Naravno, pozivam se na članove 225. i 226. Poslovnika Narodne skupštine. Mislim da je ovaj poslovnik još uvek važeći i da je na snazi. Upozoravam vas i tražim da objasnite javnosti u Srbiji nekoliko činjenica koje su bitne za rad Narodne skupštine. Jutros sam otvorio sajt Narodne skupštine i vidim tamo postoji prikaz, posebna kolona – Političke stranke. Vidim da se u javnosti priča kako u Narodnoj skupštini sede i predstavnici neke političke stranke koja ne postoji. Ajd' što nije učestvovala na izborima, ali ne postoji ni u Registru političkih stranaka. Pa onda vidim da postoji neka poslanička grupa... To je potpuno suprotno Poslovniku. Došao sam do zaključka da ste, gospođo, vi, koja predsedavate Narodnom skupštinom, izvršili teške povrede Poslovnika, ali o tome ćemo verovatno uskoro, ako stavite na dnevni red onu tačku. Ali, mislim da javnost u Srbiji treba da zna. U sali Narodne skupštine mogu da budu prisutni samo narodni poslanici, predstavnici Vlade i građani samo ako ih lično pozove predsednik Narodne skupštine. Ali, kada predsednik Narodne skupštine poziva građane da budu prisutni na sednici Narodne skupštine, onda oni idu gore na balkon i odande posmatraju. Vidite, u Domu Narodne skupštine, i kad su svečane sednice, kada se pozivaju predstavnici diplomatskog kora, oni idu na balkon. Mogu da shvatim da neko ne plaća TV pretplatu pa ne može da gleda televiziju, pa mora da dođe, da bude prisutan i vidi šta se dešava u Narodnoj skupštini. Ali, vodite računa, poprilično se skuplja materijala o tome da li je rad Narodne skupštine legitiman i legalan. Svakako da je pitanje ko je ovde u Narodnoj skupštini poslanik ne samo političko pitanje, već ono pitanje o kome svi građani Republike Srbije treba dobro da razmisle – da li su oni glasali za ovo. Ajde što ste nekako formirali Vladu, prekrajajući izborne rezultate, ali sada, pokušavajući da stavite kamenče u cipelu SRS, vodite računa da niste stavili jedan težak kamen ... (Predsednik: Vreme, gospodine Krasiću.) ... kao omču oko vrata Borisa Tadića. Molim vas, odgovorite mi, šta se to dešava sa sajtom Narodne skupštine. Zašto je on neprecizan, pogrešan, nezakonit i da nije možda i on u funkciji prevare građana Republike Srbije?
Gospodine Krasiću, član 23. našeg poslovnika kaže: ''U Narodnoj skupštini obrazuju se poslaničke grupe, po pravilu najkasnije sedam dana od dana izbora predsednika Narodne skupštine. Poslaničku grupu čine narodni poslanici jedne političke stranke, druge političke organizacije ili grupe građana koja ima najmanje pet narodnih poslanika. Poslaničku grupu od najmanje pet članova mogu udruživanjem da obrazuju i narodni poslanici političkih stranaka, drugih političkih organizacija ili grupa građana koje imaju manje od pet narodnih poslanika. Poslanička grupa se konstituiše tako što se predsedniku Narodne skupštine podnosi spisak članova koji je potpisao svaki član poslaničke grupe. Na spisku se posebno naznačava predsednik poslaničke grupe i njegov zamenik. Narodni poslanik može biti član samo jedne poslaničke grupe". Imali ste prilike da vidite sajt koji je samo u skladu s ovim članom 23. Izvolite, imate reč ponovo, verovatno po Poslovniku.
Koristim pravo po Poslovniku i da vam odgovorim i da pokušam, ako mogu, da vam pomognem da to malo bolje shvatite. Na sajtu Narodne skupštine ima nekoliko prikaza. Jedan prikaz je ''poslaničke grupe''. Drugi prikaz su ''političke stranke u Narodnoj skupštini''. Taj drugi prikaz, gde su političke stranke, ne sadrži nešto što se ovde predstavlja kao politička stranka. Znači, vi apsolutno mene niste razumeli. Ali, pošto ste sada pokušali da interpretirate nešto što piše u članu 23. Poslovnika, onda morate da shvatite jednu stvar – poslaničku grupu sačinjavaju lica koja su sa iste izborne liste i lica koja su pripadnici iste političke stranke. Ovde se termini ''politička stranka'', ''politička organizacija'' i ''grupa građana'' koriste samo da bi se napravila jasna razlika u odnosu na predlagača, odnosno na podnosioca izborne liste. Zašto je rečeno da mogu i više od njih pet da naprave? Zato što, ako prođu neke liste sa brojem poslanika manjim od pet, daje im se pravo da kao miks više predlagača podnosilaca izbornih lista imaju poslaničku grupu. Ali, ova situacija u Narodnoj skupštini nije ta. Ova situacija u Narodnoj skupštini je, gospođo, ona koja je bila sa Banetom Ivkovićem. Vama je vrlo dobro poznato kakva je to situacija. Ova situacija je ona koja je ovde, u Narodnoj skupštini, kada je donošen Ustav Republike Srbije, osuđena od svih političkih stranaka i svih prisutnih u Narodnoj skupštini. A ta situacija je da ne može neko da uđe u Narodnu skupštinu preko jedne izborne liste, a da posle izvesnog vremena, tobože zbog samostalnosti poslanika, formira neku drugu listu, neku drugu poslaničku grupu ili neku drugu političku stranku. Bio je neki ''dika'' - metodika jedan, a sada imamo metodika dva. Što se tiče morala, ovo nije prvi put u istoriji radikala da se ovako nešto dešava. I krajem 19. veka postojao je neki Pera Todorović, pa se zaplašio kada je bila Timočka buna i onda je dvadeset i nešto godina radio protiv Nikole Pašića. Verujem da to vrlo dobro zna ovaj "konzul od Nikaragve". Znači, gospođo, u teškom ste prekršaju, u teškom kršenju Poslovnika i u teškom kršenju svega onoga što su građani Republike Srbije odlučili.
Primili ste Predlog odluke o izboru zamenika Zaštitnika građana od 19. oktobra 2007. godine, sa dopunjenim Predlogom odluke od 13. decembra 2007. godine, koji je podneo Zaštitnik građana. Podsećam vas da, prema članu 160. stav 3, a shodno članu 94. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničkih grupa. Pošto ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, konstatujem da je vreme rasprave po poslaničkim grupama sledeće: poslanička grupa ''Za evropsku Srbiju'' – jedan sat, 33 minuta i 36 sekundi; poslanička grupa SRS – jedan sat, 10 minuta i 48 sekundi; poslanička grupa G17 plus – 28 minuta i 48 sekundi; poslanička grupa DSS-Vojislav Koštunica – 25 minuta i 12 sekundi; poslanička grupa "Napred, Srbijo" – 22 minuta i 48 sekundi; poslanička grupa SPS-JS – 18 minuta; poslanička grupa LDP – 16 minuta i 36 sekundi; poslanička grupa Nova Srbija – 10 minuta i 48 sekundi;Poslanička grupa manjina – osam minuta i 24 sekunde i poslanička grupa PUPS –šest minuta. Molim poslaničke grupe da, ukoliko to već nisu učinile, odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 160. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram jedinstveni pretres o Predlogu odluke o izboru zamenika Zaštitnika građana. Po Poslovniku, reč ima gospodin Radovanović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo predsedavajuća Slavice Đukić-Dejanović, reklamiram povredu Poslovnika koju ste učinili na današnjoj sednici, člana 23. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine. Mi, poslanici SRS, razumemo vašu nameru da, ovo što se sa SRS već 15 i više dana zaista događa, svim silama, svim raspoloživim sredstvima i polugama vlasti (policija, mediji - štampani i elektronski, politika, novac itd.) činite ovo što se događa na političkoj sceni Srbije, ali ne razumem zašto dozvoljavate sebi da kršite Poslovnik Narodne skupštine. Vi ste citirali odredbe člana 23, gde ste naveli da u stavu 3. piše, i tačno je da piše, "poslaničku grupu čine narodni poslanici jedne političke stranke" (da ne čitam dalje) – pa, valjda političke stranke kao podnosioci izborne liste koja je učestvovala na prethodnim izborima, a to je bilo 11. maja. Ovde imamo političku stranku u osnivanju, čija je osnivačka skupština, čuli smo iz medija, zakazana za 21. oktobar. Kako ta politička stranka može sada da ima narodne poslanike u Skupštini Srbije? Apsolutno je iluzorno, protivustavno i protivzakonito. Druga je stvar kada se budu raspisali izbori i kada ta politička stranka, kada bude osnovana, izađe na izbore i dobije određeni broj glasova. Lično mislim, sada je takva situacija, uz podršku režima na vlasti, konkretno DS, euforija, pa su ljudi u zabludi. Bio sam i ja, priznajem, ali sa ovim informacijama i sa ovim podacima kada budu građani upoznati, šta se zaista događa, mislim i verujem da ta buduća politička stranka neće dobiti mnogo glasova i poverenje birača u Republici Srbiji. Ne da apelujem na vas, ne da tražim od vas, nego vam je to dužnost, kao narodnom poslaniku, predsedniku (ili predsednici, ako vam je draže da vas tako nazivam), vaša je obaveza da čuvate dostojanstvo Narodne skupštine, poštujući pravni poredak ove zemlje. Ako mi to ne radimo u Narodnoj skupštini, ako vi to ne radite, kako možemo da očekujemo od običnih građana da poštuju pravni poredak, Ustav, zakone, da ne vrše kriminal? Kako da osudimo nekoga ko je ukrao koru hleba da bi prehranio porodicu, paklicu cigareta, kada mi ovde krademo, od Bodruma, od Soluna, preko poslaničkihmandata, od velikih finansijskih ulaganja - u jednu novonastalu poslaničku grupu, koja je to uradila, naravno, protivzakonito i protiv Poslovnika Narodne skupštine.
Gospodin Krasić ima reč. U međuvremenu da kažem - imam usmeno, a uskoro će stići i pismeno saopštenje da na sajtu Skupštine Srbije ne figurira, kao što je gospodin Krasić rekao, pojam "politička stranka Napred Srbijo".
Gospođo Đukić, ja sam upravo sa govornice i tvrdio da ne postoji na sajtu politička stranka "Napred Srbijo". To sam pričao, a vi mi niste verovali. Naravno, javljam se po Poslovniku i, ne da stičem utisak, nego sam apsolutno siguran u to da ste pogrešno primenili član 94. Poslovnika. Jeste ukupno vreme za raspravu pet sati, ali ono se deli srazmerno broju poslanika, koliko ih ima u kojoj poslaničkoj grupi. Ako ste ove vaše građane, koje stepozvali da budu prisutni ovde, hteli na neki način da poštujete, da im dozvolite da uzmu učešće u sednici Narodne skupštine, onda je to vreme trebalo da uzmete od Demokratske stranke. Da, morali ste da oduzmete od DS. Malopre sam vam na primeru Pere Todorovića objasnio. On je bio, navodno, režimski radikal. Sada postoje građani koji su ovde samo zato što ne plaćaju TV pretplatu. Nemaju odakle da prate prenos sednice Narodne skupštine i onda ih je gospođa Đukić-Dejanović pozvala da budu prisutni ovde. Siguran sam da ona nikada ne bi pozvala Baneta Ivkovića u ono vreme, ali joj ne smeta da ovde pozove svog zemljaka, sa ovom bratijom koji su nekako izašli... Vidite, u zgradi Narodne skupštine rodilo se nešto. To je rezultat političke perverzije. U toj ljubavi pojavi se "napred" i "naprednjačka" grupacija ovde. Koga oni predstavljaju, gospođo Đukić? Molim vas da obezbedite 78 mesta za SRS jer su birači u Republici Srbiji rekli da nam toliko pripada. Molim vas da nam vratite ono vreme na sat i po i nešto, a ovo za vaše ljubimce možete da uzmete od SPS (nećete moći od G17, oni ne daju), možete slobodno od DS, oni ionako ne pričaju ništa, samo drpaju gde stignu. Naravno, potrebna je maškarada u Narodnoj skupštini, da se ne bi znalo šta se dešava sa KiM, šta se dešava sa Koridorom, šta se dešava sa Vladom, ko komanduje, ko vlada, šta NATO misli. Znači, potrebna je zabava. Vi ste omogućili zabavu. Na kraju, da vas ispravim. Malopre, kad sam se javio sa mesta,javio sam se gospođi Čomić jer znam da vi meni ne biste baš tako blagonaklono dali reč. Ubuduće, gospođo Čomić, nemojte da se ljutite ako vas zloupotrebljavam da bih nekako došao do ove govornice.
U sali su prisutni isključivo narodni poslanici čiji je mandat i dalje u funkciji, nije, kao što znate, bilo oduzimanja mandata, a o proceduri eventualnog oduzimanja mandata smo u više navrata prethodnog radnog dana govorili. Htela bih da vas obavestim, u skladu sa članom 37. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, da će poslaničku grupu SRS u raspravi po tački 2. dnevnog reda, ovoj koja je aktuelna na Petom vanrednom zasedanju, po Predlogu odluke o izboru zamenika Zaštitnika građana predstavljati narodni poslanik Zoran Krasić. Da li predlagač gospodin Saša Janković, zaštitnik građana, želi reč? Izvolite
Poštovana predsednice Narodne skupštine, poštovani članovi i članice predsedništva, poštovani narodni poslanici, ne želim nepotrebno oduzimati ni trenutak vašeg dragocenog vremena, ali smatram da značaj vaše današnje odluke o izboru zamenika Zaštitnika građana, s obzirom na činjenicu da prvi put Narodna skupština bira zamenika ombudsmana, s obzirom i na činjenicu da Ustav predviđa najveći mogući kriterijum za ovo personalno rešenje, dakle apsolutnu većinu svih poslanika a ne samo prostu većinu, i značaj koji ovaj izbor treba da ima za građane Srbije zahteva da vam se obratim i rečima, a ne samo papirom koji je pred vama. Ustav Republike Srbije i Zakon o Zaštitniku građana su još 2005. i 2006. godine uspostavili instituciju ombudsmana da bi na novi institucionalni način radila ono što i vi radite, što se zove zaštita građana, i to tako što bi kontrolisala sve državne organe i sve one koji na bilo koji način personifikuju vlast. Time je u istoriju Republike Srbije prvi put uvedena institucija ombudsmana i to, shodno rešenjima svih zemalja koje su to uradile pre nas, institucija parlamentarnog ombudsmana, opšteg, jedinstvenog ombudsmana. Ombudsman je, međutim, dužan da posebnu zaštitu pruži posebno ranjivim grupama građana i zato zakon specijalizuje četiri zamenika Zaštitnika građana. Propisano je da Zaštitnik građana obezbedi specijalizaciju za zaštitu prava lica lišenih slobode; za ravnopravnost polova; za prava deteta; za prava pripadnika nacionalnih manjina i za prava osoba sa invaliditetom. Primećujete da sam nabrojao, kao što je to zakon učinio, pet oblasti, a zakon predviđa samo četiri zamenika ombudsmana. To je nešto što ćemo, nadam se, uspeti u narednom periodu da promenimo. Za zamenike Zaštitnika građana predložio sam: Tamaru Lukšić-Orlandić, diplomiranog politikologa, koja je osnivač i aktivista najznačajnijih organizacija u oblasti zaštite i promocije prava deteta, ali ima i zavidno iskustvo u državnoj upravi kao nekadašnji savetnik ministra za ljudska i manjinska prava, kao pomoćnik ministra pravde i pomoćnik ministra kulture. Predložio sam i Miloša Jankovića, diplomiranog pravnika, koji je, između ostalog, ostavio jako dobar trag za sobom kao direktor Uprave za izvršenje zavodskih sankcija u Ministarstvu pravde Republike Srbije. Naravno da će se on baviti pitanjima zaštite lica lišenih slobode. Predložio sam i doktorku pravnih nauka Zoricu Mršević, uvaženu u domaćim i međunarodnim krugovima zbog ogromnog znanja, iskustva i rezultata koje je postigla u oblasti rodne ravnopravnosti i, takođe, poznavanja problematike osoba sa invaliditetom. Na kraju, predložio sam i doktora političkih nauka Gorana Bašića, u zemlji i regionu dobro poznatog znalca teorije i prakse međuetničkih odnosa, sa iskustvom, takođe, i u nevladinom i u vladinom sektoru. Želim da istaknem i da sam ih predložio pre gotovo godinu dana i sa tim predlogom odmah upoznao javnost. Mislim da nije neznačajna činjenica što za ovih godinu dana niti jedan stručni, niti naučni, niti širi aspekt javnosti nije osporio njihove kvalifikacije za ovo značajno mesto, niti iz stručnih razloga, niti iz ljudskih razloga. Nasuprot tome. Poštovani narodni poslanici, institucija Zaštitnika građana je u međuvremenu zaživela ne samo u pravnoj, već i u društvenoj praksi. Odmah nakon što su se stekli najminimalniji uslovi za rad usledili su i rezultati koji su, čini mi se, pokazali da Republika Srbija ima demokratski kapacitet koji je potreban da bi ovakva suptilna institucija, delikatna institucija uspela da unapredi kvalitet života građana Republike Srbije. Međutim, nesporno je da oni zahtevaju, i imaju na to pravo, mnogo više. Uveren sam da će konačnim izborom zamenika, ovih koje vam predlažem, i to samo zbog njihovih stručnih i ljudskih kvaliteta, građani Srbije ostvariti svoje pravo na bržu, efikasniju, širu i detaljniju zaštitu svojih prava pred ombudsmanom. Zato vam predlažem da ih izaberete, nadajući se da će to biti učinjeno ne samo kako Ustav nalaže, apsolutnom većinom, već jednoglasno, što je njihova i moja iskrena želja. Hvala.
Zahvaljujem. Dozvolite mi da vas obavestim da je poslanička grupa LDP ovlastila gospodina Slobodana Maraša da je zastupa po ovoj tački. Da li predsednici, odnosno predstavnici političkih grupa žele reč? Reč ima gospodin Krasić.
Naravno, ja izražavam stavove u ime SRS i kao poslaničke grupe i kao političke stranke. Godinu dana je trebalo da ovaj papir dođe do ove govornice. U međuvremenu se desilo sve i svašta, može se reći da je čak Zaštitnik građana bio blokiran od strane onih koje treba da kontroliše. Zaštitnik građana samo formalnopravno nije ovlašćen da kontroliše Narodnu skupštinu, Vladu, Ustavni sud, sudove i tužilaštva, ali, ako kontroliše državnu upravu, ona nije nešto samostalno, izvan Vlade, jer Vlada pokriva sve to. Na početku bih rekao da nas Zaštitnik građana nije ubedio u to da otkad je napisao predlog do današnjeg dana nije došlo do neke promene. Mislim da je to prvo pitanje na koje treba jasno da odgovori. Drugo pitanje na koje treba da odgovori jeste – koje uslove treba da ispunjava zamenik Zaštitnika građana? Da li je dovoljno napisati u jednom članu, kao 1. tačku - ''visoka stručna sprema''? Nije dovoljno. Nije dovoljno zato što zamenik Zaštitnika građana postupa pred sudom. Ako je Zaštitnik građana ovlašćen da pokreće postupak pred sudom, onda dajte da promenimo zakon. Ako kažete da nije, da promenimo zakon. Vi kažete ovde, u odredbi koja reguliše postupak, da ''Zaštitnik građana pokreće postupak po pritužbi građana ili po sopstvenoj inicijativi''. Da li on može da zastupa nekoga? Nikoga. Zaštitnik građana treba da bude diplomirani pravnik, a zamenik Zaštitnika građana može da bude i politikolog. Formalnopravno jeste ispunjen uslov, suštinski nije ispunjen uslov. Kako diplomirani politikolog da zna da li je povređeno nečije pravo ako je ostvarivanje prava regulisano nekim procesnim zakonom? Kako? Imamo procesni zakon koji reguliše postupak u kome građanin ostvaruje neko pravo. Imamo materijalni propis koji definiše obim prava. Kako može politikolog da ispituje da li je došlo do povrede prava građana? To je apsolutno nemoguće. Zaštitnik građana, u suštini, jeste državni organ, ali je, sa gledišta odluka koje on donosi i značaja njegovih odluka, vrlo važan paradržavni organ, u tom smislu. U organizacionom smislu, kao ustavna kategorija, jeste državni organ, ali se bavi zaštitom prava građana. Dalje, Zaštitniku građana i zameniku Zaštitnika građana je zabranjeno da daje političke izjave. Evo, malopre je ovaj zaštitnik građana ovde rekao najmanje sedam političkih izjava – rezultati, demokratski preporod, demokratsko društvo... Ko je njega ovlastio da to priča? U zakonu izričito stoji da ne sme da daje političke izjave, političke kvalifikacije. Verovatno ćemo u budućnosti, ako imamo ovakvo rukovođenje sednicom Narodne skupštine, morati da uvedemo kao ustavnu kategoriju i zaštitnika Narodne skupštine. Nama je potreban zaštitnik da zaštiti Narodnu skupštinu, da zaštiti izbornu volju građana. U ovom zakonu se navodi da Zaštitnik građana i njegovi zamenici treba da budu visokostručne i visokomoralne osobe. Ali, to je napisano po sistemu prezumpcije uračunljivosti. Smatra se da je svako uračunljiv dok se ne dokaže neuračunljivost nekim uverenjem lekara. Smatra se da je svako moralan i čestit ukoliko se nešto suprotno ne dokaže. I sada o tome da li je ispunjen uslov moralnosti, čestitosti, savesnosti i stručnosti treba da odlučuju građani koji su na delu pokazali nemoralnost. Ima ih 20 apsolutno dokazano nemoralnih, nesavesnih. Sve najgore može da se kaže o njima. Sede ovde. I oni treba da cene moralnost, stručnost, podobnost profesora, doktora, pravnika itd. Potpuno šizofrena situacija – dokazani nemoralisti sude o tome da li je neko moralan. Kako onda može odluka da bude zakonita? Kako odluka Narodne skupštine može da bude normalna? Znate, onda nas ne iznenađuje što vremenom može da se desi da i ovi ljudi koje ste vi predložili (ne tvrdim to, pričam čisto hipotetički), moguća je varijanta da se pokaže da oni nisu takvi kakvim ste ih predstavljali ovde. Možda su oni vas prevarili. Ovde ne može to da se pretrese jer prolaze. Znate zašto prolaze? Zato što postoje dokazani nemoralisti koji će da daju makar kvorum ili nešto da aplaudiraju, omogućiće da prođe ovo. Izaći će oni ovde da se kunu kako su i oni protiv. I oni su, navodno, neka opozicija, a opozicija je uvek protiv onoga što predlaže Vlada. Doduše, vi ste Zaštitnik građana pa niste Vlada, možda vam i pogledaju kroz prste, ali ne verujte. Ne verujte, aman. Nemoral kipi. Pred očima javnosti Republike Srbije znamo da će da ispituju da li su ispunjeni uslovi iz člana 10. ovog vašeg zakona, u pogledu vaših zamenika, ljudi koji ne ispunjavaju uslove da dignu ruku, da budu prisutni ovde. Sada da posvetim malo pažnje ovim vašim kandidatima. Smatram da zamenik Zaštitnika građana mora u pogledu stručne spreme, baziram svoju diskusiju pre svega na taj prvi uslov, to je član 6 – uslov je da ima visoku stručnu spremu. Smatram da zamenik Zaštitnika građana mora da bude najmanje diplomirani pravnik. Može biti i magistar, može biti i doktor, može biti profesor pravnog fakulteta ukoliko ispunjava ove druge uslove. Ali, diplomirani politikolog, doktor politikolog – mislim da ne ispunjava uslove, jer nije ta misao bila prilikom donošenja Zakona o Zaštitniku građana zašto Zaštitnik građana mora da bude diplomirani pravnik. Da vam objasnim u čemu se ogleda veći problem. Ako treba neke poslove, koje rade tamo u službama ljudi pa je uslov da budu diplomirani pravnici, nemoguće je da njegov kvalitet posla ceni, kao šef, a zamenik Zaštitnika građana verovatno će da vodi neki sektor, jer imate pet oblasti, a doduše imate četiri (naravno, invalidi su opet ona strana koja nije pokrivena, verovatno će ta oblast da se pokriva na drugi način, ali to je drugo pitanje). Mislim da moraju da budu diplomirani pravnici jer je nemoguće da politikolog bude šef i kontroliše diplomiranog pravnika i da ga obučava kako treba da radi posao kada se pokrene unutar Zaštitnika građana postupak da se vidi da li je došlo do povrede prava nekog građanina. Zašto? U praksi se dešava da šef traži od pravnika nešto nemoguće. A zašto traži? Zato što ne zna taj posao. Vrlo prosto i jednostavno. Gde je spojena pravno-ekonomska služba, pa je na čelu ekonomista, pravnici se 'vataju za glavu. Zašto? Jer on njima drži predavanja kako su oni loše zastupali na sudu, kako su loše napisali neku odluku ili nešto drugo. To će da se desi. Moraće da se desi. To je taj uslov. Drugi uslov je ovaj u pogledu godina radnog staža – svi ispunjavaju taj uslov. Da poseduju visoke moralne i stručne kvalitete – to je tako postavljeno da je na nivou prezumpcije. Ako neko smatra da je neko od ovih predloženih kandidata takav da ne ispunjava uslov, on treba da izađe ovde, da kaže, da maše nečim. Mi nemamo čime da mašemo i ne želimo da mašemo jer u biografijama stoji nešto. Ljudi su lepo napisali u svojim biografijama takođe nešto što im ne dozvoljava da vrše funkciju zamenika Zaštitnika građana, ali o tome ću konkretno. Da imaju zapaženo iskustvo u zaštiti prava građana – tu ste mogli Natašu Kandić odmah da stavite. Ona ima najzapaženije iskustvo u zaštiti prava građana. Molim vas, nemojte da se smejete. Ona je napokon skupila hrabrost i otišla kod Simeona Spasića (ima tu puno slika stradalih i nestalih) i rekla: ''Ja ću da objavim knjigu o tome''. Ona je završila svoju plemenitu misiju, ali zato imamo Tomislava Nikolića, koga podržavaju američki i engleski ambasador. Znači, promenili su uloge. Boris Tadić je procenio da sada treba Toma da radi ovaj prljav posao, a Nataša malo da opere svoju... Mada su Nataša i Toma u sukobu kod suda. Videćemo ko će od njih da ide u zatvor – da l' Nataša, da l' Toma. Ali, to je druga priča. E, vidite, o tome treba da procenjuje moralnost taj čovek. Je l' vam jasno kakva je to šizofrena situacija? Znači, ako idemo po redosledu, vi ste za zamenika Zaštitnika građana koji bi bio zadužen za oblast prava lica lišenih slobode predložili Miloša R. Jankovića. Prema ovome što ste napisali, on radi u Javnom komunalnom preduzeću ''Beograd put'', verovatno na pravnim poslovima. Kakve veze JKP ''Beograd put'' ima? Ono nije zatvor. Vi ste njega predložili za oblast prava lica lišenih slobode. Ne znam kako se potkrala greška. U njegovoj biografiji ste napisali da je on izuzetno značajan čovek jer je čak promenio terminologiju. Zamislite šta ste napisali: i on je doprineo da se više ne zovu to lica lišena slobode nego lica ograničene slobode. Daleko je dogurao. Vi biste sad morali da mi dokažete da je JKP ''Beograd put'' ustanova za izdržavanje zatvorskih kazni jer meni prosto neverovatno deluje da ovce najbolje čuva vuk. Ovaj čovek je u svojoj karijeri bio direktor Uprave za izvršenje krivičnih sankcija pri Ministarstvu pravosuđa. Znači, upravnik zatvora će najbolje štititi prava zatvorenih? Pa nemojte, molim vas. Vidim da je čak bio i privatnik u nekom vremenu. Oni koji su bili privatnici, ne bi mogli da budu na državnoj funkciji gde se radi o ljudskim pravima, to da budemo načisto. Zašto? Pa, kod njega postoji izražena potreba da uđe u sukob interesa. Drugi kandidat, evo vidite ... Vi ste napisali, gospodine Jankoviću, ne čitam ništa napamet. Što se tiče drugog kandidata, on je politikolog. To je doktor Goran Bašić. Njega ste odredili za prava pripadnika nacionalnih manjina. Ali, on je politikolog, ne bi mogao mnogo da vam pomogne u ovoj oblasti. Treći kandidat je Zorica Mršević. Ona je za ravnopravnost polova. Tako ste je definisali, lepo sam protumačio. Vidite, kod nje postoji instalisani sukob sada već, na drugoj strani njene biografije. Napisali ste da će ona do 2010. godine da rukovodi petogodišnjim projektom Instituta društvenih nauka, a ovaj Zakon o Zaštitniku građana... (Zašto klimate glavom? Zar ne piše ovde? Piše, nemojte da klimate glavom.) Znači, ona ja u otvorenom sukobu interesa. Ako mi nju izaberemo... Ona se već u startu bavi nekim drugim poslovima, rukovodilac je projekta. Ne može rukovodilac projekta da se promeni od 2006. do 2010, na pola projekta da se menja. I drugo nešto, ja mislim da je ona iz nekog nevladinog sektora. Pogledajte malo. Ja sam dobro pročitao ove biografije, ali stičem utisak da ih vi niste dobro pročitali. Četvrti kandidat je Tamara Lukšić-Orlandić. Ona je za oblast prava deteta. Znači, vi ste četiri kandidata predložili, stvarno u skladu sa zakonom, za oblasti za koje je propisano zakonom da treba zamenik Zaštitnika da bude angažovan i ja to ne sporim. Sporim stručnu spremu kod ova dva kandidata. Mislim da kod ove gospođe postoji jedan veliki problem. Ona suštinski dolazi iz nevladinog sektora i mislim da je to veliki problem. Zašto je veliki problem? Zato što svi znamo otprilike kako je taj nevladin sektor nastao. Nevladin sektor vam je i Nataša Kandić, i Vojin Dimitrijević, nevladin sektor su vam i ''Žene u crnom'' (doduše, ima i muškaraca u crnom), nevladin sektor je bio i ovaj Srđan Milivojević (išao je na platni spisak u američku ambasadu kao Otpor), i ovaj Konstantinović (evo, pobeže), Sonja Biserko i da ne ređam dalje. Šta bi bilo građanima Republike Srbije da vi Srđana Milivojevića, ne daj bože, kojim slučajem, predložite za zamenika nekog državnog funkcionera gde se razmatra pitanje ljudskih prava. Vi, kada predložite to, više pričate o sebi nego o njima. U Srbiji mi s pravom možemo da se bunimo kada je u pitanju taj nevladin sektor. Tu je ''segedinska škola'', tu je svašta. Na Fakultetu političkih nauka ona Đilasova na 20 stranica napisala magistarski rad, napisao joj neko i magistrirala kod Podunavca. Sve može na Fakultetu političkih nauka. Sve može tamo da se završi. G17 je prepun eksperata i stručnjaka. To je intelektualna baza Srbije u prošlosti i u budućnosti, a kada treba da izaberu predsednika upravnog odbora - ne ispunjava uslove. To su te laži i prevare. Mislim, gospodine Jankoviću, da vi treba da povučete ovaj predlog, da ga malo razmotrite. Znam da vas gura posao, da posao zahteva da vi ove stvari na neki način rešite, da deo posla prebacite na neke druge, ne možete vi sve to da radite, sve ja to razumem. Ali, mislim da su ovi predlozi stari, sami ste rekli da je godinu dana prošlo. Mislim da postoje u ovoj zemlji takođe stručni ljudi, koji ispunjavaju sve zakonom propisane uslove, koje možete da predložite. Izbegavajte taj nevladin sektor zato što nose hipoteku. Stvarno se sad izvinjavam. Ove kandidate ne znam, samo znam ovo što ste napisali i znam da protumačim to što ste napisali. Ne mogu da kritikujem onaj deo, tačka 3. i tačka 4. ovog člana, koji reguliše to, jer to je imaginarna oblast za sve nas, ali mislim da treba da povučete ovaj predlog, da napravite novi i budite sigurni da ćemo, kada dođe taj vaš novi predlog, u mnogo boljoj klimi da raspravljamo. Biće rešeno pitanje građana u Skupštini, biće rešeno pitanje narodnih poslanika. Tadićvam za koji dan dolazi i on mora to da reši jer to sve njemu ide o glavu. Ono što bih vam preporučio još – manite se političkih izjava i manite se političkih skupova, nemojte da idete na simpozijume nevladinih organizacija, jer je u poslednjih nekoliko meseci i vaše ime i vaša funkcija zloupotrebljena u političke svrhe. Zaštitnik građana bi verovatno morao samo nekoliko puta u toku godine da se obrati javnosti s nekim svojim izveštajem o stanju ljudskih prava u Srbiji. Bolje da taj izveštaj podnosite vi nego Nataša Kandić, Sonja Biserko, Vojin Dimitrijević ili onaj što ga vodi Kandićka, onaj advokat (kako beše?), onaj izgubljeni u vremenu i prostoru. Bolje vi, sa vašom službom, da napišete. Ali, vodite računa, izbegavajte ove nevladine organizacije, ove simpozijume, ova svetovanja, tu vas zloupotrebljavaju u čisto političke svrhe. I ne oglašavajte se povodom pojedinačnih predmeta. Nikako se ne oglašavajte povodom tih predmeta. Zašto? Zato što mogu da vas prevare. Da vas prevare da vi skočite, da mislite da je nešto ugroženo, a da se kasnije ispostavi neka druga stvar, a onda će ova strana u argumentaciji svojih žutih stavova da se pozove na vas pa ćete vi da se znojite. Znači, bolje da imate problema i sukob sa zakonom u primeni nego sa Narodnom skupštinom. Povucite lepo ove predloge, sredite ih u skladu sa zakonom i obrazloženje, naravno, napišite kako treba. Jer, apsolutno sam siguran da ova dva kandidata ne ispunjavaju uslove. Nije bez veze stavljeno da Zaštitnik građana mora biti diplomirani pravnik. Kako je moguće da sada oni koji njega zamenjuju budu nešto drugo? Između pravnog fakulteta i fakulteta političkih nauka ne postoji nikakva veza, u to budite sigurni. Postoji u oblasti sociologije, filozofije itd., ali sa gledišta ljudskih prava, postupka zaštite ljudskih prava, ocene da li je postupak pravilno sproveden – izvinite, molim vas. Osim toga, pogledajte malo i presude i stavove Evropskog suda za ljudska prava pa će vam biti mnogo jasnije ovo što sam rekao. Naravno, mi ovo ne možemo da podržimo, ali zato predlažemo zastupniku da povuče predlog i uredi ga sa ovim našim primedbama.
