluke o provedbenim propisima. Valjda će ta odluka biti ispod zakona. Ovim ne želimo ništa drugo nego u stvari pomoći ljudima da donesu odluku, znači donesu takvu odluku, jer očito je da nije bilo raspoloženja za donošenje ovakve odluke do sada. S druge strane, pokušaj Komisije da ljudima omogući da dišu, pazite, da carinu, da im omogući da putem mjenica ili ne znam ni ja, dakle, sad da ne govorim ovdje, dakle, na drugi način, dakle, ovjerom sopstvenom mjenicom, mjenicom žiranta, budu na neki način garancija da će platiti svoje carinske obaveze. Pa valjda ništa prirodnije nije nego da pomognemo, jer očito da imamo ozbiljan problem. Privrednici ne mogu plaćati carine na način kao što je to sada predviđeno. Ja mislim da bismo mi ... ovim usvajanjem ovog zakona pomogli u rješavanju jednog problema. Ne vidim da bismo umanjili prihode na bilo koji način, dakle, ne vidim da bismo umanjili prihode na bilo koji način, a mehanizam zaštite je definisan takođe zakonom kroz ove liste. Dakle, to izdavanje mjenica, da ne bude da su mjenice bez pokrića itd., je garancija: imovina onog ko izdaje mjenicu. Ja ne vidim da je moguća zloupotreba ovih članova zakona a mislim da bi privredi pomoglo u inače velikim problemima kad se radi o plaćanjima PDV-a ili plaćanjima carina koje trenutno imaju. Hvala.
Uvaženi poslanik Belkić: netačan navod.
Ili bolje rečeno nepotpun navod. Gospodine Novakoviću, Vi ste komentirali tačku 2. Obrazloženja – Mišljenja Vijeća resornog ministarstva, međutim propustili ste da govorite i o tački 1. što je vrlo bitno ... čuti ovdje. Ja ne znam da li je Komisija na vrijeme i blagovremeno imala ovo mišljenje, dakle tamo kaže u tački 1. da treba reći da je član 185. Zakona o carinskoj politici, misli se na aktuelni član koji se sada evo mijenja, potpuno identičan članu 193. Carinskog zakonika EU.
Uvaženi poslanik Novaković: odgovor na repliku. Izvolite. 72
Pa vidite, ja sam podrazumijevao od kolege da smo mi svi potpuno svjesni šta piše u članu 1. ali sam govorio o članu 2. zato što on govori o Odluci o provedbenim propisima. Dakle, član 2. praktično kaže da ovo ... nije suprotno, ukoliko je odlukom definisano ovako. Dakle, ne sporim ja da je član 1. identičan kao član ovaj, odnosno član 185. da je identičan kao član 193. Carinskog zakonika EU i pretpostavljam da i oni imaju određene provedbene propise. Dakle, ovdje se radi da je, po meni, Komisija htjela da praktično uputi Ministarstvu da svoje provedbene propise donese na ovakav način da kroz njih omogući i ovaj akt. Ja sam to, i dalje mislim da je ovaj član, ovaj stav (2) Komisije koji je ona predložila – omogućili ... pravo da se to uradi. Volio bih zaista, ako ima neko iz Ministarstva, možda ja ne shvatam dobro, pa da kaže evo nije tako. Taj član 2. ne znači to što vi ... govorite nego znači ovo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Kalabić. Izivolite.
... [[nije uključen mikrofon]] Sad može. Očito, kad je ova carinska problematika da sve dolazi na probu, pa i tehnika i da je očito ova carinska koalicija najjača u Parlamentu i nije mi jasno zašto se ne konstituiše i kao većinska, mada ja to očekujem jednog dana. I to je prava koalicija, a ne ova patenička, tzv., ili ne znam ni ja druga, jer ova je pokazala koliko je čvrsta i nema šanse da je poljuljate. Vidite, mi smo danas u nekoliko navrata bili na nekim iskušenjima oko načina rada u ovom parlamentu i kada smo kazali da bi se rad u komisijama trebao uozbiljiti u toj mjeri da on ne otežava sjednicu Doma nego naprotiv da je unapređuje i to smo nekoliko puta kazali da je sjednica komisija u toj funkciji, a kad bi se i ostale komisije ponašale kao neke, kao neke. To bi bilo isto kao da smo mi na Ustavnopravnoj komisiji za ovaj zakon kazali da je evo neustavan, evo mi uzmemo sebi za pravo i kažemo neustavan i dobro. To je stav ove komisije, pa da vidimo šta ćemo dalje. To govorim da će vjerovatno dovesti nas do te situacije, da ćemo se tako ponašati. Ako Vijeće ministara kaže, to govorim da, vjerovatno, ljude koji nisu svi do kraja u ovoj problematici, gospodin Belkić je rekao prvi dio, a drugi dio kaže: Svaka promjena značenja člana 185. Zakona o carinskoj politici BiH značila bi promjenu cjelokupnog ... sistema u BiH, sa nesagledivim posljedicama na prihode po osnovu carina. To je stav našeg Vijeća ministara. A on nije, ne mislim da je odlučujući ali ako taj stav i takve stavove nećemo uvažavati, onda uvodimo nove principe. Nije ni to sporno, ali da to važi onda po svim drugim tačkama, po svim drugim zakonima, po svim drugim odlukama, pa ćemo da vidimo gdje ćemo stići. Nije samo jedna komisija u ovom parlamentu koja, navodno, samo ona radi, da bi, kaže, neki prodisali. E, kad ti neki prodišu, drugi će, koji sad dišu, početi disati na škrge. Treba i to da kažemo. To je suština ove priče. Mi smo to govorili nekoliko puta i ponavljamo to. Kao da ovo nismo svjesni koliko je ovo teška materija i da postoje ljudi, institucije koje imaju toliko tamo i kadrova i stručnjaka koji su na osnovu zakona i ustava obavezni da se bave ovim pitanjem, da nam dostavljaju relevantna mišljenja za one koji nisu specijalisti za ovu oblast. Ja znam da su se neki od nas specijalizirali, 73 to nije sporno, ali nismo svi. Ja uvažavam ova mišljenja. Kada ne budem uvažavao ovo mišljenje, onda vjerovatno ćemo uvažavati mišljenje komisije i na bazi te komisije formirati i većinu i Vijeće ministara koje će provoditi ove odluke koje usvojimo na osnovu stava i mišljenja komisije. I to nije sporno. Ali, neko je drugo Vijeće ministara sa nekim svojim mišljenjem, komisija sa svojim, i, kao ovo njihovo nije dobro, ali ovo je naše dobro. To smo nekoliko puta u ovom parlamentu kazali da nije logično da u jednoj mogućoj većini postoje dva takva suprotstavljena mišljenja. Nije ni korektno, nije korektno. Ne mogu egzistirati dva, evo da se ne opredjeljujem, ali ne mogu takva dva mišljenja egzistirati. Hvala.
Zahvaljujem. Samo malo, redom, idemo replike. Uvaženi poslanik Mehmedović, pa Novaković, pa Hadžiahmetović.
.../kratak prekid snimanja/... se odnosi na izlaganje mog prethodnika, gospodina Kalabića, kada je pominjao da postoji stav Vijeća ministara. Ja bih ga svakako uvažio da je to stav Vijeća ministara, ali radi se o stavu jednog ministarstva, doduše, nadležnog za ovu oblast, ali nigdje se ne pominje ni u jednom zakonskom aktu da treba se pribaviti stav nadležnog ministarstva, nego Vijeća ministara ili nadležne institucije. Prema tome, replika se odnosi upravo na to, znači ne postoji stav Vijeća ministara. Ja bih volio da ga vidim.
Nadam se da smo svi dobili papir koji ovdje imamo, jer ćemo sad izazvati i odgovor na tu repliku. Izvoli, uvaženi poslanik Kalabić.
... /kratak prekid snimanja/ ... na taj način razgovarati. Moje zadnje informacije govore da je stav ... Kod nje je pečat i potpis i nije stav ni ministra. Pa molim vas, pazite, stav jednog ministra! Šta treba dobiti od ministra za maglu? Valjda resornog ministra, valjda tako Vijeće ministara funkcioniše. I treba to, po ko zna koji put, ovdje da kažemo. Gledajte na koji nivo ovo svodi? Nije ovo stav Vijeća ministara, a nećemo da kažemo princip da onda za sve i jedan dokument treba da imamo zapisnik sa sjednice Vijeća ministara, potpis predsjedavajućeg i nije ni to sporno. Rekao sam, imamo problem sa principima i onda ne možemo ... na ovaj način. Možemo otvoriti i ovo pitanje - ako ovo nije stav Vijeća ministara, dajte da samo da to dokažemo. Ima metoda da se to dokaže: suprotan stav, suprotni argumenti i to nije problem. Ja u ovom momentu imam stav Vijeća ministara. To što neko misli da sve što nije propisano da je obavezujuće, a da je obavezujuće ... ... od nekih drugih organa 74 koji se bave poslom koji pitanje u kojoj mjeri su, neću sad da kažem, mjerodavni ali pozvani. Mogli bi problematizovati i ...
Zahvaljujem. Molim vas samo da pročitate prvu rečenicu: '10.9.2007. godine doneseno ... Vijeće ministara BiH na 21. sjednici, održanoj 6.9.2007. godine, na prijedlog Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, utvrdilo je Mišljenje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici BiH.' Nadam se da nećemo ići tako daleko da i ovo što piše ovako problematizujemo. Ako ima i takvih, nije problem da idemo i da vjerodostojno papir koji imamo ... tražimo da nam se dostavi i original. Nadam se ... da svi poslanici imaju papir ispred sebe i da mogu da pročitaju da je ovo Vijeća ministara, a ne ministarstva mišljenje. Sljedeći za repliku uvaženi poslanik Novaković, pa Hadžiahmetović.
Pa vidite, gospodo, ja bih sada nabrojao one koji čine ovu carinsku većinu: Komisija za vanjsku trgovinu i carine koja je jednoglasno podržala principe i zakon i na koji nije bilo amandmana; Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa na čelu sa ministrom koji je – a molim vas okrenite i drugu stranu pa pročitajte šta je vaš ministar rekao – rekao sljedeće vrste instrumenata osiguranja: 'Pored gotovinskih depozita ili žiranata, propisani su u članu 431... Odluke o provedbenim propisima Zakona o carinskoj politici u BiH. U kontekstu ovog člana treba rješavati pitanja pokrenuta Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici BiH. ... Na osnovu ove inicijative Komisija za vanjsku trgovinu i carine, koja je Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa poznata od ranije, ovo ministarstvo već pokrenulo postupak dopune Odluke o provedbenim propisima Zakona o carinskoj politici BiH u ovom smislu.' Dakle, u smislu carinske mafije. 'Na osnovu naprijed iznesenih činjenica, predlažemo Savjetu ministara BiH da ne podrže Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici BiH čiji je predlagač Komisija. Takođe, predlažemo Savjetu ministara BiH da podrži napore Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa da se ova inicijativa provede na zakonom zasnovan način.' Dakle, ovdje nije stvar treba li ovo nego je stvar ko će! Hoćemo li: Komisija ili će Ministarstvo predložiti zakon? To ... tako napisali, ja ne znam vidite li vi ovo ili ne vidite. Kaže provedemo na zakonit način, znači da isto ovo uradimo ali na jedan drugi način koji je zakonit. I to ministar napisao i Savjet ministara to napisao. Ja sad ne vidim, ja zaista ne vidim u čemu je problem. Evo, hajte, recite da ovo nije dobro što sam ja pročitao, odnosno da ovo nije čovjek mislio kada je napisao. Možda je i to, možda nije mislio ovo, ali čovjek napisao u tri rečenice, na tri mjesta, u tri stava svog prijedloga napisao da Savjet ministara, odnosno da Ministarstvo radi upravo na ovome sada ali na zakonit način, jer ovo nije zakonito. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Prvo, idemo redom. Uvažena poslanica Hadžiahmetović ide, pa Kalabić, pa Zorić, Rajlić, Sokolović. 75
Kod mene je sve ispravka krivog navoda i replika i poslovnička intervencija, pa eto, onda samo da obrazložim prioritet. Prvo, dozvolite da malo pojasnimo papir koji je došao. Iz Ministarstva je došlo, ono što je kolega Kalabić maloprije pomenuo i kolega Živković, Mišljenje Ministarstva, dakle dostavlja se po zaključku Vijeća ministara. Ja mislim da treba staviti tačku na priču da li iza ovoga stoji Vijeće ministara ili samo jedan dio Vijeća ministara i molim vas da o tome ne govorimo. Zakon o carinskoj politici je, evo, i maloprije zakon koji smo imali o vinu i još nekoliko zakona su ovdje u nekoliko navrata od strane nekih kolega i kolegica poslanika skrenuli pažnju, neko je to okvalifikovao neozbiljnošću rada, ali ja znam i ozbiljne ljude koji su u Komisiji za vanjsku trgovinu i carine jednako tako kao i ozbiljne ljude koji rade u Ministarstvu vanjske trgovine. Ja hoću da skrenem pažnju, dakle mi imamo problem. Je li problem ovdje u komunikaciji Komisije sa Ministarstvom vanjske trgovine ili je problem u disharmoniji te komunikacije? Da li ova mišljenja Ministarstva i Vijeća ministara dođu naknadno nakon utvrđivanja eventualno nekog prijedloga ili je to potpuno različit pristup u radu Komisije i Ministarstva vanjske trgovine? Ja govorim samo ovim povodom, jer evo i satima smo maloprije raspravljali, odgodili izjašnjavanje o jednom zakonu, također zbog toga što smo imali neusaglašene stavove Vijeća ministara, odnosno Ministarstva vanjske trgovine i resorne komisije. Ja ne priznajem da se radi o neozbiljnosti rada nikoga ni Vijeća ministara ...ni Komisije, znajući članove Komisije, ali očito da postoji negdje neki problem i bilo bi možda dobro da ovom parlamentu bude i predočeno u čemu je problem, da se više ubuduće ne bi suočavali sa ovakvim problemom. Ja govorim generalno o komunikaciji nadležnih tijela, Parlamenta i Vijeća ministara. Mi imamo sad jednu situaciju u kojoj je Komisija predložila nešto kao izmjenu jednog člana zakona koji je potpuno usaglašen sa evropskim, a koji uopšte nije u koliziji sa podzakonskim aktima. Dakle, praktično izmjena zakona, koliko se vidi iz ovog tumačenja Ministarstva, bi se odnosila na to da sastavni dio zakona bude nešto što je podzakonskim aktom regulisano u Ministarstvu vanjske trgovine. Neka me neko koriguje ako griješim! Ja se dobro razumijem u ovaj zakon i u problematiku koja stoji iza toga i možemo naravno postaviti pitanje: Ima li potrebe da mijenjamo ovaj zakon zbog davanja specifične težine podzakonskom aktu zakonskog člana? Ja ovako govorim. Drugo, u kakvu mi poziciju možemo doći ako bismo eventualno usvojili npr. zakon. Ja neću govoriti da se oglušimo o Mišljenje Ministarstva, jer to ima političku dimenziju, ali u kakvu poziciju mi možemo doći sad ukoliko bismo npr. usvojili prijedlog naše komisije koji niti je protiv, niti je, niti nešto drastično mijenja, niti nešto bilo ko dobiva. Gospodine Novakoviću, zaista niti ko dobiva niti ko gubi ovom izmjenom, ... jer ona je već inkorporirana u podzakonske akte, a zakon imamo koji je evropski. Dakle, argumente možete naći i za jedno i za drugo. Naravno da konfuzije ima u obrazloženjima jednako kao što možda ponekad ima i u našim prijedlozima, ali hoću da vjerujem da je to više možda iz odsustva koordinirane saradnje nadležnih tijela, Parlamenta i resornog ministarstva, ili, možda, nekada manjeg nerazumijevanja, a ne neozbiljnosti ili zlih namjera. I ja bih volila da se malo okanemo diskusija te vrste nego da priđemo rješenju konkretnom. 76 Ja nisam sigurna da možemo ignorisati stavove, odnosno argumente koji su navedeni u Mišljenju Ministarstva što hoću da ni slučajno Komisija ili bilo ko iz Komisije ne razumije da je to u nekom eventualnom, u nekoj disharmoniji stavova Ministarstva i resorne komisije, svrstavanje na neku stranu. Ja nisam sigurna da je ovo način rada dobar za ovaj parlament, jer se mi satima iscrpljujemo, ali vas molim da obratite pažnju na argumente koji su navedeni u ovom pismu, ne nipodaštavajuću adresu, jer adresa je adekvatna. Možda je konfuzna, pa malo više treba da se udubite u obrazloženja. Ako treba dodatno obrazloženje, evo, ako nema niko ovdje iz Vijeća ministara, odnosno resornog ministarstva, ima nas koji se razumijemo u ovo, sadržaj. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kalabić, Rajilić, Zorić, Sokolović. Izvolite.
