5. Návrh na zřízení stálých komisí Poslanecké sněmovny, stanovení počtu členů a způsobu jejich ustavení nebo volby V minulém volebním období zřídila Poslanecká sněmovna stálé komise... [[Hluk v sále.]] Prosím o pozornost, vážené paní kolegyně, páni kolegové. Pokud jste ještě nevstřebali hlasování, chvilku počkám, až bude klid v sále. V minulém volebním období zřídila Poslanecká sněmovna stálé komise: stálou komisi Poslanecké sněmovny pro práci Kanceláře Poslanecké sněmovny, stálou komisi Poslanecké sněmovny pro rodinu, rovné příležitosti a národnostní menšiny. A poznamenávám, že jednací řád, tedy zákon o jednacím řádu stanoví, že Poslanecká sněmovna může zřídit stálé nebo dočasné komise podle § 47 a dále Sněmovna rozhodne, které komise se ustaví podle zásady poměrného zastoupení a které se volí většinovým způsobem podle § 115 odst. 3. V souladu s § 47 jednacího řádu navrhuji Poslanecké sněmovně, aby i v tomto volebním období zřídila stálé komise, a to stálou komisi Poslanecké sněmovny pro práci Kanceláře Poslanecké sněmovny, a stanovit počet jejích členů na 15. V podrobné rozpravě by měly zaznít vaše návrhy. A navrhuji, abychom tuto komisi ustavili podle zásady poměrného zastoupení, protože se to týká vnitřních poměrů Sněmovny. Za druhé, stálou komisi Poslanecké sněmovny pro rodinu, rovné příležitosti a národnostní menšiny, a stanovit počet jejích členů také na 15. Očekávám v podrobné rozpravě vaše návrhy a také navrhuji, abychom tuto komisi ustavili podle zásady poměrného zastoupení. Slyšeli jste návrhy na zřízení stálých komisí Poslanecké sněmovny. Ptám se zástupců poslaneckých klubů, zda chtějí vystoupit s pozměňovacími či jinými návrhy. Prosím pana předsedu Faltýnka z klubu hnutí ANO, aby se ujal slova. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Hezké odpoledne, dámy a pánové. Po nějaké debatě předsedů klubů bych navrhl změnit počet u těchto dvou komisí, ať už pro práci Kanceláře, či pro rodinu, rovné příležitosti atd., na 18 členů. Je to na základě dohody v té debatě, která proběhla v přestávce, kdy jednal rozpočtový výbor. A jinak tedy navrhuji, aby komise byly ustaveny podle zásady poměrného zastoupení, ale to už tady zaznělo, čili jenom podporuji návrh pana místopředsedy. Děkuji.
Děkuji. Kdo dál? Pan předseda klubu ODS a potom pan předseda Chvojka. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji. Já navrhuji, abychom poměrným způsobem obsadili i komisi pro práci Poslanecké sněmovny a komisi pro rodinu a rovné příležitosti. Souhlasíme s tím počtem 18. U těch ostatních komisí navrhuji v souladu s jednacím řádem, abychom je obsadili většinovým způsobem. To znamená všechny, jak ty, které zákonem mají určený počet 7 členů, tak ty, kde počet členů určuje Poslanecká sněmovna. Mluvím o těch kontrolních komisích pro bezpečnostní složky, tajné služby, centrální registr účtů apod. Děkuji.
