Labrīt, godātie kolēģi! Pulkstenis ir deviņi un nu jau viena minūte. Sāksim Saeimas 2016.gada 15.decembra sēdi. Pirms mēs sākam izskatīt apstiprināto sēdes darba kārtību, mums ir jālemj par iespējamiem grozījumiem tajā. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz izdarīt izmaiņas šī gada 15.decembra sēdes darba kārtībā un iekļaut tajā komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” sadaļā “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem”. Vai deputātiem ir iebildumi? Ir? Būtu ļoti labi, ja tos iebildumus varētu izteikt kaut kā skaļāk. Tātad deputātiem ir iebildumi. Lūdzu zvanu! Balsosim par Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikumu iekļaut sadaļā “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem” šīs komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 62, pret - nav, atturas - 19. Darba kārtība ir grozīta. Sociālo un darba lietu komisija informē, ka saskaņā ar šajā komisijā nolemto tā atsauc savu izstrādāto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””, līdz ar to šis likumprojekts tiek izslēgts no darba kārtības. Lai būtu skaidrība, tas ir likumprojekts Nr.771/Lp12. Sociālo un darba lietu komisija lūdz grozīt šodienas sēdes darba kārtību un iekļaut sadaļā “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem” šīs komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””. Vai deputātiem ir iebildumi? Ir. Deputāti iebilst. Lūdzu zvanu! Balsosim par Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikumu iekļaut šodienas sēdes darba kārtībā sadaļā “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem” šīs komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” (Nr.783/Lp12)! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 64, pret - nav, atturas - 19. Darba kārtība ir grozīta. Sociālo un darba lietu komisija lūdz iekļaut šodienas sēdes darba kārtībā sadaļā “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem” šīs komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu””. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība ir grozīta. Sociālo un darba lietu komisija lūdz iekļaut šodienas sēdes darba kārtībā šīs komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam””. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība ir grozīta. Juridiskā komisija lūdz izdarīt grozījumus šī gada 15.decembra sēdes darba kārtībā un iekļaut tajā lēmuma projektu “Par Aigas Mieriņas iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība ir grozīta. Izglītības, kultūras un zinātnes komisija lūdz grozīt Saeimas 2016.gada 15.decembra sēdes darba kārtību un iekļaut tajā likumprojektu “Grozījums Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un aizsardzības likumā” izskatīšanai pirmajā lasījumā. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība ir grozīta. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt šodienas sēdes darba kārtību un iekļaut tajā Saeimas lēmuma projektu “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Eiropas komercsabiedrību likumā” (Nr.747/Lp12) otrajam lasījumam līdz 2017.gada 6.janvārim”. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība ir grozīta. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt šodienas sēdes darba kārtību un iekļaut tajā Saeimas lēmuma projektu “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Eiropas ekonomisko interešu grupu likumā” (Nr.745/Lp12) otrajam lasījumam līdz 2017.gada 6.janvārim”. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība ir grozīta. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt šodienas sēdes darba kārtību un iekļaut tajā Saeimas lēmuma projektu “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Komerclikumā” (Nr.749/Lp12) otrajam lasījumam līdz 2017.gada 6.janvārim”. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība ir grozīta. Un Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt šodienas sēdes darba kārtību un iekļaut tajā Saeimas lēmuma projektu “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Eiropas kooperatīvo sabiedrību likumā” (Nr.748/Lp12) otrajam lasījumam līdz 2017.gada 6.janvārim”. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība ir grozīta. Savukārt deputāti Gaidis Bērziņš, Rihards Kols, Augusts Brigmanis, Solvita Āboltiņa un Aldis Adamovičs lūdz grozīt šodienas sēdes darba kārtību un izslēgt no tās 11.punktu - likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nekustamā īpašuma nodokli””. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība ir grozīta. Godātie kolēģi! Sākam izskatīt apstiprināto sēdes darba kārtību. Un tradicionāli sākam ar Saeimas Prezidija ziņojumiem par iesniegtajiem likumprojektiem. