Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, obrazloženje zbog čega je odbijen amandman koji smo podneli moj uvaženi kolega Miroslav Petković i ja je zaista neverovatno. Žao mi je što ovde nema ministra ili nekog od predstavnika Vlade da nam to objasni. Kaže se – amandman je odbijen zato što nije zasnovan na validnim argumentima. Znate šta, ako vi ponudite jedan amandman i date obrazloženje, sasvim sigurno odbijanje tog amandmana zaslužuje mnogo više rečenica od toga da li je neki amandman zasnovan na validnim argumentima ili nije. Osim toga, tvrdi se da bi podnošenje ovog amandmana izazvalo negativne posledice po finansijski sistem Republike Srbije. Da još jednom ovde pojasnimo pozicije koje ima naša poslanička grupa u odnosu na ono što je iznela Vlada Republike Srbije i ministar. Mi smo u načelnoj diskusiji vrlo jasno rekli da je neophodno da sve zloupotrebe koje su se desile u "Agrobanci" budu ispitane, da se utvrdi odgovornost posebno predstavnika državnih organa, koji su imali obavezu da vrše nadzor nad radom "Agrobanke" i predstavnika NBS, u Ministarstvu finansija, ali i onih koji su predstavljali državu u "Agrobanci". Takođe, smatramo da je važno da država nađe načine da zaštiti interese građana kada je već došlo do svih ovih zloupotreba i ovih problema. Ono gde se mi razlikujemo u odnosu na Vladu i Vladin predlog jeste da mi smatramo da ne treba zbog jednog ovakvog slučaja suspendovati čitav pravni sistem koji se odnosi na finansijsko poslovanje i bankarski sektor zbog jednog pojedinačnog slučaja. Naš predlog je bio da se, a razumemo da se moralo učiniti da se saniraju posledice i zaštite građani, donese poseban zakon koji bi se odnosio na "Agrobanku", a da se nakon toga za sve one slučajeve koji su već ukazani kao potencijalni, "Razvojna banka" i svi drugi, uđu u normalan pravni kolosek i primenjuju se važeći zakoni. Ne možemo da prihvatimo da se zbog jednog pojedinačnog slučaja donosi zakon gde se faktički suspenduje ceo pravni sistem. Znate šta, može da se stvori opasan presedan da se u nekim drugim oblastima, kada se vidi da je ovo način rešavanja problema, jer su postojale zloupotrebe, jer su postojali problemi, neki drugi ministri dođu ovde i predlažu i sutra neko može da kažezbog neke škole, gde su direktori, školski odbori vršili zloupotrebe, donećemo zakon da ćemo suspendovati ceo sistem, pa će direktore, rektore i sve druge u raznim institucijama postavljati Vlada. Možemo da stvorimo veoma veliku opasnost i probleme po funkcionisanje pravnog sistema. Tome se protivimo. Smatramo da ima načina kako da se reši ovaj problem. U svakom slučaju ovaj problem nije od juče. Kao što je rekao ministar Dinkić njega je bivši ministar finansija upoznao već na početku sa ovim problemom i mislim da je tada već trebalo ući u postupak koji predviđa Zakon o bankama. Da kažem još jednom na kraju, smatramo da je trebalo potpuno drugačije postupiti, doneti poseban zakon. Mislim da niko u Narodnoj skupštini ne bi imao protiv toga ništa. Svi razumemo da država treba da zaštiti interes građana, a da se nakon toga krene u postupak rešavanja svih onih problematičnih banaka sa državnim kapitalom. Naravno, želeo bih još jednu stvar da kažem, to je ministar pomenuo, ali nekako je promaklo, vrlo je zanimljivo, pošto "Agrobanka" nije bila državna banka, 20% državnog kapitala je bilo u toj banci, kako je moguće da 80% kapitala tj. predstavnika drugih akcionara nisu znali šta se događa? Vrlo je važno ispitati da li su njima na skupštinama, Upravnom odboru gde su obično sedeli predstavnici Izvršnog odbora dostavljani lažni podaci ili su oni i te kako znali šta se događa kada su plasmani u pitanju? Osim toga predstavnici države imali su obavezu da izveštavaju i Vladu. Tu su predstavnici stranaka koje su bile u prethodnoj Vladi, pa nadasve pitanje – da li je moguće da ni na jednoj sednici Vlade se o ovome nije razgovaralo? Ne možemo da zamislimo da se o tome ćutalo. Ispada da predstavnici države u Upravnom odboru nisu izveštavali Ministarstvo finansija. Ministar finansija je ćutao i niko ništa nije znao. Ubeđen sam da se znalo, ali da se zbog odnosa u tadašnjom Vladi o tome ćutalo i sada se ta afera otvorila. Prema tome, još jednom da zaključim, neprihvatljivo je ovakvo odbijanje i obrazlaganje koje smo dobili. Ne može se po ovakvim pravnim standardima, validni dokumenat, odbijati jedan amandman koji je suštinski jer se protivi suspendovanju čitavog pravnog sistema u ovoj oblasti. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Dinkić.
Samo da kažem da smo nakon rasprave u načelu o ovom zakonu najavio da ćemo podneti inicijativu skupštinskom Odboru za finansije da se neki amandmani danas predlože. Skupštinski Odbor za finansije je na naš predlog podneo nekoliko amandmana. Jedan od njih je da se ograničava rok trajanja ovog zakona na dve godine, kao što sam rekao na kraju onog dana kada smo raspravljali da ne bi bilo sumnje da se ovim zakonom želi trajno uticati na ubrzanje ove procedure i derogiranje zakona u redovnoj proceduri kako bi mogli da spasimo depozite banaka sa kontrolnim i drugim državnim učešćem. Ograničili smo rok primene zakona na 31.12.2014. godine amandmanom skupštinskog odbora koji je donet na inicijativu Ministarstva finansija i privrede. Takođe, da bi se izbegla dilema na koje se sve to banke odnosi suzili smo definiciju u članu 1, tako da se ovaj zakon odnosi samo na one banke gde RS odnosno AP Vojvodina imaju kontrolno učešće, gde imaju većinsko učešće. Ne može se odnositi npr. na banke gde Republika ima pola posto kapitala nego samo gde ima kontrolno Republika ili pokrajina. Takvih banaka ima nekoliko i želeli smo da ovim zakonom damo mogućnost da za slučaj problema možemo da reagujemo kao i u slučaju "Nove Agrobanke" prenosom depozita imovine na banku primaoca. Samo toliko kao objašnjenje. Hvala.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Član 3. ovog zakona na koji je predložen amandman da se briše glasi: "na preuzimanje i u skladu sa ovim zakonom ne primenjuju se Zakon o Agenciji za osiguranje depozita, Zakon o osiguranju depozita, Zakon o stečaju i likvidaciji banaka i društva za osiguranje sa u članu zakona navedenim brojevima Službenog glasnika RS gde su ti zakoni objavljeni, a time stupili na snagu." Argumentacija zašto ovakav član zakona trebala bi da bude nesporna za Narodnu skupštinu jer glasanjem za ovakav član Narodna skupština daje svoja ovlašćenja Vladi da odlučuje koji će zakoni biti na snazi, koji neće biti na snazi i to u pojedinačnim slučajevima. Razumem ideju predlagača da mu smetaju zakoni na snazi, a onda je procedura da se traže izmene i dopune zakona koje predlagaču zakona smetaju da bi obavio u finansijskom sektoru ono što ima za plan. Očigledno je dovoljno pisanje ovakvog člana za sumnju da ne postoji većina u ovoj skupštini za izmene i dopune ovih zakona. Nažalost, izgleda da će biti većine za glasanje o neprimenjivanju zakona koji inače ostaju na snazi. Problem sa, neću reći pravnim nasiljem, ali pravnom nepromišljenošću kod ovakvih predloga zakona je što kada jednom takvo šta Skupština uradi kakva će biti argumentacija za sledeći put kada se pojavi neko ko smatra da posao koji je zamislio može da se obavi bez nadzora i kontrole tako što neki članovi zakona, odnosno tako što će Skupština odlučiti da se ne primenjuju neki zakoni. Ne želim da ulazim u ocenu ustavnosti ovakvih odredbi. O tome će naravno odlučivati Ustavni sud nakon podnete inicijative da se proceni ustavnost odlučivanja Narodne skupštine da se jednim zakonom odlučuje o neprimenjivanju drugih zakona, pogotovo što ne postoji potreba, jer je i Vlada RSi Narodna skupština nadležna za zakon koji se odnosi na rešavanje problema jedne banke koji može da bude u kratkom roku, koji može da bude predložen svima nama i da mi o tome odlučimo nestavljajući u opasnost neprimenjivanje bilo kojih drugih zakona. Jasno je iz rasprave u načelu, a i sada iz rasprave u pojedinostima da se to nije želelo uraditi zato što je ovaj zakon trebao da posluži kao metafora za ono što se u narodu kaže "ćerku grdi, a na snaju se srdi" i amandman za koga smo čuli da je predložen na Odboru za finansije upravo o tome govori. Dakle, nije u fokusu rešavanje problema "Agrobanke" koje je nesporno, nego je u fokusu pokušaj naknadnog rešavanja nakon neuspelih dogovora o rešavanju druge banke "Razvojne banke Vojvodine". Kada zakonodavac nama predlaže članove zakona mi vrlo pažljivo čitamo sve članove tih zakona pažljivo gledajući na koji način će svaki od članova da proizvede posledice na fizička lica, na pravna lica, na pravna društva, na pravno gledište o tome šta se to dešava u zakonodavno-pravnom sistemu RS i ovo je bio razlog zašto ja podnosim amandmane koji inače nisu uobičajeni, kojima nisam sklona, ali ekstremni predlozi zahtevaju ekstremna sredstva da se član amandmana briše jer ne vidim kako može drugačije da se popravi volja predlagača zakona da ovim zakonom stavi van snage i van primene zakone koji inače ostaju na snazi i koji važe za oblast o kojoj je reč. Argumentacija o vremenu, o tome da li može ili ne može da se stigne, argumentacija o tome da taj pojedinačni zakon koji bih ja vrlo pažljivo pročitala da je ovde unet u Skupštinu i da bi se odnosio na rešavanje problema "Agrobanke" i "Nove Agrobanke" kao jedinstvenog slučaja, ne bi bilo razloga ako je pažljivo napisan da se amandmanskim popravkama ili bez njih dočeka vrlo pozitivno. Dakle, argumentacija da se to više nije uradilo zato što nije bilo vremena očigledno ne stoji. Nije se uradilo zato što nije postignut dogovor da se to uradi sa još najmanje jednom bankom, pa se pokušava ovim zakonom to propisati kao da je volja koja proističe iz volje Skupštine. Zašto kažem da argumentacija o vremenu ne stoji? Zato što je takav zakon, da je predložen za stavljanje van snage, zakon koji sam citirala, vrlo lako proveriti, da se ima vremena, sa zakonom koji se odnosi samo na slučaj "Agrobanke", "Nove Agrobanke". Skupština ostaje u svojim ustavnim ovlašćenjima i sva sredstva kontrole i nadzora ostaju u rukama narodnih poslanika. Druga vrsta argumentacija koja je takođe bila netačna, ako je neko raspoložen volela bih da se to u brojkama malo bolje razloži, je da se radi o bankama koje zauzimaju strašno mali broj u finansijskom tržištu. Navedeno je nekoliko procenata, 1,23, 0,5, 0,72 i odmah iza toga ide rečenica da se sa tako malim učešćem u finansijskom tržištu nenaplativost kredita, u bilo kom procentu, istovremeno diže ukupan procenat na 20%. Moguće je da takve oprečne rečenice prođu kod ljudi koji ne slušaju pažljivo, a kod nas koji pažljivo slušamo takva oprečna rečenica upućuje na to da ili se namerno obmanjuje Narodna skupština takvom tvrdnjom. Vrlo mali procenat učešća na finansijskom tržištu, a visoka nenaplativost proizvodi ogroman efekat na sve druge banke koje zauzimaju ostali deo finansijskog tržišta. Dakle, ili se ne želi govoriti o činjenicama ili se, što je mnogo veći problem, činjenice ne znaju. Ostajem čvrsto pri stavu da prihvatanje člana 3, glasanjem za njega u ovakvom tekstu, mi šaljemo poruku da nam je potpuno svejedno koji će od zakona koji su na snazi u Republici Srbiji, odlukom ove skupštine, ko god ovde sedeo, ko god bio vladajuća većina, opozicija, biti poštovani, a koji neće. To ne može da bude dobra poruka ni za jedan zakon, ni za jednu Vladu, ni za jednu vladajuću većinu ili opoziciju. Koristila sam vreme poslaničke grupe, nakon dva minuta koje imam za amandman. Hvala vam.
Hvala vam. Poštovani narodni poslanici, obaveštavam vas da će Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo održati sednicu danas, 26. oktobra 2012. godine, u 11,00 časova u sali Iu Domu Narodne skupštine. Narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik zajedno su podneli amandman kojim predlažu dodavanje novog člana 3a. Vlada nije prihvatila amandman. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Đorđe Stojšić.
Zahvaljujem. Dali smo predlog da se doda član 3a iz razloga što smo želeli da precizno i jasno definišemo ko može da bude banka prenosilac. U Zakonu o bankama je jasno definisano da to može da bude banka koje je prema toj formulaciji znatno podkapitalizovana ili kritično podkapitalizovana banka. Mislim da se na taj način jasno formuliše u kom slučaju ovaj zakon može da se primeni. Ukoliko se to ne definiše na precizan način, plašim se da bi onda to moglo da bude predmet rešenja za preuzimanje banaka koje možda nisu u situaciji, nego mogu biti proizvod proizvoljnog odlučivanja. Oni koji daju takav predlog u nekoj bližoj ili daljoj budućnosti, iako sada čujemo da će zakon biti oročen do 2014. godine. Naš amandman je bio u smislu toga da bi se jasno definisali kriterijumi kada ovako nešto može da se primeni. Zahvaljujem.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada nije prihvatila amandman. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić.
Član 4. u osnovnom tekstu zakona glasi: "Preuzimanje se vrši ugovorom o preuzimanju celokupne ili dela imovine i obaveza, u daljem tekstu – Ugovor o preuzimanju, zaključenim između banke prenosioca i banke koja preuzima celokupnu imovinu ili deo imovine i obaveza, u daljem tekstu – banka preuzimalac." Drugi stav člana 4. – preuzimanje celokupne ili dela imovine banke za posebne namene i banke pod administrativnim upravljanjem vrši se Ugovorom o preuzimanju zaključenim između Agencije, kao prenosioca, i banke preuzimaoca. Moj predlog je da se taj član briše. Evo argumentacije zašto. U članu 3. se tvrdi da se ne primenjuje Zakon o Agenciji za osiguranje depozita. Članom 4. daju se nalozi Agenciji za osiguranje depozita na osnovu ovog zakona, a bez izmene zakona koji inače reguliše rad Agencije za osiguranje depozita. Ne može oba. Morate se odlučiti ko će tumačiti, šta će biti kriterijumi da se Agencija ovim obaveže na postupanje, ako prethodnim članom kažete da se ovim zakonom ne primenjuje Zakon o Agenciji za osiguranje depozita. To je prva stvar. Druga stvar, koju smo upravo čuli, je da je podnet amandman, voljom Odbora, a na predlog Ministarstva finansija kojim se menja član 1. i u kojem se dodaje da banke u kojima Republika Srbija, odnosno AP Vojvodina ima direktno ili indirektno kontrolno učešće, uključujući i banke za posebne namene. Ovde u 2. stavu niste intervenisali amandmanom. Ostaju samo banke za posebne namene. Dakle, može da se debatuje o tome, ako menjate 1. član kojim definišete na koga se odnosi. Da li to dosledno radite kroz sve članove gde se spominje banka na koju se ovaj zakon odnosi ili ne? U članu 4. amandmanom Odbora za finansije menjaju se stavovi 1. i 2, ali ne u delu o kojem govorim. Za primenu člana 4. je i ugovor kojim treba da se preuzme celokupna ili deo imovine i obaveza. Kao i kod drugih članova gde se spominje postupanje, najveći deo članova ovog zakona u suštini nije definisan kao član zakona. Mnogo više liči na pravilnik o tome šta će da radi Ministarstvo finansija, s tim što kod pravilnika imate razrađene kriterijume o postupanju šta ko radi i na koji način, a ovde nemate. Nego imate u navedenim članovima koji imaju konflikt u sebi navođenje zakona koji ne važe, pa onda zahtevom da postupa neko definisan tim zakonom. Zato je moj predlog da se član 4. briše. Hvala vam.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Da.) Reč ima gospodin Milenić.
Hvala vam. Mislim da je važno razumeti, uz čestitke koleginici Čomić na kreativnosti koju je sama nazvala ekstremnom u formulaciji amandmana, jer nakon kritike u načelu gde je Predlog zakona iskritikovan sada je svaki član pojedinačno predložen za brisanje što jeste originalno i efektno. Argumentacija sa formalno-pravnog stanovišta, čini mi se za suštinu ove rasprave, malo stavlja u senku ono što je zapravo centralna tema, a to je finansijski i ekonomski karakter problema o kojem govorimo. Ako pretpostavimo da ovoga zakona nema, a dakle ni predmetnog člana o kojem govorimo, mi znači zagovaramo koncept – neka samo teče ono što je država prepoznala kao jedan težak, ozbiljan problem u finansijskom sektoru koji preti da destabilizuje ceo ekonomski sistem. A to neka samo teče, to bi valjda trebalo da znači – neka oni koji su imali poverenja u državne banke sami snose rizik svog neodgovornog poverenja u državi. To bi delovalo krajnje neozbiljno kao poruka Vlade javnosti. Zato mislim da je ovo upravo trenutak preuzimanja odgovornosti države pred najslabijim deponentima, koji su fizička lica, lokalne samouprave, mala i srednja preduzeća kojih ima 250.000. U slučaju "Agrobanke" broj ljudi kojih se taj problem tiče je mnogo veći. Ne zaboravite da se u slučaju gde su preduzeća deponenti problem tiče svih zaposlenih u tim preduzećima, kao i gde su lokalne samouprave deponenti da je to problem koji se ne može ne odraziti na sve građane tih lokalnih samouprava. Čini se da je taj perfekcionizam jurističke prirode, slažem se, opravdana tema za poslaničku i političku kreativnost, ali da se ni u ovom slučaju, kao i u slučaju drugih amandmana karaktera – briše se, zamagljuje ono što je stvarna odlučnost Vlade i što zavređuje podršku ukupne javnosti, pa i Narodne skupštine Republike Srbije, da se u jednom specifičnom slučaju koji je društveno patološki zaustavi destabilizacioni trend i zaštite oni najslabiji od koruptivnog interesa krupnih kojim je zapravo šteta i načinjena.
Hvala. Reč ima gospođa Čomić, pravo na repliku. Izvolite.
Radujem se uvek kada ima argumenata kojima se osporavaju argumenti kojima branim ideju o tome da se član briše. Na kraju izlaganja koje smo imali prilike čuti kaže se da se zamagljuje pravi karakter Vlade. Znate, posao opozicije je da otkriva pravi karakter Vlade. Što se mene tiče, to je posao i vladajuće većine i dosad sam to često radila na veliko nezadovoljstvo onih koje sam podržavala, ali takva mi priroda. Dakle, osporiti da se zahtevom za vladavinom prava i za primenom zakona koji su na snazi u pravnom sistemu Republike Srbije zamagljuju prave namere Vlade, pokazuje ili nedostatak argumentacije ili volju – ček da joj nešto kažem, izgleda da je jako u pravu, pa malo da joj osporim. Tome se jako radujem. Finansijski i ekonomski karakter bilo kojih zakona ne može biti opravdanje da biste naštetili, napravili pravno nepromišljeno narušavanje sistema zakona koji su na snazi. Osim toga, u argumentaciji kojom pokušava da se ospori moja argumentacija za brisanje člana 4. kaže se – da pustimo stvari da idu svojim tokom. Ni slučajno, zakoni koji regulišu šta se radi u slučajevima kada se dogodi u finansijskom tržištu bankarskom, odnosno u pravnom sistemu Srbije "Agrobanka" su na snazi i vrlo su jasni. Ponoviću još da bi ovde sa posebnim zanimanjem bio dočekan zakon koji se odnosi na "Agrobanku", taj jedan zakon za koji Skupština daje saglasnost, ali se to nije desilo. Dakle, mi otkrivamo pravu nameru Vlade da radi bez nadzora i kontrole Skupštine i da sprovodi potpuno samovoljno sve ono što smatra da je dobro u finansijskom tržištu. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Srđan Miković. Izvolite.
Ovog trenutka sam Predlog zakona o preuzimanju imovine i obaveza određenih banaka radi očuvanja stabilnosti finansijskog sistema Republike Srbije, na osnovu člana 1. Predloga zakona, ne odnosi se na jedan slučaj. To da li je volja da se odnosi na jedna ili dva slučaja, to je drugo pitanje. Ali, ono što sada piše ovog trenutka u članu 1. Predloga zakona ne govori se o jednom slučaju. Tu polemišem sa gospodinom Milenićem koji je, izjašnjavajući se o predlogu amandmana na član 4, pomenuo na šta se odnosi ovaj zakon. Srećan sam što su oni koji su pratili moju diskusiju, kada sam se javio za reč u toku rasprave u načelu, primetili da u članu 1. nema pominjanja kontrolnog učešća, već samo direktnog ili indirektnog učešća od strane države Srbije, odnosno AP. Dobro je što je upravo na tom fonu Odbor za finansije na neki način izvršio korekciju, odnosno predložio korekciju Predloga zakona. Gospodine Mileniću, ukoliko to bude usvojeno i bude postalo sastavni deo predloga teksta, sastavni deo Predloga zakona, tada možemo da govorimo o jednom ili dva slučaja. Ovog trenutka još uvek, do sednice Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo ili do eventualnog izjašnjenja samog predstavnika Vlade na Odboru za ustavna pitanja, ili ukoliko je stiglo takvo izjašnjenje, ovog trenutka to još nije sastavni deo Predloga zakona. U tom smislu, smatram da je diskusija svakog od nas i svakog ko je učinio napor da predloži određeni amandman u cilju poboljšanja teksta zakona trud da se pokuša na određeni način doprineti boljem tekstu zakona. Konkretno, opet se vraćam na vašu diskusiju da li se odnosi na jedan, dva ili više slučajeva, vi ste videli da i u predlogu amandmana Odbora za finansije Narodne skupštine, u pogledu amandmana pod rednim brojem VI na član 17. u obrazloženju se iznosi kako se primena Predloga zakona odnosi samo na ograničeni broj banaka prenosioca koje mogu biti samo banke u kojima Republika Srbija ima kontrolno učešće, ukoliko bude bio usvojen amandman Odbora na član 1. ili ukoliko postane sastavni deo. U tom smislu, mi ovog trenutka imamo jedan predlog, a šta ćemo imati za pet ili šest minuta kada Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo da mišljenje i ukoliko postane sastavni deo, onda razgovaramo o drugom ili donekle korigovanom tekstu Predloga zakona.
Hvala. Reč ima gospodin Milenić, pravo na repliku. Izvolite.
Nema nikakve sumnje da je već odredbom da je reč o tzv. državnim bankama sužen obim na koji se pojmovi ovog zakona odnose, na koji deo bankarskog sistema zemlje. Po elementarnom logičkom principu, svakim dodavanjem sadržaja novih odredbi, kao što sad vi pohvaljujete amandman Odbora za finansije, uvećanjem opisa predmeta na koji će se zakon odnositi sužava se njegov obim, tj. smanjuje se broj onih banaka na koje se zakon može primeniti. To je savršeno nesporno, kao što je, čini se, tu ključ zbog čega ne stoji prigovor da zakon nije u skladu sa pravnim poretkom zemlje u kojem se ova materija reguliše. Ne, on samo specifikuje jednu oblast i jednu specifičnu situaciju u kojoj ima da važi, a ne ugrožava generalnog poredak nad temom bankarskog sektora i finansijskog poslovanja u Srbiji. To je jako važno razumeti. Međutim, opet kažem, čini se da te jurističko logičke perfekcije zaista jesu u funkciji zamagljivanja političko-ekonomsko-finansijske suštine motiva i razloga za donošenje ovakvog zakona, jer je ta vrsta politike, u kojoj se ne želi demonstrirati odlučna odgovornost države za stanje u ovom slučaju javnih finansija ili raspoloženja građana prema onome što su javni poslovi, zaista u jednom trenutku rezultovala politikom u kojoj se činilo da je na nebu iznad Srbije napisano – na rasprodaju i da su svi pozvani da mehanikom najličnijih egoizama razgrabe šta se ima razgrabiti, a onda valjda da idemo gde ko stigne, pri čemu bi verovatno neki bili u prilici zaista i da odu, ali najšira javnost nema motiva da u napuštanju zemlje i u grabežu i pljačkanju otadžbine traži razlog za svoju politiku. (Predsedavajuća: Molim vas, isteklo vam je vreme.) Ovo je zakonski predlog koji tome staje u kraj. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Srđan Miković, po replici. Izvolite.
Vidite, u jednom delu bih mogao da se složim, ali u drugom delu niste u pravu. Gde niste u pravu? Predloženim amandmanskim izmenama Odbora za finansije, u jednom delu se sužava, a u drugom delu se proširuje određena nadležnost. Naime, upravo u tome što smo diskutovali, da li se odnosi samo na banke gde država ima kontrolne učešće i to je u radu, to je suženo. Ali, ukoliko se prihvati amandman odbora to je za razliku od osnovnog teksta u kojima se kaže da Republika Srbija ima direktno ili indirektno učešće, dodaje se – "odnosno Autonomna Pokrajina Vojvodina". Znači, preciziramo na još jednu od naše dve autonomne pokrajine. Nisam siguran da u samom tekstu zakona možemo da iznosimo ukoliko imamo dve autonomne pokrajine u Ustavu Republike Srbije da nešto unosimo kao autonomnu pokrajinu. Možemo eventualno autonomnu pokrajinu, ali ne AP Vojvodine. Nije valjda da se odričemo naše južne pokrajine? Znači, sada idem na Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo koji počinje u 11,00 časova da iznesem stav, da ne možemo da izdvajamo jednu autonomnu pokrajinu, a da druge autonomne pokrajine nema. Ili se možda nešto novo desilo u proteklom periodu, pa postoji neki razlog koji ne zna Narodna skupština da stoji samo AP Vojvodine bez druge pokrajine. Izvinjavam se, ali mislim da sam bio dovoljno jasan.
Reč ima gospodin Dinkić. Izvolite.
Da bi bilo dovoljno jasno moram reći, da li postoji bilo koja banka u Srbiji čiji osnivač nisu samo Republika Srbija i eventualno AP Vojvodina? Ne postoji. Nema je u pravnom sistemu, ni jedna jedina. Sve banke koje danas funkcionišu u Srbiji, osnivači su ili privatna lica, strane institucije ili Republika Srbija ili AP Vojvodina. Da ne bi bilo dileme još jednom ću ponoviti. Ovaj zakon se ne odnosi samo na slučaj "Nove Agrobanke", odnosi se na slučaj svih banaka gde Republika Srbija, odnosno AP Vojvodina imaju kontrolno direktno ili indirektno učešće. Nema mnogo takvih banaka, ali dve su banke sa problemima, sa negativnim kapitalom, sa negativnom ocenom NBS gde je potrebno imati mogućnost intervencije ukoliko je to potrebno. Kod "Nove Agrobanke" smo jednom već zaključili, da će Skupština nadam se, nakon današnjeg dana, već sutra doneti na osnovu ovog zakona odgovarajuće odluke i ugovore kojim se depoziti "Nove Agrobanke" kompletno prenose na Poštansku štedionicu. Naravno, pokrivenom odgovarajućim iznosom likvidnosti kako bi to bilo u potpunosti obezbeđeno, ali ovaj zakon se može u periodu dok bude važio, a to je do kraja 2014. godine odnositi i na druge banke ukoliko bude problema. Može se odnositi i na "Razvojnu banku Vojvodine" i zato stoji eksplicitno AP Vojvodine koja je vlasnik skoro 80% u "Razvojnoj banci Vojvodine" dok je Republika Srbija vlasnik negde oko dvadesetak posto u ovoj instituciji. Nema nekih drugih banaka, nema ni jedne banke u Srbiji gde je vlasnik AP Kosovo i Metohija. Dakle, razlog navođenja u zakonu je isključivo te prirode o kojoj sam govorio, a ne neke druge. Tako da nema potrebe da mnogo diskutujete, makar po mom mišljenju o ovome na Odboru za ustavna pitanja, jer se ovde odnosi samo na banke koje postoje. Pošto je zakon oročen na dve godine, a ne verujem da će nastati u međuvremenu neke nove banke čiji će osnivač biti AP Kosovo i Metohija.
Izvolite, gospodine Mikoviću.
Nikako ne mogu da se složim da ako pravimo zakon, da zakon ne deluje prema svima i da ne deluje "erga omnes", onda je to pojedinačna odluka, dajte da to krstimo drugačije a ne zakon. Ukoliko donosimo zakon bez obzira što mi kolege zameraju što insistiram na pravničkoj perfekciji smatram da svaki akt koji izađe iz ovog visokog doma ukoliko je moguće treba da bude pravnički perfektan, a pogotovo da bude u saglasnosti sa Ustavom. Znači, u tom smislu mogu da shvatam celishodnost određenog predloga, dobre namere i sve ostalo, ali dajte da poštujemo Ustav, ništa drugo. Zahvaljujem.
Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Koristim vreme poslaničke grupe, jer mislim da treba razjasniti zbog onih zbog kojih sedimo i radimo, neku argumentaciju koja se ovde čula. Dakle, čulo se da je usvojen amandman kojim je dodato da je učešće Republike Srbije direktno ili indirektno kontrolno učešće i da je odlično što je Odbor za finansije podneo taj amandman, jer se sužava obim pri čemu je rečeno da u osnovnom tekstu, da nikakvih problema nema i da ne ugrožava se postupanje po ovom zakonu bez obzira da li Republika Srbija ima direktno ili indirektno učešće u bankama kako je stajalo, sad se još ne ugrožava još više. Znate, kad imate pred sobom tanku priču, onda postoji jedan zahvalan proces u debati. Svi oni koji hoće tanko nešto da potkrepe argumentima rade isključivo u korist onih koji su protiv tanke priče koja se ovim zakonom pokušava predstaviti kao odlučnost da se uvede red. Odredba da se zanemaruje političko - ekonomsko - finansijska suština, tovidim samo kao stav koji ako bude dovoljno puta ponovljen možda će se nekom dopasti. Međutim, u sudaru sa pravnim sistemom koji u Srbiji postoji će se raspasti pošto svi zakoni kojima se reguliše poslovanje banke koja je u direktnom ili indirektnom učešću kontrolnom ili ne, već postoje. Takođe, ponoviću još jedanput da je postojala čista situacija da Narodna skupština odlučuje o slučaju "Agrobanke" i "Nove Agrobanke" u skladu sa pravnim sistemom, s poverenjem u to da će problem biti rešen upravo zbog argumentacije koja ovde pokušava da se podmetne. Sve u svemu argumentacija koju ja čujem, a kojom pokušava da se ospori naš jasan stav, da ovakve članove treba brisati, stoji u okviru etike namera. Mi smo kao društvo jako skloni etici namera, znate imam dobre namere. I ako ja imam dobre namere onda će to samo po sebi da se desi. Kada preko puta imate sagovornika koji kaže - ja poštujem tvoje dobre namere, ali to nije dovoljno, hoću da zajedno procenimo šta je od tih tvojih dobrih namera utemeljeno u pravnom sistemu naše zemlje, šta je moguće i sa kojom verovatnoćom. Tako je i amandman koji je spomenut, a takođe se odnosi na amandman Odbora za finansije kojim se u prvi član dodaje da – Republika Srbija ima direktno i indirektno učešće, odnosno AP Vojvodina. Šta znači taj amandman? Dali ste Vojvodini pravo koje ima. Dakle, tumačiti ovaj amandman da je dovoljan da bi Republika Srbija postupala bez saglasnosti Vlade Vojvodine je ili etika namera ili neznanje onih koji su ovaj amandman razmatrali na sednici odbora. Dakle, ako ovim zakonom mimo i uz stavljanje van snage drugih zakona Narodna skupština daje Republici Srbiji pravo da radi to što po ovome, što ja zovem više pravilo nego zakon, šta god ili kako god sa bankama u kojima Republika Srbija direktno ili indirektno kontrolno učešće, onda ste vi ovim zakonom dali to isto pravo i AP Vojvodini. Niste ovim zakonom preuzeli na sebe pravo da to uradite bez APVojvodine, koja, kako ministar govori ima vlasništvo u "Razvojnoj banci". Dakle, morate se odlučiti šta hoćete, ne može oba, ne može i da ovim zakonom bude najavljeno, bude obuhvaćena samo jedna banka, a u stvari hoćemo da obuhvatimo dve, ne može ovim zakonom da se vodi rasprava o tome ne može da se postigne dogovor Vladom Vojvodine, o "Razvojnoj banci Vojvodine", pri čemu ja uopšte ne dovodim u pitanje, mi stanje naplativosti i ne naplativosti u "Agrobanci" i "Novoj Agobanci" ili "Razvojnoj banci Vojvodine", dovodimo u pitanje. Stav ministra finansija da može da iznosi kada god želi podatke o deponentima, o iznosima koje deponenti imaju, o podacima koji ne postoje na sajtu NBS, ali ih on poseduje i ostaje diskutabilno da li to može ili ne može. Nakon konstultacija koje sam imala za sada izgleda da ne može, ali se izgleda već desilo. Dakle, ako hoćemo da govorimo o etici namera, ovde niko ne sumnja u to da svi imamo dobre namere, kada je u pitanju poboljšanje bankarskog poslovanja, lakša okolina, ekonomska i finansijska, bila ona u vlasništvu Republike Srbije, indirektnom, direktnom, AP Vojvodine, mešovitom, bilo kojem privrednom društvu. Dakle, niko ne sumnja u etiku namera, ali to nije dovoljno, ni u jednoj Skupštini, ni u jednom parlamentu, pa tako ne ni u ovom parlamentu. Da bi nešto što se argumentuje etikom dobrih namera bilo prihvaćeno i ne bivalo osporeno, moraju se dati podaci koji su proverljivi, mora se dati argument koji je ponovljen, ostavlja van svake sumnje šta je to što će se dogoditi. Ovako, imamo argument da zakon u osnovnom tekstu nije nikoga ugrožavao, ali smo sada uzeli amandmane koji još bolje nikoga ne ugrožavaju, da zakon neće ugroziti druge banke, kao što imamo i argument da će se odnositi samo na dve banke. Ja vas podsećam da na teritoriji Srbije postoje još najmanje tri banke sa državnim učešćem, direktnim i indirektnim i da, s obzirom da je ministar finansija ovde rekao, odnosno sam uveo u temu argumentaciju o bankama na KiM, ja bih ga molila da ako ostaje u maniru, da iznosi i podatke, nezavisno od toga da li postoji ili ne postoje, na sajtu NBS, kao dostupan podatak, dozvoljen za javnu raspravu, da podeli sa nama informaciju o "JU banci" na teritoriji KiM, o "Privrednoj banci Beograd", o "Srpskoj banci", jer onda ćemo možda bolje razložiti šta je u svojoj argumentaciji onih koji podržavaju ovakve predloge i kada imaju amandmane i kada ih nemaju, šta su činjenice, a šta samo namere. Naš predlog da se član 4. briše je vrlo jasno i lako obrazložiti i to je ilustracija za situaciju kada kažem da ekstremni slučajevi zahtevaju ekstremne mere, a on kao sobom nagradu nosi lakoću obrazlaganja, jer mogu da navedem, samo one razloge kojih je na žalost dovoljno, gde bi primena ovakvih članova dovela do štetnih posledica. Bez namere da se interpretira, onog trenutka kada donesete u Skupštinu zakon koji se odnosi "Agrobanku" i na "Novu Agrobanku", imaćete sasvim drugačiji stav bez osporavanja, jer je to u okviru onoga što su važeći zakoni i u okviru onoga što Skupština sme i treba da radi.