Děkuji. Nyní pan předseda klubu sociální demokracie Chvojka. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Já se připojuji k návrhu pana předsedy Stanjury, to znamená, aby ty komise pro rodinu a práci Sněmovny byly voleny poměrným způsobem, nebo ustaveny poměrným způsobem, a ty ostatní důležité komise typu komise pro kontrolu GIBS, BIS, NBÚ, FAÚ, odposlechy atd. aby byly ustaveny na základě většinového systému. A řeknu vám, jaké důvody pro to mám. Dneska počet členů v těchto komisích je určen zákonem. To číslo je v převážné většině číslo 7. To znamená, že tyto komise mají 7 členů, a pokud by zde došlo k obsazení těchto komisí na základě poměrného způsobu, tak to například znamená, že v žádné z těchto komisí nemá sociální demokracie ani jednoho člena. Stejně tak se to týká například KSČM. To znamená, to je to, co my nechceme. My chceme, když zde vzniká vláda jedné strany a jednoho muže, aby zvlášť když komise mají v této době velmi důležitou roli - když bude mít hnutí ANO například Ministerstvo spravedlnosti nebo vnitra, tak myslím, že je zvlášť v této době velmi důležité, aby v tomto případě nebylo obsazení komisí poměrné. Protože to by znamenalo, že v té komisi o počtu sedmi členů by ANO mělo tři nebo čtyři lidi a zbytek by přišel po jednom na tři strany. Což je samozřejmě špatně, pokud tady máme vznikající vládu bez absolutní kontroly. Myslím si, že do budoucna je potřeba se zamyslet nad tím, aby se tento systém změnil. My jsme tady nikdy neměli devět stran a nikdy nedošlo k tomu, k čemu nyní hrozí, že dojde. To znamená, že zde máme devět subjektů, ale v těch důležitých komisích bude zastoupeno například jenom čtyři nebo pět subjektů. To znamená, já myslím, že v každé z těchto komisí by měl mít každý subjekt v Poslanecké sněmovně jednoho svého zástupce. Já zítra ještě na vládě - bude to jedna z mých posledních věcí, které tam udělám - navrhnu rychlou novelu zákona v devadesátce a budu chtít, aby se tam tyto věci řešily a aby v této novele zákona, která sem přijde v rámci devadesátky, aby tam bylo stanoveno - a já vám to přečtu - že počet členů činí nejméně sedm. Poslanecká sněmovna může stanovit vyšší počet členů tak, aby byl zastoupen každý poslanecký klub, s tím, že je počet členů vždy lichý. To znamená, že pokud toto bude zítra na vládě přijato, tak to sem přijde ve velmi krátké době. Poprosil bych potom o případnou podporu k tomu návrhu zákona, protože je to velmi důležité. To znamená - ještě jednou opakuji, je to potřeba opakovat - pokud tady budeme mít komise v době, kdy zde vzniká vláda jednoho muže a jedné strany, zvlášť když bude mít Ministerstvo vnitra a spravedlnosti, tak je nelogické, aby v těchto komisích ta strana měla například tři nebo čtyři zástupce a potom většina těch ostatních stran tam ani zastoupena nebyla. Takže poprosím o vaši podporu. Děkuji.
Děkuji panu předsedovi Chvojkovi. Já jsem tolerance sama, vážení, protože máte přednostní právo, a tak si můžete mluvit k čemukoliv. Jenom podotýkám, že zřízení těch ostatních kontrolních komisí jsou samostatné body 6 až 13 a ta debata patří tedy do jiného bloku. Ale můžeme si ji odbýt tady u těch komisí, které jsou zřízeny v podstatě pro vnitřní chod Sněmovny a pro ty rovné příležitosti. Takže tolik k tomu. Pokud se chcete ještě někdo vyjádřit k těm dalším komisím, tak si to prosím nechme na ty další body. Teď mi jde o komisi pro práci Sněmovny a komisi pro rovné příležitosti, abych to zkrátil. K tomuto bodu pan předseda Faltýnek. Pane předsedo, než vám dám slovo, požádám potom některého z místopředsedů, aby mě zastoupil, protože se hlásím do rozpravy. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já se nepřidávám k tomu názoru kolegy Stanjury a Chvojky. Řekl jsem, že jsme u těchto komisí pro systém poměrného zastoupení, které v podstatě zobrazuje výsledek voleb. Vím, že s tím má spousta lidí v této Sněmovně problém, jak ty volby dopadly, aby my za to fakt nemůžeme. Takže navrhuji, a týká se to samozřejmě i těch dalších bodů, aby u všech těch komisí byl akceptován princip poměrného zastoupení. Budu navrhovat u těch komisí, kde to není stanoveno zákonem, konkrétně u komise GIBS, odposlechy, CEÚ a následně potom v lednu ÚZIS, aby ten počet byl zvýšen z devíti na deset. Tím pádem tam budou mít zástupce všechny strany, všechny subjekty. A u toho, co říkal kolega Chvojka, že chce ten zákon rychle změnit, tam si myslím, že jsme pro, ale momentálně to platí tak, jak to je. Čili my navrhujeme poměrné zastoupení, protože ta argumentace, která dneska byla na poradě předsedů klubů poskládat to tak, jak je to na pásce, tak se stejně v těch sedmi na ty nejmenší dva nedostane. Děkuji.