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Ugunsdrošības un ugunsdzēsības likumā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai un Juridiskajai komisijai un noteikt, ka Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Likumprojekts komisijām nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts un pašvaldību zemes īpašuma tiesībām un to nostiprināšanu zemesgrāmatās”” nodot Juridiskajai komisijai un Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai un noteikt, ka Juridiskā komisija ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Likumprojekts komisijām nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Publiskas personas finanšu līdzekļu un mantas izšķērdēšanas novēršanas likumā” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai un noteikt, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Saeimas Sociālo un darba lietu komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” nodot Sociālo un darba lietu komisijai un noteikt, ka tā ir atbildīgā komisija. Es atvainojos! Tas ir tas, kurš ir... Tas, ko es jums nolasīju, - tas ir tas, ko mēs tikko izslēdzām no darba kārtības, jo komisija to atsauca. Es atvainojos! Es atvainojos... Sarežģīta darba kārtība. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Viļuma, Kleinbergas, Melgaiļa, Bites, Ruka un Šica iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” (Nr.775/Lp12) nodot Sociālo un darba lietu komisijai un noteikt, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti prasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Viļuma, Kleinbergas, Melgaiļa, Bites, Ruka un Šica iesniegtā likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” nodošanu Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 34, pret - 1, atturas - 51. Likumprojekts komisijai nav nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Saeimas Sociālo un darba lietu komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Publiskas personas finanšu līdzekļu un mantas izšķērdēšanas novēršanas likumā” nodot Sociālo un darba lietu komisijai un Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai un noteikt, ka Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir atbildīgā komisija. Viens deputāts var runāt “par”, viens - “pret”. Vārds deputātam Eināram Cilinskim.
Godājamais Prezidij! Godājamie deputāti! Šis likumprojekts, tāpat kā nākamais likumprojekts - “Grozījums Brīvprātīgā darba likumā”, ir saistīts ar šodienas sēdē izskatāmo likumprojektu “Sociālās uzņēmējdarbības likums”, ko ir izstrādājusi Sociālo un darba lietu komisija vai, pareizāk sakot, darba grupa pie šīs komisijas, kurā strādāja gan iesaistītās ministrijas, gan nevalstiskais sektors. Šīs likumprojektu paketes mērķis ir veicināt sabiedrības dzīves uzlabošanu un sekmēt sociālās atstumtības riskam pakļauto iedzīvotāju grupu nodarbinātību, radot labvēlīgu sociālās uzņēmējdarbības vidi. Aicinu jūs atbalstīt šīs likumprojektu paketes tālāku virzību, un arī vēlāk mēs runāsim varbūt par tiem pirmajā lasījumā. Un papildus es gribu lūgt tomēr šo likumprojektu nodot tikai Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, jo Sociālo un darba lietu komisija jau ir to izstrādājusi un pirmajam lasījumam iesniegusi. Līdz ar to Sociālo un darba lietu komisijai nebūtu jēgas būt līdzatbildīgai komisijai. Vienlaikus, protams, darba grupa, ko ir izveidojusi Sociālo un darba lietu komisija, sadarbosies ar Valsts pārvaldes un pašvaldības komisiju, lai šī likumprojektu pakete būtu savstarpēji saskaņota. Paldies.
Paldies. Vai kāds uzstāj uz balsojumu? Tātad deputāti piekrīt Saeimas Prezidija viedoklim, un likumprojekts komisijām ir nodots. Es atvainojos! Cilinska kungs, tātad jūs teicāt no tribīnes, ka vēlaties mainīt Saeimas Prezidija priekšlikumu un lūdzat nodot likumprojektu tikai Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai? Vai deputātiem ir iebildumi, ka šis likumprojekts netiek nodots arī Sociālo un darba lietu komisijai, bet tiek nodots tikai Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija ir atbildīgā komisija? (Starpsauciens: “Nav iebildumu!”) Deputāti neiebilst. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Saeimas Sociālo un darba lietu komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījums Brīvprātīgā darba likumā” nodot Sociālo un darba lietu komisijai un noteikt, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Sociālo un darba lietu komisijas iesniegto likumprojektu “Sociālās uzņēmējdarbības likums” nodot Sociālo un darba lietu komisijai un noteikt, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījums Nacionālo bruņoto spēku likumā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai un Juridiskajai komisijai un noteikt, ka Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Saeimas Prezidijs ierosina Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst... Ir? Tātad mums nepieciešams balsojums. Lūdzu zvanu! Balsosim par Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas izstrādātā likumprojekta “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” nodošanu Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 67, pret - nav, atturas - 20. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Sociālo un darba lietu komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Saskaņā ar Kārtības rulli viens deputāts var runāt “par”, viens - “pret” likumprojekta nodošanu komisijai. Vārds deputātam Jānim Upeniekam. Viņš pieteicies runāt “pret”.