... /kratak prekid snimanja/ ... mogu prihvatiti ovo što je uvažena kolegica Hadžiahmetović govorila i slažem se da tu niko nije neozbiljan. Ako neko traži izmjenu, ja nisam toliko naivan da neki, hajde sad da kažem, dijelovi komisije bave se tako nevažnim pitanjem, pa nema veza da li to bilo ovako ili onako. Nijednim pitanjem se ne bave ispod šest nula i nije svejedno zašto je ovo ovako. Ali, ja hoću da znam, ja nisam stručnjak, e sad hoću da znam zašto je to važno i sad ću se do kraja lično zainteresovati. Zato što jedan dio ljudi nisu pravnici i ne može podzakonska odredba, ja znam šta znači njeno uvrštavanje u zakon i znaju i oni zašto to ne dozvoljavaju, zašto to ne može tako, i oni su to ovdje napisali, oni su to ovdje napisali. Čini mi se da je kolega Novaković govorio kad je rekao ministar Ministarstva, Vijeće ministara, na zakonit način, to znači, to je vrlo širok pojam na zakonit način. Pa zakon kaže kako se tretiraju akta, podzakonska akta, gdje je čemu mjesto, to je zakonit način. Nije zakonit način to što ćete u zakon staviti sve što vi, sve što vi mislite. I jasno je to, jasno je to rečeno. Ja zato kažem ja se nisam do kraja, moram biti iskren, do kraja bavio, a možemo da se bavimo, ali mi ne izgleda nimalo bezazleno, i to je definitivno problem. Tu se slažemo, to je problem. I sa jedne i sa druge strane, ozbiljna grupa ljudi bavi se ozbiljnim pitanjem, a očito da jedni u klin, jedni u ploču. Nas mora definitivno da zanima ovdje o čemu se radi! Ja mislim da se radi o vrlo ozbiljnim stvarima. Ne treba biti niko naivan ... da se s tim ne složi. Možemo mi ... možda pokušati da nešto provučemo ili da kažemo nešto što neko ne zna ili možda neće da zna, ili eto u neko vrijeme, ali mislim da je ozbiljna stvar jer, ako su obe grupacije vrlo ozbiljne, ne mislim da su se bavili neozbiljnom temom, pa nema veze da li to stajalo ovako ili onako. Ne mislim valjda da je, da je to, da je to tako. I na kraju, ovo što je rečeno oko koalicije. Ako već postoji carinska koalicija, ne znam što se svaki put SDS strpa u nju. Ako postoji, ostavite ih. Ne treba vi da je dopunjavate nego, nego ostavite da funkcioniše ako već postoji. Nije tačno. Vijeće ministara ne donosi odluke, konačne odluke, komisija ne donosi konačne odluke, ne donosi konačne odluke nego negdje usput se pri samom finalu pokušava kreirati neka druga ad hok većina. Ja sam rekao: zašto baš o ovom pitanju? Zašto, ako postoji neka parlamentarna većina, zašto ona ne funkcioniše po svim 77 pitanjima, a zašto opozicija nije manje-više u svim pitanjima opozicija. Pa mi smo većina u ekologiji, ali smo u carinskoj politici opozicija, manjina. E, pa nije baš dobra podjela, nije. Nije poštena.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Rajilić. Izvolite.
Gospodo, ja danas se nisam često uključivala u ovu problematiku, a imam potrebu da kažem i zašto. Iz nekih privatnih razloga nisam učestvovala u radu kada je Komisija odlučivala o ovim pitanjima i, znači, nemam dovoljno dobar uvid o svemu onome što se dešavalo na Komisiji. Prema tome, ne mogu i da govorim u smislu odlučivanja, načina odlučivanja, obrazloženja ali, ono što smo dobili ovdje na stolove, stoji. Međutim, imam obavezu kao čovjek, kao poslanik da kažem nekoliko stvari. Prvo, u potpunosti podržavam gospođu Azru, našu kolegicu koja je nama svima ovdje rekla o čemu se u stvari radi. Ono što mogu da dodam i što sam ja razumjela prilikom pokretanja ove inicijative: jeste da postoji ovakva odluka Vijeća ministara u bivšem sazivu, međutim ona se kod samog ... carinjenja ne primjenjuje. Tako je meni obrazloženo. Da li je to stvarno tako ili nije tako – tako stoji! Dalje, želim se dotaći i prethodne tačke dnevnog reda i one koja dolazi jer ja sam nekoliko puta rekla, pazite, ide i Zakon o poljoprivredi. Ja sam javno sa ove govornice pozivala i Kolegij da se uključi u rad ove komisije jer definitivno imamo ... jedan veliki broj zakona u ovoj komisiji ... koji stoje dva do tri mjeseca. Znači, desilo nam se da se pojavljuju dva zakona, izvinjavam se što malo odstupam od dnevnog reda, o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi – jedan naše komisije, jedan Vijeća ministara itd. gdje je Kolegij, možda, mogao da izvrši usaglašavanje i da vidimo kojim zakonom idemo dalje. To se naravno nije desilo. Drugo, ja mislim, pored ovakvih priča, znači, da postoji neka neprincipijelna carinska, hajde da kažemo, mafija, ne znam ni ja šta, ili u komisiji ili u skupštini ili ne znam kako bih ih ja nazvala, .... postoji ovdje skupštinska većina. Ja, stvarno, bih pokrenula inicijativu da se napravi rekonstrukcija ove komisije, ako se tako, ako je tako pretežno mišljenje u ovom parlamentu jer mislim, ... ako nisu uredu ovi zakoni, a evo Ministarstvo kaže da nije, znači, neki procesi se odvijaju koji nisu uredu. Zašto da mi dođemo pod udar medija ako je to tako, znači ako postoje takvi argumenti, pa to je najmanji problem izmijeniti ovaj sastav ove komisije i nastaviti dalje raditi .... kako treba. Drugo, ja mislim da jedan dio ovih zakona nije riješen zbog nedostatka sluha, sasvim odgovorno ću reći, i članova Komisije i članova ... iz Vijeća ministara. Ne mislim samo direktno na ministra, jer mislim na ljude koji svi učestvuju, a i sa naše strane. Čini mi se da nekako ta komunikacija između nas, Vijeća ministara, Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje – jednostavno ne funkcioniše. 78 Evo, još jednom, znači, pozvala bih i Kolegij da se u sve to uključi i da vidimo gdje smo u cijeloj ovoj priči. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Zorić.
Zahvaljujem predsjedatelju. Predsjedatelj bi trebao sad reći kome ja imam netočan navod, je li? Po Poslovniku, članak 70. stavak (2) ispravka netočnog navoda se daje odmah nakon izgovorenog netočnog navoda. Sad ću ja ponoviti da ispravljam navod kolege Novakovića. Dakle, kolega Novaković je predsjedavajućem postavio pitanje: Zašto ne okrene i drugu stranicu? (pismo koje je čitao gospodin Novaković je od 15.8.2007. gdje piše ministar šta će predložiti Vijeću ministara i onda ministar ima drugo pismo od 10.9. gdje kaže - mi smo na sjednici 6.9. utvrdili kao Vijeće ministara to i to). Dakle, uopće se ne radi o istom pismu i to je ispravka netočnog navoda, dakle radi se o dva pisma. Prvo, gdje ministar kaže šta će on predložiti na Vijeću ministara a, drugo, nakon održane sjednice Vijeća ministara, on kazuje rezultat Vijeća ministara. Ja bih ovdje iskoristio još jednu priliku kazati ... Ja se slažem i pozdravljam napore ove komisije i aktivnosti, međutim nije mi baš drago da ova komisija iz svog resora preuzima ulogu Vijeća ministara. Ja ne znam koji je ovo već zakon iz te komisije. Možda, možda ta komisija može pokrenuti inicijativu pa, ako se Vijeće ministara ne odazove – kao što ja imam namjeru pokrenuti inicijativu da mi formiramo jednu interresornu grupu ...da ovaj zakon i sljedeći zakon pogotovo ako pričamo sad, neko je rekao pričamo o oba – da napravimo jednu radnu grupu na čijem će čelu biti predstavnik Vijeća ministara, da napravimo cjelovitu izmjenu, recimo, Zakona o trošarinama, odnosno akcizama, jer ono je samo djelomično dotaknuto. Ima tu puno krupnijih zahvata, mi se sjećamo 2004. godine kad smo donosili taj zakon da je pogotovo bila priča o luksuzu, a nikad, nikad više nije bilo izmjena i dopuna u tom smjeru. Evo, ispričavam se što sam dao jedan kratki komentar osim ispravke netočnog navoda.
Zahvaljujem. Samo malo. Ići ćemo redom, samo malo. Prvo, Sokolović, pa Novaković, pa Izetbegović. Izvolite.
Replika gospodinu Kalabiću, jer mislim, sjetit ćemo se poslije ovih mojih izgovorenih riječi ... o čemu je govorio gospodin Kalabić. Znači, palo je puno... 79
Molim vas samo malo glasnije.
... kratko prekinuto snimanje ... neprincipijalnost gospodina Kalabića. Znači, evo, ako ćemo poštovati principe, odmah da ova komisija nek zasjeda po prijedlogu prethodnog zakona o vinu i rakiji već da odmah riješimo taj problem. Zašto govorim ovako? Znači, Vijeće ministara je 26.6.2007. godine uputilo Prijedlog zakona o vinu i rakiji i drugim proizvodima u parlamentarnu proceduru i onda se pojavi SNSD sa 27 amandmana i to više nije principijalnost o kojoj ovdje govori gospodin Kalabić. Znači, u tom pravcu, daj malo konstruktivnije da radimo, razgovaramo i rješavamo neke probleme, a ne da nagađamo jel postoji neka mafija, ne postoji itd., znači sve su to priče, ali ovo je dokaz. Znači, Vijeće ministara uputilo u proceduru zakon, prekršili smo principe, 27 amandmana dali, Komisija je tražila u tih 27 amandmana nešto što može da bude ... prihvatljivo da se ne bi poremetio koncept i preko toga smo prešli. Evo, sad govorimo o principima. Mislim da moramo na jedan drugačiji, konstruktivniji način rješavati ove probleme da bi ove zakone mogli da usvajamo. Inače ovako, nagađanjem ad hoc, nećemo daleko doći. (?) Krivi navod.
Možemo malo po redu ovo sad da idemo zato što je Novaković pa Izetbegović po redu, pa onda Kalabić. Izvolite, Novaković.