Děkuji panu předsedovi Faltýnkovi. Nyní ještě pan předseda Stanjura. Pořád jsme v obecné rozpravě. Já se hlásím do podrobné. Takže já bych rád obecnou rozpravu ukončil. Pane předsedo, máte slovo.
Děkuji. Já bych tedy požádal pana předsedu Faltýnka. Když říká deset tam, kde to může stanovit Poslanecká sněmovna, aby nám řekl, jak se těch deset rozdělí mezi poslanecké kluby. Aby to bylo naprosto jasné, než o tom budeme hlasovat. Protože podle tabulky, kterou máme podle mě všichni stejnou z Kanceláře Poslanecké sněmovny, tak to prostě není pravda, že každý klub bude mít jednoho zástupce při počtu deset. Ale možná se mýlím.
Tak kolega Faltýnek chce reagovat. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vaším prostřednictvím se pokusím odpovědět kolegovi Zbyňkovi Stanjurovi. Pokud tedy mi náš tajemník neudělal špatnou tabulku, což by byla jeho první chyba v tomto volebních období, tak pokud by bylo deset členů v orgánu, tak hnutí ANO má čtyři podle poměrného zastoupení, blok dva, Piráti jeden, SPD jeden, KSČM jeden a ČSSD jeden. Při devíti tam dochází k půlení mezi ČSSD a KSČM. Ale neříkám to se stoprocentní jistotou, prověřím si to a eventuálně zjednám nápravu. Děkuji.
Ještě pan předseda Stanjura. Znovu opakuji, že jednáme, diskutujeme tady o jiném bodu, než je otevřen, pánové předsedové.
No a tím pádem nebudeme diskutovat o těch ostatních šesti, takže to je v zásadě jedno. Já myslím, že ta čísla jsou správná. Já to nijak nezpochybňuji. To znamená, ale neplatí, že při deseti má každý klub jednoho zástupce. To prostě neplatí z těch čísel. Klubů je tady devět. Takže jenom abychom věděli, že neříkáme celou pravdu. Kdyby těch deset bylo například navrženo většinovým způsobem, že hnutí ANO má dva a všechny ostatní kluby po jednom, tak si myslím, že to je věc, na které jsme schopni se shodnout. Ale tohle není - kromě toho, že je to sudý počet - tak to není to, že by tu každý klub měl svého zástupce v těchto důležitých komisích. To jsem jenom na mikrofon chtěl říct.
Teď místopředseda klubu KSČM Leo Luzar, potom předseda klubu KDU-ČSL. Prosím, pane místopředsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo, dámy a pánové. Vážený pane předsedající, vaším prostřednictvím bych chtěl kolegovi Stanjurovi říci, že v určitém okamžiku, když vznikl Demokratický blok, jak se nazývají - jim vyhovuje, že jednají jednotně a požadují, ale z druhé strany když jim to nevyhovuje, tak najednou hovoří, že jsme tady čtyři a chceme každý svého zástupce. Čili tady by si měl tento blok ujasnit, jestli v těchto pozicích vystupuje jako blok, nebo jako jednotlivci. My se všichni ostatní tomu přizpůsobíme.