Godātais sēdes vadītāja kungs! Godātie kolēģi! Es esmu dzimis 1988.gada rudenī. Kad Latvija atguva neatkarību, man bija pirmie zobi mutē. (Zālē smiekli.) Un, lai arī esmu gados jaunākais jūsu kolēģis, zinu, ka kādu dienu, veroties savā atspulgā, ieraudzīšu skaistas, kuplas, sirmas matu cirtas, līdzīgi kā gados cienījamākajiem mūsu kolēģiem. (Starpsauciens: “Bravo!”) Lai arī šodien man un daudziem uzņēmīgiem, garā jauniem, pozitīvi uzlādētiem un spēcīgiem cilvēkiem liekas, ka nekas jau nevar mainīties uz slikto pusi, (Dep. A.Kaimiņš: “Ko tu tur muldi, Upeniek?”) - slimot es neslimoju un netaisos slimot, arī atlaist no darba mani neviens negrasās, (Dep. M.Bondars: “Taisās gan!”) un pensiju es sapelnīšu sev pats, bet realitāte diemžēl nereti ir daudz skaudrāka. Kāds ik pa laikam gluži vienkārši paklūp. Un, ja tā notiek, es vēlos, lai ikviens, kurš kādreiz saslimst, var vienkārši pāris dienu atpūsties mājas apstākļos, neuztraucoties par saviem finanšu uzkrājumiem. (Dep. J.Viļums: “Tas nav Latvijā!”) Es vēlos, lai ikviens vecāks, kuram bērns saslimst, var atļauties pāris dienu pavadīt ar viņu kopā mājas apstākļos, nevis par katru cenu vest viņu uz bērnudārzu un aplipināt arī citus. (Dep. A.Barča: “Ai, ai, ai!”) Es vēlos, lai visas ģimenes, kuras plāno bērnus, var neuztraukties par pirmajiem bērna dzīves mēnešiem vai gadiem, kad mamma nevar apvienot to ar darbu. (Dep. A.Barčas starpsaucieni.) Es vēlos, lai ikviens, kurš kādreiz zaudē darbu, nenonāk zem tilta vai nedodas prom uz citu valsti, bet gan spēj nokrist uz drošības spilvena un atgūties, apgūstot jaunas iemaņas, profesiju vai vienkārši lēnā garā atrodot jaunu darbu. Es vēlos, lai ikviens cilvēks, kurš ir visu mūžu godīgi strādājis, spēj aiziet pensijā, nesavienojot pensijas gadus ar darbu, bet gan mierīgi izbaudot vecumdienas. Un tas viss nav daudz prasīts. Uz iedzīvotāju sociālo neaizsargātību norāda arī tiesībsargs. Mēs nedrīkstam paplašināt jau tā lielo cilvēku loku, kuri ir pakļauti nabadzības un sociālās atstumtības riskam. (Dep. A.Barčas starpsaucieni.) Visticamāk, Ministru kabineta sākotnēji sagatavotās budžeta paketes versijā mēs momentā nepalielināsim visus pabalstus un neizvilksim pilnīgi visus riskam pakļautos cilvēkus saulītē, bet tas noteikti ir solis pareizajā virzienā. Mēs dzīvojam pasaulē, kur ne viss ir paredzams un ik uz stūra var nākties sastapties ar vēl nepieredzētām grūtībām, tādēļ es un mani kolēģi no partijas VIENOTĪBA vēlamies, lai visi Latvijas iedzīvotāji ir sociāli nodrošināti, jo, vai mēs to gribam vai negribam, mēs visi savā atspulgā reiz ieraudzīsim sirmas matu cirtas, mēs visi kādreiz apslimsim, mēs visi kādreiz paklupsim. Paldies. (Frakcijas VIENOTĪBA aplausi.)
Paldies. Vārds deputātam Mārtiņam Šicam. Viņš runās “par” likumprojekta nodošanu komisijai.