Da li još neko od predsednika ili predstavnika poslaničkih grupa želi reč? Reč ima gospodin Maraš.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine Jankoviću, LDP će podržati predlog Zaštitnika građana za njegove zamenike iz nekoliko razloga. Prvo, mi smo i onda, kada se glasalo o samom gospodinu Jankoviću, dali podršku tom predlogu, ne zbog samog gospodina Jankovića nego pre svega zbog institucije Zaštitnika građana. Tako ćemo i u ovom slučaju podržati ovaj njegov predlog za četiri zamenika. Nemamo potrebu da se izjašnjavamo o samim zamenicima, smatramo da su predlozi, i na osnovu ovih biografija i na osnovu onoga što znamo o njima, sasvim na mestu. Ono što nama smeta je to što se čekalo godinu dana da dođemo do ovako nečega. Ono što nama smeta je da, kada smo birali gospodina Jankovića, a to će moći i gospodin Janković da potvrdi, uz svu našu podršku nije mu bilo omogućeno tada da i on kaže koju reč ovde, u ovoj skupštinskoj sali. Takođe nam smeta odnos koji je do sada Vlada, odnosno vladajuća većina imala prema Zaštitniku građana, što se nalazi u Domu Narodne skupštine, što nije obezbeđen prostor u kojem može da se radi na najbolji mogući način. Sama ova materija je veoma značajna za sve građane ove države i mislim da je u nekoliko navrata i sam gospodin Janković pokazao koliki je značaj te institucije. Mi smo, nažalost, u petak bili osujećeni da se i po jednoj drugoj tački izjasnimo. Ta tačka je bila izbor članova Saveta guvernera Narodne banke. Moram da napomenem da, kako je na brzinu bila zaključena rasprava po toj tački, nismo stigli da kažemo da mi taj predlog nećemo podržati. Nećemo ga podržati iz nekoliko važnih razloga, zato što je, za razliku od ovoga, to čist dokaz partijske države. Način na koji su izabrani članovi za Savet guvernera to jasno govori. Svi koji su bili na Odboru za finansije mogli su da se uvere na koji način se biraju članovi. Osim toga, prekršen je i zakon, pošto se dva biraju na pet godina, ali to je više proceduralno pitanje, koje je takođe značajno, ali sama suština je ta da mi ne dolazimo u priliku da kažemo neke važne stvari. Jedna od tih važnih stvari je, recimo, da je poseta MMF-a jasno ukazala da je budžetska i fiskalna politika ove države potpuno katastrofalna. Mi o tome uopšte nemamo priliku da razgovaramo. Nemamo prilike da razgovaramo o tome da nećemo doći u situaciju da sklopimo aranžman sa MMF-omkoji bi bio u interesu Srbije. Takođe ne možemo da dođemo u priliku da razgovaramo o tome zbog čega je Srbija doživela nokaut u Briselu pre nekoliko nedelja, kada nije urađeno ono što nam je obećavano, baš sa ove skupštinske govornice, da će biti urađeno. Takođe ne možemo da dođemo u priliku da razgovaramo o tome da sve ono što je govoreno za ovom govornicom, kada je u pitanju naftno-gasni sporazum od strane onih koji su ga branili, nije bilo tačno, što se pokazuje svih ovih dana i što su građani u mogućnosti da vide. LDP neće podržati predlog za izbor Saveta guvernera, ali ćemo podržati predlog gospodina Jankovića, zaštitnika građana, da ove četiri osobe budu njegovi zamenici. Još jednu stvar sam hteo da naglasim. Odnos Vlade prema zaštitniku građana se najbolje pokazuje kroz odbijanje nekih amandmana koje je gospodin Janković podneo na zakon o zaštiti podataka, koji dolazi za koji dan na dnevni red. Na zakon o zaštiti podataka o ličnosti podneo je nekoliko amandmana. Neki su prošli, neki su odbijeni. Smatramo da je odbijen ključni amandman, na član 45. i to najbolje govori kakav je odnos Vlade. Znači, neće se dozvoliti povereniku za informacije od javnog značaja da ima uvid u dokumenta BIA. Smatramo da je to veoma važno, da je amandman koji je gospodin Janković podneo na mestu. Međutim, Vlada ga je odbila. Nadamo se da će u budućnosti Vlada i vladajuća većina pokazati mnogo više brige za ovakvu jednu instituciju i da će omogućiti, kroz pronalaženje prostora, kroz obezbeđivanje svih resursa, da Zaštitnik građana svoj posao radi u interesu svih građana. Hvala vam.
Zahvaljujem. Gospodin Balint Pastor. Izvolite, imate reč.
Gospođo predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine Jankoviću, SVM i Poslanička grupa manjina će, naravno, podržati predlog zaštitnika građana. Smatramo da je vrlo bitno za građane Srbije da je donet Zakon o Zaštitniku građana, dobro je što je pre malo više od godinu dana izabran i prvi Zaštitnik građana u Srbiji, a isto tako je bitno da se steknu svi uslovi da bi Zaštitnik građana mogao da obavlja one zadatke koje mu u nadležnost stavlja zakon i Ustav Republike Srbije. Kada govorimo o tim uslovima, svakako moramo reći da je jedan od preduslova za obavljanje tih funkcija izbor njegovih zamenika, a s druge strane, Republika Srbija mora da obezbedi sve materijalne i tehničke uslove da bi Zaštitnik građana mogao da obavlja svoju funkciju. Jer, moram da napomenem, Zaštitnik građana nije samo zakonska kategorija u Srbiji, nego je od 2006. godine i ustavna kategorija. S druge strane, Republika Srbija je među poslednjima u Evropi dobila instituciju Zaštitnika građana. To, nažalost, dosta govori o Republici Srbiji i o prioritetima prethodnih vlada i prethodnih parlamenata, ali je vrlo dobro što je sad već izabran Zaštitnik građana i nadam se da će za nekoliko dana biti izabrani i njegovi zamenici. Isto tako, očekujem da će Vlada i država Srbija učiniti sve da u najkraćem roku otkloni sve prepreke i obezbedi sve materijalne i tehničke uslove da bi ombudsman, Zaštitnik građana, mogao da izvršava svoje zakonske i ustavne obaveze. Isto tako moramo reći da izbor Zaštitnika građana i njegovih zamenika nije uslov za priključenje Srbije EU. Nije poenta u tome da ovaj posao moramo da uradimo da bismo se približili Evropskoj uniji, nego je izbor Zaštitnika građana i izbor njegovih zamenika stvaranje uslova za rad ove značajne institucije u interesu Republike Srbije i svih njenih građana. Zbog toga parlament mora da odradi vrlo hitno ovaj posao. Želim da napomenem i da vas podsetim da ovaj predlog gospodina Jankovića stoji tu, u Skupštini, od oktobra prošle godine i vrlo je loše što tek sada pristupamo izboru zamenika ombudsmana, izboru zamenika Zaštitnika građana Republike Srbije. Što se tiče njegovih zamenika, želeo bih da istaknem još samo sledeće. Dobro je što je prošle godine, kada je usvajan Zakon o Zaštitniku građana, usvojen amandman Saveza vojvođanskih Mađara. Mi smo tada predložili da se nedvosmisleno odmah u članu 1. Zakona naglasi da se Zaštitnik građana stara o zaštiti specifičnih prava pripadnika nacionalnih zajednica, nacionalnih manjina, i dobro je što će imati zamenika koji će biti specijalizovan za zaštitu prava pripadnika nacionalnih manjina. Često se priča o pravima nacionalnih manjina u Srbiji. Možemo se susresti sa dva načina viđenja. Jedan način viđenja je da pripadnici nacionalnih manjina uživaju sva kolektivna i individualna prava koja se mogu zamisliti u Evropi. To, nažalost, nije tačno. Ima još dosta da se uradi na planu poboljšanja položaja pripadnika nacionalnih manjina, ali isto tako nije tačan ni način viđenja prema kojem pripadnici nacionalnih manjina ne uživaju skoro nikakva prava. Naravno da pripadnici nacionalnih manjina uživaju određena prava, naravno da je došlo do određenih pomaka u poslednjim godinama, ali ne treba davati paušalne ocene ni u jednom pravcu, nego treba raditi na poboljšanju institucionalnog i zakonskog okvira i posle izbora Zaštitnika građana koji će biti specijalizovan za zaštitu prava pripadnika nacionalnih manjina. Sa ovog mesta bih želeo da apelujem na sve činioce u Republici Srbiji, prvenstveno na Vladu, da što pre pripremi zakon o načinu izbora, nadležnostima i finansiranju nacionalnih saveta nacionalnih manjina jer taj zakon u vrlo velikoj meri nedostaje da bi pripadnici nacionalnih manjina mogli da uživaju ona individualna i, pre svega, kolektivna prava koja su im Ustavom zagarantovana. Da zaključim, Poslanička grupa manjina će podržati predloge gospodina Jankovića i apelujemo na Vladu i na državu Srbiju da što brže i što hitnije otkloni one nedostatke koji sada postoje u pravnom sistemu Republike Srbije, da bi pripadnici nacionalnih manjina u što većoj meri mogli da koriste ona prava koja su im zakonom i Ustavom zagarantovana. Hvala.
Zahvaljujem. Da li još neko u ime poslaničkih grupa želi reč? Reč ima gospodin Momo Čolaković.
Poštovana predsednice, poštovani narodni poslanici, poštovani gospodine Jankoviću, poslanička grupa PUPS će podržati predloge gospodina Jankovića iz nekoliko razloga. Pre svega, mislimo da institucija Zaštitnika građana treba da ostvari svoju punu funkciju u skladu sa zakonom i Ustavom. Smatramo da to još uvek nije urađeno. Skrećem posebnu pažnju na potrebu zaštite prava penzionera. Pomenuću dve kategorije penzionera. Prvo, problemi koji su prisutni u vezi sa ostvarivanjem prava na penzije zaposlenih koji su ostvarili staž u Sloveniji. Tu ima jako puno problema i mislimo da tukategoriju penzionera treba zaštititi. Drugo, imamo jedan deo vojnih penzionera koji su penzionisani... (Predsednik: Gospodine Markoviću, molim vas, dozvolite da govornik završi.) ... u Republici Crnoj Gori. Njih 65 nemaju nikakva prava. Oni nemaju nikakvih prihoda. Oni i njihove porodice veoma teško žive. Isto tako, imamo jedan veliki broj penzionera koji se obraćaju drugim institucijama i ne mogu da ostvare svoja stečena prava. U tom smislu, mislimo da Zaštitnik građana ima puno smisla. Ova skupština i ova vlast treba da obezbede sve uslove da on funkcioniše u skladu sa zakonom. Zbog toga će poslanička grupa PUPS dati podršku predlogu gospodina Jankovića. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Čolakoviću. Po Poslovniku, gospodin Krasić. Izvolite.
Naravno, to su članovi 225. i 226. Mislim da je dobro šte ste poslali Zaštitnika građana za razliku od drugih građana koji su ovde prisutni i da je Narodna skupština baš mesto da se Zaštitniku građana postave pitanja koja imaju direktne veze sa predlogom odluke. Povod za to je diskusija mog prethodnika. Nemojte da ga pogrešno shvatite, on kritikuje Vladu Republike Srbije i kritikuje potpredsednika Vlade Republike Srbije koji je zadužen za socijalno staranje i brigu o socijalno ugroženim kategorijama. Znači, ja vam samo malo skrećem pažnju, da ne pomislite da su se oni pocepali. Nisu se oni pocepali. Oni imaju rezerve. Znači, morali biste danas, u toku ove rasprave, gospodine Jankoviću, malo češće da izlazite. Jer, imamo i ovu situaciju: da je građanin u radnom odnosu, nešto mu ne odgovara, prestane mu radni odnos i onda sedam-osam meseci čeka da mu se vrati radna knjižica. Inspekcija rada je nemoćna ili je u nekoj kombinaciji, tako da taj čovek niti može da konkuriše da se zaposli na neko drugo mesto, a razlog jeste što verovatno firma godinama nije uplaćivala doprinose za penzijsko, invalidsko, zdravstveno... znate i sami o čemu se radi. I onda, kada se formalnopravno još neko vodi u evidenciji kao da je u radnom odnosu, izađe Mlađan Dinkić, pa kaže: mi smo dva miliona zaposlili u međuvremenu. Na taj način se teraju ljudi da rade na crno, da se snalaze, jednostavno, da obezbede egzistenciju, da obezbede opstanak. Takvih slučajeva ima mnogo. Naravno, vi postupate po pritužbama građana, ali možete i po službenoj dužnosti. Evo, ja sam vam dao ideju. Svakodnevno su novine prepune takvih tekstova. I da znate, elitne firme, koje se hvale da su jake, bogate, da su tajkunske, da pomažu neke pojedince, građane, masovno zloupotrebljavaju i krše prava građana, prava iz radnog odnosa, pa čak toliko brutalno da se i ne vrati radna knjižica tom licu. Znači, malo sam pokušao ovo što je predstavnik vlasti rekao da usmerim prema vama, da vi ne shvatite da treba sada da pokrenete postupak protiv Krkobabića. Ova vlast, videli ste i sami kako funkcioniše. Stanu pored zida u red i čekaju. Oli Ren, oli Solana, oli neki referent, oli ovo, oli ono – po izboru. Očekujem da ćete vi mnogo ozbiljnije da radite taj svoj posao, kada imate, naravno, neke druge zamenike. I da razrešimo pitanje ko je to sve građanin.
Zahvaljujem. Gospodin Čolaković, replika.
Poštovana predsednice, poštovani narodni poslanici, razumem da neko želi da govori u vezi sa diskutantom koji je, kako je ovde rečeno, prethodno govorio i da napomene ili se ne složi sa delom diskusije ili ocenama koje je izneo i da to može da posluži kao povod da se kaže još nešto mimo toga. Mislim da tako nešto ne treba koristiti. Hoću da kažem da PUPS želi konstruktivno da učestvuje u radu parlamenta, da da svoje sugestije i predloge. Zbog toga se opredelila da učestvuje u vlasti. Zbog toga se opredelila da daje podršku pozitivnim reformama, pa i u ovom slučaju. Isto tako, spremna je da ukazuje i da kritikuje i svog predsednika i druge ako ne rade dobro. Mi mislimo da, u ovom slučaju, treba dati punu podršku Zaštitniku građana da ostvaruje svoju zakonsku i ustavnu funkciju. U tom smislu da i Vlada pruži pomoć da se ti uslovi stvore. Mi ćemo u tom smislu davati puni doprinos i ostalim funkcijama koje ova država treba da ostvari. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Po Poslovniku, gospodin Krasić.
Naravno, to je član 104. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije. Stvarno cenim tu konstruktivnost i koristoljubivost PUPS-a. KK – konstruktivno koristoljubivi. Svuda su prevarili birače. Krkobabić otišao, vi s njim završite to pitanje... (Predsednik: Gospodine Krasiću, molim da se sa uvažavanjem odnosite kada govorite o osobinama potpredsednika Vlade gospodina Krkobabića.) Izvinite, molim vas. Nisam govorio o njegovim osobinama nego o osobinama njegove stranke. (Predsednik: U redu, onda u odnosu na stranku.) Nisam rekao da je gospodin Krkobabić koristoljubiv, nego sam rekao da ove kritike na račun socijalne politike koju vodi Vlada neka završe sa svojim predsednikom stranke. Ja sam o KK, konstruktivnosti i koristoljubivosti PUPS-a pričao, a ne o Krkobabiću. Znam da vi znate mnogo više nego ja kakva je ta koristoljubivost. Videli smo kada je u pitanju grad, videli smo kada je u pitanju Republika... Evo, oni sada kritikuju, predlažu, konstruktivno predlažu Zaštitniku građana da obrati pažnju na nešto što oni rade. Gospodin Krkobabić je potpredsednik Vlade zadužen upravo za to – za penzionere, za socijalna pitanja itd. I sada izađe poslanik te stranke i kaže: Zaštitniče građana, proverite šta rade ovi moji, oni izgleda nešto tu ne rade po zakonu. Šta onda ja, kao predstavnik opozicije, mogu da uradim nego samo da izađem i obavestim javnost o tome? Gospodin Krkobabić je rekao, naišao je na veliko razumevanje i topao prijem kod gospodina Tadića, da su postigli strateške ciljeve KK, da će 70%, ne znam, penzija sa usklađivanjem, te 10% malo sutra – sve ja to shvatam. Naravno da to shvatam, ali dajte da te teme dođu... Ali, naravno, prethodno da se oslobodimo ovih građana koji ovde nešto rade. Sada stičem utisak da ste vi, kao Zaštitnik građana, povodom ove tačke dnevnog reda poveli građane da glume narodne poslanike da biste bili jači. Pa, ne možete vi, gospodine Jankoviću, da budete jači. Vi ste toliko jaki koliko vam Ustav i zakon nalažu. Ova jačina mimo Ustava i zakona je problem gospođe koja predsedava parlamentom, to je problem gospodina koji treba da se vrati iz Njujorka, jer je tom gospodinu to kamen oko vrata. Meni je kamenče u cipeli, pa me samo onako malo žulja dok ga ne izbacim. Ali kamen koji će da potone i odvuče Tadića, jesu ti građani koje ste vi poveli sa sobom. To nije dobro, gospodine Jankoviću, popravite se.
Nemate prava na repliku. Po Poslovniku, izvolite.
Član 104. Poslovnika. Poštovana predsednice, poštovani narodni poslanici, neću više tražiti reč u vezi sa ovom temom, ali želim da kažem da smatram da je gospodinu Krasiću najmanje potrebno da govori o penzionerima i o dr Krkobabiću. Ono što smo u kampanji obećali, mi to i realizujemo. Vlada je usvojila Uredbu o povećanju penzija i to će biti ostvareno. Vlada je u pripremi predloga zakona za izmenu i dopunu Zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju. I to obećanje ćemo realizovati, za razliku od kampanje koja je vođena u stranci sa izvesnim predstavnicima penzionera, koji to nisu učinili. Nadam se da će svi u ovoj skupštini dati punu podršku onome što mi radimo i pripremamo u narednom periodu i da će penzioneri, kojih je preko 400.000 koji primaju penziju ispod 9.000, i kojih je milion koji primaju penziju ispod 19.000, bolje živeti u narednom periodu. Hvala vam lepo.
Gospodin Krasić, replika.
Gospođo Đukić, vama je sigurno jasno da je meni drago što je moj prethodnik čuo šta sam rekao, ali me nije razumeo, to je evidentno. Nisam ja kriv za vašu poziciju KK, konstruktivnosti i koristoljubivosti. Ako pričate o pravima penzionera i da su oni ugroženi, molim vas, evo vam ga Boško Ristić, evo Milan je tu, ima tu još nekoliko poslanika iz onog saziva iz 2003. godine, kad je Gordana Matković ovde, vrišteći, objašnjavala da je to najbolji zakon. Znači, čuli ste me. To je uzrok vaših problema i problema penzionera, za koje vi smatrate da imate pravo da ih zastupate, ali vi ste sa njima u koaliciji zbog KK - konstruktivnosti i koristoljubivosti. I kraj. To se možda vama ne sviđa, ali to je vaš problem. Kako ću ja da ubedim građane Republike Srbije, izvinite molim vas, to je malo moja stvar, ali mnogo više stvar SRS-a, čiji sam član. Što se vama ne sviđa – pa ja nisam ovde da bi se vama sviđalo ono što ću da kažem. Ja vam samo ukazujem i podsećam vas na nešto što su neoborive činjenice. Demokratska stranka, Gordana Matković je tu predstavila zakon. Kasnije su taj zakon dograđivali. Tako su ga lepo "žuto-evropski" sredili, da su penzioneri najugroženija kategorija. Izborili ste se za potpredsednika Vlade koji to treba da reši. Izvolite kod gospodina Krkobabića, uvaženog gospodina Krkobabića, i s njim se dogovorite kako ćete da zatežete ruku Borisu Tadiću, kako ćete ministarki finansija da zavrćete uši, kako ćete da smirite Mlađana Dinkića i MMF koji pritiska. Eno, pre nekoliko dana je bio predstavnik MMF-a i Svetske banke. Vaš Krkobabić, kao vojnik revolucije, mirno uza zid i čeka pola sata da ovaj dođe da bi se pozdravio, da bi to RTS samo snimio i prikazao građanima kao - rešeno je. Ali, to je KK. Znači, vi niste konstruktivni zbog ne znam čega, ali ste koristoljubivi zna se zbog čega. Vi ste promenili izbornu volju. To ćete pred vašim biračima da položite račune kada dođe vreme, ali nemojte, molim vas, od gospodina Jankovića da tražite da on zavodi red kod potpredsednika Vlade. On postupa tek kada dobije pritužbu. Evo, ja predlažem da ovo što je moj prethodnik rekao tumačimo kao pritužbu na rad gospodina Krkobabića i uzmite, molim vas, u razmatranje. Ali, opet postoji problem. Krkobabić je član Vlade i vi ne možete njega da kontrolišete. Je l' vidite kako nas zamajavaju zbog konstruktivnosti? Idu sa nerealnim predlozima. Hoće da posvađaju gospodina Jankovića i gospodina Krkobabića, a on nije nadležan da kontroliše Krkobabića. I, naravno, gospodine Jankoviću...
Gospodine Krasiću, prekoračili ste 15 sekundi. Zahvaljujem. Po Poslovniku, izvolite.
Član 104. Poštovana gospođo predsednice, poštovani narodni poslanici, mislim da nije fer upućivati sada nešto sasvim drugo od onoga što smo mi, kao PUPS, želeli da kažemo o Zaštitniku građana. Nije stvar samo u tome što smo iznosili te probleme koji postoje i za koje i vi svi dobro znate kakvi su. I sa vama i sa drugima smo razgovarali o tome već dugi niz godina. Ovde ima more drugih problema koje ne rešava Vlada. Može ih ona u širem smislu rešavati, ali u ovom smislu, za koji treba Zaštitniku građana da se obrati, kada se radi o nepoštovanju određenih prava koja ljudi imaju i koja moraju da se sprovedu po zakonu, to su lična prava, zbog raznih poslodavaca itd., koja nisu do kraja rešena ni zakonom, niti u praksi. Ima tu dosta problema i među bračnim drugovima, koji su oštećeni na ovaj ili onaj način, što takođe ne može da rešava vlast, nego pre pravosuđa može pomoći Zaštitnik građana. Prema tome, nema ovde nikakvog koristoljublja ni ne znam čega drugog, nego naprosto treba da se od silnih tih problema, koji na prvi pogled mogu izgledati sitni, ali oni su krupni. A sva ova druga pitanja, koja se tiču statusa penzionera itd., mi smo u toku toga, kao što je i šef naše poslaničke grupe istakao, mi oko toga radimo i doći će to sve i ovde, pa ćemo videti kako će ko da se izjasni o tome kako će živeti penzioneri. Mi tražimo da do Nove godine bude taj zakon prezentiran Skupštini i onda ćemo raspravljati. Svi ste se vi, i opozicija i pozicija, zalagali godinama da se popravi to stanje. Evo, sada će biti prilika da se popravi, a ovo su sada neka druga pitanja koja su vezana za zaštitnika prava građana, da ih ne nabrajam sada jer nemam vremena za to, inače bih mogao da dam elaborat oko toga koja su to sve prava, mimo ovoga što je gospodin Krasić govorio.
Zahvaljujem, gospodine Periću. Niste pomenuti. Dobro, izvolite, gospodine Krasiću. Može biti da nisam razumela da se nešto uvredljivo odnosilo na vas u kazivanju prethodnog govornika.
Gospođo Đukić, niste čuli? Svi su čuli da sam pomenut, ali dobro, ne možete vi da pratite baš svaku reč. Tu su vaši pomoćnici, pa neka vas oni obaveste o čemu se radi. Naravno da koristim ovo pravo da obavestim, pre svega javnost, na koji način se dovodi u pitanje dostojanstvo Narodne skupštine. Sada će, posle ove diskusije, ljudi iz ove penzionerske stranke da shvate da gospodin Janković donosi rešenje o penzionisanju, da on donosi rešenja o isplati, da se kod njega vode evidencije o isplatama i da on daje Poštanskoj štedionici i bankama naloge kada će koji penzioner da dobije penziju. Pa, nije tačno. Nemojte da me terate da branim sada gospodina Jankovića. Kao što nije potrebno ni da se gospodin Janković angažuje da smiri to što radi Krkobabić. Ne može, on je član Vlade, on je zaštićen k'o međed. To je zabranjena zona, ne može nikako. Ali, molim vas, ako ste baš toliko konstruktivni da rešite problem penzionera i kažete da su vam svi davali podršku, naročito SRS, koja ima i više razloga od vas da daje podršku za takva temeljna rešenja, onda neka gospodin Krkobabić, kao potpredsednik Vlade Srbije, iskoristi svoje pravo koje ima po Zakonu o Vladi i Zakonu o ministarstvima i neka u okviru državne uprave i u okviru onoga što su paradržavni organi, kao što je fond PIO, naloži da se reše ta pitanja. Nemojte sada ovde da dezavuišete ovaj skup. Kao vi se trudite, a ne može. Kako se trudite? Trudite se, pa ne može, pa neko drugi opstruiše, pa dajte, gospodine Jankoviću, vi jurite fond PIO, poslodavce itd. Imate inspekciju rada, imate poresku, imate i ovu Dačićevu, imate i Tadićevu, imate i ovu policiju Mikija Rakića, ovog Tadićevog savetnika koji komanduje, imate i ovog vašeg Vukadinovića, pa svi koji ne plate doprinos – u zatvor neka idu. Evo, novi zamenik Zaštitnika građana biće ekspert za zatvore. Rešite hitno i efikasno to pitanje. Ne mogu penzioneri da čekaju neku budućnost. Kako da čeka budućnost? On traži svoje, što je ostvario. Ko mu je uzeo? Vaš koalicioni partner. Vaš koalicioni partner je doneo zakon kojim je unakazio penzionere. Drugi vaš koalicioni partner je rekao: MMF i Svetska banka insistiraju da se iz budžeta Republike Srbije ništa ne donira, ništa ne uplaćuje, nema transfera sredstava fondovima PIO. To je uslov da bismo ušli – gde? – u Atlantski okean. I ko ovde koga dezavuiše? Gde treba da pokažete vašu konstruktivnost...
Tri minuta je prošlo. Ima reč, po Poslovniku, gospođica Nataša Jovanović.
Gospođo predsedniče, dame i gospodo poslanici, javljam se po čl. 161. Poslovnika koji reguliše hitni postupak za donošenje zakona i javljam se po čl. 225. s obzirom na činjenicu da se osećam i moralno odgovornom, jer imam jednog penzionera u kući, zbog milion i šeststo hiljada penzionera. Ova pitanja pokrenuta u skladu sa ova dva člana Poslovnika postavljam gospodi iz ''ujedinjene penzionerske stranke'' dr Krkobabića koji je potpredsednik Vlade. U stvari, ja ću shodno čl. 225. Poslovnika ovo pitanje uputiti vama i pre svega gospodinu Krkobabiću. Ako je tačno sve ovo što govore gospoda iz ''stranke ujedinjenih penzionera'', ako su oni očekivali da će ulaskom u ovu novu dosovsku vladu, u kojoj komanduje Boris Tadić i ''žuto preduzeće'' DS, tako lako da se izbore za prava penzionera, a ako su sada ometeni u tome, recimo neko ih opstruiše u Vladi, onda kao poslanička grupa mogu da iskoriste pa da to bude inicijativa i da kao predlog zakona i u skladu sa članom Poslovnika koji sam pomenula i članom 162. ne čekaju, kao što je kolega rekao tamo kraj godine, januar ili ne znam već kada, nego – ako vi imate urađen zakon o izmeni i dopuni Zakona o PIO, izvolite, izađite pred narodne poslanike. Da li mislite da ste vi, kada ste ušli u Narodnu skupštinu, prvi put u Srbiji pokrenuli pitanje penzionera? Ko se borio osam godina za prava naših najstarijih i najsiromašnijih građana? Samo Srpska radikalna stranka, jer svi ostali su se smenjivali na vlasti. Kako je bilo u periodu kada su doneti ti (blago je rečeno - monstruozni) zakoni, o kojima je govorio gospodin Krasić? Ko je, jedino, amandmanima pokušao da zaštiti penzionere? Mi smo periodično morali sa skupštinske govornice, jer dobijamo one ''frizirane'' izveštaje iz Republičkog zavoda za statistiku, da upoređujemo, dakle da pravimo tu jasnu komparaciju - šta može jedan penzioner sa minimalnom penzijom da uradi, koliko može da kupi kilograma hleba, litara mleka, pod uslovom da nije bolestan, a nažalost mnogi su oboleli, jer treba da plate participacije, lekove koje moraju da plate od svoje jadne i bedne penzije. Ako već govorite o tome da želite što pre da poboljšate položaj i onih koji su vaše kolege i prijatelji, onda dajte lepo po hitnom postupku zakon, pa da vidimo kada to može najbrže da se uradi. Nemojte da čekate da se smiluje Vlada, da to dođe na dnevni red Vlade. Ajde vi to pokrenite kao poslanička grupa i mi ćemo onda da vidimo da li je taj zakon dovoljno dobar za penzionere, o kojima mi, kao SRS, brinemo. Ali, tu se, uvaženi kolega, pojavljuje drugi problem. Problem je u činjenici što je Albert Jeger iz MMF-a, prilikom posete Srbiji, otprilike rekao da na to ne možete da računate sledeće, 2009. godine. (Predsednik: Vreme.) Nije konkretno pomenuo taj zakon, ali s obzirom na to da je novi ministar finansija Diana Dragutinović i sama priznala da se budžet Republike Srbije nalazi u teškom tekućem deficitu, da Srbija, po Jegerovim rečima, troši 500 milijardi više nego što imamo naših prihoda, onda ... (Predsednik: Privedite kraju, gospođice Jovanović.) ... evo, završavam, gospođo predsedniče ... postavljam pitanje kako mislite da sprovedete zakon ako je tako restriktivna politika MMF-a prema nama i zašto da čekamo do kraja godine. Ali, ne bi me čudilo da se to otegne u nedogled, s obzirom na onu ciničnu izjavu gospodina Krkobabića kada je rekao, kada su ga pitali o hapšenju dr Karadžića i generala Mladića – pa, ja brinem o milion i šeststo hiljada penzionera, još bi mi bio teret da brinem o dva penzionera više.
Zamolila bih da se vratimo dnevnom redu. Ima reč, po Poslovniku, gospodin Marković. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, nisam mislio da se javljam po Poslovniku. Mislim da je gospodin Krasić plastično objasnio i politiku pojedinih političkih stranaka koje se nalaze u vladajućoj strukturi, međutim, diskusija gospodina iz ''stranke ujedinjenih penzionera'' me je podstakla. Moram da podsetim građane Srbije, moram da podsetim vas, gospodo narodni poslanici, ne na predizborna obećanja, jer su predizborna obećanja bila onakva da ih ni Rokfeler ne bi mogao ispuniti... (Predsednik: Izvinite, samo mi recite koji je član Poslovnika.) To je član 226. Obećaste, gospodo, 17% povećanja penzija. Odnosno, obećaste prvo da će penzije biti 70% od plate u najskorije vreme. Slagaste penzionere. Obećaste 17 % od avgusta, pa nije ni od avgusta nego će biti u septembru. Pa nije u septembru nego u oktobru i tako će biti do Nove godine, a posle Nove godine - nova godina i nova obećanja. Obećaste 15,5%, a ne rekoste kada. Obećaste penziju u celosti od jula. Vaš predsednik stranke je u Vladi zadužen, njegov resor je upravo ovo. Obećaste penzije u celosti od juna, pa od jula, pa ništa. Sada kažete - sledeće godine. Gospodo, raspravite to vi sa onim ko vodi resor. Penzioneri su gladni. Imam i ja penzionere u kući i znam kolika su im primanja, i znam koliko su verovali tim vašim obećanjima, i znam koliko su prevareni i koliko se sada osećaju izneverenim, upravo zbog vaših praznih priča u predizbornoj kampanji. Kada sam im govorio da su to prazne priče, rekao sam – gospodo, u predizborna obećanja gospodina Krkobabića i u Deda Mraza nemojte više da verujete.
Ima reč gospodin Buha, u skladu sa čl. 93. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, a u sklopu prijavljenih članova poslaničke grupe SRS. Dakle, Milorad Buha, a neka se pripremi gospodin Veselinović. MILORADBUHA: Dame i gospodo narodni poslanici, koliko Vlada i aktuelna vlast brinu o Zaštitniku građana i zaštiti građana, najbolje govori podatak da smo mi poslednja država u Evropi koja je dobila Zaštitnika građana. Onda, kada se to dete rodilo, za očekivati je da će država, odnosno vlast, obezbediti sve personalne, kadrovske, tehničke i sve druge preduslove da taj Zaštitnik građana bude u funkciji zaštite građana. Prvo su čekali nekoliko meseci da se usele u određeni prostor. Dobili su određeni prostor, normalno, neadekvatan. Posle toga dolazi obezbeđenje tehničkih preduslova – ni dan-danas nisu tehnički obezbeđeni. Da ne govorimo dalje, o personalnim rešenjima, jer to upravo govori o karakteru ove vlasti. Dopis kojim se od Zaštitnika građana traži da Skupština Republike Srbije izabere četiri zamenika došao je u ovu skupštinu 19. oktobra prošle godine. Evo, gotovo godinu dana. Godinu dana ova skupština, odnosno ova država se ne udostoji da stavi na dnevni red da popunimo taj državni organ, vrlo značajan državni organ, i da se krene u normalan rad ovog organa. Kada govorimo o zaštiti građana, iskoristiću ovu priliku da Zaštitnika građana upozorim na jednu kategoriju građana koja je najugroženija. To su ljudi iz Republike Srpske Krajine, prognana i izbegla lica koja su u ovom periodu, u poslednjih 15 godina, najveći tragičari političke i društvene scene u Srbiji i na prostoru Balkana. S obzirom da je to u nadležnosti Zaštitnika građana, zatražiću i zamoliti u ime Krajišnika one kategorije koje inače spadaju u zakonom utvrđene kategorije, a to su osuđena lica, deca, invalidi. Kada govorimo o osuđenim licima, Srbima iz Republike Srpske Krajine koji tavore u hrvatskim zatvorima, imamo ih nekoliko kategorija. Lica koja su uhapšena u toku ratnih događaja u periodu od 1991. do 1995. godine, koja su i dan-danas u zatvoru, trenutno imamo, čini mi se, pet Srba, pa evo prilike Zaštitniku građana da se zainteresuje za te slučajeve, da vidi po kom osnovu, da preispita, pre svega, presude hrvatskih organa koji su diskriminatorski sprovodili postupak i osuđivali Srbe za najmanju sitnicu. Bilo je dovoljno da uhvate Srbina i odmah da ga strpaju u zatvor i tako je već 17-18 godina. Druga kategorija su lica sa tzv. ratnih spiskova koje Hrvati imaju. Svaki njihov državni organ ima svoj spisak, iščupa ga onda kada mu zatreba i nemilice hapsi. Imamo na stotine Srba uhapšenih za "učinjen ratni zločin". Dovoljno bi bilo da neko od hrvatskih građana upre prstom u Srbina koji uđe u tu evidenciju ratnih zločinaca i on dolazi na određene liste, privodi se, hapsi itd. Sledeća kategorija su lica koja se u ovom periodu od 1995. godine, od najvećeg egzodusa Srba sa prostora Republike SrpskeKrajine i Republike Hrvatske, vraćaju u Hrvatsku, koja idu da obiđu svoje zapaljene kuće i uništena imanja, žele da ih obiđu, obnove itd., nailaze tamo na državne organe Republike Hrvatske koji ih saslušavaju, pozivaju na informativne razgovore, organizuju politička suđenja, u kojima mnogobrojni nastradaju i završe u zatvoru. Brojni su primeri, vi to jako dobro znate. Evo odlične prilike da Zaštitnik građana zaštiti ove građane, koji su građani Republike Srbije (dobili su državljanstvo, dobili su ličnu kartu, punopravni su građani Republike Srbije), koje ova državna institucija Republike Srbije mora zaštititi. Jer, sve ono što se organizuje od strane hrvatskih državnih organa su diskriminatorski sudski postupci koji nemaju veze ni sa međunarodnim pravom, a očito je da se radi o odmazdi prema Srbima. Kada govorimo o penzijama, moramo reći da se Zaštitnik građana time takođe mora pozabaviti. Dobili smo informaciju od Ministarstva rada i socijalne politike da se trenutno u međudržavnim organima Hrvatske i Srbije paralelno vode postupci za one Srbe koji su otišli iz Republike Hrvatske, u postupku pokrenutom kod njihovih državnih organa, ali paralelno teku postupci i u Republici Srbiji. Dvadeset četiri hiljade Srba koji su ostvarili pravo na penziju ne može dobiti tu penziju zato što hrvatski organi ne žele završiti postupak ostvarivanja prava na penziju. Izvodio sam, ja i vlada Republike Srpske Krajine u progonstvu, računicu da je to ukupna svota od stotinak miliona evra. Ti ljudi, građani Republike Srbije, ostvarili su to pravo, treba da im se dodeli ta penzija, ali je ne mogu dobiti. Radi se samo o jednoj godini. S obzirom da su ljudi smrtni, nakon izvesnog vremena oni i umiru. Ti Srbi,Krajišnici prognani, koji su ostvarili to pravo, ne mogu ga dobiti zbog toga što hrvatski državni organi ne žele završiti postupak i dati im zasluženu penziju. Radi se o ogromnim sredstvima i, normalno, ta sredstva bidošla u Republiku Srbiju i oplođivala bi se u normalnom postupku u Republici Srbiji. Evo još jednog zadatka za Zaštitnika građana. Pored toga, moramo reći za ogromne probleme koje imaju porodice, a posebno porodice koje imaju invalide. U nekoliko navrata sam za ovom govornicom govorio o problemima koje imaju invalidi u postupku pred državnim organima Republike Srbije. Na koji način? Ima tu nekoliko kategorija. Oni koji su to pravo stekli u Republici Hrvatskoj pre 1991. godine to pravo su dobili u Republici Hrvatskoj, a penzija im je isplaćivana od strane penzionog organa u Republici Srbiji. Kada je usvojen i ratifikovan sporazum o socijalnom osiguranju između dve države, trebalo je da ti penzioneri penziju ostvare u Republici Hrvatskoj. Hrvatski penzioni organ je izdao rešenje o penziji, ali penzija ne stiže. Evo, prošlo je pet godina, u nekim slučajevima, ne u svim, ali u nekim slučajevima, na desetine je takvih slučajeva, da ti ljudi koji su 1991. godine ostvarili to pravo, sada ga ne mogu materijalizovati zato što hrvatski organ, jednostavno, u proceduralnom smislu, odbija stranku, odbija da joj izađe u susret i dodeli ono što joj po zakonu pripada. Imamo invalide koji su postali stvarno invalidi u periodu ratnih sukoba 1991-1995. godine. Postupci traju i pred hrvatskim organima i pred srpskim organima. Na stotine i hiljade je takvih slučajeva i ljudi ne dobijaju nikakvu naknadu bez obzira što su stvarno invalidi. I tako dalje. Zato pozivam Zaštitnika građana da uzme u određeni prioritet sve one Krajišnike koji imaju takva nerešena pitanja. To su kategorije penzionera, invalida, lica koja se nalaze na izdržavanju zatvorske kazne u Hrvatskoj. Čak i oni koji dolaze ovde sada, prebačeni su u Mitrovicu. Njih, čini mi se, osam izdržavaju kaznu na temelju političkih procesa u Republici Hrvatskoj, a to su procesi koji su organizovani na način da vas optuži bilo ko od strane Hrvata i vi se danas nalazite u zatvoru, a to je već 15, 16, 17 godina. Hvala. Po Poslovniku, gospodin Krasić.