Reč ima ministar Dinkić.
Ja neću danas puno odgovarati, jer sve što sam imao izneo sam u raspravi u načelu pre dva dana, ali pošto ste tri puta jednu neistinu rekli, moram zbog javnosti da kažem, ovaj zakon u samom naslovu sadrži činjenicu da se odnosi na više banaka, jer se govori o množini, ne govori se o jednoj banci. Ovo nije zakon o "Novoj Agrobanci". Da je bio zakon o"Novoj Agrobanci", tako bi se zvao. Ovaj zakon obuhvata sve sadašnje problematične državne bankei slučajeve kada ne postupanje po ovom zakonu može ugroziti stabilnost finansijskog sistema, odnosno dovesti do moralnog hazarda u bankarskom sistemu, kao i sve buduće slučajeve, ukoliko se dogode u periodu od naredne dve godine, s obzirom da smo ograničili dejstvo. Ministarstvo finansija Srbije ne može znati koja je banka u problemu a koja nije, to zna samo NBS, jer prema Ustavu i zakonima, jedino Centralna banka ima pravo da vrši kontrolu. Međutim, Ministarstvo finansija prema Ustavu i zakonima, odgovara za one banke gde država ima kontrolno učešće, a odgovara i za one banke gde ima manjinsko, a još više za one gde ima kontrolno, jer je tu potpuna odgovornost na Vladi Republike Srbije, a pre svega na Ministarstvu finansija. U tom smislu, imajući u vidu činjenicu da je Centralna banka, NBS, nakon sprovedenih kontrola, u obe ove institucije i u "Razvojnoj banci Vojvodine" i u "Novoj Agrobanci", ustanovila da ni jedna ni druga banka ne mogu opstati na tržištu, jer nekoliko pokazatelja po Zakonu o bankama, ne ispunjavaju, a pre svega nemaju kapitala, nemaju likvidnosti, nisu ni solventne ni likvidne, onda je Vlada donela predlog zakona da može da obuhvati više banaka kako ne bi imali slučaj da donosimo zakon za jednu banku, pa onda ponovo dolazimo u Skupštinu da pravimo zakon za drugu banku. Ovo govorim zato što su slučajevi "Nove Agrobanke" i "Razvojne banke Vojvodine" identični, samo se razlikuju u veličini problema. Problem u "Novoj Agrobanci" je 410 miliona evra, s obzirom da toliko iznose sada depoziti, osigurani i neosigurani. Osigurani 250 miliona, a ostatak su neosigurani depoziti. Koji su to osigurani depoziti? Svi oni do 50 hiljada evra za koje država garantuje. Šta je u "Razvojnoj banci Vojvodine" drugačije? Samo što je nivo problema manji. Tamo je nivo osiguranih depozita 140 miliona evra, a neosiguranih 100 miliona evra, ali "Razvojna banka Vojvodine" takođe nedostaje 150 miliona evra dodatnog kapitala, da bi uopšte bila solventna, a nedostaje joj i likvidnost, svež novac. "Nova Agrobanka" ima trenutno na računima ispod 10 miliona evra, a štediše mogu da potražuju 250 miliona evra. Polovina ovih uloga dospeva sledeće nedelje, polovina u "Novoj Agrobanci". Ako se ovaj zakon danas ne bi usvojio i Vlada sutra reagovala prenosom kompletne baze podataka na "Poštansku štedionicu" imali bi situaciju da bi već od utorka, srede, kada dospevaju ulozi građanima, ljudi došli na šalter i ne bi mogli da podignu svoj novac u "Novoj Agrobanci". Slična je situacija i u "Razvojnoj banci Vojvodine". Tamo je upozorena pokrajinska vlada da banka nema likvidnost, da nije solventna i da ukoliko se hitno interveniše, da će se isti slučaj zadesiti. Sa željom da pomognemo da isti tretman imamo prema identično dve državne banke, pri čemu je u jednoj, kontrolno vlasništvo ima Republika Srbija, a u drugoj AP Vojvodina, mi smo predložili ovaj zakon, želeći da sačuvamo za Republiku Srbiju, manevarski prostor da ako se u nekim narednim kontrolama i u nekoj državnoj banci sa kontrolnim učešćem vidi problem, da možemo na isti način da intervenišemo, jer na ovaj način mi spašavamo depozite građana i privrede. Dakle, 250 hiljada deponenata "Nove Agrobanke" koji imaju osigurane depozite i nekih 70 hiljada u "Razvojnoj banci Vojvodine" Naravno vi stalno pominjete da nismo imali dogovor sa pokrajinskom vladom, mi smo sa njima razgovarali, oni su doneli na Skupštini Vojvodine odluku da vrše dokapitalizaciju "Razvojne banke Vojvodine" u iznosu od 150 miliona evra, to je zakonski dozvoljeno rešenje, mi smo im dali zakonsku saglasnost u skladu Zakonom o javnom dugu da to mogu da učine, ukoliko smatraju da je to dobro, ali smo rekli da je to po nama necelishodno. Narodna banka Srbije je sada na potezu da dozvoli ili ne dozvoli takvu emisiju, mi se u tu odluku Centralne banke nećemo ni malo mešati. Međutim, ono što je slučaj, u slučaju da u narednom periodu, tražili ste vi ovde u Skupštini da ograničim ovaj zakon na dve godine, to sam i učinio, ukoliko se, hteli se da se ograničim, mi smo smatrali da se ograniči na dve godine, niste vi konkretno predlagali na koji period, da budem precizan. Dakle, tražio je poslanički klub DSS i vi ste pominjali u vašem govoru potrebu da se ovaj zakon ograniči i mi smo to prihvatili, predložili Odboru za finansije. U slučaju, što se tiče "Nove Agrobanke", mi trajno rešavamo taj problem, jer od ponedeljka svi deponenti će biti preseljeni u "Poštansku štedionicu" i moći će slobodno da raspolažu svojim ulogom. Zašto? Zato što zajedno sa depozitima prenosima i 250 miliona evra keša gotovog novca iz Agencije za osiguranje depozita, kako bi kompletno pokrili te depozite, plus hartije od vrednosti koje su ranije emitovane i neka druga naplativa potraživanja, tako da svih 410 miliona evra aktive pokrivamo sa kolateralom koji je naplativ, odnosno sa gotovinom. Što se tiče "Razvojne banke Vojvodine", ako se izvrši dokapitalizacija, naravno da će nivo kapitala banke da dođe na nivo koji "Narodna banka" Srbije smatra opravdanim. Nakon toga, verovatno će "Razvojna banka Vojvodine" tražiti od Centralne banke zahtev da dobije kredit za likvidnost, pošto nemaju ni likvidnih sredstava. Pretpostavljam da u situaciji tražnje za takvom vrstom pomoći, da će Centralna banka Srbije izaći u susret "Razvojnoj banci Vojvodine". Međutim, ukoliko se u narednom periodu dogodi da se nastavi loše upravljanje koje je dovelo "Razvojnu banku Vojvodine" u ovakvu poziciju u kojoj se sada nalazi, jer 75% svih kredita je nenaplativo, onda ovaj zakon daje mogućnost i pokrajinskoj Vladi i Republici da intervenišu u nekom narednom periodu, pri čemu, imajući u vidu, i zato sam javno o ovome govorio, da smo mi predlagali da se agonija "Razvojne banke Vojvodine", kao i "Nove Agrobanke" odmah zaustavi i spreči dalje gomilanje troškova. U tom slučaju ne bi pristajali da intervenišemo sa bilo kakvim obavezama Republike Srbije prema neosiguranim depozitima, jer moramo i garantujemo za osigurane depozite u svim bankama u Srbiji, jer ne želimo da eksperiment političkih plasmana u kreditiranju plaćaju svi građani Srbije. U tom slučaju bi mi koristili ovaj zakon samo za prenos osiguranih depozita. Znači, oni koji imaju uloge do 50 hiljada evra u svim bankama u Srbiji moraju i mogu da se osećaju bezbedno, jer mi garantujemo kao država da u slučaju problema, u ma kojoj banci u Srbiji, bilo ona državna, privatna, strana ili domaća, Republika Srbija ima dovoljno i instrumenata i sredstava da interveniše i nadoknadi svaki dinar od tih 50 hiljada evra pojedinačnih depozita. Republika Srbija nema obavezu, i to upozoravam i građane i privrednike da pokriva neosigurane depozite, odnosno depozite iznad 50 hiljada evra. U ovom slučaju, jako je važno da pokrajina donese pravu odluku, jer ukoliko je ne donese preuzima punu odgovornost za neosigurane depozite u "Razvojnoj banci Vojvodine". Tu su, između ostalog i depoziti Grada Beograda i depoziti Pokrajine Vojvodine i depoziti nekoliko lokalnih samouprava sa teritorije Vojvodine, depoziti nekih uglednih preduzeća kao što je "Nektar". Ima zaista dosta tih depozita, koji u slučaju lošeg upravljanja neće biti spašavani od strane republičke Vlade, zato što smo i na ovoj skupštini, a i zvaničnim dopisima upozorili pokrajinsku Vladu da se ovde ne radi o politici, već o ekonomiji i predložili im da imajući u vidu da je stepen ne naplativosti potraživanja čak 75%, što je svega nešto malo manje loše nego u "Novoj Agrobanci", gde je stepen ne naplativosti 80%, da se jednostavno spasu sada svi depoziti, da se omogući pokrajini da slobodno raspolaže sa preko dve milijarde dinara sada zarobljenog novca u "Razvojnoj banci Vojvodine", da se lokalnim samoupravama takođe oslobodi taj novac preduzećima da mogu slobodno sa njime da raspolažu, pa, konačno i Gradu Beogradu. Beograđani drže, indirektno, preko gradske uprave 600 miliona dinara u "Razvojnoj banci Vojvodine" kojim ne mogu da raspolažu, a onda, ne znam, dižu se cene u gradskom prevozu zato što grad nema dovoljno, navodno novca. A evo, 600 miliona dinara stoji zarobljeno, između ostalog, u "Narodnoj banci Vojvodine". Gradu Beogradu će se osloboditi sredstva iz "Nove Agrobanke". Znači, to je zaista efekat. Beograd ima 300 miliona dinara u "Novoj Agrobanci" a 600 miliona dinara, duplo više u "Razvojnoj banci Vojvodine". Onoga časa kada izvršimo prenos u "Poštansku štedionicu", i osiguranih i neosiguranih depozita, Grad Beograd, na primer moći će slobodno da raspolaže sa tih 300 miliona iz "Poštanske štedionice", što neće biti slučaj u "Razvojnoj banci Vojvodine". Još jednu stvar koju ste rekli, a nisam hteo odmah da reagujem, a pošto uporno ponavljate, sada to želim. Netačna je činjenica da su ove banke sistemski važne, odnosno da, tačna je činjenica ona koju sam ja izneo da je učešće ovih banaka na tržištu jedne i druge zanemarljivo, i to je sreća u svim ovim okolnostima, zato građani mogu da budu mirni. Međutim, imajući u vidu da stepen nenaplativih potraživanja drastično prevazilazi prosek u drugim bankama, ne prevazilazi ga malo, nego drastično. Razlika između 80%, koliko je, recimo, nenaplativih potraživanja u "Razvojnoj banci Vojvodine", izvinjavam se, 75% u "Razvojnoj banci Vojvodine", 80% u "Novoj Agrobanci", drastična je razlika u odnosu na nekih 20-ak posto koliko je u drugim bankama. Zato čak, imajući u vidu činjenicu da ukupnom tržišnom učešću ove banke nemaju značajno učešće, ova drastična razlika u lošim plasmanima povećava ukupan prosek za Republiku Srbiju, to vam je vrlo jednostavno matematičko objašnjenje. Da zaključim, ovaj zakon donosimo sa željom da što manje bude primenjen, odnosno da bude što manje kandidata za njegovu primenu. Zavisi u koliko slučajeva će ovaj zakon biti primenjen, isključivo od toga kako se upravlja u državnim bankama. Ono što se desilo u prošlosti mi ne možemo da vratimo. Loše upravljanje u "Agrobanci", dok je bila privatna očito i eksperiment sa pravljenjem ove "Nove Agrobanke" koji je bio potpuno pogrešan, izgubilo se 100 miliona evra potpuno nepotrebnim izdavanjem tih hartija, moglo je odmah ovako da se ovo reši. Mi ne možemo to da vratimo, ali je cilj ovog zakona da sada hitno deluje, odlučno da bi se spasli depoziti i time sačuvalo poverenje u sistem. Zašto kažem da ove banke nisu sistemske? Iako deluju velike cifre da štednja u "Novoj Agrobanci" iznosi 250 miliona evra, ili u "Razvojnoj banci Vojvodine" da su osigurani depoziti 140 miliona, to je ipak zanemarljivo u odnosu na preko osam milijardi evra, koliko građani Srbije drže u našim bankama. Zato je dobro što se radi o dva izolovana, mala slučaja, ali koliko god da su mali, i tih 140 miliona evra ako neko izgubi, ili 250 miliona evra u ovom slučaju druge banke, to su ogromna sredstva i mi ne želimo nikome da dozvolimo da bude u opasnosti. Zašto još donosimo ovaj zakon? Zato što štedimo i novac iz budžeta, odnosno Agencije za osiguranje depozita, koji bi isplatili u gotovini za slučaj problema, jer umesto, evo biću potpuno konkretan, umesto da na primer za ovih 140 miliona evra depozita u "Razvojnoj banci Vojvodine" koji su osigurani, kada bi ona bankrotirala, ne bi pokrajina, već bi Republika morala da isplati deponente. U slučaju ovog zakona, mi čak i u slučaju da pokrajina sada dokapitalizuje banku, a banka i dalje bude u problemima, što se već pokazalo da tri dokapitalizacije nisu bile dovoljne, pa ja sumnjam da će četvrta biti dovoljna, ma kolika da je. Imamo mogućnost da u slučaju kolapsa "Razvojne banke Vojvodine", koji može da predstavlja problem za ove osigurane depozite, prebacimo, po osnovu ovog zakona samo osigurane depozite u tom slučaju na neku od banaka primalaca i da time izbegnemo da Republika Srbija interveniše sredstvima iz budžeta ili da im da hartije od vrednosti. U tom slučaju, koji ja ne želim da se dogodi, naravno, šteta bi bila nepokrivanje neosiguranih depozita, koji bi u tom slučaju bili u stečajnoj masi. Zato je bilo moje ekonomsko upozorenje i predlog pokrajinskoj Vladi da ne spašava nešto što se teško može spasiti, jer ne radi se koja ima 25 ili 30% nenaplativih kredita, nego 75%. Tri četvrtine portfolija je "krš", što bi rekao narod, to je nenaplativo. Ko zna da li je i to do kraja tačno, jer kada je prva procena bila za, znate i sami, "Agrobanku", mislilo se da ne znam koliko, da je mnogo manje nenaplativih kredita. Kako se ušlo dublje u analizu, videlo se kakvo je obezbeđenje. Onaj ko, prosto, misli da bankarstvo može da se koristi u političke svrhe, taj zaista nije odgovoran ni prema svom narodu, ni prema svojoj državi.
Molim narodnog poslanika Mirka Čikiriza da se izjasni da li se javlja za repliku ili se javlja po amandmanu.
Javljam se po amandmanu.
Molim vas onda sačekajte, pošto ima replika još. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Vrlo sam pažljivo slušala obrazloženja i podsetiću na metaforu o tome -kad je nešto tanko, onda je tanko. Znate, ako hoćete da ovaj zakon važi i za druge banke, onda ste morali da imate i amandman Vlade na obrazloženje o hitnosti. Ta druga banka neće imati pred sobom "Nedelju štednje". Možete da dajete primedbe da je to zanemarivanje važnosti i dobrih namera nad jednim tako nevažnim institutom kao što je prekid sednice, hitan postupak i sve ostalo. Vladavina prava podrazumeva da svi poštujemo jednako sve odredbe koje se odnose na temu kojom se bavimo. Ta situacija ne može biti objašnjena dobrim namerama bilo koje vrste, kao što ne može biti objašnjeno ni zašto delite sa nama podatke. Ministar finansija deli sa nama podatke o depozitima samo jedne banke ili dve banke, ako su to podaci koji treba da budu dostupni javnosti ko ima depozite u "Privrednoj banci Beograd", u "JU banci" na Kosovu i Metohiji, "Srpskoj banci". Ako smatrate da ima ikakve nade da nekoliko puta ponovljeno, da vi imate dobre namere, pa će to biti odlično u "Nedelji štednje", a da mi imamo samo primedbe pravne vrste, onoliko puta koliko vi budete ponudili dobre namere, toliko puta ću ponuditi pravo koje se može proveriti i ponuditi da proverimo vaše dobre namere. Molila bih vas da mi kažete kakva je razlika da ne postoji u zanemarljivom procentu finansijskog tržišta ove dve banke u odnosu na procenat kojim se obeležava nenaplativost ukupnog sistema i ako postoji? To je isto lako izračunati. Mnogo više volim brojke, nego slova i rečenice i mnogo bolje razgovaram sa brojkama. To vas podsećam samo da, ako vam kažem da račun nije dobar, onda je to zato što je proveren. Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Predrag Marković. Izvolite.
Samo jedna mala napomena zbog čega ovaj amandman nije moguće prihvatiti, pošto je diskusija o amandmanima. Molim vas, nema razloga da širimo diskusiju. Podsetimo se svega šta smo zajednički govorili tokom načelne rasprave. Ovde Skupština nije niti advokat neke banke, niti samo zakonodavac, nego je kao najviši predstavnik države, kao najviše telo, istovremeno i vlasnik koji je opomenut od strane Narodne banke da u jednom slučaju, gde je bio i vlasnik i menadžer, to je bila država. Nije ministar država. Jedini koji u celini predstavlja je predsednik Republike ili Skupština, Narodna skupština Republike Srbije. Da nije poštovao zakone, da se nije ponašao u skladu sa zakonima i da će zbog toga trpeti posledice, deponenti, između ostalog, jedne banke, da li je bilo drugog načina nego da se Skupštini, koja je zakone donela, ali čije su zakone očito kršili ili nisu dovoljno aktivirali, da zaštite samo zahvaljujući činjenici što je država bila stopostotni vlasnik negde, nastaju posledice koje mogu da se tiču ne samo velikog broja lokalnih samouprava, preko 250 hiljada građana? Zbog toga se obratio opet onaj ko je za to ovlašćen, kog je Skupština izabrala. Vlada se obratila nama i kao vlasniku i kao zakonodavcu i kaže – šta sada da radimo, da spasimo jednom hitnom intervencijom ove uloge? Primedba je bila i moja, pošto je to vanredno, mora da se ograniči vreme i mora da se ograniče banke, da ne bismo ugrozili ceo bankarski sistem. Pošto su u međuvremenu na Odboru prihvaćeni ti amandmani, više nema pravnih prigovora što se ovog osnovnog problema tiče. Hvala vam.
Povreda Poslovnika, narodni poslanik Saša Milenić. Izvolite.
Javio sam se po Poslovniku jer imam pravo na repliku koje predugo čekam. Ako mi sada dajete to pravo na repliku, skratiću obrazloženje povrede Poslovnika. Dakle, član 104. izričito napominje da poslanik, čija se diskusija u govoru drugog poslanika preokreće u značenju, ima pravo na repliku. Nakon diskusije uvažene koleginice Čomić, koja je moju diskusiju tumačila, govorili su mnogi, a moja prijava za repliku nije došla na red. Da li je sada mogu koristiti?
Imate pravo na repliku. Inače ste bili po redosledu. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, repliciram uvaženoj koleginici Čomić na opservaciji o tankim pričama i debelim argumentima poretka pravnog o koji se tanke priče razbijaju. Sa tim narativom se u potpunosti slažem, samo držim da je podela uloga u toj priči u potpunoj inverziji. Uz napomenu da ne mora uvek biti onespokojavajuće kada se neko nađe u tankoj priči, ovog puta je, verovali ili ne, upravo koleginica Čomić u jednu takvu priču stala, jer bojim se da je milenarski zanos o hiljadugodišnjoj vladavini kod nekih anestezirala osećaj odgovornosti i upravo se ta priča razbija o jedan državotvorni zakon da ovaj predlog zakona je državotvoran, jer afirmiše prava građana ovog puta u slučaju deponenata.
Replika, narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dešavaće se to o ubuduće. Dakle, kada nemate pred sobom ništa, osim tanke priče, a ovaj zakon u svom tekstu je, nažalost, tanka priča, a argumentacija je još tanja, onda svaki protiv argument ide vama u korist. To je neminovnost debata i predstavlja jednu od posebnih radosti u debatama. Lako je uvek osporiti onog ko vam predlaže, da proverite šta priča. Dakle, ako se pažljivo pogleda u stenogramu argumentacija o amandmanima koje branim ili odgovori na opaske koje razmenjujemo kao kolege, videće se da branim vladavinu prava, a da mi se osporava da branim vladavinu prava time što neko ima dobre namere, kojima krši vladavinu prava, ali mi daje časnu reč da će to sve biti u redu. To u skupštinama ne može, ali se zahvaljujem na radosti dijaloga i debati.
Hvala. Replika, narodni poslanik Janko Veselinović.
Nije replika, javljam se po amandmanu.
Izvinjavam se, ima replika još. Mislio sam da ste se javili za repliku. Reč ima narodni poslanik Srđan Miković. Izvolite.
Zašto se javljam za repliku? Javljam se iz razloga zato što, kada sam diskutovao iskreno sam mislio da je Odbor za finansije sam, a bez inicijative Vlade podneo amandmane na Predlog zakona. Zato što je Vlada inicijator ovakvih amandmana Odbora za finansije, tim gore. Zašto? Zato što, vidite, svi imamo pred sobom Predlog zakona gde nije bilo ograničenja primene zakona u vremenu i gde u članu 1. je definisano na koga se odnosi. Odbor za finansije u formalnom smislu je izašao sa predlogom amandmana, gde sam ja ovde na plenumu osporio ustavnost i saglasnost sa pravnim sistemom takvog amandmana, ističući da je, to je bilo negde oko 11,00 časova kada je počinjala sednica Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, verujte mi nisam mogao u isti mah da budem ovde na plenumu i na odboru, da ukažem na to da mi još uvek po Ustavu imamo dve autonomne pokrajine. U predlogu amandmana, koji je sada dobio saglasnost Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, stoji Republika Srbija, odnosno AP Vojvodina. Da smo imali malo vremena, da nas je neko konsultovao, da ovi amandmani Odbora za finansije nisu došli u 9,55 časova na pisarnicu, mogli bi da ukažemo da u skladu sa Jedinstvenim metodološkim pravilima za izradu propisa, samo primenjujući član 42. Jedinstvenih metodoloških pravila, da se upotrebio izraz. Izrazi se u propisu upotrebljavaju u jednini, osim ako priroda stvari ne zahteva drugačije. Moglo je, govorim u vezi sa Ustavom, da stoji Republika Srbija ili autonomna pokrajina, ali ako se ističe AP Vojvodina, u tom delu je apsolutno protivustavno, jer zaboravljamo jednu pokrajinu.
Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović. Izvolite.
Dakle, teško je zaista sada razlučiti šta su replike, a šta su rasprave po amandmanu iz osnovnog razloga što je po osnovnom amandmanu o kome se sada raspravlja, proširena tema na amandman koji se tiče novog amandmana Odbora za finansije. U ovom delu se raspravlja o jednoj široj temi, nemam ništa protiv toga i ne zameram, ali želim da se uključim u raspravu u vezi ovog amandmana i u vezi drugog amandmana koji je podneo Odbor za finansije. Da reagujem, odnosno da pitam ovlašćenog predlagača, odnosno ministra finansija, nekoliko stvari. Prvo, naveo je u nekoliko navrata imena deponenata pojedinih banaka. Mislim da je to zakonski nedopustivo, ali ostavljam na onima koji su pomenuti da vide šta će sa tim pitanjem da učine. Naime, vi ste jedanput, ja sam čuo, pomenuli kompaniju "Nektar" da je deponent "Razvojne banke Vojvodine". Pominjali ste i druge ustanove koje su deponent "Razvojne banke Vojvodine". Za "Razvojnu banku Vojvodine" ste rekli, citiram – da je ona u kolapsu, da je pred bankrotom, da su njeni depoziti krš i da ne može opstati na tržištu. Pitam narodne poslanike, pitam vas i stručnu javnost, da li ste vi na taj način ugrozili poslovanje "Razvojne banke Vojvodine", bez obzira na vašu analizu koju imate i možete imati o njenom stanju na tržištu? Međutim, možda je to u ovom slučaju sekundarno. Primerna je činjenica da vi ne ugrožavate samo pravni sistem zemlje sa činjenicom da ste sa jednim zakonom narušili pravni sistem, jer ste umesto izmene i dopune Zakona o bankama, jednim zakonom koji nema u imenu naziv tog osnovnog zakona, u suštini promenili taj sam zakon. Ne samo njega, nego i više drugih zakona. Sa druge strane, kada je u pitanju ovaj amandman u kome se pored Republike Srbije pominje AP Vojvodina, aludira se nesumnjivo na "Razvojnu banku Vojvodine", vi ste povredili još jedan zakon koji se tiče nadležnosti AP Vojvodine i mogućnosti da ona osniva razvojnu banku. Dakle, nije sasvim identična situacija, gospodine ministre, sa "Agrobankom" i sa "Razvojnom bankom Vojvodine". Prvo, 80% osnivačkih prava u "Razvojnoj banci Vojvodine" ima AP Vojvodina. Sa "Agrobankom" je drugačija situacija. Sa druge strane, u ekonomskom pogledu, 250 miliona evra će biti na neki način investirano ili angažovano za saniranje "Agrobanke", što je zaista legitimno i sa čim nemam problema, osim ovih pravnih nedoumica. Vi u određenom smislu osporavate pravo AP Vojvodine koja je osnivač "Razvojne banke Vojvodine", da ona odluči da li će uložiti 150 miliona evra u saniranje "Razvojne banke Vojvodine". Kažete da nećete to osporavati, ali je na potezu NBS. Vi ste ipak prejudicirali na neki način odluku sa vašim diskvalifikacijama koleginice Mojović, banke, njenog kredibiliteta i uloge na tržištu. Sa druge strane, kako je postavljena Narodna banka, prema takođe jednom vrlo spornom zakonu koji je EU već na neki način osporila i postavila vam kao pitanje, a i MMF koji, kako kažete, ste ipak privoleli da dođe, je to postavio kao jedno od ozbiljnih pitanja politizacije NBS i sada taj politički zakon i ta politička personalizacija rukovodstva NBS dolazi do izražaja. Apsolutno do izražaja. Narodna banka Srbije će doneti odluku kako se vi i gospođa Tabaković dogovorite. Nikakvi saveti od guvernera, nikakva nezavisna tela o tome neće odlučivati. O tome će odlučivati i od vaše dobre volje će zavisiti da li će "Razvojna banka Vojvodine" opstati. Da li će opstati i jedna od nadležnosti koju je AP Vojvodina dobila i koja nije osporena pred Ustavnim sudom? Dakle, to nije samo pitanje. To je političko pitanje. Naravno da je ekonomsko pitanje presudno i naravno da depoziti građana, pravnih subjekata moraju biti sigurni i da poslovanje banke mora biti pozitivno i u skladu sa propisima NBS. Sa tim se apsolutno slažem sa vama. Međutim, ovo pitanje je složenije. Ne možete primeniti analogiju, a vi ste u zadnja dva dana evoluirali vaša razmišljanja u tom smislu, ne da pokušate da na neki način nađete rešenje za "Razvojnu banku Vojvodine", nego ste vi nju eksplicitno kroz pominjanje AP Vojvodine, stavili kao predmet ovog zakona i na taj način uzeli štap kako biste disciplinovali niži nivo vlasti koji nije po vašoj volji. Dozvolite to nižem nivou vlasti, koja nije lokalna samouprava, koja je AP Vojvodina, dozvolite tom nižem nivou vlasti da sama odluči šta će sa "Razvojnom bankom Vojvodine". Vi preduzmite mere koje se tiču odgovornosti i po pitanju vođenja te banke i neke druge aktivnosti. Nemojte ulaziti u odlučivanje u ime AP Vojvodine, niti polemisati ni sa Bojanom Pajtićem, niti sa bilo kim ko predstavlja tu AP Vojvodine šta je za njih bolje. Oni to valjda najbolje znaju i valjda su ih ljudi i zbog toga birali. Budite oprezni. Zaista vas najdobronamernije molim da kada je u pitanju "Razvojna banka Vojvodine" i olake ocene koje izričete ovih dana, one su vrlo opasne, vrlo su nespojive sa ulogom ministra finansija, vrlo su nespojive sa ulogom NBS. Ušli ste u jednu, moglo bi se reći, protivevropsku, i rekao bih, protiv dobrih pravila normi da se ne diraju, da se ne imenuju, da se ne identifikuju deponenti, njihova sredstva. Ovde ste otkrili identitete i na neki način ste ugrozili nezavisnost bankarskog sistema. Možda je to u dobroj nameri, možda u žaru diskusije kojoj ne bi smeli da podležete ste uradili mnogo stvari koje nisu korisne i koje mogu, slažem se,da u dobroj meri naruše i ovako narušen ekonomski položaj ovih banaka. Hvala.
Reč ima ministar Mlađan Dinkić. Izvolite.