Nodokļus nevar maksāt no nenopelnītas naudas. (Starpsaucieni: “Var!”; “Latvijā visu var!”) Ja cilvēks ir nopelnījis 200 eiro, tad darba devējs par to spēj nomaksāt nodokli. Bet nedrīkst sodīt darba devējus ar to, ka, ja ir nopelnīti 100 vai 200 eiro, nodokļus no viņiem paprasa no veselas slodzes! Tas ir viens. Otrs ir tas, ka šis likums neliegs studentiem, kuru vecāki nevar pilnībā uzturēt viņus un kuriem valsts nevar nodrošināt cieņpilnu studēšanu... viņi varēs strādāt tagad “Makdonaldā” vienu vai divus vakarus nedēļā un nopelnīt 50, 100 vai 200 eiro, un viņiem neliegs darba devēji šo iespēju. Šis variants, atceļot šīs likuma normas, neliegs māmiņām, kuras atrodas bērna kopšanas atvaļinājumā, piestrādāt, nopelnot kādus 100 vai 200 eiro, jo tagad būs izvēle - strādāt vai nestrādāt. Ļoti lūdzu atbalstīt šo likumprojektu, jo tā mērķis ir palīdzēt arī tiem otrās vai trešās grupas invalīdiem, kuri var piestrādāt atbilstoši saglabātajām darbaspējām. Proti, par viņiem tagad nebūs jāmaksā no pilnas slodzes un viņi netiks izspiesti no darba tirgus. Tādēļ ļoti lūdzu atbalstīt šo likumprojektu, jo tas nāks strādājošajiem tikai par labu. Un nevajag jaukt lietas, kuras netika izdarītas iepriekšējā periodā, piemēram, saistībā ar dzīvesstila uzņēmumiem, un tās lietas, kuras neattiecas uz šo likumu. Sociālais nodoklis nevar risināt tikai valsts problēmas. Paldies.
Paldies. Viens deputāts ir runājis “par”, viens - “pret” likumprojekta nodošanu komisijai. Lūdzu zvanu! Balsosim par Sociālo un darba lietu komisijas izstrādātā likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” nodošanu Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 66, pret - nav, atturas - 20. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Sociālo un darba lietu komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu”” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti iebilst. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu”” nodošanu Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 66, pret - 1, atturas - 19. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Sociālo un darba lietu komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam”” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti iebilst. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam”” nodošanu Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 67, pret - 1, atturas - 20. Likumprojekts komisijai ir nodots. Godātie kolēģi, pirms mēs pārejam pie nākamās darba kārtības sadaļas, mums jālemj vēl par iespējamu grozījumu šodienas sēdes darba kārtībā. Divdesmit deputāti: Āboltiņa, Dālderis, Adamovičs, Lībiņa-Egnere, Ojārs Ēriks Kalniņš, Hosams Abu Meri, Ķirsis, Čigāne, Straujuma un citi ir iesnieguši likumprojektu “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” un lūdz iekļaut to šodienas sēdes darba kārtībā sadaļā “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šiem darba kārtības grozījumiem? (Starpsaucieni: “Ir!”) Deputātiem ir iebildumi. Saskaņā ar Kārtības rulli viens deputāts var runāt “par”, viens - “pret”. Vārds deputātam Intam Dālderim. Acīmredzot viņš runās “par” likumprojekta iekļaušanu darba kārtībā.