Članovi 225. i 226. našeg poslovnika daju nam mogućnost da, dok je prisutan Zaštitnik građana, od njega tražimo obaveštenje i objašnjenje za sve ono što je neophodno da bi poslanici i građani koji su nelegalno ovde mogli da rade. Gospodine Jankoviću, vi ste u ovom predlogu odluke predložili četiri zamenika Zaštitnika građana i pokrili ste četiri od pet oblasti koje predviđa odgovarajući član Zakona o Zaštitniku građana. Međutim, postoji jedna oblast koja nije pokrivena – iz toga izvlačim zaključak da tu oblast pokrivate vi – a to je korpus sloboda i prava čoveka i građanina, što je mnogo bolji termin nego ovaj sada što ovi koriste, borci za ljudska prava, koji se odnosi i na nešto opšte, što ne može da se smesti ni u jednu od ovih pet kategorija. Recimo, to je sloboda i pravo čoveka i građanina da se mirno okupi, to je pravo građanina da bira i da bude biran. Taj deo nije obuhvaćen ili, da budem precizniji, obuhvaćen je samo u onom delu koliko se pita organ državne uprave. Neću sada oko ovih prava na mirno okupljanje, na političko udruživanje i biračko pravo da razrađujem dalje. Nadam se da ste shvatili dokle se odnosi ova moja intervencija. Znači, samo do onog dela koliko se pita odgovarajući organ državne uprave. Sada bih vam skrenuo pažnju, pošto svako može kod vas da pokrene postupak, pa smatrajte da je ovo predlog za pokretanje postupka. Vidite, u članu 55. Ustava Republike Srbije, najnovijem (svi su ga hvalili, nisu ga hvalili jedino ovi Čedini, ali kad su ušli u Skupštinu, računajte da su i oni prihvatili Ustav), kaže se da su zabranjena tajna i paravojna udruženja. Mi sada ovde imamo situaciju da imamo tajno i paravojno udruženje i to su mediji prihvatili. Kažu - napred Srbijo, napred Srbija. Kažu - kako da ne, mi smo politička stranka. Nisu ni osnovani. Ako neko deluje a nije osnovan, kakva je to organizacija? To je neka tajna organizacija. Ali, gospodine Jankoviću, još je veći problem kada predsednik Narodne skupštine da za pravo toj paravojnoj i tajnoj organizaciji da bude prisutna ovde, pa državni mediji forsiraju itd. Znate zbog čega, gospodine Jankoviću? Da bi se zloupotrebila odgovarajuća odredba krivičnih propisa, jer ovako imamo građane koji imaju imunitet i ne mogu krivično da odgovaraju. Znate, vi ćete imati...
Tri minuta je prošlo.
Dobro.
Po Poslovniku, gospodin Čolaković.
Poštovano predsedništvo, poštovani narodni poslanici, javio sam se za reč samo da konstatujem da smo saglasni i drago nam je što svi u ovoj sali smatramo da penzioneri, ogroman deo penzionera, živi veoma loše. U tome smo potpuno saglasni i drago nam je da ćete nam pomoći da to rešavamo. Mi smo u tom smislu uputili svim poslaničkim grupama Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju. Molim vas da tražimo zajednička rešenja i da nam tu pomognete, upravo u tom smislu kako ste ovde govorili. U vezi sa obećanjima koja su ovde pokrenuta, smatram da smo mi obećali i da ćemo mi to ispuniti. Uredba Vlade Republike Srbije je vrlo jasna i precizna i ona će biti primenjena od novembra ove godine. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju je pripremljen i molim vas da ga imate u vidu. Poslednja stvar koju želim da kažem - naš koalicioni partner je bio drugi koji je pripremio ovaj poguban zakon za penzionere. Ja ga neću ovde pominjati. Kada je zakon izglasavan, taj isti ministar, koji je bio i ministar i poslanik, bio je 126. glas kada je zakon donet, a pojedine stranke su izašle iz sale. Zahvaljujem.
Reč ima gospođa Vjerica Radeta, pa onda Zoran Krasić, po Poslovniku.
Dame i gospodo narodni poslanici, na osnovu člana 1, a u vezi sa članom 226. Poslovnika Narodne skupštine sam se javila za reč. U petak su poslanici SRS više puta u toku dana reklamirali Poslovnik i tražili od vas, gospođo predsedniče Narodne skupštine, objašnjenje kako to u Narodnoj skupštini umesto narodnih poslanika sedi neka grupa građana koja nije pod tim nazivom učestvovala na poslednjim izborima. Tražili smo da se vrate oteti mandati Srpskoj radikalnoj stranci. Vi na to niste konkretno odgovarali, rekli ste da to nije u vašoj nadležnosti itd., ali ja sada hoću jedan novi argument da dodam svemu ovome što smo pričali u petak. Naime, poznato je da je SRS osvojila 78 poslaničkih mandata između ostalog i zbog toga što smo u kampanji tvrdili da nikada nećemo sarađivati sa onima koji su bombardovali Srbiju, da nikada nećemo imati ni tajne ni javne sastanke sa američkim ambasadorom zbog njihove najveće odgovornosti zašto nam se oduzima Pokrajina Kosovo i Metohija. U međuvremenu imamo javno priznanje građanina Nikolića koji predvodi ovu grupu, koji još uvek sede u Narodnoj skupštini, da se on sastao sa američkim ambasadorom, da će i dalje to da radi, jer zašto da ne, a na osnovu toga je zapravo potvrdio ono što je na vreme prozreo predsednik stranke dr Vojislav Šešelj i svi mi oko njega, da se zapravo građanin Nikolić sastajao sa američkim i engleskim ambasadorom i tajno. Ako je priznao da je to sada bilo javno, da je to bilo na nekom skupu, gde je bilo desetak ljudi, na nekom prijemu, ne znam šta već, znači – da je on to iznosio u izbornoj kampanji, sasvim izvesno birači SRS-a ne bi glasali ni za njega, ni za one koji zastupaju tezu. On je u tom smislu lagao građane u toku izborne kampanje, a SRS nikada nije menjala svoj stav kada je u pitanju SAD.
Prošlo je tri minuta.
Završavam, hvala.
Reč ima gospodin Zoran Krasić, po Poslovniku.
Javio sam se po čl. 225. i 226. Međutim, neću da vam pominjem jednu povredu - izađe ovde poslanik i ne kaže koji je član Poslovnika, već izađe da konstatuje nešto. Šta konstatuje? Da mu je drago. Šta još konstatuje? Da sedi sa onima koji su pričinili štetu u vlasti. Ali, to je njihov problem. Da nastavim, gospodine Jankoviću, tamo gde sam stao. Pravo, odnosno sloboda (ali nije greška ni kada se kaže pravo) iz člana 55. Ustava Republike Srbije je jasna. Zbog građana Republike Srbije bih da kažem, njima da se obratim, da oni to shvate, jer novinari ionako neće da objave ono što ja kažem. Kaže se ovako: ''Jemči se sloboda političkog, sindikalnog i svakog drugog udruživanja i pravo da se ostane izvan svakog udruženja''. Znači, imamo građane koji su realizovali ovaj deo slobode i imaju pravo da ostanu izvan udruženja. Je l' jasno? Jasno je. Kaže - ne želim više da budem član stranke, napuštam stranku. Definicija i nešto elementarno za sve političke stranke jeste: oni ljudi koji se učlane u neku političku stranku, malo su se odrekli jednog dela svoje slobode, tako da njihova sloboda nije apsolutna. Odrekli su se time što su prihvatili program i statut neke političke stranke (apsolutnu slobodu, u političkom smislu, ima samo onaj koji nije član nijedne stranke) i oni svoje političko delovanje i svoju slobodu političkog udruživanja ostvaruju u skladu sa pravilima političke stranke kojoj pripadaju. Može da bude, može da izađe. Može dobrovoljno da izađe, može i nasilno da izađe, kao disciplinska mera. I to je jasno. Oni sada imaju apsolutnu slobodu. U ovoj skupštini ne sede apsolutno slobodni pojedinci. Ovde sede ljudi koji su bili na izbornim listama i prihvatili pravila te izborne liste i te političke stranke čiji su članovi. A ovde sada imamo i apsolutno slobodne građane. Međutim, to bi bilo samo po stavu 1. ovog člana. Ovde je mnogo važniji stav 3, da su zabranjena tajna i paravojna udruženja. Sada se nama ovde predstavlja neko kao nešto što nije, a pripada organizaciji koja ne postoji. Ako nešto funkcioniše kao organizacija, a nije registrovano, nije upisano – to je tajno. Ali, ovo je još gora varijanta. Državni mediji forsiraju to. DS je pre nekoliko dana rekla - ovi Tomini, dajte im prostorije, sve im dajte, završite posao, treba da se završi sa SRS. Zašto? Da bi se ubio Vojislav Šešelj u Hagu. Gospodine Jankoviću, zar vi možete mirno da budete savremenik ...
Prošlo je tri minuta. Gospodin Momir Marković.
Gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, čl. 225. i 226. Prethodnik, pripadnik političke stranke PUPS, potvrdi ono što sam ja neposredno pre njega izgovorio. Kaže - jeste, mi smo obećali. Upravo zbog tog obećanja ste i dobili glasove od penzionera i nalazite se tu gde se nalazite. Nemam ja ništa protiv vaših obećanja, nego imam protiv toga što obećanja ne izvršavate. Ne samo ja, nego i penzioneri Srbije, građani Srbije imaju protiv toga što ne izvršavate ono što ste obećali. Da vas podsetim, resor u Vladi Srbije je u rukama vašeg predsednika. Da vas podsetim još jednom šta ste obećali – 17% povećanja penzije od 1. avgusta. Pojela maca. Nije u avgustu - ajdemo u septembru, nije u septembru - ajdemo u oktobru. Ima još tri meseca do kraja godine. Odmah počnite da pričate da ćete to u narednoj ili u nekoj od narednih godina ispuniti. Obećali ste 15% naknadno povećanje da biste postigli onih 70% koje ste obećavali na izborima. Obećali ste od juna penziju u celosti, zašto to ne izvršite? Hteo bih da iskoristim priliku i vreme da podsetim građane Srbije na jednu izjavu predsednika ovog nelegalnog udruženja građana koje sedi u Skupštini. U novinama pre dvadesetak dana kaže - SRS više ne postoji. To me je podsetilo na jednu drugu izjavu, izjavu Stipe Mesića: Ja sam zadatak izvršio, Jugoslavije više nema. Čiji si ti zadatak izvršio, gospodine Tomislave Nikoliću? Stipe Mesić je zadatak izvršio i zato dobio mesto predsednika Hrvatske. Šta si ti dobio što si izvršio zadatak? I da te obavestim, nisi izvršio zadatak. SRS postoji i mnogo je jača sada jer se provetrila, očistila od domaćih izdajnika.
Gospodin Jadranko Vuković.
Gospođo Slavice Đukić-Dejanović, dame i gospodo narodni poslanici, povodom dodeljivanja policijskog obezbeđenja građaninu Tomislavu Nikoliću, po članu 226. tražim obaveštenje i objašnjenje od ministra policije gospodina Ivice Dačića o sledećim pitanjima. Ovo je jako važno, a uklapa se i u temu zaštite građanina. Prvo, tražim precizno objašnjenje od ministra policije Ivice Dačića: po kom zakonskom osnovu je dodeljena policijska zaštita građaninu Nikoliću? Drugo - da li je policija otkrila identitet navodnih naručilaca i izvršilaca planiranog atentata na gospodina Nikolića? Podsećam vas da je gospodin Nikolić javnost obavestio da policija zna imena lica koja su planirala njegovu likvidaciju. Treće - da li su ta lica uhapšena? Četvrto - ukoliko nikoga do sada niste uhapsili, gospodine Dačiću, tim povodom vas pitam: da li onda policijska zaštita koju ste dodelili gospodinu Nikoliću znači to da bi on uskoro mogao, kao pokajnik, postati svedok saradnik, ukoliko progovori o svojim vezama sa poznatim tajkunima Miroslavom Miškovićem, Bekom i drugim, kao što je to svojevremeno učinio Ljubiša Buha Čume u slučaju svojih prijatelja iz surčinsko-zemunskog klana?Hvala vam.
Gospodin Ognjen Mihajlović.
Gospođo Slavice Đukić-Dejanović, obraćam se, pre svega, vama. Vi ste ovde prvi među jednakima i zaista snosite za novonastalu situaciju možda i najveću odgovornost. U ovoj skupštini se desila jedna vrsta državnog udara, ali vrlo podmuklog, podlog državnog udara. Preciznije rečeno, to je udar na demokratiju, a demokratija je najviši princip, možda i najveće dostignuće ljudske civilizacije. Taj podmukli državni udar se u jeziku naših medija, prilično prihvaćenom, ali ovaj put nekorišćenom iz očiglednih političkih razloga, zove - preletanje. Desilo se da je jedna grupa poslanika SRS izmislila neku novu organizaciju, partiju, i napustila naše poslaničke redove. Vi niste reagovali. Mi sa ove govornice upozoravamo šta se dešava, da je u pitanju... (Predsednik: Gospodine Mihajloviću, ne držite se dnevnog reda. I dalje ste na sadržaju na kojem ste bili.) Ja se i ne držim dnevnog reda, javio sam se po povredi Poslovnika. (Predsednik: Dozvolite samo da vam najpre izreknem sugestiju. Rekli ste da je povređen član 226.) Ne, rekao sam čl. 104. Molim vas da mi dopustite da završim. (Predsednik: Molim vas, vi i dalje govorite o sadržajima vezanim za mandate. To je bila tema kojoj je bio posvećen ceo dan, na vaše insistiranje.) Gospođo, moram da vas upozorim, kao što sam sada govorio o nekim osnovnim principima i dostignućima ljudskog roda, moram vam reći da ta demokratija ne bi bila moguća bez oratorstva. Oratorstvo je tehnika u kojoj mogu da počnem da pričam o cveću, a da završim sa poznatom rečenicom - Kartaginu treba razoriti. Dakle, vi mene morate da pustite da ja stvar završim, pa da onda donesete presudu. Kažem vam, ovde se radi o povredi demokratije, ataku na demokratiju, atentatu. Ništa što radimo u ovoj skupštini nije validno dok ne vratite mandate SRS-u. Suština je u tome, gospođo, da vi treba da branite demokratiju. Radikali vam se možda i ne sviđaju - ne možda, nego sigurno – ali, demokratija treba da bude ta vaša ideja vodilja zbog koje ste na kraju krajeva tu. Vi ništa niste uradili, ignorišete nas, od prvog dana, a naročito po ovom pitanju. Znači, ljudska prava ne smeju - tako bi trebalo da izgleda taj vaš novi zakon - da se povređuju, ali u zagradi: svima, osim radikalima. Toliko, gospođo Slavice Đukić-Dejanović.
Gospodin Krasić.
Nadam se da mene shvatate. Kada se pozovem na čl. 225. i 226, ne kažem da su ti članovi povređeni, nego koristim pravo koje mi omogućavaju ta dva člana. Želim da privedem kraju, gospodine Jankoviću, ono što sam počeo sa nekom malom, površnom analizom člana 55. Ustava Republike Srbije. Završio sam tamo, prekinuli ste me - vi ste savremenik. Vi postajete danas, nažalost, savremenik pokušaja ubistva Vojislava Šešelja, i to jednog perfidnog scenarija. Scenario je vrlo prost: što slabija SRS, to su veće garancije da Tužilaštvo može da ostvari svoj zahtev i da Pretresno veće na silu nametne branioca Vojislavu Šešelju kako bi on stupio u štrajk glađu, a onda, sve je mirno, u Srbiji nema ko da se protivi. Uostalom, takav dogovor je postignut 7, 8. septembra ove godine sa Seržom Bramercom, kada je došao u posetu. Znači, on je prevazišao svoju tužilačku funkciju, nastavio kao njegova prethodnica Karla del Ponte da politički završava svoj posao, a to je ona krilatica Zorana Đinđića - vodite ga i ne vraćajte ga više. Međutim, moram, gospodine Jankoviću, da vas upozorim na još neke stvari. U međuvremenu, ta paravojna i tajna organizacija u koaliciji sa Borisom Tadićem i Mikijem Rakićem. Ako ne znate ko je taj, to je šef Kabineta, on drži Državnu bezbednost, prisluškivanje, slušanje, podmićivanje, sve moguće stvari taj čovek drži, jer su ga ovde instalisali da kontroliše Borisa Tadića. Ta organizacija, paravojna i tajna, u koaliciji sa ovima (tj. u pravu se to zove saučesništvo) osmislila je sistem, pa se emituju navodno transkripti nekih razgovora. Zašto? Zato što to stoji u zahtevu kojim se traži nametanje branioca Vojislavu Šešelju. Zatim, onog dana kada krećemo u Hag oni objavljuju - navodno je neko njemu pretio atentatom. A oni vode postupak u Hagu i protiv Vojislava Šešelja i protiv celog rukovodstva SRS jer navodno mi vršimo pritisak na svedoke. Vidite, kada država ne reaguje i ne spreči tajno i paravojno organizovanje, a evo vam ga dokaz ovde, molim vas, gospodine Jankoviću, vi morate da se uključite i budite sigurni, to nema veze sa politikom, sa političkim stavovima DS-a, SRS-a. Ne. Dovoljno je da pogledate koje su stranke učestvovale na izborima, koje stranke sede ovde i sve će da vam bude jasno. Ima jedna mala grupa građana koja ...
Prošlo je tri minuta. Reč ima gospodin Đuro Perić.
Poštovana gospođo predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, moram ponovo da kažem, radi istine, da ne bude drugi put je ovde izneto neko naše obećanje, iz PUPS, a nije ostvareno. Odmah da vam kažem, 10% je ostvareno. Uredba je doneta i ona će biti sprovedena. Što se tiče 7% što neko lansira, radi se o iznosima koji treba da se normalno, po važećem zakonu, usklađuju sa 1. oktobrom. Koliko će oni izneti, to još niko ne zna. Mi nismo o tome ni govorili, da će to da bude naše obećanje, jer to ide kako je po zakonu. Što se, pak, tiče zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, dozvolite, mi smo i vama, vašoj poslaničkoj grupi, pre godinu dana poslali Predlog izmena i dopuna Zakona o PIO, gde je bilo i oko usklađivanja 70%, oko smanjenja najviše penzije, oko povećanja najniže penzije, oko društvenog standarda, svih problema koji su bili tendirani od strane naših penzionerskih organizacija, od penzionera. Sve smo to mi dali svim poslaničkim grupama. Niko se nije oglasio tada. Sada je pripremljen zakon o PIO i on će uskoro doći ovde, u našu skupštinu. Molim vas da tada to i sprovedemo. Mi ga ranije nismo mogli sprovesti, vidite kako radimo. Molim lepo, nisam kriv za to, ali hoću da vam kažem da mi moramo istinu da kažemo, kakva ona jeste. Penzioneri to dobro znaju, ništa mi nismo neke kule u oblacima njima obećavali. Nisam pogrešno shvatio, sve je u redu. Hvala, izvinjavam se.
Gospodin Buha.
Javljam se po članu 104. Dame i gospodo narodni poslanici, kada govorimo o penzijama, moramo uzeti u obzir učešće PUPS-a u vlasti i način kako su izabrali koalicionog partnera. U pregovorima sa PUPS-om jasno je rečeno od strane SRS da je jako teško zadovoljiti njihove zahteve. To je bio jedan od razloga zašto su oni napustili ovu koalicionu priču i pretrčali drugom koalicionom partneru. Tražili su i insistirali na 70% zarade...
Oprostite, gospodine Buha, koji...
Vraćam se, vraćam se, u temi sam, evo...
Samo mi recite, rekli ste da je povređen član 104. Poslovnika. Koji stav?
Jeste, dostojanstvo. Kršimo zakon, to vam kažem. Zakon o PIO jasno kaže da je obaveza države...
Molim vas, samo da vas podsetim. Član 104. kaže: Narodni poslanici dužni su da poštuju dostojanstvo Narodne skupštine, da se jedni drugima obraćaju sa uvažavanjem i nije dozvoljeno korišćenje uvredljivih izraza. Gospodin zaista nije koristio uvredljive izraze, nije remetio ništa od svega ovoga, obraćao vam se sa uvažavanjem, tako da ne znam šta je povređeno.
Povređeno je to što ova aktuelna vlast krši zakon, Zakon o PIO, jer ne isplaćuje...
Udaljili ste se od sadržaja, pa vam sugeriram da se vratite ili na dostojanstvo... hvala vam. Pročitala sam ceo član 104. Reč ima gospodin Krasić, izvolite.
Gospođo koja predsedavate, član 104. Poslovnika je prekršen. Onog momenta je povređeno dostojanstvo Narodne skupštine kada neko od poslanika izađe i priča nešto što nije istina. A ono što je poslanik iz ove stranke (sada je otišao) rekao, jeste – predložili su nešto, niko nije prihvatio. Pa čekajte, ali vi ste u koaliciji sa njima koji su vas oštetili. Nemojte nama da se žalite na vašeg koalicionog partnera.
Gospodine Krasiću, udaljili ste se od tačke dnevnog reda. Molim vas...
Nisam se ja odaljio, gospođo, od tačke dnevnog reda. Samo sam vam objasnio kako ste pogrešili u primeni člana 104. Ali, ja se pozivam na čl. 225. i 226 ... (Predsednik:Izvolite.) ... da gospodin Janković ne izađe iz ove prostorije, a da nema dovoljno informacija. Znači, neko traži da Narodna skupština saučestvuje u eliminaciji i likvidaciji Vojislava Šešelja. Znaju ovi dobro čiji su mandati, ali ovo stanje nerešenosti održavaju jer i Hag kupuje vreme. Nije ni njima tako jednostavno da nametnu branioca. Zato sam rekao: možda je ova mala grupica građana kamičak u cipeli SRS-a, ali je kamen oko vrata za Borisa Tadića. Evo vidite, njegovi koalicioni partneri izlaze i pričaju o penzijama. Njegov drugi koalicioni partner danas potpisuje, prekosutra MMF, sustiže jedno, drugo, treće, a treba da se izmisli tema kako građani ne bi imali prilike da vide šta su njihovi vitalni interesi i koji su vitalni problemi. O tome se radi. I zato se drži ova grupa neidentifikovanih. Ima ih tu koji su međusobno i trgovali, svašta radili, ima svega i svačega, ali to je za gospođu Dejanović i njenu profesiju. Mi pričamo ovde o Ustavu, o zakonu, o Narodnoj skupštini, ko može da sedi, ko može da donosi zakone i da glasa. Evo vam dokaza, tajna paravojna grupa ovde stoji. Zbog čega? To je politička odluka. Ne pravna odluka, kao neko nas upućuje na neki pravni put. Kome da se žalite vi, gde da pokrećete pravni put u Narodnoj skupštini, kako da pokrećete, kada je sve elementarno poništeno? Ne postoji. Promenjena je izborna volja i kada je formirana Vlada Republike Srbije. I sada Tadić hoće da definiše kako može da izgleda opozicija, jer on mora bezuslovno da ispuni svaki zahtev Haškog tribunala. "Žutima" ne odgovara da se vrati Vojislav Šešelj. Haškom tribunalu ne odgovara da donese oslobađajuću presudu. Jer, suštinski i nema šta da stavi na teret. Trideset i deveti svedok je prošao, 39:0 vodi Vojislav Šešelj. (Predsednik: Prošlo je tri minuta.) Ponovo ću ja, nemojte vi da se sekirate.
Gospodin Momir Marković.
Gospođo predsedavajuća, član 101. stav 1. Poslovnika. Gospodin iz PUPS-a koji je maločas govorio pogrešno me je protumačio. Nijednog trenutka nisam rekao da vi niste obećali. Obećali ste, gospodo. Obećali ste penzionerima, zbog toga ste i dobili glasove. Nije reč o tome da ste obećali, nego da niste izvršili. I reč je o tome da su resori u vašim rukama, i reč je o tome da ste vi vladajuća stranka, da svi zajedno morate da imate 126 poslanika i da donesete odluku. To je što se tiče toga da li ste me razumeli ili niste. Što se tiče neslaganja unutar te vaše koalicije, pre nego što ste obećali, morali ste sa Dinkićem, sa mnogim drugima, da se dogovorite da li može to da se ispuni. Vi ste građanima Srbije koji su penzioneri obećali 70% prosečne plate. Nijednog trenutka nije ništa bilo osim onih 10% koje ste napabirčili. Ništa do sada nije bilo. Dobacuje mi predstavnik PUPS-a da će biti. Trebalo je da bude 17% u avgustu, pa nije. Trebalo je da bude u septembru, to je drugo obećanje, pa nije. Još malo pa i ovo treće obećanje, da će biti u oktobru, neće biti ispunjeno. Dok penzioneri sačekaju da vi ispunite to što ste obećali, mnogi od njih više neće biti među živima. Ne zbog toga što im je kratak životni vek, nego zbog toga što vi nikada nećete moći, takvi kakvi jeste, da ispunite ona obećanja. Što ne ispuniste obećanje da od jula penziju isplaćujete u celosti? Što bar to ne učiniste? Što dozvoljavate da se i to malo crkavice koju građani primaju na ime penzije deli na dva dela? Šta bi sa ovih 15,5% koje ste obećali nedavno? Gospodo, od obećanja se ne živi. Pitajte pošto su lekovi, a svaki od penzionera mora bar jedan, dva, tri ili četiri leka da koristi da bi prikrpio svoje zdravlje koje je potrošio radeći 40 godina, stvarajući ono što su vaši koalicioni partneri po burazerskoj privatizaciji rasprodali i raskrčmili. Ono što su mogli da prigrabe oni, prigrabili su; ono što im se nije sviđalo, podelili su kumovima, rođacima i prijateljima – za po tri evra šećeranu, za 23 miliona dolara "Sartid" itd. Vidite vi s kim ste se u kolo uhvatili. Nemojte mi zameriti, ali s kim si, onakav si.
Gospodin Mirko Munjić.
Član 226. Poslovnika. Dame i gospodo, pokušaću kroz ovo pitanje, s obzirom da se ono odnosi na današnju temu, da pokažem građanima Srbije kakva će biti zaštita i kakvu oni zaštitu mogu da očekuju u ovoj državi. Pitanje postavljam nadležnom javnom tužiocu, ministru pravde Republike Srbije i predsedniku Republike Srbije Borisu Tadiću.
Molim vas, u okviru povrede Poslovnika možete govoriti gde je povređen Poslovnik i na taj način doprineti vraćanju na temu, pa vas molim da pitanje formulišete na drugoj sednici.
Gospođo predsedniče, dozvolite da vam objasnim, a to vreme mi nemojte računati u moje vreme. Želim da iskoristim svoje pravo po članu 226. Poslovnika, koji je važeći, a ovo pitanje odnosi se rekao sam na koja lica i u vezi je sa današnjom temom. Sačekajte da postavim pitanje. Pitanje glasi: Da li je i šta preduzeto povodom krivičnog dela koje je počinilo odgovorno lice u Agenciji za privatizaciju prilikom aukcijske prodaje 5. septembra ove godine? Molim da se transkript dostavi ovim licima radi odgovora na pitanje. Dana 5. septembra jedan državni organ, dakle Agencija za privatizaciju, odnosno odgovorno lice u ovoj agenciji izvršilo je krivično delo iz člana 340. Krivičnog zakonika Republike Srbije - neizvršavanje sudske odluke, za koje krivično delo je propisana kazna zatvora od tri meseca do tri godine. Biće krivičnog dela sastoji se u tome što odgovorno lice Agencije za privatizaciju nije sprečilo prodaju društvenog preduzeća iako je rešenjem suda usvojena privremena mera kojom se zabranjuje prodaja tog preduzeća. Evo, ovo je rešenje suda. Pročitaću samo deo dispozicije: Usvaja se predložena privremena mera, pa se zabranjuje Agenciji za privatizaciju raspolaganje na bilo koji način, oglašavanje i davanje u prijem ponuda za sporne nepokretnosti, prijem novca u depozit na ime prodaje i zaključenje kupoprodajnih ugovora o prodaji sporne nepokretnosti. Dakle, ovde je učinjeno teško krivično delo. Posebnu težinu ovog krivičnog dela čini: prvo, što je učinjeno od strane državnog organa, odnosno odgovornog lica u državnom organu; drugo, što je učinjeno uprkos sudskoj odluci gde se imperativno naređuje, dakle, zabranjuje aukcijska prodaja; treće, posebnu težinu ovog krivičnog dela čini to što se šalje određeni signal. Kakav se signal šalje građanima Srbije, tajkunima i kriminalcima? Građanima Srbije da nemaju apsolutno nikakve pravne zaštite i da je bahatost i osionost državnih organa neprikosnovena kategorija u ovoj zemlji. Tajkunima i kriminalcima (izvinjavam se nekima ako sebe smatraju poštenima, pa nisu u istoj kategoriji) poruka da, ako je njihov interes u pitanju, nema te pravde i zakona koji im može stati na put. Pre izvesnog vremena gospodin Boris Tadić je rekao da kreće u odlučnu borbu protiv korupcije i nepoštovanja zakona. Da li je to bila samo deklarativna izjava da bi se popunili novinski stupci ili nije, evo prilike da pokažu. Međutim, siguran sam da se i ovde, kao i u mnogim slučajevima, radi o onoj izreci: "Što propusti mali Radojica, to dočeka deli Radivoje". Hvala.
Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta, isticanje povrede Poslovnika, a nakon nje narodni poslanik Momo Čolaković.
Dame i gospodo narodni poslanici, nisam završila malopre u okviru tri minuta javljanje na osnovu člana 226. Poslovnika Narodne skupštine. Htela sam da kažem da mi srpski radikali insistiramo da se konačno razreši problem koji je nastao u Skupštini Republike Srbije. Iznenađena sam bila kada je malopre gospođa Slavica Đukić-Dejanović rekla - pa pričali ste o tome ceo dan u petak, pa nećete valjda opet? Znate, mi nismo pričali radi priče, mi insistiramo da se demokratija u pravom smislu reči uvede u Skupštinu Srbije. Jer ovo što je uradio Boris Tadić uvođenjem jedne grupe onih koji su isključeni iz SRS u neku posebnu poslaničku grupu je apsolutno suprotstavljeno demokratiji, suprotstavljeno izbornoj volji građana. Ako će Boris Tadić i dalje da podržava ovu grupu, ako će i dalje da pravi lakrdiju od Narodne skupštine, naravno sa onim osnovnim pitanjem šta će biti sa svim onim propisima koji budu eventualno doneti u ovom sastavu, kada 20 građana Srbije glasa umesto narodnih poslanika, onda zaista snosiće veliku odgovornost i sam na sebe zapravo navlači veliku odgovornost. Mi smo poodavno tvrdili, još od izbora Vlade Republike Srbije, da Boris Tadić uvodi diktaturu u Srbiji. Činjenica da je to tako u Vladi Republike Srbije to nikome više nije sporno, ali očigledno da je tu diktaturu proneo i u Skupštinu Srbije. Mi zato tražimo od Borisa Tadića - ili da pošteno, kao Pinoče svojevremeno, kaže da suspenduje demokratiju ili neka se ponaša demokratski - neka SRS vrati mandate koji su preoteti od SRS. Dakle, mi u stranci nemamo nikakvih problema, ali imamo problem sa Borisom Tadićem, koji nam je zajedno, verovatno u dogovoru i sa Manterom i sa građaninom Nikolićem, preoteo 20 mandata koji pripadaju SRS, koje je na poslednjim parlamentarnim izborima dobila lista SRS - dr Vojislav Šešelj.
Pitanje narodne poslanice se tiče statusa narodnih poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i procedure o poveravanju i prestanku mandata narodnih poslanika. U Narodnoj skupštini je 250 građanki i građana raznih nacionalnosti i 250 narodnih poslanika i poslanica, sa svim pravima i obavezama i dužnostima. Narodni poslanici Momir Marković i Vjerica Radeta dobacuju. Molim da se setimo da je obaveza poslanika da poštuju Poslovnik, na čije se kršenje pozivaju ili ne pozivaju, kao što je moja obaveza da dam obaveštenje i informaciju koju je narodni poslanik povredom Poslovnika člana 226. tražio. U Narodnoj skupštini je 250 narodnih poslanika i poslanica, sa svim pravima, dužnostima i obavezama koje status poverenog mandata podrazumeva, i stil koji će se koristiti za govornicom ne proizvodi nikakvo dejstvo, osim naravno što je sloboda svakoga od nas za govornicom da izriče etikete ili da koristi stil i imenice umesto - narodni poslanik. Što se tiče mandata u Narodnoj skupštini - nije došlo do oduzimanja ili prestanka mandata po zakonom propisanim uslovima, niti do poveravanja mandata drugim članovima, odnosno kandidatima sa bilo koje izborne liste, a procedura je sledeća: podnosilac izborne liste obraća se RIK-u i Administrativnom odboru, jer su se stekli uslovi po propisima i zakonima da nekome od poslanika prestane mandat; o tome odlučuje Administrativni odbor i RIK; nakon toga podnosilac izborne liste podnosi zahtev za poveravanje mandata drugom narodnom poslaniku ili poslanici. Ništa od toga se nije dogodilo u Narodnoj skupštini. Ne sumnjam da to znaju i poslanici kojiza govornicom Narodne skupštine izriču potrebu o promeni mandata. Procedura je pred poslanicima, odnosno pred podnosiocem izborne liste. Reč ima narodni poslanik Momo Čolaković, posle njega narodni poslanik Miroslav Markićević izriče povrede Poslovnika.