Pazite, Ministarstvo je 15.8. ... donijelo Mišljenje i dalo ga Savjetu ministara. Savjet ministara uvažio to mišljenje i dao Ministarstvu nalog da ga dostavi Parlamentarnoj skupštini i Ministarstvo ga dostavilo, u tom tekstu, Parlamentarnoj skupštini. Dakle, tačno je da datum jeste ranije, ali je datum ranije zato što je dostavljen Ministarstvu, a onda Ministarstvo dalo nalog da se dostavi Parlamentarnoj skupštini u istom tekstu, jer nema drugog mišljenja osim toga. Prema tome, ovo je Mišljenje i Ministarstva i Savjeta ministara. Znači, Ministarstvo ga dostavilo Savjetu ministara i ono ga usvojilo. Ja ponovo ne razumijem u čemu je problem! Ako je ovo to mišljenje a jeste, onda ja nisam ni na čemu drugome nego na poziciji ovog mišljenja. Dakle, ovo o čemu ja govorim čitavo vrijeme je pozicija ovog mišljenja. Ali, ako je problem, evo ja prihvatam problem da se to ne može regulisati zakonom nego treba regulisati se nekim drugim aktom, znači kojeg je ministar ovdje nazvao Odluka o provedbenim propisima ... /kratak prekid veze/ ... Usvojimo zaključak kojim tražimo od Ministarstva da Odlukom o provedbenim propisima ovo definiše na način kao što je ovdje definisano. A ljudi rekli da hoće tako. Dakle, pomažemo im, izvlačimo se iz ove situacije. Oni rekli da na tome rade, mi im damo zadatak kroz zaključak i ne moramo o zakonu ni raspravljati. Evo, ja mislim da na takav način možemo izaći iz ovoga i da postanemo svi sastavni dio carinske mafije. 80
Zahvaljujem. Gospodine Novakoviću, složio bih se sa vašom diskusijom, osim toga zadnjeg. Ja sam taj zaključak pripremio, ali ne mogu da dođem od vas do riječi da ga predložim: da se zadužuje Savjet ministara da obavijesti Dom u roku od jednog mjeseca u kojoj fazi je postupak dopune Odluke o provedbenim propisima Zakona o carinskoj politici BiH u sferi načina obezbjeđivanja garancije carinskog duga. Ako hoćete da na takav način riješimo ovo da zakon, znači, glasamo protiv, da glasamo za zaključak, imamo mogućnost da izađemo iz ove tačke dnevnog reda. Ako ne želite da na taj način to završavamo, ja ću dati redom, kako sam naznačio, sve replike i diskusije. [[zajednička diskusija]] Ako se slažete, ja bih zaključio raspravu i molim vas da se izjasnite prvo. [[zajednička diskusija]]
Teške riječi padaju, ipak treba neko obrazloženje dati. Naime, ... za carinski dug morate imati bankarsku garanciju – to košta para. Šta god u ovoj državi pomaknete, bankari se malo okoriste: 1%, 2%, 5%, 12%. Firma može propasti, poslovati loše, propasti, raspasti se ali bankar će zaraditi, znate. Prvi sam kredit u životu uzeo prije par godina, 20 hiljada maraka, rekli su mi da će sebi zadržati dvije pa mi dali 18, a papira sam ispunio kao da sam, ... kao da pristupam EU, dok sam došao do tih 18 hiljada. Kao direktor Zavoda, dobio sam 5 miliona od UNHCR-a. Ne znam odakle, iz Amerike, prije 10-12 godina. Jedan posto su uzeli za par sekundi, samo što je prošlo 5 miliona maraka prema Sarajevu, oni su uzeli sebi 50 hiljada maraka, za par sekundi. Tako vam je to sa bankarima. Na jednom dobrom biznisu, vi možete zaraditi godišnje 10%, to je dobar biznis da ostvarite ... zaradu od 10%, a kamatu vam traže 9% pa vam ostane jedan. I tako stalno vas bankari gule. Može propasti država, neće propasti banka, oni su vazda deblji, oni ... iz svega izađu jači. Štedišama može propasti dug, ...oni propasti neće, oni su još ... jači iza toga svega. Dakle, ovo je bio način da se malo oslobodi. Kako sam ja kao inžinjer, nisam ekonomista, kako sam ja kao inžinjer shvatio da se svi ti ... koji uvoze malo, što reče Novaković, da im se da malo zraka. Međutim, treba dati zraka svima. I meni je uznemiravajuće ovo što je rekao kolega Kalabić da će neki doći do zraka i da će zbog toga neki drugi disati na škrge. Ako ćemo donositi zakone, oni ne bi trebalo ... da pokriju ekskluzivu neku, neke ... povlaštene firme. Ja, za mene je to, moram priznati, tunel u kojem ja ne vidim ... ko bi tu disao na škrge, ko bi tu 81 prodisao. Ja samo vidim da bi dobro bilo sve njih osloboditi od ovih lihvarskih stvari koje ... rade banke. Ako bismo mogli ovu našu privredu osloboditi, dobro bi bilo. Jednog dana ćemo poslovati onako kako se radi u EU. Ali nismo mi EU, ovo je društvo u tranziciji, ovdje treba pomoći tim firmama da prežive. Prema tome, ja sam to vidio ovako i Klub poslanika SDA je vjerovao ... komisijama koje su to donijele, u njihovu dobru namjeru i to podržavamo. I mi ćemo to i dalje podržavati.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Križanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja se, kolegice i kolege, posebno ispričavam što evo nisam prihvatio da se izjašnjavamo o zaključku. Dobar dio toga što sam mislio reći već je rekao kolega Izetbegović. Dakle, najviše sam se javio zbog toga da reagiram na ovu ... kvalifikaciju ljudi koji se zalažu za izmjene zakona: da postaju dio nekakve koalicije, hajde da ne kažem, mafije. Ja vam odmah mogu reći: ja dok budem u komisijama, koje imaju svoje određene nadležnosti, ja ću biti dio te mafije, a neću principijelno da kažem da ja mogu te i takve koji misle da smo mi motivirani ovim izmjenama, da smo dio nečega, ja mogu njih onda okvalificirati kao dio bankarske mafije, znate, jer štite interese ovdje samo banaka i nikog više i idu protiv izvoznika i uvoznika. Postavlja se pitanje čemu mi ovdje služimo? Je li mi ovdje služimo našim privrednicima, građanima BiH ili mi služimo ovdje da štitimo instituciju koja ima zadatak da osigura prihode, budžetske prihode države sa mogućih pola milijardi do milijardu viška i da sve bude u redu. Ja neću tako raditi i pripadat ću tim, dakle, koalicijama, a bilo bi dobro kad bi parlamentarna većina bila i dio carinske ove većine. Mi smo instalirali, dakle, Upravni odbor kao svetu kravu i da ništa se bez nje ne smije desiti u ovoj zemlji. Amnestirano je i Vijeće ministara i ovaj parlament, jer tamo smo instalirali stranca i neću dalje. Dakle, duboko sam uvjeren da je ovo imalo dobru pouku i poruku i imat će svejedno svoj cilj, da li kroz izmjenu zakona ili da se udostoji određena institucija BiH koja će to podzakonskim aktom ... riješiti. Ovakva pasivnost i odnos i ovog parlamenta, ja to često ponavljam, dovodi u poziciju zastupnike koji nemaju kapaciteta, slažem se, i sposobnosti i stručnosti da naprave dobre zakone ali su, siguran sam, njihove namjere uvijek dobre. Imamo sad situaciju da u zadnjih godinu dana imamo više inicijativa zakonskih prijedloga od strane komisija i poslanika individualno nego od nadležnih institucija. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Kalabić. Izvolite. 82
Nema potrebe, biće vjerovatno prilike da mi ovo raspravimo i u nekoj od sljedećih rasprava i mislio sam da se ne javljam, ali ne mogu ostaviti preko dvije stvari, ... da ne kažem, na kraju. Ja sam na Proširenom kolegiju, a i danas u raspravi rekao, povodom ovoga što je kolega Sokolović govorio maloprije, da smo mi ušli upravo u tu situaciju zato što je Komisija uradila to što je, to je Komisija uradila. Ja sam tu potpuno saglasan, tu nema mjesta toj vrsti navoda. I izlazili smo iz problema – pitanje da li je problem, jeste situacija. I ... to smo upozorili i na toj, na tom pitanju, i na ovom. Ja sam samo insistirao na tome da je to definitivno problem i da jednostavno moramo kao ljudi da pogledamo šta ćemo i kako ćemo iz toga. I ja sam rekao nemam kapaciteta, niti mislim da sam ja mogao za sat ili, ne znam koliko, deset minuta da ovu oblast svu stavim ... na sto i da znam ovdje sve, sve detalje kao što je govorio kolega Izetbegović. Gospodine Izetbegoviću, ako Vi zanemarujete činjenicu da su ljudi iz Vijeća ministara kazali ovu rečenicu, ja je neću zanemariti, uz uvažavanje onoga što ste Vi kazali – kakve bi to imalo posljedice. Onda moramo da vidimo šta ćemo. Evo, rekli smo: slažemo se. Imamo dvije ozbiljne grupacije sa potpuno suprotstavljenim stavovima. Nisam ja taj koji mogu odvagati u ovoj situaciji na kojoj strani, ali možemo li se bar složiti oko toga da imamo definitivno problem. Da niko ne bi trebao držati jednu stranu, valjda su i ovo ozbiljni ljudi, valjda su i ovo ozbiljne institucije, nisu ni oni ovo napisali, ne znam ni ja ili, ako ćemo otvoriti raspravu, jednom da to stavimo, možda je ..., možda je situacija zrela i za to da to stavimo jednom kao, kao, neću reći posebnu sjednicu, ali da raspravimo o ovim pitanjima, a ne da se ovako eto uključujemo, možda evo i ja i svi ostali, parcijalno i možda i nepotpuno, ali ne želim da pređem ... preko ovih, ovih činjenica da, ja govorim o mišljenju institucije preko koje ne želim da pređem, ... preko Vijeća ministara koje je podržano, koje će biti podržano. Jedno i drugo ne može opstati, moramo se složiti ili ćemo živjeti sa tim problemom i onda nije, nije, nije korektno.
Samo malo. Uvaženi poslanik Jerko se prvi javio. Je li diskusija ili replika?
nije uključen mikrofon
Diskusija. U međuvremenu, samo malo, uvaženi poslanik Matić. Replika, je li tako?
Poodavno.
Izvolite.
Iako moram priznati da se u međuvremenu gospodin Novaković na neki način ogradio i ... od prvobitnog stava, taj ispravak krivog navoda, u odnosu na ono što je on izgovorio, tiče se 83 toga da, citirajući točke 3. i 4. ovog pisma Ministarstva a koje je postalo i Mišljenje Vijeća ministara je rekao da, eto, očito Vijeće ministara: da li je sujetno ili ljubomorno što netko drugi predlaže zakon, pa će oni zakon sa ovim sadržajem predložiti oni. Kasnije, u drugom svom istupu je ipak priznao da Vijeće ministara u stvari i ovo ministarstvo razmišlja o odluci o promjeni i dopuni Odluke o provedbenim propisima, navedenim propisima i to izrekom rečenom u točki 2. koju niko ovdje nije citirao, a gdje se citira članak 189. postojećeg Zakona o carinskoj politici: Kada je to predviđeno, u okviru provedbenih propisa ovog zakona se mogu unositi i dodatne garancije, te to upućuje ... da ovo pitanje treba rješavati dopunom Odluke o provedbenim propisima. Kasnije se to potcrtava u točkama 3. i 4. uime ovog ministarstva i Vijeća ministara. A povodom svega ovoga, dopustite da kažem samo još rečenicu, dvije. Dobro je da u ovom parlamentu postoje inicijative, pa čak i prijedlozi konkretnih zakona i od strane pojedinih zastupnika i od strane naših radnih tijela, povjerenstava, odbora, ali nije dobro da u konačnom tekstu zakona koji se nudi kao prijedlog ovom parlamentu a koje dođe iz takvih grupa se totalno zanemaruje pa čak i ignorira stav Vijeća ministara. Pogotovo, nije dobro ako to rade i članovi parlamentarne većine.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Jovičić: replika. Izvolite.
Zaista, izuzetno uvažavam poslanika Križanovića i godine i iskustvo, ali ne mogu da vjerujem, ako je on prihvatio u svoje ime, nek prihvati šta god želi, a ja, u svoje ime kažem, nikad neću biti član nijedne mafije, ni carinske, ni političke, ni bilo kakve druge. Naprotiv, dok nisam postao poslanik, borio sam se cijeli život protiv mafije, boriću se sad i kao političar, dakle kao političar. Ali, to ne znači, ako imam neki svoj stav koji se ne podudara sa stavom od nekih ovdje kolega, da ja moram biti svrstan u neku mafiju. To nikad neću prihvatiti i, naravno, ovdje je dozvoljeno sve, to nije uvreda ali, gospodo poslanici, da vam samo kažem još dvije-tri rečenice. Zašto je došlo do ovakve situacije? U jednom vremenu se desilo da je Komisija išla ispred svega. Nije mogla čekati Ministarstvo, Savet ministara, ne znam ni ja šta je bilo i došlo je do, rekao bih, zagušenja na ulazu. A sad svi traže izlaz, sad je važno naći izlaz. Dakle, ajmo naći izlaz iz ove situacije. Pa se desilo da sam ja gotovo svaki puta i moja kolegica preglasani u toj komisiji zbog raznih stvari. Naravno, nešto smo i podržali što je u interesu ove države, što se ne kosi sa Ustavom ove zemlje, stalno ponavljam. Ali to ne znači, ako sam nešto bio protiv i ako iznosim svoj stav i, naravno, ako sam član te komisije uz vašu podršku i parlamentarne većine, a ne parlamentarne mafije ili ne znam ni ja koga koju bi sad trebalo definisati na bilo koji način, sa idignacijom, neću reći sa ogorčenjem i nikad nisam, ja sam uvijek bio temperamentan ali nisam se nikad ljutio, odbijam svaku aluziju, naime, da sam član neke mafije ili pod uticajem bilo kojeg lobija ovog i onog. A vi znate šta je u toj komisiji. Od izvoza šljiva, krušaka, jabuka do naoružanja i uvoza i obrnuto. Dakle, nikada na mene, javno kažem, žao mi je što nema kamera, niko neće uticati. Pa ni šef mog kluba, pa ni šef moje partije, da podržim, a fala Bogu to ne rade, ne rade ni oni, jer su čestiti ljudi. 84 Zašto da dovodite vi nas, gospodo, kao članove ove komisije, u poziciju da sad ovdje mi sami o sebi govorimo jesmo li mi članovi neke mafije! To nikad neću prihvatiti, gospodine predsjedavajući, i dobro nek se čuju te riječi. Vi odlično vodite sjednicu, ali baš je gospodin me Križanović iznenadio da on to prihvata, za kojeg znam da je čestit čovjek. ___________(?) Bojim se da se nismo razumjeli.
Molim vas samo malo da se slušamo, da završimo ovu tačku dnevnog reda. Uvaženi poslanik Novaković je imao netačan navod, vjerovatno.