Hvala vam za ovu diskusiju, jer ste mi dali priliku da vam objasnim zašto niste u pravu. Ne mislim da imate bilo kakvu lošu nameru, možda samo nemate neke informacije. Tri su važna razloga zašto AP Vojvodina ne može u ovom slučaju da potpuno samostalno odlučuje o "Razvojnoj banci Vojvodine". Prvi je zato što je već sada Republika Srbija, čiji sam ministar finansija, ubacila 50 miliona evra u "Razvojnu banku Vojvodine". Taj novac ćemo dati već u budžetu za sledeću godinu, u budžetu za 2014. i 2015. godinu. Plaćaćemo tri godine, građani cele Srbije, i Leskovčani, i iz Prijepolja, iz Pirota će plaćati dubioze koje je napravila politička garnitura u "Razvojnoj banci Vojvodine". Znači, 50 miliona evra nije vojvođanski novac, nego novac građana Srbije. To je jedna stvar. Druga stvar – 140 miliona evra osiguranika depozita ne garantuje Vojvodina. Hajde neka Vojvodina preuzme garancije za sve osigurane depozite do 50.000 evra na teritoriji Vojvodine, nemam ništa protiv - garantuje Republika Srbija. U slučaju kolapsa, opet svi građani čitave Srbije treba da kompenziraju greške u političkom upravljanju. Treća stvar – da je ova banka u prethodnom periodu pokazala da joj dokapitalizacija pomaže, sada bih ćutao i prihvatio bih možda i neke argumente pokrajinske Vlade. Međutim, u dve godine 150 miliona evra je već ubačeno, ne samo pokrajinskog novca, već sam i rekao, i delimično republičkog novca. Nismo ga mi emitovali iz Republike, to je prethodna Vlada uradila, prethodni ministar finansija. Problem je u tome da već nekoliko dokapitalizacije nije pokazalo da je ta banka sposobna da stane na noge. Znači, već je 150 miliona evra tamo plasirano u vidu dokapitalizacija, a sada im treba još 150 miliona evra. To vam je kao droga - nema kraja. Nema kraja do smrti. Sada vam govorim najozbiljnije moguće. Zašto? Da je bilo uspešno tih 150 miliona evra, ne bi sada tražili još 150 miliona i ne bi stepen naplativosti kredita -koji je princip rada te banke i zašto se o toj banci isto kao i o "Agrobanci" nikada u javnosti nije pričalo? U javnosti se počelo pričati o problemu "Agrobanke" tek u maju ove godine, kada je doneta odluka da se oduzme dozvola za rad staroj "Agrobanci" i formira "Nova Agrobanka". Oni koji su za to bili odgovorni, to niste vi, ali neke vaše kolege, su ćutale o problemu i doveli do toga da sada građani plaćaju mnogo veću cenu nego da je problem na vreme uočen. Mislim da je krajnje odgovorno ovo što radim i što radi Vlada Republike Srbije, da na vreme upozoravamo na problem "Razvojne banke Vojvodine", koja posluje neodrživo. Nemam nikakvih dokaza da će ona poslovati drugačije u odnosu na prethodne godine, a traži se da se da još 150 miliona evra. Tačno je da će Pokrajina to dati, ali u slučaju neuspeha, cenu neće platiti Pokrajine nego Republike, odnosno platiće i Pokrajina i Republike, a Republika čak i ako nije saglasna, plaća cenu, jer moramo da garantujemo za osigurane depozite po zakonu koji je republički. U tome je cela stvar. U svim drugim stvarima Pokrajina zaista ima punu autonomiju da odlučuje o stvarima koje se odnose, u skladu sa zakonom, na teritoriji AP Vojvodine. Ovo nije stvar koja je samo pokrajinskog karaktera, ova stvar je nacionalnog karaktera. Ne znam koliko štediša ima koji nisu možda iz Vojvodine, ali moramo podjednako o njima da brinemo, kao i o vojvođanskim štedišama, za sve osigurane depozite. U kom smislu, ne ugrožavamo na ovaj način "Razvojnu banku Vojvodine", već ukazujemo da je bolja solucija spašavanje svih depozita u odnosu na dokapitalizaciju. Naravno, ne mešamo se u odluku pokrajinske Vlade. Šta ako za dve godine dođemo ponovo ovde u Skupštinu i moramo da izdajemo dodatna sredstva za "Razvojnu banku Vojvodine"? Želim da ostane zapisano da sam bio protiv toga već danas, da smo već danas svesni činjenice da ta banka ima kontaminiranu aktivu. Opet vam kažem da ne znam ni jedan slučaj u svetu sa enormnim ubacivanjem para države, da kontaminirana aktiva sa 75% nenaplativih plasmana može da se ozdravi. Sa ovih 150 miliona evra, što je enormno dokapitalizovanje tako što se zadužuje Vojvodina, dovešće se na nivo neke kapitalne adekvatnosti, u skladu sa zakonom, u trenutku danas. Šta će biti za godinu dana? Ako opet padne kapitalna adekvatnost, kao što je stalno padala u prethodnim godinama, ponovo će se tražiti nova dokapitalizacija. To je ova metafora o čoveku koji kada je pod opijatima, stalno traži novo – nema kraja, ne može da se zaustavi. To je problem i zato je po nama ekonomski bolje rešenje da ne dozvolimo da, kao u slučaju "Agrobanke", umesto da se intervenisalo pre godinu dana, troškovi bi bili manji. U slučaju "Razvojne banke Vojvodine", kada bi se ovaj zakon primenio, troškovi za sve – i za Vojvodinu i za Srbiju, bili bi manji. Zašto za Vojvodinu? Ne bi moralo 150 miliona evra da se daje i da se dokapitalizuje banka koja imale izglede na uspeh zbog prošlosti i lošeg upravljanja. Prosto, tako je zatečena situacija, već bi se to iskoristilo za neke sigurno mnogo korisnije projekte u Vojvodini. To su sredstva na koja ima prava Pokrajina Vojvodina, gde samostalno odlučuje gde će ih plasirati. Ali, mislimo da imajući u vidu ovde postoje obaveze koje proističu u budućnosti i Pokrajine i Republike, pametnije je i celishodnije ekonomski da se to uloži ili za socijalnu zaštitu ugroženih u Vojvodini, ili za izgradnju nedostajućih puteva. U Vojvodini ima puno problema koje treba rešiti tim novcem, nego da se dodaje u jednu banku koja se politički vodi. Prosto, to je sasvim sigurno. Da to nije tako, ne bi došlo do tih problema. Razumem da ste vi sasvim dobronamerni u vašoj diskusiji, ali nemojte gubiti iz vida ova tri argumenta zašto Ministarstvo finansija Republike ovoliko priča o "Razvojnoj banci Vojvodine", iako imamo samo 20% vlasništva, iz ta tri razloga. Dakle, garantujemo za 140 miliona evra osiguranih depozita u "Razvojnoj banci Vojvodine" i to je naša obaveza, da ukoliko kolabira, da cela Srbija to mora da nadoknadi. Već je Republika dala, odlukom prethodne Vlade, tih 50 miliona evra u "Razvojnu banku Vojvodine". To će se tek plaćati i opterećuje budžet Republike Srbije izdvajanjima za tu namenu. Za taj iznos nam se povećava iznos finansijskih sredstava koje moramo da pribavimo da bismo izvršili tu obavezu. Konačno, ne verujemo da Pokrajina, kažete da ima prava da odluči. Ima prava da odluči, ali je već pokazala da je napravila gubitak koji je bio od 150 miliona evra, a sada i dodatnih 300 miliona evra su napravili gubitak u poslednje dve godine. Jedina stvar koja do sada nije bila poznata da ovome niko živ ništa nije znao, o ovome se ćutalo. Ako neko kaže da su bile primedbe poslanika, pa ta pokrajina je dobila podršku naroda. Da je narod za ovo znao, čisto sumnjam da bi dobili podršku.
Replika. Narodni poslanikJanko Veselinović. Molimo vas da privodimo kraju replike.
Predsedavajući, zahvaljujem se i svakako ne možemo dosegnuti vreme koje je ministar Dinkić imao juče i danas u ovoj narodnoj skupštini, ali takođe vidim neku dobronamernost i želju da se napravi neko rešenje koje će biti dobro za građane Srbije, odnosno građane Vojvodine u ovom slučaju. Ne bih komentarisao ovu procenu oko izbornih rezultata. Imam samo još dve sugestije i neću se više javljati, a to je prvo da vas pitam i da na neki način tražim od vas da se ne mešate u nezavisnu odluku NBS po ovom pitanju, odnosno odluke, zahteva za dokapitalizaciju. Ukoliko to budete činili vi ćete sem toga što ćete prekršiti zakon napraviti ozbiljan presedan i pokazati da je Narodna banka jedna politička institucija, što ja ne bih voleo ni kao opozicioni poslanik. S druge strane upozoravam vas na to još jednom da ova banka nije osnovana samo po jednom zakonu nego da ona uporište ima u Zakonu o nadležnostima AP Vojvodine i da ona na neki način svojim, ako bismo uzeli poređenja i komparaciju sa nekim zakonima koji se odnose na javna preduzeća ili ustanove od javnog značaja, ne likvidira se tek tako, odnosno ne stavlja se pod let tek tako. Znamo da javna preduzeća ne mogu tek tako otići u stečaj. "Razvojna banka Vojvodine" jeste jedan od ekonomskih oslonaca razvoja. (Predsedavajući: Vreme.) Završavam. Mislim da vam poređenje oko droge nije dobro. Možda je droga i to što sam ja poželeo drugi put poslanik u Skupštini, možda je droga biti ministar tri ili četiri puta. To je legitimno pravo da se svako ponaša onako kako on smatra da je to za njega dobro.
Reč ima ministar Mlađan Dinkić.
Nisam rekao da to nije legitimno, pa čak ni legalno, ali sam rekao da je to štetno. Druga stvar, i rekao sam to već jednom, nećemo sasvim sigurno uopšte nemamo nameru da se mešamo u bilo šta je nadležnost NBS jer NBS je nezavisna institucija i o svemu donosi odluke sama. Mešali smo se u prethodnoj fazi jer smo suvlasnik u toj banci. Republika Srbija ima tih 20% u "Razvojnoj banci Vojvodine". Na kraju, neću da dužim više pošto smo dosta pričali, naravno da pokrajina ima pravo na jednu razvojnu instituciju, ali je i mnogo ekonomski mudrije, pa čak i politički ako hoćemo da pričamo da rizik razvoja takvih razvojnih institucija snosi samo politička garnitura, a ne i svi građani koji su kroz činjenicu da "Razvojna banka Vojvodine" nije fond nego je komercijalna banka. "Razvojna banka Vojvodine" ima dozvolu za rad od strane Centralne banke kao ma koja komercijalna banka u Srbiji. Bilo bi mnogo bolje da je ona neka vrsta fonda, da ne prikuplja štednju građana jer ako se čak nešto politički plasira, nemojte da me loše shvatite, nekada u nerazvijenim područjima treba dati kredit iako možda nije isplativo, ali ne smete to da činite novcem koji prikupljate iz štednje građana, nego to mora biti fond i taj fond se može stalno subvencionisati iz sredstava pokrajine. Pokrajina kao i Republika bi trebalo da ima takva fond umesto komercijalne banke. Kada kažem komercijalna mislim na poslovnu banku u tom smislu jer je ovako preveliki rizik. Na kraju, zašto je rizik? Građani ne idu u tu banku zato što veruju pokrajini, nego zato što ta banka daje ogromne kamatne stope. Svetska istorija bankarstva nas uči da u slučaju kamatnih stopa kod banaka najviše dolazi do izražaja jedna ljudska osobina, a to je pohlepa. Ljudi u trci za ovakvom zaradom ulažu i sa višim kamatama čak i svesni tog rizika. Razne piramidalne šeme u prošlosti drugih zemalja sveta to pokazuju. Čak kada se desi jedan primer to nije pouka za budućnost. Kada vidite kolike su kamatne stope tamo davane i kolike se sada daju jasno je da ljudi tamo ulažu zato što hoće da dobiju veću kamatnu stopu. Zato kažem svim građanima Srbije – nemojte da gledate koja je visina kamatne stope. Sve što je u trenutku ove 2012. godine iznad 5% je sumnjivo. Kako ćete vratiti taj novac sa kamatom ako uzimate po 5%, koliko mora da se plasira da bi se to vratilo? Odgovorne i jake banke ne mogu da nude visoke kamate na štednju. Te kamate su u razvijenim zemljama simbolične – u Japanu 0,05%, u Americi 1%, u Švajcarskoj takođe, u Nemačkoj takođe. Srbija je specifična i mogu da budu više kamatne stope, ali kada je 6% ili 7% kamatna stopa, ne verujem da iko daje danas više, pa to je automatski signal da nešto nije u redu sa tom bankom, čim kroz pozive na visoke kamatne stope pokušava da privuče deponente. Tako je radila "Agrobanka" i dospela u ovu situaciju. Tako radi i "Razvojna banka Vojvodine". Zato kažem da između njih nema razlika i da umesto da se štednja građana plasira u političkim projektima, ako ima potrebe za političkim projektima, a opet kažem imam razumevanja jer sve države imaju takve institucije, onda to nisu institucije građana koje prikupljaju štednju i depozite privrede nego se finansiraju iz budžetskih sredstava. Takva je i "Nemačka banka za razvoj" i ona ne prikuplja štednju građana. Takve su i druge razvojne banke u svetu. Čak i onaj predlog koji je prethodna Vlada dala za formiranje razvojne banke Srbije polazi od toga da ona ne prikuplja štednju građana. O tome govorim iz sasvim dobre namere. Naš predlog je čak bio gospodinu Pajtiću da od ovoga što ostane napravi jači fond za razvoj i da ubacuje budžetska sredstva u to. Ako hoće 150 miliona evra što ih ne da u "Fond za razvojVojvodine", koji već postoji ili slična institucija postoji. Rizik je davati u instituciju i igrati se sa štednjom građana. Samo je u tome stvar.
Pitam narodnog poslanika Milana Lapčevića po kom osnovu se javlja. (Narodni poslanik Milan Lapčević sa mesta: Hoću da pričam o amandmanu.) Sačekajte molim vas. Narodna poslanica Gordana Čomić želi reč. Po kom osnovu se javljate? (Narodni poslanik Gordana Čomić sa mesta: Hoću da koristim vreme poslaničke grupe.) Već ste govorili gospođo Čomić o amandmanu.
Zahvaljujem. Koristim vreme poslaničke grupe. Što se mene tiče gospodin Lapčević ima prednost jer se prijavio ali zahvaljujem. Zbog toga što je važno da se razjasni u razgovoru o ovom amandmanu i ono što je rečeno. Drago mi je da je ministar finansija na početku svog poslednjeg izlaganja rekao da postupci Vlade Vojvodine, postupci predsednika Vlade Vojvodine su legitimni i legalni, ali on kao ministar finansija smatra da su štetni, što je isto legitimno i legalno, ali meni pruža nadu da ćemo se razumeti pošto ja mislim da sve što on predlaže je štetno. Šta je moguće i nelegitimno i nelegalno kada je reč o etici namera za koje treba da verujemo da su dobre kada je pitanju "Razvojna banka Vojvodine" i tematizovanje njenog statusa lošeg ili dobrog, kako god, u raspravu o zakonu o preuzimanju banaka? Ministar finansija juče je rekao da ima zainteresovanih banaka za preuzimanje "Razvojne banke Vojvodine". Pre nego što je zakon došao u proceduru, pre nego što je danas na Vladin predlog promenjen član 1, pre nego što je uopšte procenjeno šta i na koji način, sa kojim odredbama će ovaj zakon na kraju biti usvojen. Nisam sigurna koliko je legitimno i koliko je legalno da ministar finansija traži banke koje će preuzeti banku za koju on nema dogovor da bude bilo kakvog preuzimanja. To nije štetno. To je nezakonito. Pretpostavljam, ako je nezakonito da je onda i štetno. Nisam tu da procenjujem. Zato mi je drago što je ministar finansija uveo u razgovor da je ono što radi Vlada Vojvodine i legitimno i legalno, ali on ima procenu da je štetno. O čemu se može voditi debata. Ako već vodimo debatu, molila bih da u bilo kom trenutku rasprave, pošto je takođe rečeno da je u pitanju sasvim jednostavan račun kada se procenjuje naplativost i da su to sasvim jednostavne brojke, i rečene su. Osam milijardi štednje u ukupnom finansijskom tržištu, 250 miliona evra ovde, a nenaplativost kod "Agrobanke" od 80% proizvodi ukupnu lošu brojku od 20%. Ako je račun jednostavan, zamolila sam vas da mi kažete kolika bi ta brojka bila, da ne postoji nenaplativost "Agrobanke" i kredita koji se pominju kao nenaplativi, što ja uopšte ne dovodim u pitanje, niti sporim. Ponavljam, ono što sporim je da se procene ministra finansija o sposobnosti Vlade Vojvodine i procene ministra finansija o tome šta treba ili ne treba uraditi sa bankom nad kojom nema nadležnost, čak ni po ovom zakonu, da se imaju uzeti kao nesumnjive. Znate, kada bi to bilo tačno, onda cela ova sednica ne bi bila potrebna. Onda se vraćamo na moj stav iz načelne rasprave. Ako ćete jednom uneti zakon kojim ćete stavljati van snage druge zakone, ako ćete jednom uneti pravilo da Skupština svoja ovlašćenja prenosi na Vladu, ako ćete jednom prihvatiti da je nesumnjivo van svake sumnje da ministar finansija kaže da je nešto štetno, onda to tako mora da bude. Niko drugi ne može staviti u pitanje njegove, njene, svejedno, procene o tome šta je štetno, ako je u pitanju, kako je sam ministar finansija ovde rekao, sasvim legalno i legitimno ponašanje u Vladi Vojvodine. Mi imamo mnogo veći problem, ministar je govorio o ćutanju, da li ćemo prećutati da ova skupština dobije obrazloženje za argument hitnosti o nedelji štednje, pa dopustiti Vladi da se u sledeće dve godine, ako vladajuća većina usvoji amandman, ponaša prema bilo kojoj banci sa direktnim ili indirektnim kontrolnim učešćem Republike Srbije, na isti način kao prema "Agrobanci". Da li ćemo prećutati da ministar ako smatra da je nešto štetno da onda poslanici o tome ne mogu imati nikakve argumentacije. Poslanici će uvek imati nešto da kažu i tome ova skupština služi. Poslanici vrlo pažljivo slušaju šta je to što je argumentacija ministra za uvođenje "Razvojne banke Vojvodine" u temu ove rasprave. Potpuno smo razumeli motiv. On je stvarno ljudski. Ministar je imao dobru nameru da napravi dogovor sa Vladom Vojvodine, a Vlada Vojvodine je kazala – mi razumemo ministrove dobre namere, ali imamo drugačije procene. Sasvim je moguće da Vlada Vojvodine ima takođe lošu ili dobru procenu, ali naš posao ovde je da propitujemo da li dobre ili loše procene ima ministar finansija. Ministar finansija je sa nama podelio informaciju da je on već razgovarao, pre nego što je počela rasprava juče, dakle nije mogao u toku dana, jer smo radili ceo dan, prekjuče izvinite, i da postoje banke koje su zainteresovane za "Razvojnu banku Vojvodine". Volela bih da ovde podelimo šta je tu legitimno, a šta je legalno. Svaka argumentacija o tome da se priča hipotetički, vratiće se na ono što ministar inače deli sa nama kao argumentaciju, a to je da on ima dobre namere. Ponoviću vam da nije dovoljno imati dobre namere. Odoleću da citiram čuvenu poslovicu o tome dokle vodi put popločan dobrim namerama. Molila bih vas da kao argumentaciju o tome da vi znate bolje, da ne omalovažavate ljude koji rade na drugim mestima u Srbiji, jer time što je neko izabran za ministre ne čini ga, bez dokaza i provere, boljim i sposobnijim za procene od bilo koga ko radi na sličnim poslovima u bilo kojoj instituciji. Stvar je da ukrstimo argumente, a ne emocije. Stvar je u tome da dokažemo svoje dobre namere i svoje legitimno i legalno ponašanje. Hvala vam.
Hvala lepo. Reč ima ministar Mlađan Dinkić. Izvolite.
Baš zato što vas uvažavam i veoma cenim, ne želim da osporavam neke stvari koje neko ko nije ekonomista ne može da zna. Osporavam nešto što nema veze sa ekonomijom, a to je činjenica na koju je ukazao naš poslanik Saša Milenić u svojoj replici. To je da zamenjujete teze i da potpuno neistinito prikazujete sadržaj stvari. Reći ću vam o čemu se radi. Rekli ste malo pre da smo mi nekoliko dana pre nego što je počela Skupština obavili razgovor sa potencijalnim bankama koje su zainteresovane za preuzimanje "Razvojne banke Vojvodine". Nisam to rekao. Niko živi nije zainteresovan za preuzimanje "Razvojne banke Vojvodine". Saslušajte me. "Razvojne banku Vojvodine" u celosti niko neće da preuzme na tržištu. Postoje zainteresovani za preuzimanje depozita, samo depozita, "Razvojne banke Vojvodine" i to samo osiguranih. Pošto su samo oni pokriveni obveznicama, odnosno likvidnim sredstvima i delom obavezne rezerve kod Centralne banke. Kada sam pre par nedelja išao u Novi Sad radi konsultacija pokrajine u skladu sa zakonom o budžetu za 2013. godinu, kada smo završili taj deo razgovora o budžetu, ja sam sa gospodinom Pajtićem razgovarao o mogućem problemu u "Razvojnoj banci Vojvodine". Oni tada nisu bili svesni sadašnjeg nivoa problema. Mislili su da im je potrebno možda 40 miliona evra za dokapitalizaciju, a ni analiza Centralne banke nije tada bila gotova. Tada sam gospodinu Pajtiću rekao da ako je problem toliki, možda može da se pita Evropska banka za obnovu i razvoj, Međunarodna finansijska korporacija, da eventualno dokapitalizuju "Razvojnu banku Vojvodine". U Tokiju sam razgovarao sa potpredsednikom IFC i sa visokim funkcionerima Evropske banke za obnovu i razvoj. Kada vide one bilanse i nakon izveštaja MMF nikome ni na kraj pameti nije palo da uđe u "Razvojnu banku Vojvodine", odnosno u kapital. Treba razgraničiti te dve stvari. Niko u Srbiji, van Srbije nije zainteresovan za preuzimanje "Razvojne banke Vojvodine", jer bi to značilo da preuzima 75% nenaplativih potraživanja i 100 miliona evra ne obzebeđenih neosiguranih depozita. Dakle, da budemo jasni, to nikada nisam rekao. Rekao sam da postoje banke koje rade u Srbiji koje bi bile spremne da preuzmu samo osigurane depozite "Razvojne banke Vojvodine" i neosigurane, pod uslovom da država, bilo to pokrajina ili republika, upumpa 100 miliona evra hartija od vrednosti. Sa tim predlogom smo zvanično otišli, nekoliko dana pred ulazak u Skupštinu, pred pokrajinsku vladu, jer smo u međuvremenu dobili izveštaj Centralne banke da "Razvojna banka Vojvodine" treba da se dokapitalizuje sa 150 miliona evra. Bio sam van Srbije kada je gospodin Pajtić bio u Narodnoj banci Srbije, ali moj kolega Branko Popović je bio na tom sastanku. Bili su tamo šest sati u Centralnoj banci i rekli su da su spremni da za 50 miliona evra dokapitalizuju Razvojnu banku Vojvodine. Kada im je stručno osoblje Centralne banke reklo da 50 miliona nije dovoljno, nego da je potrebno 150 miliona evra, reakcija je bila – dobro, daćemo 150 miliona evra. Ne znam kakvu su analizu mogli da urade za nekih pet minuta i da donesu odluku na samom sastanku da umesto onoga što su oni očekivali da nedostaje Razvojnoj banci Vojvodine, a to je 50 miliona evra, kažu – možemo mi i 150 miliona evra. Upravo zbog takvog olakog odlučivanja smo zabrinuti, jer ceh pogrešne odluke neće platiti samo pokrajinska Vlada, nego ceh plaćaju svi građani Srbije. Za 140 miliona evra garantuje Republika Srbija. Drugo, kažete da nemamo nadležnost nad Razvojnom bankom Vojvodine, a čuli ste više puta u ovoj diskusiji da je Republika suvlasnik sa nekih 20%. Ponavljam još jednom, verujem da znate taj zakon, neću da kažem da ne znate jer ga znate sigurno, po zakonu Ministarstvo finansija odlučuje o ulozima Republike u ma kojoj banci Srbije i normalno da imamo nadležnost zato što smo suvlasnici. Zato se bavimo i Razvojnom bankom Vojvodine. Argument hitnosti ostaje čak i da pokrajina dokapitaluzuje Razvojnu banku Vojvodine. Za budućnost, zašto? U slučaju neuspeha u vođenju Razvojne banke Vojvodine za pola godine, godinu dana, u slučaju eventualnog kolapsa Razvojne banke Vojvodine, mi nemamo vremena za brze procedure, nego možemo da iskoristimo ovaj zakon i da izvršimo prenos, ali samo osiguranih depozita u tom slučaju, jer ne bi bili spremni tada da pokrivamo i neosigurane depozite na neku od banaka preuzimaoca u skladu sa ovim zakonom, koje bi se odredile na osnovu aukcija, odnosno bile bi pozvane da daju što povoljnije uslove za državu, da preuzmu depozite, i to samo osigurane depozite banke. Ako me pitate zašto sam razgovarao pre ulaska u parlament, zato što bilo koji ozbiljan ministar finansija mora da zna da li ima alternativa za neki slučaj koji nastupa, posebno kada je u pitanju finansijski sektor. Naravno da smo razgovarali. Nećemo valjda da ne radimo ništa kad vidimo problem ispred sebe. Ponavljam još jednom, niko nije zainteresovan za preuzimanje kapitala Razvojne banke Vojvodine zbog 75% nenaplativih potraživanja, ni jedna banka. Možda ste me pogrešno razumeli, ali to nikada nisam rekao. Postoji interes za preuzimanje osiguranih depozita i neosiguranih pod uslovom emisije 100 miliona evra hartija od vrednosti pokrajine i Republike. To sam rekao i pre dva dana, ali ponavljam još jednom, ne znam da li ste namerno zamenili teze u mojim rečima, verujem da je bilo nenamerno, ali, evo, dao sam objašnjenje.
Hvala. Izvolite, gospodine Iliću.
Vama se obraćam, gospodine predsedavajući, u skladu sa članom 106. i molim vas da obezbedite da ova rasprava u Skupštini bude rasprava o amandmanima, jer je očigledno da u sadašnjem toku diskusije vo ne liči na raspravu o amandmanima. To kažem iz prostog razloga jer sam i u diskusiji u načelu pozvao sve na odgovornost, uključujući i nas narodne poslanike, radi se o zakonu koji je vrlo važan, bez obzira da li ga neko podržava ili ne. Posledice ovog zakona će se svakako osećati ili u negativnom ili u pozitivnom smislu. Zato vas pozivam da obezbedite red u sali, u smislu da svi budemo odgovorni da se držimo Poslovnika i da raspravljamo o amandmanima. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milan Lapčević.
Biću kratak. Bilo je vrlo zanimljivo slušati ovu raspravu o tome da li je zahtev predsednika Vlade Vojvodine i njegov stav legitiman i legalan, pa predlažem predlagačima i onima koji brane tu tezu da to što je legitimno i legalno pokrivaju iz sopstvenog budžeta. Od vas, ministre Dinkiću, zahtevam samo jednu stvar, da se u Zakonu o budžetu za narednu godinu, pošto ste predvideli da država Srbija garantuje za uloge ako propadne Razvojna banka Vojvodine, unese još jedan član u kome će se reći, ukoliko dođe do kolapsa i ukoliko država Srbija mora da interveniše sa 150 miliona evra, da će u tolikom iznosu biti obustave transfera AP Vojvodini i neka onda oni iz svojih dela 7%, koliko dobijaju po Ustavu, garantuju za propale štedne uloge. Gde ima to na svetu da neko garantuje da vas finansira, a vi da budete nezavisni i da se kockate sa parama koje nisu vaše? Kažite mi, ko će svom detetu da dozvoli da se pozajmljuje i da se kocka, a da vi garantujete i da svaki put nadoknadite ono što je on izgubio? To nema nigde. U ime građana koji ne žive u Vojvodini, u ime onih koji su iz Niša, Čačka, Kraljeva, Užica, zahtevam od vas, nemate pravo da nas zadužujete sa nečim što su politički projekti na teritoriji Vojvodine, da mi pokrivamo njihove hazarderske projekte, to ne dolazi u obzir.
Reč ima narodni poslanik Judita Popović. Izvolite.
Hvala lepo. Javljam se po amandmanu. Poštovani gospodine predsedavajući, poštovano predsedništvo, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, drugi dan pažljivo slušam raspravu u vezi ovog zakona i prosto moram da se javim za reč da govorim i o ovom amandmanu. Pogotovo u toku današnje rasprave neke stvari su se poprilično iskristalizovale. Kao prvo, poštovani gospodine ministre, vi ste u obrazloženju, kada ste govorili zašto ovaj zakon predlažete, naveli da je stanje u "Agrobanci" bilo to što vas je ponukalo da predložite ovaj zakon u proceduru. Dakle, ponovo se javlja ta situacija da Vojvodina stiže kao neka kolateralna šteta oko neke druge teme koja je u prvom redu bila dominantna kada se pisao zakon, a u toku rasprave se shvatilo ili poželelo da se nešto umeša i Razvojna banka Vojvodine oko cele ove priče. To je prva stvar koja je uočljiva. Druga stvar je to da vi bukvalno kompromitujete primenu zakona, jer ovaj član 3. Predloga zakona zaista dovodi u pitanje čemu onda svi ti zakoni koji su imali tu funkciju da na neki način zaštite funkcionisanje bankarskog i finansijskog sistema? Kao treće, jako je bitno obrazloženje koje ste vi na današnjoj raspravi izneli zašto smatrate da je potrebno da se okonča cela ta priča oko Razvojne banke Vojvodine, tako što ćemo je jednostavno oterati u stečaj i jednostavno je uništiti. Kao prvi razlog naveli ste nekih 50 miliona evra, koji iznos je već Republika Srbija uložila u tu banku. Kao drugo naveli ste 140 miliona evra osiguranja depozita, a kao treći razlog ste naveli vašu sumnju u pozitivan ishod dokapitalizacije. Navela bih vam činjenicu koja je jako bitna, da je ovaj parlament ratifikovao masu garancija za kredite javnih preduzeća, a za koje kredite ste se i vi i te kako borili kao ministar ekonomije u ranijoj Vladi. Navela bih, recimo, "Železnice Srbije", "Puteve Srbije", JAT i "Srbijagas". Evo, jesenje zasedanje ovog parlamenta je započelo sa jednom ratifikacijom garancije kredita koji je takođe namenjen za "Srbijagas". Vi ste otišli u Ujedinjene Arapske Emirate i ponudili ste 25.000 ha vojvođanske poljoprivredne zemlje radi 12 letelica, kako bi oživeli jedno propalo javno preduzeće. Izvinjavam se, izašlo se u javnost sa ovom tvrdnjom. Dakle, vi ovde faktički sa ovim zakonom i sa ovim amandmanom Odbora za finansije, a i u toku današnje rasprave poslanika pozicije i nekoga iz opozicije, vi ste bukvalno podelili novce na novac Republike Srbije i na novac AP Vojvodine. Jer, ako vi toliko brinete za interese građana Vojvodine da će građani Vojvodine snositi posledice lošeg rada "Razvojne banke Vojvodine", samo bih vas podsetila da građani Vojvodine snose posledice i za sva ona ulaganja u železnice Srbije, u Srbijagas, u JAT i u sva ostala javna preduzeća, pa i između ostalog i za Zastavu "Fijat" i za onih milijardu i po povećanja deficita budžeta koji je u stvari narastao u međuvremenu otkad je ova vlada konstituisana. Dakle, sve su ovo teme o kojima mi zaista treba da pričamo, ali kada stigne na dnevni red ovakav jedan zakon koji ima za nameru, želim da verujem da su vaše namere dobre, da se na neki način kvalitetno reši problem koji je nastao u jednoj banci i to "Novoj Agrobanci", mislim da ne možemo prosto da prihvatimo činjenicu da na kraju ceo problem se svede na stanje u "Razvojnoj banci Vojvodine". Znate kako, Vojvodina pored toga što ima određena udela u republički budžet tako što je Ustavom predviđeno kako se taj novac transferiše, Vojvodina transferiše novac koji se stvori u Vojvodini u republički budžet. Prema tome, prosto ne možete ukoliko i dalje smatrate da postoji Republika Srbija i sa AP Vojvodinom, da podelite novac na novac Republike Srbije i na novac AP Vojvodine, s tim da samo loše posledice treba da trpi AP Vojvodina. Samo još nešto da dodam i završavam. Zaista kada vojvođanski parlament donese odluku o tome da dokapitalizuje "Razvojnu banku Vojvodine", znate kako verovatno postoji i određena očekivanja da će sve to proizvesti pozitivne posledice. Prema tome, unapred sumnjati u to i samo iz razloga te sumnje uneti i Vojvodinu u ovaj član 1. zakona kojim u stvari dajete sebi mogućnost, daleko veću od one koju ste prethodno imali da intervenišete u "Razvojnoj banci Vojvodine" dozvolićete malo je problematično. Dakle, suština je ta da se zakoni moraju poštovati, a i Ustav, jer i Ustav predviđa takođe finansiranje Vojvodine. Znate, kada je "Razvojna banka Vojvodine" ...
Molim vas, moraćete da me saslušate. Ovo je već prešlo mere svake tolerancije. Neophodno je da se koncentrišemo na amandman. Počela je opšta rasprava o Zakonu o bankama, a ne o amandmanima. Molim vas da se u tom smislu koncentrišete na konkretan amandman i da tako vodimo dalje raspravu. Izvolite i završite svoje izlaganje.
Hvala vam lepo. Ovog puta ću zaista završiti. Nije moja poslanička grupa, nego poslanik DSS naveo konstataciju "Republika Vojvodina". Dakle, nismo mi govorili o tome da će građani Vojvodine da snose posledice političkih odluka njihovih političkih organa i nismo mi u stvari podelili novac na onaj koji pripada AP Vojvodini i onaj novac koji pripada Republici Srbiji.