Poštovana predsedavajuća, poštovano predsedništvo, poštovani narodni poslanici, mi smo na našu žalost najstariji poslanici, a po poslaničkom stažu najmlađi, pa se verovatno i ne snalazimo baš najbolje. Hoću da kažem da smo mi svoja obećanja počeli izvršavati i da je to tačno. To će penzioneri saznati i osetiti. Uredba je doneta i biće isplaćena onako kako je uredba regulisala. U vezi sa novim Zakonom o PIO ili dopuna i izmena Zakona o PIO uslediće u toku ove godine. Mi smo to pripremili. Još jednom skrećem pažnju i molim da nam u tome pomognete, pošto ste obećali, zajednički smo obećali, vi u svojom kampanji, mi u svojoj kampanji - ajde da ga donesemo i da penzioneri bolje žive. Molim vas, na kraju, mi obećavamo evo - godinu dana. Neko obećava i 18 godina, pa svoja obećanja nije realizovao.
Narodni poslaniče, u svom govoru niste izrekli koji član Poslovnika u proceduri je povređen? Član 104, dobacuje narodni poslanik Momo Čolaković. Reč ima narodni poslanik Miroslav Markićević, a posle njega narodna poslanica Vjerica Radeta.
Poštovana potpredsednice, kolege poslanici, pozivam se na član 226. koji citiram, odbijte od vremena tri minuta: "Narodni poslanik ima pravo da traži obaveštenja i objašnjenja od predsednika Narodne skupštine, predsednika odbora Narodne skupštine, ministara i funkcionera u drugim republičkim organima i organizacijama, o pitanjima iz okvira prava i dužnosti ovih funkcionera, iz nadležnosti organa na čijem se čelu nalaze, a koji su mu potrebni za ostvarivanje funkcije narodnog poslanika". Smatram, shodno članu 226, da su se stekli uslovi da se pozovem na ovaj član, pa pitam nešto što je bitno za vršenje moje funkcije. Citiram: "Opštinski sud u Čačku i to sudija Vladan Filipović, u pravnoj stvari tužioca Srpskog pravoslavnog manastira Vujan, koga zastupa iguman Jova Nikitović, protiv tuženih iz društvenog preduzeća Prirodno lečilište Gornja Trepča, Republike Srbije, koju zastupa Republičko javno pravobranilaštvo i Agencije za privatizaciju Republike Srbije, Terazije broj 23-26 (da vidimo ko su ti ljudi, to bi trebalo da sluša sada gospodin Janković), radi zabrane prodaje imovine, doneo je dana 15. rešenje: usvaja se predložena privremena mera, pa se zabranjuje tuženima: Društvenom preduzeću prirodno lečilište itd, da izvrše privatizaciju ove imovine.'' Dakle, postoji državni organ koji ne poštuje sudske odluke, a ovde stalno pričamo o pravnoj državi, o zakonodavnoj, izvršnoj i razdvajanju tih vlasti. Dakle, postoji sudska odluka, ovo građani Srbije treba da znaju. Po nekom komunističkom zakonu, bandi koje su vladale posle 1945, zemlja je oduzeta manastiru Vujan. Godine 2006. je donet Zakon o restituciji i povratku imovine verskim zajednicama. To je drugi zakon na koji se pozivam pred Zaštitnikom ljudskih prava. Ništa od toga nije ispoštovano. Tražim od vas da nadležna ministarstva, državni organi, ne znam da li po Poslovniku gospodin Janković ima pravo da izađe za ovu govornicu, mislim da bi svi trebalo da izglasamo da izađe za ovu govornicu ovde, jer ima konkretan slučaj, to ću iskopirati i dati, da kaže šta je preduzeo - da li Pravoslavna crkva, da li iguman Jova Nikitović, da li oni imaju ljudska prava? Da li oni imaju ikakva prava u ovoj državi, ako opštinski sud donese privremenu meru, toliko sam pravno obrazovan da znam šta to znači, to je sudska odluka, i posle toga Agencija za privatizaciju vrši prodaju, privatizaciju, i dovodi u zabludu i čoveka, odnosno gospodu koja su kupila, možda misle da su kupili, ali konačno će valjda pravda doći. Od 1945. godine je oduzimana imovina SPC i donet je zakon 2006. godine i dalje neće da se poštuje. Da li sada mladi naraštaj u kožnim mantilima vlada državom Srbijom? Neću da verujem u to i boriću se, i Nova Srbija, do kraja protiv toga.
Molim službu Narodne skupštine da stenogram diskusije narodnog poslanika Miroslava Markićevića uputi Ministarstvu pravde i da odgovor dostavi i njemu i Narodnoj skupštini. Zaštitnik građana u svojoj osnovnoj delatnosti, po zakonu koji smo doneli, ima zadatak da štiti građane od lošeg postupanja državnih organa. Tačka dnevnog reda na kojoj se nalazimo je izbor njegovih zamenika, ali ako želi može da dobije reč kao predlagač i da učestvuje u raspravi i po ovom pitanju. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta, izricanje povrede Poslovnika.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se na osnovu člana 100. st. 3. i 4. Poslovnika Narodne skupštine. Gospođo Čomić, malopre ste, nakon moje diskusije na osnovu člana 226, pokušali da mi objasnite na koji način, u skladu sa zakonom, mogu da se menjaju narodni poslanici u Skupštini Srbije. Gospođo Čomić, za razliku od vas i gospodina građanina Nikolića, diplomirani sam pravnik i odlično znam i da čitam i da tumačim propise. Vi ste malopre rekli, to treba da se desi na sledeći način, a reći ću vam na koji način se to zapravo desilo. Desilo se tako što su se Manter, Tadić, Serž Bramerc dogovorili da ispune amanet Zorana Đinđića da se Vojislav Šešelj ne vrati živ u Srbiju. Zato im je bilo potrebno da rasture SRS. Zato su iskoristili Tomislava Nikolića, koji je pokušao neuspelim pučem da oslabi SRS, da bi Bramerc zajedno sa Pretresnim većem i ostalima u Hagu nametnuo branioca dr Vojislavu Šešelju. Nametanje branioca Vojislavu Šešelju znači njegovu smrt i to znaju svi i u Srbiji i u Hagu. To je trebalo da se desi u miru i tišini, da se oslabi SRS, da ni 50 ljudi ne izađe na ulicu da demonstrira kada se tako nešto desi i to je taj scenario. Dakle, nemojte vi, gospođo Čomić, nama da pričate o pravnom aspektu, mi govorimo o političkom aspektu ovoga što se dešava u Narodnoj skupštini. Povezujemo to zato što znamo sigurno da se radi o kontinuiranoj akciji Haškog tribunala i vlasti u Srbiji. Mi samo tražimo od Borisa Tadića, ponoviću, ukoliko misli da nismo u pravu da lepo kaže da on, ko Pinoče svojevremeno, ponavljam, rekla sam to i malopre, neka suspenduje demokratiju i neka radi šta god hoće. Dokle god se deklariše kao demokrata, a mi tvrdimo da je diktator, u obavezi je da sa funkcije predsednika DS, koja je u sve ovo umešana, i sa funkcije predsednika Srbije uradi ono što traže poslanici SRS, a to je da nam se vrate ukradeni mandati.
Narodna poslanica se pozvala na povredu procedure člana 100. st. 2, 3. i 4, koji glase da je narodni poslanik je dužan da navede koja je odredba Poslovnika po njegovom mišljenju povređena, da je citira i obrazloži u čemu se sastoji povreda, s tim što može govoriti najduže tri minuta, pri čemu se ne računa vreme potrebno za citat. Sledeći stav: "Predsednik Narodne skupštine je dužan da nakon toga da objašnjenje"; i poslednji stav: "Ako i posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine narodni poslanik ostane pri tvrdnji da je Poslovnik povređen, Narodna skupština će bez pretresa odlučiti o tom pitanju u danu za glasanje". Sadržaj vašeg govora je da se vi ne pozivate na pravne aspekte nego na političke aspekte. Pozivanje na povredu Poslovnika je proceduralni i pravni aspekt. Sve što mogu je da, poštujući član 100. stav 3, odgovaram o pravnim i proceduralnim stvarima narodnog poslanika koji se poziva na povredu Poslovnika. Na koji način ćete vi politički aspekt teme koja vas zanima obrazlagati, to nije moja nadležnost, to je vaša legitimna i legalna politička volja. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić, izricanje povrede Poslovnika.
Poštujući vaše pogrešno uputstvo, pravni aspekt onoga što ću da kažem nalazi se u članu 27. Poslovnika Narodne skupštine. Poštujući vaše uputstvo, pravni aspekt drugog dela mog izlaganja odnosiće se na čl. 225. i 226. Ako ne bih morao to da citiram, tražim dozvolu da nastavim dalje. Da krenemo na član 27. To nije povreda, gospođo Čomić. Ona je napravila jednu povredu što je dala apsolutno pogrešno uputstvo o tome kako prestaje mandat, ali nisam se javio zbog toga. Povredu člana 27. u kontinuitetu već poprilično odavno vrši predsednik Narodne skupštine. Smatram da, to je onaj drugi deo, čl. 225. i 226. mi daju za pravu da se obratim gospodinu zaštitniku građana i na kraju ću da mu predložim rešenje za tu situaciju kako da se zaštite svi građani. Znači, ovde imamo saučesništvo nekih ljudi, koji su tajna i paravojna organizacija, sa tendencijom da postanu službenici Tužilaštva Haškog tribunala ili ovog Vukčevićevog tužilaštva za ratne zločine. Znate, uvek se naježim kada kum udari na kuma. Naša istorija je puna takvih događaja. Kada kum udari na kuma, tu ne bira sredstva. Ovih dana imamo to, međutim, Tadiću odgovara ta situacija. Odgovara mu ta situacija, pa mu odgovara situacija da taj pošalje i celu SRS u zatvor. Ko to omogućava? Predsednik Narodne skupštine koji na najgrublji mogući način krši Poslovnik Narodne skupštine. Gospodine Jankoviću, neću kao neki ovde da kažem naš potpredsednik Vlade, pa doneta uredba, pa mi garantujemo, poslanici garantuju da će da se sprovede uredba. Molim vas, to je priča za malu decu. Gospodine Jankoviću, mislim da u sklopu vaših nadležnosti postoji mogućnost da obavežete Narodnu skupštinu, u onom upravnom delu, da svaki poslanik dobije ogledalo i da na tom ogledalu dole piše narodni poslanik, pa kada se pogleda da vidi da je stvarno narodni poslanik. Sećam se, nekada je svojevremeno DS stalno govorila mi smo DS, kao dete kada nacrta konja, pa nije konj onako kao konj, oni ispod napišu konj. Umesto DS treba da stoji narodni poslanik Napred Srbijo, jer jedino u ogledalu oni mogu da budu narodni poslanici. Nema drugog mesta gde mogu da budu. Istupili su iz političke stranke. Gospođa koja predsedava je omogućila, kaže, dovoljno je da petoro napišu da su poslanička grupa, oni su poslanička grupa. Kome to priznaje? Onima koji su se najviše borili da stranke postanu vlasnici mandata, pa je bio metodika jedan, sad imamo metodiku dva. Kome odgovara: Haškom tribunalu i Borisu Tadiću.
Narodni poslanik Zoran Krasić je postavio pitanje po članu 226. zaštitniku građana Saši Jankoviću koje se, koliko sam razumela, ticalo nabavke ogledala. Narodni poslanik dobacuje - da li hoće da mu objasnim, da nisam razumela. Možemo da pogledamo stenogram. Dakle, u delu govora koji se ticao pozivanja na član 226. suština je bila o potrebi da narodni poslanici imaju ogledala, a da to obezbedi Saša Janković, kao zaštitnik građana, koji je tu da štiti građane od lošeg postupanja državnih organa i organa uprave. Narodna poslanica Nataša Jovanović dobacuje - i lažnih poslanika. Molila bih vas da se odlučite: da li hoćete povredu procedure i poštovanje Poslovnika ili hoćete političke rasprave, ili hoćete oba, ili hoćete da samo poslanici SRS imaju prava da kažu šta hoće i da efekat njihovih reči ostane i u sali i u prenosu. Ovo poslednje ne može po Poslovniku. Dakle, ogledalo, s obzirom na dobru saradnju narodnog poslanika Zorana Krasića i mene, i kao poslanice i kao predsedavajuće, pokloniću mu koliko sutra. Pitanje po stavu 4. člana 100. o tome da li ste zadovoljni biće postavljeno kada poslanici koji su se već javili da izreknu povredu Poslovnika dobiju reč po istom članu 100. stav 1. Narodni poslanik Tomislav Nikolić, povreda Poslovnika.
Dame i gospodo narodni poslanici, neću naravno svaki put da odgovorim ovima koji dobijaju instrukcije da me napadaju, a jedna stvar treba da vam bude jasna. Dame i gospodo narodni poslanici, tužilaštvo Haškog tribunala podnelo je zahtev da se nametne advokat branilac Vojislavu Šešelju. Kakve to veze ima sa mnom? Ako nas je samo 20 otišlo iz SRS, kako to da će vas samo 50 biti na mitingu podrške Vojislavu Šešelju? Mandat pripada meni, držim ga u džepu. Ako hoću da vam ga vratim, vratiću vam ga, ako neću, neću da vam ga vratim. Ali, nemojte da mi kažete da će Boris Tadić da bude demokrata ako odluči da vam vrati mandate. U državi u kojoj predsednik republike odlučuje ko će da drži mandate nema demokratije nego ima samo diktature. Ono što je najvažnije, drage moje dame i gospodo, u vreme dok sam odlučivao o tome kako ćete da se ponašate, visoki funkcioneri stranke nisu nosili žute majice kao danas.
Narodni poslanik Tomislav Nikolić nije istakao koji je član povređen. Narodni poslanici dobacuju sa pitanjem - koji član? Poštujući dogovor da poslanik koji traži povredu Poslovnika može u bilo kom trenutku da kaže na koji član Poslovnika se proceduralna primedba odnosi, to pitanje postavljam u trećem minutu izlaganja svakog poslanika. Možete proveriti po stenogramu. Narodni poslanik Tomislav Nikolić je svoje izlaganje završio pre nego što je Poslovnikom obezbeđeno vreme za isticanje povrede Poslovnika i zato je pitan, kao i narodni poslanik Momo Čolaković, kada je već završio svoje izlaganje. Reč ima narodni poslanik Srđan Spasojević, isticanje povrede Poslovnika, a posle njega narodni poslanik Nikola Savić.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi predsedavajući, javio sam se po članovima 225. i 226. Prilikom izlaganja po Poslovniku zamenika šefa poslaničke grupe Miroslava Markićevića dobili smo obaveštenje da nije bilo tona ponovo u direktnom prenosu i kad su neki poslanici koji su posle njega govorili.Dakle, obavešteni smo da ponovo nije bilo tona u direktnom TV prenosu ovog zasedanja. Postavlja se pitanje da li je ovo sada postao neki manir kada neko od poslanika Nove Srbije izlazi za ovu govornicu i daje važna obaveštenja za građane Srbije. Vi znate da smo pre izvesnog vremena imali izuzetno neprijatnu situaciju, kada je šef poslaničke grupe Nove Srbije Velimir Ilić ovde govorio takođe nije bilo prenosa. Evo sada je i njegov zamenik Miroslav Markićević govorio, opet nije bilo tona. Tražim obaveštenje od predsedavajućeg, od predsednika Narodne skupštine, da budemo obavešteni zbog čega ponovo nije bilo tona kada govori neko iz Nove Srbije. Ovo je već drugi put u vrlo kratkom periodu da se ponavlja ista situacija. Dakle, Velimir Ilić je skoro govorio, nije bilo tona, evo sada gospodin zamenik predsednika Miroslav Markićević izuzetno važnu temu je pokrenuo pred našim zaštitnikom građana, takođe nije bilo tona. Tražim hitno obaveštenje o tome.
Molim službu Narodne skupštine i sekretara Narodne skupštine da odmah zatraže obrazloženje od službe tehnike RTS i da u pismenom obliku to obaveštenje bude dostavljeno i narodnom poslaniku Srđanu Spasojeviću i Narodnoj skupštini. Otvorenost i direktan prenos zasedanja je zajedničko nasleđe i mogu samo da izrazim svoju nadu da se radi zaista o tehničkoj omašci, kao što je bilo i dvadesetak sekundi za vreme izlaganja šefa poslaničke grupe Nova Srbija, Velimira Ilića, na prethodnoj sednici. Reč ima narodni poslanik Nikola Savić, izricanje povrede Poslovnika, pa narodni poslanik Dragan Todorović.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po Poslovniku, čl. 23. Drugi mandat sam narodni poslanik u ovoj skupštini, ali neke stvari ni do današnjeg dana mi nisu jasne, barem kada je u pitanju ovaj pomenuti član 23. Citiraću prvi stav ovog člana 23, naravno, ovaj član se odnosi na formiranje poslaničkih grupa, a koji kaže: "U Narodnoj skupštini obrazuju se poslaničke grupe po pravilu najkasnije 7 dana od dana izbora predsednika Narodne skupštine". Predsednik Narodne skupštine izabran je već odavno, a nedavno je formirana nova poslanička grupa Napred, Srbijo. Ako ovaj član kaže po pravilu i kada se nešto kaže po pravilu, to znači da sve ostalo mimo tog pravila predstavlja izuzetak. Ovde je jasno da je napravljen izuzetak. Kada se pravi izuzetak mimo pravila, onda svaki izuzetak mora dobro i valjano da se obrazloži kako bi svima bilo jasno. Predsednica Narodne skupštine do dana današnjeg nije dala valjano obrazloženje zbog čega se odstupilo od ovog člana i zbog čega je formirana poslanička grupa Napred, Srbijo. Zato, u skladu sa članom 225. i 226. i u vezi člana 23, tražim objašnjenje od predsednika Narodne skupštine vezano za ovo o čemu sam govorio.
Formiranje poslaničkih grupa po čl. 23. je teklo od trenutka konstituisanja novog saziva Skupštine, a nakon izbora 11. maja, i u zakonskom roku, prvom, od sedam dana, možete i sami da proverite koliko je poslaničkih grupa bilo i koliko je poslaničkih grupa, zaključno sa poslednjom poslaničkom grupom Napred, Srbijo, formirano u Narodnoj skupštini po članu 23, koliko ih je formirano nakon tog prvog roka kada su formirane prve poslaničke grupe. Pretpostavljam da vi taj podatak imate, s obzirom na iskustvo narodnog poslanika. Ni prva, ni poslednja poslanička grupa koja je formirana na osnovu člana 23. Reč ima narodni poslanik Dragan Todorović, posle njega narodni poslanik Momir Marković, izricanje povrede Poslovnika.
Dame i gospodo narodni poslanici, povređen je član 101. stav 2, da ga citiram - ukoliko se uvredljivi izrazi odnose na poslaničku grupu, odnosno poslaničku stranku čiji narodni poslanici pripadaju toj poslaničkoj grupi, u ime poslaničke grupe pravo na repliku ima predsednik poslaničke grupe. Vratio bih se na jednu izjavu koja je izrečena za govornicom da je u vreme kada je Tomislav Nikolić bio šef poslaničke grupe SRS da mi nismo oblačili žute majice. Hteo bih, zbog Tomislava Nikolića i zbog javnosti Srbije, da kažem da to nije istina. Taman posla, mi smo demokratska stranka u kojoj imamo mogućnosti da izražavamo svoja mišljenja, svoje stavove, da se suprotstavimo. Taman posla da pripadamo stranci u kojoj nam neko naređuje kako ćemo da se oblačimo. To kako ćemo da se oblačimo, to je stvar naših materijalnih mogućnosti pre svega, druga stvar je stvar ukusa ili kod nekih i saveta, neki pribegavaju i pomoćnicima u tom pravcu, to su tzv. stilisti koji se brinu za stajling, jer misle da je to osnovna stvar u životu, kad dođete do mogućnosti da pratite određene trendove. Rekao bih nešto drugo što je mnogo važnije. Svi mi možemo da se obučemo u žuto ili bilo koju drugu boju, to je potpuno druga stvar. Ono što je mnogo bitnije i važnije šta mi zastupamo, za šta se zalažemo i šta je pozadina svega toga. Podsetiću vas šta znači samostalnost i šta znači neki sopstveni pravac i put. Sećate se petka, kada je trebalo da se sastane Administrativni odbor i da se oduzme imunitet nekim sudijama vezano za postupak koji je pokrenut. Tada ste vi iz "žutog" preduzeća zamolili SRS, s obzirom na probleme koje imate, da omogućimo da se prekine sednica, da zaseda Administrativni odbor, da se donese odluka na Administrativnom odboru, da se nastavi sednica i da se oduzme imunitet tom sudiji. Rekli smo da nema nikakvih problema. U našem je interesu da se borba protiv kriminala i korupcije sprovodi na svim nivoima, ali smo tražili jedan uslov, da Tomislav Nikolić ne predsedava Administrativnim odborom. Šef poslaničke grupe DS je rekao - nema nikakvih problema, završena stvar. Sad vi svi procenite kakav je to čovek koji sebi to dozvoljava...(Predsedavajući: Tri minuta i trideset sekundi.) izvinjavam se, u pravu ste... koji sebi dozvoljava da mu neko naređuje kada će predsedavati Administrativnim odborom, a kad neće. To je osnovna stvar. Predsednik na daljinsko upravljanje, na upravljanje iz zgrade preko puta. To je ono što je problem, a ne kako ćete da se oblačite... (Predsedavajući: Četiri minuta.)... i šta ćete da mislite.
Narodni poslanik Dragan Todorović izneo je povredu drugog stava člana 101, koji glasi: - ukoliko se uvredljivi izrazi odnose na poslaničku grupu, odnosno političku stranku, čiji narodni poslanici pripadaju toj poslaničkoj grupi, u ime poslaničke grupe pravo na repliku ima predsednik poslaničke grupe. Sledeći stav je da odluku i u slučajevima iz st. 1. i 2. (na stav 2. se narodni poslanik pozvao) donosi predsednik Narodne skupštine i da replika ne može trajati duže od tri minuta. Narodni poslanik Dragan Todorović je odlukom predsedavajućeg, dakle mojom odlukom, dobio pravo na repliku i to je diskreciono ... (Dragan Todorović, sa mesta: Reklamirao sam Poslovnik.) Narodni poslanik Dragan Todorović pozvao se na stav 2. člana 101, koji kaže da je povređeno pravo na repliku i donela sam odluku da mu se pravo na repliku odobri, bez obzira što je dogovor i uobičajeno kod nas da oni koji su istakli povredu Poslovnika dobiju reč pre onih koji traže repliku. Dakle, narodni poslanik Dragan Todorović se ili pozvao na pogrešan član, ili nije hteo repliku, ili je hteo povredu Poslovnika zato što neko drugi nije dobio repliku, ali pretpostavljam da smo se razumeli. (Dragan Todorović, sa mesta: Tražićemo mišljenje od Administrativnog odbora.) Narodni poslanik Dragan Todorović dobacuje da ćemo zatražiti mišljenje od Administrativnog odbora. Molim službu Skupštine da ovo uđe u stenogram i uputi se kao zahtev za rad neke od prvih sednica Administrativnog odbora. Reč ima narodni poslanik Momir Marković, povreda Poslovnika, pa narodni poslanik Sulejman Spaho, povreda Poslovnika, pa narodni poslanik Zoran Krasić, povreda Poslovnika, narodna poslanica Gordana Pop-Lazić, povreda Poslovnika, narodni poslanik Tomislav Nikolić, povreda Poslovnika. Molim potpredsednicu Narodne skupštine da mi pomogne u vođenju sednice sa imenom narodnog poslanika koji se prijavio za povredu Poslovnika. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Kad bi znala kako se zove.) Narodni poslanik dobacuje da potpredsednica ne zna kako se zovu. (Nataša Jovanović, sa mesta: Gospodin se zove Slobodan Vuković, a ovaj koji dobacuje, ne znam kako se zove).
Dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram grubo i permanentno kršenje člana 23. poslovnika o radu Narodne skupštine. Pre nego što pređem na to, da kažem da više neću ulaziti u polemiku sa gospodom iz PUPS, jer su oni bukvalno potvrdili sve ovo što sam rekao, da su samo obećavali i sada čak kažu - mi obećavamo samo godinu dana, a neki su obećavali 18 godina. Znači li to, gospodo, da vi tražite pravo da još 17 godina obećavate penzionerima. Obećavali su mnogi drugi, obećavao je dosadašnji predsednik poslaničkog kluba SRS gospodin Tomislav Nikolić Kosovo u sastavu Srbije, Srbija bez Kosova nikad u Evropu itd. Međutim, da se vratimo na član 23, da ga citiram u celosti, da pokušamo da rastumačimo šta kaže taj član. Kaže: ''U Narodnoj skupštini obrazuju se poslaničke grupe, po pravilu najkasnije sedam danaod dana izbora predsednika Narodne skupštine.'' Računa se da je sedam dana dovoljno posle izbora predsednika Narodne skupštine da poslaničke grupe od stranaka koje su ušle u parlament formiraju svoje poslaničke grupe. Računa se da i oni koji imaju manje od pet poslanika mogu dotle da se dogovore i da formiraju poslaničku grupu. Kaže: ''Poslaničku grupu čine narodni poslanici jedne političke stranke, druge političke organizacije ili grupe građana koja ima najmanje pet narodnih poslanika.'' Smatralo se da može i grupa građana da se pojavi na parlamentarnim izborima i da osvoji dva-tri poslanička mandata i da kao takva priđe nekoj poslaničkoj grupi i sa njom formira poslaničku grupu. Stav 3: ''Poslaničku grupu od najmanje pet članova mogu udruživanjem da obrazuju i narodni poslanici političkih stranaka, drugih političkih organizacija ili grupa građana koji imaju manje od pet narodnih poslanika.'' Upravo sam u prethodnom delu objasnio ovo formiranje poslaničkih grupa od poslanika političkih stranaka i drugih organizacija koji imaju manje od pet. Poslanička grupa se konstituiše tako što se predsedniku Narodne skupštine itd. Dakle, gospodo, u članu 23. piše - stranke, političke organizacije, grupe građana koje su učestvovale na parlamentarnim izborima. Danas imamo situaciju da se poslanicima predstavlja jedna grupa građana koja nije učestvovala na parlamentarnim izborima, ni kao grupa građana, ni kao politička stranka, ni kao politička organizacija... (Predsedavajuća. Tri minuta i 30 sekundi.) Zahvaljujem.
Na osnovu člana 23. je, nakon prvog formiranja poslaničkih grupa sedam dana nakon izbora predsednice Narodne skupštine, formirano još pet poslaničkih grupa. Poslanička grupa ''Napred, Srbijo'' je šesta koja je formirana od roka od sedam dana koji prvi stav opisuje u članu koji ste citirali. Mislim da nema povrede prvog stava tog člana i da je formiranje poslaničkih grupa uobičajeno u našoj Skupštini, a po proceduri i po načinu na koji je to propisano Poslovnikom Narodne skupštine, član 23. Reč ima narodni poslanik Sulejman Spaho, povreda Poslovnika, a posle njega narodni poslanik Zoran Krasić.
Dame i gospodo narodni poslanici, pozivam se na član 225. Poslovnika Skupštine. Pred deset minuta sam dobio telefonski poziv, ne ovog puta da mi neko preti, nego se javila Milena Stepanović, školski pedagog OŠ ''Petar Tasić'' Lešnica kod Loznice. Ona je posle 30 godina dobila otkaz samo zato što je ukazivala na nerad direktora škole, normalno i školskih inspektora. Pošto je gospodin Janković ovde, a zaštitnik je građana, obraćam se vama. Imamo ovde materijal, pa ću vam ga najverovatnije posle dati, a obraćam se vama, takođe i Ministarstvu prosvete, a posebno ministru Žarku Obradoviću, koji je u više navrata rekao da će da zaštititi radnike prosvete u ovakvim trenucima. To je samo jedan razlog kakav je donet Zakon o školstvu, tako da zakon koji je doneo Gašo Knežević daje mogućnost direktorima da uvedu samovolju i mogu na sve načine da radnicima daju otkaz u onom trenutku kada im se oni ne sviđaju zbog iznošenja istine prema njima. Što se tiče ovih stvari, takođe, rekla mi je i Milena Stepanović i njena cela porodica da je ovo što su uradili Tomislav Nikolić i njihova grupa sramota i bezobrazluk.
Kršenja prava iz radnog odnosa, a na čega se odnosilo izlaganje narodnog poslanika Sulejmana Spahe trebalo bi Ministarstvu rada ili Inspekciji rada, ako se slažete, isto kao i Ministarstvu prosvete, s obzirom da ste u izlaganju naveli samo Ministarstvo prosvete da tražite odgovor. Mislim da će se ono oglasiti nenadležnim, zato vas pitam sa mesta, jer niste u izlaganju naglasili da se radi o Inspekciji rada i Ministarstvu rada. Da li želite da se i njima uputi stenogram vašeg izlaganja? Zahvaljujem. Odgovor da bude dostavljen narodnom poslaniku i Narodnoj skupštini. Reč ima predlagač, zaštitnik građana, Saša Janković. Izvolite.
Gospođo predsedavajuća, gospodo narodni poslanici i poslanice, vi danas raspravljate o izboru zamenika zaštitnika građana. Zahvalan sam na svakoj reči, na svakoj sugestiji, na svakom predlogu, na svakoj informaciji koju ste mi dali tokom današnjeg zasedanja. Bilo je nekih pitanja i rekao bih da je možda momenat da na neke od njih odgovorim ili da dam odgovarajuću informaciju. Jedno od pitanja koje se postavilo vezano za zamenike zaštitnika građana, odnosno realno je postavljeno u odnosu na opravdanost zakonske odredbe da to ne moraju biti pravnici. Želeo bih da kažem da ombudsman svugde u svetu, pa i u Srbiji, nije advokat građana, dakle, ne zastupa njihov interes pred bilo kojim drugim organom već pritužbu građana objektivno, nepristrasno ispituje da li je ta pritužba osnovana, da li je državni organ uprave postupao korektno, savesno, i ako nije, predlaže način za ispravljanje te nepravilnosti. Ombudsman u većini zemalja u svetu nisu pravnici, zato što mi pravnici nekada težimo da posmatramo stvari sa čisto formalnog stanovišta. Ombudsman ima mogućnost da kada proceni da, iako formalno pravo nije prekršeno, sadržinski, pravo građana jeste prekršeno, tada je u stvari to suština mog posla, da reagujem i da tražim da se ispuni suština, a ne da se zaklanjanjem iza pravne norme obezbedi zaštita za onog ko ne radi savesno svoj posao. U ovom domenu ne bih kritikova zakon, ne bih predlagao nikakve izmene u tom pogledu. Podsećam, takođe, da su zamenici ombudsmana moji zamenici koji po slovu zakona meni pomažu u radu, a da su svi pravni aspekti svakog pitanja koje se pred nas postavi obrađeni u stručnoj službi, koja po saglasnosti Narodne skupštine Republike Srbije treba da broji 63 čoveka i žene, četiri zamenika i moju malenkost. Pomenuto je i nevladin sektor, nevladine organizacije. Želim odavde jasno da kažem da ne smatram da su nevladine organizacije zlo, ne smatram da činjenica da zamenici zaštitnika građana imaju u svojim biografijama i referenci iz nevladinih organizacija, da je loša, naprotiv. Svuda u svetu glavna snaga iza ombudsmana je javnost, nevladin sektor i parlament. Nadam se da ću onim što radim i što sam uradio i što će moji zamenici raditi imati jaču podršku od vas. Mnoštvo pitanja koje ste pokrenuli, na njih stav zaštitnika građana već možete naći u godišnjem izveštaju Narodnoj skupštini koji sam podneo, kako to zakon zahteva, zadnjeg dana marta i koji je objavljen u Službenom glasniku Republike Srbije. Tu je niz pitanja o kojima ste pričali, a pre svega iz oblasti ekonomskih i socijalnih prava, tu je niz pitanja iz oblasti slobode udruživanja. Želeo bih zaista da nađete vremena i da o tom izveštaju razgovaramo, i da nađemo način kako da ono što je u njemu i ono što ste vi sami konstatovali, sprovedemo u praksi unapređivanjem rada organa državne uprave. Spomenuto je pitanje prostora. Moram zaista da kažem, i to je nešto što je u godišnjem izveštaju rečeno, da ne samo zaštitnik građana nego sve nezavisne državne institucije koje imaju značajna ovlašćenja u oblasti zaštite prava ili borbe protiv korupcije ne rade u odgovarajućim uslovima. Rekao sam i napisao da je u velikoj meri, i to napisao vama, narodnim poslanicima, da je u velikoj meri to posledica upravo korupcije, nerada, samovolje i birokratskog lošeg načina ponašanja, zbog koga upravo građani Srbije u svojim kontaktima sa državnom upravom takođe ispaštaju. Molim vas da vi meni pomognete, kao što to i treba da bude, kao što parlament i treba da bude podrška zaštitniku građana i da se sa tim pitanjem zajednički izborimo. Pomenuto je pet oblasti za zamenike zaštitnika građana i četiri zamenika. Rekao sam da je to nelogičnost koju ćemo, nadam se, u narednom periodu na osnovu amandmana koji ću podneti ispraviti, ali neće se osobito u kvalitetu biti lišene zaštite pred institucijom zaštitnika građana, jer u svakodnevnom kontaktu svi moji zamenici i ja se bavimo tim pitanjima intenzivno. Neka konkretna pitanja su mi postavljena. Koristim priliku i sada da kažem da zakon zahteva od mene da za svaku konkretnu povredu prava građana tražim od građana da prvo pokrenu sve redovne pravne lekove. Međutim, na osnovu velikog broja slučajeva koje imam, a moj posao i posao mojih saradnika je da od ujutru do uveče slušamo ono što građani smatraju za nepravdu, mi smo već došli do stava da će svaki put kada nadležni sud donese presudu, koja je važeća, koja je konačna, a organ državne uprave ne sprovodi tu presudu, iako građanima stoji na raspolaganju i pravo da traže novu sudsku zaštitu i da pokrenu krivični postupak protiv onog koji ne sprovodi sudsku presudu, u svakom slučaju, svaki takav slučaj koji se nađe pred mojom institucijom ili za koji saznam, mi ćemo, naš stav je, pokrenuti postupak, a tako i u ovom slučaju koji je iznet. Međutim, ponavljam, zaštitnik građana nije advokat u smislu zaštite prava jedne stranke, već kao i uvek što radimo, razmotrićemo i odgovor organa i proceniti da li je zaista došlo do samovolje. U momentu dok mi pričamo, sada je jedan čas, reći ću vam da je sigurno, ako je prosek ono na šta se možemo pozvati kao pravilo, najmanje 10 građana je danas već podnelo pritužbu zaštitniku građana. Molim vas još jednom da pomognete da izborom zamenika zaštitnika građana mi sami budemo efikasniji i brži u rešavanju onih problema zbog kojih nam se građani obraćaju. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić, povreda Poslovnika, a posle njega narodna poslanica Gordana Pop-Lazić, povreda Poslovnika.
Mada, gospođo Čomić, vi kada predsedavate vrlo čudno primenjujete taj poslovnik, neću na kraju da kažem koji je član Poslovnika, već ću biranim rečima da vam kažem da se ne pozivam na član 104. nego na član 27. Poslovnika Narodne skupštine. Gospođo, vi ste prekršili član 27, ne član 104. Pošto niste mogli da protumačite ono što sam predložio, pa ste navodili neke članove, 226. i ne znam koje, našli ste za shodno da budete duhoviti i da zasmejete DS. Uspeli ste. Rekli ste da ste to sve protumačili tako što ćete da mi kupite ogledalo. Gospođo Čomić, da sam ja to, kojim slučajem, rekao da ću vama da kupim ogledalo, da se vi pogledate, verovatno bih vas uvredio i verovatno bi to izazvalo buru opravdanog reagovanja od strane nekih poslanika. Naravno, ipak vodim računa u tim diskusijama, koje su možda malo i vrcave, možda malo i nerazumne, ali se uvek trudim da sve bude jasno najobičnijim građanima koji razumeju ovaj naš jednostavan srpski jezik. Malopre je jedan građanin ovde izašao i dobio veliki aplauz "žutog preduzeća". Naročito je dobio aplauz ili, da budem precizniji, naročito dobija aplauze od kada ga je ispustio Boris Tadić. Kad nešto Boris Tadić ispusti, naravno da to može da bude žuto. Doduše, malo i smrdi, ali je žuto. Tu smo definitivno oko boja. Mada, pošto upražnjavate kolestone, preporučujem vam koleston peticu, da biste se lepše uniformisali i da vas samo jednu stvar obavestim: mandati nisu u džepu. Ako gurnem ruku u moj džep i nešto izvadim, možete da tumačite šta bi to bilo, ali nikako neće biti mandat. Nemojte da vređate Narodnu skupštinu time što tvrdite da se mandati nalaze u džepu. Znači, gospođo Čomić, nemojte da se sekirate. Tom neumesnom šalom niste promenili moj odnos prema vama. Mislim da je ipak bolje i za vas i za mene da ste povredili član 27, a ne 104.