Pojam ove carinske mafije je ... u Parlament uvukao predsjedavajući Kluba SNSD-a i gospodin Jovičić kao član ove komisije, znači, kao član ove komisije koja je jednoglasno predložila ovaj zakon, nije sebe našao tu. I ja ga ne nalazim tu. Kad sam govorio o ovome, onda naravno, to sam govorio, pod navodnim znacima, o carinskoj mafiji. Jer da je zaista tako, predložio sam na kraju krajeva zaključak koji je identičan zaključku predsjedavajućega kako je on imao namjeru predložiti. Dakle, za mene nije važno hoće li ovo biti definisano zakonom i nisam reterirao, nego je važno hoće li biti regulisano. Ako regulišemo na pravi način da omogućimo prolazni, mi smo završili posao, bilo u zakonu bilo u ovoj odluci. Dakle, evo podržavam prijedlog zaključka predsjedavajućeg kog je on pročitao.
Uvaženi poslanik Bešlagić: poslovnička intervencija.
Koleginice, poštovane kolege, u dnevnom redu stoji: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici. I nigdje nema ni carinske mafije, ni išta od ovog što se zove mafija. Molim vas, predsjedavajući, prekinite ovo i pređite na tačku dnevnog reda da zaključim. Hvala vam.
Ja vas molim i prije pola sata da tako uradimo, međutim nastavili smo diskusiju. Nemojte mene optuživati za ono što sam vas upozoravao još od prije pola sata. I ja neću nikoga ograničiti u onome što misli da kaže ovdje, ali vas još jednom molim da se vratimo na tačku dnevnog reda i da ovu tačku dnevnog reda završimo. Da završimo iduću tačku dnevnog reda koja je u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda, a bilo bi poželjno, s obzirom da je ovdje naš ministar civilnih poslova, da tačku dnevnog reda koju je on predložio, koja smatram da nije sporna, da se danas završi. I zato vas molim da u tom pravcu radimo i da, ako je šest sati, ne gledamo na sat, nego da danas završimo to. 85 Uvaženi poslanik Lijanović je imao krivi navod. Kalabić.
Žao mi je s obzirom da smo vjerovatno i rekli i teških riječi, ali ja nisam među onim poslanicima koji su spominjali carinsku mafiju. I to ne može ostati kod mene, to, jesu li drugi, je li moja rasprava inicirala neke dalje stvari. Znači, ja to nisam spomenuo, ja sam pomenuo problem koji postoji u ovom parlamentu između komisije i to šta je, ko sebe ili kako prepoznao ili dalje konotacije izvodio, samo da ne ostane to da je, da je to šef Kluba SNSD-a rekao. Ja to nisam rekao. Iz toga su neki drugi izvlačili to. Šta su oni pod tim podrazumijevali, neka, neka to ostane za neku drugu priliku.
Uvaženi poslanik Lijanović. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, jedan primjer ću ispričati koji može slikovito možda dati odraz ove rasprave o ovom zakonu. Otac je imao dvije kćerke i ...
Molim vas, samo malo da se slušamo. nakratko prekinuto snimanje
...i u biti, bojala se da to kaže ocu i sad sestra da joj pomogne ona kaže ocu da je se to tako desilo i on kazni sestru zato što je rekla da je ova sestra ostala trudna. Mi sad imamo optužbe na Komisiju za vanjsku trgovinu i carine koja je jako detaljno, jako studiozno i jako vrijedno pokušala opravdati plaću koju prima u ovom parlamentu i dešifrira jako bitne stvari u našem sustavu koje treba popraviti. To potvrđuje i ovo pismo ministra od 15.8. koji se slaže da je problem dešifriran, samo ga treba riješiti po njegovom gledanju, ne na zakonit način kao što se ovdje komentiralo, nego na zakonom osnovan način. Znači, na zakonu postojećem da kroz postojeće podzakonske akte kao što su kolege ovdje govorile. Pošto je to bilo 15.8., a danas je već 12.12., možda mi džaba i raspravljamo, vjerojatno su to ljudi davno završili i mi nemamo potrebe možda ovaj zakon ni usvajati. Zato bih ja predložio da mi sačekamo jutro, da nam ujutru neko, prije početka sjednice, kaže je li ... ovo završeno. Ako je završeno, zakon nam uopće ne treba, jer četiri mjeseca je sasvim dovoljno da se ova odluka izmijeni, ako je ima se namjeru mijenjati. A, ako nije završeno, da vidimo i koji su razlozi zbog čega to nije završeno. Jer, mi smo u Komisiji evidentirali da to već dugo vremena stoji kao veliki problem koji zaustavlja razvoj gospodarstva u BiH, koji doprinosi i deficitu koji će u ovoj godini biti milijardu maraka veći nego što je bio lani i, ako je prije godinu dana parlamentarna većina potpisala principe u kojima će smanjiti vanjskotrgovinski deficit, a on se povećao za milijardu maraka – zamislite naš proračun cijeli je milijardu i nešto maraka. 86 Prijedlog je da sačekamo ujutru da nam iz Ministarstva neko kaže je li ovo završeno. Ako je završeno, ne trebamo usvajati zakon, ako nije završeno, da vidimo zašto i da se onda opredijelimo da li usvajati zakon ili čekati Vijeće ministara, zapravo nadležne institucije da to riješe. Hvala.
Zahvaljujem. Mislim da ovaj zaključak što sam predložio to rešava. Ali, evo, ako nema niko više da se javi za diskusiju, ja zaključujem raspravu. I molim vas da se pripremite za glasanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici. Prijedlog je Komisije za spoljnu trgovinu i carine, drugo čitanje. Možete da glasate sad! Dajem pet minuta pauzu, nakon toga ponavljamo glasanje. [[PAUZA]] Molim vas, zauzmite svoja mjeste. Molim vas da zauzmemo svoja mjesta. Profesore, moramo glasati. Imajući u vidu listing i ono što nam je pokazivao uvaženi poslanik Okolić, a posle i Jovičić da nisu registrovani za glasanje, zahtjev za ponovljenim glasanjem. Ja stavljam ponovo na glasanje Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici. Molim vas da se pripremite za glasanje. I da glasate sad! „Za“ 18, „protiv“ 16, „suzdržanih“ jedan, sa dovoljnom entitetskom većinom, konstatujem da smo usvojili ovaj zakon. S obzirom da smo svi umorni i očigledno da nam nedostaje koncentracije, evo uvaženi poslanik Kalabić ima prijedlog. Izvolite.
Iako smo dogovorili do kada ćemo raditi i poštujući da je ovdje ministar Nović, a da sutra neće biti, i ja bih molio, ako je moguće, tačku 15.
Molim vas, trčite pred rudu, ... ja sam u tom pravcu i htio da predložim. Naime.
Dobro, izvinjavam se, izvinjavam se. 87
Znači, iako smo umorni, ako ima želje i volje u ovome parlamentu da završimo sljedeće dvije tačke dnevnog reda. Ja sam za, ako su i ostali za, da nastavimo u tom pravcu raditi. Shvatiću ovo kao odobravanje i prelazim na 14. tačku dnevnog reda: Ad. 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH – predlagač: Komisija za spoljnu trgovinu i carine (drugo čitanje) Ovaj zakonski prijedlog je na 16. sjednici Doma usvojen u prvom čitanju. Nadležna je Komisija za finansije i budžet. Izvještaj nadležne komisije dobili smo 30. novembra 2007. godine. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona, uz usvajanje četiri amandmana u plenarnoj fazi. Poslanik Vinko Zorić podnio je četiri amandmana koji ponovo želi braniti na Domu. Ja sam svoju diskusiju u vezi sa time već obavio i ne mislim da se trebam više javiti. A otvaram raspravu o ovome zakonu. Uvaženi poslanik Zorić, uvaženi poslanik Lijanović nakon toga. Idemo redom, izvolite. Uvaženi poslanik Lijanović ima prijedlog. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, bojim se da će nam i ovaj zakon odnijeti jako puno rasprave. Ja bih predložio da ovu točku preskočimo, da završimo zakon.
Molim vas, nismo se tako dogovorili. Dogovorili smo se da nastavimo rad. Vaš prijedlog ne moram da stavljam na glasanje, jer smo već o tome razgovarali. Uvaženi poslanik Zorić, pa uvaženi poslanik Novaković. Izvolite.
Iako sam ja podnio četiri amandmana, ja predlažem da donesemo zaključak o ovoj točki dnevnog reda: Da se formira Interresorna radna grupa za izradu cjelovitih izmjena i dopuna ovog zakona, na čelu sa predstavnikom Vijeća ministara i predstavnicima oba doma Parlamentarne skupštine. 88 Ako ima suglasja za jedan ovakav zaključak, mislim da nećemo potrošiti puno vremena ... na ovu točku dnevnog reda. Naravno, da poslije izjašnjavanja ili prije izjašnjavanja o ovom zaključku izjasnimo se i o zakonu. Ja, ja ... predlažem da se negativno izjasnimo o ovom zakonu, a da podržimo ovaj zaključak.
Zahvaljujem. Bilo bi dobro da formulišete taj zahtjev, bilo bi dobro da taj zaključak formulišete pismeno ... i da na tom zahtjevu pismeno imate podršku klubova da bi znali da li taj zaključak može proći ili ne može, a ja ću ga staviti na glasanje prije izjašnjavanja o zakonu. Međutim, moram da nastavim da dajem onome ko želi da se javi za raspravu. Javio se uvaženi poslanik Rajilić, pa Bahtić. Izvolite.
Da, pod ovo je još jedan zakon koji je prošao Komisiju o kojoj smo maloprije govorili. Međutim, ja moram da kažem da ja sam jutros bila na sastanku sa sekretarom Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje i moja saznanja govore o tome da oni već u proceduri na sledećoj sjednici Upravnog odbora, a to je u petak, imaju zakon o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama. Znači, već jedne izmjene i dopune, vjerovatno, prijedlog Vijeća ministara, ... idu u tom smislu. Zato bih ja podržala ovaj Zorićev zaključak, u slučaju da ove informacije znači nisu tačne, da onda idemo u tom pravcu; ako jesu, vidjećemo da li oni ispunjavaju zahtjeve privrede koji su bili navedeni u toj raspravi u martu mjesecu, ako ne, onda možemo, znači, raditi ...na izmjenama i dopunama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem.
S obzirom na ..., znači, evo vjerovatno će gospodin Bahtić reći da nema podršku.
Uvaženi poslanik Bahtić, pa Novaković.
Ja moram da kažem da je zakon dobio podršku Komisije za finansije i budžet. Samo malo, jel' mi smo, prvo, tri puta smo raspravljali i Piter Nikol je potpisao iz Upravnog odbora da će u roku od 30 dana odgovoriti i dati svoje mišljenje. Mi smo čekali, Komisija to, i nismo dobili mišljenje u roku od 30 dana. Ipak, ovo je pravna država i mi poštujemo rokove. I mi smo raspravljali i za onaj iz razloga što ovaj zakon ide u prilog domaćoj proizvodnji, mi smo usvojili ovaj zakon i zato ... treba ići ka prijedlogu izmjena ovog zakona, da više Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje, da ne treba njegova saglasnost nego da se ovim ... vrate u Parlament ovdje, u komisije. Šta će nama ovdje: mi uvijek tražimo to neko mišljenje, a oni nas svjesno ili 89 nesvjesno, jedan ministar se pojavi pa ne može, velika je kočnica i velika je procedura. Znači, treba ići u tom pravcu, mi smo radili u skladu sa zakonom, dobili smo da će se imati, sačekali smo 30 dana, nisu nam ništa poslali, mi smo radili i usvojili. Znači, Komisija je usvojila ovaj zakonski akt. Toliko i hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Novaković. Izvolite.