Molim narodne poslanike da ne zloupotrebljavaju moju toleranciju. Mogu da se striktno podržavam Poslovnika i vreme da stvarno ovu raspravu uvedemo u tokove onako kako je to Poslovnikom predviđeno. Sada ćemo mi ovu raspravu po amandmanima prevesti u raspravu u načelu. Mislim da ovo ne vodi ničemu. Molim vas da se tako i ponašamo. Ima reč narodni poslanik Milan Lapčević, po Poslovniku.
Dakle, nikada neće čuti od poslanika DSS ništa što će da liči na ni približno da Vojvodina ikada može da primiriše nečemu što je naziv "Republika". Ako neko u svom izlaganju napravi lapsus, a to drugi zloupotrebi to zaista govori više o njemu, nego o njemu ili o meni koji sam govorio. Još jednom ću ponoviti da ćemo uvek podržati nešto što je suštinska autonomija Vojvodine, ali da mi plaćamo ono što oni rade, a da oni odlučuju o svemu, to neće moći nikad.
Hvala. Reč ima gospodin ministar Mlađan Dinkić.
Zaista ovde neke stvari ne razumem. Mogu da razumem da neko brani neke stvari koje ne zna, ali ne mogu da razumem da neko brani neke stvari koje zna ako su one loše i da pravi zamenu teza, kao što vi radite da kažete da mi govorimo o nekakvoj podeli novca na srpski i vojvođanski. Sve vreme ljudi iz pokrajine koji sada zastupaju pokrajinu o tome govore. Svaki put, kada god dođem u Skupštinu pitaju - a gde je onaj deo koji je za Vojvodinu, a gde je ovo ili ono. Upravo sam danas govorio da u slučaju banaka odgovornost je Republike suštinski za nastalu štetu. Pokrajina ovde nema zapravo nikakvu finansijsku odgovornost za slučaj propasti "Razvojna banka Vojvodine" jer Republika nadoknađuje taj deo, te depozite, a to vam je rekao i gospodin narodni poslanik. Nije mi jasno o kakvoj podeli ovde govorimo? Zaista to jeste kocka. Kocka je kada vi znate da štetu vi nećete platiti i sada legitimno odlučujete da 150 miliona evra ubacite u banku za koju i sami znate da ste već ubacili 150 miliona evra u prethodne dve godine, nekoliko navrata u manjim tranšama, čak uzeli jedan deo novca iz Republike, 50 miliona evra i opet niste uspeli, i opet morate još da ubacujete. Šta je to nego kocka? To je čista kocka, čist hazard. To se u bankarstvu zove – moralni hazard. Tako da poređenje sa kockom je pravo, možda bolje nego ono koje sam ja dao sa drogom. Ovo jeste čist moralni hazard, ali na račun građana čitave Srbije uključujući i one koji žive na teritoriji Vojvodine, jer i oni plaćaju poreze isto kao što plaćaju građani u Beogradu, građani u centralnoj Srbiji. U slučaju kolapsa "Razvojna banka Vojvodine" svi plaćaju štetu, a zato kažem ova odluka nema samo i jedino možda u ovakvoj situaciji kada govorimo o bankarskom sistemu pokrajina ne može da ima punu autonomiju odlučivanja o ovom problemu. Iz razloga što je Republika suvlasnik, iz razloga što je već dala novac i razloga što garantuje za sve osigurane depozite u svim bankama. Ponavljam još jednom ne bi bio moralni hazard da pokrajina donese odluku da se zaduži 150 miliona evra za ma koji razvojni projekat na teritoriji AP Vojvodine uključujući i za formiranje pokrajinskog razvojnog fonda, ili ubacivanja para u već postojeći pokrajinski fond koji bi plasirao taj novac na teritoriji AP Vojvodine. To onda nije moralni hazard, to je legitimno pravo AP Vojvodina. Ali, ubaciti u banku koja tek dve godine ima u nazivu Vojvodinu, jer ova banka ima tradiciju od 150 godina, pa da se time krši ne znam šta, ova banka je pre dve godine samo ime promenila, bila je "Metals banka" i imala ekspoziture po čitavoj Srbiji. Danas mislim da "Razvojna banka Vojvodine" ima ekspoziture ne samo na teritoriji pokrajine nego da ima u još nekim gradovima van teritorije pokrajine. Dakle, mi ne govorimo ovde sada o narušavanju ne znam kakve tradicije, govorimo o lošoj banci, kao što je "Nova Agrobanka" loša, tako i "Razvojna banka Vojvodine" je loša. Mislim da bi bilo neodgovorno da smo dva dana bili u Skupštini i pričali samo o "Novoj Agrobanci", a da imamo istu situaciju i znamo da imamo istu situaciju sa "Razvojnoj banci Vojvodine". Kada ne bi znali za to, onda je to drugi slučaj. Verujem da vi niste, mnogi od ovih stvari znali pre početka sednice, jer ne može bilo ko ko nema informaciju iz Centralne banke to da zna. Međutim, raditi u tišini seriju neuspelih dokapitalizacija i aplaudirati novoj koja je najveća do sada, mislim da je zaista, neću govoriti o politici, moralno je neodgovorno.
Gospođo Judita, ja mislim da hoćete repliku, ali nemate osnova za repliku, pogotovu što ste se u svojoj diskusiji fokusirali u načelu, a ne o amandmanu. Molim vas da odustanete Hvala. Ima reč narodni poslanik Olgica Batić
Zahvaljujem se na datoj reči. Želim da napomenem da je ova poslanička grupa pondnela amandmane na član 1. član 2, član 5, član 6, član 12, član 14, član 15, pomenutog predloga zakona i do sada nije bila u mogućnosti da učestvuje u raspravi u pojedinostima, pošto ova sednica na sve to liči, samo na ono o čemu govorimo, ne liči. Naime, pošto je ovaj zakon neustavan zakon, o čemu smo već govorili, on kao takav predstavlja jedno pravno nasilje, a za cilj jedino ima konfiskaciju i nacionaljlizaciju i to privatne imovine. Kada banka zapadne u bilo kakav finansijski problem i kada ne može da izmiri svoja dugovanja, pokreće se stečajni postupak. Čemu stečajni postupak uopšte služi? Po ovakvom predlogu zakona, očigledno je da ne služi ničemu. Zakoni koji su pravljeni za "Agrobanku", a ministar finansija je naveo juče da se ovaj predlog zakona odnosi i na "Razvojna banka Vojvodine", samo nije eksplicitno naveo ….
Molim vas da me saslušate, upozorio sam sve narodne poslanike da ću voditi računa da se držite dnevnog reda. Ovde je rasprava o amandmanu na član 4. Ja vašu diskusiju ne prepoznajem…
Ja sam ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe, zamenik poslaničke grupe SPO-DHSS.
Onda uredu.
Hvala konačno.
Isto tako vas upozoravam kao ovlašćeni predstavnik morate se osvrnuti na amandman.
Upravo sam krenula o amandmanu. Lakše bi mi bilo da me je gospodin Rističević isprozivao pa mi omogućio repliku, nego što sam ovoliko čekala. Dakle, zakon koji je upravo pravljen i koji je upravo pisan za "Agrobanku" i za "Razvojna banka Vojvodine", ne primenjuje se, a u tom bezobrazluku ide se dotle što zakoni koje treba primenjivati se ne primenjuju, a oni su za to eksplicitno navedeni članom 3. Moram da napomenem da je zakon kako god on nosio ime sa svakim drugim, da su jednake pravne snage, a ovde se jednim predlogom zakona derogiraju tri zakona koja su na snazi, pa se postavlja pitanje na koga se ovaj zakon primenjuje. U svom članu 6. on se primenjuje na svaku banku po odluci Vlade, a na predlog Ministarstva finansija i saglasnosti NBS.
Gospođo Batić, ja vas molim, sada vi mene ubedite da vi govorite o amandmanu…
Sve vreme..
Ne, ja uopšte ne prepoznajem i ja vas molim da se vratite na amandman.
Govorim upravo o amandmanu, samo ovo je obrazloženje, dopunsko.
To što vi pričate je rasprava u načelu.
Ne, ovo je baš rasprava o amandmanima koji su podneseni, a ima ih puno koji je DHSS i SPO podneo. Molim vas da mi omogućite da nastavim jer ovde su svi pričali bez ikakvog osnova.
Molim narodne poslanike da omoguće govorniku da završi svoje izlaganje i da ne dobacuju.
Hvala po treći put. Postavljam pitanje na koga se primenjuje ovaj zakon? Primenjuje se na svaku banku po odluci Vlade, a na predlog Ministarstva finansija i saglasnost NBS. Po kojim kriterijumima? Kriterijuma uopšte nema i to je nešto o čemu sam govorila. Postavljam pitanje ministru finansija, šta će to biti sa akcionarima? Šta ukoliko se desi da akcionari podnesu tužbe oni valjda tu ništa ne smeju da se pitaju, jer nemaju pravo da tuže budući da im ovaj zakon upravo tako nešto ne dozvoljava. Ovaj takođe predlog zakona i to njegov član 15. na koji je ova poslanička grupa podnela amandman i detaljno ga obrazložila – nad bankom čija imovina i obaveze se prenose pokreće se stečaj nad kojim upravlja država, tj. Agencija za osiguranje depozita. Sada, dame i gospodo navodi se na strani osam nečega što se naziva predlogom nekog zakona da - su zainteresovane strane imale priliku da iznesu svoje stavove o predlogu zakona, te da u izradi ovog zakona su bile uključene sve relevantne institucije, između ostalog i Agencija za osiguranje depozita. Ne znam samo kako je to ona mogla da bude uključena, budući da se zakon koji se upravo na Agenciju za osiguranje depozita isključuje ovakvim neustavnim predlogom zakona iz njegove primene. Postavljam takođe pitanje ko su poverioci i šta je imovina u slučaju stečaja i na kraju krajeva ovaj predlog zakonaje bez obzira na svu argumentaciju koja se ovde iznosi, bilo kada smo je iznosili u načelu, bilo sada u pojedinostima, po amandmanima apsolutno i krajnje neustavan i graniči se sa protivprirodnim bludom. Na kraju krajeva, gospodin ministar finansija ovde je izjavio da neće mnogo govoriti, a upravo zloupotrebljava vreme, pa bi ga upravo u ime DHSS i SPO zamolila da što manje govori i da poštedi građane Republike Srbije koji sada ovo slušaju u direktnom prenosu.
Molim vas da govorite biranim rečima.
Nisam rekla ništa uvredljivo. PREDSEDAVAJUĆI: Reč ima narodni poslanik Teodora Vlahović. Izvolite.
Znači, kada govorimo upravo o ovom delu ugovora u kome se preuzima deo imovine ili ukupnog dela obaveza između banke prenosioca i banke preuzimaoca, ne može se a ne pitati čijom se to imovinom raspolaže. To jeste materija ovog amandmana ne zamenjujemo te teze. Zašto je bitno reći? Pa zar nismo pre neki dan pročitali u novinama da je najzad pokrajina uspela da uknjiži zgradu u kojoj drži svoje sedište. Znači, da uknjiži u vlasništvo pokrajine. Zar danas ovakvim jednim zakonom treba ono što smo delimično počeli da vraćamo pokrajini, lokalnoj samoupravi, da sada sa drugim zakonom opet uzimamo. To je raspolaganje tuđom imovinom, jer to sada više nije imovina Republike Srbije. Ne može se u sistemske zakone ući na mala vrata, pa makar i skupštinskom većinom i zakonom. Znači, ono što je za neverovati zašto svi mi izlazimo iz okvira amandmana, jeste što u raspravi u načelu po amandmanima nismo imali ovo što nam je učinjeno izmenom amandmana. Izvinite, amandmanom koji je Vlada predložila, a Odbor prihvatio, jeste promenjen obim banaka, ono je bilo samo u diskusiji, danas je to jasno precizirano u zakonu. Kada se to radi, onda je bolje da se ponovo otvori rasprava. Zakon se promeni preko noći i to je nešto što treba videti. Da li neko brine o nečijim interesima, normalno da svi treba da smo odgovorni i svi brinemo o interesima naših građana. Ono što je ovde neodgovorno, što je dozvoljeno, da se napravi podela poslanika i građana iz Vojvodine i ostalog dela Srbije. Znači, svi građani odvajaju za budžet i tu nema razlike. Svi promašaji, bilo gde, košta građane cele Srbije. Nemojte da vodimo takve govore, takve debate koje nas dalje dele i cepaju. Koji je interes današnje rasprave da uperimo prst na građane iz jednog i drugog, i da im kažemo – da, vi ste siromašni jer vam oni drugi uzimaju. Ne znam koji je to interes, to je politička neodgovornost. Izvinjavam se predsedavajućem, jesam izašla iz okvira amandmana, ali ja prosto ovo, sedeći ovde, ne mogu da ne kažem. To se ne sme dozvoliti i vi imate odgovornost kao predsedavajući da skrenete pažnju, da takve stvari, jer to nije rasprava o zakonu, to nije ekonomsko pitanje, to nije kvantifikacija, to je direktno, zato treba da se snosi politička odgovornost. Znači, ono što je totalno nejasno iz svih ovih diskusija, a radi se konkretno o "Razvojnoj banci Vojvodine". Da li će se "Razvojnoj banci Vojvodine" dozvoliti da ono što je planirala, ono što je Skupština Vojvodine, ne radi se o jednom čoveku. Juče je zasedala Skupština Vojvodine, donete su odgovarajuće odluke. Da li će se dozvoliti da odluke Skupštine AP Vojvodine se primenjuju, a ne na ovako predložen način se to reši, da li će se to dozvoliti? Znam, lopta je prebačena na "Narodnu banku" i odgovornost na "Narodnu banku", to ste rekli, da, ali istovremeno dugo pamtim, neka imena znam, videla sam da sledeće nedelje u nastavku sednice, koga nam predlažete, bez obzira što normalno, guverner "Narodne banke" slavi. Znači, znamo, nismo mirni dok ne vidimo da je omogućeno da Pokrajina ovo što je donela legitimne, legalne odluke, joj se da šansa da sprovede. A ono ko kome, da li građani kome, verujte, malo gledajte razapetog Lalu na Koraksovoj karikaturi, pa ćete videti kome građani Vojvodine veruju. Prosto je neprincipijelno da na ovakav način vodimo političku debatu, napadamo legitimno i legalno izabrane ograne, pitam se da li je to osveta i da li treba da dobijemo zbog osvete jedan ovakav zakon?
Hvala. Reč ima ministar Mlađan Dinkić. Izvolite.
Hvala vam što ste potpuno podržali sve ono što govorim čitavog jutra, zaista sam zahvalan. U prvom delu vaše diskusije rekli ste sve ono što pričam celo jutro. Druga stvar, pitali ste da li će se dozvoliti? Mi smo našu saglasnost po zakonu dali pre tri dana, mi se više ne pitamo za to, ali ne znači da ne treba da kažemo kakve su moguće posledice političke odluke autonomne pokrajine. Pokrajina će biti samostalna u donošenju te odluke. Ne želim da mi sutra neko kaže - zašto nisi to rekao kad je bilo na dnevnom redu? Ja sam to rekao, imam čistu savest, a drugi neka vode računa o svojoj savesti, naravno, ne mislim tu na vas.
Hvala gospodine ministre. Ima reč narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem, evo konačno došao i ja na red. Dame i gospodo, nisam imao nameru da se javljam, ali čisto da se zna, raspravljamo o amandmanu 4. na Predlog zakona i pripadnici jedne stranke su predložili da se izbriše ceo zakon, amandman po amandman, član po član, da se izbriše ceo zakon. Ovde se stiče utisak da su svi Vojvođani protiv ovog predloga zakona, barem po diskusijama koje se vode, pa čisto radi javnosti i onih koji nas gledaju da kažem da i ja živim u Vojvodini, kao i neki drugi poslanici koji se ne javljaju za reč, i koji nemaju ništa protiv toga da se u istu ravan stavi "Razvojna banka Vojvodine", kao i sve druge banke na koje se ovaj zakon odnosi.
Molim narodnog poslanika da ne etiketira poslanike po teritorijalnoj pripadnosti.
Molim, ne razumem?
Izvolite. Jeste li me razumeli?
Ne, rekao sam da ja živim u Vojvodini, dakle…
Molim vas, možete to i na drugi način reći.
Ja stvarno ne znam. Izvinite predsedavajući, evo reći ću i na drugi način, mogu i vizuleno da dokažem da živim na teritoriji Vojvodine. Dakle, živim u Novim Karlovcima, Inđija, i pripadam Narodnoj seljačkoj stranci koja je osnovana 90-te godine, i koja je prva uvažila u svom programu AP Vojvodinu, dok su je pripadnici jedne stranke, koji su danas toliko glasni u potpunosti negirali u to vreme, gotovo da nije postojala. Hoću da kažem da se ovde stiče utisak, barem oni koji gledaju, da je ovde došlo u pitanje AP Vojvodina, a ne nekoliko banaka koje su poslovale veoma loše i koje su napravile ogromne minuse. Dakle, čisto da se zna, ne radi se o AP Vojvodini. Čak mislim, da ukoliko nema ovog zakona i ukoliko bi se izbrisao ovaj član i drugi članovi, mislim da bi najveću štetu snosile štediše upravo sa teritoriji AP Vojvodine. Verujem da oni imaju najviše uloga u toj banci. Bojim se da je ovde neko doživeo tu banku kao stranačku banku. Meni ovo liči kao da je ta banka bila kasica-prasica iz koje je stranka uzimala, i zbog toga je u ovom trenutku na vlasti u AP Vojvodini. Ne radi se o banci AP Vojvodine, ne radi se o banci Vlade Vojvodine, ova banka postoji koliko znam i u Nišu i u pet-šest drugih gradova u Srbiji. Propast "Razvojne banke Vojvodine" automatski bi iziskivao velike posledice i za štediše, a bogami i za građane koji bi morali da saniraju sve te gubitke. Bojim se da je ta "Razvojna banka Vojvodine", koja je često toliko spominjana, bila u stvari politički projekat, i plasmani te banke su naprosto smešni i zato ovaj amandman na član 4. i na sve druge amandmane koji glase, briše se. Jednostavno, neko pokušava da spreči donošenje ovog zakona sa takvom vrstom amandmana. Niko neće da kaže, a ja evo reći ću, bez obzira što živim u Vojvodini da je ta banka napravila minus, koji je gotovo 200 ili 300 miliona evra, i da taj minus valja, na neki način nadoknaditi i da o tome niko ne govori, samo govore o tome, da nemoj da slučajno ostanemo bez te banke, a to što neko mora da dodaje u tu banku, zato što je neko uzimao iz te banke, o tome niko ne vodi računa. Da li treba neko da se razbacuje novcem? Uglavnom se razbacuju bogati ljudi, oni koji imaju ili u korist bogatih ljudi i u korist ljudi koji i te kako imaju pozamašnu imovinu i pozamašna novčana sredstva, a to treba opet da nadoknadimo iz budžeta, i ukoliko bi se ovaj amandman usvojio, i ukoliko ovaj zakon bi se izbrisao i ukoliko ne bi bio usvojen, posledice bi bile ogromne. Sve banke se onda mogu ugledati na tu banku, i onda bi država morala da sanira gubitke, dakle, svi bi mogli da se bave plasmanima koji su naprosto smešni, koji služe samo zato da bi se, po meni, vlast jedne stranke obnovila u AP Vojvodine. Smisao ovog zakona nije da im izađemo u susret i da bi oni pomoću jedne banke mogli da obnove svoju vlast, i gotovo da im je to postalo pitanje života i smrti, mislim upravo iz tog razloga. Zahvaljujem vam se na pažnji.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Ilić.
Još jednom da vas podsetim na Poslovnik i kako se vodi rasprava i rasprava u načelu u članu 158. Ova diskusija do sada, a moram kao šef poslaničke grupe da kažem, da je prosto neverovatno da oni koji su najodgovorniji za stanje u kojem su ove dve banke i ukupan bankarski sistem i pretnja koja visi nad glavama svih onih građana koji imaju štednju, kako danas neodgovorno pokušavaju da opstruiraju i da zaustave donošenje jednog zakona koji je spas i za njih i za ljude koje su obmanuli. Nema smisla i pozivam se uporno na odgovornost. Znate li na šta liči ovo? Vi ste zapalili svoju kuću nepažnjom. Došli vatrogasci da gase, a vi ih gađate kamenjem. Verujte mi, to je smisao čitave rasprave. Svi dobro znamo ko je donosio odluke, ko je upravljao javnim finansijama. Pričamo sve vreme o odgovornosti, a opet se neki od nas ponašaju… Zgodnije mi je da gledam u vas. Kada budemo promenili mesta… (Predsedavajući: Molim vas da se ne obraćate jedni drugima.) Dakle, sve je rečeno u obrazloženju da je ovaj zakon donet da bi se zaista zaštitio finansijski sistem. Da li vi svi zajedno imate svesti o tome da ovo gleda stotine hiljada ljudi, a posebno gledaju oni koji su ostavili svoju štednju tamo i s nevericom iščekuju ishod današnje sednice i Skupštine? Još jednom ponavljam, meni je prosto neverovatno da oni koji imaju najviše učešća u ovim katastrofalnim rezultatima rada ovih banaka, oni koji su bili odgovorni da se dotle dođe, oni koji su gurali stvari pod tepih sada pokušavaju da suspenduju ovaj zakon, da onemoguće njegovu primenu i pokazuju da su neodgovorni prema tim ljudima koji imaju štednju. Predsedniče, molim i vas, pošto sam i ja zloupotrebio govornicu, da i meni i svakog ubuduće uvedete u onaj tok koji je predviđen Poslovnikom. Hvala.
Bilo bi dobro da niste izazvali druge. Po Poslovniku se javlja narodni poslanik Radoslav Milovanović.
Poštovani predsedavajući, koleginice i kolege narodni poslanici, prekršili ste čl. 27, 106. i 107. Poslovnika iz više razloga. Prvo, uopšte se ne bavimo amandmanima, čak i ministar govori o drogi, kocki, aplaudiranju itd. Znači, potpuno smo skrenuli s teme. Druga stvar, javio sam se po amandmanu moje koleginice Gordane Čomić. Prešli smo na sledeći amandman i vi to uopšte niste uvažili. Sledeća stvar je, ako se već priča non-stop o DS, o pokrajinskom odboru DS, samo da kažem par stvari. Zakon o Garancijom fondu Republike Srbije, "Službeni glasnik" br. 55 od 2003. godine, kaže sledeće u članu 8: "Vrednost držanja državnog kapitala ne sme biti manji od 51%". (Predsedavajući: Molim vas, gospodine Milovanoviću, vi ste reklamirali povredu Poslovnika i to prihvatam, ali ću vam dati odgovor.) Dozvolite mi samo da završim. U ugovoru je tadašnji ministar finansija potpisao ugovor između Garancijskog fonda i 30 banaka. Ta vrednost ugovora je bila 1,5 milijardi. Pošto je istorija majka svih učiteljica, treba da znamo jednu stvar, da sada trulo tkivo pripajamo zdravom tkivu "Poštanskoj štedionici". O tome sam hteo da govorim sa ovim amandmanom. Tada je Garancijski fond pripojen Fondu za razvoj. (Predsedavajući: Molim narodne poslanike na red. Izvolite, gospodine Milovanoviću.) Tada je Garancijski fond pripojen Fondu za razvoj i Fond za razvoj je imao ozbiljne probleme nakon toga. Upozoravam iz najboljih namera, da se to ponovo ne bi desilo i Nacionalnoj štedionici, da treba biti odgovoran kada se ovakve stvari donose. Mi čitamo u novinama da će Vlada kupiti novi avion, neka se ministri voze običnom klasom, ako je vreme štednje i ostalo. Hvala.
Mislim da nije bilo povrede Poslovnika. Svi narodni poslanici su se javili po amandmanu. Podsetiću vas da smo još uvek na amandmanu broj 4. Nismo prešli na sledeći amandman. Po Poslovniku se javlja Maja Gojković. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući što ste mi dali reč po Poslovniku posle dugotrajne borbe sa ostalim poslanicima koji su danas namerili da možda vrše opstrukciju rada parlamenta. Želim da ukažem na čl. 105. i 106, ako se uopšte neko više drži Poslovnika, pa i kaže član Poslovnika po kojem treba da radimo i koji je zakon za ovaj parlament je prekršen i u kom trenutku. Molim, odnosno pozivam vas, predsedniče, da počnete da vodite ovu sednicu po Poslovniku. U ovom poslovniku nema nijedne odredbe gde vi treba da budete tolerantni, jer ovo nije zabavište, gde vi treba nekom poslaniku da puštate da govori šta hoće i kad god hoće, jer onda stvarate utisak da oni poslanici koji su došli da na današnji dan rade nešto ozbiljno, da rade po amandmanima, a ćute u ovoj besmislenoj raspravi o tome da može ko hoće i kad god hoće da ustane i da govori o čemu god hoće danas, ispadnu kao da ne znaju ili nisu dobro proučili šta je danas na dnevnom redu. Znači, biti vaspitan, biti obrazovan, držati se pravila ponašanja je ovde manjak, a toleriše se i pozitivna je osobina biti grub, smejati se na to što vi nekog opominjete da se ne drži dnevnog reda, pa čitaju govore koje su trebali da drže pre dva dana, ali nisu bili u sali, govore ponovo i vraćamo se na neku generalnu debatu, zaista više nema smisla. Recite nam ko je ovde u pravu – oni koji su došli da govore ono što su zaboravili da kažu pre dva dana ili mi poslanici koji smo došli ovde da govorimo striktno o amandmanima, da bi posao mogli da završimo onako kako je i planirano Poslovnikom o radu? Ne razumem čak ni poslanike koji iskoriste pravo… Sačekaću, predsedniče, da se ispričate i sa kolegama i sa sekretarima, ali ću reći šta sam namerila. Mogu li da nastavim?
Samo nastavite, sve vreme imate reč.
Hvala. Dakle, ne možete da imate ni trenutke, ni momenat tolerancije…
Vreme za repliku je isteklo. (Maja Gojković: Povreda Poslovnika.) I za povredu Poslovnika vam je isteklo vreme od dva minuta.
Niste bili u sali, sekretar vas je dezinformisao, ovde se govori o nekim drugim stvarima. Poslanicima, odnosno šefovima poslaničkih grupa, ne dajete pravo da govore ono što imaju. Uđete u salu i onda prekidate, jer vam je neko rekao to i to.
Gospođo Gojković, mogu li da govorim?
Molila bih da kada jedan poslanik govori, ne možete da upadnete u reč kao predsedavajući, pre svega, jer niste bili u sali. Da neko ko je vodio sednicu…
Pošto imam pravo po Poslovniku da vas prekinem, dozvolite mi da vas prekinem. Imam informaciju da ste se javili po povredi Poslovnika. Vreme koje imate za povredu Poslovnika je dva minuta, po Poslovniku. Vi ste to pravo iskoristili i u tom smislu sam vas prekinula. Hvala. Izvolite, gospođo Gojković.
Povreda Poslovnika, koju ste vi sada, kao predsedavajući, učinili.
Dužni ste da mi kažete koji je član Poslovnika povređen? MAJA GOJKOVIĆ: Hvala što ste došli sada da nastavite da vodite sednicu. Obavestila bih vas da ste povredili član 105. i član 106. po drugim stavovima na koje se nisam pozvala malopre, a sigurno znate na šta sam se pozvala malopre. Hoćete li da mi obrazložite zašto sam povredila članove 105. i 106. Poslovnika?
Da li dozvoljavate da završim svoju rečenicu ili ćete me prekidati svake sekunde? Oduzeli ste mi 38 sekundi.
Izvolite. Produžiću vam vreme.
Dakle, želim da kažem da se apsolutno slažem, prvi put u svom životu, sa poslanikom Marijanom Rističevićem.
Ja ću vama da kažem, gospođo Gojković, da vi, ako obrazlažete povredu Poslovnika, dužni ste da obrazložite povredu Poslovnika. Dakle, rekli ste da sam povredila članove 105. i 106. Poslovnika. Obrazložite tu povredu.
Prvo, nemojte da vičete na poslanike. Pozovite se vi na Poslovnik koji vodite, ali imam pravo kao poslanik da zahtevam da se sednica vodi i da se usmeri ka onom toku i ka onom dnevnom redu koji smo dobili i zbog čega smo došli ovde, a da zabranite da pojedini poslanici zloupotrebljavaju to što žive u AP Vojvodine i da obmanjuju javnost da su samo oni predstavnici građana koji žive u Vojvodini. Mi smo poslanici iz AP Vojvodine i, prema tome, morate usmeriti raspravu ka toku zbog koga smo i došli. O povredi Poslovnika javljaću se uvek kada smatram da je to shodno, jer je to pravo poslanika u ovom parlamentu. Zahvaljujem se.
Hvala. Za reč se javila narodni poslanik Gordana Čomić. Po kom osnovu se javljate?
Koristim vreme poslaničke grupe.
Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, još uvek smo u toku dela sednice gde se govori o amandmanu na član 4, koji u osnovnom … (Narodni poslanik Milan Lapčević i narodni poslanik Jovan Palalić, s mesta: Kako može da priča opet po istom amandmanu?) Molim vas da svi konsultujemo Poslovnik ako imamo dileme. Dakle, vreme poslaničke grupe može da koristi bilo koji poslanik u bilo kom trenutku, dokle god ima vreme poslaničke grupe.
Gospođo Čomić, nema potrebe da objašnjavate Poslovnik. Izvolite, govorite na temu. Dobili ste reč.
Moram zato što me ometaju, a vi ih ne sprečavate i još kažu - da vidiš kako je. Evo, gledam. Da li mogu sada da nastavim? (Predsedavajuća: Da.) Hvala. Dakle, amandman na član 4, koji u osnovnom tekstu govori o preuzimanju celokupne ili dela imovine i ukupnih ili dela obaveza. O tom amandmanu je reč i o tom amandmanu smo imali raspravu sve ovo vreme i na pitanja koja su postavljena ministra finansija o tome da li je ili nije pre nego što je uopšte došao zakon u proceduru imao zainteresovanje za preuzimanje banaka, odnosno depozita. Molila bih da ministar finansija i njegovi saradnici pogledaju u stenogram sa jučerašnje sednice, a citiram šta o preuzimanju ministar finansija kaže danas. Kaže – jeste, postoje zainteresovani za preuzimanje depozita, ali niko nije zainteresovan za preuzimanje cele "Razvojne banke". U ovom slučaju nije govorio o bankama koje su eventualno zainteresovane za preuzimanje "Nove Agrobanke", naravno, niti sam ja o tome govorila. Dakle, ovo je razmenjeno kao argumentacija, što znači, jer je dato kao odgovor na moje pitanje, da je ministar finansija, pre nego što je napravljen zakon, pre nego što je zakon došao u proceduru, pre nego što je valjda usaglašen, da ima većinu glasova, bio u nekoj banci, o kojoj nam nije rekao koja je i rekao – dobar dan, da li ste vi ta i ta dobra domaća banka, da li ste zainteresovani za preuzimanje depozita iz jedne banke gde Republika Srbija ima 20% ili je pre nego što je zakon došao, pre nego što smo obavešteni, pre nego što je iskonsultovana većina ili opozicija, neko iz neke banke došao kod ministra i rekao – ja sam zainteresovan za preuzimanje depozita iz "Razvojne banke Vojvodine". Sve što sam postavila kao pitanje, ne da imenuje ministar ko je u pitanju, nego sam postavila pitanje da li je to legalno i legitimno, ne prejudicirajući da jeste ili da nije i ne komentarišući da li je pri tome ministar imao dobre namere ili je imao namere da napravi štetu i da li je taj koji je rekao – dobar dan, ja sam dobra banka, ja bih da preuzmem depozite, imao dobre namere ili ne. Član 4. govori o preuzimanju banaka. Moj je stav da i ovaj amandman koji je podneo Odbor za finansije nije dovoljno dobar da bi otklonio svaku dilemu…
Gospođo Čomić, vratimo se na vaš amandman, a posle ćemo raspravljati o amandmanu Odbora za finansije.
Sada raspravljamo o amandmanu Odbora za finansije.
Ne, mi smo još uvek kod vašeg amandmana, mada ste malo šetali, koliko sam videla, ali, molim vas, vratite se na vaš amandman.
Sad govorim o amandmanu Odbora i o mom amandmanu i koristim vreme poslaničke grupe.
Možemo li da se vratimo na temu, dakle, da govorimo sada o vašem amandmanu, a sledeća tačka dnevnog reda je amandman Odbora za finansije?
Nije sledeća tačka dnevnog reda, nego je 12. amandman po redu, a ja govorim o amandmanu, pošto se radi o zahtevu da ministar odgovori na pitanje da li smatra da su dobre namere i da je legalno i legitimno da pre par nedelja mu neko dođe i kaže – ja sam dobra banka, ja bih zdrave depozite iz "Razvojne banke Vojvodine". Član 4. govori o preuzimanju banaka i ako se takvo ponašanje ministra smatra legalnim i legitimnim, onda smo mi radi znati da li je proteklih nedelja imao još nekoga iz neke druge banke ko je zainteresovan za depozite iz neke treće i četvrte banke i da procenimo onda da li je kriterijum legalnog i legitimnog ponašanja ministra uvek jednak. Reči koje se javno podele, pa tako i ove izjave o tome da ste razgovarali sa nekim o preuzimanju depozita "Razvojne banke Vojvodine", a da niste razgovarali o preuzimanju cele banke, jer niko nije zainteresovan, ali bi bio zainteresovan ako bi vi imali Zakon o Skupštini kojim se i na "Agrobanku" i na "Novu Agrobanku" na jednak način odnose ove odredbe zakona, koje smatramo da krše vladavinu prava u Republici i na "Razvojnu banku Vojvodine". Hvala vam.