Godātie kolēģi! Mums, man liekas, visiem vēl svaigā atmiņā ir tas, kā pirms trim nedēļām apmēram 20 stundu garumā mēs visi kopīgi strādājām pie budžeta 2017.gadam un to arī pieņēmām. Budžets valdībā tika izstrādāts apmēram astoņus mēnešus, un šeit, Saeimā, arī strādājām ļoti intensīvā procesā un ar balsu vairākumu mēs to arī pieņēmām. Neskatoties uz to, pagājušajā nedēļā mēs pēkšņi no Ministru prezidenta uzzinājām, ka viņa partijas biedres vadītā Finanšu ministrija bija sagatavojusi brāķi. Jo šīs pašas ministrijas padotībā esošais Valsts ieņēmumu dienests nespējot administrēt valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu izņēmumus, kurus viņas partijas kolēģes vadītā Sociālo un darba lietu komisija sabalsojusi likumā. Tādēļ radusies fiskālā problēma pa galvu pa kaklu ir jāuzkrauj kādai vienai nelielai uzņēmēju grupai, precīzāk sakot, mikrouzņēmumiem, kuri strādā ar nosacīti lielu apgrozījumu. Te vietā būtu atgādināt, manuprāt, nedaudz vēsturi - kādā veidā mēs esam nonākuši līdz šai situācijai. Mikrouzņēmumu nodokļa režīms tika ieviests Ministru prezidenta Valda Dombrovska valdības laikā. To izstrādāja Ekonomikas ministrija, kuru tajā laikā vadīja Artis Kampars. Sākotnējais piedāvājums bija 19 procenti no apgrozījuma, un tas bija visnotaļ izsvērts un ļoti loģisks. Pēc tam, kad attiecīgais likumprojekts nonāca Saeimā, dažādu iemeslu dēļ radās idejas, ka to vajadzētu samazināt līdz deviņiem procentiem; tas jau radīja problēmas. Pēc pavisam neilga laika valdība saprata, ka ir jālabo situācija, jo tiešām liela daļa uzņēmumu pārveidoja savu... izņēma no sava biznesa ārā to sadaļu, kas ir saistīta ar darbaspēku, un pārcēla to uz mikrouzņēmumu režīmu, tādā veidā kropļojot konkurenci, kā arī radot problēmas sociālā budžeta ilgtspējai. Un tādēļ tika pieņemts risinājums, ka šis nodoklis jāpaceļ pakāpeniski, gadu no gada: 11, 13, 15. Tas ar balsojumu tika atbalstīts arī Saeimā, bet kaut kādu iemeslu dēļ (man tiešām grūti pateikt, kādēļ!) Danas Reiznieces-Ozolas tajā laikā vadītā Ekonomikas ministrija nolēma, ka šo risinājumu vajag maksimāli torpedēt, un tika panākts, ka mēs to atcēlām. Un tāpēc tagad ir ļoti interesanti: tie paši cilvēki, kuri pirms diviem gadiem noliedza šo risinājumu un zīmēja kaut kādas tiešām drausmīgas ainas, kas notikšot, ja būs 11 procenti, šobrīd ar lielu enerģiju aizstāv to, ka jābūt 15 procentiem. Mums tiešām ir ļoti grūti saprast, kādēļ tā ir jārīkojas. Es domāju, ka mūsu priekšlikums, frakcijas VIENOTĪBA visu deputātu kopējais priekšlikums, ir tomēr vērsts pretēji tam likumprojektam, par kura iekļaušanu darba kārtībā mēs šodien jau nobalsojām. Izvirzām savu - paralēlu - likumprojektu, kurš paredz izsvērt riskus, arī ar Satversmes un tiesiskās paļāvības principa ievērošanu saistītos riskus. Tas nozīmē, ka mēs ļautu nākamajā gadā mikrouzņēmumiem izvēlēties no diviem režīmiem - maksāt vai nu mūsu jau nobalsoto, kas ir pieci procenti no apgrozījuma plus valsts obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas, vai 15 procentus no apgrozījuma, kā tas ir paredzēts tajā likumprojektā, ko mēs esam jau šodien saņēmuši no Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas. Es domāju, ka šeit ir vietā teiciens: “Nespļauj akā, no kuras tev pašam būs kādreiz jādzer!” Pirms diviem gadiem tiešām bija, manuprāt, diezgan rets gadījums - precedents, ka valdībā jau nobalsotus likumus, arī Saeimā jau nobalsotus likumus paši koalīcijas ministri mēģina dažādā veidā pēc tam labot, bet viņi domā pilnīgi populistiskā veidā. Un tā nu mēs šeit esam nonākuši tajā situācijā, kurā šobrīd esam! Tādēļ es aicinu atbalstīt mūsu likumprojektu, gan iekļaujot to darba kārtībā, gan arī turpmāk. Ja tas netiks iekļauts šīs sēdes darba kārtībā, mēs noteikti iesniegsim šos priekšlikumus Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sagatavotā projekta nākamajam lasījumam. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Artusam Kaimiņam. Viņš acīmredzot runās “pret”.