Vidite, da ne bismo došli u situaciju u koju smo došli maloprije, e sad, trebalo bi neke stvari malo preduhitriti. Pazite, ja sam ovdje čuo nekoliko informacija i bilo bi dobro da, da, da zaista znam šta je od svega ovoga tačno. Naime, Komisiji je Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje rekao da je formirana radna grupa za izradu sveobuhvatnog prijedloga izmjena ovog zakona. Tako piše u Izvještaju Komisije. Ako postoji ta radna grupa, onda ima smisla modifikovan prijedlog gospodina Zorića, dakle, da se i ovaj tekst, odnosno tekst ovog zakona uputi već postojećoj radnoj grupi. Sad sam od koleginice čuo da je radna grupa, valjda, završila, pa dostavila zakon Upravi za indirektno oporezivanje, što onda dovodi u pitanje predloženi zaključak gospodina Zorića kog sam ja bio spreman da podržim. Ali bi onda ovaj zaključak trebalo modifikovati u pravcu da se Upravnom odboru, dakle, Uprave dostavi ovaj zakon kako bi, zajedno sa onim već predlogom koji ima, dao svoj stav. Mislim ... da bi na takav način možda mogli izaći iz ovog problema. Govorim zbog toga što sam čuo ovdje ove zaključke, mada sam ja mislio nešto drugo predložiti u startu. Mislio sam predložiti da ipak odložimo raspravu o ovom zakonu, a da nam predlagač dostavi sadašnje akcize po sadašnjem zakonu, da bi se moglo sagledati ukupno ovo pitanje. Ja kao član, ja kao ... član ovog parlamenta ne znam kolike su sada akcize na petrolej, dizel-gorivo, lož-ulje, motorni benzin itd. itd. i bilo bi dobro da imam tu informaciju, uz ovaj zakon, kako bi mogao donijeti jasniji stav. Dakle, imamo dvije varijante bez namjere da uzmem od predsjedavajućeg naravno pravo da ovo zaključi: dakle, jedna da odložimo raspravu i zatražimo dodatne podatke u vezi sa ovim, ili druga da ovaj tekst ovog zakona uputimo Upravi za indirektno oporezivanje da zajedno sa zakonom koji već se tamo nalazi donesemo oko ovoga stav. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Jukić, pa Erić. 90
Zakon o indirektnom oporezivanju, odnosno Upravi za indirektno oporezivanje, jasno je u jednom svom članku rekao koje su ovlasti i prava Uprave kad je rekao da niko drugi nema prava bez suglasnosti donositi propise, mijenjati propise iz ove oblasti. Kako nismo dobili na vrijeme i još uvijek na vrijeme nismo dobili odgovor na pitanje vezano za ovaj zakon o trošarinama, smatram da ne bi trebalo ići i postupati protivno zakonu. Ako bi drugačije radili, onda bismo pustili u jednu, evo ne znam ni ja, avanturu da donosimo zakon protivan drugom zakonu koji je definirao da isključiva nadležnost za donošenje zakona iz ove oblasti, odnosno bar davanje suglasnosti, leži, odnosno da ima Uprava za indirektno oporezivanje. Zašto je takav zakon, takvo zakonsko rješenje? Prije tri godine kad je donošen, ja se sjećam vrlo dobro svog razmišljanja, ne samo svog kad sam govorio da je ta odredba loša i da je neustavna. I sad to tvrdim, ali ona važi, ona vrijedi, jer smo mi tom odredbom Parlament, Predsjedništvo, Vijeće ministara lišili prava da donosi zakone, odnosno zakone iz te oblasti. Dakle, mi tim zakonom i taj zakon vrijedi. Dokle god vrijedi, ja smatram da mi se nemamo pravo ponašati sukladno tom zakonu. Ja sam član Komisije za financije i proračun, međutim na toj sjednici nisam bio, a da sam bio, znajući kako je ... rezultati glasovanja, rezultat bi bio drugačiji. Kad ovo govorim, onda ne osporavam u nikakvom smislu valjanost odluke nadležne komisije koja je donesena sukladno važećim propisima i našem poslovniku. Ali, evo, na kraju ću predložiti da odustanemo od ovog zakona i da ovu problematiku razmatramo sveobuhvatno i mislim da je prijedlog gospodina Zorića vrlo korektan i konstruktivan, jer ovo je oblast koja zavređuje stvarno jednu temeljitu analizu, sa puno elemenata i podataka koje mi, bar ja, u ovom trenutku nemam i da onda, kroz rad ove interresorne skupine, naravno, uključujući prije svega i upravo i Vijeće ministara, na kvalitetan način razmotrimo ovu problematiku i donesemo, predložimo i donesemo kvalitetna cjelovita rješenja koja će, ja sam uvjeren, uključiti i ova rješenja ... ili biti vrlo blizu ovakvih rješenja kao što predlažu u ovom zakonu.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Erić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, danas smo se umorili. Ja sam izbjegavao do sada da se uključujem i da pričam, da budemo efikasniji. Ali izgleda da smo sad otvorili pozorišnu scenu i da sad samo trebamo davati svoja mišljenja. Prije nego što bi dao svoj zaključak, predlažem da ove komisije naše, faktički, koje mi omalovažavamo u svakom slučaju kad dođemo ovdje na parlament, znači mi onda filozofiramo našim kolegama koji su spremili znači. Mi smo ovo poslije ove komisije prihvatili, pitali sve članove, znači ministre, ministarstva da nam pomognu da donesemo adekvatan zaključak, a ono što je bitno i pokretanje, znači, ... pokretanje mijenja i ono što na terenu ne funkcioniše. To je naša dužnost da pokušamo da promijenimo ovdje da napravimo bolju. Ono što boli sad ovdje, znači mnoga ministarstva spavaju, oni su već otišli kući, sjede sad, igraju bilijara, a mi ovdje filozofiramo, a to je njihov posao. I oni su trebali, znači, da se uključe da odu na prelaze da vide šta funkcioniše. Drugo, kako će ovaj budžet koji 91 su planirali koga ćemo najvjerovatnije u martu usvajati ponovo, ako budemo ovako nastavili, minut do dvanaest, doći do nekih sredstava. Da skratim sad ovu priču. Mi smo na obadvije komisije ovo razmatrali i smatramo da su ovo adekvatna rješenja i ne bi sad da filozofiramo sa raznim dopunama i gubljenjem vremena, čekaju nas još mnogi drugi zakoni. Predlažem da se mi izjasnimo danas o ovome, a, ako vi ubuduće mislite stalno da ćete preglasavati članove komisije, onda mislim da ćemo samim tim rad u komisijama omalovažiti i, drugo, trebali bi da vidimo šta se radi u okruženju. I molim Kolegij, znači, ubuduće da ne stavljamo na dnevni red nešto ako nije ispitano. Vi recite komisiji: stanite, vratite, još ispitajte da ne gubimo vrijeme na skupštinama oko toga. To je jedno. A drugo, ... mi smo se rukovodili samim tim što vidimo da je sve veća kriza. Dali smo PDV na milijeko, na lijekove, a na kafu nismo dovoljno dali, na luksuz, i onda smo sad skontali da nam treba malo pomoći u tom dijelu da bi ovu socijalnu krizu na neki način riješili i time smo se mi rukovodili, a ne ... da sad tražimo neke ružne riječi. I sad, ispada, sve što pokreće se, znači da je to kontraverzno ili, ako ja nisam pročitao dobro, ne znam, ja ću predložiti da to bude zaključak, a onda ću ja se sutra raspitati, pa ću poslije učestvovati u tome. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mehmedović. Izvolite.
Dame i gospodo, ovaj zakon, zapravo rasprava o ovom zakonu trebala je da započne u prethodnoj tački dnevnog reda. Zašto to govorim? Mnoge diskusije uvaženih kolega koje su bile a propos prethodne tačke, mogle bi se svesti na diskusiju o ovoj tački dnevnog reda. Zašto? Ovo je zapravo zakon koji je, pod navodnim znacima, problematičan za neke kolege zastupnike. A problematičan za neke zato što nisu se upuštali detaljnije u sadržaj ni ovog zakonskog rješenja, niti osnovnog zakona na koji se odnose izmjene i dopune ovog zakonskog rješenja. Pa fali tekst zakona, pa treba predlagač da iskopira itd. itd. Ja se slažem da je poslovnički možda tako i uređeno ali, ako smo se željeli istinski upustiti u problematiku akciza, onda smo imali priliku, ako ništa, da skinemo sa interneta Zakon o akcizama koji je prilično frišak u pogledu primjene. A, evo, pokazalo se u primjeni da ima određenih nedostataka i problema u njegovoj provedbi. Naime, reći ću samo još jedan detalj. Ako postoje sumnje u ispravnost rada određenih komisija ili odbora u ovom domu, ja vas molim da donesemo takav zaključak da ih mijenjamo. Jer, ako neko ne zna raditi i zamolio bih klubove da ne predlažu u komisije ljude koji ne razumiju materiju. Na taj način ćemo izbjeći rasprave i diskusije i suvišne diskusije i rasprave na ovom domu, kakve su tekle danas. Naime, oni koji predlažu ... da se formira interresorna radna grupa, evo ja ću im dati odgovor: da je na 38. sjednici Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje koja je održana 2005. godine ... utvrđen Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o akcizama koji je bio u tadašnje ministrice u stolu sve do dan-danas, nije nikad ugledao svjetlo dana. Zašto? Vi treba da 92 postavite sami sebi pitanje, odnosno trebalo bi možda pitati nju koju smo evo imenovali na neku od dužnosti na nekoj od prethodnih sjednica. Kada komisija ili zastupnik predloži neko zakonsko rješenje, onda se iz nadležnog ministarstva ili Vijeća ministara sjete da bi to trebalo nešto raditi pa predlože radnu grupu, pa bit će na sjednici Upravog odbora. Pa znate, nije to dobro da Komisija predlaže, jer tamo sjede ljudi koji ne razumiju stvari itd. itd., a sve u cilju dok se ne riješe stvari. Jer ovakvo stanje nekima odgovara! To upravo odgovara onima koji pripadaju određenim, da tako kažem, lobističkim parlamentarnim većinama. Stvari se moraju mijenjati. Treba dovesti u ravnopravan položaj proizvođače u BiH i one u Hrvatskoj i one u Srbiji. Jer mi smo svi dali saglasnost na ratifikaciju Ugovora o slobodnoj trgovini CEFTA. Ta CEFTA nas pogađa, odnosno pogađa našu privredu, ukoliko ne budemo imali ravnopravan odnos, odnosno ravnopravne uslove privređivanja, a trenutno nemamo. Ne iznenađuju mene pojedini, gospodo, uvozi iz Republike Hrvatske. Uvozi se negdje 3 hiljade tona, 3 hiljade tona cigareta godišnje! Zašto se uvozi toliko cigareta iz Hrvatske u BiH? Zato što je isplatnije prodati te cigarete u BiH nego u Hrvatskoj. Zato što im je niža cijena u BiH. Pa imate onda i povrat cigareta iz BiH u Hrvatsku itd. To zapravo pospješuje sivo tržište, odnosno, da ne kažem, nezakonite ili nečasne radnje. Ja ovdje imam i spisak firmi u BiH koje su najveći uvoznici, odnosno prvih dvanaest firmi koje ...
Molim vas malo tiše u galeriji.
... su najveći uvoznici cigareta u BiH? Njihov uticaja na ovaj dom je jači od onih koji su sjedili dolje na okruglom stolu, kada je ova Komisija za vanjsku trgovinu i carine organizirala okrugli sto. Nažalost, ja moram to tako da kažem. Neka svaki kolega zastupnik se zapita da li pripada toj skupini, na kojoj ovaj uvozni lobi cigareta ima uticaj veći nego oni, da ne kažem, jadnici. Zaista, naša privreda je u jednom jadnom stanju koji su izrazili svoje negodovanje, svoje zahtjeve prema ovom parlamentu da nešto promijenimo da im bude lakše. Kako je to rekao jedan kolega da malo uhvate zrak! Stoga ne mogu da shvatim zbog čega Upravni odbor do dan-danas nije dao svoje mišljenje. Jer, da smo mi zahvatili sredstva iz budžeta, u smislu smanjenja budžetskih prihoda, ja bih imao razumijevanja za Upravni odbor zbog čega ne da saglasnost da se mijenja, mijenja akcizni dio poreza. Ali po ovom zakonu, po ovom zakonu po svim pretpostavkama, doći će do povećanja budžetskih prihoda. Čak i entitetski premijeri su se usaglasili oko stope akciznog dijela poreza kada je u pitanju putarina, odnosno naknada za puteve iz nafte i naftnih derivata. Čudi me da niko od zastupnika nije uložio amandman da taj usaglašeni dio definišu kroz amandman, nego, najlakše je, evo odbit ćemo, znate, to nije predložilo Vijeće ministara itd. Vijeće ministara neće to nikad predložiti. Zato što, nažalost, ja moram da kažem ili uticaj na Vijeće ministara ili čak sjede u Vijeću ministara oni koji štite interese onih koji ovo rade. Dozvolite mi, ali nije pošteno ... da se kafa dva puta akcizno oporezuje, to nije pošteno. A svi se kao fol ubismo boreći se da se izbjegne to duplo oporezivanje. Nije pošteno da se naše hemijske firme zatvaraju u BiH zato što za tzv. denaturisani alkohol mora se platiti akciza, a industrijski alkohol! Kao da je za proizvodnju alkoholnih pića, a nije. Pa naše firme idu u Republiku Hrvatsku, evo da kažem u županju ili u Slavonski Brod, samo znači pređemo granicu sa Republikom Hrvatskom da tamo proizvodimo taj denaturisani alkohol, odnosno proizvodimo 93 hemijske proizvode koje kasnije uvozimo u BiH. I po ugovoru o slobodnoj trgovini, je li, ne plaćamo carinu. To su apsurdi, umjesto da zapošljavamo svoje ljude, znači ljude u BiH, mi zapošljavamo ljude u drugoj državi. Naravno, nemam ja ništa protiv Republike Hrvatske, da mene ... neko pogrešno ne shvati, ali mi primamo plaću od privrede ove države i trebali bi da, ako ništa, idemo na ruku privredi ove države. Stoga, da budem iskren, akcizni dio poreza na ove elemente, odnosno ove proizvode koje tretira ovaj zakon u Republici Srbiji je vrlo sličan Republici Hrvatskoj, tako da smo mi samo strana ... koja gubi. Stoga, stoga, ja vam, kolege, predlažem da dobro razmislimo. Meni je žao što nemamo načina da obavijestimo javnost, jer javnost čeka ovaj zakon. Da obavijestimo javnost kako se ko od nas ovdje u ovom domu ponaša. Jer dozvolite mi, optuživati Komisiju za vanjsku trgovinu i carine ili Komisiju za finansije i budžet da ona nešto tu lobira, da je pod uticajem nekih lobija itd., a vizavi interesa drugih koji zapravo lobiraju i plaćaju taj lobi, mislim da je ovo u najmanju ruku nekorektno. Zato predlažem da podržite ovaj zakon, a, ako eto i nije, ako je teško podržati taj zakon, e, onda da ostavimo do 28. kada ćemo imati sjednicu da se tad možda izjasnimo o ovom zakonu. A da do tad damo rok i evo Vijeću ministara nek utvrdi prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama kakav oni smatraju da treba da utvrde. Jedino u tom bi ... mogli znači naći ... neko vrijeme kada bi ostavili Vijeću ministara da utvrde taj prijedlog. Hvala lijepo.
Naravno, imamo sad ... niz replika: prvo, uvaženi poslanik Lozančić, Hadžiahmetović, Zorić, Kalabić. Križanović replika, je li tako! Molim?