Hvala. Reč ima ministar Dinkić. Izvolite.
Naravno da smo razgovarali samo o mogućnosti preuzimanja depozita problematičnih državnih banaka. Dve su takve u ovom slučaju. Sa Poštanskom štedionicom smo već dogovorili to preuzimanje depozita "Nove Agrobanke". Što se tiče "Razvojne banke Vojvodine", tražili smo od "Centralne banke" listu banaka koje bi bile u stanju da preuzmu depozite na najbolji mogući način, listu jakih banaka u Srbiji, bez obzira na vlasništvo. Dobili smo jednu listu i pozvali sve te banke i uputili im pitanje – da li biste, u slučaju da se desi situacija prenosa depozita imovine, bili zainteresovani da pod jednakim uslovima to preuzmete, odnosno pod uslovima koji bi morali da ponudite u nekom takmičenju da budu bolji? Dobili smo odgovor od četiri banke da bi bili spremni da preuzmu samo osigurane depozite od 140 miliona evra pokrivene već hartijama od vrednosti, koje su emitovane ranije i neosigurane depozite uz emisiju dodatnih 100 miliona evra hartija od vrednosti. Zašto smo to uradili? Pa, to je moj posao, to je posao ministra finansija, da pripremim akciju koja može da usledi nakon donošenja zakona, da ne gubimo vreme. Nisu te banke došle "kuc, kuc" na naša vrata, kako vi to kažete, mi smo ih zvali. Nismo ih zvali napamet, nego smo tražili od NBS da nam da listu potencijalnih banaka. Nismo to radili za sve druge banke, nego samo za "Razvojnu banku Vojvodine" i "Novu Agrobanku", jer samo te dve su indikovane da imaju dubiozu i negativan kapital. Ako bi nam sutra NBS došla i rekla – ima još neka državna banka gde Srbija ima kontrolno učešće, koja ima dubiozu, mi bismo taj isti postupak ponovili na bazi ovog zakona. Dakle, ne može se ovaj zakon primenjivati na banke koje imaju pozitivan kapital. To je nemoguće. Čemu to? Zašto bi to radili? Ovaj zakon je napravljen za problematične državne banke. Srećom, makar prema analizi NBS, u dosadašnjem periodu njih je samo dve - "Nova Agrobanka" i "Razvojna banka Vojvodine". Zato smo imajući u vidu da smo već dobili interes "Poštanske štedionice", bude preuzimalac depozita "Nove Agrobanke", morali da vidimo ko bi bio u slučaju odluke za prenos depozita "Razvojne banke Vojvodine". Koja bi to banka bila preuzimalac? Već sam objasnio da "Poštanska štedionica" ne bi bila u stanju da preuzme depozite i jedne i druge banke. Napravili smo ekonomsku analizu, pokazatelji to ne bi dozvolili. Mogu bezbedno da preuzmu depozite samo "Nove Agrobanke" i da i dalje imaju kapitalnu adekvatnost od 20%. Morali smo da tražimo rešenje u drugim bankama. Pošto nema nijedne druge banke gde država ima 100% kapitala, a ima takvu snagu da preuzme 240 miliona evra depozita "Razvojne banke Vojvodine", tražili smo od Centralne banke – molim vas dajte nam listu ko može danas u Srbiji, od banaka da preuzme 240 miliona evra depozita iz "Razvojne banke Vojvodine" u slučaju da postoji potreba za tim. Naravno da smo to uradili, to uopšte ne krijemo. To je sastavni deo mog posla. Bio sam u obavezi da to uradim. Tako da, hvala vam još jednom što ste mi to pitanje postavili. Ponavljam još jednom – da, mi smo sve te banke pozvali koje nam je Centralna banka dala, da bi efikasno obavili posao za koji smo plaćeni i za koji smo izabrani iz ove skupštine.
Hvala. Pošto nema više prijavljenih govornika, prelazimo na sledeći amandman. Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Narodne skupštine, na član 4. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Pitala bih ministra finansija i privrede da li se slaže sa ovim amandmanom, kako bi on ušao u tekst zakona. Da li ga prihvatate?
Da. U ime Vlade Republike Srbije prihvatam ovaj amandman.
Hvala. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo zakona. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa ustavnim i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Đorđe Stojšić.
Hvala. Naš amandman se odnosi na to da u slučaju preuzimanja celokupne ili dela imovine i obaveza banke za posebne namene i banke pod administrativnim upravljanjem, banka preuzimalac može biti isključivo banka sa većinskim državnim kapitalom. S obzirom da se ovde predviđa i preuzimanje imovine i obaveza banaka za posebne namene, koje su stvorene iz razloga da finansiraju razvojne projekte, odnosno određene grane privrede, koje po komercijalnim uslovima, odnosno komercijalnim bankama ne mogu dobiti dovoljno povoljne uslove za kredite koji su im potrebni, iz tog razloga u budućnosti ukoliko bi banka preuzimalac bila privatna banka, posebna namena tih sredstava plasiranih u takve projekte bi se izgubila. Iz tog razloga, naš predlog je išao u pravcu toga da ukoliko se radi u budućnosti o nekom fondu za razvoj, postoje raznorazne druge institucije koje su stvarane upravo za posebne namene, da ukoliko iz tih banaka prenose na drugu banku, da se to isključivo radi na instituciju koja ima većinski državni kapital. Nije mi jasno zbog čega je naš amandman odbijen, s obzirom da u ovom konkretnom slučaju "Agrobanke" se ne radi o tome da se prenosi kapital, odnosno aktiva banke za posebne namene, jer to nije bila banka za posebne namene. Ukoliko se u budućnosti stvori situacija da to mora da se radi, ne vidim zbog čega bi se prenosila na neku privatnu banku, jer se onda samim tim obesmišljava postojanje bilo koje banke za posebne namene.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dejan Mihajlov i Milica Radović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa ustavnim i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Milica Radović. Izvolite.
Hvala vam. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gospodine ministre, mi smo podneli ovaj amandman kojim tražimo da se procedura pripajanja sprovede u skladu sa odredbama člana 133. Zakona o bankama. U obrazloženju kojim je Vlada odbila naš amandman, kaže se - da se amandman odbija iz razloga zato što je članom 6. stav 2. Predloga zakona predviđeno da se pozitivno mišljenje NBS smatra saglasnošću NBS, a koja saglasno sa članom 133. Zakona o bankama baš i zahteva. Da, ali ne samo to. Da bi NBS dala saglasnost neophodno je da banka kojoj se pripaja druga banka podnese određeni broj dokumenata, odnosno odluka. Neophodno je da se podnese izmenjen osnivački akt, neophodno je da se donese odluka banke o pripajanju, odluka o pripajanju banke koja joj se pripaja. Neophodno je da se donese analiza ekonomske opravdanosti za pripajanje i da se donese analiza koja će da utvrdi da ne postoje nikakve štetne posledice na finansijski sistem. Gospođo predsedavajuća, molim vas da iskoristite svoje pravo i da uozbiljite raspravu u ovom parlamentu i da mi omogućite pravo da na miru govorim. Prvenstveno poslanike vladajuće koalicije. Ne možemo da prihvatimo da se ne poštuje procedura koja jasno postoji već sada u Zakonu o bankama, kojom se reguliše ovaj slučaj, zbog obrazloženja da za to ne postoji vreme. Na ovaj način, ako derogiramo indirektno odredbe Zakona o Narodnoj banci, mi ćemo neminovno uvesti elemente pravne nesigurnosti u celokupan postupak pripajanja. Pored ona tri zakona čije dejstvo suspendujemo u članu 3. Predloga zakona, mi indirektno i delimično suspendujemo i odredbe člana 133. Zakona o bankama. Potpuno mi je jasno šta se želi postići ovim. Možemo da polemišemo o tome da li je to dobro ili loše, ali ne podržavamo proceduru koja se u ovom predlogu zakona predviđa, jer se na taj način urušava pravni sistem. Jednostavno, unosi se kroz elemente pravne nesigurnosti jedan nered u ono što se danas dešava išto uopšte postoji u pozitivnom zakonodavstvu.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Dejan Mihajlov.
Poštovani ministre, dame i gospodo uvaženi poslanici, koliko smo saznali, Pokrajinsko izvršno veće je donelo odluku, odnosno usvojilo je budžet kojim je predvidelo 150 miliona evra, ili 15 milijardi da se dokapitalizuje "Razvojna banka Vojvodine". Tom odlukom, da iskoristim poređenje Dinkića da se "Razvojna banka" ponaša kao neki narkoman kome treba doza sve po malo kad prigusti, kad upadne u apstinentsku krizu. Pokrajinsko izvršno veće je odlučilo da na taj način održava i izdržava "Razvojnu banku Vojvodine". Mi ovim zakonom se nadamo da će se stvoriti mehanizmi, da se ne leče posledice već da probamo da se bavimo i uzrocima situacije u kojoj se nalaze banke sa većinskim državnim kapitalom u Srbiji. Pre svega imajući u vidu da sredstva za sanaciju tih banaka su sredstva svih građana Srbije. Ona se ne dele na građane iz Pokrajine Vojvodine ili sa juga Srbije ili iz centralne Srbije, već svih građana Srbije i da se ta sredstva koriste kako bi se sanirali problemi nastali u pojedinim bankama u kojima se politički upravlja. Konkretno po pitanju Razvojne banke, u bankama kojima politički upravlja jedan deo jedne stranke ili jedan deo jednog dela Srbije. Troškovi su ogromni. Mi ovde govorimo o 150 miliona evra koji će dodatno biti upumpani u ovu banku, a koji prema rečima ministra Dinkića i svih onih koji se razumeju, neće doprineti da se ova banka sanira i da stane na noge, na protiv samo će produžiti agoniju. Tako da, predlažući da se u članu 4. ovog zakona predvidi mehanizam pripajanja banke i uslovi koji postoje u članu 133. Zakona o bankama, mi predviđamo da ministarstvo, država mogu i preventivno da deluju, nekim mehanizmom, da oni mogu da pokrenu da se spreči dalje uništavanje i dalje trošenje sredstava građana Srbije na produžavanje agonije i lečenje apstinentske krize jedne banke. Ako smo u raspravi u načelu rekli da su ukupna socijalna davanja u Srbiji, da se podignu za 100%, 300 miliona evra, Pokrajinsko izvršno veće je sa ovih 150 miliona evra koje će upumpati potrošilo u jednu banku koja je neuspešna i koja posle ovoga neće biti uspešna, nego će biti još neuspešnija, potrošilo 50% povišenja socijalnih davanja za sve građane Srbije za jednu godinu. To neće doprineti da se situacija u ovoj banci sredi, a kamoli da se sredi situaciju u bilo kom segmentu, da li u Vojvodini, Srbiji ili bilo gde, a mi bismo imalo daleko bolji životni standard građana da smo te pare odvojili da se za 50%... Tu su i dečiji dodaci i pomoć za nemoćna lica, sve moguće pomoći za lica. Prosto, očekujemo da ministar sagleda mogućnosti, da usvoji ovaj amandman, koji pruža šansu da se preventivno deluje, da se spreči jedna situaciju u koju možemo da dođemo i da opet građani Srbije budu ti iz čijih će se džepova prelivati pare za sanaciju banke jednog neuspešnog projekta, jedne političke vrhuške i avanturizma pokrajinske vlasti, umesto da smo te pare dali da se pomogne život u ovim teškim situacijama najugoroženijim slojevima stanovništva u Srbiji.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Mirko Čikiriz. Izvolite.
Po Predlogu zakona, Vlada na osnovu predloga ministarstva nadležnog za poslove finansija i pozitivnog mišljenja NBS donosi akt koji sadrži nalog banci prenosiocu, i odnosi Agenciji za zaključenje ugovora, iz člana 4. i 5. ovog zakona, kao i potrebne elemente za zaključenje i izvršenje ugovora i to naročito spisak imovine obaveza koje su predmet preuzimanja, kao i izbor, prenos, način i rok u kojem se obezbeđuju finansijska pomoć banci preuzimaocu itd. Da bi se u potpunosti razumeli, mi apsolutno razumemo situaciju koju je stvorila pre svega "Agrobanka" i "Nova Agrobanka". Razumemo potrebu državnog intervencionizma. Razumemo potrebu da ne treba da unosimo nestabilnost u finansijski sistem i posebno da ne treba posle onih iskustava iz 90-ih godina sa Jezdom, Dafinom i onih iskustava kada je samo možda 10.000 dolara bilo potrebno osnivačkog kapitala da bi se osnovala banka. Nebrojano puta sam kao poslanik u ovoj skupštini rekao da su reforme u bankarskom sistemu nešto najbolje što je država uradila posle 5. oktobra. Kamo sreće da su nam reforme u svim ostalim segmentima našeg delovanja bile takve kao što su reforme u bankarskom sistemu. Međutim, Predlog zakona je, to bi znali studenti prve godine prava, u startu protiv Ustava i nezakonit, zbog toga i što zakon suspenduje tri ostala zakona iste, a zakoni su podjednake pravne snage, zatim, što se ovim zakonom faktički konfiskuje i nacionalizuje privatna imovina, što se ništa ne pitaju ni Skupština akcionara, ni privatni akcionari i što ćemo mi sigurno imati i međunarodne arbitraže i troškove po ovom pitanju. Vrlo pažljivo sam slušao diskusije svih poslaničkih grupa. Ovde je zaista bilo jako konstruktivnih predloga kako da se nađe dobro rešenje, a da svi budu zadovoljni i da mi u potpunosti obeštetimo sve deponente, odnosno da deponenti sada sa preuzimanjem ne povuku svoje depozite iz nove banke. Mi faktički ovim predlogom zakona nismo rešili problem. Mi ćemo i Poštanskoj štedionici natovariti na njena pleća jedno 300 miliona evra duga i pitanje je kako će se ponašati deponenti sa saznanjem da Poštanska štedionica preuzima određenu imovinu, ali mnogo više obaveza. Zbog toga sam,uvažavajući sve što je ministar rekao, sve što su rekli predstavnici vladajuće većine, ipak sam se nadao da će imati više sluha za jako konstruktivne predloge poslanika opozicionih stranaka. Mislim da je opšti interes nalagao da se ovaj amandman i amandmani koje su podnele naše poslaničke grupe prihvate. Čini mi se da bi to bilo dobro i za banke i za finansijsku i za pravnu sigurnost. Ovako mi u startu donosimo rešenja za koja znamo da su protivustavna i protivzakonita. Hvala.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Teodora Vlahović.
Mada je malo postalo konfuzno, mislim da smo i dalje na amandmanu na član 4, koji je podnela poslanička grupa DSS. Podržaću ovakav amandman s obzirom da smatram da sve treba dovesti u pravni sistem, tako da se sistemski zakoni u svakoj oblasti poštuju, a ne nepromišljenim zakonima koji preko noći dolaze narušiti jedan kompletan pravni sistem. Ono sa čime se neću složiti svakako je obrazloženje koje je tu dato. Takođe bih podsetila kolega da moramo biti dosledni. Ne možemo, ako znamo da smo sami podneli inicijativu za ocenu ustavnosti i doveli do toga da je Vojvodini oduzeta nadležnost za brigu o socijalno ugroženim, da sada tražimo da ove novce preusmerimo tamo gde nažalost ne možemo.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Jovan Palalić. Izvolite.
Zaista je ovo važan amandman, jer kao što sam i rekao kada je bio u pitanju amandman na član 3, da želimo da jedna teška situacija koja je stvorena problemom u "Agrobanci", ipak mora da se reši u okviru postojećeg pravnog sistema. Ne možemo da, kao što je bilo ovde diskusija, govorimo o tome da su politički i ekonomski razlozi ti koji moraju da pretegnu nad pravom i da pravo samo zamagljuje. Znači, ovo je važan amandman i molim vas, gospodine ministre, da shvatite našu dobru nameru i da shvatite koliko je bitno da očuvamo pravni sistem, bez obzira na sve probleme. Mi smo imali već tu vrstu rasprave nekada, kada su nama u DSS spočitavali da smo legalisti i da poštujemo pravo, dok su oni rekli – treba ići samo brže, rušiti sve, jer je u pitanju politički oportunitet, jer su u pitanju ekonomski problemi. Ali, vidimo sada da polako i ti koji su to nama spočitavali žele da se vrate. Što se tiče diskusije koju je uvažena koleginica imala, ne radi se o tome da je neko nekom oduzeo pravo, nego da li je to po Ustavu ili nije. Odlučite se da li hoćete da poštujete Ustav kada je u pitanju ovaj zakon, a nećete da poštujete Ustav kada su vaši politički interesi u Vojvodini u pitanju. Nemojte da budete u tom smislu dvolični. Poštujte Ustav. Mi ćemo da napadamo Ustavni sud, kažemo da su anticivilizacijski, da nemaju pojma, jer je Ustavni sud doneo odluku da neke nadležnosti nisu ustavne. Onda ćemo da kažemo – čekajte, pa taj Ustavni sud, moramo da mu se obratimo, jer navodno Vlada Republike Srbije nama ukida prava kada je u pitanju budžet. O čemu se to radi? Budite dosledni. Nemojte samo da budete neko ko će da razmišlja o svojim političkim interesima i o interesima vaše partije. To što ste vi sada rekli, s pravom je Ustavni sud odlučio. To nije nadležnost po Ustavu AP Vojvodine, ali da smo u ovom trenutku pravilno i racionalno razmišljali, sigurno ne bi Pokrajinski izvršno veće, Vlada Vojvodine ili Skupština AP Vojvodine učinili ovakvu odluku i sprečili, između ostalog, i Vladu Republike Srbije da tih 150 miliona evra utroši i na pomoć socijalno ugroženih na teritoriji AP Vojvodine, do kojih je došla politika koju je vodila vaša Vlada i u Vojvodini i u Republici Srbiji. Hvala.
Hvala. Na član 5. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Gordana Čomić, zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik i zajedno narodni poslanici Dejan Mihajlov i Milica Radović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Član na koji se odnosi amandman glasi u dva stava: "Banci uzimaocu može se pružiti bespovratna finansijska podrška za preuzimanje", a u 2. stavu: "Pružanje finansijske podrške banci uzimaocu za preuzimanje vrši se ugovorom o davanju besplatne finansijske podrške zaključenim između agencije i banke preuzimaoca." Predlog da se ovaj član briše je sa istovetnim obrazloženjem kao i član zakona kojim se stavljaju van zakona, van pravne snage zakoni koje sam već citirala. Ovaj član ima problem i sa obrazloženjem. Znam da obrazloženje neće biti objavljeno u Službenom listu, da ne proizvodi pravnu snagu, ali govori mnogo o predlagaču zakona jer tamo na dva mesta imate odgovor da ovaj zakon ne zahteva nikakvu finansijsku podršku, nikakve finansije, a na drugom mestu dva pasusa niže zahteva 250 miliona evra od Agencije za osiguranje depozita. Da ne bi imali interpretacije i to da li je ili nije u sukobu sa Zakonom o državnoj pomoći, pošto sam čula interpretacije i takve vrste, mogu da se složim sa njima ili ne, ali ono što je glavni razlog za brisanje ovog člana zakona jesu kriterijumi kojih nema nigde tokom ovih članova na osnovu čega će se odlučiti kolika će biti ta besplatna finansijska podrška za preuzimanje i to je problem ovog zakona u celini. Hoće da se predstavi kao zakon dobrih namera, ali na svaku proveru dobrih namera imamo zajednički problem i posledice ćemo snositi zajednički.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Đorđe Stojšić.
U pogledu bespovratne finansijske pomoći takođe mislimo da bi taj amandman morao da se briše jer iz razloga što sama terminologija – bespovratna finansijska pomoć može da se tumači na različite načine. Razumeli bi da može da se formuliše u smislu da je to ili dokapitalizacija ili nekakav kredit, ali bespovratna finansijska pomoć nije tačno na koji način ta finansijska institucija koja preuzima aktivu i pasivu u banci koja se preuzima dobija ta sredstva. Mislim da bi takođe bilo izuzetno bitno da se preciziraju kriterijumi na osnovu kojih se takva pomoć dodeljuje banci koja to čini. Takođe, mislim da ako je sistem u kome danas živimo kapitalizam a ne socijalizam sama mogućnost da neko od države dobije bespovratnu finansijsku pomoć ne bi trebala da postoji s obzirom da ukoliko država nekog kreditira ta sredstva bi morala u budućnosti i da se vrate.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milica Radović.
Kao što je gospođa Čomić rekla suština ovog člana zakona jeste u bespovratnoj finansijskoj pomoći i znam da će ministar sada da kaže ono što jeste i što stoji da bez tih sredstava ne bi bilo moguće uopšte da dođe do preuzimanja prava i obaveza banaka koje se preuzimaju jer one i onako vrlo loše posluju i to je potpuno jasno. Ovde izražavam politički stav. Postavljam pitanje – dokle će država da spašava banke koje propadaju i banke koje loše posluju i kakva se poruka javnosti šalje? Šaljemo poruku da menadžeri tih banaka mogu da rade šta hoće, da mogu da se razmaze, da se bahato ponašaju i kao posledicu svega toga imaćemo da se jedna po jedna banka na taj način ruši i da se pripaja nekoj drugoj banci, da bi na kraju imali samo jednu državnu banku. Ispada iz nekih iskustava iz prošlosti kao da ništa nismo naučili. I danas po ko zna koji put govorimo o "Razvojnoj banci Vojvodine" i moram da kažem da apsolutno podržavam ministra u svemu onome što je rekao za tu banku danas. Kao da ne znamo da je on nekoliko puta rekao da je ona dokapitalizovana. Kao da ne znamo da je država dala ogromne iznose sredstava za njenu dokapitalizaciju i da nijedan pozitivan tračak nemamo od poslovanja te banke. Slično se dešavalo i sa "Agrobankom". Podsetiću, čini mi se, ispravite me ako grešim, da je juče usvojen rebalans budžeta u Pokrajinskom parlamentu i unapred su opredeljena sredstva za dokapitalizaciju "Razvojne banke Vojvodine" u iznosu od 150 miliona evra. Opet ulazimo u jednu avanturu u kojoj kraja nema. Slično se dešavalo i sa "Agrobankom", odnosno sa "Novom Agrobankom". Ako se ne varam država je dala 100 miliona evra za formiranje "Nove Agrobanke" i podsećam sa zdravom aktivom. To je bila javna tajna. Svi su govorili da će ta banka dobro da posluje jer je u njoj samo zdrav kapital, samo zdrava aktiva. Na kraju, pet meseci od formiranja te banke šta mi kao rezultat poslovanja imamo? Imamo rezultat da ona mesečno gubi dva miliona evra i da u njenom portfelju ima 80% nenaplativih kredita. Da li je konačno došao kraj tom državnom intervencionizmu? Zašto podnosimo ovaj amandman? Podnosimo ga iz jednog razloga, da izrazimo jasan naš politički stav da se ne zalažemo i ne prihvatamo toliki upliv države u privredne tokove. Ako neka državna banka ne funkcioniše dobro postoji zakon šta se sa njom dešava. Pa neka u krajnjem slučaju i propadne, jer ćemo mnogo bolji efekat postići od toga nego da takve banke nagrađujemo. Kao posledicu svega toga imamo bahati menadžment koji može da radi šta god hoće i da bude potpuno siguran jer zna da za njegovo nesavesno poslovanje neće odgovarati on sam jer će ta banka biti pripojena nekoj drugoj banci. Mislim da se šalje jako loša poruka, a mislim i verujem da to nije u interesu ni ministra finansija, ni ove vlade. Molim vas da uzmete u razmatranje argumente koje ovde na današnjoj sednici iznosimo.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Teodora Vlahović.
Podržavam ovaj amandman iz razloga obrazloženja koje je dato, da ovde nisu precizirani na koji način će se utvrditi potreban iznos za bespovratna finansijska sredstva, kada će se dati, ima ograničenja u kom periodu. Šta je moje pitanje? Ovde ima novca za bespovratna sredstva. Zašto onda ako postoje sredstva može da se jedna banka dokapitalizuje, zašto to nije urađeno u "Novoj Agrobanci"? Vraćamo se na pitanja. Na ovakav način se uspostavlja i dobija se veoma nesiguran bankarski sistem. Dve godine se neće znati šta će se dešavati sa bankarskim sistemom koji je u domenu Republike a eventualno i pokrajine. Za dve godine mnoge se banke mogu otvoriti i opet potpasti pod ovaj zakon. To je dug period u kome se neće znati i neće biti sigurnosti u bankarskom sistemu koji ima kontrolni uticaj države i pokrajine u ovom slučaju ako se prihvati i onaj amandman koji je predložio Odbor. Sredstva su postojala. Ovde se radi o svežem novcu, o likvidnom novcu. Ono što je rađeno u prethodnoj pomoći za tri banke nije bio likvidan novac. To je bio pokušaj da se hartijama od vrednosti pomogne i na taj način sačuva budžet u smislu da se ne potroši sav likvidan novac. Normalno je da je bolje kada dobijete likvidan novac, a istovremeno – da li smo tamo proverili da tamo nema političkih ujdurma ili političkih odluka u banci pre nego što dajemo taj likvidan novac? Trebalo bi kada donesemo zakon, kada smo jednaki prema svima, odnosno da uvek vodimo računa da se podjednako ponašamo prema svima. Znači, provera u jednim bankama podrazumeva redovnu proveru u drugim bankama. Iznošenje podataka o poslovanju kod jednih banaka zahteva iznošenje podataka kod drugih banaka. Mi ulazimo na sajt Narodne banke i gledamo koje banke iskazuju gubitak. Nisu to jedine dve banke. Znamo i mi da računamo likvidnost banaka, znamo da gledamo procenat nenaplativosti, da na trideset i nešto banaka, koliko su donete u ovoj Srbiji, znamo da to podelimo i izvučemo. I to ne po broju banaka, nego onako kako se stvarno računa. Prema tome, ako novca ima, ako novac za koji ne znamo količinu obećavamo zakonom, onda zašto nije odmah po kratkom postupku spašena banka koja je u pitanju. Ona banka koja je u pokrajini, dozvoliti pokrajini da ona odgovara za način na koji ona rešava problem sa Razvojnom bankom pokrajine. Uostalom, ispoštovaću odluku svoje skupštine.
Hvala. Reč ima ministar Dinkić. Izvolite.
Pokrajini se dozvoljava da radi po svojim odlukama šta hoće u Razvojnoj banci Vojvodine, ali ukazujemo da štetne posledice tih odluka snose svi građani Srbije, jer država Srbija garantuje za te depozite. Znam da vi dobro znate koliko je loša situacija u Razvojnoj banci Vojvodine, jer imate lične informacije o tome. Vi lično imate informacije o tome već više godina, s obzirom da dobro poznajete bivšeg pokrajinskog sekretara za finansije. Znači, imate sve ove informacije. Budite odgovorni. Ako ne želite da pomognete konstruktivno u raspravi, nemojte da postavljate pitanja na koje znate odgovore. Znači, što se tiče likvidnih sredstava, biće upotrebljena likvidna sredstva za osiguranje osiguranih depozita "Nove Agrobanke", koji će biti prebačeni u Poštansku štedionicu. U slučaju da pokrajina dokapitalizuje Razvojnu banku Vojvodine ništa više neće biti korišćeno kao dodatna sredstva u operaciji vezano za ove dve banke. Što znači da će u tom slučaju trošak u ovom trenutku, u ovoj godini, biti 250 miliona evra iz Agencije za osiguranje depozita koje se prebacuje kao pokriće prebacivanja osiguranih depozita "Nove Agrobanke" u Poštansku štedionicu. Pošto pokrajina sama dokapitalizuje sa 150 miliona evra Razvojnu banku Vojvodine, u tom slučaju Republika Srbija nema u ovoj godini bilo kakvih troškova, ali troškovi nastaju u slučaju novog neuspeha u radu ove banke, s obzirom da je već nekoliko dokapitalizacija izvršeno, koje su bile neuspešne. Sto pedeset miliona evra je već ubačeno, novih 150 miliona se sada ubacuje. Govorim o tim posledicama koje će nastupiti u tom slučaju i za koje odgovara Republike Srbija, kao i o onom novcu koji je već ubačen od strane prethodne Vlade, onih 50 miliona evra u obveznicama, a koje mi moramo iz republičkog budžeta da platimo sledeće godine Razvojnoj banci Vojvodine. Molim vas, kada bude rasprava o budžetu za 2013. godinu precizno ukalkulišete i taj deo našeg doprinosa u ostvarivanju ustavnih prava Vojvodine na određeni procenat iz budžeta. Nemojte zaboraviti da ukalkulišete taj novac. Bolje da smo taj novac dali za neke druge stvari. Prethodna Vlada je obezbedila ta sredstva. Ona će takođe ući u bilans, onih 7% koliko pripada Vojvodini. Nemojte slučajno da to izgubite iz vida, pošto vidim da postoje takve tendencije.
Reč ima narodni poslanik Đorđe Stojšić. Izvolite.
Zahvaljujem. Samo još jedna opaska vezana za bespovratnu pomoć, odnosno bilo kakva sredstva koje bi država trebalo da iskoristi za spašavanje ove ili bilo koje druge banke. Ne treba izgubiti iz vida da su toprvenstveno pare poreskih obveznika. Postojala je velika debata oko načina oporezivanja finansijskog sektora koji i kod nas, bez obzira da li je država većinski ili manjinski vlasnik, skoro deceniju ovde ostvarivala enormnu dobit, deljeni su bonusi itd. Tako da na bilo koji način gde će država da troši pare iz budžeta, da spašava bilo koju banku, je privatizacija dobiti, a socijalizacija gubitak. Mislim da bi u budućnosti moralo dobro da se razmisli na koji način se oporezuju banke, prihodi od kamata, dobit banaka, jer ako ćemo trošiti stotine miliona evra iz budžeta, da li za ovaj konkretan projekat ili za neke druge, bilo bi dobro da na prihodnoj strani imamo neke stavke gde će se akumulirati sredstva u budžetu za ovakve namene. Principijelno, u mnogim zemljama veliki deo građanstva je bio protiv toga da država troši pare poreskih obveznika da spašava finansijski sektor. Hvala.
Reč ima ministar Dinkić. Izvolite.
Za ovo ste apsolutno u pravu. Samo vam predlažem da takvo isto predavanje održite vašim koalicionim partnerima koji su doveli do toga da država sada mora da troši novac na to. Ako mene pitate ja sam protiv davanja novca poreskih obveznika za saniranje gubitaka usled lošeg vođenja, ali kada ste dovedeni pred svršen čin zbog lošeg upravljanja. Molim vas da održite jedno predavanje i pokrajinskom premijeru i bivšem ministru finansija, koji su vaši partneri, kažite im to što ste sada javno rekli. Potpuno ste u pravu. Sto posto vas podržavam. To je bio razlog što sam pre deset godina, kada sam bio guverner, bio protiv toga da se propale državne banke dokapitalizuju sa četiri milijarde dolara, tada je trebalo dati 30% BDP, jeftinija opcija je bio stečaj. Ono što bi čekalo "Novu Agrobanku" svejedno je gubitak tih 250 miliona evra. Zašto? Da nemamo ovaj zakon, sigurno propada. Tih 250 miliona evra bi moralo biti isplaćeno za osigurane depozite. Ovako ćemo prenosom depozita sigurno jedan deo tog novca produktivnije upotrebiti, jer ćemo zajedno sa osiguranim spasiti neosigurane depozite i time omogućiti za 250.000 klijenata ove banke da bezbedno budu novi klijenti poštanske štedionice. Inače, sve države koje su radile ovakve intervencije u ovom periodu finansijske krize svesne su činjenice da je to fiskalno neodgovorno, jer se troši novac poreskih obveznika za spas nekih banaka, gde su ili privatni menadžeri ili državni donosili pogrešne odluke. To su ipak činili iz razloga sprečavanja veće štete, a to je panika u ostatku zdravog bankarskog sistema koje nastaje, kao što je nastala u slučaju "Liman bradera" u Americi, kada je ona bankrotirala. Panika se prenela na sve druge banke, pa je onda Amerika morala da dokapitalizuje i "Siti banku" i AEG osiguravajuće društvo. Tu su stotine milijardi dolara novca poreskih obveznika utrošene kako bi se sprečilo širenje dalje panike. Srećom nemamo problem takvih razmera. Srećom imamo problem u dve nesistemske državne banke, ali cena za Srbiju nije niska. Rekao sam tih 600 miliona evra, kumulativno, posmatrano kroz ovaj period, koji poreski obveznici na kraju plaćaju za saniranje ove štete. To je veliki iznos i zato mora da se ispita odgovornost svakog pojedinca u sistemu koji je doveo do ovakvih gubitaka koje sada pokrivaju svi poreski obveznici Srbije.