Labrīt, kolēģi! Labrīt, klarnetist Dālderi! Es dzirdēju - jūs no šīs tribīnes tikko teicāt tādus epitetus kā “izsvērti”, “pārdomāti”. Kurā vietā izsvērti un pārdomāti šie priekšlikumi ir? Es varu pastāstīt pārējiem deputātiem, kādā veidā VIENOTĪBA izsvēra un pārdomāja šos savus priekšlikumus. Aizvakar manas partijas “Kam pieder valsts?” (KPV) biedrei Lindai Liepiņai zvana frakcijas VIENOTĪBA priekšsēdētājas palīgs... jūs esat vietnieks?... Edvards Smiltēns, pusotru stundu neliek nost klausuli un izprašņā Lindu Liepiņu par to, kādi ir nodokļi Igaunijā. Lai Linda pastāsta! Lindai Liepiņai pēc pusotras stundas apnika viņam stāstīt, kāda ir nodokļu sistēma Igaunijā, un viņa lūdza, lai viņš zvana viņas grāmatvedei, kurai algu maksā KPV biedre Linda Liepiņa. Smiltēna kungs to arī darīja un tad 40 minūtes sēdēja uz kakla šai grāmatvedei, un mēģināja saprast, kāda ir nodokļu sistēma Igaunijā, kā pareizi pieņemt šo “izsvērto”, “pārdomāto” lēmumu, un rezultātu jūs tagad redzat - šo priekšlikumu par to, ka vai nu tā, vai tā. Kolēģi! KPV nepiedalīsies šajās jūsu koalīcijas spēlēs. Es nebalsošu ne par vienu, ne par otru. (Dep. I.Viņķele: “Bet kuru tas interesē?!”) Tas, ko jums vajadzēja darīt... tas, ko jums vajadzēja darīt tad, kad mēs pieņēmām budžetu... Ašeradens sēdēja un (es jau jums teicu) ss.lv mājaslapā meklēja sev vasarnīcu. Viņam bija garlaicīgi. Mēs šeit sēdējām līdz četriem rītā - līdz četriem rītā! Viņš pulksten 23.00 vakarā bija Dailes teātrī - “Spēlmaņu naktī” sēdēja. Viņam bija jāsēž te kā ķipim. Ministru prezidenta biedrs viņš ir. Viņš sēdēja “Spēlmaņu naktī”! Tas nav attaisnojums, ka viņa sieva ir Valmieras teātra direktore. (Dep. I.Viņķele: “Par tēmu!”) Par tēmu, Viņķeles kundze... Valainis pagājušo reizi, manuprāt, kuteri meklēja ss.lv, kad jūs atkal gribējāt apropriācijas rezultātā no Veselības ministrijas... atvainojiet, no Aizsardzības ministrijas pārdalīt 2,5 miljonus Veselības ministrijai. Vai tas nozīmē, ka jūs strādājat? Jūs domājat, ka Upenieks, kuram 1988.gada rudenī bija pirmie zobiņi vai... kā viņš tur teica?... kurš grib galviņu tā kā Brigmaņa kungam un domā sēdēt tik ilgi šeit... un pēc tam cilvēki skatīsies virsū, aplaudēs un sarkanu paklāju izklās jūsu priekšā - cik jūs esat lieliski... (Dep. J.Upenieks: “Tu neieklausījies, ko es teicu!”) Es domāju, ka jūs absolūti nesaprotat, ko jūs esat izdarījuši, ko jūs esat savārījuši. Jūsu... Jūsu pamatuzdevums ir dabūt 77 miljonus valsts budžetā, kurus šis mikrouzņēmumu nodoklis varētu ienest. 77 miljonus. Vai jūs zināt, kas Valsts ieņēmumu dienestā ir Top 5 parādnieki? Ir tāds Tendem Neman - 38 miljoni eiro, “M4U” - 33 miljoni eiro, Jevgeņijs Jakovļevs tāds - 19 miljoni eiro, “AVT nafta” - 10 miljoni. Te, draugi, jau ir 100... Kā, jūs neesat mani draugi?! 100 miljoni te jau ir. 100 miljoni! Jūs gribat 77 miljonus iegūt. Neaiztieciet mikrouzņēmumu nodokli! Neaiztieciet! Rokas nost no tā! (Dep. L.Čigāne: “Tu nesaproti!”) Es visu ļoti labi saprotu. (Dep. L.Čigāne: “Neko nesaproti!”) Runa ir par to, lai jūs, lūdzu, tiktu vaļā no tiem negodprātīgajiem mikrouzņēmumu nodokļa nemaksātājiem... atvainojiet, šīm firmām, kas ir uztaisītas, kurās vienam cilvēkam ir 46 uzņēmumi... vai, pieņemsim, ir takšu firmas... katrs taksis ir kā mikrouzņēmējs. Vai arī, pieņemsim, Lattelecom pie Gulbja, kur darbinieki ir mikrouzņēmēji... Tas nav normāli! Tieciet ar to galā! Neaiztieciet tos cilvēkus, kas godprātīgi maksā nodokļus! Es jums nosaucu Top 5 parādniekus, kas ir VID. Ar to, lūdzu, arī strādājiet! Kalnozol! Es saprotu, ka arī jūs interesē, kas notiek ar visiem šiem nodokļiem. Bet, ja jūs neesat idiots, Brigmaņa kungs, tad, lūdzu, paņemiet un aizrādiet savam... frakcijas deputātam, lai viņš pārtrauc zvanīt tai pašai Lindai Liepiņai un aicināt viņu pusdienās. (Starpsauciens: “Par tēmu runā!”) Ne kauna, ne goda, nu! Tad viņš Čigāni aicina pusdienās visu laiku, tad viņš tagad KPV sāk vadīt... (Dep. L.Čigāne: “Izsauciet policiju!”) Kas jums tur notiek, ko? (Starpsaucieni: “Laiks!”) Tēma ir tāda, ka tiem, kam ir veselais saprāts... Divas minūtes var vēl, lūdzu?