Član 27. na koji se pozivate da je povređen, mogu samo da vas pitam da li želite da se o tome izjasni Skupština u danu za glasanje? Ne želite. Što se tiče prethodnih opaski, možemo zajedno da pročitamo stenogram vašeg izlaganja i mog odgovora i da vidite da se pitanje iz člana 226. uglavnom odnosilo na predmet o kojem sam vam kasnije dala informaciju. Narodna poslanica Gordana Pop-Lazić, povreda Poslovnika, a posle nje narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo predsedavajuća, zbog javnosti želim da citiram član 104. i član 23. Ustava Republike Srbije, pa da mi to vreme ne računate u ovo moje izlaganje. Dakle, zaustavite vreme. Član 104. govori o tome da narodni poslanici imaju dužnost da poštuju dostojanstvo Narodne skupštine; narodni poslanici dužni su da se jedni drugima obraćaju sa uvažavanjem i da nije dozvoljeno korišćenje uvredljivih izraza, kao ni iznošenje činjenica i ocena koje se odnose na privatni život drugih lica. Jedan građanin koji je za ovom govornicom izneo neke činjenice vezane za oblačenje pojedinih narodnih poslanika, koji sebe hoće da predstavi kao demokratu, a koji sada sam tvrdi da je bio, u stvari, autokrata, jer je naređivao i kako moramo da se oblačimo, i kako da se češljamo, i u koju boju kosu da farbamo, izneo je ovde nešto što je uvredilo neke narodne poslanike, obzirom da smo se mi oslobodili te autokratije i da smo mi sada, u suštini, prava demokratska stranka unutar same stranke. Zašto sam tražila da se pročita i član 23. Ustava? To je u poglavlju: Ljudska prava i slobode. Dakle, ''ljudsko dostojanstvo je neprikosnoveno i svi su dužni da ga poštuju i štite''. To smo preslikali i u Poslovnik Narodne skupštine. "Svako ima pravo na slobodan razvoj ličnosti, ako time ne krši prava drugih zajemčena Ustavom". Dakle, niko ne spori pravo gospodinu Nikoliću da se bavi čime hoće, da osniva udruženja, da se učlani u udruženje golubara, udruženje građana koji peku rakiju. Jedino što ne sme, ne sme da čuva ovce, niti iko sme da mu poveri da čuva ovce, jer može da se desi da ih izgubi ili, ne daj bože, ukrade, kao što je ukrao one ostavke koje smo mu mi dali. Ima pravo da se školuje, može da stekne i diplomu visoke stručne spreme, pod uslovom da upiše neki fakultet, recimo "Singidunum" ili Karić univerzitet, ili tako nešto. Čitajući malo više ovaj Ustav, koji smo mi svojevremeno doneli, shvatam zašto je gospodin Nikolić samo sebe kooptirao u onaj Odbor za ustavna pitanja i nikog drugog od nas poslanika Narodne skupštine, a to je i te kako u vezi sa svim ovim što se sada dešava oko krađe mandata poslanika SRS. Vaš mandat, gospodine Nikoliću, ne pripada vama, već SRS. I moj mandat pripada SRS. Imala sam poverenja i dala vam svoju ostavku na čuvanje unapred, vi ste mi je ukrali. To ćemo razrešiti na sudu vi i ja. Možda će i drugi poći mojim putem, ne znam, ali to je pokazalo kakav ste čovek u suštini. Prekršili ste svojim delovanjem otkako ste izbačeni iz SRS član 41.Ustava. Govorim zbog toga što nam je ovde prisutan upravo čovek koji bi trebalo da se brine o zaštiti svih tih prava građana, a to je pravo koje se tiče tajnosti pisama i drugih sredstava komunikacija koji su, kako kaže Ustav, nepovredivi. Jednog dana objavićemo, gospodinu Nikoliću, sve te stenograme, kada fala bogu Vojislav Šešelj dođe živ i zdrav u zemlju, izaći će još jedna knjiga od 1000 strana, 2000 strana, možda će tu i Tomovi da budu, svih tih nekih transkripata i razgovora, ali bi bilo dobro da i vi objavite te svoje razgovore koje ste imali i sa predsednikom stranke, i sa mnogima drugima kod kojih ste išli, sve svoje razgovore, pa da javnost prosudi onda ko laže. Ako koza laže, što kažu, rog ne laže. (Predsedavajuća: Četiri minuta.) Nas je ovde mnogo koji smo bili prisutni oko mnogih razgovora koje vi sada predstavljate na sasvim drugi način. Moja vam je preporuka - dajte sada malo, imate vremena, doškolovavanja. Ipak je ta vaša partija bila partija školovanih ljudi, doduše osnovana od kralja Milana, da bi uništio Radikalnu stranku, kao što je sada osnovana od kralja Tadića, da bi opet oslabio Radikalnu stranku.
Imate četiri minuta i 30 sekundi govora. Molim da privodite kraju. Pozivanje na poštovanje dostojanstva Narodne skupštine podrazumeva da se dostojanstvo Narodne skupštine poštuje poštovanjem odredbi Poslovnika koje određuju kolika je dužina vremena za izricanje povrede Poslovnika. Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, ima ovde ljudi s kojima ne želim da polemišem pošto će mi trebati kada uskoro povedemo Srbiju napred. Ali, moj mandat je u mom džepu, a vi kako god to hoćete da tumačite, tumačite. Ti Gordana više nećeš imati na čijem ramenu da plačeš kada te pritisnu izneverene ljubavnice ili one koje to nisu ni postale. (Nataša Jovanović sa mesta: Sram te bilo, žena udovica, đubre jedno.) Nisam mislio da Gordana ima ljubavnice, nego - nečije ljubavnice. Dakle, teško je ljudima koji su odrasli u patrijarhatu da prihvate matrijarhat. Tu razumem jednog od poslanika koji je malopre izašao da mi govori o tome - kako postoji demokratija u SRS, pa ste čak svi vi potpuno slobodni da obučete šta god želite, što je naravno sasvim tačno, ali kako onda da vam padne istog dana na pamet da obučete majice sa Šešeljevim likom? Kakva li je to koincidencija da nas 78 obučemo jednog dana svi iste majice? Zar je moguće da nam niko nije rekao šta ćemo jednog dana da obučemo - jeste bogami, govorio i mi smo to ispunjavali, zato što i to smatramo delom obaveza prema svojoj poslaničkoj grupi. Što se tiče Administrativnog odbora, dame i gospodo narodni poslanici, situacija je bila takva da je SRS rekla - ako predsedava Tomislav Nikolić nećemo učestvovati u skidanju imuniteta sudiji i nećemo vam dati da nastavite sednicu skidanjem imuniteta. Onda sam prihvatio da ne predsedavam tom sednicom da bi taj imunitet sudije bio skinut. Nisam predsednik na konopac i na dugme. Ako se sada dogovorimo da nikada više ne ustupim ... Znam kako vam je, gospodine Todoroviću. Jedino mi je vas ovde žao. Pogledajte koliko cenite one ljude kojima ste okruženi - vrlo dobro znam da ih ne cenite uopšte. Dakle, ako se sada dogovorimo da više nikada ne odustanem od predsedavanja - neću više nikada da odustanem. Ako ponovo postavite uslov da neka pravda bude sprovedena, a da ja ne predsedavam - ponovo ću da odustanem da predsedavam. Znam da vas drži još uvek nekakva imaginarna veza, imaginarni strah. Mnogi ste počeli da me mrzite za noć. Ja vas ne mrzim. Tebe Gordana nikada ne bih gledao sa toliko mržnje kao ti mene. (Gordana Pop-Lazić, sa mesta: Ti si nas izdao.) Ja tebe nisam izdao, Gordana. Ti si izdala sebe. (Predsedavajući: Tri minuta. Molim vas, držite se odredbi Poslovnika.) Ti si se žalila da ti predsednik stranke proverava svaki ugovor u opštini. Ko laže - nemoj da ruča, eto. Dakle, nemam uopšte problema sa onim što sam uradio. Vi imate problema sa onim što niste uradili, sa onim što sada radite, a ne vodi vas nigde. Lepo vam kažem, ostavite nas tamo, obratite se institucijama da reše sudbinu mandata. Nemojte se obraćati Borisu Tadiću, nije on taj. Ne daj bože ako Boris Tadić treba da reši sudbinu ovih mandata, onda ovo nije država, onda vi svesno prihvatate da budete najbolji saradnici Borisa Tadića. Možda ćete mu reći - uzmi im te mandate pa ćemo prekinuti opstrukciju. Možda se vi tako bavite politikom. (Predsedavajući: Vreme je četiri minuta.) Završavam, izvinjavam se. Šta sam sve pretrpeo, evo više neću ni da se javljam danas. Ali samo da znate, imate ovde poslaničku grupu Napred, Srbijo, imate Srpsku narodnu stranku, prihvatajte tu činjenicu. Prihvatite tu činjenicu. Mi ćemo i posle sledećih izbora biti ovde, za vas nisam siguran.
Reč ima narodni poslanik Slobodan Vuković, isticanje povrede, zamenica šefa poslaničke grupe Gordana Pop-Lazić, pravo na repliku na izlaganje narodnog poslanika Tomislava Nikolića.
Mislim da je logično, gospođo predsedavajuća, da se javim za repliku. Nisam kao žena uvređena zato što to što gospodin Nikolić zaista misli o meni, meni je sasvim svejedno. Imam ovde puno kolega koji me poznaju dugi niz godina, imam prijatelje van stranke, imam familiju, imam troje dece, udovica sam i što se tiče bilo kakvih ljubavnika, to svi ovde znaju, pa i gospodin Nikolić u čiju kuću smo ulazili moj pokojni muž i ja, da sam jedna poštena žena, bila odana 30 godina svom suprugu. Bio je i na sahrani mog supruga. Ali, gospodine Nikoliću, neću da pričam koliko ste puta vi na mom ramenu plakali zbog mnogih problema koje ste imali sa svojim ljubavnicama i zbog svoje supruge. Prema tome, vaša bojazan koliko će se ljudi pojaviti na nekom mitingu koji će SRS održati po pitanju Vojislava Šešelja ili bilo kom drugom pitanju biće u vezi sa vašom potencijom, mislim na političku potenciju, koja je sada možda nešto veća nego što vi mislite, ali do sledećih izbora i jedna i druga potencija će biti na veoma niskom nivou.
Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Da jednu stvar raščistimo. Vi ste veoma školovana žena, gospođo Pop-Lazić. Nisam uopšte rekao to na šta ste vi reagovali. Molim vas, pazite vi šta slušate. Dakle, veoma sam jasno rekao - da vam je veoma teško što će vam sad komandovati nečije ljubavnice, ili ostvarene ili neostvarene, i nisam uopšte mislio na pokojnog Slobodana. Nemojte, molim vas, i njega, i njegovu decu, i vas poštujem. Evo, nije mi lako, nije mi prijatno, nije ... Žao mi je što ste to tako shvatili, uopšte nisam mislio tako. Ko je pratio video je da nisam to mislio. Pomogla vam je koleginica da pogrešno shvatite. Zaista nisam želeo nijednog sekunda da uvredim, ne samo vašu, ničiju porodicu. Ničiju, ni ovih koji me sada gledaju kao da bi me ubili, svima vama želim sve najlepše u životu. Videćete i sami koliko ste pogrešili. Ali vas molim, nemojte, strahovit pijetet imam prema Slobodanu, strahovitu ljubav prema svemu, ne, neću više...
Određujem pauzu do 15,00 sati. Sada je 13,35, a u 15,00 sati nastavljamo popodnevni deo rada. Reč ima po povredi Poslovnika prvi Slobodan Vuković, pa posle njega narodni poslanik Momir Marković, ako budete ostali pri tome da je došlo do povrede Poslovnika.
Možemo da nastavimo rad. Reč ima Slobodan Vuković. Nije prisutan. Da li je tu gospodin Momir Marković? Nije prisutan. Zoran Krasić, po Poslovniku.
Pozivam se na član 27. našeg Poslovnika. Zbog ovih letećih izmena predsedavajućeg, unapred želim da vam kažem da to ne shvatite lično, ovo što ću da kažem odnosi se na period kada je predsedavala gospođa Čomić. Ona je tokom tog kratkog perioda predsedavanja, pored te patološke želje da drži predavanja, naravno pogrešna, napravila veliku povredu ovog člana koji sam naveo i jednom građaninu dala reč, pa ga je predstavila još kao narodnog poslanika. To je, rekao bih, uobičajena povreda Poslovnika otkad je Boris Tadić procenio da na ovaj način završava dva posla, jedan navodno sa SRS, a drugi sa postupkom u Hagu. Međutim, moram da vam skrenem pažnju da taj građanin, i tu nastupa i veliki problem kada građanin dođe u Narodnu skupštinu a ne pripada nijednoj poslaničkoj grupi niti političkoj stranci, onda ide sa nekontrolisanim izjavama. Jedna od takvih izjava tog građanina je bila da on nikog ne mrzi, da on sve voli. Izvređao je neke žene ovde i, naravno, napustio je salu. Molim vas, da li neko može da veruje? Kaže - želi dobro ljudima, a istovremeno objavljuje neke transkripte, neautorizovane, a svestan je toga da na taj način pomaže Haškom tužilaštvu. Da li možete da verujete da čovek ima dobre namere kada se, recimo, u subotu održava naučni skup u Domu sindikata i gde se protestuje zbog pokušaja sudskog ubistva Vojislava Šešelja u Haškom tribunalu, taj isti kome treba da verujemo ispred "Ruskog cara" prikuplja peticiju za osnivanje neke stranke. Sada vidim da je ovo druženje između Albijanića i Nikolića dalo stvarno trajne pogubne rezultate. Sećate se da je taj Albijanić ostao zapamćen po tome što dok je, gospođo Đukić, bila komemoracija Slobodanu Miloševiću, on je na Trgu republike puštao balone i veselio se. Evo, imamo tu istu situaciju da je jedna paravojna i tajna organizacija, koja nije još ni politička stranka, pa je naravno tajna i paravojna, u formi male grupe građana prisutna u ovoj sali, i vidite i sami da su na putu da ostvare sve ciljeve Haškog tribunala i Borisa Tadića. Naravno, javlja se pitanje iznad svih pitanja, ko su narodni poslanici u Narodnoj skupštini? Znam da ćete vi nekim čudnim misaonim procesom da nas uputite na neki pravni put, a da li postoji pravni put ovde? Ovde postoji nešto što je dogovor...
Htela bih da vas podsetim na vreme. Gospodine Krasiću, rekli ste da je povređen član 27, koji kaže da predsednik Narodne skupštine ili predsedavajući vrši poslove predviđene Ustavom, predsedava sednicom Narodne skupštine, stara se o primeni Poslovnika Narodne skupštine, stara se o blagovremenom i usklađenom radu radnih tela Skupštine, vrši druge poslove predviđene zakonom i ovim poslovnikom. Nemam informacije, niti saznanje da je gospođa Čomić prekršila Poslovnik, odnosno član 27, obzirom da su u raspravi učestvovala lica koja sam pozvala, odnosno narodni poslanici. Niko od 250 narodnih poslanika nije bio u prilici da se ovde diskutuje o njegovom mandatu, a vi znate šta u stvari Skupština jedino može. Reč ima Slobodan Vuković, ako je tu. Nije prisutan. Nikola Savić, povreda Poslovnika. Ujedno da vas obavestim da ćemo do završetka ove tačke dnevnog reda danas raditi.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo predsedavajuća, reklamiram povredu Poslovnika - član 104, koji kaže: "Narodni poslanici su dužni da poštuju dostojanstvo Narodne skupštine." Pre ove pauze za ovom govornicom narodnim poslanicima obratio se jedan građanin, Tomislav Nikolić, koji je uvredio poslanike SRS, rekavši, pri tome se obraćajući gospodinu Draganu Todoroviću, u tom stilu - vi, gospodine Todoroviću, ne znate s kime sedite i na taj način uvredio sve poslanike SRS. Meni je zaista žao što gospodin Tomislav Nikolić nije ovde, ali ću reći, sigurno tu ima njegovih kolega koji će mu to preneti. Ne želim ništa ružno da kažem o Tomislavu Nikoliću, ali hoću da kažem sledeće. Lako je bilo Tomislavu Nikoliću koračati u komotnim cipelama Vojislava Šešelja, ali sada svi vidimo da se u armani odelima ne snalazi baš najbolje. Tomislav Nikolić je pametan čovek, obrazovan čovek, bez obzira što formalno svoje obrazovanje nije doveo do kraja. Možda je razlog i to što put za Bajčetinu ne vodi pored Pravnog fakulteta u Kragujevcu, ali to je njegov problem. Neosporno da je Tomislav Nikolić čitao dosta toga, ali sigurno nije čitao Branka Ćopića. Da je čitao Branka Ćopića sigurno bi našao tamo na jednom mestu gde on kaže: "Ruko, najgora vjero, što ti je trebalo pero". Sada poručujem Tomislavu Nikoliću - što nisi slušao Branka, što ti je trebala stranka?
Reč ima gospodin Dobrislav Prelić.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsedniče, javio sam se po članu 104, ali pošto u sali nije prisutan bivši, onda se pozivam na članove 225. i 226. jer ne želim da pričam u odsustvu bivšeg. Mi smo, naime, poslanici SRS, gospođo predsedavajuća, od vas u četvrtak i petak tražili par objašnjenja, međutim nismo ih dobili. Ne samo da ste dozvolili određenoj grupi građana da sedi u ovoj sali, već dobro znate da je na izborima SRS osvojila 78 mandata i da joj pripadaju dva potpredsednička mesta. Sada dozvoljavate da na stolici na mestu potpredsednika sedi jedan građanin. Plašim se da inače vaš otežani rad ne dovede u još veći problem, može da se desi da zaplače, pa ćete morati da intervenišete. Naime, sva ova dešavanja u našoj stranci su rezultat opšteg stanja u našem društvu. Nemoral, prevare, nepoštovanje zakona su legalizovani kroz lažnu demokratiju kojoj nema kraja. Sve ove negativnosti, što je najgore, ostvaruju se upravo ovde u skupštinskoj sali i odborima. Desiće se presedan kakav nije zabeležen ni u jednoj državi, pa čak ni u onim državama u kojima demokratija kao reč nije ni stigla, a kamoli kao pojava. Desiće se da stranka koja nije učestvovala na izborima postane parlamentarna stranka. Ovo nije problem SRS, ovo je problem zbog koga ne možete da računate na Evropu. Zar očekujete da vas Evropa primi u ovom sastavu parlamenta, sa strankom koja je stvorena unutar parlamenta? Država koja tako funkcioniše nema šta da traži u Evropi. Hoćemo konsenzus oko Kosova. Imate ga, svi smo za to da je Kosovo sastavni deo Srbije, sem izuzetaka koji nisu značajni. Da li se tako i ponašamo i kakvu poruku šaljemo svetu, Ujedinjenim nacijama i Međunarodnom sudu? Jednostavno, mi im pre njihove odluke poručujemo da smo država u kojoj se ne poštuju osnovna načela demokratije i prava, i dozvoljavamo da stranka van parlamentarnih izbora ili posle njih postaje parlamentarna. Zar tako i na taj način očekujemo da nas neko zaštiti? (Predsednik: Dvadeset sekundi ste prekoračili vreme.) Javiću se ponovo. Nadam se da će gospodin bivši biti u sali pa ću moći onda da reklamiram povredu Poslovnika, član 104.
Istini za volju imam utisak da ste se odaljili od teme i zamolila bih sve koji reklamiraju Poslovnik da ga ne zloupotrebljavaju. Gospodin Krasić, izvolite.
Gospođo Đukić, znate da se ne udaljavam od teme i naravno da se pozivam na član 27. Poslovnika Narodne skupštine. U svim tim tačkama tog člana je zapisano da ste vi najodgovorniji za ono što se naziva elementarni red, normalan i zakonit rad Narodne skupštine. I vi ovu temu ne možete da izbegnete, tim pre što ste jači i za nekoliko iskustava. I kada ste dobili koalicionog partnera u DS, onda ste pojačali to vaše iskustvo, jer dok je DS vedrila i oblačila u Narodnoj skupštini onda je bilo 270 i 317 poslanika i radi javnosti Srbije moram da podsetim, valjda je svakome u ovoj zemlji jasno kada aplaudira Boško Ristić nečemu ili kada nešto brani gospođa Čomić. Ništa nije odbranila i sve ono čemu je aplaudirao Boško Ristić bilo je loše po Srbiju. Ovde postoji toliko argumentacija, ali ne postoji samo jedan argument, ne postoji nijedan argument koji opravdava postojeće stanje u Narodnoj skupštini. Ono se ničim ne može opravdati, ni Ustavom, ni zakonom, ni Poslovnikom, ni nekim iskustvom, a na njega valjda treba da se pozivamo neki put. Nemojte vi nas da upućujete na pravi put, znamo mi dobro koji je taj put. Gospođo Đukić, vama je jasno da mesto predsednika Administrativnog odbora pripada SRS. To je prvi korak koji morate da uradite u dogovoru sa Borisom Tadićem. Imam razloga da pomenem Borisa Tadića, jer kada prekidate sednicu idete kod njega na konsultacije, onda kasnije iz medija saznajemo da je u pitanju kidnapovanje. To je prvi korak koji treba da pokaže da želite da poštujete Ustav i zakon, a onda su drugi koraci logični i zakoniti sled. Na kraju, nezadovoljni mogu da se obrate Ustavnom sudu, a ne SRS i u tome je ta podvala kada pričate o pravnom putu.
Gospodine Krasiću, ko o čemu vi o gospodinu predsedniku Tadiću. Sve vreme sam vas upućivala na formalnopravnu proceduru, mada znam da vi dobro znate koji je to put kojim treba ići ako zaista želite da rešite problem. Očigledno je da vi to ne želite i očigledno je da želite da blokirate rad ove skupštine i to činite evo već koji dan i građani Srbije to vide i naravno mi poslanici vrlo osećamo. Javili ste se ponovo po Poslovniku, izvolite.
Gospođo predsedavajuća, opet ste pogrešili. Nadam se da se ne ljutite što mogu da konstatujem to. Ja sam vam vrlo lepo objasnio koji je put. Taj put zavisi od vas i od Tadića. Taj put zavisi od toga što ste zna da mesto predsednika Administrativnog odbora pripada SRS i to svi dobro znate. Gde piše, pročitajte, nađite, pa kažite gde ne piše. Vama odgovara ova situacija. (Predsednik: Molim vas da omogućite gospodinu Krasiću da govori.) Nemate potrebe, navikao sam na ove stvari. Znači, vratite mesto predsednika Administrativnog odbora SRS, pa onda možemo dalje da pričamo o pravnom putu. Apsolutno svi znaju da je to jedini pravni put. Što se tiče građana Republike Srbije, nemojte da se sekirate za rejting SRS. Građani u Srbiji vrlo dobro znaju šta se kuva u toj kuhinji Borisa Tadića i kako će vas iz SPS da pritiska i kako će G17 da uslovljava i kako će LDP da drži na koncu, računajući da, kad nanese štetu SRS, završiće dve stvari. Njegovi mediji, Đilas i kompanija, njegova državna bezbednost. Inače, gospođo Đukić, ako ne znate da vas obavestim, 8. i 9. septembra kod gospodina Tadića je održan jedan sastanak na kome je doneta odluka da se svim sredstvima krene protiv SRS, da svi organi budu na raspolaganju Tužilaštvu Haškog tribunala, kako bi se što pre okončala ta priča. Upozoravam vas da ste danas svi vi svedoci eliminacije i likvidacije Vojislava Šešelja. Koji je pravni put da se zaštiti građanin Republike Srbije? O tome vi ne razmišljate. Vi ste našli jednu grupu ljudi koja će vrlo brzo da pravi neku pokajničku crkvu, jer jadnici nisu svesni u šta ih je uvukao jedan građanin, koji je svima jasno rekao - svi ste vi meni dali ostavku, ja nikome nisam potpisao. Malopre je ovde demonstrirao, da je njegov mandat u njegovom džepu. To je samo dokaz da se on nalazi u nečijem telu.
Po Poslovniku se javio Dobrislav Prelić, ali nije tu. Saglasno članu 93, dajem reč gospodinu Milanu Veselinoviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, danas raspravljamo o izboru zamenika zaštitnika građana, Ombudsmana, i dobro je što je gospodin Janković stigao ponovo na ovo zasedanje, da čuje nekoliko stvari koje su bitne za građane Srbije, uopšte i za nas narodne poslanike. Naime, kako rekoste, u mnogim zemljama Evrope ombudsman postoji već više godina i duže vreme, a kod nas u Srbiji, možda je jedan od razloga zašto već nismo u Evropi, zato što nismo imali zaštitnika građana i još neke proevropske zakone koje hoćete pošto-poto da nametnete, ne bi li sutra ušli u Evropu. Mi, kao stara civilizovana evropska nacija, mislimo da treba ući u Evropu, ali dostojno, uzdignute glave, a ne poniženi,celoviti kao Srbija i sve srpske zemlje. To je cilj SRS, mi se zato i borimo već punih 18 godina i želimo da našim susedima, Evropljanima, kažemo da mi nismo meta za potkusurivanje i da neće moći da ostvare svoje ciljeve preko Srbije i Srba, one ciljeve koje su kroz istoriju imali, a to su pokazali poslednjim bombardovanjem države Srbije i srpskog naroda. Kod zaštitnika građana, mislim da je 23. juna podneo zakletvu, od tada pa do danas lično kao građanin i narodni poslanik nisam uočio nikakve promene. Već mesec dana SRS je oteto 18 ili 20 mandata, pa naš zaštitnik građana se nije oglasio, a trebalo je. U našoj zemlji i u prisustvu svih državnih organa i ove semafor koalicije, kako vas nazivaju, dešava se kidnapovanje ljudi, tako da je naš srpski junak, dr Radovan Karadžić, kidnapovan, odveden negde nekoliko noći, dana, mučen, tamo je sve iscrpljeno od njega, oteta mu je dokumentacija i laptop, a eto naš zaštitnik građana se nije oglasio, nije našao za shodno da se i za tako nešto oglasi, iako se sve to dešava na oči svih građana, da ne govorim vlasti i svih bezbednosnih službi. Nažalost, pokazaću gospodinu Jankoviću, još jedan slučaj otmice i kidnapovanja Aleksandra Isailovića, možete li ovo da uslikate, koja se desila pre samo desetak dana, a to je objavila štampa, većina dnevnih listova. Objavio je i "Kurir", da ne kažete da nemamo podatak, 25. septembra 2008. godine, naslov "Lovci na glave", gde je gospodin Aleksandar Isailović, 59 godina, koga su oteli lovci na glave misleći da je general Mladić. Setio se da je bio zatočen u kući u Lisičijem potoku i da mu je nepoznata lekarka pomogla kad mu je pozlilo, tvrde njegovi rođaci. U prisustvu našeg zaštitnika i tih budućih zamenika može se desiti da svakom građaninu, posebno nama narodnim poslanicima, nije sigurno da nas neko neće sačekati na nekoj autobuskoj stanici, na nekom okretalištu i sa kesom na glavi, nepoznata lica odvesti negde u neku tamnicu, držati nekoliko dana i pustiti posle određenog mučenja i tog čoveka, a i samu ličnost povrediti, da ne kažem o njegovoj duševnoj patnji i svemu onome što čovek tamo preživi. To se, gospodine Jankoviću, dešava na očigled ovih žutih koji se hvale da su velike demokrate, a ja se vama obraćam i kažem, nemojte da budete žući od žutih. Treba da budete nezavisni i da se oglasite po ovako ozbiljnim pitanjima, i ne samo vi, nego svi, a posebno predstavnici vlasti. Ovo je znak da našom zemljom vršljaju razne svetske agenture, ko zna kojih sve belosvetskih bandita, koji žele da sve viđenije Srbe uplaše, žele da se dodvore nekim njihovim mentorima na zapadu, Vatikanu i ko zna kome sve, Sorošu, ne bi li ostvarili svoje ciljeve. Glavni cilj im je da razbiju SRS, jer je to jedini stožer i predstavnik ideologije srpskog nacionalizma na prostoru Evrope i Balkana. Nažalost, to ostvaruju preko pojedinaca, ali sam ubeđen i verujem da će srpski radikali izdržati i ovo. Imali smo mi još nedaća i neprilika i sa crvenim, i sa žutim, i sa crnim i sa zelenim, ali smo izašli kao pobednici. Ovde se govori o nekakvim predlozima za vaše zamenike i predstavnici SRS, gospodin Krasić i ostali, govorili su i lično i ovde u podacima se vidi da oni koje ste vi predložili ne samo da imaju sukob sa zakonom o interesu, već imaju problema, čime se ko bavi. Vi ste u vašem govoru rekli - dobro, nevladine organizacije nisu zlo. Ako bih sada birao kao čovek, građanin Republike Srbije, između vas i Nataše Kandić, normalno da bih pre izabrao vas. Zato smatram da predstavnici nevladinih organizacija, koje predstavlja Nataša Kandić, ono zlo da rečem, ono ne znam šta može da se desi, ono samo poplava može da izbaci, ne verujem da može srpska majka da rodi, i još neki, da ih ne nabrajam, to je zlo za državu Srbiju i ona je direktni učesnik u razbijanju države Srbije, to permanentno radi. (Predsednik: Zamolila bih vas da vodite računa o vokabularu i terminima koje koristite.) Izuzetno vas slabo čujem. Kad nam se obraćate, molim vas samo jače. Ako mi i dalje dozvolimo da nevladine organizacije mešetare državom Srbijom, da one kreiraju politiku i da njima damo prostor, normalno da ćemo jednog dana nestati i kao narod i kao Srbi, a da ne govorim šta ostavljamo našim generacijama. Ta Nataša Kandić, kada o njoj ne piše nikakav list, niko je ne pominje, ona izaziva građane da se tuče s njima, izaziva građane da bi se potukla ne bi li se čulo do Amerike, do Soroša, i kako bi ostvarila svoja mesečna primanja. U svakom drugom slučaju ona gubi svoje radno mesto, gubi status onoga za šta je plaćaju strane službe. Radićemo danas i sutra. Jeste da je sutra Bajram i ne treba sutra da radimo zbog vaših koalicionih partnera. Na primer, u Novom Pazaru nikada ne bih sutra zakazao skupštinu grada, ali pošto imate koaliciju "zelenih" trebalo bi sutra i vi sami da praznujete, jer to su vaši koalicioni partneri. Možemo mi i sutra, i po Bajramu da radimo. Mi jesmo zato ovde. Treba građani da budu obavešteni o svemu. Imamo Zakon o zaštiti građana i postoje određene odredbe koje nas direktno obavezuju da znamo šta je to što ombudsman,odnosno zaštitnik građana treba da uradi kako bi sprečio neke nezakonitosti i nepravde, a posebno kršenje ljudskih prava. Mi srpski radikali smo poznati po tome da uvažavamo naše građane, bez obzira na naciju, veru, pripadnost političkoj stranci. Pokazali smo da u našim redovima imamo i predstavnike nacionalnih manjina, pokazali smo da smo mnogo veće demokrate nego vi koji se hvalite demokratijom. Iz ovog Zakona o zaštitniku građana vidimo da zaštitnik građana ima pravo da da inicijative, ima pravo da kontroliše rad određenih organa, službi itd. Jedino valjda nema pravo Skupštinu i predsednika države. Vidim da se nigde ne pominje predsednik države, a to je ta faca koja kreira politiku, da ne kažem iz senke, ali on se meša i u rad ovog parlamenta. On se meša u rad svega i svačega, pa bi dobro bilo da ste vi mogli sebe da izdignete na nivo da možete da kontrolišete i rad kabineta predsednika Srbije Borisa Tadića i njegov rad, jer tu bi imali najviše da se zabavimo kriminalnim radnjama i nezakonitim radnjama koje se dešavaju u državi Srbiji. Kaže se tamo na jednom mestu, znate, zamenici zaštitnika građana treba da poseduju visoko moralne i stručne kvalitete. Ne znam kojim merilima se ovo može odrediti i nije navedeno i obrazloženo kojim merama se može odrediti ko je stručan, ko je moralan i ko nije. Dalje što je bitno da pomenem, to je da zaštitnik građana pokreće postupak po pritužbi građana ili po sopstvenoj inicijativi. Vi imate i pravo, ako vam se neko ne sviđa ili možda govori protiv vlasti ili protiv neke političke organizacije, da i sami date inicijativu, što vrlo dvosmisleno može da se tumači. Na kraju bih želeo da kažem da ne znam koliko će građani Srbije dobiti ovim izborom i zamenika i zaštitnika građana, ali po onome što smo uočili poslednjih meseci, od kada ste vi imenovani za zaštitnika građana, nama su se desile teške i velike nepravde koje sam prethodno pobrojao. Posebno naglašavam da u državi Srbiji treba da se uključimo svi zajedno i da sprečimo kidnapovanje ljudi. Ne sme niko u Srbiji da bude kidnapovan sa kesom na glavi. To je poslednji čin, necivilizacijski čin koji se, na žalost, odigrava pred svima nama, a posebno pred ovom vlasti i pred vama, gospodine Jankoviću.
Poslovnik je reklamirao gospodin Zoran Krasić.
Naravno, pozivam se na dva člana Poslovnika, 225. i 226. Želim i javnost da obavestim, a i ovde prisutnog zaštitnika građana, mnogo bi mi bilo draže da u vašim javnim nastupima izbegnete reč ombudsman, jer nema uporište u našem zakonu, već je prava reč zaštitnik građana. Gospodine Jankoviću, da vas upozorim da postoji u Zakonu o zaštitniku građana i član 23, pa bih vas molio da uzmete u obzir da čitam taj član. Kaže ovako: "Predsednik Republike, predsednik i članovi Vlade, predsednik Skupštine, predsednik Ustavnog suda i funkcioneri u organima uprave dužni su da prime zaštitnika građana, na njegov zahtev, najkasnije u roku od 15 dana". Gospodine Jankoviću, mislim da imate obavezu da tražite kod svih ovih organa prijem i da obavite razgovor s njima. Mislim da možete kao temu razgovora da uzmete i ovo što se dešava u Narodnoj skupštini, da imamo ovde građane koji nisu ni politička stranka, ni izborna lista, nisu čak ni nevladina organizacija, već bi se moglo reći građani koji ne plaćaju TV pretplatu, pa koriste poznanstvo sa predsednikom Skupštine da bi bili prisutni u sali i da prate sednicu Narodne skupštine. Vi biste morali na ovu temu da porazgovarate sa nadležnim organima. Vi ste na to ovlašćeni i na to moram da vam skrenem pažnju. Moram da vas podsetim da ste vi ovlašćeni da pokrećete postupak za ocenu ustavnosti i zakonitosti pred Ustavnim sudom. Zašto vam sve ovo navodim? Zbog toga što je sasvim evidentno da će verovatno biti i nakaradnih, i nakaznih i loših zakona, kao što imamo i činjenicu da se i relativno podnošljivi i dobri zakoni u praksi ne primenjuju. Sada bih mogao da navodim te zakone: pristup informacijama, pa i vaš zakon, pa i zakon o vrhovnoj državnoj revizorskoj instituciji. Jednostavno, Vlada vas je blokirala. Zašto vas je blokirala? Da ne bi javnost saznala da ste utvrdili da se radi na način suprotno Ustavu i Zakonu. Mislim da možete na ovu temu da porazgovarate, tim pre što znam da znate i za odluke Evropskog suda za ljudska prava, tim pre što znam da vam je dobro poznata parlamentarna praksa, recimo, država koje su u EU. Ovako nešto se ne bi desilo ni u jednoj od tih država. Samo da vas podsetim, vi jurite ka tome tamo i dokazujete na ovaj način da ne ispunjavate elementarne uslove. To što vas podržava u ovome američki ambasador, engleski ambasador i ko zna ko još, nije garancija da je to što radite ispravno. Neću da prekoračim ovo vreme, ali gospodine Jankoviću smatram da imate puno osnova da bi smanjili posao predlagača ocene ustavnosti i zakonitosti....