Ja bih volio ... kada bismo, uistinu, i u svojim istupima smanjili mogućnost za bilo čije i bilo kakve replike. Mislim da argumentacija koju je uvaženi prethodnik iznosio – nije argumentacija, a mislim da u samom prijedlogu zakona ima dovoljno argumenata da se brani ono što je predloženo u zakonu i, moram reći, ne znam čemu optužbe, čemu insinuacija, ko su ti lobiji, što stalno idemo negdje u nekom krivom smjeru. Ja, da znam da je neko od vas ovdje član nekog od tih lobija na koje stalno upozoravate, ja bih prozvao. Rekao bih gospodin taj, gospođa ta itd. Ne znam čemu služi to uopće, ali mi svojevrsnim aluzijama: Neće to nikad ministar predložiti jer on je član lobija. Oprostite, ... da to malo nije previše. Ja znam da mi zastupnici imamo pravo svašta, ali da optužujemo aktualnog resornog ministra da je član nekog lobija, da je zato što je član tog lobija pravio štetu ovoj državi, to je baš malo previše, ja moram reći. Znamo li mi ko je taj ministar? Mislim, to je problem! Ne bih ja uopće reagirao. Ja, nažalost, ne znam ko su uvoznici cigareta u BiH i drugih akciznih roba; ovo, pa ne mogu ni komentirati ... ko bi mogao biti pripadnik tih lobija. Ali, kad bih imao spisak taj koji vi imate, možda bih i ja znao onda ... ko su pripadnici različitih lobija. Mislim da načinom obrazloženja ne doprinosite da ovakva, ja ne moram reći, dobra rješenja, možda, mogu biti i bolja, dobiju podršku u ovom parlamentu i da uistinu svi u dobroj volji, u dobroj namjeri da osiguramo ono što se svi zaklinjemo – da osiguramo građanim ove zemlje ono što zaslužuju. 94 Međutim, to od zakona do zakona ne vrijedi. Pa smo evo maloprije raspravljali o jednom zakonu ... gdje su isto tako građani ove zemlje u pitanju i, na svu sreću, niko nije spominjao nikakve lobije. Ali ga opet nismo prihvatili. Pa smo ga odgodili, pa ćemo vidjeti šta ćemo, kako ćemo i tako dalje. Zato ... ja zamoljavam sve vas, .... svako od nas može koristiti retoriku i može dovoditi u konfuziju rad ovog doma, ali mislim da to nije dobar pristup. Dajte da se skoncentriramo na istinske argumente i ja vjerujem da u ovoj oblasti ima dovoljno argumenata stvarnih koji se mogu fino matematički iskazati .... i da zbog toga što vjerujemo da je to dobro podržimo, a ne zbog toga što će se neko osjećati prozvanim ... da je pripadnik nekog lobija, pa eto, zbog toga ću podržati zakon. Znači da ovdje pokušamo u tom smislu dati doprinos da konstutivnije radimo.
Zahvaljujem. Pa, ja mislim da je dobro da sačekate sve ovo, pa onda da na kraju date ... repliku. Uvažena poslanica Hadžiahmetović: nije bila replika nego diskusija. Ko je sljedeći se javio za repliku? Uvaženi poslanik Zorić i Kalabić. Izvolite.
Pa ja ne znam šta bi kolegi rekao. Kolega, ja uopće ne pušim i da ja, ja svima govorim nemojte, ljudi, pušiti. I sad ti ovdje insinuiraš, ja sam zapamtio vrlo dobro jednu rečenicu da je lako da si ti očekivao i znao točno ko će predložiti amandmane. Mene je to uistinu povrijedilo. Vi očito imate ne samo o meni nego i svima onima koji ne podržavaju ovaj zakon ....elemenata za Tužiteljstvo. Ja vas pozivam da to predate Tužiteljstvu, sve te vaše argumente i sve, svu tu paučinu, ja bih rekao, i insinuacije. Vidite, onaj ko kaže, čemu ovdje reći, ja nemam ništa protiv Republike Hrvatske, da ja sad kažem, čujte, ja nemam ništa protiv Konga. Očito da imam nešto protiv toga tamo. Ja nisam čuo nijedne riječi od kolege ... da ne bi trebalo uvoziti duhan, da se to vrlo dobro može proizvoditi u BiH, da bi možda Tvornicu cigareta iz Sarajeva trebalo dislocirati u Posavinu ili zapadnu Hercegovinu. Čemu stvarati troškove prometa, jer ovdje se nijedan gram duhana ne proizvede. Ali ne, ja sam predložio da se ukinu trošarine ... na lož-ulje. Djeca u Hercegovini se u školama i obitelji po kućama griju na to lož-ulje. Ne samo da moraju plaćati trošarinu nego moraju plaćati i cestarinu. I to nikome ne smeta. Član vaše stranke, gospodine Mehmedoviću, je obećao da će u roku mjesec dana te trošarine ukinuti, smanjiti ili naći način kako povratiti ljudima za grijanje kad smo donosili taj zakon. Ja taj zakon znam napamet i onda sam pisao iste amandmane i sada. Vi to možete provjeriti vrlo lako. Ali to nije napravljeno, jer oni dolje ljudi u Hercegovini, ili već gdje se sve griju na lož-ulje, oni to mogu platiti, nek plaćaju, oni i tako ne vole BiH, nek bar plaćaju. Mislim, dosta je tih priča ko koga voli i ko koga, ko protiv koga, nema ... ništa. Ja mislim da ovaj zakon uopće nije dobar, jer povećati cestarinu, ne znam koliko je predviđeno, 10 feninga, a ne smanjiti ništa. To kaže da će, da će litar benzina ili ... litar dizela koštati 2,50 KM. Hoćemo li mi biti najskuplja zemlja u Evropi po tome? Pa šta je vama, ljudi! Udri samo po raji i država će biti bogata, pa lako je tako stvoriti. Zašto se ne zabrani uvoz duhana? Ili sad odjednom što je jeftinije nešto tamo u Rovinju ili u Beogradu ili u Cetinju, ne znam ni ja gdje sve ne, nego u Sarajevu. Ne znam ni ja zašto je jeftinije! Zašto se tim ljudima isplati izvoziti? Pa hajde, neka BiH izvozi u 95 Srbiju i u Hrvatsku, u Sloveniju, u Austriju, kad, ako ima kvalitetan proizvod i ako može konkurirati cijenom. Pa mislim, šta je vama! Ja, moji amandmani idu u tome da se brišu sve one stavke dok se ne pripreme cjelovite izmjene i dopune, a samo sam htio intervenirati, jer više ljudi to ne mogu podnijeti na lož-ulje. I to su ta četiri amandmana. Ne radi se tu o lobijima. Ja, da imam ikakav lobi, ja ne bih to radio nego bih platio da to neko drugi radi. Mene boli da djeca, odnosno vi možete provjeriti, bilo je novinskih natpisa da u Zapadno-hercegovačkoj županiji se plati toliko i toliko na gorivo. A niko ne kaže da pola od te cijene ili 80% ide na grijanje u školi. I onda, kao razmetni dolje predsjednik vlade, predsjednik skupštine, ministri potroše, stalno se vozaju! Pa onoliko goriva koliko je pisalo po novinama se ne može potrošiti da ne izlaze iz auta. Sva auta da su non-stop upaljena i da se vozaju pod punim ... okretajima – ne može toliko potrošiti! Ali niko neće kazati da ti ljudi, da ta djeca, kad se griju u školi i nastavnici moraju platiti ne samo trošarinu nego i cestarinu. A vidite koje su cijene plina kad je jedno Sarajevo glavni grad BiH napravilo dugove za plin, onda je išlo Vijeće ministara u Moskvu sanirati te dugove. I svi smo podržali, svi smo podržali da se ratificira taj sporazum ovdje u Parlamentu. A, kad se traže mrvice, to je poruka, to je poruka ovim nekim dijelovima BiH – o vama institucije ne vode računa. Pa mene, ja zaista imam primjedbu na tu komisiju što nije predložila da se ukine trošarina na lož-ulje. Odgovor predsjednika Vijeća ministara je isti kao i odgovor nekih članova Komisije, predsjednika Vijeća ministara Terzića, Adnana Terzića, rekao je - Mi uvodimo trošarine na lož-ulje zato što neki to koriste za vožnju automobilom. Pa zamislite da najveći ... da najveća izvršna vlast u BiH kaže: Mi ne možemo kriminalcima stati ukraj i onda ćemo ošinuti cijenom! To isto sam dobio kad sam predložio svoje amandmane koji nisu naravno prošli na Komisiji, isti odgovor sam dobio potpuno.
Molim vas replika je u pitanju. Vrijeme!
Ako sam prešao vrijeme, ja odustajem.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujući tom odustajanju, ja sad mogu da govorim. A, ako bih rekao sve što mislim, onda ne znam kad bi završili i to mi je problem, i ostaviću za sutra. Dobrim dijelom je rekao gospodin uvaženi kolega Zorić, samo na jednom primjeru pokazao šta radi Komisija i kako je ona to sveobuhvatno riješila. Ono što sam ja cijelo vrijeme upozoravao da mi imamo problem, da druge institucije ovo treba da rade, a ova komisija kao i sve druge komisije ovog parlamenta da ima svoju ulogu koja je jasno određena. Ona jednostavno može u dobroj namjeri, u dobroj namjeri da pokuša preuzeti nečiji drugi posao i, evo vidite, na što to ispade. Ja ne mogu prihvatiti, ne mogu prihvatiti da stotine ljudi koji rade na ovom problemu ne zanima već to zanima samo jedan dio ljudi u Komisiji. Jedino je kod njih briga za državu. Onda 96 je tragično ako je to. Ja znam da oni imaju, mogu to pravdati željom i ja ne mogu dokazati drugačije da to nije želja da se popravi stanje, ali evo, kad počnete ovako raspravljati i kad vam ljudi počnu vaditi jedan po jedan, vidi se koliko je to šuplje. Imamo problem. Ja se plašim da mi u BiH definitivno imamo problem! A evo u čemu imamo problem. Ovakve optužbe na resornog ministra, ja kad ovo sebi prevedem, to je državni neprijatelj broj jedan, ove aktivnosti su subverzivne. On ruši državu! To su stotine miliona štete za ovu državu! Za tog takvog ministra, uvaženi kolega Mehmedović je glasao i glasaće opet. Evo, on se sprema opet da glasa za njega. A sa ovako teškim optužbama! O čemu se radi? Jesmo li principijelni? Ako je to tačno i ako ... to taj čovjek radi, pa on ne može da uđe u Parlament. Ne može da uđe u Parlament. To znači da igramo dvostruku igru. To znači i ono što mene najviše plaši da u ovoj zemlji ima neki paralelizam koji ja sad ne mogu definisati da se na nekim drugim mjestima o nekim važnim stvarima odlučuje i to ja sad vidim, a ovde mi služimo kao neka vrsta paravana i tako treba da to umijemo, ali što je najgore, izgleda, da mi to i nevješto ne možemo umiti. I ja završavam time da kažem, upozoravam u više navrata, mi imamo problem da Komisija kojoj ja mogu uvažiti i želju i potrebu da to radi da to nije dobro ni za ovaj parlament ni za ovu državu, da druge institucije koje su od nje više pozvane da to što ona radi njoj dostave i da ona da svoju ocjenu toga, ocjenu i dopunu, da nije dobro (Vijeće ministara iz te iste većine ...) jer ove optužbe koje su izrečene međusobno su takve prirode da one ili bacaju dimnu zavjesu i bacaju dimnu bombu da odvrate pažnju od nečeg drugog, ili su u pitanju neka vrsta ponude i pogodbi ili ne znam ni ja čega, ali nije dobro. Ja kažem da sa ovim problemom ne možemo egzistirati.
Vrijeme, molim vas. Samo malo. Imam ja netačan navod u vezi sa gospodinom Mehmedovićem pa bi njemu dao mogućnost da završi, a onda otvorili replike ove ostale. Samo malo.
Riječ ima uvaženi zastupnik Živković.