Děkuji panu místopředsedovi Luzarovi. Pan předseda klubu KDU-ČSL Bartošek. Pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Jen takový lehký povzdech. Dnes se dozvídáme, že už máme prakticky jména ministrů a za chvilku bude jmenovaná nová vláda. A v Poslanecké sněmovně diskutujeme, jaký počet bude mít jaká komise. Myslím, že to je skutečně anomálie, která v dějinách parlamentu nemá obdoby. A odpusťte mi mou konzervativní povahu. Osobně bych spíš očekával, že nejprve se skutečně domluvíme v klidu a bokem na počtu lidí v komisích, tak jak jsme to učinili ve výborech, a pak to samozřejmě šlo velice dobře, rychle a snadno. Tak aby se nám tady nepotkalo jednání o důvěře vlády s počtem členů komisí pro rodinu. Děkuji.
Děkuji. Pokud nikdo další, obecnou rozpravu končím. Přistoupíme k podrobné rozpravě. Já jsem se přihlásil do rozpravy, požádám tedy kolegu Pikala.
Já tedy pro záznam přebírám předsedání a prosím pana místopředsedu, aby přednesl s přednostním právem svoji poznámku.
Děkuji. Vážený pane předsedající, členové vlády, paní a pánové, dovolím si tady již potřetí navrhnout Poslanecké sněmovně zřízení stálé komise pro Ústavu České republiky a dovolím si krátké odůvodnění. Takovou stálou komisi má Senát trvale od svého vzniku od roku 1996 a je určitou nevýhodou Poslanecké sněmovny, že neměla takový orgán, který by byl zrcadlový vůči druhé komoře Parlamentu. Ono to v podstatě postačovalo a už po deseti letech platnosti Ústavy České republiky při té velké konferenci tehdy v Senátu padlo několik návrhů, a to jak ze strany politiků, tak ze strany odborníků, teoretiků na Ústavu, že by bylo vhodné, abychom se případnými změnami Ústavy zabývali, řekl bych, systematicky, nikoliv abychom krájeli ty změny ad hoc. Ta první změna tenkrát proběhla, když jsme dobu pro zadržení Policií České republiky měnili z 24 hodin na 48, protože všichni uznali, že za 24 hodin to policie prostě stihnout nemůže. Byl to návrh, který byl onou salámovou metodou, ale byl nutný, protože to ohrožovalo fungování konkrétního orgánu státu. Potom už to bylo složitější a největší změna prošla ve chvíli, kdy se rozhodlo o přímé volbě prezidenta. A ty ostatní věci přinesl spíš život po roce 2004, kdy ta záležitost začala být akutní se změnou článku 10a, to znamená s platností těch mezinárodních smluv a s jejich účinností a zapojením do našeho ústavního systému, to znamená závaznost těch mezinárodních smluv a jejich nadřazenost některým zákonům v oblasti lidských práv. Po diskusi, která proběhla k 25. výročí přijetí Ústavy České republiky, jsme se dostali k tomu, že v této Poslanecké sněmovně sedmého volebního období bylo několik návrhů ústavních zákonů, které nikdo neprojednával. Ústavněprávní výbor měl zatraceně těžkou situaci, protože jako garanční výbor projednával řadu návrhů zákonů a tu, řekl bych, promiňte mi, teoretickou dlouhodobou práci nemohl zvládat při náporu těch zákonů a norem, které jím probíhaly. A ta komise v tom variabilním týdnu, který pro to je vyčleněn, prostě nezasedla, protože nebyla zřízena. Řada kolegů potom na konci sedmého volebního období přijala myšlenku, že to byla naše chyba. A já bych rád, abychom tuto chybu v osmém volebním období neopakovali, a proto navrhuji zřízení stálé komise pro Ústavu České republiky. Přál bych si, abychom to nyní přijali, aby toto volební období bylo ve znamení pozitivního hodnocení platnosti Ústavy České republiky a všechny změny aby se potom soustřeďovaly do té ústavní změny, tedy aby se soustředily do této komise, abychom je mohli projednávat a případně jednat i dvoustranně s horní komorou Parlamentu, s naším Senátem. Navrhuji komisi ustavit 18člennou a na principu parity, nikoliv poměrného