Prekoračili ste već malo vreme. Dajem reč narodnom poslaniku gospođici Nataši Jovanović sa spiska prijavljenih za reč po ovoj tački dnevnog reda. Izvolite.
Gospođo predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj institut zaštitnika građana i pored pripremne faze koja je trajala, gospodine Jankoviću, otprilike jedno pet godina, od dolaska DOS na vlast posle 5. oktobra do vašeg izbora, nije toliko poznat nažalost ni narodnim poslanicima, a kamoli građanima. Naime, Zakon o lokalnoj samoupravi, onaj koji je donet pre tri godine, prvi put je zapravo inkorporisao zaštitnika građana. Kragujevac je grad u kome živim, gde sam predsednik odborničke grupe SRS. Mi smo tamo jedina i veoma oštra opozicija vladajućoj garnituri, na čelu sa aktuelnim gradonačelnikom. Ali, mi kada je biran zaštitnik građana u gradu Kragujevcu nismo imali primedbu na kadar koji je predložen, na izvesnu gospođu Vujanić, koja i dan-danas obavlja u drugom mandatu već tu funkciju, već na način na koji je ona tretirana i na koji način je imala poteškoće da organizuje službu za svoj rad. Isti je slučaj sa vama. To se nešto kasnije u Kragujevcu poboljšalo,a to pokazuje da organi lokalne samouprave, a vidite tek republički nivo vlasti, nemaju pravi odnos prema vašoj funkciji i prema tom institutu ombudsmana, kako neki kažu, a mi kažemo zaštitnik građana. Jednostavno, to je jedan od uslova koji je stigao iz preporuka, pre svega Parlamentarne skupštine Saveta Evrope, proistekao iz mnogih drugih međunarodnih dokumenata. Kada je menjan Ustav i kada smo mi ustavno kategorisali šta je to zaštitnik građana, mislim da ni tada ljudi nisu ozbiljno shvatili da je to institucija koja će potpuno nezavisno, u skladu sa zakonom, moći da radi, rasterećena političkih uticaja i moći, pre svega Borisa Tadića i aktuelne vlasti. Da je to tako govore mnogobrojne primedbe, predstavke građana, kako Kragujevca tako i građana Srbije, na vašu adresu, a sada ću vam reći u procesu samo legalizacije, kako se to popularno kaže, bespravno podignutih objekata. Dve trećine Srbije je zapravo tako nastalo i ljudi su pravili naselja, neka su nicala stihijskom metodom, neki ljudi su to radili iz nemogućnosti da uhvate korak sa izmenama zakona koji su vrlo restriktivni za obične građane, a veoma očigledno povoljni za građevinsku mafiju. Tako danas mogu da napravim jedan rezime, evo polazeći od onoga šta su glavne žalbe i primedbe na koje reaguje kragujevački gradski ombudsman. To su obespravljeni građani iz oblasti građevine, imovinskopravnih odnosa i iz oblasti socijalne zaštite i prava dece. Verovatno ćete se složiti sa mnom da su to najveći problemi, i iz zdravstvene zaštite. Dakle, to su najširi spektri problema u našem društvu. To je pojedinac, čovek. Neko će da kaže, znate, kada se vratim u Kragujevac i bilo koje selo u Šumadiji, svi će reći, pa tamo se vodi visoka politika, ali ja sam ovde ugrožen zbog toga što me neki službenik, načelnik gradske, opštinske uprave maltretira i ne mogu kao čovek da ostvarim svoja prava. Zaista je to tako. Ali, da ne bi sve svalili na vaša nejaka pleća koja vam nisu ojačali vlastodršci i sam Boris Tadić, moram da kažem šta je uzrok svih tih problema: upravo svi ovi katastrofalni zakoni koji su, kao i sistemski, doneti u periodu od proteklih sedam godina. Ako govorimo o Zakonu o planiranju i izgradnji, složićete se sa tim, da neki čovek, neka porodica u centru Beograda, u centru Kragujevcu, bilo kog grada u Srbiji koja ima staru trošnu kuću, nasleđe, nekada su to bili možda imućni građani, i pre Drugog svetskog rata i posle toga, nemaju sada, to su ljudi koji ne pripadaju ovoj kategoriji tajkunizacije, otimačine i pljačke, mogućnosti da ostvare svoja prava. Desiće im se da zbog velike korupcije koja postoji u sektoru građevine, što smo videli na najnovijim primerima u gradu Beogradu, i one čuvene priče od nekolik hiljada stambenih kvadrata koje se građanima Beograda duguju na Karaburmi, Čukaričkoj padini ili gde već je sve ta fantomska firma trebala da napravi te stanove, a nije, znači, da dođemo do toga da običan čovek nikako nije zaštićen, jer će pored te njegove kuće koju neće budzašto da proda za jedan, dva stana, jednu garsonjeru, jer oni obično tako procenjuju. Na kraju vidite da i u nekim serijama i domaće produkcije iz ovih zemalja u okruženju upravo prave takve priče. Zašto se ljudi ucenjuju? Zato što nema ko da im pomogne, država ne stoji iza njih, lišeni su svakog prava, slobode da sami odlučuju o tome kako će i šta da rade. To je jedan aspekt. Drugi koji bih danas posebno potencirala, to je socijalna zaštita i briga o deci i samohranim majkama. Mislim da se ovih dana i s pravom pokreće to pitanje samohranih majki i samohranih očeva, jer mi smo ovde imali u prošlom sazivu Skupštine Srbije primere da nam se i očevi koji sami vode brigu o deci, ne samo majke, javljaju. Dakle, to su najveći problemi danas u društvu. Još kada uzmemo u obzir činjenicu da 800.000 naših mališana neuhranjeno i da Zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom ima i te kako mnogo praznina. Mladi bračni parovi, jer u Srbiji je danas najveći problem prvo dete, naravno i drugo i treće je problem, ali prvo jeste zbog činjenice da država nedovoljno stimuliše te mlade bračne parove. Evo zbog čega. Pokušavam nekako to da povežem, a vidim da vi odobravate i znate da je to istina, samo u tom lancu jednog normalnog funkcionisanja života šta treba da ima jedna srpska normalna prosečna porodica: da ima krov nad glavom, da ljudi imaju posao, da mogu normalno da žive od svog rada, da školuju svoju decu i da nemamo situacije koju nažalost imamo, takođe su i to primedbe građana, na rad ustanova za brigu o deci, mislim predškolskog uzrasta, i na centre za socijalni rad u skoro svakom gradu u Srbiji, gde je pogodno tle za manipulacije. Naročito kada je u pitanju pomoć pripadnicima određenih nacionalnih zajednica, kao što je to romska populacija. Žao mi je što danas, ali i opravdano nije tu kolega Jovan Damjanović da govori upravo o tome na koji način se Romi tretiraju kod organa lokalne samouprave i uprava lokalnih samouprava kada je u pitanju ostvarivanje njihovih prava. Prema tome, gospodine Jankoviću, jedino što mogu da vam poručim kao srpski radikal i naša poslanička grupa je da vi zaista krenete da radite ozbiljno vaš posao i da koristite prava koja imate izvorno iz zakona. Ako su vam samo ovo neki od primera, nemam vremena zbog kolega, evo završavam koleginice Radeta, kolega koji će da govore, o ovome može da se priča danima, o čitavim kategorijama ljudi koji pokušavaju da ostvare svoja prava, onda je najbolje da član 18. Zakona konačno uzmete u svoje ruke i da se vi, kao zaštitnik građana, da ne čekate ovu nesposobnu tajkunsku vladu, pojavite pred Narodnom skupštinom i da inicirate izmene i dopune zakona o građevini, o socijalnoj zaštiti, o finansiranju porodica sa decom, Zakona o radu, Zakona o PIO, i na kraju krajeva da pokažete spremnost da sve ono što ste sublimisali kao republički zaštitnik građana hoćete da pretočite u nove forme i da tako pomognemo običnom čoveku. Najlakše je razbacivati se i razmetati ovakvim obećanjima, naročito ovih koji sada imaju novi način delovanja kroz političke sekte i kultove koji im se odobravaju u Skupštini kroz krađu poslaničkih mandata SRS. Oni kao sekta deluju, obećavaju, mi ćemo napred, ovde, onde, a nikada nisu, ni taj koji ih predvodi, taj guru njihov, sami bili spremni da rešavaju sudbinu običnih ljudi. Kada dođe takav neki slučaj jednog unesrećenog čoveka, jedne samohrane majke neke porodice, evo ti Nataša, evo ti Lidija, evo ti Vjerica, ovaj, onaj, nekada se i ne seti imena, kao što jutros ne može da se seti kako se zove jedan poslanik. Kada treba Prelić da se hvata da potpiše za taj poslanički klub, onda se baca laso i hvataju se poslanici SRS. Što im ne zna imena, to nema veze. Mi nismo takvi ljudi. Mi smo čestiti ljudi, nas je tome pre svega visokom moralu i poštenju učio naš predsednik dr Vojislav Šešelj, i kada nas je upućivao na to da možemo slobodno svojom voljom da se bavimo politikom, da zaslužimo mesto na listi SRS, da nas naši opštinski, okružni odbori i organi stranke pošalju u Narodnu skupštinu, e onda moramo da vodimo brigu o svakom građaninu Srbije bez obzira koje vere, koje nacije bio, jer to je valjda posao narodnog poslanika, a ne da u sklopu sa tajkunima, i pre svega sa Borisom Tadićem, krademo i ne daj bože pljačkamo, kao što to neki rade. Hvala.
Dajem reč narodnom poslaniku Dejanu Miroviću, sa spiska prijavljenih za reč po ovoj tački. Sledeći je gospodin Dušan Marić.
Dame i gospodo, u članu 138. Ustava navodi se da je zaštitnik građana nezavisni državni organ koji štiti prava građana. U Zakonu o zaštitniku građana iz 2005. godine, u članu 1. se ističe - da se zaštitnik građana stara o zaštiti i unapređenju ljudskih sloboda i prava. Takođe, na sajtu Republičkog zaštitnika građana navodi se - da su građani titulari ljudskih sloboda, a obaveza države je da ta prava, utvrđena ustavima i zakonima, ne krši, već da ih poštuje i unapređuje. Na sajtu se ističe i da se zaštitnik građana u svom radu oslanja na Evropsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. godine. Dakle, to su opšti okviri za delovanje zaštitnika i njegovih zamenika. Prema podacima sa sajta, zaštitnik treba da ima više zamenika. Ovakva podela rada je u skladu sa Zakonom iz 2005. godine. U članu 6. tog zakona piše da zaštitnik građana treba da ima četiri zamenika, koji mu pomažu u poslovima utvrđenim zakonom, u okviru ovlašćenja koja im on prenese. Zatim navodi se da je potreba da se odredi specijalizacija poslova zamenika, posebno u pogledu- 1) zaštite prava lica lišenih slobode; 2) ravnopravnosti polova; 3) prava deteta; 4) prava nacionalnih manjina. Dakle, na prvom mestu se navodi zaštita lica lišenih slobode. U tom kontekstu, u članu 22. se dalje razrađuje ta oblast i navodi se da zaštitnik građana ima pravo nesmetanog pristupa zavodima za izvršavanje sankcija i drugim mestima na kojima se nalaze lica koja su lišena slobode. Ponavljam - i na drugim mestima na kojima se nalaze lica lišena slobode. U skladu sa tom odredbom i prema podeli rada objavljenoj na sajtu jedan od zamenika zaštitnika građana treba da se, pre svega, bavi pravima lica lišenih slobode. Kada ovim odredbama dodamo brojne odredbe iz našeg ustava od člana 18. do člana 81,koje garantuju ljudska i manjinska prava i slobode, kao i rešenje iz Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, treba jasno reći da zaštitnik građana i njegovi saradnici su napravili nekoliko grešaka. U tom kontekstu, dame i gospodo, kada budete glasali o zameniku zaštitnik građana treba da imate u vidu i sledeće činjenice. U trenutku kada policija brutalno rasteruje demonstracije, na kojima čak i ubija jednog nevinog čoveka, u periodu kada se usred Beograda otimaju ljudi, bivši visoki politički funkcioneri, kao gospodin Karadžić, i drže na nepoznatim lokacijama više dana, zaštitnik građana i njegovi saradnici su se bavili sledećim temama – citiraću prema saopštenjima sa već pomenutog sajta - saopštenje o smanjenju gužvi u policijskim stanicama; promocija sajta zastupnika, saopštenje povodom rasporeda službenih automobila, saopštenje povodom susreta sa ministrom pravde, saopštenje povodom promena adrese kancelarije zaštitnika građana, a nešto ranije izdato i saopštenje povodom 1. maja. Naravno niti jedan od ovih tema nije sporna, ali u zemlji u kojoj se ubijaju i otimaju ljudi i to, u suštini, samo zbog njihovih antiglobalističkih uverenja, bilo je i važnijih tema za nekoga ko ima dužnost da upozorava na kršenje ljudskih prava. Zaštitnik i njegovi saradnici su bili dužni da se pozabave ovim temama i zbog međunarodnih konvencija i ugovora o ljudskim pravima na koje se upravo pozivaju. Što se tiče otmice gospodina Karadžića, mogli su da se pozovu na stav Komiteta za ljudska prava UN povodom slučaja Lopez Burgos protiv Urugvaja. U tom slučaju, u skladu sa činjenicama koje su pokazivale da je urugvajski sindikalni vođa otet od strane urugvajskih i argentinskih bezbednosnih i paravojnih snaga i držan u tajnom pritvoru oko dve nedelje u Argentini, a zatim tajno prebačen u Urugvaj, Komitet je zaključio- da je povređen Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, posebno član 7, član 9, član 14. i član 22. Zato zaštitnik građana i njegovi saradnici nemaju opravdanje za svoje ćutanje povodom otmice i uskraćivanja osnovnih ljudskih prava. Oni su bili dužni da se oglase povodom ovog teškog kršenja ljudskih prava. Posebno su bili dužni da reaguju, jer se i u članu 24. Zakona iz 2005. godine navodi da zaštitnik građana može da pokrene postupak i po sopstvenoj inicijativi, i da zaštitnik građana ima pravo da deluje preventivno u cilju unapređenja zaštite ljudskih sloboda i prava. Naravno, čim se pokrene rasprava u vezi sa radom Haškog tribunala iznose se fraze da je to nepravedan sud, ali da moramo da poštujemo njegove diktate, kršenja ljudskih prava, ucene i dvostruke standarde, jer je to navodno naša međunarodna obaveza. Ali, nikakva navodna međunarodna obaveza ne može biti važnija od ljudskih prava. Ljudska prava nisu selektivna, ona podjednako važe za sve narodne sveta i za sve ljude, bez obzira na njihova politička uverenja ili medijsku satanizaciju. Takođe, ako je Haški tribunal nekakva smetnja za reagovanje povodom kršenja ljudskih prava, onda treba jasno reći - između navodne međunarodne obaveze i očuvanja ljudskih prava uvek treba odabrati očuvanje ljudskih prava. Uostalom, takvo načelo najviše u današnjem svetu propagiraju upravo SAD. Da Haški tribunal grubo krši ljudska prava nema nikakve sumnje. Na primer, i pokušaj nametanja advokata dr Vojislavu Šešelju je u suprotnosti sa stavovima Komiteta za ljudska prava UN. U slučaju Majkl iBrajan Hil protiv Španije Komitet je zaključio da pravo Majkla Hila da se sam brani nije poštovano, protivno članu 14. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima. Dakle, naš zaštitnik građana i njegovi zamenici ne treba da izbegavaju ozbiljne teme samo zato što to nije politički korektno u ovom trenutku. Osnovni cilj treba da im bude zaštita ljudskih prava. Na kraju, kada se bude glasalo o zameniku zaštitnika građana treba imati u vidu i da zamenik zaštitnika građana treba da poseduje visoke stručne i moralne kvalitete i da ne može da zastupa politički stav. Ovo su formulacije iz člana 6. i člana 8. Zakona iz 2005. godine. Isti uslovi su se tražili kada je biran zaštitnik građana. U međuvremenu su se promenile okolnosti. Većina zapadnih država je priznala tzv. državu Kosovo. Danas te države zloupotrebljavaju skoro sve međunarodne forume i organizacije zarad svojih političkih ciljeva. Zato prilikom glasanja o zaštitniku treba na drugačiji ili realniji način razmatrati kriterijume za postavljanje na ovu funkciju. Na primer, rad u OEBS-u ne može se više bezuslovno ocenjivati kao preporuka koja se ne može dovoditi u pitanje prilikom postavljanja na ovu funkciju. Primer jednostranog imenovanja novog šefa Misije OEBS-a na Kosovu, koji je imenovan na takav način da ga je kritikovalo čak i rusko Ministarstvo inostranih poslova, dovoljno je poučan kada se razmatraju odnosi i kadrovi u ovoj organizaciji. Zato treba sa dodatnom pažom i u skladu sa novonastalim okolnostima glasati ne samo u ovom slučaju, već i u vezi sa drugim značajnim funkcijama u čijem su delokrugu ljudska prava. Hvala.
Zahvaljujem. Po Poslovniku, gospođa Lidija Vukićević.
Dame i gospodo, poštovani poslanici, ovom prilikom nemam nameru da se obraćam poslanicima, niti mi je cilj da me poslanici u ovoj sali čuju, pošto mnogi ne žele da čuju, mnogima je već dosadno ovo o čemu pričamo, a veoma je bitno i veoma je važno da građani Srbije čuju i da već jednom shvate o čemu se radi. U poslednjih nedelju dana me često zaustavljaju na ulici i pitaju, pa šta se to dešava, ko je to pokrao mandate, kako su pokrali, kako treba da vrate, osetila sam potrebu da bi možda ovo bio najbolji način da im se objasni šta se to desilo i na koji način se jedna grupica ljudi, dvadesetak njih odvojilo iz SRS i sada prosto zagovaraju nešto što bi trebalo da predstavlja naprednu Srbiju, sve ono što nije SRS i sve ono što su do juče bili. Dragi građani Srbije, ova plava knjiga, sa nešto malo crvenog, se zove Ustav Republike Srbije. Ustav Republike Srbije, najviši pravni akt, on se krši. Dakle, u parlamentu, gde sede poslanici, ono što možete svaki dan da gledate, krši se član 102. stava 2, a to je krađa mandata. Konkretno, pre nego što vam objasnim na koji način su pokradeni mandati SRS, moram da kažem da još od Dušanovog vremena, cara Dušana, 1349. godine, kada je donet Dušanov zakonik, koji je upotpunjen 1354. godine, car Dušan je imao potrebu da reguliše u izvesnoj meri, organizuje vlast u državi i status svojih podanika. Dakle, još od tad postoji neki pravni akt koji je trebalo da reguliše situaciju u društvu, a da ne govorim tokom devetnaestog i početkom dvadesetog veka, kada je, citiram, ustavna istorija Srbije je istorija jedne male, ali slobodi privržene zemlje i jednog slobodoumnog i iznad svega demokratski opredeljenog naroda. Došli smo do reči demokratije. Demokratije nigde nema, bar za sada i bar u ovom problemu sa kojim se suočila SRS. Naime, mandati koji su pokradeni SRS nisu mandati ponaosob ljudi koji sada sačinjavaju, uslovno rečeno, ovaj parlament, njih dvadesetoro. Niti je formirana politička stranka, niti je ta grupa ljudi učestvovala na izborima, pa da kažemo zaslužili su te mandate. To je jedna grupica ljudi koja se odvojila iz SRS, kojoj je SRS dodelila mandate, a prema sadašnjem Ustavu i zakonu koji je parlament prihvatio, mogli su da daju svoje mandate na raspolaganje stranci, što je i učinjeno. Tako su nastale blanko ostavke. Jedan član te grupice je rekao da je izgubio te blanko ostavke. Moram da vas upozorim da je to krivično delo. (Predsednik: Trideset sekundi.) Izvinjavam se, samo da završim misao. Sutra ćemo u parlamentu imati situaciju da isti taj član te grupice govori o kriminalu i korupciji, a prvi je on izvršio kriminalnu radnju. Građani Srbije, SRS ne opstruiše rad (Predsednik: Nemate reč više.) samo traži da se vrati ono što joj je ukradeno. Hvala.
Gospodin Krasić, po Poslovniku.
Gospođo trenutno predsedavajuća, vi uporno kršite ovaj poslovnik. Zbog vas ću na početku da kažem koji je to član, inače da je tu gospođa Čomić to bih morao da kažem na kraju, jer se tako primenjuje Poslovnik, u zavisnosti od toga kakav je kvalitet hokejaške promene u sastavu predsedavajućeg. To su one leteće zamene, sad ga vidiš, sad ga ne vidiš. Evo, i građani ušli tu, sede mirno. Nemojte da se sekirate, dao sam ideju novinarima da posete Bajčetinu, pošto je tamo krenula gradnja crkve pokajničke, sa vašim parama, da znate. Nisam se javio zbog toga. Vi sistematski kršite Poslovnik. Međutim, ovo danas što demonstrirate nanosi veliku štetu Republici Srbiji. Sutra je dan Ujedinjenih nacija. Ujedinjene nacije ne rade. Slavi se. Sastavni deo tog slavlja jeste i afirmacija borbe za ljudska prava koja se dešavala pod okriljem Ujedinjenih nacija. Verovatno je sastavni deo te proslave i ono što je osnovna uloga Ujedinjenih nacija, a to je da obezbede mir, napredak i prosperitet čovečanstvu. Neću sada o tome da pričam da li su Ujedinjene nacije ispunile svoju ulogu, kako su je ispunjavale, u kakvom su sad položaju. Neću da pričam o tome koliko SAD tretiraju Ujedinjene nacije, a vama je poznato što se tiče Međunarodnog suda pravde posle slučaja Nikaragva da oni ne žele ni da čuju za taj sud. Ali, ako već nešto afirmišete kao borbu za ljudska prava, kao demokratsku tekovinu, danas ste imali poslednju priliku da manifestujete tu odanost demokratiji i ljudskim pravima. Mogli ste da se jednostavno zahvalite ovim građanima koji su ovde strpljivo u sali prisutni, da plate televizijsku pretplatu, da idu kući i neka gledaju prenos jer njima mesto ovde nije. Kako bi bilo da neko od njih izađe i da priča o ljudskim pravima, o demokratiji? Molim vas, nijedan argument ne postoji da oni i dalje sede u ovoj sali. Što se tiče dokaza o ispunjenosti uslova da budu negde na drugom mestu, a ne u ovoj sali, milion postoji takvih dokaza. Dokazi se nalaze i u Narodnoj skupštini. Dokaz je i saznanje koje postoji kod pojedinih narodnih poslanika. Znam, gospođo Đukić, da je vama neprijatno što se javljam. Nije ni meni prijatno da se javljam. I ja bih voleo da sada pričamo o nekoj drugoj temi. Koristimo priliku i pričamo o zaštitniku građana i o zamenicima zaštitnika građana. Jednostavno, ova neman koja se nadvila nad Narodnom skupštinom i ovaj neustavni potez Borisa Tadića ničim ne može da se opravda.
Reč ima gospodin Dušan Marić.
Dame i gospodo narodni poslanici, u svom izveštaju o stanju ljudskih prava u prošloj godini zaštitnik prava građana se ne bavi zaštitom ljudskih prava na Kosovu i Metohiji, tamo gde su ta ljudska prava najviše ugrožena. Zaštitnik građana je izabran otprilike prije 10 mjeseci. Sada ću vas podsetiti šta se, kada je kršenje ljudskih prava u pitanju, u proteklih 10 mjeseci dogodilo na Kosovu i Metohiji. Zabeleženo je više od 20 slučajeva paljenja srpskih kuća. Više desetina oružanih napada na Srbe pucanjem, bacanjem bombi i paljenjem automobila. Više desetina fizičkih napada. Nekoliko masovnih razmera u severnom delu Kosovske Mitrovice. Srbima na Kosovu i Metohiji je oduzeto pravo da sami biraju svoju lokalnu vlast. Srbima je oduzeto pravo da ostvare dobit od privatizacije preduzeća u kojima su radili decenijama. Srbi na Kosovu i Metohiji ne mogu da obrađuju svoja imanja, svoje njive, osim u samom centru enklava u kojima žive. Srbi na Kosovu i Metohiji nemaju pravo na posao. Srpska deca u većini mesta na Kosovu i Metohiji do škola odlaze u pratnji tenkova i transportera NATO pakta. Kamenovanje autobusa i automobila u kojima se kreću Srbi na Kosovu i Metohiji su redovna pojava. Ukratko, Srbi na Kosovu i Metohiji žive u modernim logorima. O svemu tome u izveštaju o kršenju ljudskih prava u prošloj godini u državi Srbiji nema apsolutno ni jedne reči. Na osnovu toga može se izvući samo jedan zaključak, da zaštitnik građana posredno, svesno ili nesvesno, priznaje da Kosovo i Metohija nije u sastavu Srbije. Znate, kada zaštitnik ljudskih prava u jednoj državi pravi izveštaj o kršenju ljudskih prava u toj državi, a ne obuhvati jedan dio teritorije, onda se može izvući zaključak da on taj dio teritorije ne smatra sastavnim delom te države. Osim Srba na Kosovu i Metohiji, zaštitnik građana u svom izveštaju zanemario je kršenje ljudskih prava još nekoliko kategorija stanovništva. U ovom izveštaju nema riječi o 400.000 građana Srbije koji, prema zvaničnim podacima Zavoda za statistiku, žive ispod granice siromaštva. Nema riječi o kršenju ljudskih prava Vojislava Šešelja i drugih haških optuženika srpske nacionalnosti. Nema ni riječi o kršenju ljudskih prava nekoliko desetina Srba, građana Srbije koji su poreklom iz Hrvatske, a koji su uhapšeni prilikom odlaska u Republiku Srpsku Krajinu, u zavičaj. Nema riječi o kršenju ljudskih prava Ratka Mladića, Radovana Karadžića i Gorana Hadžića, koje mediji u Srbiji, a i najviši zvaničnici države Srbije, već nekoliko godina nazivaju najvećim ratnim zločincima. Protiv Radovana Karadžića i Ratka Mladića je podignuta haška optužnica, međutim ne postoji nijedna pravosnažna sudska presuda kojom su oni okrivljeni da su počinili bilo koji ratni zločin. Znači, sve dok ne postoji ta pravosnažna presuda nazivati ljude ratnim zločincima je teško krivično delo. Sledeća stvar o kojoj bi trebalo da se izjasni zaštitnik ljudskih prava jeste činjenica da Srbi proterani sa Kosova i Metohije već osam godina nemaju pravo da glasaju i da biraju predstavnike vlasti u lokalnim zajednicama gde žive. Sa druge strane ovaj izveštaj je prepun detalja o izmišljenim i stvarnim primerima kršenja ljudskih prava. Vrlo detaljno se bavi kršenjem ljudskih prava pripadnika nacionalnih manjina. Inače, nastavlja se ta jedna praksa, koja u Srbiji postoji već deset godina, da se stalno potencira da su nacionalne manjine u Srbiji ugrožene. Živim u ubeđenju da je što se tiče poštovanja prava nacionalnih manjina Srbija sigurno među vodećim državama u Evropi. Izveštaj se detaljno se bavi ljudskim pravima ubica i kriminalaca koji se nalaze u zatvorima, zatim homoseksualaca i drugih nastranih ličnosti. "Mnoge javne ličnosti se u javnim nastupima slobodno koriste govorom mržnje i diskriminacije prema homoseksualnoj populaciji, a postojeći zakoni i institucije koje ih primenjuju ne pružaju adekvatnu zaštitu od tog verbalnog vida homofobnog nasilja i diskriminacije". "Aktivisti i aktivistkinje ljudskih prava su u kontaktu sa Zaštitnikom predočili argumente da su lezbejke, gej osobe, biseksualci i transsrodne osobe posebno izloženi zločinima mržnje u Srbiji i da zbog toga postoji posebna potreba da se raznim merama reaguje na takvu situaciju". Po ovom izvještaju na Kosovu i Metohiji, gde Srbe progone i ubijaju, ne postoje zločini mržnje, ali jadni homoseksualci i lezbejke strašno postradaše, prosto da se čovek rastuži. Mene zanima zaista da li je neko u ovoj skupštini i uopšte u Srbiji čuo za neki zločin mržnje koji je učinjen nad pripadnicima gej populacije, nad lezbijkama i tom kategorijom društva. Izveštaj se takođe detaljno bavi kršenjem ljudskih prava pripadnika nevladinih organizacija koje rade na rasturanju Srbije i što je posebno potencirano i izdvojeno političkih partija i pojedinaca koji se javno zalažu za nezavisnost Kosova i Metohije. Znate, u jednoj zemlji ljudi se otvoreno zalažu za razbijanje i okupaciju te zemlje, za odvajanje dijela teritorije te zemlje i zamislite umesto da im ljudi tapšu, da im odobravaju, ljudi ih prekorevaju i šalju preteće poruke. Ono što meni bode oči u ovom izveštaju i ovom predlogu jeste činjenica da je sve četvoro zamenika zaštitnika građana rođeno u Beogradu. Zaista ne mogu da vjerujem da u zemlji Srbiji u dijelu koji ne pripada Beogradu ne postoje ljudi koji bi se mogli kvalitetno i adekvatno baviti ovom problematikom. Mi smo ovih dana optuživani da pravimo opstrukciju zato što sprečavamo donošenje važnih odluka, između ostalog odluke o izboru zamenika zaštitnika građana. Iz toga se može steći utisak kako vladajuća koalicija u Srbiji drži mnogo do ljudskih prava, drži mnogo do institucije zaštitnika građana i drži mnogo do funkcionisanja službe zaštitnika građana. Navešću samo tri činjenice iz ovog izveštaja koje govore sasvim suprotno. "Uprkos zakonskoj odredbi prema kojoj će Skupština izabrati zamenike zaštitnika građana u roku od dva meseca od dana podnošenja predloga, Narodna skupština o predlogu nije odlučila do zaključenja izveštajnog perioda, niti do dana podnošenja izveštaja. Zaštitnik građana se dopisom od 18. decembra 2007. godine obratio svim narodnim poslanicima i ukazao na neophodnost izbora zamenika ombudsmana radi stvaranja uslova za obavljanje zakonom utvrđenog delokruga institucija i zakonom utvrđenog roka.'' Nažalost, do dana podnošenja ovog izveštaja ovo obraćanje ostalo je bez efekta. Od podnošenja izveštaja prošlo je još nekoliko meseci, međutim to se pitanje na dnevnom redu nalazi tek danas i postavljam pitanje - ako smo vršili opstrukciju u protekla dva dana i ako vršimo opstrukciju danas, ko je vršio opstrukciju proteklih deset meseci pa se ovo pitanje nije našlo na dnevnom redu? Sledeće, zakon o zaštitniku građana predvideo je da će Narodna skupština Republike Srbije uskladiti odredbe ovog poslovnika sa odredbama zakona u roku od šest meseci od dana stupanja zakona na snagu. Poslovnikom Skupštine trebalo je da bude uređen i način postupanja po podnetom redovnom izveštaju kao i po posebnim izveštajima zaštitnika građana. Do isteka izveštajnog perioda to nije učinjeno. Nadam se da za ovo neće biti okrivljena SRS.
Samo da vas obavestim. Primili ste ostavku Daniela Petrovića na funkciju narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i Izveštaj Administrativnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije povodom razmatranja ove ostavke, koji je utvrdio da je podnošenjem ostavke nastupio slučaj iz člana 88. stav 1. tačka 2. Zakona o izboru narodnih poslanika i predlaže da Narodna skupština, u smislu člana 88. st. 2. i 3. istog zakona, konstatuje prestanak mandata ovom narodnom poslaniku. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 2. i st. 2. i 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština, na predlog Administrativnog odbora, konstatuje da je prestao mandat, pre isteka vremena na koje je izabran, narodnom poslaniku Danielu Petroviću, izabranom sa Izborne liste Za evropsku Srbiju - Boris Tadić. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika, izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Po Poslovniku, Zoran Krasić.
Gospođo Đukić, prekršili ste upravo taj član 27. Na vreme sam se javio da ukažem na povredu Poslovnika i naravno odnosi se upravo na to što ste pročitali. Da ste mi dali reč, verovatno bi malo zastali sa tim što ste pročitali ili bi vam zatreperio glas, ili bi progutali knedlu, ali vidite i sami da je potpisnik tog izveštaja Administrativnog odbora građanin koga vi protežirate ovde. Vi ste praktično to sada upropastili. Zašto? Vi ste to brzo konstatovali, završen posao. Ne ulazim u razloge zašto je taj gospodin podneo ostavku itd, ali verujte nemoralno je da akt Administrativnog odbora o ostavci narodnog poslanika potpisuje građanin. Molim vas, to je apsolutno nemoralno. Kako da pređete preko te činjenice. Moram da vas obavestim, gospođo Đukić, verovatno se vi iznutra sekirate, jedete, nije vam prijatno, ali moram da vas obavestim, vama je to sigurno dobro poznato, postoji neki propis koji reguliše kome treba da se dodeli dete kada se razvedu bračni drugovi, pa je recimo dete uzeo suprug, a maloletno je dete ili ima godinu i po dana, dve i majka uporno ide i dobija batine, premlaćuje je taj bivši suprug, i porodica, maltretiraju je, ali ona svakog dana manifestuje ljubav prema svom detetu i uporna je, traži svoje dete, traži svoje dete i uzme ga na kraju, to vam je rekao advokat Jojić. Zašto? Njoj je dozvoljeno čak da ne poštuje sudsku odluku. Zato ćemo i mi da budemo uporni i da tražimo tu našu decu u vidu mandata koje neko ovde omalovažava pa kaže - moj mandat držim u džepu. Taj što drži u džepu ima navodno neko moralno pravo da potpiše ovaj izveštaj. Zašto niste makar bili malo inteligentni pa neki drugi član Administrativnog odbora da je to potpisao? Ali ne, vi želite da prkosite, ali niste ona majka koja traži svoje dete, već ste upravo onaj otac koji premlaćuje majku. Zato ćemo mi uporno da istrajavamo na ovome, da se vrati ono što je pokradeno, jer ovi ovde niti su muzej u Londonu, niti su vatikanski muzeji koji se hvale kradenom robom.
Gospodine Krasiću, malo avangardno izgleda - ja otac, vi majka, mandat dete. Gospodin Janković, Zaštitnik građana, izvolite.