Kaimiņa kungs, jūsu laiks... Nevar. Kārtības rullis neparedz šajā gadījumā papildlaiku.
Nevar? Lūdzu, veselā saprāta vārdā neviens nebalsojiet par šo koalīcijas ārprātu! Kaut ko es vēl nepateicu? (Starpsaucieni.)
Kaimiņa kungs, paldies. Jūsu laiks ir beidzies.
Man nekad laiks nevar beigties, es tā domāju.
Kaimiņa kungs, es jūs brīdinu, ka es jums izslēgšu mikrofonu! Kaimiņa kungs, jūsu laiks ir beidzies! Lūdzu, ieņemiet vietu! (Dep. A.Kaimiņš: “Jūsu laiks arī drīz beigsies, Daudzes kungs!”) Kārtības rullis aizliedz diskutēt ar sēdes vadītāju, ja jūs gadījumā neesat to lasījis. Tātad viens deputāts ir runājis “par”, viens - “pret” likumprojekta iekļaušanu šodienas darba kārtībā. Lūdzu zvanu! Balsosim par 20 Saeimas deputātu, tajā skaitā Āboltiņas, Dāldera, Adamoviča, Lībiņas-Egneres, Ojāra Ērika Kalniņa, Hosama Abu Meri un citu, izstrādātā likumprojekta “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” iekļaušanu Saeimas sēdes darba kārtībā sadaļā “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 41, pret - 35, atturas - 3. Likumprojekts ir iekļauts šodienas sēdes darba kārtībā... (Starpsaucieni.) Saeimas deputāti Āboltiņa, Dālderis, Adamovičs, Lībiņa-Egnere, Kalniņš un citi (kopā 20) lūdz iekļaut šodienas sēdes darba kārtībā likumprojektu “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu””. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti prasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Āboltiņas, Dāldera, Adamoviča, Lībiņas-Egneres, Kalniņa un citu deputātu priekšlikumu grozīt šodienas sēdes darba kārtību un iekļaut sadaļā “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem” likumprojektu “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu””! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 40, pret - 44, atturas - 1. Likumprojekts darba kārtībā nav iekļauts. Šie paši deputāti (kopā 20, viņu skaitā Āboltiņa, Dālderis, Adamovičs, Lībiņa-Egnere, Ojārs Ēriks Kalniņš) lūdz grozīt šodienas sēdes darba kārtību un iekļaut sadaļā “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem” likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti prasa balsojumu. Vārds deputātam Hosamam Abu Meri. Viņš acīmredzot runās “par” šī likumprojekta iekļaušanu darba kārtībā.