zastoupení, protože tady nejde o něco, co by mělo platit jedno volební období. Každá politická strana by tam měla dva zástupce. Myslím si, že pro práci komise, pro informovanost členů jednotlivých klubů by to samozřejmě bylo výhodné, protože by mohly svým způsobem jednat a informovat své kluby o diskusi, která na té komisi probíhala. Myslím si, že by to bylo nejen vhodné, ale bylo by to i důležité pro to, abychom nepřijímali potom zbrkle některé věci, které jsou přímo účelové, ať už jde o změny, které se tady tradovaly v minulém volebním období, anebo ty, které opravdu po té teoretické diskusi právě k tomu 25letému výročí platnosti Ústavy přijali jak politici, tak odborníci, ale i ústavní právníci, kteří pracují v České republice. A ta jedna změna je nabíledni, to je to stejné jmenování předsedy a místopředsedů Nejvyššího soudu a Nejvyššího správního soudu, kde je ta, řekl bych, rozdílnost v ústavním textu, kterou si nikdo nepřejeme, jistě bychom ji rádi udělali, ale je potřeba, aby se to prodiskutovalo, aby to mělo potom hladký průběh, abychom ty půtky, které vedeme o obyčejných zákonech, nepřenášeli do půtek o Ústavu České republiky, které bychom si měli všichni vážit. Tolik tedy můj návrh. To není poznámka, to je procedurální návrh k tomu, abychom zřídili třetí stálou komisi Poslanecké sněmovny pro Ústavu České republiky tak, jak jsem řekl, s 18 členy na principu parity. Děkuji vám.
Děkuji za příspěvek a za návrh a rozhlížím se, jestli se dále někdo hlásí do podrobné rozpravy. Ano, pan předseda Faltýnek.
Já bych si jenom dovolil načíst - děkuji za slovo - ten svůj návrh, který jsem tady řekl, aby tyto dvě komise měly počet členů 18.
Čili návrh, aby tyhle dvě zřizované komise měly počet členů 18.
Děkuji panu předsedovi Faltýnkovi za jeho návrh. Znamená to, že nebudeme, tak jak jsem řekl v úvodním slově, mluvit o čísle 15, protože to je jediný návrh, který padl v rozpravě, a tedy je v podrobné rozpravě na číslo 18. Budeme tedy hlasovat o zřízení těch komisí v obsazení 18 členy. Takže to je tento návrh. Ptám se, jestli se ještě někdo hlásí do podrobné rozpravy. Pokud tomu tak není, podrobnou rozpravu končím. Budeme hlasovat o usnesení, které přečtu. 1. Poslanecká sněmovna podle § 47 zákona č. 90/1990 Sb., o jednacím řádu Poslanecké sněmovny, zřizuje stálou komisi Poslanecké sněmovny pro práci Kanceláře Poslanecké sněmovny, stálou komisi Poslanecké sněmovny pro rodinu, rovné příležitosti a národnostní menšiny a stálou komisi pro Ústavu České republiky. 2. Určuje počet členů stálé komise Poslanecké sněmovny pro práci Kanceláře Poslanecké sněmovny na 18, stálé komise Poslanecké sněmovny pro rodinu, rovné příležitosti a národnostní menšiny na 18 a stálé komise pro Ústavu České republiky na 18. Stanoví, že komise pro práci Kanceláře Poslanecké sněmovny a komise Poslanecké sněmovny pro rodinu, rovné příležitosti a národnostní menšiny bude ustavena podle zásady poměrného zastoupení a komise pro Ústavu České republiky bude stanovena většinovým způsobem, tedy principu parity, protože § 115 mluví o ustavení většinovým způsobem s tím, že by to byla dohoda naší Poslanecké sněmovny. Než nechám hlasovat o tomto návrhu na usnesení, ptám se, jestli chcete hlasovat jednotlivě nebo mohu nechat hlasovat o všech třech komisích najednou tak, jak jsem přečetl návrh na usnesení. Mohu nechat hlasovat najednou? Nikdo nic nenamítá proti postupu předsedajícího? Zahájil jsem hlasování číslo 26 a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 26. Z přítomných 183 pro 169, proti 1. Návrh usnesení byl schválen. Děkuji vám. Byly zřízeny tři stálé komise Poslanecké sněmovny, končím bod číslo 5. [[(17.40 hodin)]] Pokračovat budeme bodem číslo