Evo, očigledno da nisam na početku bio jasan dovoljno, u smislu da nisam stručnjak u ovoj materiji. I svako od nas se određuje prema onome što ima. Neko bolje zna tu materiju, neko slabije. Ja se određujem prema dokumentima koje sam dobio od ljudi koje smatram da se razumiju u tome. Znači, imamo od Upravnog odbora od 15.10.2007. odgovor gdje oni ne podržavaju Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH. I ne možemo da kažemo da nam ovde ne odgovara stranac koji radi, a da nam odgovara stranac koji je na nekim drugim mjestima, da sad ne spominjem na kojim mjestima. Druga stvar, imam isto tako dopis od Ministarstva finansija RS koji kaže da je potrebno donijeti novi cjelovit zakon o akcizama koji će urediti oporezivanje akcizom u BiH, uz uvažavanje svih specifičnosti akciznih proizvoda, a posebno, uzimajući u obzir i načine oporezivanja akcizom u okruženju. Znači, nemamo ni saglasnost entitetskih vlada u vezi sa ovim zakonom. Ja se po ovim papirima koje imam, a imam i neke druge od Privredne komore itd., 97 odnosno prema ovome zakonu, znači, nikakvih mafija, nikakvih bilo kakvih drugih pritisaka nego samo preko papira koje mogu da dobijem na sto. Hvala. Uvaženi poslanik Mehmedović, izvolite
Ja ću pokušati vrlo kratko da odgovorim na neke od ovih replika. Naime, gospodinu Živkoviću nemam šta odgovoriti, on je zapravo samo potvrdio ono o čemu sam i ja govorio. Što se tiče, evo krenut ću otpozada, replike gospodina Kalabića, najbolje je znači da komisije ne rade ništa i jedino tako će se ponašati u skladu sa Poslovnikom. Znači, davat će samo mišljenja, odnosno izvještaje vezano za zakone koje predloži Vijeće ministara. A koliko se sjećam, u Poslovniku stoji da predlagači zakona mogu biti i zastupnici i nadležna tijela, komisije itd. Ja ne znam otkud je bilo ko mogao prepoznati našeg aktuelnog ministra finansija u mojoj diskusiji. Ni u primisli mi nije bilo da je on taj. Ja sam pomenuo i mogli ste prepoznati bivšu ministricu finansija koja je zaista držala odobren tekst Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u ladici. Ja zato imam dokaze i ne govorim napamet. A što se tiče ministra sadašnjeg, aktuelnog ministra finansija gospodina Vrankića, glasao sam za njega i opet ću glasati za njega, ako on bude kandidat, naravno, za ministra finansija, tako da s punim pravom to kažem jasno i glasno. To je odgovor i gospodinu Lozančiću, tako da nema razloga za ovako nešto. Što se tiče gospodina Zorića, nisam rekao i ko će predložiti, nego ja sam očekivao da neko uloži amandmane na ovaj zakon i takva je diskusija moja bila. Evo, možete i preslušati stenogram, odnosno snimak moje diskusije. A što se tiče trošarine ili akcize na lož-ulje, evo, ima ovde kolega koji su sa mnom bili u Federalnom parlamentu – ja sam najmanje četiri puta tražio od nadležnog ministra da po tada važećim entitetskim zakonima se ukine, odnosno, obezbijedi povrat akciznog dijela poreza, odnosno putarine ili akcize za lož-ulje koje se upotrebljava za zagrijavanje prostorija u školama, pa i privatnim objektima. Međutim, nije bilo sluha tada po tada važećim zakonima, a evo nakon donošenja zakona u ovom domu, odnosno ovom parlamentu 2005. godine, je li tako, onda je i dalje ostalo to kako jeste i evo pokušavamo bar da poljoprivrednike oslobodimo putarine, jer ne koriste oni puteve za poljoprivredne mašine i da ih oslobodimo i akciznog dijela poreza za naftu i naftne derivate koje koriste kao pogonsko gorivo za poljoprivredne mašine. Ako treba uključiti i povrat poreza za grijanje, to je predmet rasprave; znači, u tom smislu može se razgovarati i eventualno prihvatati i nadležni amandmani. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replike su sad po redu: uvaženi poslanik Bahtić, pa Erić. 98
Samo kratko. Imam ipak replike jer ovde su sad ... iznesene mnoge optužbe na račun gospodina Mehmedovića kojeg ja apsolutno sto posto podržavam. Apsolutno sto posto. A koja to država u svijetu ne štiti svoju domaću proizvodnju? Ove izmjene i dopune Zakona o akcizama žele samo da našu domaću proizvodnju, naše firme, dovedu u ravnopravan položaj sa firmama iz susjednih država. To je jasno. To je svima jasno. Možemo na hiljadu primjera kazati da ... sada naši ljudi su uzeli i naše fabrike kredite, zatvaraju firme zbog ovih nameta. Naše pivare uvoze slad, moraju platiti akcizu i onda ispadne da je skuplja nego uvozna. Ja sam za konkurenciju, liberalizaciju tržišta, ali sve države u svijetu moraju, pa uđite, otiđite u Sloveniju i Hrvatsku, ima može biti naš proizvod. Ali zna se cijena. Zašto bi naša piva bila skuplja ili naše cigarete, ... govorim, od uvoznih? Neka ... pivo ali naše mora biti jeftinije. Kolega Zorić kaže konkurencija, ima neko pravo da izvozi. Kako ćemo izvoziti, kad su mi nabili akcize, odmah da sam skuplji u startu? Skuplji sam u svojoj državi, a da ne budem skuplji tamo u Sloveniji i Hrvatskoj! Što se tiče lož-ulja, u pravu si ti, ali u pravu si, moramo naći mehanizme. Bio je taj zakon, ja to znam u Bihaću: mjesne zajednice su udarale ko ima grijanje, pa svaki je tamo predsjednik mjesne zajednice ovjeravao pečate, imao čovjek grijanje, fiktivno nema grijanje. .... mehanizme, kontrolne institucije da ko vozi auto ili ne; za lož-ulje ja sam tu, apsolutno ste u pravu. Ali moramo obezbijediti da spriječe tu sivu ekonomiju. Pa evo, kolega Lijanović Jerko je kazao deficit. Pa deficit i ove godine će povećati, a deficit nastaje isključivo zato što nemamo domaće proizvodnje i što povećavamo izvoz. A mi ovim zakonom ... svake godine to će rasti – nezaposlenost. Pa znamo da od ovoga zakona zavisi znači i proizvodnja i investicije i zaposlenost!
Malo, vrijeme, molim vas.
Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Erić.
Gospodine predsjedavajući, ja neću dugo, samo da repliciram gospodinu Kalabiću. Slažem se s njegovim predlogom da nešto nije uredu i sa Komisijom i, pošto sam ja jedini iz opozicije ove komisije, predlažem da smjena krene od mene.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Hadžiahmetović. Izvolite. 99
Ja ću malo neuobičajeno diskutovati. Malo ekonomski, malo neekonomski.
Molim vas, samo na vrijeme. Izvolite.
I meni je žao ... što je već potrošeno dosta vremena na repliciranje, ispravke krivih navoda ali dozvolite da kažem da su svi koji su diskutovali, iznosili svoje argumente, u pravu, da su potpuno u pravu. Ja ne ulazim u detalje kvalifikacija koje je iznio kolega Mehmedović, iznoseći s pozicije možda nekih firmi ili grupacija, proizvođača itd., ali, evo, ja ću pokušati da vas samo kratko podsjetim na zakonsku regulativu u BiH. Postojeća, recimo, regulativa, kad su u pitanju akcize kao porez na visokotarifnu robu, da ne zaboravimo o čemu se radi, na snazi je od 1. januara 2006. godine i na promet duhanskih prerađevina, npr. kao jedne od visokotarifnih roba, se plaća akciza od 49% a osnovica za izračun je maloprodajna cijena koja je umanjena za PDV. Na uvoz cigara iz zemalja sa kojima smo u slobodnotrgovinskom režimu ne plaća se niti carina niti carinsko evidentiranje. Na uvoz cigara iz zemalja sa kojima nemamo slobodnotrgovinski režim, na uvezene cigarete se plaća 15% carine i 1% evidentiranje. ... Recimo, komparativno sa nekim zemljama, za razliku BiH, recimo, neke od država sa kojima smo u slobodnotrgovinskom režimu, svojom regulativom su potpuno ili djelimično onemogućili uvoz cigareta na svoje tržište. Ovo je jedan od elemenata alternativne i trgovinskih politika koje, nažalost, mi još nismo dosegli u primjeni nego još uvijek sanjamo klasične trgovinske politike koje su manje-više zabranjene, ako ništa drugo, onim pravilima, propisima, integracijama u koje ulazimo i kojima se krećemo. Recimo, susjedna Republika Hrvatska sve uvezene cigarete svrstava u grupu C, za koju plaća akcizu od 10 za koju se naplaćuje akciza dakle od 10,9 kuna, dok je za iste hrvatske cigarete akciza 5,5. Recimo, akciza za uvozne cigarete u Hrvatskoj je veća za 5,4 kuna, odnosno 1,3 marke od domaćih cigareta. U Srbiji akciza za strane cigarete je veća 0,4 KM. Recimo, primjera radi, u Tursku s kojom također imamo neki slobodnotrgovinski režim, u BiH je potpuno onemogućeno da plasira cigarete, jer ne može dobiti dozvolu od nadležnog turskog ministarstva. I ovo je jedno od vidova alternativnih trgovinskih politika. Evo vam, recimo, kada je u pitanju druga najčešće pominjana visokotarifna roba a to je kafa. Po našim propisima, akciza se plaća u dvije faze, pri uvozu i poslije prerade. Svi valjda znamo da nemamo domaće kafe! Pri uvozu na sirovu kafu, 1 KM; na prženu i mljevenu 2,5 KM; na instant 3 KM, a poslije prerade, u šta spada, je li, prženje, mljevenje itd., na kafu prženu 1,5 KM. I evo vam, recimo, posljedica postojećeg stanja. Prerađena kafa iz uvoza ima potpuno isti tretman kao i ona iz BiH, ... odnosno kao i ona iz susjednih zemalja, recimo, odakle većinom uvozimo, a, recimo, susjedne zemlje imaju potpuno konkurentniju, odnosno konkurentniju cijenu, a mi smo kod njih u startu skuplji za 2 do 3 KM. Ja ne govorim čija je regulativa bolja, je li, samo govorim gdje smo mi u poređenju s drugim. 100 Primjer, recimo, BiH, odnosno izvoznik iz BiH u Hrvatsku plaća akcizu od 3 KM, a domaći hrvatski prerađivač na svom tržištu 1,3 KM. I naravno, evo vam posljedica! Zbog nekonkurentnosti domaćih prerađivača, 70% uvozne sirove kafe ... završi na crnom tržištu, za šta se nikad ne plati akciza poslije prerade, a dobrim dijelom se izbjegne plaćanje PDV-a. Procjene su otprilike negdje oko 500 malih prerađivača. Uz to da pomenem, valjda svi smo upitani zašto plaćamo jeftino kafu koja negdje tamo iz dalekog svijeta dolazi, recimo, odnekud, dolazi na bosanskohercegovačko tržište. Mogu li nastaviti?
Ovo je diskusija, samo nastavite slobodno.
U prilog, ovo sam samo navela kao primjer apsurdnog stanja, kada su u pitanju akcize. Kada je u pitanju, recimo, regulativa, odnosno zakoni. Ja ovo, ovo su odredbe važećeg zakona. Osjećajući problem vezan za akcize, Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje je 17. maja 2005. godine uputio sljedeći amandman na Zakon o akcizama i Zakon o porezu na promet proizvoda i usluga u BiH, u kome kaže da Upravni odbor je na svojoj 38. sjednici, održanoj 11. maja 2005., usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama itd. i Vijeće ministara bi sad trebalo usvojiti ove zakone. U prilogu dostavljaju navedene zakone na razmatranje – s poštovanjem – tada u to vrijeme predsjedavajući Joli Dikson. I to je zakon koji pominje kolega Mehmedović. Evo, ako neko ne vjeruje, ja imam ovde i dopis, propratni akt koji Vijeće ministara opet iz nekih razloga možda argumentovanih, možda neargumentovanih, mi to ne znamo, nije nikad uputilo u proceduru. Dakle, imamo apsurdnu situaciju sa postojećim zakonom: imamo nedostatak, odnosno potrebu promjene, imamo nekoga ko inicira tu promjenu, nemamo završen postupak bilo kakve promjene. Komisija, pod pritiskom naravno i argumenata i poslovnog sektora itd. i rasprave koja je ovde obavljana i prirode posla kojom se bavi, predloži nešto. Ovdje svi govorimo s pozicije visokotarifne robe, različite. Kolega Zorić je potpuno u pravu. Možemo možda još nešto naći negdje, ja nisam pominjala naftu, lož-ulje itd., ali ne možemo osporiti činjenicu da nešto treba pod hitno promijeniti, a da u isto vrijeme imamo inertnost institucija nadležnih, i, uz puno uvažavanje onoga što kolega Kalabić kaže, nismo mi ti koji trebamo ovde uzimati parčad nekih visokotarifnih roba pa vagati je li to treba akciza da bude 3,4 ili 2,8. Ja bih voljela da vidim ko to od nas zna, bez neke elaboracije, kvantifikacije i svega toga. I naravno, jedno pitanje: Kako natjerati institucije koje su nadležne da to sa svih aspekata sveobuhvatno, kako to kolega Zorić kaže, pristupe analizi i promjeni postojećih zakonskih rješenja. Ili, evo imamo sljedeće, recimo, Upravni odbor ne podržava npr. parlamentarni prijedlog, prijedlog komisije. Imamo, recimo, situaciju da Vijeće ministara ne podržava prijedlog Upravnog odbora. Imamo situaciju da ovaj parlament ne podržava prijedlog sopstvene komisije. Pa se malo upitajmo a ja hoću da vam kažem: svi ste vi u pravu što ste govorili, sa svim ovim vašim argumentima i potrebom da se nešto promijeni. Ja se sad ovako pitam: Koji je to ustvari način da mi ... neko nam kaže da je stanje postojeće u BiH idealno i da ništa ne treba mijenjati ili da je loše i da nešto treba promijeniti sveobuhvatno, naravno, sa nekom analizom, uključujući sve od lož-ulja, od kafe, duhana i svega ostalog na šta se odnose akcize, odnosno trošarine. 101 Ja lično bih podržala bilo kakav prijedlog zakona o izmjeni akciza. Ovo sad govorim ne kao ekonomista nego politički, samo iz jednog razloga što sam svjesna da kada bi ovaj parlament usvojio toliko škodljiv nekome zakon, nekom škodljiv Zakon o akcizama, da bi to natjeralo nadležne institucije da pristupe upravo ovome o čemu govorim. I evo, ja ću vam reći, ja ću podržati ovaj zakon. Ne zato što stojim iza tog zakona, nego prije svega iz ovih razloga o kojima govorim. Ne znam koji je način više da jednom neko, ko za to prima platu, ozbiljno sjedne, ja neću adresirati ni na kog krivicu, jer ovde je puno kuršlusa, puno lutanja a imamo, očito da imamo problem, na šta treba neko da nam skrene pažnju da jeste problem, da ga treba rješavati ili da uopšte problema nema, pa da ne treba ništa mijenjati od postojećeg stanja. Ja možda sam malo neuobičajeno diskutovala ali ja uvažavam argumente svih diskutanata ovde, od toga da konkretno neki proizvođači su kod nas oštećeni, pa ćemo mi ovde vagati ko je oštećen, ko nije, ko je na dobiti, ko koga vara itd. Manite priču više o nepovjerenju. Ovde je puno nepovjerenje i mi prema ovoj komisiji, Upravni odbor prema Vijeću ministara, i Vijeće ministara prema, ne znam, nekome trećem. Hajmo jednom naći načina da jednom ovo stvarno izbacimo na površinu i da neko to i uradi. I samo u tom smislu zaista kao ... jedan od načina možda da natjeramo nekoga da se pozabavi jer evo, pogledajte vi, otkada ovaj zakon putuje u proceduri i kad je davno rečeno da će u roku od 30 dana se očitovati Upravni odbor koji je trebao poslati mišljenje. Ja ne govorim da je Upravni odbor kriv; možda nije bilo sjednice, možda iz ovih ili onih razloga, pa imamo i Vijeće ministara koje je radilo u tehničkom mandatu. I mi smo bili preokupirani možda nekim problemima, pa evo i ove tačke su nam i ova sjednica zakazana prije mjesec dana. Možda postoji razlog, ali ne mogu više da pronađem neki drugi način da zaista natjeramo, da nekome ozbiljno skrenemo pažnju na problem koji postoji, pa makar neko konstatovao da nema problema. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Jedino da zaključkom to šest lidera proslijedimo kao i Zakon o lijekovima. U svakom slučaju, poslanik Lozančić je imao repliku na vaše izlaganje, a Križanović nakon toga diskusiju. Izvolite.