Poštovani narodni poslanici i poslanice, rekao sam da ću vam biti zahvalan za svaku konkretnu sugestiju, komentar i predlog. Naloge, naravno, ne primam, jer je institucija zaštitnika građana nezavisna i u odnosu na Narodnu skupštinu. Drago mi je što ste pokrenuli niz tema. Ja ću o tom nizu tema da govorim, počevši od kraja. Drago mi je što je do vaše pažnje došao godišnji Izveštaj zaštitnika građana, mada mislim da mu je trebalo posvetiti jednu posebnu sednicu, kao što je to u svim parlamentima, ili kako se ovaj dom kod nas zove, narodnim skupštinama, čini. Ali, nije mi drago, razumem da ste vi navikli na takav način... (Predsednik: Molim vas da omogućite gospodinu Jankoviću da nam se obrati.) ... ali bih zaista želeo da, radi potpune i celovite informisanosti svih vas, pa i građana, kažem nekoliko reči o onome što je rečeno. Naravno da se ljudska i manjinska prava u AP Kosovo, koja je deo Republike Srbije, pominju i više nego pominju u Izveštaju zaštitnika građana. Izričito je rečeno da je na jednom delu teritorije Republike Srbije, u Pokrajini Kosovo, taj nivo ljudskih i manjinskih prava ispod svakog minimuma i da od toga ne pravi pitanje niko danas. Čak i u izveštajima međunarodnih organizacija i organizacija stranih država jasno se kaže da su osnovna ljudska prava i slobode, uključujući osnovno pravo na slobodu kretanja, na bezbednost, pravo da se napusti svoje prebivalište, pravo da se slobodno kreće, da ta osnovna prava na Kosovu nisu zagarantovana, a kamoli neka druga izvedena prava. Međutim, Zakon o zaštitniku građana daje meni u nadležnost i ovlašćuje me da kontrolišem samo organe koji postupaju prema zakonima Republike Srbije i to je razlog zašto je u Izveštaju vrlo jasno rečeno, uprkos takvom stanju na Kosovu, dakle nespornom stanju nepoštovanja sloboda i prava građana Srbije koji žive na teritoriji AP Kosovo, zaštitnik građana nije mogao ostvarivati svoje nadležnosti na toj teritoriji. Na vama je i na ostalim organima da se ta situacija promeni. Takođe je govoreno o tome šta je bio predmet pažnje zaštitnika građana u proteklom periodu. Sve ono što je navedeno sa veb sajta i uz pomoć ostalih izvora informisanja je tačno. Međutim, da li namerno, da li slučajno, neke teme su propuštene. Zaštitnik građana se izričito javnim saopštenjem oglasio po pitanju ostvarivanja slobode građana na mirno okupljanje i to upravo povodom protesta i okupljanja zbog hapšenja Radovana Karadžića, gde je tražio da se to pravo poštuje, ali je isto tražio od organa javnog reda i mira da osiguraju bezbednost svih učesnika tog javnog skupa. Isto tako, kada pričamo o lakim ili manje lakim temama, zaštitnik građana je ustao protiv jednog normativnog akta kojim se, na štetu građana Srbije, mogla uvesti neustavna odnosno nezakonita kontrola njihovih komunikacija preko interneta i na inicijativu odnosno na preporuku koja je obavezujuća, samo iza nje ne postoji pravna sankcija, nadležna nezavisna institucija je stavila van snage tu preporuku, radilo se o čuvenim uslovima za internet. Kada govorimo takođe o temama kojih se mnogi klone, zaštitnik građana je svojevremeno dao i amandmane na Zakon o osnovama uređenju službi bezbednosti. Jedan od tih amandmana je prihvatio Odbor za odbranu i bezbednost i on je ušao u konačni tekst. Upravo tim amandmanom je omogućeno nezavisnim institucijama i svim drugim državnim organima u Republici Srbiji da u skladu sa svojim nadležnostima vrše kontrolu i nadzor nad radom tajnih službi, koje su danas mnogo puta ovde pomenute. Zaštitnik građana je podneo amandmane i na zakone o zaštiti podataka o ličnosti. Takođe još jedna od tema sa kojom se moja institucija sukobila sa onim što se često smatra sferom bezbednosti, odnosno onim od čega se mnogi okreću, zahtevajući da se obezbedi efikasna i delotvorna zaštita prava ustanovljenih Ustavom i u situacijama kada sa druge strane preteže pravo na nacionalnu bezbednost. Nadam se da ćete te amandmane prihvatiti. Takođe, zaštitnik građana bavio se i osobama sa invaliditetom. Poznat je javnosti, takođe je bio na veb sajtu, ne znam kako to niste primetili, slučaj u kojem je utvrđena diskriminacija prema osobi sa invaliditetom, i čak ne u organu uprave, nego je javnom preduzeću predloženo šta da uradi kako bi tu situaciju ispravio i to je učinjeno. Svestan sam da ne mogu ispraviti sve nepravde, niti je to moguće u ovoj državi, ali mislim da ono što sam radio, ja i moji saradnici, govori o nepristranosti našeg rada. Govorili ste i o pravima lica lišenih slobode. U proteklom periodu zaštitnik građana je obavio deset poseta ustanovama u kojima borave lica lišena slobode. Od tih deset poseta, tri su bile nenajavljene. Obavljene su i posete institucijama u kojima borave stranci, čekajući na izručenje iz naše zemlje. Ni ta oblast nije zapostavljena. Potpredsednica Skupštine je s pravom govorila o kršenjima prava građana u radu centara za socijalni rad, u ustanovama za brigu i pomoć deci i drugim institucijama koje se bave zaštitom ekonomskih i socijalnih prava. Mogu reći da je u ovom momentu otvoreno najmanje 50 postupaka protiv centara za socijalni rad, u kojima se ispituje da li su postupci i radnje tih centara bili korektni, ne samo formalno u skladu sa zakonom, nego da li su bili korektni. Upravo u odnosu na te institucije je bilo najviše nesaradnje sa institucijom koju predstavljam. Zbog toga sam od Vlade Republike Srbije tražio da u Zakon o državnim službenicima unese odredbu kojom će, na predlog zaštitnika građana, državni službenici, ali i državni funkcioneri, biti razrešeni sa svoje dužnosti ukoliko zaštitnik građana utvrdi da su se ogrešili o prava građana ili su pokazali nesaradnju. Pitanje bespravno podignutih objekata takođe je na dnevnom redu institucije koju predstavljam. Moram vam reći da se u Republici Srbiji najveći deo propisa iz ove oblasti donosi na lokalnom nivou i da bi po pravilu lokalni ombudsmani trebalo da imaju najveću ulogu na lokalnom nivou, a institucija Republičkog zaštitnika građana bi trebalo da im bude podrška. Nažalost, od svih gradova i opština u Republici Srbiji samo 11 ima lokalne ombudsmane. Želeo bih i sa ovog mesta da podstaknem formiranje ombudsmana na lokalnom nivou. Na kraju, jedan konkretan slučaj koji je takođe ovde pomenut, pitanje kidnapovanja građanina Aleksandra Isailovića, to je nešto za šta sam saznao iz novina i upravo zahvaljujući amandmanu koji sam podneo i koji je Narodna skupština prihvatila iskoristiću svoje pravo i zahtevati informaciju od nadležnih službi o tome da li postoji indicija da je građane neko na teritoriji Republike Srbije, bilo ko sem onih koji imaju po zakonu pravo da hapse, uhapsio. S druge strane, sasvim sigurno se neću baviti pitanjem hapšenja Radovana Karadžića iz jednostavnog razloga, BIA po zakonu ima pravo da hapsi građane. To nije nešto što je normalno i što smatram da je uputno za demokratsko društvo. Smatram da službe bezbednosti ne treba da imaju pravo da hapse, ali o tome ćete se vi morati izjasniti prilikom donošenja zakona koji regulišu rad BIA i drugih službi bezbednosti u ovoj zemlji. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Jankoviću. Gospođa Gordana Pop-Lazić ima reč. SRS ima još 20 minuta. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine Jankoviću, 2005. godine smo doneli, doduše u drugom sazivu, ovaj zakon o zaštiti građana, u sklopu onih zakona koji su nam bili uslov za približavanje EU, pa smo i ovaj institut uveli u naš pravni sistem. Zakon je potpuno jasan, daje vam pravo na izbor četiri zamenika, ali verujem da se vi mnogo ne pitate ko će biti ti vaši zamenici. Volela bih da je to tako, jer ne verujem da biste ovako pogrešili da ste sami odlučivali. Sada ću vam reći zbog čega i kako ste zapali u tu kontradiktornost. U samom zakonu stoji da radom stručne službe Zaštitnika građana rukovodi generalni sekretar, koji mora biti lice sa završenim pravnim fakultetom, najmanje pet godina radnog iskustva, to je nešto što se podrazumeva, pa mi nije jasno kako onda neko ko će vas menjati, i to tamo gde se podrazumeva da mora da ima tu školsku spremu, barem da je završio pravni fakultet, ne mora da ima pravosudni ispit, niti da bude magistar, niti doktor nauka, vi to ne tražite od svojih zamenika. I kako to da oni koje vi kontrolišete, recimo, načelnik jedne opštinske, mora da bude diplomirani pravnik, da ima pet godina radnog iskustva, a dođe neki politikolog da ga kontroliše? Dakle, upali ste u jednu zamku i kontradiktornost, ali ne sporim da su vama potrebni ljudi ovog profila, ali ne kao zamenici nego, eventualno, kao savetnici. Vi ste njih pogrešno naveli. Pored ovih zamenika, koji bi morali da imaju ovo obrazovanje, po našem mišljenju, da biste vi mogli da funkcionišete, jer kad vi niste u stanju, neko mora da vas zameni, a taj neko mora da bude barem jednak kao vi, ne zato što smo mi rekli da se on zove zamenik, nego zato što ispunjava sve one uslove koje vi ispunjavate, a pored toga vi imate četiri, pet, deset savetnika, koliko već smatrate da vam treba za različite oblasti života. Krenuću od samog zakona, jer to je bila neka naša primedba i kada se zakon donosio. Meni nije bilo jasno, kao narodnom poslaniku, a mislim da je i poslanička grupa tako reagovala, ako se vi starate o zaštiti i unapređenju ljudskih prava i sloboda, da li vi to radite samo na teritoriji Republike Srbije ili se uopšte starate da se ta ljudska prava zaštite ma gde građanin Srbije bio. Imali smo, da ne spominjem samo Hag, ali mislim i na Hag, ali evo i sada slučaj ovog momka koji je imao jednu tuču u Americi, pa su tražili njegovo isporučivanje. To je još uvek u toku. Da li se vi tu opšte mešate ili se ne mešate? Meni je sporno i to, a i tu smo intervenisali, kod uslova koje Zaštitnik građana treba da ima, i to ne samo kod zaštitnika građana nego svih onih koji obavljaju neku javnu funkciju, predvideli smo da pre stupanja na dužnost i vi i vaši zamenici polažete zakletvu, koja glasi: "Zaklinjem se da ću svoju dužnost obavljati odgovorno, nepristrasno i nezavisno, u skladu sa Ustavom i zakonom, i da ću savesno raditi na zaštiti i unapređenju ljudskih prava i sloboda". To se podrazumeva da ste stavili ruku na Ustav i da ste se zakleli. Ali, mi smo uvek predlagali da tu bude ono: kako ja radio tako mi Bog pomogao, u nastavku te zakletve. Ali, vidim da ni to ne pomaže, jer i nama su se neki ovde zaklinjali na poštovanje i ideologije i programa stranke, pa su izneverili. Kad predvidimo, kao što je u članu 5. predviđeno za neke funkcionere da moraju da poseduju visoke moralne i stručne kvalitet, zaista vam savetujem da tu imate veliku rezervu, jer mislim da danas nema kvarljivije robe od čoveka. Najpre se pokvari čovek i ne mora da stoji na toplom, samo mu se nešto malo evra ili malo više, svako ima svoju cenu, stavi u džep. To je ta ostavka koja se drži u džepu, to je nešto para i onda vam se ljudi iskvare. Dakle, zarad vas, mi poučeni svojim iskustvom, predlažem da nemate potpuno poverenje ni u koga, ni u svoje saradnike, uvek imajte neku rezervu i držite sve kod sebe, ne dajte nikome ništa. Samo još malo da pogledam sam zakon. Član 16. upravo ide u prilog ovoj činjenicu na koju sam htela da vas upozorim na početku, da u slučaju prestanka funkcije zaštitnika građana, do izbora novog zaštitnika građana, ovu funkciju obavlja zamenik koga je zaštitnik građana odredio da ga zamenjuje u slučaju njegove odsutnosti ili sprečenosti da obavlja funkciju. Dakle, on mora u tom momentu barem da bude isto ono što ste i vi i da ispunjava sve te uslove. Ako ne ispunjava, džaba vam svi ovi zamenici, vi nećete imati zamenika koji će vas adekvatno zameniti, ako ne promenite ovaj član 16. Htela sam da vas zamolim da širom otvorite i oči i uši, i pratite ovu našu diskusiju i sve ovo na šta vam ukazujemo, jer verujem da ćete i biti u prilici da reagujete i po pitanju ovih mandata sa liste SRS-dr Vojislav Šešelj, imajući u vidu član 52. Ustava Republike Srbije, koji se tiče izbornog prava. U trećem stavu člana 52. Ustava kaže se: "Izborno pravo uživa pravnu zaštitu, u skladu sa zakonom". Ako ne budemo uspeli da na taj način zaštitimo to izborno pravo građana, jer je ono opšte i jednako za sve, znamo da su izbori, ili bi tako trebalo da bude, tako kažemo da jesu, slobodni i neposredni, glasanje je tajno i lično, ali niko nema pravo da prekraja izbornu volju. Tu je već mesto da vi reagujete. Takođe vas pitam šta ste uradili, da li je bilo mesta da reagujete po pitanju zaštite tajnosti pisama i drugih sredstava opštenja po pitanju nekih transkripata koji su se pojavili pre desetak dana u našoj štampi, pošto je i to pravo Ustavom zaštićeno? Da vas upozorim na član 21. Ustava. To je zabrana diskriminacije. Dakle, zabranjena je svaka diskriminacija, neposredna ili posredna, pa se kaže po kom osnovu sve, između ostalog, političkog ili drugog uverenja. Dakle, ne može nešto za nekoga da važi zato što je predstavnik G17 plus ili neke druge političke partije, a ako je pripadnik političke partije SRS, koja nije u milosti vladajućeg režima, onda za njega to pravilo ili ti principi ne važe. Opet se vraćam na to što neko pokušava da prekroji izbornu volju građana, ali pošto to ide od strane vlasti, od onoga koji, pre svega, sudi, trebalo bi da barem oni koji tuže vode računa o tome da se ta prava zaštite. Građani, dakle, nakon što smo ovaj institut stvorili ovim zakonom, očekuju da postoji neko kome na kraju opet mogu da se obrate da ih zaštiti. Stoga vam predlažem još jednom da ne uzimate svu ovu našu diskusiju kao neko političko prepucavanje, nego kao nešto što jednog dana zaista može da dođe u sferu vaše kompetencije, a vi ćete onda morati, naravno, da odbranite svoj autoritet i da adekvatno postupite. Hvala vam.
SRS ima još deset minuta. Najpre se javio, po Poslovniku, narodni poslanik Radiša Ilić, a zatim gospodin Krasić.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po Poslovniku, članovi 225. i 226. Ovo javljanje upravo ima veze sa dnevnim redom, što vi obično insistirate, mada ni sam ne znam zašto. S obzirom da su mi predočeni određeni podaci u vezi imovine prognanih Srba sa Kosova i Metohije od Udruženja izbeglih lica "Zora", kao i mnogih Srba koji su izbegli sa Kosova, tražim objašnjenje od nadležnih organa, pre svega od potpredsednika Vlade Božidara Đelića, kome su se pomenuti Srbi tri puta obraćali, a nikada nisu dobili odgovor. Takođe, tražim obaveštenje i od sadašnjeg ministra za Kosovo i Metohiju, Gorana Bogdanovića, koji je inače nekada bio ministar u Rugovinoj vladi, o svemu ovome. Kako se danas ovde i govori o izboru zamenika zaštitnika građana, bilo bi dobro da se on pozabavi ovim pitanjem, kako bi se problem o kome ću govoriti na neki način rešio. O čemu se radi? U periodu od maja do avgusta 2004. godine podneto je preko 40.000 tužbi prognanih Srba sa Kosova i Metohije za povraćaj otete imovine koju su uzurpirali Šiptari. Otete su kuće, stanovi, šume, njive, voćnjaci, celokupna pokretna i nepokretna imovina. Tužbe su podnete sudovima na Kosovu i Metohiji, koje su organizovali i koje uređuju UNMIK, odnosno UN. Moram da napomenem da su tada Srbi, kao i ostali građani koji su podneli tužbe, imali pomoć Koordinacionog centra za KiM, koji je organizovao pravni tim advokata za pružanje pravne usluge svim zainteresovanim licima koja su želela da preko UNMIK sudova povrate svoju imovinu. Kasnije kreće druga priča. Niko se od zvaničnika srpske države više ne obraća njima. Niko ne vrši pritisak na UNMIK da konačno krene sa rešavanjem podnetih tužbi. Šiptarima, naravno, to sve odgovara da se po tom pitanju ništa ne rešava, a i zašto bi kada su se okoristili imovinom proteranih Srba. Tražim objašnjenje u ime tih građana, konkretno Udruženja "Zora" koje se meni obratilo, da li država Srbija može i da li ima uopšte nameru da se založi za zaštitu ljudskih prava prognanih sa Kosova i Metohije, da zahteva da sudski proces... (Predsednik: Prekoračili ste vreme.) završavam... započnu po podnetim tužbama. Neka to traže od Zanijerija Boris Tadić i Vuk Jeremić. Stiče se opšti utisak da je državi...
Gospodine Iliću, 30 sekundi govorite duže od tri minuta.
Javiću se kasnije.
Gospodin Krasić, po Poslovniku.
Današnja rasprava je sasvim solidna i mislim da je dobro što je Zaštitnik građana u sali i što povremeno sublimira odgovore na brojna pitanja. Koristim pravo iz članova 225. i 226. da i njemu, a i ostalim državnim organima, ukažem na jednu instituciju koja se otrgla i koja predstavlja gotovo izvor za kršenje ljudskih prava u Srbiji. Ona je obuhvaćena popisom državnih organa iz vaše nadležnosti. To je Nacionalni savet za bezbednost. Zašto on? Zato što rezultate svega što je legalno i nelegalno prikuplja taj savet. Na čelu tog saveta je Boris Tadić, ali glavni operativac je Miki Rakić, sekretar. Oni tamo imaju mnogo dokumenata, dokaza o svakom građaninu Republike Srbije. Očigledno imaju i o ovoj grupi. Mislim da vi treba da se uključite da vidite šta oni to sve imaju, pa neko može ovde ladan ko špricer da sedi i dok ga neko pljuje, on misli kiša pada. Za tako nešto treba imati živce ili treba imati neki veliki razlog. Naravno, ukazujem vam i zbog toga što sam potpuno svestan vašeg ustavnog i zakonskog položaja koji imate. Nećete da se uvredite, ali onaj koji je predložio ovakav zakon i koji je zamislio ovakvog zaštitnika građana sa tim pozicijama, on je njega projektovao kao jedan lakmus papir koji će javnost da obaveštava o kršenjima, a država će naročito da se interesuje kada se nađe neka saglasnost između Vlade i onoga što konstatuje zaštitnik građana. U svim drugim slučajevima zaštitnik građana može da dođe ovde i samo da širi ruke i da kaže, ali moja ovlašćenja se tu završavaju. Znači, odite do tog saveta, vidite šta sve to postoji. Još samo jedna pouka, vrlo kratko će da bude, podsećam vas, kompletna Narodna skupština je postigla saglasnost, doneta je Rezolucija o Kosovu i Metohiji i tamo u jednoj od onih tačaka je stajalo da Srbi ne izađu na izbore na Kosovu i Metohiji. Bio je potreban samo jedan dan da Boris Tadić pozove. On ništa ne poštuje. Nemojte da se zaprepastite. Nemojte da izgubite volju.
Prošlo je tri minuta. Gospodin Petar Jojić, izvolite, imate reč.
Dame i gospodo narodni poslanici, danas imamo predloge za izbor zamenika koje je predložio Saša Janković za svoje zamenike kao zaštitnik građana. Kao što je rečeno, dr Goran Bašić, dr političkih nauka, ni u kom slučaju ne bi mogao da obavlja dužnost u odnosu na profesionalnu delatnost i stručnost. On je stručan za političke nauke, ali iz oblasti onih poslova i zadataka koje on treba da obavlja kao zamenik ni u kom slučaju ne bi mogao da bude izabran. Zatim, Tamara Lukšić-Orlandić politikolog opet. Ne mogu da shvatim čime se rukovodite kada predlažete profesiju koja nije pravne struke. Zaštitnik građana treba da se bavi zaštitom prava i sloboda građana. On mora da poznaje zakone, u najmanju ruku to mora da bude diplomirani pravnik i da ima položen pravosudni ispit. Treba da rešava predmete, treba da postupa po žalbama. Politikolog ni u kom slučaju ne može da dođe u obzir. Ako je tako, onda dajte da biramo, kao što je nekada bilo u onom prethodnom sistemu, da se za sudije udruženog rada biraju ljudi mehaničari koji blage veze nemaju sa pravom, a donose sudske odluke. Prema tome, moje mišljenje da je ovo neprihvatljivo, da je ovo ekstreman slučaj u kome treba primeniti odredbe danas-sutra kada taj ombudsman, odnosno vaš zamenik kao zaštitnik treba da postupa. Zamenik ima prava i ovlašćenja isto kao što ima i sam zaštitnik. Kada nema zaštitnika zamenjuje ga zamenik. Taj zamenik ne može da kaže danas kada mu dođu građani, nije tu zaštitnik građana, ja sam zamenik, ali znate šta, pošto sam politikolog, ne mogu danas da vam pružim savet niti mogu vašu pritužbu ili žalbu prihvatiti, molim vas, idite pa sačekajte kada se on vrati sa godišnjeg odmora, sa službenog puta ili nekog savetovanja ako ima u inostranstvu. Zaštitnik građana nije od juče u toj instituciji, već punih 10 meseci. Postavljam pitanje zaštitniku građana, pošto se zaštitnik građana mnogo oslanja na nevladine organizacije - da li imamo, recite da li vi znate, zakon o nevladinim organizacijama i da li imamo zakon o stranim nevladinim organizacijama? Vi ste se oslonili i vi uglavnom prihvatate inicijative Nataše Kandić, Sonje Biserko i drugih nevladinih organizacija, koje u svakom slučaju nemaju uporište u zakonu, jer mi nemamo zakon o nevladinim organizacijama. Zašto se niste založili i zašto ne predložite, pošto imate i zakonodavnu inicijativu, da se donese zakon o nevladinim organizacijama? Zašto ne donesete zakon, a hoćete u EU? Jeste, hajde pitajte Švedsku, Norvešku, Holandiju, Belgiju, Francusku, Nemačku, Veliku Britaniju, Vels imaju li zakone o nevladinim organizacijama i da li imaju zakone o stranim nevladinim organizacijama? Nama u zemlji vršljaju mnoge strane organizacije i agenture, a mi nemamo zakon da one po zakonu mogu da budu legalne i da funkcionišu - kako to? Za vas gospodine još jedno pitanje. Vi ste tu 10 meseci. Pitam vas da li ste postavili pitanje kakvo je stanje u zatvorskim ustanovama? Dajte recite koje ste okružne zatvore gde se izdržava kazna zatvora obišli i kakvo ste stanje ljudskih prava našli u tim institucijama? Jeste li bili u beogradskom CZ-u, jeste li bili u Kragujevcu, jeste li bili u Pančevu? Dođite u Pančevo da vidite zatvor koji je građene za vreme Marije Terezije i da vidite u kom stanju žive ljudi koji su lišeni slobode. Jeste li bili u okružnim zatvorima Novi Sad, Kragujevac, Valjevo, Užice? Što ne rekoste u izveštaju kakvo ste stanje našli. Vi ga maltene prikrivate. Ne možete, morate da kažete da je stanje takvo i takvo, a pogotovu što ste dozvolili da u te ustanove neprekidno odlaze nevladine organizacije, čak i strane organizacije i strane službe i agenti. Ne može tako. Ako ste vi dobili tu funkciju i ako uživate prava, vi imate i obaveze. Za vas je još jedno pitanje. Jeste li zatražili izveštaj o pogibiji Ranka Panića? Jeste li zatražili izveštaj, da li ste se uključili, pošto vas Ustav i zakon po kojima postupate obavezuje - da ste dužni da štitite prava svih građana, da ste dužni da štitite prava građana koji su lišeni slobode ma gde se oni nalazili? Da li ste tražili izveštaj, a pogotovo što smo mi ratifikovali međunarodne ugovore i donet je Zakon o saradnji sa Haškim tribunalom, da li ste vi, gospodine, tražili izveštaj o zdravstvenom stanju i o stanju uslova u kojima živi i boravi naš pritvorenik lider SRS dr Vojislav Šešelj? Da li ste uopšte postavili pitanje i da li ste tražili izveštaj? Ako jeste, dajte izađite i recite - tražio sam od Haškog tribunala da nam se dostavi izveštaj kako se postupa prema dr Vojislavu Šešelju, koja su mu prava ugrožena, a koja prava su mu bila u dužem vremenskom periodu oduzeta? Prema tome, to su ona prava za koja vi kao zaštitnih građana morate da se starate i imate prava, ali imate i obaveze. Jer pod ljudskim pravima i slobodama mora da se gleda da se utvrđuje pravni položaj pojedinaca prema organima vlasti. Ljudska prava i slobode su garancija koju državna vlast ne sme da prekorači. Gospodine, da li ste vi negde utvrdili i konstatovali da li su negde kršena ljudska prava ili nisu? Ako jeste, nigde u izveštaju niste rekli - ta i ta organizacija, ta i ta ustanova ne poštuje ljudska prava. Evo vam primer, vidite 700 hiljada predmeta imate u Srbiji za legalizaciju objekata koje su građani gradili. Zatražite izveštaj koliko je predmeta rešeno i pitajte gde su ti službenici i činovnici, i zašto lokalna samouprava ne rešava predmete? Vi ste preuzeli ulogu bivšeg ministarstva koje je bilo za žalbe i pritužbe, dobrim delom. Međutim, vi znate kakvo je bilo stanje kada su u pitanju hiljade i hiljade tih pritužbi i žalbi građana, kako su one rešavane. Nisu ni rešavane, samo su brojke navođene. Prema tome, vaša uloga je velika. Vi imate imunitet, vi imate prava, vi imate 50-60 zaposlenih. Vama ako država nije obezbedila uslove, materijalna i tehnička sredstva dužna je da obezbedi, ali vi ste dužni da redovno podnosite izveštaje građanima ili podnesite ostavku. Pošto je naša država ustanovila tu instituciju, ta institucija ne može da bude slovo na papiru, nego mora da bude institucija koja daje rezultate, koja pre svega konstatuje i otklanja posledice, ali istovremeno obaveštava javnost. Ali vi se, gospodine, malo pojavljujete u javnosti. Vi malo izveštaja dajete građanima, jer većina građana još uvek ne zna da vi postojite. Izađite malo na medije, uzmite ono malo termina Nataši Kandić i Sonji Biserko, vi ste preči nego one ovoj državi i zbog toga morate da zasučete rukave i treba da radite temeljito na ovim poslovima. Skupština mora da vas kontroliše, vi Skupštini morate redovno da polažete ove izveštaje i račune. Država je dužna da vam obezbedi uslove i zbog toga smatram da vi zaobilazite veći broj problema. Podsetio sam vas na zatvore, situacija u zatvorima je katastrofalna, uslovi življenja su nemogući, pojavljuje se veliki broj osuđenika. (Predsednik: Obaveštavam vas da više nema vremena za SRS.)
Ko se najpre javio po Poslovniku, bilo je više ruku? Ima reč narodni poslanik Nikola Savić.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po Poslovniku, član 225. Pošto je neko ukrao vreme koje treba da koristi SRS, moraću iskoristiti ovu priliku po Poslovniku da se obratim ovde prisutnom zaštitniku građana gospodinu Jankoviću. Znamo svi da je zaštitnik građana ili ombudsman po definiciji neko ko bi trebalo da sasluša sve one koji su obespravljeni, uniženi, poniženi itd. Danas kada imamo ovakvu situaciju kakva jeste znamo da i zaštitnik građana ima pravo da pokreće postupak pred sudovima. Danas je obmana nešto što je najviše prisutno u Srbiji i kada otvorimo bilo koju dnevnu novinu naći ćemo mnogo onih koji su na ovaj ili onaj način obmanuti i iz te obmane trpe najviše materijalnu štetu, a bogami u velikom broju slučajeva i duševni bol. Ne mogu, a da ne primetim da u ovoj sali sedi jedna grupa građana koja je obmanula ne jednog čoveka, ne grupu ljudi, nego više od milion građana Srbije koji su glasali za SRS. Zato želim da pitam zaštitnika građana, bez obzira što formalno Skupština i skupštinske aktivnosti nisu u nadležnosti njegovoj, šta može da učini da se spreči obmana tih više od milion ljudi koji su glasali za SRS? Predlažem gospodinu Jankoviću da sa ovog mesta, iz ovih stopa, pokuša nešto, kako bi se vratili mandati SRS. Ako u tome uspe, da ništa više ne uradi za svog mandata, učinio je mnogo, znači uspeo je da više od milion građana Srbije, koji su obmanuti, dobiju na neki način neku satisfakciju. Hvala.
Poštovana predsedavajuća predsednice, predsedništvo, nekoliko pitanja gospodinu ombudsmanu. U državi Srbiji postoji jedna problematika koja postoji više od trideset godina. Radi se o zvanično i nezvanično priznatim organizacijama sektnog tipa, koje vrlo ozbiljno putem verske i psihološke manipulacije stvaraju tu problematiku širom zemlje Srbije, naravno, vršeći svoju misiju nasilnim misionarstvom. Policija jedva da nešto radi, tužilaštvo gotovo ništa. Oštećeni se obraćaju od vrata do vrata, od institucije do institucije i obično dobiju neke nemušte odgovore, i dobiju smernicu da se jave na neka nova vrata. U Evropskoj uniji još pre 30 godina, 40 godina recimo u Francuskoj, ta problematika počela je vrlo ozbiljno da se rešava, prvo da se shvata, a onda da se rešava. Evropski parlament je prvi ugovor na tu temu potpisao ili doneo 92. godine. Prvu rezoluciju 29. februara 96. godine, a treću rezoluciju 2003. godine, naravno u preambuli poštujući sve moguće povelje i zakone kojima se štiti sloboda mišljenja, govora, veroispovesti itd. Upravo u onome što radi EU, a svi sa ove leve strane tako nezadrživo srljaju u zagrljaj te EU, ne vidim ni želju ni nameru, a ni vas nisam čuo u protekle dve godine, koliko već radite, da ste bilo gde pomenuli u medijima ovu problematiku i rešavanje ove problematike. Radi se o žrtvama, o ljudima koji imaju problem sa organizacijama sektnog tipa. Ne radi se samo o verskim organizacijama, nego se radi o organizacijama sektnog tipa. Sektna viktimologija je otišla zaista daleko. Ne mogu da shvatim da u ovoj zemlji niko ne želi da rešava taj problem. Godišnje se u tri savetovališta javi preko 500 ljudi. Tih 500 ljudi su ljudi koje smo zabeležili imenom i prezimenom i problemom. Naravno, mali je procenat onih ljudi koji reše taj problem. Kada neka institucija treba nešto da kaže o nekoj sektnoj organizaciji koja stvara problem obično se štite njihova prava, pozivajući se na Ustav, slobodu, veroispovest itd. Međutim, nečija sloboda prestaje na onom mestu gde on ugrožava svoju slobodu, odnosno slobodu drugog čoveka svojim ponašanjem. Znači, ne možemo mi samo da branimo određene organizacije sektnog tipa i da tražimo samo prostor za njihov rad i njihovu slobodu, jer oni su ovde na ove prostore došli juče, prekjuče, a mi ovde živimo stotinama i hiljadama godina. Ovde naročito podvlačim ovo što živimo pod dostignućima hrišćanske civilizacije zadnjih 2.000 godina. Hoću da pomenem da se tu sudaramo i kulturološki, i verski i istorijski itd. Tako da, s jedne strane, dajemo inicijativu da se obratite mnogim evropskim institucijama kao što je FEKRIS, kao što su DIJALOG CENTRI, a naročito EU, i da pogledate sve te rezolucije koje su oni doneli. Oni svaki drugi-treći mesec prave poneki kongres stručnjaka i ljudi iz vlasti, prvenstveno ministara policije, obrazovanja, zdravstva, vera itd. Mi to ovde ne vidimo, neko to gura pod tepih, zataškava i upravo dolazimo do onoga što imamo i sada ovde kod nas u našoj Skupštini, pojavi se jedna politička sekta i ona i dalje egzistira, bez ikakvih problema, a niko ne rešava taj problem. Tako je i sa svim ovim drugim kojih imamo u društvu, u našim komšilucima, u našim gradovima. Neke stvari se moraju nazvati svojim imenima, moraju se definisati i moraju se prozvati određeni ljudi. Zakoni postoje, čak i kod nas, pitanje je ko ih ne sprovodi.
Pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnim poslanicima u Narodnoj skupštini, kako bismo omogućili njihovo učešće u daljem radu. Uručen vam je izveštaj RIK o dodeli mandata narodnim poslanicima. Takođe, uručen vam je izveštaj Administrativnog odbora, koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnim poslanicima, sa predlogom da Narodna skupština, shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje potvrđivanje mandata narodnim poslanicima. Na osnovu izveštaja RIK i izveštaja i predloga Administrativnog odbora, a shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnim poslanicima Ljubiši Petkoviću, izabranom sa izborne liste SRS-Dr Vojislav Šešelj, i Nenadu Čanku, izabranom sa izborne liste Za evropsku Srbiju-Boris Tadić. Čestitam narodnim poslanicima na izboru i molim ih da uđu u salu i pridruže nam se u radu. Po tački dnevnog reda javio se gospodin Batić. Vaša poslanička grupa ima 15 minuta i 36 sekundi na raspolaganju. Izvolite.
Gospođo predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Saša Janković je u "Blic"-u od subote dao jednu izjavu s kojom sam potpuno saglasan, da nijedna nezavisna institucija u ovoj zemlji, čija je ustavna i zakonska uloga da se bori protiv korupcije, ne može da ispunjava svoje obaveze i osnovnu funkciju, jer nema osnovne uslove za rad. To je vaša izjava. Takođe ste rekli da nema elementarnih mogućnosti kada je vaša ustanova u pitanju, ni prostora, ni zamenika, ničega itd. To pokazuje odnos države prema ovoj izuzetno značajnoj funkciji. Bio je red da to ovde javno kažete i svim narodnim poslanicima i svim građanima Srbije. Kakav je maćehinski odnos ove države i prema Državnoj revizorskoj instituciji, i prema Savetu za borbu protiv korupcije, i prema Upravi za javne nabavke, i prema vama kao zaštitniku građana, odnosno vašoj instituciji, i prema Komisiji za zaštitu prava, dakle prema svim institucijama čiji je jedan od osnovnih i prioritetnih zadataka borba protiv korupcije. Zato smo danas na tužnom 84. do 91. mesta kada je procenat korupcije jednog društva u pitanju. Iza nas su valjda Gvineja Bisao i Burkina Faso. Gospodine Jankoviću, skrenuo bih vam pažnju da zbog nesposobne parlamentarne većine vi morate imati u vidu da treba zaštiti jednu posebnu kategoriju građana, narodne poslanike koji su taoci nesposobne parlamentarne većine. Pri tome mislim na ove narodne poslanike koji ne učestvuju u toj ping-pong utakmici između parlamentarne većine, koja nema moć da je ograniči i reguliše, i poslanika SRS. Tri dana su oni koji nisu ni na jednoj ni na drugoj strani taoci, tri dana su svi građani Srbije taoci. Imamo posebnu kategoriju građana, znači moderne parlamentarne robove, zato što imamo jednu potpuno nesposobnu parlamentarnu većinu. Predlažem poslanicima SRS da se više ne javljaju za reč. Znate zašto? Neka stave na dnevni red ovu tačku ako imaju parlamentarnu većinu, jedan mali test, da vidimo kakva je to parlamentarna većina koja neprestano kritikuje opoziciju, a ne postoji, jer ne može da reši odnose između svojih koalicionih partnera. Gospodine Jankoviću još nešto, predložili ste četiri zamenika, dvojica od njih su diplomirani pravnici, dvoje nisu. Uz sav respekt titula, zanimanja itd. za ovu funkciju je neminovno da čovek bude diplomirani pravnik. Pročitajte tekst vašeg zakona pa ćete videti da on vrvi od pravnih instituta, sve su to raznorazni pravni ili pravnički instituti. Kako će onda ljudi koji su laici za tu materiju da meritorno i kompetentno pruže zaštitu građanima koji njihovu zaštitu traže? Semantički nešto nije u redu. Kažem, uz sav respekt i poštovanje, te ljude ne poznajem. Imate predlog za gospodina Miloša Jankovića. Ne znam koje su njegove zasluge u pogledu prava građana. Ovde su pominjana stanja u zatvorima. U vreme dok je on bio na čelu Uprave za izvršenje zavodskih sankcija verovatno je to njegov doprinos zaštiti prava građana, odomaćili su se mobilni telefoni u pritvorima, svaka soba u Centralnom zatvoru ima po nekoliko mobilnih telefona. To je valjda zaštita pritvorenika. Ali, ne postoji nigde u svetu da pritvorenici, osuđena lica da, ali pritvorenici, da konstantno, neprestano, svakodnevno, to znam, mene zovu, čudim se o čemu se radi, ljudi iz zatvora pričaju satima. To je valjda zasluga gospodina Miloša Jankovića. Takođe, obratite pažnju da je on kao kadar Zorana Stojkovića suspendovao puno ljudi koji su radili u ustanovama za izvršenje krivičnih sankcija. Ti ljudi su podneli tužbe, velika većina je u tim tužbama uspela i vraćeni su na posao. Nemam ništa lično protiv bilo koga, ali morate kada pominjete biografije da vidimo koji je to doprinos zaštiti ljudskih prava, a unutra iz ove stvari, iz struke, kojom se sticajem okolnosti bavim, znam da je to nukleus, da je počeo potpuni haos pre svega u Centralnom zatvoru, kao osnovnoj ustanovi pritvorskog tipa u ovoj zemlji. Molim vas, zaštitite moderne parlamentarne robove.