Hvala. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Član 6, u predloženom tekstu, u dva stava glasi: "Vlada na osnovu predloga ministarstva nadležnog za poslove finansija i pozitivnog mišljenja NBS donosi akt koji sadrži nalog banci prenosiocu, odnosno Agenciji za zaključivanje ugovora, iz članova 4. i 5. ovog zakona, kao i potrebne elemente za zaključenje i izvršenje ugovora i to naročito: spisak imovine i obaveza koje su predmet preuzimanja, kao i izvor, iznos, način i rok u kojem se obezbeđuju finansijska podrška banci preuzimaoca". Pozitivno mišljenje Narodne banke iz stava 1. ovo člana smatra se saglasnošću NBS za preuzimanje u smislu Zakona o banaka i naveden je "Službeni glasnik" gde je ovaj zakon objavljen. Predlog je, naravno, da se i ovaj član briše. Prvo što se zakonom, kojim se inače stavljaju van pravne snage drugi zakoni, propisuje i šta su nadležnosti NBS. To nije samo u ovom članu, ali i to bi bilo dovoljno da se ovaj član briše. Ono što moram kao opasku da dodam je da je na isti član 6, na koji sam ja podnela amandman da se briše, prihvaćen amandman odbora koji će postati sastavni deo Predloga zakona. Ima jedna dobra poslovica koja kaže – ko živi u kući od stakla, nikako ne bi trebalo da se gađa kamenjem. Dakle, u amandmanu koji ćemo umesto prihvatanja mog amandmana, koji glasi – briše se, prihvatiti izostavljeno je ono što je već sada sastavni deo Predloga zakona, odnosno uvođenje delova teksta, odnosno AP Vojvodine. Ili će konsekventno na svakom mestu gde je Republika Srbija sa indirektnim i direktnim učešćem biti spomenuto da li se to odnosi ili ne odnosi, ili ćete imati čak i procesno manjkave članove zakona, bez obzira što smatram da je i odredba kao takva nepotrebna da stoji u zakonu. Biće oko toga još govora, naravno, ali vas molim da u amandmanskim intervencijama budemo pažljiviji, jer je to naše zajedničko delo na kraju, bez obzira da li glasamo za ili glasamo protiv zakona. Ovako ne može.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Narodne skupštine, na član 6. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Pitala bih ministra finansija i privrede da li prihvata ovaj amandman?
Da.
Imam još jedno pitanje za vas, gospodine ministre. Da li prihvatate amandmane na članove 1. i 2. koje je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava? Mi smo završili tu raspravu, ali prosto da bi ušao u sastavni deo zakona, da li i njih prihvatate?
Da, u ime Vlade Republike Srbije prihvatam ove amandmane skupštinskog Odbora za finansije.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Srđan Miković. Izvolite.
Imamo još vremena u okviru vremena poslaničke grupe. Mislim da smo ovde pogrešili. Do ovog trenutka je postojala mogućnost da se napravi prekid, da se da pauza i da Odbor za finansije da ispravku podnetog amandmana. To sam ukazao, molio, objašnjavao i ukazao na svu protivustavnost i nejasnoće. Mislim da je postojala mogućnost, pogotovo što do trenutka izjašnjenja gospodina ministra o članu 1. i o članu 6. to nije postao sastavni deo Predloga zakona. Imali smo izjašnjenje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i imali smo amandman Odbora, sve do izjašnjenja predstavnika Vlade postojala je mogućnost da to ne bude sastavni deo Predloga zakona. O čemu se radi? U članu 1. imamo izjašnjenje, odnosno pominju se banke u kojima Republika Srbija, odnosno autonomna pokrajina ima direktno ili indirektno kontrolno učešće. Tu pominjemo Republiku Srbiju i samo jednu autonomnu pokrajinu, gde navodimo ime te autonomne pokrajine izostavljajući ime druge autonomne pokrajine. Postoji mogućnost, u skladu sa jedinstvenim metodološkim pravilima za izradu propisa, da se kaže – Republika Srbija, odnosno autonomna pokrajina, i može u jednini, ali bez navođenja imena autonomne pokrajine. Na ovaj način nemamo južne pokrajine. Druga stvar, u članu 6. koji je upravo postao sastavni deo Predloga zakona se kaže – u kojima Republika Srbija ima kontrolno učešće. Znači, ovde se sad ne pominje ni AP Vojvodina. Tu nema doslednosti jedinstvene terminologije, što je predviđeno u članu 35. i u ostalim članovima jedinstveno metodoloških pravila za izradu propisa. Molim vas, dajte da pravimo zakone koji će bar kako treba pravno-tehnički biti korektni i, sa druge strane, u saglasnosti sa Ustavom Republike Srbije. Ukoliko postoji mogućnost, mislim da je manja greška ukoliko bi eventualno sada napravili pauzu i Odbor za finansije ipak napravio ispravku. Onog trenutka kada se zatvori rasprava po amandmanima, nema mogućnosti više ni za kakvom ispravkom, onda ostaje mogućnost samo da se podnese predlog za ocenu ustavnosti člana 1, neću govoriti o članu 6. pošto se u članu 6. ne pominju autonomne pokrajine, ali u svakom slučaju člana 1. Predloga zakona.
Hvala. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova, zbog hitne potrebe da Narodna skupština što pre usvoji Predlog zakona iz dnevnog reda sednice. Istovremeno, određujem pauzu do 15,10 časova. Hvala. [[Posle pauze.]] Nastavljamo sa radom. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za finansije i republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik. Vlada i Odbor za finansije i republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Gordana Čomić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik. Vlada i Odbor za finansije i republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.)
Član 7. na koji sam podnela amandman koji glasi da se član 7. briše ima tri stava i glasi ovako. U prvom stavu kaže – preuzimanje se vrši bez pristanka akcionara, deponenata i drugih poverilaca, odnosno dužnika banaka koje učestvuju u preuzimanju. U drugom stavu kaže – izuzetno od stava 1. ovog člana u slučaju kada je banka preuzimalac banka u kojoj Republika Srbija nema kontrolno učešće banka preuzimalac zaključuje ugovor iz člana 4. i 5. ovog zakona, a na osnovu odluke Skupštine te banke u skladu sa članom 8. stav 2. ovog zakona. Preuzimanje ne može biti predmet pobijanja od strane poverilaca banke koja učestvuje u preuzimanju u skladu sa zakonom kojim se uređuju obligacioni odnosi i zakonima kojima se uređuje stečaj. Dakle, član 7. praktično razrađuje stavljanje van snage Zakona o privrednim društvima i Zakona o bankama i osim toga, pošto je dosta mala verovatnoća da će većina prihvatiti amandman da se ovaj član briše, on dodaje nekonzistentnost na već usvojene amandmane koji su postali sastavni delovi zakona koji je podneo Odbor za finansije i na to je i Narodna skupština i svi narodni poslanici bili upozoreni. Znači, ako napravite izmene u članovima 1, 4. i 6. kako su napravljene onda te izmene moraju biti u svim članovima koji tretiraju isti naziv, odnosno Republiku Srbiju koja nema kontrolno učešće. Ovako kako sada stoje stvari pošto su ti amandmani Odbora za finansije postali sastavni delovi zakona na njih se više nikakve izmene ne mogu odnositi niti se ispravke praviti i ovde imate problem da ste u članu 7. opisali zašto ne važi Zakon o privrednim društvima, zašto ne važi o Zakon o obligacionim odnosima i Zakon o bankama, a ostaje na volju ili interpretaciji, što je najčešće drugim jezikom politička zloupotreba članova zakona. Ili nema nikakve mogućnosti da AP ukoliko je većinski vlasnik, odnosno ukoliko se radi o banci gde Republika Srbija nema kontrolno učešće postupa ikako po članu 7. Vrlo ozbiljna stvar koja je sada potpuno različita u odnosu na trenutak kada na Predlog zakona nisu bili podneti amandmani koji su voljom predlagača zakona u ime Vlade Republike Srbije i voljom članova Odbora za finansije i budžet i za ustavna pitanja i zakonodavstvo sada sastavni deo zakona. Ovaj član zakona bi trebalo da se briše ako hoćemo da držimo do već stečenih prava po Zakonu o privrednim društvima i Zakonu o bankama, pogotovo ako se radi akcionarima koji predstavljaju kapital Republike Srbije, koji predstavljaju interes Republike Srbije tako da ona ima potpuno učešće i ako ima kontrolno učešće. Ako ne možete od akcionara koje ste vi ako država postavili u banke da brinu o kapitalu koji je državni, ako ne možete sa tim akcionarima da napravite dogovor o preuzimanju, šta onda možemo, šta onda možete da uradite? Odbraniti se da je u putanju rok i da mora da bude u kraćem roku, ponovo je u koaliziji, u sukobu sa obrazloženjem za hitnost ovog zakona. Ovaj zakon svoje obrazloženje o hitnosti ima isključivo u nedelji štednje koja nastupa i u bojazni koju je izrazio predlagač da će u tom trenutku možda doći do povlačenja tih depozita i da ćemo imati veliki problem. Ne može nedelja štednje da bude cele godine do 31. decembra 2014. godine i ne možete ostaviti akcionare banaka u kojima država Srbija ima učešće ili kontrolno učešće, da do 31. decembra 2014. godine ostanu bez prava koja su im zapisana u drugim zakonima, zbog toga je predlog da se ovaj član briše. PREDSEDAVAJUĆA: Reč ima narodni poslanik Đorđe Stojšić. Izvolite.
Zahvaljujem. Iako ministar nije tu,mi ćemo nastaviti da obrazlažemo naše predloge. Takođe, smo tražili da se ovaj član obriše i u korelaciji je sa onim što smo predložili da u članu 6. takođe se ne derogira funkcija skupštine akcionara. Ako Vlada već želi da da predlog da se imovina i obaveze određene banke prenesu na drugu, postoji procedura koja je u skladu sa postojećim zakonima. Apsolutno nema potrebe da se derogiraju drugi zakoni, Zakon o privrednim društvima i da se bez glasanja na Skupštini čine ovakve stvari iz razloga što ćemo sutra od jednog problema imati mnogo veći problem kada akcionari tih istih finansijskih institucija budu tužili državu i pokušali da nadoknade štetu za ono što su uložili u tu istu banku jer nije ispoštovana procedura na skupštini te iste banke. Po meni je mnogo logičnije bilo da se kaže da država daje nalog predstavniku akcionara u dotičnoj skupštini da glasa u skladu sa predlogom koji je Vlada sačinila i tako bi se potpuno ispoštovala zakonska procedura. Na ovaj način, plašim se, da bi sutra moglo doći do malo drugačije interpretacije. Oni koji će u sudu tumačiti ovaj i Zakon o privrednim društvima i proizvešće, odnosno iniciraće sudske postupke koji mogu imati vrlo neizvestan kraj.
Hvala. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević i Gorica Gajić. Vlada i Odbor za finansije i republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Narodna poslanica Gorica Gajić. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, koleginice i kolege poslanici počeću od člana 5. ovog predloga zakona u kome se kaže: "na preuzimanje u skladu sa ovim zakonom ne primenjuju se Zakon o Agenciji za osiguranje depozita, Zakon o osiguranju depozita, Zakon o stečaju i likvidaciji banaka i društava za osiguranje", što znači da Zakon o bankama ostaje na snazi jer ovim članom nije suspendovan. U korist našeg obrazloženja, a najviše zbog javnosti samo ću kratko navesti neke članove i tačke Zakona o bankama. U članu 65. Zakona o bankama kaže se: "Skupštinu banke čine akcionari banke". U članu 66. ovog zakona kaže se: "Skupština banke u tački 4. odlučuje o povećanju kapitala banke, odnosno o ulaganjima kapitala u drugu banku ili u druga pravna lica kao i o visini ulaganja u osnovna sredstva banke". U tački 7. odlučuje o statusnim promenama o prestanku rada banke. U istom Zakonu o bankama u članu 133. u stavu 1. se kaže: "banka kojoj se pripoji druga banka podnosi Narodnoj banci zahtev za davanje saglasnosti za pripajanje", a u stavu 2. "banka kojoj se pripaja druga banka dužna je da svoj akt izmeni tako da navede iznos svog ukupnog kapitala u novčanom i nenovčanom obliku nakon pripajanja", a u stavu 3. "uz zahtev banka kojoj se pripaja druga banka Narodnoj banci podnosi o odluku osnivačkog akta i za odluku Skupštine banke o prihvatanju pripajanja", podvučeno. Članovima 7. i 8. ovog Predloga zakona ovim se suspenduje Zakon o bankama, odnosno napred navedeni članovi. Zato se prihvatanjem amandmana DSS na čl. 7. i 8. ovog Predloga zakona vraća, odnosno zadržava pravno dejstvo Zakona o bankama, pa bi preuzimanje moralo da se vrši sa pristankom akcionara i sa odlukom Skupštine banke, jer će ove odluke Skupštine banke svakako tražiti NBS onoj banci koja prihvata drugu banku, a kako će ih u ovom slučaju "Poštanska štedionica" koja prihvata novu Srbiju dostaviti NBS, ne znamo. Gospodine ministre, u načelnoj raspravi smo rekli da potpuno razumemo težinu problema u kome se nalazimo, pare su nestale i banka je bankrotirala i ne sumnjam u vašu dobru nameru da vi pokušavate ovim zakonom da održite stabilnost finansijskog sistema, da sačuvate depozite i građana i privrede i lokalnih samouprava, da se hitno donosi da ne bi došla i privreda u kolaps, ali je očigledno da se zbog te hitnosti pre svega čl. 7. i 8. na koje smo dali amandmane suspenduje Zakon o bankama, odnosno urušava se, to su mnogi govorili, pravni sistem koji reguliše poslovanje banaka, a pre svega ugrožavaju se interesi drugih akcionara sem RS, ako je akcionar i javnih preduzeća u vlasništvu RS i ovim drugim akcionarima, da ne kažem da li su mali ili veliki, jedino preostaje da 15 dana od dana obaveštenja o zaključenju ugovora preuzmu svoje akcije i ponude na prodaju bankama čiji su akcionari na taj dan. Nisam sigurna da će se ti oštećeni akcionari na tome zaustaviti. Bojim se da će ići dalje na sud, a onda ćemo videti koliko se Predlogom ovog zakona narušio pravni sistem koji reguliše poslovanje banaka. Hvala.
Hvala. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Teodora Vlahović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Teodora Vlahović.
Na član 7. sam podnela amandman u blažoj formi od mojih kolega jer mi se činilo da bi takav amandman bio ne samo umesan nego i prihvatljiv, zato što sam svojim amandmanom predložila da se i u slučaju banke koja će biti preuzimana, ako se ne radi o većinskom vlasništvu Republike Srbije, izjasni Skupština akcionara, upravo poštujući pravni sistem, Zakon o bankama i načinu na koji se jedna banka pripaja drugoj banci. Predložila sam da se stav 3. iz ovog člana briše iz prostog razloga što se na ovakav način vršeći upad u pravni sistem onemogućava pravni lek, jer se kaže da se izuzima mogućnost pobijanja kao jedan od pravnih lekova. Predložila sam da se taj deo briše jer smatra da je naš sistem tako napravljen da u svim slučajevima svako ima pravo na određene pravne lekove da zaštiti svoje interese. Htela bih s obzirom da je bila pauza da kažem nešto pošto sam na čudan način pokušana da budem diskreditovana. Unazad 30 godina poznajem svakog sekretara pokrajinskog za finansije i sadašnjeg i bivšeg i znam sve ministre za finansije. Nisam u porodičnoj i ni u kakvoj ličnoj vezi ni sa jednim sekretarom finansija, ni sa jednim ministrom u našoj zemlji i van naše zemlje, pošto je bila veoma čudna aluzija za moje poznavanje sa sekretarom finansija. Normalno je da poznajem bivšeg sekretara za finansije jer sam radila u pokrajinskoj instituciji, tako da je aluzija nepotrebna. PREDSEDAVAJUĆA: Hvala. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić.
Član 8. u predloženom tekstu glasi: "Preuzimanje se vrši bez odluka skupština banaka koje učestvuju u preuzimanju u smislu zakona kojim se uređuju banke i zakona kojim se uređuju privredna društva. Izuzetno od stava 1. ovog člana u slučaju kada je banka preuzimalac banka u kojoj Republike Srbije nema kontrolno učešće preuzimanje se vrši na osnovu odluke skupštine te banke o odobrenju zaključenja ugovora iz člana 4. i 5. ovog zakona. Akcionari banaka koji učestvuju u preuzimanju na dan zaključenja ugovora o preuzimanju osim Republike Srbije i drugih akcionara, pravnih lica u direktnom ili indirektnom vlasništvu Republike Srbije koji to zatraže od banaka koje učestvuju u preuzimanju u roku od 15 dana od dana obaveštenja zaključenja ugovora o preuzimanju imaju pravo da od banke čiji su akcionari zatraže da od njih otkupe njihove akcije prema vrednosti predviđenoj Zakonom o privrednim društvima u slučaju prava nesaglasnih akcionara i ako dođe do sticanja sopstvenih akcija banaka bez saglasnosti NBS. Izuzetno od stava 3. ovog člana akcionari banke preuzimaoca u kojoj Republika Srbija nema kontrolno učešće ostvaruju svoja prava kao nesaglasni akcionari u skladu sa Zakonom o privrednim društvima." Jedino što može da se predloži kao amandman na ovaj član jeste da se taj član briše. Razrada koji su sve pravni instituti stavljeni van snage pojedinim stavovima u članu 8. u svakom od ova četiri osim što je podložna interpretaciji, osim što ne navodi na koji način ćete primeniti Zakon o privrednim društvima i Zakon o bankama nastavlja da stavlja u neravnopravan položaj skupštine banaka, odnosno načine na koji se odlučuje u jednom, drugom ili trećem slučaju. U nastavku, kao i u prethodnom članu Narodna skupština je saglasnošću predlagača u ime Vlade usvojila zakone kojima je promenjen član 1. i član 6. Ukoliko se promene koje su sada sastavni delovi zakona i ne mogu se vršiti nikakve ispravke nisu sprovedene u članovima koji tretiraju istu materiju kao i članovi u kojima su izmene donete imaćete još veći problem nego što je osnovni tekst zakona. Problem nećemo imati samo mi narodni poslanici, koji smo glasali protiv ili za, problem će imati finansijski sektor i ljudi na koje se ovakve odredbe moraju odnositi. U zamerci na član 3. kao član kojim se ovim zakonom stavljaju van snage drugi zakoni koji ostaju na snazi rekla sam da ostali članovi ovog predloga zakona mnogo više liče na pravilnik, i to vrlo loše napisan pravilnik, nego što predstavljaju zaista članove zakona i zbog toga je jedina moguća odluka da se član 8. briše. Hvala.
Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević i Gorica Gajić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? Reč ima gospodin Stojšić. Izvolite.
Naš amandman se ovde odnosi na st. 1. i 2. člana 8. gde se kaže – u slučaju da Republika Srbija ima kontrolno učešće u ovim bankama, da ne mora da se održava Skupština i da se ovakve odluke izglasavaju na Skupštini. U slučaju gde država Srbija i nema kontrolno učešće, ipak se poštuje procedura i ova odluka ide na Skupštinu. Po nama, ne bi trebalo derogirati Skupštinu i kada država ima kontrolno učešće, iz razloga što opet imate neke manjinske akcionare i nema potrebe da se pravi prečica koja, ponoviću, može proizvesti pravne probleme kasnije u nekim sudskim postupcima. Ne postoji nijedan razlog zbog čega takva odluka se ne bi izglasavala na Skupštini, čak i ako Republika Srbija ima kontrolno učešće. Ako budemo donosili ovakve zakone, mislim da poverenje onih koji u budućnosti treba da investiraju u naš finansijski sistem će biti na izuzetno niskom nivou i plašim se da niko ko je iole poslovno sposoban neće želeti ikad da investira u bilo koju banku u Srbiji, ako može da mu se desi da se kompletna aktiva i pasiva banke prenesu na drugu finansijsku instituciju, bez toga da ima pravo da o tome se izjasni kao akcionar u dotičnoj banci. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Dinkić. Izvolite.
Ne razumem u čemu je vaša zabrinutost? Država je vlasnik ovih banaka. Ne razumem kakve to veze ima sa investiranjem u bankarski sistem Srbije? Ovde se radi o mogućnosti prenosa samo kod banaka gde je država kontroli akcionar, nema nikakve veze sa investitorima u druge banke. Apsolutno druge investitore baš briga za ovo što će sada država na ovaj način uraditi, jer ne pogađa njih uopšte. Sve neke priče koje su bile o nekoj nacionalizaciji, pa ne može država samu sebe da nacionalizuje, to je već sad državno. Država je vlasnik 100% i u "Novoj Agrobanci" i država je vlasnik 100% i u "Razvojnoj banci Vojvodine". Ne vidim razlog za zabrinutost.
Hvala. Gospodine Stojšiću, izvolite.
Samo da pojasnim. Ukoliko se ovaj zakon odnosi isključivo na "Agrobanku", isključivo na "Razvojnu banku Vojvodine", ovde nije slučaj. Možda se neće odnositi samo na ove dve banke, s obzirom da u naslovu zakona ne piše da se odnosi samo na te dve. Kontrolno učešće je učešće koje je 50% plus jedna akcija, ako se ne varam. Znači, opet možemo doći u situaciju u budućnosti da država ima kontrolno učešće, ali da postoje neki mali akcionari u nekom slučaju, tako da u slučaju da se ovaj zakon primenjuje i na druge banke koje imaju male akcionare koji nisu država, to se vrlo lako može desiti. U tom slučaju je bio moj komentar da bi možda ovo trebalo da se koriguje.
Hvala. Ministar Dinkić. Izvolite.
Postoji i za to objašnjenje. Mali akcionari u problematičnim državnim bankama su već izgubili svoj novac kada je kapital tih banaka negativan, oni svejedno imaju ništa. Znači, kapital malih akcionara u problematičnoj državnoj banci koja ima negativan kapital, jednak je nuli, tako da ništa ne gube jer su taj novac već prethodno izgubili.
Hvala. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Teodora Vlahović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 9. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? Izvinite. Gospođo Vlahović, dozvoliću vam, pošto ste se kasno javili. Molim vas, na vreme. Izvolite.
Jako ste brzo nastavili dalje. Znači, kratko. S obzirom da su intencije kao kod člana 7, znači, intencija jeste da se svim skupštinama gde država nema većinsku kontrolu nad bankama, da mogućnost da odlučuju o preuzimanju, i ono što mi ostaje, pitanje – ako nema odluke Skupštine, na osnovu čega će se zaključiti ti ugovori o preuzimanju, ko će ovlastiti, kakva su onda i čija ovlašćenja u tom smislu? Ko koga tu onda ovlašćuje? Jasno je po Zakonu o Narodnoj banci - nije i po Zakonu o bankama, nisu isključene sve odredbe. Ostaju u dilemi mnoge odredbe koje su ostale na snazi. Kako neko može u ime banke koja se preuzima da potpisuje, ako nema o preuzimanju odluka Skupštine?
Hvala. Reč ima Gordana Čomić. Izvolite.
Na član 9. podnela sam amandman koji pretpostavlja brisanje ovog člana. Član 9. glasi - Ugovori iz čl. 4. i 5. ovog zakona, to su članovi u kojima se uvodi Agencija za osiguranje depozita, koja se prethodnim članom 3. stavlja van snage, zaključuju se u roku od dva dana od dana donošenja akta Vlade iz člana 6. stav 1. ovog zakona, a u slučaju iz člana 8. stav 2. ovog zakona, u roku od dva dana od dana donošenja odluke skupštine banke preuzimaoca. Ja sam i dok je tekst zakona bio u osnovnom predloženom tekstu predlagala da se briše, nakon što su, kako se iz stenograma može zaključiti, amandmani na čl. 1. i 6. postali sastavni delovi zakona i molim vas da se baš ne interpretiramo proceduru tako da se baš sve može i da predlažemo ponovno razmatranje amandmana koji su usvojeni. Postoje granice koje se ne prelaze kada je u pitanju vladavina prava i kada je u pitanju poštovanje procedure. Usvojeni amandmani na čl. 1. i 6, što se iz stenograma može zaključiti, postali su sastavni delovi Predloga zakona. Ti amandmani više ne postoje. To je činjenica koja je proizvela problem za ovaj član 9, koji ja predlažem da se briše, zbog toga što se član 9. poziva na prethodne članove i zbog toga što nevoljnošću da se čujemo, sada svi imamo mnogo veći problem nego što je to bilo na početku i u osnovnom tekstu zakona. Način na koji bez temeljitosti smo prošli proceduru, kada amandmani postaju sastavni delovi zakona, vraćaju me na moju argumentaciju o dobrim namerama. Etika, namera, ne može bez provere, u slučaju kada se opravdava dobrim namerama sprovođenje odluka. Sada imamo pred sobom situaciju vrlo ozbiljnog proceduralnog, na prvi pogled, ali u primeni ovog zakona videćemo svi vrlo ozbiljne činjenice da ovaj zakon i neće moći biti primenjen. Tako da, kao što vam nije svako neprijatelj ko vam saopštava istinu u obliku svog stava, ne mislim kad kažem vama ni na koga lično, kazaću bezlično, kao što nije neprijateljski kada se nekome saopšti istina, tako je jednako prijateljski uložiti napor da se pažljivo sasluša. Ako se daju opaske, komentari ili argumentacija sa stanovišta želje da proceduralno poštujemo pravila i da odustanemo od toga da se zakon može malo kršiti, da se procedura može malo kršiti, ali nećemo puno na časnu reč. Sada imamo mnogo veći problem nego što smo ga imali na početku. Ostajem kod predloga da se član 9. briše.
Hvala. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne)
Da, ostala sam u sistemu ali ćutim.
Samo se prijavite.
Prijavljena sam i ostala sam u sistemu, niste isključili mikrofon.
Morate ponovo, pošto vas nema u sistemu. Izvolite.
Član 10. je član na koji sam takođe podnela amandman i sadržaj amandmana je da se član 10. briše, a razlozi su sledeći, i samo čitanje stavova biće jasno da postoje opravdani razlozi da ovaj član ne postoji, kao što postoje opravdani razlozi i da ovakav zakon ne postoji u pravnom sistemu Srbije, proizvodiće samo štetu. I u osnovnom tekstu i u ovom promenjenom tekstu, kada su dva člana ključna postala, amandmanima koji su postali sastavni deo, praktično učinili nemoguću primenu zakona. Član 10. glasi: "Na preuzimanje se ne plaća porez na prenos apsolutnih prava." Saglasno članu 6. stav 1. tačka 1) Zakona o PDV, preuzimanjem se ne smatra promet dobara i usluga, banka prenosilac saglasno članu 32. stav 3. pomenutog zakona nema obavezu da izvrši ispravku odbitka prethodnog poreza. Saglasno članu 21. stav 1. tačka 13) Zakona o porezima na imovinu, na iznos stečen po osnovu pružanja finansijske podrške za preuzimanje u skladu sa ovim zakonom, ne plaća se porez na nasleđe i poklon. Zašto je potrebno da se ovaj član briše? Iz istih razloga iz kojih sam predložila brisanje svakog člana kojim se neki zakoni, ovi zakoni ovim zakonom definišu da važe, a neki se definišu da ne važe. To može u slučaju akta koji doše pred Skupštinu i odnosi se na jednu banku, kako sam i rekla nekoliko puta u početku ili u dva akta, ako se odnosi na dve banke, što manje akata koji bi se odnosili na banke, ali ne može u okviru zakona koji bi trebao, ukoliko bude opet amandman koji se odnosi na produžetak, na oročenost, usvojen i postao sastavni deo zakona, imaćete da se ovim zakonom do 31. decembra 2014. godine neki izuzimaju, a neki ne, tako da ostajem kod predloga da se član 10. briše.
na član 11. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Gordana Čomić, zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik i zajedno narodni poslanici Gorica Gajić i Milan Lapčević. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa ustavnim i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Član 11. ima dva stava i glasi, u prvom stavu – izvor sredstava finansijske podrške banci preuzimaocu su sredstva agencije. U drugom stavu kaže – Republika Srbija će ukoliko se za to ukaže potreba, agenciji nadoknaditi sredstva iz stava 1. ovog člana. Po kojim kriterijumima? Ko će to odlučiti, koliko sredstava? Član 11. da je sve ostalo u redu u ovom zakonu i da nema člana zakona koji stavlja van snage druge zakone i da nema netom usvojene amandmane koji su postali sastavni delovi zakona. Ovako koncipiran član 11. ne bi smeo da postoji ni u jednom zakonu koji se tiče finansijskih tržišta. Dakle, ponavljam, drugi stav glasi – da će Republika Srbija, ukoliko se za to ukaže potreba, agenciji nadoknaditi sredstva iz stava 1. ovog člana. Radi se o raspolaganju javnih finansija i imati stav da može da se ukaže potreba ili da se ne ukaže bez kriterijuma, bez obrazloženja potreba, bez toga ko će ceniti potrebu da li se ukazala i kolika je i ne karikiram, jer ovaj član tačno tako izgleda i u nekom potpuno, od svih nas prihvaćenom načinu na koji se jedinstvena metodološka pravila, ovi zakoni u Skupštini moraju razmatrati i sam predlagač ne bi smeo da stavi ovakve izraze u drugi stav zakona, tako da ostajem kod stava, da se član 11. briše.
Reč ima narodni poslanik Milan Lapčević.
Mi smo na sličan način tretirali član 11. a podsetiću vas da se radi o članu koji definiše da izvori sredstava finansijske podrške banci preuzimaju se od sredstva agencija, a da Republika Srbija, ukoliko se ukaže potreba, može nadoknaditi sredstva agenciji za radnje koje su pomenute u članu 1. Dakle, mi razumemo da se u određenom trenutku ukaže potreba da se interveniše i da spreči dalje štete zbog propasti određene banke, ali ministar Dinkić je ovde, barem što se ovog člana tiče prilično kontradiktoran. Pričao nam je kako je prethodna Vlada maja meseca upumpala 130 miliona evra u "Novu Agrobanku", koja je već imala kontaminirana sredstva, koja nisu mogla da budu potpuno pokrivena i ta sredstva su takođe otišla u nepovrat, a sadaidemo u priču preuzimanja određenih banaka gde će sredstva dati Republika Srbija, procenjena sredstva koja se, kaže se u ovom zakonu procenjena na oko 250 miliona evra, s tim što nemamo precizan podatak koliko je to tačno, a to može da se izračuna. Osnovno pitanje je, po kom osnovu će se ta sredstva dati i za koje namene? Ako smo govorili da su bespredmetno data ta sredstva, 130 miliona evra, bez kriterijuma od pre nekoliko meseci, kako sada na isti način tretiramo ovo kroz zakon i obezvređujemo mnogo više para i da li ćemo opet doći u situaciju da i ta sredstva propadnu? Koja je vrsta kontrole da mi možemo da budemo sigurni da će upumpana sredstva potpuno ozdraviti ovu banku, ili bilo koje, mislim na one koje preuzimamo. Zaista, za nas je nedopustivo da se na taj način odnosimo prema sredstvima građana, moramo tačno da znamo po kom osnovu će se dati novac. Član 12. kaže da će tretman ovih finansijskih sredstava biti kao, u smislu zakona kojim se uređuje kontrola državne pomoći, kao i u slučaju otklanjanja opasnosti nastalih od štete u vanrednim situacijama. Tamo ima kriterijuma i tačno se zna kada može da se da. Ovde tih kriterijuma nema. Mislim da mora da postoji bliže razrađena materija na koji način će se ta sredstva davati, za koje potrebe, i ne dopustivo je da se građanima Srbije nameće namet svaki put kada neko napravi skandalozne greške ili ispumpa i opljačka novac iz određenih banaka, da ne postoji mehanizam na koji način će se taj novac povratiti. Mislim da pored krivičnih odgovornosti koje moraju da slede u ovom slučaju i slučajevima koji će verovatno naknadno nastupiti, a u vezi sa ovim zakonom, mislim da mora da se vodi računa i o tome kolika je aktiva tih banaka, kako će se taj novac tretirati, kao i imovina onih ljudi koji su direktno učestvovali u ovom finansijskom skandalu. Mora da postoji mehanizam da se ta imovina konfiskuje i da to bude predmet vraćanja nazad u budžet.
Reč ima ministar Dinkić.