Ja ne znam, uvaženi kolega, zašto se nervirate kad ja izađem za govornicu. Sačekajte, pa poslije. U ovoj državi je svašta moguće, pa sam čak vidio reklamu da imamo i domaću kavu, iako nigdje nisam vidio drvo gdje raste u BiH. Ali ovo nije replika na izlaganje uvažene kolegice, uvažene zastupnice i jedan kolega je u jednoj ranijoj sjednici iskoristio to, pa sam i ja mislio da mogu iskoristiti. Ovo je pozitivna replika: da su predlagatelji ispred povjerenstva ovog našeg koje je predložilo ovaj zakon na vaš način obrazložili ovaj zakon, ja vjerujem da bi rasprava bila puno manje, puno manje replika i da bi zakon puno brže dobio prolaz u ovom parlamentu.
Naravno, da ću vam dati poslovničku intervenciju i znam u kom je pravcu ona upućena. 102 Ja sam imao samo jednog prijavljenog. To je uvaženi poslanik Križanović i namjeravao sam da njemu dam riječ da bi završili diskusiju, a onda se odmorili jer je jutro pametnije od večeri i onda raspravljali o Prijedlogu zakona o putnim ispravama gdje nemamo velikih problema. Ako želite na taj način da završimo ovu tačku dnevnog reda, ja vas molim da u tom pravcu idemo. Znači, on je bio samo prijavljen. Ali, ako odustaje i on i ostali, koji su se u međuvremenu željeli da se prijave, možemo na takav način završiti. Uvaženi poslanik Križanović, kratko.
Ne znam zašto se uvijek osjećam krivim kad zadnji govorim, ali nije do mene nego je do predsjedavajućeg koji mi tako po redoslijedu dadne riječ. Ja ću isto se morati koristiti, čini mi se, ... malom prevarom, pa se javiti za repliku i reći što imam. Dakle, vrlo ću kratko i hvala vam na strpljenju odmah. Dakle, mi imamo tri problema. Profesorica Hadžahmetović je rekla da mi imamo problem. Mi imamo tri problema. Jedan je problem što imamo stvarno problem sa pitanjem akciza. Drugi je problem famozna Uprava za indirektno oporezivanje. I treći problem smo mi sami po sebi. A, svi su oni međusobno protkani i uvezani. Vidite, u prethodnoj raspravi, kad smo razgovarali na ovu sličnu temu, ja sam rekao da zbog neaktiviteta nadležnih institucija da uređuju stvari u BiH imamo prazan prostor u koji ulijeću organi Parlamenta i pojedinici i kao zastupnici. I rekao sam da su to vrlo često možda nepotpuna zakonska rješenja kojima se ima šta prigovoriti. Ali vidite, hoću vam reći odmah, ovde se ne radi o prijedlogu zakona, ovde se radi o prijedlogu izmjena zakona. Izvolite, ljudi, ovo je naša komisija napravila i onoliko dobacila koliko može. Izvolite, svi imate pravo popravljati taj zakon već na idućoj sjednici, po istoj proceduri kao što je i... Iza ovog prijedloga, pazite, stoji kao predlagatelj Komisija ovog doma. I iza toga podržava taj prijedlog druga Komisija za finansije i budžet. Kad bi vi to sabrali, to je 18 poslanika u te dvije komisije, to je maltene pola Doma. Dakle, to je onaj problem koji mi imamo sami sa sobom. I drugi problem koji imamo jeste, ponovo da kažem, ta Uprava ili bolje reći pogrešno tumačenje Zakona o indirektnom oporezivanju. Uprava priprema i provodi politike koje utvrđuje Vijeće ministara. Tu se Vijeće ministara isključilo i imamo ovo što imamo. Vidite, drugi problem je što smo mi došli u drugo čitanje, ljudi moji. Ovaj isti dom je usvojio pod istim ovim uvjetima i okolnostima ovaj zakon u prvom čitanju. I dolazimo sad kad se treba staviti točka, mi sad pokušavamo tražiti neka palijativna rješenja, sa nekakvim interresornim grupama itd. Moj prijedlog jeste da uvažavajući sve ovo što smo čuli i što imamo na sonu – da ovaj zakon po proceduri poslovničkoj privedemo kraju. Ili ga usvojimo ili ga oborimo, nek se kasnije formiraju kakve hoćete grupe, interplanetarne ako treba, ali dajte da završimo ovaj posao. Hvala.
Zahvaljujem. 103 Budite sigurni da će ovaj zakon i ova tačka dnevnog reda biti po proceduri poslovničkoj završena. Međutim, tražim izlaz iz situacije u kojem jedan dio poslanika traži da prekinemo ovu tačku dnevnog reda i da je ujutro nastavimo, da onda nastavimo sa glasanjem o zaključcima koje smo ovde dobili i, naravno, o Prijedlogu zakona. Mislim da je to bolja varijanta nego da sad, večeras, završavamo tu tačku dnevnog reda glasanjem. Međutim, imam dojavu da dva poslanika sada žele da se jave da raspravljaju. Ja bi ih zamolio da odustanu od rasprave, ako već nije problem. Znači, uvaženi poslanik Jašarević, evo izvolite.
Ja sam, hvala vam lijepo, ja sam htio koliko replika traje. Mislim da je vrlo značajno da je Komisija za finansije i budžet prvi put skinula ovaj zakon sa rasprave zato što nije bilo predlagača kako to određuje Poslovnik, smatrajući da je vrlo osjetljiv i značajan zakon. Drugi put ga je skinula zato što nije bilo potrebnog stava Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. I treći put ga je propustila, unatoč tome što opet nije imala takav stav, ne zato da bi se on večeras izglasao, bilo bi dobro da se ne izglasa ni večeras ni sutra jer zakoni ove zemlje to ne omogućavaju, iako vam moram reći da sam na tragu ovoga što je profesorica Hadžiahmetović govorila – treba iz inata neko da glasa zato da se pokaže da se teško može više čekati. Ali, moram ovo reći. Ni ovaj dom nije partner ni Vijeću ministara, ni ovom Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje, bez obzira što tamo stranac, vrlo ugledan čovjek, sjedi. Zašto? Zato što nije zakon propisao ni rokove ni sankcije, kad se to ne desi. Ja bih zamolio gospodina Križanovića da – čuo sam nekoliko puta prijedloge da to radimo unatoč stavovima Upravnog odbora za indirektno oporezivanje – mi trebamo zadati zaključkom Vijeću ministara da donese zakon o fiskalnom vijeću i da uspostavom fiskalnog vijeća tek možemo razvlastiti ovo tijelo koje je preuzelo ulogu u prelaznom periodu tog tijela, jer nema ono kapaciteta da raspravlja i zauzima stavove i daje mišljenja o elementima ekonomske politike, fiskalne politike, raspodjele prihoda i svega što smo mu tamo smislili da radi. To jednostavno ni u jednoj zemlji svijeta nije moguće da se trajno riješi. Mi smo, dakle, mislili kad dođe ovde – i moram reći da sam jako zadovoljan, čini mi se da je ovo prvi put rasprava u kojoj svi imaju pozitivnu energiju, bez ovih tamo nekih kvalifikacija koje možda treba i zaboraviti – da jednostavno izađemo odavde i da kažemo da će Vijeće ministara do tog i do tog roka stvoriti pretpostavke da se Upravni odbor vrati svojim poslovima, da fiskalno vijeće preuzme vrh piramide kada je u pitanju ekonomska i fiskalna politika ove zemlje a da može biti ovaj zaključak koji je ovde predložen bude jedini mogući zakonit način, da u razumnom roku dođemo do izmjene ovih tamo akciza u onom dijelu koji je poticaj domaće proizvodnje. Ja vas molim da sutra nastavimo, da na tu stranu krenemo i da donesemo takva opredjeljenja. Bilo je razmišljanja da će Dom presedanom doći do rješenja. Mislim da nije dobar čak ni presedan jer smo blizu toga da možemo usvojiti proceduru koja će obezbijediti da uvijek to uradimo na zakonit način. Hvala vam za ovu priliku. 104
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Ivanković, iako ste se Vi već javili danas, imali ste diskusiju.
Nisam imao ja diskusiju na ovaj zakon. Ja sam samo dao jedan prijedlog da se ovo odgodi za ujutru i ja bih sad tražio pauzu od pola sata da se malo odmorimo, pa bih onda diskutirao ili da ...
Je li to prijedlog vašeg kluba?
Jeste. Ili da ostavimo da raspravljamo sutra na ovu temu i da glasamo o ovom zakonu, što mislim da je bolje jer ćemo otići sigurno u idući dan.
Samo malo. Uvaženi poslanik Džaferović je htio nešto u vezi.
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege, dakle, očigledno je da naš parlament ulazi u ... jedan vrlo zanimljiv način rada. Ovako se više, po mom mišljenju, neće moći raditi. Dakle, mjesečno jedanput, dva puta, mi ćemo morati ući u zasjedanje od 3-4 dana sedmično jer ovo je očigledno. Dakle, mi nismo dogurali ni do 11. tačke dnevnog reda. Ja ću na prvoj narednoj sjednici predložiti izmjene Poslovnika, predložiti, dakle, da se formira grupa za izmjene Poslovnika, da se samo ovo pitanje uredi, jer mi moramo, očigledno, pogotovo, imajući u vidu šta nas čeka. Ja sada nisam u stanju, vjerujte mi, nakon danas, ja sam cijeli dan pratio, nisam u stanju jednostavno da kvalitetno dalje pratim raspravu. Ja vas molim da samo završimo ovaj zakon, ministar čeka cijelo vrijeme. Treba poštovati tu stvar, budući da drugi ne dolaze ovde, uglavnom ne dolaze. Da završimo njegovu tačku i da idemo da ujutro nastavimo u 10,00 sati, da sad prekinemo ovu tačku dnevnog reda. Molim vas.
Ja ne znam da li ima nešto ... da ja nisam predložio u tom smislu. Međutim, gospodo poslanici, na vama je da mi pomognete u tome. Ako želite da nastavimo, onda morate svi reći da želimo da nastavimo, a oni koji ne mogu da nastave da konstatujemo da ne mogu da nastave da rade. Ja sad imam prijavljene: uvaženog poslanika Jukića i evo javio se uvaženi poslanik Novaković. Ja ih molim da u ovome pravcu prekinemo sad, da nastavimo sljedeću tačku dnevnog reda, da sutra u 10,00 ovo nastavimo, ako želite na taj način da razgovaramo. Uvaženi poslanik Novaković. Izvolite. 105
Predsjedavajući, sad bih ja počeo kao gospodin Džaferović. Mislim da ovako više neće moći. Poslovnički se mora naći utemeljenje za ovakve stvari. Pa ne možemo počinjati tačke, pa idemo sljedeće, ovu ćemo sutra završiti, hajmo sad sljedeću završiti, zato što ministar čeka. Neće se ljutiti ministar kad ja ovo kažem. Pazite, ministar radi danas dok ovo čeka. Ovo je njemu u opisu posla kao što je i nama u opisu posla ovo što mi danas ovde radimo. Problem je u tome što ne čekaju i ostali ministri ovde nego on sam. Valjda zato što ostali misle da ovi zakoni nisu važni sem za njega, zato što je predlagač zakona, što mislim da je katastrofalno razmišljanje. Dakle, ja nisam zato da nastavimo uopšte rad u ovakvim okolnostima, a najmanje sam za to da prekinemo jednu tačku pa nastavimo drugu. Pa mi smo danas već nekoliko puta prekršili Poslovnik što smo odložili izjašnjavanje na drugom čitanju. Gospodo, moraćete vi iz većine naći rješenja. Morate naći rješenja. Ovo, ali da budu u skladu sa Poslovnikom, ovo nisu rešenja, gospodine predsjedavajući. Dakle, ja ne podržavam prijedlog da prekinemo ovu tačku, nastavimo sutra, a da završavamo neke naredne. Ili prekidamo sjednicu ili radimo i sledeću tačku; ovu završavamo i radimo sledeću ovdje zbog ministra i to se slažem, ali ne da prekinemo. Ne radimo zbog ministra, radimo zato da završimo sve zakone koji su ovde pa onda idemo, radimo do noćas, dokle stignemo.
Zahvaljujem. Znači, ove stvari nisu riješene poslovnički i ja pokušavam da izađem u susret ljudima koji žele da na takav način večeras nastavimo raditi. Ja ću staviti taj zaključak na glasanje, da to ne bude moj samo prijedlog i način vođenja sjednice, nego da to bude prijedlog Doma. Znači, stavljam na glasanje prijedlog da sad prekinemo tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH, da sutrašnje zasjedanje nastavimo sa tom tačkom, a da nastavimo večeras raditi po 15. tački dnevnog reda: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama. Molim Dom da se izjasni o mom prijedlogu. Možete da glasate. Sad! „Za“ 25, „protiv“ sedam, „suzdržanih“ nije bilo, dovoljna entitetska većina. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda: Ad. 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH ( prvo čitanje) Prijedlog ovog zakona Savjet ministara je dostavio 2. oktobra 2007. godine Razmatra se u redovnom postupku. Ustavnopravna komisija je Mišljenje o ustavnom osnovu dostavila 8. oktobra 2007. godine. Nadležna je Komisija za saobraćaj i komunikacije. Izvještaj nadležne komisije dobili smo 1.11.2007. godine. Komisija je podržala principe. 106 Otvaram raspravu u prvom čitanju i pozivam ministra ako ima potrebu da obrazloži Prijedlog zakona. Ako nema potrebu, otvaram raspravu. Uvaženi poslanik Novaković. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, predlažem da prekinemo ovu tačku dnevog reda i nastavimo sutra, a da pređemo na sledeću tačku dnevog reda. I molim da se o tome Dom izjasni.
Imamo prijedlog uvaženog poslanika Novakovića da prekinemo ovu tačku dnevnog reda. Molim Dom da se o tome odredi. Možete da pristupite glasanju. Sad! „Za“ osam, „protiv“ 20, „suzdržano“ tri. Vaš prijedlog nije dobio skupštinsku većinu. Nastavljamo raspravu. Ako se niko ne javlja, zaključujem raspravu. Molim Dom da se izjasni o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH u prvom čitanju. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati. Sad! Samo malo, molim vas. I ja sam vas čitav dan danas čekao. 34 „za“, „protiv“ nije bilo, „suzdržanih“ nije bilo. Konstatujem da je ovaj zakon usvojen. Sutra nastavljamo u 10 časova. Sjednica je završena u 19,45.