Po Poslovniku, gospodin Martinović.
Dame i gospodo narodni poslanici, moram najpre da se osvrnem na prethodno izlaganje gospodina Saše Jankovića, koji je rekao da službe bezbednosti, misleći pri tom verovatno na BIA, imaju pravo da hapse građane. Mi kada smo raspravljali o slučaju hapšenja Radovana Karadžića, koje je izvršeno protivno Ustavu i zakonima Republike Srbije, ovde sam citirao odredbe Zakona o BIA iz 2002. godine i, ako se sećate, gospođo Đukić-Dejanović, vama sam uručio jedan primerak tog zakona. Nigde ni u jednom članu Zakona o BIA ne piše da BIA ima bilo koga pravo da hapsi. BIA ima pravo da prikuplja obaveštajne podatke, da po odobrenju suda prisluškuje telefonske razgovore itd, da obavlja informativne razgovore sa građanima koji su od značaja za bezbednost Republike Srbije, ali nema pravo bilo koga da hapsi. Drugi razlog zašto sam se javio za reč po Poslovniku jeste činjenica da smo svi mi koji smo danas bili u sali bili svedoci činjenice da je gospodin Tomislav Nikolić priznao da je izvršio krivična dela krađe mandata SRS kada je rekao da poseduje te mandate, da se mandati nalaze u njegovom džepu, ali da neće da ih vrati SRS. Ti mandati su imovina SRS, odnosno ostavke su imovina SRS i nisu date Tomislavu Nikoliću lično, nego su date SRS, shodno članu 102. Ustava Republike Srbije, koji kaže da je narodni poslanik slobodan da neopozivo stavi svoj mandat na raspolaganje političkoj stranci na čiji predlog je izabran za narodnog poslanika. Budući da je Tomislav Nikolić priznao da je izvršio krivično delo krađe, da je izvršio krivično delo prevare, zloupotrebe službenog položaja, oštećenja i uništenja tuđe stvari, mislim da biste vi kao predsednik Narodne skupštine, prosto funkcija vas na to obavezuje, trebalo stenogram sa današnje sednice da dostavite nadležnom javnom tužiocu, kako bi javni tužilac preduzeo korake iz svoje nadležnosti, jer ovde više nije u pitanju ni ideologija, ni ko pripada kojoj stranci, ovde je u pitanju čist kriminal. Ako vi kao predsednik Narodne skupštine dozvolite da Narodna skupština Republike Srbije postane poprište vršenja raznih krivičnih dela, onda se zaista osnovano može postaviti pitanje šta će biti sa demokratijom i parlamentarizmom u Srbiji.
Zahvaljujem, ali sam na ovu temu zaista juče jedno deset puta govorila i prosto vređaću vašu inteligenciju ako odgovorim jedanaesti put. Po Poslovniku, gospođica Jovanović.
Gospođo predsedniče, javljam se na osnovu člana 1. i 104. Poslovnika Narodne skupštine, a pre svega na osnovu Ustava, zato što je mr gospodin Martinović, koga neke neznalice zovu Marinković, tako vas nazivaju neki iz ove odbegličke grupe gospodine Martinoviću, a u pitanju je čovek koji je bio šef poslaničke grupe SRS, ne zna imena poslanika. On je govorio o onome što je zapravo bio opšti konsenzus u Srbiji svih političkih stranaka. I sada moram da pomenem jedan događaj da vam približim koliko smo u pravu i koliko želimo ovde da vašu savest, koja je možda uspavana ili ste je nekako potisli zbog takvog naloga Borisa Tadića, da podstaknem da se setite jednog događaja iz naše nedavne parlamentarne prošlosti kada su u pitanju bili poslanici iz poslaničke grupe G17. Naime, Sofronije Čonjagić i Vesna Ilić su dva poslanika koji su bili u koaliciji tada sa strankama na vlasti iz grupacije G17 kojima je aktivirana ostavka na mesto narodnog poslanika, i to pre nego što je usvojen Ustav po kome je, kako je rekao gospodin Martinović, u članu 102. stav 2, neopozivo svaki poslanik slobodan da pod uslovima usklađenim sa zakonom stavi na raspolaganje mandat stranci. Sada je, gospodine Jankoviću, za vas pitanje, vi možete sada da kažete - nemam, kao što zakon zapravo i definiše, nikakvu kontrolu nad radom Narodne skupštine, ali imate sa izbornom voljom građana i sa slobodom prava i odlučivanja svakog građanina Srbije. Hipotetički, sada najmanje milion građana Srbije može da vam se obrati i da vas zatrpa, to su birači SRS, svojom predstavkom da je njima ukradeno u Narodnoj skupštini njihovo biračko pravo. Pošto je Srbija jedna izborna jedinica, mi smo svašta prošli za 18 godina višestranačja, imali smo devet, pa 29, pa 16 izbornih jedinica i na kraju smo došli do toga da po Dontovom sistemu, odnosnosistemu Dontovog količnika, imamo jednu izbornu jedinicu u kojoj će pravilno da se rasporedi svaki glas dobijen na izborima, da se ne rasipa nijedan glas nijednog birača, već da glasanjem za političku stranku mi možemo da odlučimo da svoj deo, kao građanin i svako do vas, prenesemo na političke predstavnike. Sada je prekršen Ustav u slučaju najmanje ili, ako hoćete da vam to izračunaju ljudi iz Republičkog zavoda za statistiku koji prate izbore ili neko od članova RIK-a, najmanje 600 hiljada birača, ako je 60 hiljada potrebno na tako visoku izlaznost za jedan poslanički mandat. To nije ničija dedovina i ničija prćija, to je izborna volja građana ostvarena na izborima i nikada se ovako grubo nije išlo na otimačinu, pljačku i prekrajanje izborne volje. Šta smo mi tada trebalo da kažemo? Tada još nije ni bio Ustav, ali za nas srpske radikale je to oduvek bilo tako. Izađi na izbore kao grupa građana, pa ćeš da prođeš kao Univerzalistički pokret ili Jogi letači... (Predsednik: Gospođice Jovanović, vreme.) ... ili napredna stranka, naprednjaci, zna kolega Ilić, mislim da su oni bili iz Niša, koji su izašli na izbore 1991. godine i osvojili 0,5 posto glasova. Postojali su tako neki, a ko su sad ovi, odakle oni? Dakle, mi moramo do kraja da se izborimo za to ... (Predsednik: Gospođice Jovanović, četiri minuta.) Završavam. Apelujem na vas, kao potpredsednik Narodne skupštine, gospođo predsedniče, da zaštitite Narodnu skupštinu, da zaštitite volju birača i da se vrate oteti, ukradeni mandati nama srpskim radikalima. Kakva je to ironija sudbine i kakav je to poraz i erozija morala kod Nikolića, pokazuje činjenica da čovek koji je bio jedan od prvih potpredsednika Narodne skupštine i od danas, na tome mu čestitam ponovo, naš kolega Ljubiša Petković, u najtežim danima za interese države i naroda i odbranu prof. dr Vojislava Šešelja, pokazuje visok moral, čast i poštenje... (Predsednik: Hoćete li da privedete kraju obraćanje, molim vas.) ... a imate insajdera koji hoće da ubije Vojislava Šešelja i koji krade naše mandate. Čestitam, gospodine Petkoviću, vi ste primer pravog junaka.
Gospodin Martinović reklamira Poslovnik. Zbog toga što je zaštitnik građana ovde i što zaista doživljavam deo vašeg obraćanja, kao i pitanja koja su upućena njemu, ne držim se najstriktnije Poslovnika, ali vas molim da vi vodite računa o tome. Skoro da nema govornika koji nije govorio od pola minuta do minut više, obraćajući se i gospodinu Jankoviću.
Meni se čini, gospođo Đukić-Dejanović, da vi mene niste razumeli. Shvatio sam da pokušavate i danas, i u petak ste to činili, da podučavate poslanike SRS koji je pravni put vezan za zamenu mandata SRS. Govorio sam o nečemu sasvim drugom. Govorio sam o činjenici da su ovde ukradeni mandati, da su mandati svojina SRS i da je gospodin Tomislav Nikolić krađom tih mandata, odnosno blanko ostavki koje su u skladu sa Ustavom dali svi narodni poslanici SRS, počinio najmanje četiri krivična dela. Tražim od vas, u skaldu sa članom 226. Poslovnika Narodne skupštine, objašnjenje, da li ćete stenogram sa današnje sednice dostaviti nadležnom javnom tužiocu, kako bi se preduzeli odgovarajući koraci u cilju otkrivanja ko je učinio to krivično delo, pod kojim okolnostima, da bi na kraju nadležni sud mogao da izrekne odgovarajuću sankciju. O tome se radi. Nemojte da zaboravite još jednu stvar, to znaju pravnici, u Zakoniku o krivičnom postupku stoji jedna odredba koja otprilike glasi ovako - ako do javnog tužioca dopre glas da je učinjeno neko krivično delo, on je dužan da preduzme korake iz svoje nadležnosti. To znači da građani čak ne moraju da podnesu krivičnu prijavu. Dovoljno je da on čuje da je izvršeno neko krivično delo. A, evo, sednica Narodne skupštine i danas i u petak i prethodnih dana je najbolje meste gde je nadležni javni tužilac mogao da se upozna sa svim okolnostima i činjenicama vezanim za ta krivična dela. Ne tražim od vas da vi nama objašnjavate kako se menjaju mandati, to znaju svi poslanici SRS. Od vas tražim da se izjasnite, odnosno da objasnite narodnim poslanicima da li ćete stenogram sa današnje sednice, koji sadrži dokaz, odnosno priznanje Tomislava Nikolića da je izvršio krivična dela, da dostavite nadležnom javnom tužiocu.
Gospodine Martinoviću, imam mandat da jedino govorim o pravnom putu. No, ako insistirate da i Skupština vaše stenograme dostavi tužiocu, to ćemo učiniti. Gospodin Krasić se javio, pa vi ponovo. Opet ste nezadovoljni?
Gospođo Đukić, zadovoljan sam, da znate, nema potrebe da se sekirate. Kao što ste primetili, jedini sam poslanik koji vaše upozorenje ozbiljno shvata i vi meni nikada niste dozvolili da prekoračim ono vreme. Čim vi pisnete, odmah pobegnem. Opet je član 27. našeg Poslovnika i taj član reguliše ono što su prava i obaveze predsednika Narodne skupštine. To se podrazumeva i na predsedavajuće koji predsedavaju, i potpredsednike koji predsedavaju sednicom Narodne skupštine. O čemu se radi? Vi se možda sekirate, možda želite da ostavite utisak u javnosti - stanje je redovno, idemo dalje. Što jes-jes, guraj dalje. Nema nikakvih problema. Ali, apsolutno sam siguran da ste u dubini duše izuzetno nezadovoljni, razočarani ovim što se dešava sa mandatima SRS. U to sam apsolutno siguran, kao što sam siguran i za dobar broj poslanika. Nisam siguran za DS, oni trljaju ruke i jedini aplaudiraju, oni su protagonisti one politike, gospodo iz SPS, tu vas podržavam -što gore, to bolje. O čemu se radi? Danas smo uspeli javnost da ubedimo da imamo paravojnu tajnu organizaciju, koja nije čak ni na nivou nevladine organizacije, pa smo gospodina zaštitnika građana zamolili da se raspita i kod Nacionalnog saveta za bezbednost, možda sam i pogrešio naziv, Savet za nacionalnu bezbednost itd. I svima je jasno o čemu se radi, i da su ukradene ostavke, da je mandat u džepu, nije kod građana, nije kod stranke, nego u džepu, pa je jedna gospođa istrpela uvrede, sve i svašta smo čuli. Za vas to nije dovoljno upozorenje da se po službenoj dužnosti raspitate i zadužite nadležne da vam pomognu da se izađe iz ove situacije. Danas smo iskoristili naše pravo da diskutujemo o Predlogu odluke. Kao što sam primetio, ima i drugih poslaničkih grupa koje su prihvatile naše sugestije u pogledu kvalifikacije za zamenika zaštitnika građana, shvatili smo poziciju zaštitnika građana koja je vrlo teška, jer vlast vas ne računa, već računa na vas da vas zloupotrebi. To je valjda jasno i vi kukate zbog toga. Ali, ne mogu da shvatim, gospođu Đukić, da posle ovoliko ozbiljneargumentacije i činjenice da je pre nekoliko godina bila prava trka do pisarnice, čija će ostavka pre da dođe... (Predsednik: Prošlo je tri minuta.) ...omaklo mi se.
Zaista ste vremenski utrenirani. Gospodin Martinović, izvolite.
Gospođo Đukić-Dejanović, Narodna skupština Republike Srbije je mesto gde se donose zakoni i gde ti zakoni moraju da se poštuju i da se sprovode. Ovde nije pitanje da li sam nečim zadovoljan ili nezadovoljan, to je vaša ili moja lična impresija, ovde se radi o tome da sam, shodno članu 226, postavio konkretno pitanje - da li ćete da obavestite nadležnog javnog tužioca da je građanin Tomislav Nikolić priznao da je izvršio krivično delo krađe mandata SRS. Ne morate vi da dostavljate javnom tužiocu stenogram mog izlaganja, nego stenogram sa izlaganjem Tomislava Nikolića. On je ovde priznao da su ostavke kod njega, da on raspolaže tim ostavkama, što je suprotno Ustavu i da ne želi da ih vrati SRS. Dakle, od vas tražim da nam date odgovor na pitanje da li ćete sa tim činjenicama da upoznate nadležnog javnog tužioca ili ne? Uopšte nije bitno da li sam zadovoljan vašim odgovorom ili nisam zadovoljan. Samim tim što sam se javio ponovo jasno vam je da nisam zadovoljan, ali tražim od vas da se pred Narodnom skupštinom izjasnite da li ćete, kao predsednik Narodne skupštine, upoznati nadležnog javnog tužioca sa činjenicom da je jedan građanin danas priznao da je izvršio krivično delo.
Moje pitanje - da li ste zadovoljni, nije imalo uopšte za ideju da se interesujem za vaše emotivno stanje. Naprotiv, upravo sam htela da pitam da li je način na koji planiram da postupim adekvatan. Kao što vidim, vi i dalje očekujete da kažem nešto drugo. Dozvolite da vam kažem. Dakle, kompletan stenogram sa današnje sednice, ako insistirate, biće dostavljen tužiocu i on će tu naći, ako nađe, materijal za svoje postupanje. U tom smislu, apsolutno prihvatam vašu sugestiju, posebno ako na njoj insistirate. Nadam se da smo se razjasnili. Gospodin Krasić. Izvolite.
Gospođo Đukić, pozivam se na član 27. Poslovnika Narodne skupštine. Sada ću da vas obavestim da sve ono što sam naumio danas, ostvario sam. Molim vas da angažujete neku službu koja će da povede računa o vama, vašim savetnicima i vašim koalicionim partnerima, a naročito o Borisu Tadiću. Zamolio bih vas da uzmete Ustav Republike Srbije i da pročitate član 2. stav 2. Radi javnosti, obavestiću vas šta piše: "Ni jedan državni organ, politička organizacija, grupa ili pojedinac ne može prisvojiti suverenost od građana niti uspostaviti vlast mimo slobodno izražene volje građana". Molim vas, danas smo dokazali da ste vi omogućili da u pitanja suverenosti ulaze ljudi koji nisu narodni poslanici. Nijednim aktom, ničim nisu dokazali da su narodni poslanici. Moralnost ne postoji, čestitost ne postoji, kriminal - proverićemo. Postoji, proverićemo. Ne mogu unapred da pričam, ali proverićemo. Zato kod Mikija Rakića i raspitajte se šta je Boris Tadić uradio, pa je ovu grupu izdvojio. Zašto je izdvojio? Da bi se ubio Vojislav Šešelj. To je odluka Borisa Tadića. Da bi to ostvario pogazio je i odredbu Ustava o suverenosti, jer je omogućio da o pitanjima suverenosti odlučuje mala grupa malograđana.
Država mora činiti sve da zaštiti svakog svog građanina, pa i gospodina Šešelja, s jedne strane. Sa druge strane, verifikacija mandata je čin kojim neko postaje poslanik. Sve dok se ne promene okolnosti vezane za verifikovani mandat, svaki poslanik je za mene poslanik. Gospođica Jovanović, po Poslovniku.
Gospođo predsedniče, dame i gospodo poslanici, taman sam mislila da je gospodin Krasić svojom uspešnom misijom, kao i magistar Martinović, edukativno delovao u toku današnje rasprave i argumentima koji su neoborivi, utemeljeni u Ustavu i u zakonu. Međutim, reklamiram povredu člana 103. Poslovnika, koji kaže da nije dozvoljeno ometanje govornika. U toku izlaganja gospodina Krasića jedan poslanik iz DS, na njegovu opasku da su ukradeni mandati SRS i rekao da je sada to neformalna grupa građana koja se javno predstavlja, taj kolega je rekao "koji su vam doneli glasove i mandate". Nikome oni ništa nisu doneli, oni su samo uzeli, ukrali mandate, a o drugim otimačinama ćemo da pričamo pred drugim nadležnim državnim organima, kada su u pitanju finansijske i druge malverzacije. Što se tiče toga, mislim da je to potpuno iskrivljeno gledanje i shvatanje na jedan način koji nije prihvatljiv, naročito u parlamentarnoj demokratiji, gde je izborna lista i gde je stranka nosilac suverenosti građana koji su na nas, sa toliko broja mandata i glasova, prebacili ono što je njima Ustav garantovao, a to je da štitimo njihova prava. Pošto to čujem i u ovim neformalnim razgovorima "neko je kandidovan, osvojio je toliko"; stranka, ljudi. Šta biste vi bili bez stranke? Ko bi za vas znao? Gospodina Milivojevića bih mogla da sretnem kao navijača "Jakuzu napretka" ili nekog entuzijastu koji voli da piše literarne sastave ili nekog čoveka koji voli modu ili da posećuje neke druge manifestacije. Gde da vas sretnem, gospodine Milivojeviću, da vas nije Boris Tadić i DS kandidovala na izborima? Da ne idem dalje na pojedinačne slučajeve. Znači, nemojte da imate o tome iskrivljenu svest, da ne upotrebim gori izraz. Ljudi bez stranke su u parlamentarnom životu Srbije ništa. Oni koji hoće da prave stranku, e pa dug je put do toga. Rekla sam vam, imamo onu Naprednu stranku - Naprednjaci, oni postoje 17 godina, u registru su političkih stranaka, fotokopirali 100 ličnih karti i tamo se prijavili. Ko su ovi novi, to stvarno ne znam. Da li će da dožive istu sudbinu kao Univerzalistički pokret, Jogi letači i već ko se sve pojavljivao, to ćemo da vidimo. Ušao je ponovo autentični naprednjak, a to je gospodin Miloljub Albijanić. To je pravi naprednjak u Narodnoj skupštini, koga jedinog kao takvog i priznajem. Hajde da pođemo od toga da vratimo otete, ukradene mandate SRS. Kad smo već kod toga, taj neko je doneo nešto. Ljudi, kada imate ovako moćnu političku stranku, kao što je SRS, tako dobro organizovanu, tako homogenu, jaku, tako autentičnu po zastupanju nacionalnih i državnih interesa, koja ima takvog predsednika kao što je dr Vojislav Šešelj, pa u njegovom odsustvu možete da kandidujete i krokodila, on će da dobije glasova koliko treba da dobije jedna ovako moćna stranka kao što je SRS.
Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 93. Poslovnika? Da, gospodin Ružić. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gospodine Jankoviću, uz ovoliko muka ipak smo došli do mogućnosti da raspravljamo o ovoj tački dnevnog reda koja je izuzetno važna za sve građane Srbije. Ono što je bilo nedopustivo u prethodnom periodu to je da ovi zamenici nisu imali priliku da budu izabrani. SPS je, zajedno sa svojim koalicionim partnerima, sada omogućila da ovo bude na dnevnom redu i da se zamenici zaštitnika građana izaberu. Ono što je veoma važno da bi građani imali svog advokata, svog zastupnika, ombudsmana, potrebno je da taj isti pojedinac ima i svoje saradnike kojima bi delegirao određeni deo posla kojim bi se oni bavili i na taj način zadovoljili interes svih građana, bez obzira na političku pripadnost bilo koje od stranaka koje će na ovaj ili onaj način tumačiti ovaj izbor ili tumačiti ulogu zaštitnika građana. Ovo je jedan vrednosni sistem koji usvajamo i na putu evropskih integracija. Bez obzira što se ovde ova tačka, kao i sve ostale tačke, koriste za nove detalje o brakorazvodnoj parnici koja traje u SRS, prosto mislim da je važno da zbog građana shvatimo da postoje mnogo ozbiljnije stvari koje ovde u parlamentu treba da izglasamo i da oni koji praktično zaustavljaju rad parlamenta ili ga usporavaju, što je sada pozitivna tekovina, ranije su zaustavljali, sada usporavaju, treba da budu svesni činjenice da bez obzira na ono što tvrde ovde i daju ponekad ispravnu argumentaciju, jednostavno građani koji su glasali za njih nisu i suviše srećni tom činjenicom da će isključivo da se bave time da kao homogena, jaka, najjača i vrlo dobra, čak i odlična politička organizacija, sebi dozvoli da im nestanu blanko ostavke. Prema tome, u svakom slučaju mislim da je veoma važno, i po ko zna koji put da to istaknem sa ove govornice, da pređemo na tačke dnevnog reda, da pređemo na ono što jesmo obećali, i oni koji su opozicija i oni koji su pozicija, građanima Srbije pred izbore 11. maja, da pređemo na izglasavanje zakona koji će nam stvoriti uslove da Srbija krene napred i da počnemo da se bavimo poslom za koji smo svi ovde plaćeni upravo od poreskih obveznika, odnosno od građana Srbije, odnosno od nosilaca suvereniteta po važećem Ustavom, a to su upravo građani Srbije. Jedna ovakva cirkusijada koja traje u Skupštini, a za koju nas optužuju neki iz opozicionih stranaka, pa čak i neki novi parlamentarni robovi, da smo krivi mi iz parlamentarne većine, prosto ne mogu da budu u pravu i nemaju ispravnu argumentaciju. Ono što je bio zahtev i SRS, a to je da se reši pitanje odbora u kojima predsednikovanje ima opozicija. Taj dogovor moraju da postignu oni, i to ponavljam po ko zna koji put, moraju da postignu oni koji su za to vlasni, a to su upravo predstavnici opozicije, jer je upravo taj džentlmenski sporazum takav da one odbore za koje se opredeli opozicija da ima svog predsednika, opozicija upravo i dogovara, i stranku iz koje dolazi taj predsednik, i personalno ta stranka daje svoj predlog. Što se tiče jedne i druge sukobljene strane, da li se ovde radi o grupi građana ili o predstavnicima SRS, postoje neki drugi organi koji će, nadam se, zaista o tome odlučivati i odlučiti na meritoran način, kako bi se odblokirao rad ovog parlamenta. Ko je koliko doprineo vašem broju glasova na izborima, to neka građani utvrde. Ponavljam, nećemo zbog vas raspisivati nove izbore. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Najpre gospodin Batić, a onda vi ćete repliku. Onda gospodin Todorović repliku. LDP ima još 11 minuta.
Dame i gospodo narodni poslanici, pre nedelju dana sa ove iste govornice kao poslanik DHSS skrenuo sam pažnju na jedan frapantan detalj: ne računajući nekoliko ratifikacija međunarodnih ugovora koje i nisu zakoni u pravom značenju te reči, parlament u ovom sazivu, formiran nakon izbora od 11. maja, do danas nije doneo ni jedan jedini zakon. Imajući u vidu da je pre toga bila predizborna kampanja, Narodna skupština Republike Srbije od Nove godine za punih devet meseci nije donela ni jedan jedini zakon. A govori se o stotinama zakona koje treba usaglasiti sa evropskim zakonodavstvom. Svima su puna usta priče da što pre pristupimo evropskim integracijama. Na ovaj način nećemo nikad. Evropa će biti za nas jedan pusti, daleki, neostvarivi san. Dame i gospodo narodni poslanici, bilo je planirano da u okviru vanrednog zasedanje bude donet set od osam zakona koji su vezani, između ostalog, i za belu šengensku listu, oko koje su nas obmanjivali ljudi u vrhu današnje vlasti, govoreći da će se ona obezbediti do srede, do petka, do septembra, do kraja godine. Jedino je pošteno rekao predsednik Boris Tadić, jer taj isti ili ti isti koji su to obećavali tvrdili su da ćemo do kraja godine biti kandidati za članstvo u EU: šarena laža, prodaja magle, obmana i laži. Evropa, pa i demokratija, podrazumevaju dva elementarna principa: odgovornost i smenjivost. Ne možete obmanjivati ljude i pretvarati sve građane ove zemlje u građane drugog reda, i kršiti prava svih građana ove zemlje zato što ne možete da obezbedite da ovaj parlament radi i funkcioniše. Dame i gospodo iz vladajuće koalicije, najljubaznije vas molim da pronađete mehanizam kako da se izađe iz ovog ćorsokaka. Očito je da se moraju povući predlozi ovih osam zakona, jer vanredno zasedanje ističe, vreme vanrednog zasedanja ističe, pa ući u proceduru redovnog zasedanja koja počinje u sredu, pa onda Jovo nanovo. Tako ne ide. Ovo sve gledaju građani Srbije. Rad parlamenta se finansira od poreskih obveznika ove zemlje. Šta oni zauzvrat dobijaju? Da čekaju u redovima pred ambasadama, da im se priča o boljem životu u Evropi, da im se priča o zaštiti njihovih elementarnih prava. Kako? Ovako ne može. Morate da iznađete modus i da rešite ovo pitanje. Kao poslanik DHSS, mi iz poslaničkog kluba LDP imamo želju i volju da pomognemo u svim onim projektima koji vode tim putem Evrope, da građani Srbije postanu građani Evrope, da s ponosom kažu živim u Srbiji, a ne živim u Tamnom vilajetu, gde još pričamo i slušamo gluposti danima, nedeljama, mesecima. Ponavljam još jednom, ovaj parlament nije doneo ni jedan jedini zakon. Nemojte pričati da su zakoni ratifikacije međunarodnih sporazuma. To nisu zakoni. Možemo da ih nazovemo i ustavima, ali to nije to. Nijedan zakon nije donet. Dokle tako? Ovim tempom ovih osam zakona nećemo doneti do Nove godine. Za to nije odgovorna opozicija. Za to stanje, za taj sumrak parlamentarizma, za tu negaciju Narodne skupštine odgovorna je parlamentarna većina. Stvarno apelujem i molim vas da nađete formu, da nađete modus, da nađete rešenje, inače ovo može da traje unedogled. Ovo preti da postane svakodnevica i da jednostavno svi ljudi kažu, mi imamo krajnje neodgovornu vlast, potpuno nesposobne ljude, koji treba da nas vode u nekakvu svetlu budućnost. Hvala.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? Replika, izvolite. Gospodin Todorović.
Dame i gospodo narodni poslanici, što se tiče brakorazvodne parnice, kako god se ona završila, neko će osetiti posledice. Oni koji se jadaju za ovom skupštinskom govornicom, kaže i ona naša narodna - ne laje onaj sela radi, nego sebe radi. Činjenica je i ako ostane ovako kako ostane SRS će imati pet puta više mandata nego što ste vi osvojili na ovim izborima. O tome su rekli građani Srbije. Vi meni ličite na onog Peru pisara iz administrativnog, preporučujete se Mikiju Rakiću kako ostajete verni Borisu Tadiću i njegovom putu, i kako ćete sve učiniti, i ono što se traži i ono što se ne traži od vas. Vi imate sasvim drugi problem, problem koji morate da objasnite svojim članovima i svima onima kojima ste obećavali i iznosili razloge zašto ulazite u koaliciju sa DS. To se već ovih dana vidi. Vidi se po obećanoj raspodeli u javnim preduzećima koja vi nećete dobiti. Tu nema više diskusije. Kaže mi jedan od vaših kolega koji je trebalo da bude jedan od direktora tog jednog javnog preduzeća, pošteno čovek kaže - za mene nije neki problem, imam od čega da živim, ali ne znam kako će da dođu na Glavni odbor da objasne onim desetinama i stotinama ljudi koje su ubedili da treba da uđemo u Vladu i da će po našem ulasku u Vladu dobiti zaposlenje. Nećete vi dobiti ništa, na sledećim izborima vi ćete biti čak i slaba vanparlamentarna stranka.
Ima reč gospodin Ružić, po Poslovniku. Nemojte da dobacujete.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, poštovano predsedništvo, javljam se po članu 101 - replika. Zaista zahvaljujem gospodinu Todoroviću na svemu ovome što je uputio i mislim da ćemo to uzeti u obzir kada budemo donosili određene odluke na našim stranačkim organima. U svakom slučaju, želim vam, naravno, da imate još više glasova na sledećim izborima, a za glasove SPS-a nemojte vi da se brinete. Hvala.
Gospodine Jankoviću, da li želite reč? Izvolite.
Poštovana gospođo predsednice, članovi predsedništva, narodni poslanici, danas smo zaista razgovarali o temama bitnim i za sve građane Srbije, a naravno i za instituciju koju u ovom momentu predstavljam. Od svega što je rečeno, izdvojio bih za ovo moje poslednje obraćanje činjenicu da je zaista jedna tema istaknuta u odnosu na četiri kandidata, odnosno na kvalifikacije četiri kandidata, a to je pravni fakultet. Dozvolite mi da kažem nekoliko reči o tome. Neću se pozivati na to da zakon ne traži pravni fakultet kao uslov za zamenika, neću se pozivati na zakon upravo zato što je činjenica da postoji život i mimo prava, dakle nije pravo jedino što reguliše život. Reći ću vam da u Republici Sloveniji posao ombudsmana obavlja psihijatar. (Dragan Todorović, upadica sa mesta: Što se nama žalite?) Ne žalim se vama. Dakle, kažem da zakon to ne zahteva. Kažem da je zakon izričit u tome da treba da se obezbedi pomoć ombudsmanu, dakle, zamenici pružaju pomoć ombudsmanu u stvarima značajnim za oblast prava lica lišenih slobode, zaštite prava deteta, rodna ravnopravnost, osoba sa invaliditetom i prava nacionalnih manjina. Četiri predloga koja sam uputio, tj. jedan predlog sa četiri osobe nisu rezultat nikakvog koalicionog sporazuma. Uputio sam ih, kao što znate, pre godinu dana i da su bili predmet toga do sada bi ti predlozi bili izmenjeni. Ta četiri predloga su rezultat moje uverenosti koja, podsećam, nijednom nije osporena za ovih godinu dana, ni u stručnim ni u najširim krugovima. Ove četiri osobe su u svom dosadašnjem profesionalnom životu pokazale maksimum znanja upravo iz ovih oblasti za koje zakon zahteva da mi pomažu u njihovom obavljanju. Svesni ste koliko smo danas tema pokrenuli od značaja za zaštitu prava građana. Svesni ste, naravno, da ja, niti bilo ko od vas, može biti istovremeno stručan za svaku od tih tema. Uveren sam da će izbor ova četiri čoveka, ove četiri osobe, dve žene i dva muškarca, biti u najboljem interesu zaštite prava koja su predviđena zakonom i Ustavom. Hvala vam na današnjoj diskusiji jer su i mnogi građani Srbije danas imali dodatnu priliku da saznaju mnogo toga o instituciji koja je uspostavljena zbog njih; dakle, ne zbog Evropske unije i zbog drugih delova sveta, nego zbog građana Srbije. Morate razumeti da će posle današnje diskusije broj pritužbi biti utrostručen, upetostručen, udesetostručen i da je moja obaveza da obezbedim efikasnost u odgovaranju na te pritužbe. Ponavljam, zaštitnik građana nije zamena za pravni sistem, nije zamena za redovne pravne lekove i nije zamena za sudove. To je institucija koja snagom razuma treba da uveri nekoga, čak i ako se on formalno poziva na pravo, da u suštini pravo nije ostvareno, ako to nije slučaj. Molim vas da glasate za moje zamenike, ponavljam, ne kao što to Ustav nalaže apsolutnom većinom, nego je i moja i njihova iskrena želja da to bude jednoglasno, jer u njihovom radu, u to sam sasvim uveren, neće biti političke pristrasnosti. Hvala.
Gospodine Jankoviću, dozvolite da se u ime poslanika i u svoje lično ime zahvalim na aktivnom učešću danas u Narodnoj skupštini. Zaključujem jedinstveni pretres. Pošto smo obavili jedinstveni pretres, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu odluke o izboru zamenika zaštitnika građana. Sutra u 10 sati nastavljamo rad. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Petog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2008. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 135 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da su u sali prisutna 93 narodna poslanika, odnosno da je prisutno više od jedne trećine narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da je sprečena da prisustvuje sednici narodni poslanik Đerić Zlata. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: – PREDLOZI ODLUKA O PRESTANKU DUŽNOSTI NOSILACA PRAVOSUDNIH FUNKCIJA Za ovu tačku dnevnog reda primili ste sledeće predloge odluka: 1. Predlog odluke o prestanku dužnosti predsednika suda, broj 118-2171/08, 2. Predlog odluke o prestanku sudijske dužnosti, broj 118-2173/08, 3. Predlog odluke o razrešenju dužnosti predsednika suda, broj 118-2172/08, 4. Predlog odluke o razrešenju sudijske dužnosti, broj 118-2170/08, 5. Predlog odluke o prestanku javnotužilačke dužnosti, broj 118-2175/08, 6. Predlog odluke o razrešenju zamenika Republičkog javnog tužioca, broj 118-2174/08, i 7. Predlog odluke o razrešenju javnog tužioca, broj 118-2176/08, koje je podneo Odbor za pravosuđe i upravu. Podsećam vas, da prema članu 160. stav 3, a shodno članu 94. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Pošto ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, konstatujem da je vreme rasprave po poslaničkim grupama sledeće: poslanička grupa Za evropsku Srbiju – jedan sat, 33 minuta i 36 sekundi; poslanička grupa SRS – jedan sat, 9 minuta i 36 sekundi; poslanička grupa G17 plus – 28 minuta i 48 sekundi; poslanička grupa DSS - Vojislav Koštunica – 25 minuta i 12 sekundi; poslanička grupa "Napred, Srbijo" – 24 minuta; poslanička grupa SPS - JS – 18 minuta; poslanička grupa LDP – 15 minuta i 36 sekundi; poslanička grupa Nova Srbija – 10 minuta i 48 sekundi; Poslanička grupa manjina – osam minuta i 24 sekunde, i poslanička grupa PUPS – šest minuta. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 160. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram jedinstveni pretres o predlozima odluka o prestanku dužnosti nosilaca pravosudnih funkcija. Dozvolite najpre da svim vernicima muslimanske veroispovesti čestitam Ramazanski bajram i, u skladu sa dogovorom sa našim narodnim poslanikom Ferzom Ćelovićem, on se prvi javio, ima prvi reč.