Pokušaću ponovo da objasnim zašto se tačno koristi ova finansijska podrška i zašto ne može da se zna tačno koji iznos. Zato što se on određuje na dan preuzimanja. Mi smo imali poslednji podatak da je iznos osiguranih depozita u "Novoj Agrobanci" 250 miliona evra. Pre tri meseca to je bilo 287 miliona evra, to stalno pada, baš zato što je banka u problemu i problem je u tome, tek ćemo sutra znati koji je presek stanja, Vlada će doneti sutra ujutru na sednici odluku o prebacivanju, ako Narodna skupština usvoji ovaj zakon, o prebacivanju depozita "Nove Agrobanke" u Poštansku štedionicu i koliko bude bilo na sutrašnji dan, odnosno na kraju današnje radnog dana osiguranih depozita u "Novoj Agrobanci", za taj iznos Agencija za osiguranje depozita preneće Poštanskoj štedionici gotovinu da bi 100% pokrila kompletne osigurane depozite. Što se tiče neosiguranih depozita, već sam rekao kako se oni pokrivaju. Generalno, za neke ne daj bože buduće slučajeve, kod problematičnih državnih banaka, formula je sledeća, osigurani depoziti plus neosigurani depoziti, minus kvalitetna aktiva, jednako je iznos finansijske podrške Dakle, ono što država garantuje, do 50.000 evra plus, ako država smatra da to treba da uradi, ono što su neosigurani depoziti, minus eventualno ako postoji kvalitetna aktiva, a to su naplativa potraživanja. Razlika je iznos finansijske podrške koju treba dati. U slučaju "Nove Agrobanke" i u slučaju eventualno "Razvojne banke Vojvodine", mada, već smo videli da to neće biti potrebno zbog odluke Pokrajinske skupštine, mi smo planirali da sada u ovom trenutku, a to je kraj oktobra 2012. godine, pokrijemo i osigurane i neosigurane depozite, odnosno da prebacimo i jedne i druge na banku primaoca. U budućnosti, pošto smo sada upozorili, mi bismo samo parcijalno intervenisali i ne bi pokrivali neosigurane depozite. Sada smo želeli da to učinimo u ovom slučaju, da bi imali isti kriterijum i istu ponudu i ka "Novoj Agrobanci" i ka "Razvojnoj banci Vojvodine", pošto "Razvojna banka Vojvodine" ne želi da prihvati, odnosno Pokrajina kao većinski akcionar taj način spašavanja depozita. Ako bi oni dospeli u probleme za nekoliko meseci ili za godinu dana mi ne bismo pokrivali neosigurane depozite, nego samo bi prebacili osigurane depozite za koje Republika garantuje. To je u skladu sa onim što je neko od vas govorio. Pokrajina bi u tom slučaju, ukoliko bi želela da spasi neosigurane depozite, morala dodatno da se zaduži. Nisam ovde uzalud upozoravao da ne želim da građani Srbije snose trošak za nešto za šta nisu odgovorni. Ono što mi garantujemo kao Republika, osigurani depoziti, to ćemo pokriti. Evo, to je pokušaj da objasnim zašto ne znamo tačnu cifru. Momenat preseka je kraj današnjeg radnog dana, odnosno dan koji prethodi zaključivanju ugovora o prenosu. Videćemo tačno koja je cifra sutra. Kada bude sednica Vlade mi ćemo objaviti u javnosti koliko smo prebacili gotovine iz Agencije za osiguranje depozita plus ovi neosigurani depoziti, o čemu sam govorio.
Hvala. Gospodin Milan Lapčević, replika.
Evo samo jedno kratko potpitanje. Malopre u toku rasprave ste pomenuli više puta da nije pošteno i da nema razloga da svi građani Srbije trpe štetu zbog toga što će eventualno, ukoliko se desi hipotetička situacija, da i "Razvojna banka Vojvodine" propadne, da trpe štetu da budžet Republike Srbije pokriva nešto što nije odgovornost države Srbije. Ukoliko se to desi, ne daj bože, valjda se neće desiti, ja još jednom vraćam na priču da zbog ovakve situacije i zbog tvrdoglave politike, koju vodi rukovodstvo AP Vojvodine, treba da se nađe mehanizam kako će sredstva budžeta Vojvodine garantovati za to, a ne sredstva budžeta Republike Srbije. Može da se nađe mehanizam i kroz budžet. Na kraju krajeva, definisano je Ustavom da 7% od budžeta Republike Srbije pripada AP Vojvodini. Neka tim sredstvima budžeta AP Vojvodine se garantuju ulozi u "Razvojnoj banci Vojvodine". Ako već žele da se hazaderski ponašaju, da se kockaju, neka garantuju onda to sa sredstvima koja su namenjena AP Vojvodini.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Đorđe Stojšić. Izvolite.
Hteo sam da postavim pitanje vezano za osiguranje depozita i Agenciju, ali dobili smo, manje-više, odgovor. Hteo bih da se osvrnem i na to što se diskusija o zakonu koji se tiče finansijskog sektora, manje-više pretvorio u diskusiju o tome da li Vojvodina uopšte treba da ima razvojnu banku ili ne treba, tako da zaista ne vidim razlog kolega iz nekih drugih stranaka da se konstantno vraćamo na to da li Vojvodina treba da ima razvojnu banku i da li je rukovodstvo vojvođansko mudri ili nije. Takođe, mislim da je vrlo nekorektno da se cela Skupština Vojvodine, koja je donela tu odluku, da se banka dokapitalizuje, nazivaju kockari, narkomani itd. Mislim da to iz više razloga ne bi trebalo da se čini. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Član 11. je član kojim se uzima novac građana Srbije. Ne postoji način da se tvrdi da to nije tako. Razlog zbog kojih mi smatramo da taj član ne sme da postoji je što Narodna skupština zakonom daje ovlašćenja Vladi da nas do 31. decembra ne pita ništa o tome da li se potreba ukazala da se daje novac Agenciji ili ne. To je ključna razlika u mom gledanju na vaša rešenja i u pokušaju da se ovakav član odbrani time da vi tvrdite da ćete poslovati kako treba i da će ta potreba biti opravdana. Tako ne funkcioniše odnos Skupštine i Vlade, nego Skupština ima uvid u to da li se ukazala potreba ili se nije ukazala potreba. Dodatnu argumentaciju kažete da je greška što Skupština nije imala uvid. Tu grešku, što Skupština u maju mesecu nije imala uvid, ispravljate predlogom da i na dalje Skupština nema uvid zakonom. To je stav 2, da će Republika Srbija, ukoliko se za to ukaže potreba, Agenciji nadoknaditi sredstava iz stava 1. ovog člana. To je problem sa celim duhom zakona, da se Skupština zakonom odriče svojih ovlašćenja. Nema nikakav problem da se donese akt koji se odnosi na tu i tu banku i onda smo svi mirni i da će biti kontrole. Najlepše od svega, to je dobro za Vladu Republike Srbije, to je dobro za ministra finansija. Ovako niste bez ikakve sumnje ovim članom pokazali da zaista smatrate da će javnim finansijama biti upravljano bolje ili da će biti upravljano onako kako po namerama tvrdite da hoće. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Dinkić. Izvolite.
Postoji Zakon o Agenciji za osiguranje depozita, koji kaže da, ukoliko nastane šteta, država garantuje do visine od 50.000 evra za štedne uloge i da se taj novac isplaćuje iz sredstava Agencije za osiguranje depozita. Kaže, takođe, da ukoliko Agencija nema dovoljno novca da isplati sve osigurane depozite, predviđa neka četiri različita izvora za pokrivanje tog gepa. To je ništa drugo nego ovo što piše ovde. Dakle, bez da se pita unapred Skupština za saglasnost u takvim situacijama od bankrota, zbog sprečavanja moralnog hazarda, rizika, panike, država, odnosno Vlada mora da isplati promptno, u roku od 30 dana sve osigurane depozite, bez obzira koji izvor koristi. Svi izvori budžeta se za to koriste, jer je to slučaj sprečavanje panike. To se mora uraditi u roku od 30 dana. Postoji rizik da u slučaju opstrukcije u zakazivanju sednica Skupštine to ne bi bilo moguće i zato ni u jednom zakonu o osiguranju depozita u čitavom svetu ne postoji opcija da u slučaju bankrota isplate osiguranih depozita treba da se posebno zakazuje sednica Skupštine, pa čak i ako nedostaju sredstva u Agenciji za osiguranje depozita. Upravo zato zakon koji ovo reguliše predviđa da se iz svih budžetskih izvora mora intervenisati, kako bi građani znali u svakom trenutku da do 50.000 evra mogu da budu mirni. Ko god je položio u pojedinačni ulog do 50.000 evra u bilo koju banku u Srbiji u svako doba dana i noći treba da zna da država za to garantuje i da mora da nadoknadi eventualnu štetu iz svih sredstava, uključujući i ova budžetska. Ovaj zakon samo suštinski konstatuje da postoji mogućnost da, ukoliko nema dovoljno sredstava u Fondu za osiguranje depozita, država mora intervenisati iz nekih od izvora koje propisuje Zakon o Agenciji za osiguranje depozita, a pre svega iz budžetskih sredstava, o čemu, naravno, naknadno se podnosi završni račun Skupštini Srbije.
Hvala. Gospođo Čomić, izvolite.
Sve ovo što je ministar rekao stoji da nema člana 3, na koji nije prihvaćen nijedan amandman, zbog toga što član 3. kaže: "Na preuzimanje, u skladu sa ovim zakonom, ne primenjuje se Zakon o Agenciji za osiguranje depozita i Zakon o osiguranju depozita". Član 11. u interpretaciji ministra podrazumeva primenu Zakona o Agenciji za osiguranje depozita. (Mlađan Dinkić, s mesta: Može oba.) Ne može oba, ministre. (Mlađan Dinkić, s mesta: Pa može.) Pa ne može ministre oba, da vi znate kada se ne primenjuje, a niko drugi da ne zna i da ne piše u zakonu. O tome vam govorim sve vreme. Vi ste članom 3. stavili van pravne snage Zakon o Agenciji za osiguranje depozita. Ja ću još jednom da pročitam – na preuzimanje u skladu sa ovim zakonom ne primenjuje se Zakon o Agenciji za osiguranje depozita, Zakon o osiguranju depozita. O tome vam pričam kada vam govorim, etika dobrih namera nije dosta. Uopšte ni jednog trenutka ne sumnjam da je većina koja će glasati i vi, imati dobre namere, ali to ovde ne piše. Ovde piše da će Republika Srbija, ukoliko za to ukaže potreba agenciji nadoknaditi sredstva. Agenciji koju je članom 3. stavila van snage. Ne može, malo mi važi Zakon o Agenciji za osiguranje depozita, malo ne važi. To je član 3. i član 4. Da li će to napraviti problem u slučaju "Nove Agrobanke" i ugovora koji ste spremili. To je na vama da podelite procenu sa nama. Naša je obaveza da ovaj zakon čitamo tako kako piše i da ako čujemo ministra finansija koji kaže – kada bude potreba da se primeni član 11, onda se neće primenjivati član 3. Ne može oba. Moraju istovremeno da budu na snazi član 11. i član 3. O tome smo razgovarali kada smo kazali – dajte nam akt koji se odnosi na "Agrobanku", dajte nam akt koji se odnosi na "Razvojnu banku", dajte nam akt koji se odnosi na "Privrednu banku", dajte nam akti koji god hoćete. Imaćete sasvim pozitivan stav i neće biti dileme. Ovako ćemo imati akt kojim je Skupština prenela svoja ovlašćenja na Vladu, u kojoj su dva člana koja istovremeno važe, a ne mogu istovremeno da važe. U kojoj će neko ukoliko se ukaže potreba, kazati – sad važi Zakon o osiguranju depozita, a ne važi član 3. Problem je što pažljivim čitanjem je sasvim jasno da ćete se morati složiti sa mnom. Zahvaljujem.
Reč ima ministar Mlađan Dinkić.
U psihologiji je poznato da ljudi kada nešto govore, često sebe projektuju. Vi ste toliko puta u ova tri dana pomenuli tu etiku dobrih namera, da je meni potpuno jasno i ubedili ste me u potpunosti. Svaka vam čast, jer se to zapravo na vas odnosi. Vi projektujete sebe u gledanju drugih. Dakle, smatrate da ako vi u priči kažete da imate dobru nameru, a zapravo je nemate, da se to odnosi na drugog, u stvari projektujete ono što vi želite da kažete. Ako jasno čitate ovo što ste tri puta pročitali, biće vam jasno da član 3. kaže da ne preuzimanje uz Vladu sa ovim zakonom se ne primenjuje Zakon o Agenciji za osiguranje depozita, samo za preuzimanje. Drugim rečima, ovaj član ne isključuje u potpunosti Zakon o Agenciji za osiguranje depozita i Zakon osiguranja depozita, već samo njegove odredbe koje se odnose na preuzimanje. To smo objasnili više puta, zbog brze procedure, zbog potrebne hitne probne reakcije. Drugim rečima sve ostale odredbe Zakona o osiguranju depozita se prebacuju uključujući i obavezu države da isplati osigurane depozite. Toliko gospođo o vašoj etici dobrih namera.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Znam da vam izgleda jako dugo kada pričam, ali ja sam prvi put danas govorila o etici dobrih namera. Očigledno je pogodilo. Tri dana je tri dana, a jedan dan je jedan dan. Pitanje toga, što ja volim kada neko tačno zna šta razume, šta ne razumem i kakve imam psihološke osobine. Meni se to sviđa, pošto je to zabavno u tekstu. Vrlo ozbiljnu stvar je ministar finansija podelio sa nama ovde. Rekao je da ovaj zakon ne isključuje Zakon o osiguranju depozita. Član 3, u celini, dodaje – ne isključuje u celini. Član 3. Zakona glasi – na preuzimanje u skladu sa ovim zakonom ne primenjuju se Zakon o Agenciji za osiguranje depozita, "Službeni glasnik RS" broj 61/05, 116/08 i 91/10. Ovu oznaku nisam čitala u citiranju članova u pokušaja da ne smaram i da svima ne izgleda da govorim suviše dugo. Kada se ovako napiše u članu zakona to je ceo zakon. Ponavljam vam, nemam problema sa vašim dobrim namerama. Imam problem ako hoćete da svoju etiku dobrih namera predstavite kao činjenice, u članu 3. koji je prošao raspravu, ceo se Zakon o osiguranju depozita u Agenciji, stavlja van snage. U raspravi u amandmanima na član 11. ministar finansija kaže – ne isključuje se ceo zakon. Ne može oba. Ili se isključuje, onda ne može da stoji član 3. kako je prošao raspravu. Ili se ne isključuje i onda mora biti navedeno koji se članovi primenjuju. Svaki pokušaj u komunikaciji, kojim se želi diskvalifikovati i omalovažiti sagovornik, uspeva ako vam to sagovornik dopušta. Meni je drago da vi smatrate da sam vam ja problem. Meni je drago da je ministru finansija u slici, da je način na koji ja posmatram stvari, problem. Bilo bi mi drago da je to istina, zato što bi Srbija imala manje problema. Problem je što u članu 3. imate van snage stavljanje celog zakona, u članu 11. daćete neki novac na osnovu tog zakona.
Gospođo Čomić, pola minuta vam oduzimam od poslaničke grupe, tako da znate pošto ste prekoračili vreme. Reč ima narodni poslanik Dragan Tomić. Osnov za javljanje je po amandmanu. Izvolite.
Ja sam se trudio da se ne javljam za reč računajući da ta etika dobrih namera, o kojoj se ovde na kraju govori, pa me ona i motivisala. Da i ja nešto kažem oko toga. Mi kao da smo zaboravili zašto se ovaj zakon donosi i zašto mi juče i danas sedimo ovde. Nestalo je 600 miliona para u Srbiji, preko 150 hiljada ljudi ne zna šta će u ponedeljak, a nama se ovde drži ceo dan monolog o nekoj etici dobrih namera. Čak sam čuo pre podne i razne termine, srećni smo što su našli nekakvu sitnu grešku. Niste valjda srećni što je nestalo 600 miliona, pa tamo 100 ljudi ne može da se snađe gde da nađe te pare. Ne mogu da shvatim da nemamo toliko morala i da danas budemo bar malo uzdržani oko stvari koja je jako bitna. Mi u ponedeljak treba da izađemo pred narod sa rešenjem. Od Vlade se traži rešenje. Nije ova vlada napravila grešku. Priča se oko toga – zašto ništa nije rađeno oko "Agrobanke". Dve godine ni jedna kontrola nije ušla u "Agrobanku". Stoji jasan podatak i svi ga dobro znaju, da je prethodni predsednik Izvršnog odbora banke pisao i dao ljudima u Vladi šta da rade. Ima veze i te kako. Verovatno čovek to nije ni smeo da radi. Neko drugi je vodio banku. Danas ovde govorimo o etici dobrih namera. Znači, državne pare, pare poreskih obveznika ove Srbije, se stavljaju u poziciju, ne poboljšanja života većspasavanja dela ekonomije, a mi govorimo o filozofskim terminima etike dobrih namera. Kao da ova vlada, ova parlamentarna većina nema dobru nameru. Naša sramota zbog onoga što se ovde dešavalo ovih dana. Sramota nas je zbog ovoga što se desilo ovoj Srbiji, što nismo bili u prilici da ovo sprečimo. Bar dozvolite da izglasamo ovo i da građani od ponedeljka, odnosno da Vlada sutra, a mi od ponedeljka budemo mirni. Nije ništa smešno gospođo Čomić, vrlo ste cinični ceo dan. Pokušavate da promenite temu, da se zaboravi da se ovde ne radi o 600 miliona evra koji su nestali. Pričate o etici dobrih namera. Ovde nema etike dobrih namera. Ima potrebe da zlurado baštinite ovaj trenutak u kome se nalazimo. To nema smisla. Zahvaljujem.
Hvala. Gospođo Čomić, izvolite.
Zahvaljujem. Replika, s obzirom da predsedavajuća nije reagovala. Zahvaljujem se kolegi Draganu Tomiću što mi je omogućio pravo na repliku, iz prostog razloga što vas niko ne sprečava da glasate za zakon u predloženom tekstu ili sa podnetim amandmanima. Ono što je obaveza svakog poslanika koji ima ličnu odgovornost je da upozori sve nas da će ovaj zakon biti donet sa kontradiktornim članovima, da je postao sastavni deo zakona amandman u kojem se dopisuju reči "Autonomna pokrajina Vojvodina", koji je izostavljen amandmanom na član 6. i da se više nigde kroz članove zakona ne spominje ono što je sada postalo sastavni deo zakona. Razumem vašu strast i želju da ono što je predloženo izgleda bolje nego što jeste, i ja bih volela da izgleda bolje nego što jeste, ali ne izgleda. Član 11. koji je bio u pretresu, ministar finansija kaže – za njega se ne isključuje Zakon o Agenciji za osiguranje depozita. Član 3. istog ovog zakona o kojem raspravljamo stavlja van snage ceo zakon navođenjem "Službenog glasnika" u kojem je izašao nakon izmena i dopuna. Sva politička strast, netrpeljivost, jake reči, ne mogu to da promene, ne mogu da promene činjenicu da u članu 11. piše da se može ukazati potreba da se primeni zakon koji je prethodnim članom zakona isključen iz pravnog sistema.
Hvala. Reč ima ministar Dinkić. Izvolite.
Pošto ste vrlo uporni u citiranju nekih neistina, ponovo ponavljam, iz člana 3. je jasno da se zakon, deo Zakona o Agenciji za osiguranje depozita, koji se odnosi na preuzimanje, isključuje ovim zakonom, ali ne i drugi članovi Zakona o Agenciji za osiguranje depozita. To je jedna stvar. Druga stvar, meni je potpuno jasno da su vas poslali ovde da branite nešto što je neodbranjivo, jer vaša stranka je direktno kriva za propast obe ove banke i za štetu od 600 miliona evra koje građani Srbije treba da plate. Ako govorimo, kako vi kažete, o etici dobrih namera, da li je dobra namera to da vaša politička opcija zaduži Republiku Srbiju za 150 miliona evra u prethodnom periodu da bi sanirala političke dubioze ljudi koji su vodili "Razvojnu banku Vojvodine" i za 100 miliona evra za dubioze "Nove Agrobanke"? Da li je politika dobrih namera i da li vi takve ljude štitite, koji posle svega toga samo zato što se zbog političke kampanje nije pričalo o "Razvojnoj banci Vojvodine" se drznu da plate pola miliona evra konsultantskoj kući Nikezićevoj CES Mekon, čiji je sin bio državni sekretar u Ministarstvu finansija, a otac premijer zadužen za stabilnost finansijskog sistem? Prošlog meseca je plaćena poslednja rata od pola miliona evra. Zar ti velikani srpskog bankarstva, koji rade u AP Vojvodina nisu mogli da nađu neku drugu konsultantsku kuću ako su želeli da prave program oporavka banke? Zar je pola miliona trebalo dati CES Mekonu, bez obzira što je taj isti Nikezić bio predsednik države u "Agrobanci", u momentu kada je ona napravila gubitak od 300 miliona evra, što taj isti CES Mekon ima člana upravnog odbora u "Privrednoj banci Beograd" i vi to branite? Sramota. Nemojte da branite ljude koji su iz vaše političke opcije samo zato što su iz vaše političke opcije. Kažite za kriminalca da je kriminalac, za onoga ko je uništio ove banke da je uništitelj, a branite one ljude koji su pošteni kod vas. Pravite selekciju, odvojite žito od kukolja. Nemojte meni o politici dobrih namera. Kakve su dobre namere da ste ćutali pred izbore o svemu ovome, oni koji su to vodili, vi sigurno ne? Vi niste bankar i vas su ovde isturili da pričate, što kažete, da zamenjujete CES ceo dan, da pričate levo-desno, gore-dole, a u stvari ne znate mnogo o ovom slučaju i niste odgovorni za ovaj slučaj, niste direktno. Jeste vaša politička stranka direktno odgovorna, jer je u oba ova slučaja uplela duboko svoje prste. Pominjete nam neko pravo AP Vojvodine, na samostalno odlučivanje o raspolaganju novcima građana cele Srbije samo da bi se prikrio kriminal u tome kako su trošeni ti novci cele Srbije u "Razvojnoj banci Vojvodine", jer je lakše da se to prikrije ako se zatrpa novim dokapitalizacijama. Dokle više? U prethodne dve godine 150 miliona, još 150 miliona evra u naredne dve godine. Zar je bilo normalno i da li je to etika dobrih namera o kojoj vi stalno pričate već tri dana da se pred izbore, umesto da se reši problem i sa "Agrobankom" i sa "Razvojnom bankom Vojvodine" to prećuti? Mislite da Pajtić nije znao za ovu dubiozu? Zar mislite da ljudi iz vaše stranke to nisu znali, možda ne vi, i nije ih bilo sramota da u jednoj dubioznoj banci, gde građanima daju kamatu od 6% godišnje da bi ih privukli da u nju stave novac, vaša stranka uzme preko tri miliona evra direktno za predizbornu kampanju? To ste javno deklarisali. Ovo je sramota što ste napravili. Rekao sam vam pre dva dana – pametnije bi vam bilo da ćutite o ovome, a ne da govorite o nekoj etici dobrih namera. Vi niste lično odgovorni, gospođo Čomić, ali odgovornost za ovo mora do kraja da se istera. U slučaju "Agrobanke" bilo je puno grešaka u privatnom sektoru i grešaka države, grešaka u Centralnoj banci. Ovde, ovo je isključivo politička greška vaše stranke, jer su svi od reda rukovodioci postavljani po nalogu vas koji ste na vlasti u AP. Nemojte da pričate o pravima Vojvodine. Pričajte o uzurpiranju tih prava u ime vaše stranke, ali nemojte da pravite štetu za državu koja se meri u stotinama miliona evra. To je neodgovorno. Hvala.
Hvala. Gospođo Čomić, izvolite.
Zahvaljujem se ministru finansija na netraženim savetima šta ja treba da radim ili ne treba da radim. Smatram i ličnim pristojnost u ponašanju, ućutkivanje narodnih poslanika, ali čovek je stil. Svojim govorom svako najviše o sebi govori. Lepo je pokušati i imati tehnike i veštine i znanje i jakim rečima, strasnim stavom, pokušati prebaciti temu sa onog što je vrlo jednostavno pitanje – koji članovi Zakona o Agenciji za osiguranje depozita ne važe, a koji važe? U članu 3. kaže se – na preuzimanje u skladu sa ovim zakonom ne primenjuje se Zakon o Agenciji za osiguranje depozita. Svaki pokušaj da se bilo kojom drugom temom prikrije da je sastavni deo ovog zakona postao amandman kojim je dodato "AP Vojvodina", da je u članu 6. izostavljeno to kod istog, a potreba je ista i da imamo član 11. koji će davati finansije kada se ukaže potreba. Svaka vrsta bilo koje priče za koju sam rada, vrlo rada, i o tome ko je čiji kadar i šta se sve dešavalo, ali onda kada donesete zakon o tome. Moja je obaveza ovde da čitam zakon, da znam zakone koji su vezani za zakon i da komentarišem u skladu sa onim što mislim da će biti najveća korist za Republiku Srbiju. Nema razloga da se jedite toliko. Narodna skupština ima ovu sednicu zato da bi se razmatrali i pretresali predlozi zakona. Ne verujem da bi ikome, bio vlast ili opozicija, prijalo da smatra da u Narodnoj skupštini niko ne treba da koristi svoje pravo na reč ili da argumentuje ono što misli.
Isteklo vam je vreme. Povreda Poslovnika, Neđo Jovanović.
Nije povreda Poslovnika, nego po amandmanu.
Izvinjavam se. Mislila sam da je povreda Poslovnika. Pre vas se prijavio narodni poslanik Srđan Miković.
Mislim da svaki od narodnih poslanika ima ovu knjigu i u toj zbirci propisa… (Predsedavajuća: Gospodine Mikoviću, zamolila bihvas da se vratimo na temu i da pričamo o tački dnevnog reda. Ne morate sada da držite i molim vas o amandmanu da pričate.) Da, govoriću o temi i o amandmanu. Upravo zbog toga i pričam o tom amandmanu, alimoram da dam uvod. U toj knjizi na kraju postoje jedinstvena metodološka pravila za izradu propisa gde kada pogledate čl. 12, 13. i 14. tu se definiše šta propis treba da sadrži, u završni deo propisa, treba da ima prelazne i završne odredbe. Upravo tu treba da stoji informacija o propisima koji se stavljaju van snage, stupanjem na snagu novog propisa i o tome kada novi propis stupa na snagu. Mislim da je sada svima jasno zašto sam se pozvao na jedinstvena metodološka pravila, jer da su u celosti primenjene jedinstvena metodološka pravila u predlaganju ovog zakona, ne bi prvo došli u situaciju da član 3. Predloga zakona definiše ove stvari na početku, a da to nemamo na samom kraju Predloga zakona. Time dolazimo u kontradiktornost u vezi člana 11, i sad dolazim na amandman, u vezi člana 11. da li nešto važi ili nešto ne važi. Između ostalog, sam član 3. Predloga zakona govori o preuzimanju u skladu sa ovim zakonom. Sada čitam naslov – Predlog zakona o preuzimanju imovine i obaveza određenih banaka. Znači, ovaj zakon koji imamo kao predlog pred nama se odnosi na preuzimanje imovine i obaveza određenih banaka. Na preuzimanje se odnosi ceo tekst Predloga zakona od člana 1. do člana 17. Na to preuzimanje kažemo – ne primenjuje se Zakon o Agenciji osiguranje depozita i Zakon za osiguranje depozita, a u članu 11. imamo pozivanje na to. U tom smislu apsolutno podržavam diskusiju gospođe Čomić, da su to neke stvari koje trebamo razjasniti. S obzirom da sam i pokušavao da u dosadašnjem toku diskusije, i ne samo ovde nego i tokom rada na odborima, da ukažem na određene nejasnoće i neusaglašenosti samog Predloga zakona sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Smatram da sam u mom nastupanju u dosadašnjem radu Narodne skupštine pokušao da stignemo do takvog rešenja koje bi ove očigledne nejasnoće i greške koje će danas-sutra dovesti do toga da nam sam zakon ne bude u skladu Ustavom, da se u hodu reši. To nije rešeno. Određeni amandmani su postali sastavni deo teksta Predloga zakona. Ne znam kako sada isplivati iz problema.
Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović. (Odustajete.) Reč ima Predrag Marković. Izvolite.
Hvala vam gospođo potpredsednice. U slučaju probijanja vremena, koristiću vreme poslaničke grupe. Ne sumnjam u dobre namere svih predlagača amandmana. To su sigurno dobre namere. Ali, ovde ne možemo da govorimo ni o čijim dobrim namerama, već govorimo o zakonu. Zakonom rešavamo problem koji je nastao nepoštovanjem zakona. Konstatovali smo već u prethodnim diskusijama da se Skupština ovde nalazi u specifičnom položaju, da niko ne sme da bude advokat neke banke, jer ovde odlučujemo kao predstavnici vlasništva, u stvari, jer smo mi najviši nivo i moramo da vodimo računa o obavezama prema građanima i deponentima, zbog toga što čitav niz mehanizama, a to su zakoni koji uopšte ne poznaju političke stranke, nego poznaju državne organe, oni nisu uspeli da zaštite deponente u prethodnom periodu zbog toga što su se predstavljali kao država. Zbog toga danas kao jedini predstavnici države moramo to da rešavamo zakonom i zbog toga je vrlo važno da insistiramo svi, a to smo radili i pre dva dana i danas, da se zbog ovakvog izuzetka, prvo, vremenski ograniči primena ovakvog zakona, drugo, da se ograniči samo na one banke gde država ima većinsko vlasništvo. Odbor je takve amandmane i predložio. Moram da podsetim da pošto zakoni ne poznaju stranke, ne poznaju vladajuće većine, ali svejedno, ko god je bio poslanik u prethodnom sazivu mora da oseća vrstu odgovornosti ni kriv ni dužan, jer je to u stvari to kolektivno telo koje po Ustavu član 97, upravo za sva ova pitanja je nadležno da uspostave zakone, da kontroliše, da vrši nadzor da ne bi došlo do nezakonitih radnji. Sada smo u situaciji da upravo ispravljamo kroz zakon nepoštovanje zakona i nužno je da je predlagač predložio i suspenziju određenih zakona zbog toga što su oni bili nedovoljni i zbog toga je nastao ovakav slučaj. Molim da svi imamo makar tu osnovnu vrstu poštenja i da shvatimo da moramo da se ponašamo odgovorno, jer je svako pojedinačno kao 250 deo ma koje skupštine, bilo one koja posao nije uradila, bilo one koja sada mora da uradi jer prvi put ima podatke, imamo ličnu odgovornost. Zbog toga ovaj amandman sigurno ne može biti prihvaćen. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović.
Zahvaljujem se predsedavajuća. Moje javljanje po amandmanu je istovremeno i jedna vrsta apela. Apel je da se kroz obrazlaganje amandmana istovremeno ne vrši zloupotreba, ili barem na granici zloupotreba daljeg toka rasprave, u smislu usvajanja svega onoga što je predmet i tačka dnevnog reda, a to je upravo ovaj zakon. Ne može se formalizmom i nametanjem formalizma dovesti u sumnju šta je cilj i šta je smisao ovog zakona. Cilj zakona je definisan i veoma jasan. Zakon je ograničenog vremenskog trajanja. Imajući u vidu nespornu činjenicu da onog trenutka kada sa banke prenosioca na banku ustupioca se prenese ono što se zakonom prenosi, a to je ono preuzimanje o kojem sve vreme ovde pričamo, zakon je i tada ispunio svoju svrhu, svoj cilj i prestao sa svojim pravnim režimom. Dakle, on sa svojim pravnim dejstvom više nema šta da traži u egzistenciji pravnog života. Prema tome, sve ovo što se danas ističe je potpuno nepotrebno, apsolutno je nepotrebno u smislu tumačenja na šta se odnosi činjenica ili termin preuzimanja. Apsolutno nije tačno da se suspenduje Zakon o Agenciji osiguranja depozita. Ne suspenduje se, već ostaje na snazi, ostaje u pravnom životu a ne odnosi se samo na jedan deo ovog zakona. Da građane ne bi dovodili u konfuziju sa činjenicama koje ne stoje, smatram da konačno treba preseći diskusiju i apelujem na sve dalje učesnike u diskusiji da se na ovaj način prema građanima više ne odnosimo, da konačno presečemo diskusiju po amandmanima, da shvatimo da je ovaj zakon isključivo iz nužde. Da nije bilo skandaloznih odluka o osnivanju "Nove Agrobanke", da nije bilo skandaloznih odluka koje se vezuju za samu "Agrobanku", ne bi bili u situaciji da donosimo ovaj i ovakav zakon. Istovremeno ova Skupština sigurno neće sebi dozvoliti takav luksuz da presedanima omogućavamo nešto što ne smemo raditi, a to je da suspendujemo zakone. Nismo suspendovali ni jedan zakon, ni Zakon o Agenciji za osiguranje depozita, ni Zakon o stečaju i likvidaciji banaka. Oni za građane Srbije ostaju na snazi, a ne primenjuju se samo na konkretnu situaciju i to je jedan jedini deo zakona koji se danas razmatra. Zahvaljujem vam se.
Na član 12. amandmane u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Gordana Čomić, zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik i zajedno narodni poslanici Gorica Gajić i Milan Lapčević. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima gospođa Čomić.
Zahvaljujem. Član 12. na koji sam predložila amandman se briše i ima samo jedan stav, koji glasi: "finansijska podrška koja se obezbeđuje na osnovu ovog zakona ima tretman dozvoljene državne pomoći u cilju otklanjanja opasnosti od nastanka štete u vanrednim situacijama, u smislu zakona kojim se uređuje kontrola državne pomoći." Zakon o državnoj pomoći je na određen način deo pravne tekovine i osim što u članu kažete da finansijska podrška, na osnovu ovog zakona, ima tretman dozvoljene državne pomoći, znači, kažete u zakonu da ona nije dozvoljena državna pomoć, samo ćemo je smatrati dozvoljenom državnom pomoći, a po kriterijumima da takva vrsta finansijske podrške u Zakonu o državnoj pomoći ne postoji. Kada govorim o tome da ovakav član zakona ne može da stoji, osim što je stavljen van snage i pročitajmo ponovo član 3. U članu 3. se jasno kaže – na preuzimanje u skladu sa ovim zakonom se ne primenjuju zakoni. Nemojte ili nemojmo da ostavljamo u zakonima volju predlagača zakona da tumači na koji način će primenjivati zakon ili ne. Moguće da se nekima od nas sad to sviđa, ali to jednostavno nije dobro pošto će naići neki, koji je moguće, da se istim tim nama, neće nikako dopasti. Ostajem kod predloga da se član 12. briše.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Miroslav Petković. Izvolite.
Gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, čuli smo, već u članu 12. ovog predloga zakona, ova finansijska podrška ima tretman dozvoljene državne pomoći. Upravo zbog toga što ima ovakav tretman, što se radi o državnoj pomoći, DSS je u nekoliko navrata, u prethodnom periodu, govorila o problemima u "Agrobanci", jer smo pretpostavili da će se nešto ovako dogoditi. Nije trebalo biti mnogo pametan. Jednostavno, podaci koje smo mogli da dobijemo na sajtovima i Narodne banke i nekih drugih institucija su jasno ukazivale u kom pravcu plovi ovaj brod. Gospodine Dinkiću rekli ste da je sistem zakazao. Slažem se, sistem nije bio dobar, ali siguran sam u to da su pojedinci u okviru tog sistema napravili taj problem. Da li su ti pojedinci prethodni ministar finansija, da li je to prethodni guverner Narodne banke, da li su to pripadnici ove ili one političke stranke? To mora da se utvrdi. Ne možemo da kažemo da sistem nije bio dobar, eto to se desilo da se ovaj problem premosti i da se sve ovo zaboravi. To je nedopustivo. Siguran sam da ćete vi sa vaše pozicije, a budite uvereni i da ćemo mi u Narodnoj skupštini zahtevati da se najoštrije kazne krivci zbog, pre svega, troška koji građani Srbije imaju zbog svega ovoga. Naš ovlašćeni predstavnik je u načelnoj raspravi dao najbolju formulaciju ovog zakona i da ona predstavlja jednu bombu u pravnom sistemu Republike Srbije. Upravo zbog toga što su suspendovani delovi pojedinih zakona. Niko nije rekao čitavi zakoni, ali veoma bitne odredbe koje jesu sklonjene u stranu da bi se ovaj zakon doneo. Suspendovana je uloga Narodne skupštine Republike Srbije. Kakva je naša kontrola u čitavom ovom procesu? Sve je to prebačeno na Vladu. U redu, vi ste spremni da preuzmete tu odgovornost, ali budite sigurni da ćemo pratiti šta ćete raditi. Predlagali smo da se putem "leks specijalisa" reši ovaj problem. Čuli smo argumentaciju zbog kratkoće vremena i rokova koji su potrebni da se sve to organizuje, ali to i dalje ne odlaže najveći problem ovog zakona, a to je da država dalje ima mogućnost da investira i ulaže sredstva u pojedine banke. Ono što je takođe veliki problem je što vi zakonom kojim rešavate problem "Agrobanke" garantujete i neosigurane depozite. Ko su ti ljudi, gospodine Dinkiću? Ko su privrednici? Koga ovaj zakon treba da zaštiti za taj iznos neosiguranih depozita? Podsećam vas da je na predlog DSS usvojen Zakon o osiguranju depozita. Da se gospodin Cvetković, predsednik tadašnje vlade, smejao, da su nas proglašavali paničarima, ne znam kakvim ljudima ovde, zašto predlažemo Zakon o osiguranju depozita da bi taj iznos bio povećan na 50 hiljada, čak je bio i veći nego što smo mi predlagali. Zahvaljujući tom zakonu možemo da kažemo da je svim građanima Republike Srbije, koji imaju štedne uloge u bankama, osigurano tih 50 hiljada evra za koje garantuje država. Privrednici bliski prethodnoj vlasti su potrošili stotine miliona evra zahvaljujući ovim operacijama koje su sproveli. Jasno se čulo da su ta sredstva mogla da se iskoriste na mnogo pametniji način, ako ništa drugo da ne ide na neka ulaganja, na neke virtuelne projekte kojima se bavila prethodna vlada. Mogli ste da popravite socijalni položaj svakog građanina ove zemlje, one ljude kojima je neophodno da prežive u ovom trenutku. Očigledno da je neko procenio da je bolje da se igra, zbog predizborne kampanje, sa par stotina miliona evra, da će večito biti na vlasti, da će sve to ispeglati kada ponovo bude zaseo u Nemanjinoj. Zašto se ovim principom nije rešavao stečaj privrednih subjekata? Koliko privrednih subjekata je propalo? Govorite prekjuče da je 500 ljudi izgubilo posao, ali da je sačuvano 300 radnih mesta. Šta je sa 300 hiljada radnih mesta onih ljudi koji su ostali bez posla u prethodnom periodu? Zašto nije neki privredni subjekat na ovaj način pomognut? Zašto država samo interveniše u ovakvim situacijama? Zašto je u pitanjuPoštanska štedionica, kada svi znamo da Poštanska štedionica nije klasična banka? Zbog onih 97% učešća države. Naravno, to je potpuno jasno, ali bojim se da će Poštanska štedionica vrlo brzo doći u probleme. Imao sam priliku da čitam stenogram sa jučerašnje sednice i vi ste zaista mnogo interesantnih stvari juče izneli. Tu ima takvih podataka, da je nama koji nismo baš znali sve te detalje, normalno je s obzirom da nismo bili u prilici da dođemo do njih, koji su zastrašujući. Šta su neki ljudi preuzeli na sebe? Koliko su bili smeli, hrabri, drski, bahati i zašto su sve to radili? Prilikom osnivanja "Nove Agrobanke", kada je formirana u maju korišćen je kapital od 135 miliona evra. Nadam se, gospodine Dinkiću, da će gospodin Vučić, gospodin Dačić, ljudi koji su zaduženi za to omogućiti da ti ljudi koji su za to krivi dobiju za to bar 135 godina samoće u narednom periodu, jer se pokazalo da nije prokleta avlija, nego ljudi, pojedinci. Hoćemo pojedinačnu odgovornost svakog od njih, nema zaštićenih. Prema tome, formirali ste Vladu, hoćete da vladate, rekli ste da imate dobre namere, rekli ste da znate da rešite ovaj problem, očekujem od vas da ovo uradite. Hvala vam.
Hvala. Samo da vas obavestim da je vama, kao šefu poslaničke grupe, ostalo dva minuta i 35 sekundi i od poslaničke grupe vam je ostalo tri minuta i 20 sekundi. Reč ima narodna poslanica Teodora Vlahović.
Danas ministar optužuje prethodne ministre. Nakon njega doći će novi ministar i optužiće njega. Ono što je bitno i zašto se javljam po ovom amandmanu, ne treba mi više vremena za ovaj zakon, jeste što je ovde u ovom članu stavljeno nešto bitno, a to je institut državne pomoći. Znači, treba sačuvati institut i institucije. Kada sačuvamo institute i institucije, onda ćemo mnogo lakše raditi i mnogo manje pojedinačnih problema ćemo imati. Ne treba zakonom isključivati iz sistema, odnosno odmah utvrditi šta je dozvoljena državna pomoć, jer od silnih izuzetaka, na kraju će se kontrola državne pomoći svesti samo na izuzetke. Ona više neće biti pravilo. Zato nije dobro da isključimo drugim zakonima.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić.
Poštovana predsedavajuća, poštovane dame i gospodo, poštovani građani Srbije, mi ovim zakonom zapravo rešavamo ne samo problem "Agrobanke" i "Razvojne banke Vojvodine", već pokušavamo da kažemo šta se desilo u toj "Agrobanci", pa čak i "Razvojnoj banci Vojvodine", a desila se jedna od najvećih pljački građana Srbije za sada, kako u "Agrobanci", tako i u "Razvojnoj banci Vojvodine". Dame i gospodo, o tome neću posebno govoriti jer sam o tome već govorio na sednici Narodne skupštine Republike Srbije kod izbora guvernera NBS. Ali, gospodo narodni poslanici i poštovani građani Republike Srbije, mi moramo pored ostalog doznati, prvo - kakva je uloga u toj neviđenoj pljački ili, citiram, neviđenom skandalu u novijoj istoriji Srbije, završen citat od gospodina ministra Dinkića od juče, bila bivšeg predsednika Vlade, gospodina Mirka Cvetkovića, koji je danas trebao biti ovde narodni poslanik, a njega nema? Pošto je on narodni poslanik u Skupštini Republike Srbije… (Predsedavajuća: Gospodine Atlagiću, molim vas, jako smo umorni, da se vratimo na temu da bismo završili. Hvala.) Izvinite, ovo je glavna tema i zakon se zbog toga donosi. Drugo, kakva je uloga u jednom od najvećih skandala u novijoj istoriji Srbije, kako ministar reče, bila narodnih poslanika kojih ima, sede ovde u Narodnoj skupštini, kao i ostalih političkih struktura, a to znači bivših ministara u bivšoj Vladi Republike Srbije? Treće, kakva je uloga u toj velikoj pljački bila bivšeg guvernera NBS, gospodina Dejana Šoškića i njegovih saradnika? (Predsedavajuća: Gospodine Atlagiću, moram da poštujem Poslovnik i molim vas narodne poslanike da poštujete Poslovnik. Dakle, vratimo se na temu, molim vas. Tema je amandman na član 12. Predloga zakona.) Koji govori o … (Predsedavajuća: Nećemo se vraćati na guvernera, nego se vratimo na amandman na član 12. Hvala vam.) Hvala vama, ali i vi svi drugi podržavate ovu pljačku, koji ne dozvoljavate ovde da kažemo ko je krivac. Gospodo iz DS, pozivam vas da osudite i vi da nam se pridružite ovde da danas čujem bar jednu rečenicu. Evo, izrecite tu rečenicu. Prema tome, ako mi date reč, nastaviću. Ako ne, hvala lepo.
Hvala. Idemo dalje. Na član 12. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima gospođa Čomić.
Član 13. uz dobacivanje sa strane narodnih poslanika koji me mole da ne govorim. Znate, ako imamo u sali Narodne skupštine molbu poslanika da se ne govori, imamo mnogo veći problem nego što je predlog zakona koji ima konfliktne članove u sebi. Ako imamo u Narodnoj skupštini nas koji misle – hajde da glasamo pa da idemo, imamo mnogo veći problem nego što je član 13. koji predlažem da se briše, i to u drugom stavu koji glasi – ako se u banci preuzimaocu, u kojoj Republika Srbija ima kontrolno učešće u periodu iz stava 1. ovog člana, pogorša finansijsko stanje, odnosno nastupi rizična likvidnost, Vlada na predlog te banke preduzima potrebne mere radi prevazilaženja tih problema. Šta će vam ovaj stav u zakonu koji vam omogućava da sve banke sa direktnim ili indirektnim učešćem Republike Srbije tretirate ovim zakonom? Šta će vam drugi stav člana 13. kojim stavljate u nadležnost nekoj banci koja je ostala u državnom vlasništvu pravo da vam se obraća na osnovu zakona? Ne može oba, ne možete i da imamo predlog zakona koji bi trebao da bude samo akt o jednoj banci i da imamo akt o jednoj banci koji bi bio predlog zakona. To je problem kroz koji se vrtimo uz, napominjem, ozbiljan problem koji je nastao danas kada su sastavni delovi zakona postali amandmani na član 1. i član 6. To nije samo proceduralno pitanje. Dakle, ostajem pri predlogu da se član 13. briše. Hvala.
Hvala. Poštovani narodni poslanici, podsetiću vas na odredbu člana 107. stav 1. Poslovnika – govornik na sednici Narodne skupštine je dužan da poštuje dostojanstvo Narodne skupštine, kako govornik, tako i ostali narodni poslanici. Molim vas, jako slabo ovde čujem, valjda zbog ove akustike ovde, tako da meni bar omogućite da mogu da pratim sednicu, bar budite kolegijalni. Hvala vam. Na član 14. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima gospođa Čomić.
Član 14. u suštini definiše na potpuno pravno nepromišljen način ono što bi trebalo da radi Skupština Srbije. U svom prvom stavu član 14. kaže – banka preuzimalac putem sredstava javnog informisanja obaveštava deponente, kao i poverioce i dužnike banke prenosioca, koje je preuzela putem ugovora o preuzimanju, o sprovedenom preuzimanju odmah nakon zaključenja ugovora o preuzimanju. Dakle, obrazloženje šta ovaj prvi stav člana 14. znači – da će, ukoliko sa sastavnim delovima, odnosno sa amandmanima koji su postali sastavni deo člana 1. i člana 6, ovaj zakon stupi na snagu, kako je predviđeno, banka na televiziji obavestiti deponente, poverioce, dužnike, poverioce kojima osporava pravo po Zakonu o obligacionim odnosima, i dužnike banke kojima neće moći možda da obezbedi sredstva, da je banka preuzeta. Odmah po zaključenju ugovora o preuzimanju banke koja učestvuje u preuzimanju, osim banke preuzimaoca, nad kojom Republika Srbija nema kontrolno učešće, obaveštavaju svoje akcionare o zaključenju ugovora o preuzimanju i njihovom pravu da zatraže otkup svojih akcija u skladu sa članom 8. stav 3. ovog zakona, a rok za akcionare, uz spominjanje nesaglasnosti akcija, je dat prekratak da bi se išta dogodilo. Ovaj član treba izostaviti iz ovog zakona i omogućiti da se u okviru zakona koji su na snazi sva prava stečena, bez obzira da li ste banka koja se preuzima ili banka koja preuzima, kao i prava poverioca, prava dužnika i prava akcionara ostanu na snazi, a nadam se da neće, najverovatnije će proizvesti sudske procese. Hvala.
Hvala. Na član 14. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović i Dejan Mihajlov. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Dejan Mihajlov.
Uvaženi ministre, dame i gospodo poslanici, ovo mi je poslednje javljanje po ovom zakonu i iskoristio bih priliku da pored ovog amandmana, kao predstavnik po ovom zakonu, kažem još koju reč o ostalim amandmanima i zaokružim prosto ovu temu za danas. Za razliku od nekih kolega, polazim od toga da svi mi u ovu skupštinu i ovaj dom dolazimo sa dobrim namerama, da uradimo nešto što je korisno za državu, dobro za državu, da uredimo ili rešimo neki problem. Mi u DSS smo prosto tako i doživeli ovaj zakon, kao način da se reši jedan od problema, premda smo predlagali da je mnogo bolje rešenje bilo ili da se po postojećem Zakonu o bankama izvrši pripajanje Poštanskoj štedionici "Agrobanke" ili da se donese "leks specijalis" koji bi važio samo za "Novu Agrobanku" i njegovo dejstvo bi se tu i završilo. Vlada i vladajuća većina u Skupštini je odlučila da ide sa jednim ovakvim predlogom zakona, koji po nama ima dosta mana i u tom cilju smo podneli devet amandmana, od kojih nijedan, nažalost, nije prihvaćen. Prosto to je jedan od razloga zbog kojih ne možemo da podržimo ovaj predlog zakona, ali očekujemo da se kroz ovaj predlog zakona reši pitanje "Nove Agrobanke" i "Agrobanke". Mi smo na problem "Agrobanke" upozoravali mnogo ranije i pri raspravi o rebalansu budžeta i prosto očekujemo da pojedinci koji su u okviru sistema zakazali budu ti koji će odgovarati i da ovo bude poslednja situacija u kojoj će država kroz svoje intervencije pokrivati milionske dugove koji su stvorili pojedinci gde će građani snositi odgovornost za one pojedince koji su u okviru sistema zakazali. Tako da očekujemo da ti pojedinci budu locirani i da oni u skladu sa zakonom ponesu svoj deo odgovornosti za ovu situaciju u kojoj se našla "Agrobanka" i vreme koje smo mi posvetili ovde i građani toj "Agrobanci". Da oni odgovaraju za te stotine ljudi koji će ostati bez posla nakon pripajanja "Agrobanke" Poštanskoj štedionici koji će ostati bez posla upravo zbog njihovog neodgovornog i bahatog prema svojim obavezama i prema poslu koji su obavljali i u okviru države i u okviru NBS, ministarstava kao i predstavnici države u organima same "Agrobanke" i "Nove Agrobanke". Takođe, mi smo protiv preteranog državnog internacionalizma i preteranih para koje će se davati za rešavanje svih ostalih problema u budućnosti. Smatramo da je mnogo bolje te pare dati u socijalna davanja. Samo da pomenem još jedno, da svima to bude jasno, da su sva socijalna davanja u Srbiji, treba 300 miliona da bi bila povećana 100% prema postojećem budžetu. Tako da sredstva koja mi odobravamo za "Agrobanku" su više nego dovoljna da građani Srbije, stotinama građana Srbije značajno olakšamo život. Mi ćemo ovako da olakšamo život nekolicini onih koji su se okoristili oko "Agrobanke", a na drugi način bi olakšali život stotinama hiljada građana Srbije koji žive od socijalne pomoći. Mi svi ovde kao predstavnici građana koji sa dobrim namerama i odgovornom dolazimo u ovu salu moramo imati to na umu. Mora i Vlada i svi koji su predstavnici države u bilo kojim organima banaka, u NBS, moraju da znaju da oni uzimaju iz džepa građana, a da ne uzimaju iz nekog imaginarnog džepa, nego da se uzima iz džepa građana. Očekujem od ministra Dinkića da i kroz naredne rasprave kojih će biti na ovoj sednici, na sledećoj sednici oko raznih državnih garancija i davanja se isto vodi računa oko toga kako se i na koji način troše državne pare. Naravno mi vam želimo da uspete u ovoj operaciji vezanoj za "Agrobanku", ne zato da bi se spasili pojedinci, već zato da bi svi građani koji imaju depozite i privreda i lokalne samouprave koje imaju depozit u "Novoj Agrobanci" mogu da budu bezbrižni i bezbedni, da mogu da dođu do svojih sredstava koje su mukom odvajali i to je jedan od razloga zašto ova operacija ima smisla. Mi ne podržavamo zakona iz svih onih razloga, jer prvo nije ni jedan amandman usvojen i drugo što smatramo da je previše rigidan, da nije transparentan i da nema javnosti u sprovođenju ovog zakona. S toga koji smo podneli na član 14. naš predlog je da se Narodna skupština Republike Srbije bude obaveštena odmah nakon završetka ove transakcije, odnosno da postoji obaveza u zakonu da je Vlada obavezna i NBS da obaveste nadležni odbor Skupštine Srbije za finansije o postupku transakcije. Ne vidim razlog zašto ovaj amandman nije prihvaćen i zašto ne postoji transparentnost u jednom postupku koji je ovako skraćen, rigidan, bez prisustva javnosti, bez učešća NBS, da se potpuno isključi i sama Narodna skupština u tom postupku. Na kraju Narodna skupština ne može da dobije ni informaciju kako je rešen problem u ovom slučaju "Nove Agrobanke" i verovatno sutra "Razvojne banke Vojvodine". Tako da ne vidim razlog da ovaj amandman ne bude prihvaćen pogotovo što smo kroz raspravu ministra Dinkića dobili niz obećanja za izveštaje o stanju u javnim preduzećima i u svim drugim bankama. Tako da smatram da ovaj amandman ne može da šteti, može svima nama da koristi kako bi bili upoznati u sam postupak sprovođenja preuzimanja banaka po ovom zakonu koji je rigidan koji stavlja van snage četiri druga zakona. Prosto ovaj način može da omogući kontrolu svima nama narodnim poslanicima i Skupštini da kontroliše samu Vladu u sprovođenju jednog ovakvog postupka. U ime poslaničke grupe DSS, kao što sam rekao želim da uspete u ovoj operaciji i da istrajete u borbi protiv kriminala i korupcije, da se ne završi na ovome, a mi ovaj zakon ne možemo da podržimo zato što nije usvojen ni jedan naš amandman, zato što smatramo da ne treba previše država da interveniše u ovoj oblasti sa previše para i da te pare mogu daleko bolje da se upotrebe za socijalna davanja i za zbrinjavanje najugroženijih kategorija stanovništva u Srbiji, a ne da olako trošimo milione evra za pokrivanje dugova onih koji se bahato razvlače i rastežu po Beogradu i po drugim gradovima, a da najugroženije kategorije stanovništva ne mogu da sklope kraj sa krajem. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Srđan Miković. Izvolite. Samo da vas obavestim da vam je ostalo tri minuta, od vremena vaše poslaničke grupe.
Moram da kažem da nemam problem da podržim amandman gospode Nenada Popovića i Dejana Mihajlova jer smatram da je koristan amandman. Da u koliko se bude usvoji ovakav zakon, da banke koje učestvuju u preuzimanju odmah nakon zaključenja ugovora obaveštavaju nadležni odbor Narodne skupštine Republike Srbije zadužen za finansije. Malo sam tužan što nije preuzeta obaveza od strane Ministarstva finansija da obavesti ili Vlade Republike Srbije da obavesti Narodnu skupštinu i Odbor za finansije o ovakvoj jednoj transakciji. Ali, u krajnjoj liniji u koliko već nije preuzeta takva obaveza, a prenete su nadležnosti, odnosno predloženo je da se prenesu nadležnosti u pogledu preuzimanja na ministarstvo i Vladu, onda hajde bar one druge subjekte da obavežemo da obaveste Odbor za finansije o tome. U tom smislu lično podržavam ovaj amandman.
Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Narodne skupštine, na član 15. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Pitamo ministra da li prihvata ovaj amandman?
Da.
Konstatujem da amandman postaje sastavni deo zakona. Na član 15. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Mojih dva minuta za obrazlaganje ovog amandman bili bi mogući da nije predstavnik Vlade prihvatio amandman Odbora. Tako da amadnamn koji sam na član, koji sam ja podnela on više ne postoji u ovom trenutku, a ovo vreme mora te mi oduzeti od vremena poslaničke grupe.
Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović i Dejan Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.)
Zahvaljujem. Član 16. u dva svoja stava glasi: "Sredstva obezbeđenja iz ugovora o izdavanju bankarske garancije, odnosno drugih ugovora, na osnovu kojih je banaka prenosilac, izdala neko sredstvo obezbeđenje u korist Fonda za razvoj, prelaze na Fond za razvoj". Sredstva obezbeđenja iz stava 1. ovog člana služe kao sredstva obezbeđenja potraživanja Fonda za razvoj iz ugovora sa korisnicima kredita tog fonda, umesto bankarskih garancija, odnosno drugih sredstava obezbeđenja iz stava 1. ovog člana, a koja prestaju prenosom u smislu ovog člana. Zašto predlažem da ovaj član treba da se briše? Zbog toga što uvodite proceduru šta sredstva obezbeđenja, koja su po jednom osnovu, dakle ugovor o izdavanju bankarske garancije u korist Fonda za razvoj da prelaze na Fond za razvoj. Ukoliko ostane i ovaj član, a očigledno hoće, imaćemo problem o kojem sam govorila kada je bila rasprava u načelu. Dakle, sve ono što se zna o količini novca kojim raspolaže Agencija za osiguranje depozita i o procesu podizanja tog novca, više liči na ideju da se samo naslika, da nema potrebe da se podižu depoziti, kada novac nigde ne bude nigde isplaćen ili uplaćen. Prvo bih volela, da pitanja koja smo postavili, smo dobili odgovore, što se nije desilo, a volela bih da primena ovog zakona ne ugrozi finansijska tržišta ili naš pravni sistem više nego što je to očito da hoće. Kada smo nekoliko puta naveli da imamo dodatni problem od danas, usvajanjem amandmana na član 1. i na član 6. koji su postali sastavni delovi zakona. To nije rečeno zato da pokažemo da može da se napravi čak i gori predlog zakona nego što je bio u prvom trenutku, nego zato što takvo postupanje iziskuje da se koriste pravni instituti koji su nam preostali, a to je molba predsedniku Republike da ne potpiše ukaz o proglašenju ovog zakona, jer je u svom prvom članu, a time što je prihvaćen amandman koji nije u skladu sa Ustavom, napravio problem. Kad god se ne pazi dovoljno, ili kad god se misli da svako onaj koji ima da vam kaže – čekaj, hajde da pogledamo sa druge strane, ima loše namere. To se uvek radi ako mislite da je etika namera i reči "sve će biti u redu, časna reč, ne brinite", može ikada u razvijenom društvu zameniti etiku odgovornosti, činjenica i konteksta u kojem te činjenice bivaju podeljene, prvo sa narodnim poslanicima, a onda zbog onih zbog kojih smo svi mi tu, odnosno sa građanima Republike Srbije. Hvala vam.
Hvala. Reč ima ministar Dinkić. Izvolite.
Samo želim da vam kažem da ne treba da brinete, jer evo danas prema izveštajima sa berze najveći promet akcijama danas na berzi je rađen sa akcijama "Poštanske štedionice", bila je najveća tražnja za njima, što znači da oni koji profesionalno rade taj posao na tržištu kapitala na berzi, imaju poverenja i u ovaj zakon i u odluku Vlade da prenese depozite iz propale "Agrobanke" u jednu od najjačih državnih banaka u Srbiji, u "Poštansku štedionicu". Tako da su zabeležili najveći promet danas akcijama upravo "Poštanske štedionice", što je odraz poverenja tržišta u ovo što je Vlada predložila. Možemo ovde da diskutujemo na jedan ili drugi politički način, kada upalite izveštaj sa berze i kada vidite oni koji ulažu svoj novac na berzi u šta su uložili, uložili su u akcije "Poštanske štedionice", jer "Poštanska štedionica" će nakon ovog prebacivanja depozita, nakon usvajanja zakona i prebacivanja depozita, sa sutrašnjim danom imati mnogo veću bilansnu sumu od 750 miliona evra i kompletni depoziti biće pokriveni likvidnim sredstvima, 250 miliona evra u kešu a ostalo u visoko likvidnim državnim hartijama i naplativim plasmanima. Tako da je ovo na neki način najbolji način da, ipak, nešto što se u prošlosti dogodilo i nestalo, pokušamo da popravimo time što će "Poštanska štedionica" sutra dobiti šansu da bude, takođe, jedna od najjačih banaka u Srbiji. Siguran sam da će tako i biti.
Hvala. Gospođo Čomić izvolite.
Zahvaljujem. Raduje me da ministar ima dobre vesti koje nemaju veze sa ovim zakonom, ali mi je ostao dužan odgovor na pitanje – kako 1,23% sa 80% nenaplativosti kredita snižava opštu stopu nenaplativosti? Pošto je ministar finansija tvrdio da je to strašno jednostavan račun i ja sam sklona da verujem da neko zna šta je jednostavan račun, i pošto je to argumentacija bila i za "Poštansku štedionicu" i ostali smo uskraćeni za taj odgovor iz meni nepoznatih razloga. Mislim da bi svima bilo dobro da se pokaže ta jednostavna računica u smislu najjače banke koja će biti "Poštanska štedionica" nakon današnjeg berzanskog prometa.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Predrag Marković. Izvolite.
Molim vas, upravo zbog odgovornosti svih poslanika, a visoko ceneći ono što su rekli članovi odbora, molim da odbori pošto čitav niz amandmana će očito biti prihvaćen ili će postati sastavni deo zakona, molim da po glasanju o pojedinostima se sastanu odbori i provere da slučajno ne bude ma kog problema, to je moja lična molba. Hvala vam najlepše, jer time dokazujemo da smo svi odgovorni. Hvala.
Hvala gospodine Markoviću, poznata nam je procedura Poslovnika. Reč ima Gordana Čomić, povreda Poslovnika.
Član 27. predsedavajuća, obavezuje vas da starajući se o primeni Poslovnika podelite informacije sa svima nama kojima informacije o proceduri nekad manjkaju iz potpuno različitih razloga, a tiču se usvajanja konačnog teksta zakona. Amandman koji je tokom rasprave u pojedinostima, ovlašćeni predlagač Vlade prihvatio i izjavom predsedavajućeg postao sastavni deo zakona, ne može ni jedan odbor da podvrgne bilo kakvim promenama. Što se tiče redakcijske izmene, to ne mogu da rade odbori, to mogu da rade zajedno Vlada i Narodna skupština, tek pred objavljivanje u "Službenom glasniku" RS, tako da ja ne sumnjam da vi to znate i ovo je zaista najdobronamernije, da podsetimo sve narodne poslanike, kako dolazimo do konačnog teksta zakona koji ćemo svi pročitati u "Službenom glasniku", kada bude objavljen.
Hvala. Rekla je gospođa narodni poslanik da je povređen član 27.
Narodni poslanici dobacuju, ja bih predložila da se slušamo i onda bi čuli, a stenogram stoji. Hvala.
Naravno da će zakon biti izglasan u skladu sa zakonom i Poslovnikom Narodne skupštine, ja ću se o tome starati. Hvala vam. Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Narodne skupštine, na član 17. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Srđan Miković. Izvolite.
Nemam problem sa ovim… (Predsedavajuća: Preostalo vreme vam je pola minuta, gospodine Mikoviću.) Sasvim dovoljno. Molim vas da dok ne budem imao mogućnosti da govorim, da mi to vreme ne računate, da se ipak čujemo.
Nisam vas razumela?
Ometaju me dok govorim, pa samo molim za tišinu da mogu ovih 30 sekundi da iskoristim.
Molim vas poštovani narodni poslanici da omogućimo gospodinu Mikoviću da govori. Izvolite gospodine Mikoviću, počinjemo da vam računamo vreme.
Nije problem šta piše u članu 17. u samom dispozitivu, ali je problem u tome šta nam je dostavljeno kao obrazloženje uz predloženi amandman na član 17. Naime, u obrazloženju se govori samo o bankama u kojima Republika Srbija ima kontrolno učešće, ne pominje se ili, i, ili odnosno AP Vojvodina, ne pominje se AP Kosovo i Metohija, ne pominje se ni AP pisano malim slovom, pa u tom smislu smatram da i taj deo očigledno ne prati ono što imamo tokom celokupnog toka zakona.
Hvala. Pitam ministra finansija, da li prihvata amandman koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava.
Da, prihvatam.
Hvala. Konstatujem da ovaj amandman postaje sastavni deo zakona. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Pošto je Narodna skupština završila raspravu o jedinoj tački dnevnog reda sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem 26. oktobar 2012. godine sa početkom u 17,35 časova, kao dan za glasanje o tački dnevnog reda Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. [[Posle pauze]] Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje o tački dnevnog reda sednice, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, kvorum za rad Narodne skupštine u Danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 129 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da prema tome postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O PREUZIMANjU IMOVINE I OBAVEZA ODREĐENIH BANAKA RADI OČUVANjA STABILNOSTI FINANSIJSKOG SISTEMA REPUBLIKE SRBIJE Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o preuzimanju imovine i obaveza određenih banaka radi očuvanja stabilnosti finansijskog sistema Republike Srbije u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – 14, uzdržanih – nema, nisu glasala tri od ukupno 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, a pre prelaska na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava na čl. 1, 2, 4, 6, 15. i 17. koje je predstavnik predlagača prihvatio u toku pretresa u pojedinostima, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da su ti amandmani u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Prelazimo na odlučivanje po amandmanima. Na naslov Predloga zakona amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv i uzdržanih nema, nisu glasala 143 od ukupno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv jedan, uzdržanih - nema, nisu glasala 143 od ukupno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv i uzdržanih - nema, nije glasalo 144 od ukupno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv i uzdržanih - nema, nije glasalo 144 od ukupno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv i uzdržanih - nema, nije glasalo 144 od ukupno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv i uzdržanih - nema, nije glasalo 145 od ukupno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Gordana Čomić, zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik i zajedno narodni poslanici Jovan Palalić i Miroslav Petković. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv i uzdržanih - nema, nije glasalo 135 od ukupno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik zajedno su podneli amandman kojim predlažu dodavanje novog člana 3a. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv i uzdržanih - nema, nije glasalo 144 od ukupno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv i uzdržanih - nema, nije glasalo 143 od ukupno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv i uzdržanih - nema, nije glasalo 143 od ukupno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dejan Mihajlov i Milica Radović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv i uzdržanih - nema, nije glasalo 133 od ukupno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Gordana Čomić, zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik i zajedno narodni poslanici Dejan Mihajlov i Milica Radović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv i uzdržanih - nema, nije glasalo 134 od ukupno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Gordana Čomić i zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević i Gorica Gajić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 132 od ukupno prisutno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Teodora Vlahović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević i Gorica Gajić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 134 od ukupno prisutno 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Teodora Vlahović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Gordana Čomić, zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik i zajedno narodni poslanici Gorica Gajić i Milan Lapčević. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Gordana Čomić, zajedno narodni poslanici Aleksandra Jerkov, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Bojan Kostreš i Karolj Čizik i zajedno narodni poslanici Gorica Gajić i Milan Lapčević. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović i Dejan Mihajlov. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović i Dejan Mihajlov. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Poštovani narodni poslanici, obaveštena sam da je, usled činjenice da je više amandmana Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava postalo sastavni deo Predloga zakona, nastala situacija iz člana 165. Poslovnika Narodne skupštine, odnosno nastala je potreba da se usvojeni amandmani usklade međusobno i sa tekstom Predloga zakona. Radi toga određujem pauzu u trajanju od 10 minuta, i molim da se sastanu Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava,kako bi se usaglasili usvojeni amandmani međusobno i sa tekstom Predloga zakona, i o tome podnesu Narodnoj skupštini izveštaj o nastaloj nesaglasnosti, s amandmanom kojim se ta nesaglasnost otklanja.