Labrīt, kolēģi! Labrīt, mīļie kolēģi! Es neesmu tik labs runātājs kā mans kolēģis Upenieka kungs, un es gatavoju vakar vakarā daudzas lietas, ko es gribēju jums šodien teikt, bet tomēr es nolēmu runāt no sirds, un es runāšu bez papīra, jo Mārtiņš Bondara kungs tā gribēja. Mēs šos grozījumus iesniedzām frakcijas VIENOTĪBA vārdā. Ko mēs gribam? Mēs gribam, lai neatceltu tā likuma darbību pavisam, tikai pārceltu par deviņiem mēnešiem, līdz 2017.gada 1.septembrim. Kāpēc? (Starpsauciens: “Kāpēc?”) Kāpēc? Ļoti vienkārši! Šis likums, kas pieņemts 2015.gada 30.novembrī, ir ar daudzām kļūdām, un mēs paši, mīļie kolēģi, šeit gadu atpakaļ... arī koalīcijas partneri... mēs paši par to balsojām. Labi, ka mēs atzīstam savas kļūdas, bet slikti, ja mēs, labodami kļūdas, izdarīsim vēl lielāku, vēl nopietnāku kļūdu. Šajā gadījumā atcelt pavisam šo likumu - tas nozīmē, ka tūkstošiem cilvēku nākotnē nebūs nekādu sociālo garantiju, nekādas sociālās palīdzības. Jā, Barčas kundze! Mēs sēdējām vairākās ārkārtas sēdēs Sociālo un darba lietu komisijā, mēs gribējām iekļaut iekšā 14 grupas: invalīdi, pensionāri... Šica kungs, arī to, ko par studentiem šeit runājāt no tribīnes, mēs gribam iekļaut iekšā; mēs gribam iekļaut iekšā arī daudzbērnu ģimenes, māmiņas ar maziem bērniem un tā tālāk, un tā tālāk. Kāpēc mēs nevaram pārcelt to un dot laiku Labklājības ministrijai un Saeimas Sociālo un darba lietu komisijai, lai iestrādātu, izvērtētu... (Starpsauciens: “Kas tad mainīsies?!”) mainītu daudzas lietas? Ja 56 tūkstoši cilvēku šobrīd strādā, bet maksā nulli sociālajās iemaksās, tas nozīmē, ka nākamajā Saeimā, kolēģi, jūsu vairs nebūs, jūs netiksiet pārvēlēti, jūs vairs netiksiet šajā zālē. Kāpēc 50 tūkstoši cilvēku stāvēja ārā...? Ne pieci cilvēki, ne 10, ne 100. Un tā ir taisnība! Es nerunāju VIENOTĪBAS vārdā, bet savā vārdā. Mani neinteresē tikt pēc diviem gadiem atkal ievēlētam, mani interesē, kas būs valstī pēc 10 gadiem, kad nebūs ne pensiju, ne pabalstu - ne maternitātes, ne invaliditātes pabalstu un tā tālāk, un tā tālāk. Par ko mēs runājam šeit? Jūs Finanšu ministrijā teicāt, ka jums vajadzētu no trim līdz sešiem mēnešiem, lai varētu izstrādāt, administrēt šos grozījumus, ko Sociālo un darba lietu komisijā iekļaut. Pēkšņi izrādījās, ka jūs gribat atcelt pavisam. Kāpēc? Nav kapacitātes VID? Jums ir tik daudz darbinieku, vairāk nekā Lietuvas vai Igaunijas VID. Nākamais jautājums, ļoti svarīgs, - Finanšu ministrijai. Jūs par to jau gadu zinājāt. Kur jūs bijāt? (Starpsauciens.) Trešais jautājums... Jā, ja jūs tā gribat, - tas ir jūsu darbs, nevis mūsu! Nākamais, ko es gribu ātri pajautāt koalīcijai. Mīļie draugi, neviens no mums nav aizsargāts. Ne jūsu tuvinieki, ne jūsu kaimiņi, ne mūsu vecmāmiņas, ne mēs paši. Ja daži ir Saeimas deputāti vai Saeimai pietuvināti cilvēki un viņi domā par šodienu, pārējie, kas vēl ir 20 gadu, 30 gadu un 40 gadu vecumā un atrodas ārpus šīs Saeimas zāles, viņi domā par savām sociālajām garantijām. Piemēram, šogad ir cilvēki, kas par pieciem gadiem... piedodiet, par pieciem slimības mēnešiem saņem pabalstu 3,5 eiro. Normāli? Tā ir normāla sociālās apdrošināšanas sistēma Latvijā?! (Starpsauciens: “Cik saņems, ja viņš nomainīs tā, kā jūs gribat?”) Tad viņš saņem vismaz to minimālo likmi, minimālo algu! Es ar jums nerunāšu tagad! Es runāju! Nākamais jautājums. Ja opozīcijai nepatīk, lai balso “pret”! Nerunājiet ar mani tagad! (Dep. A.Kaimiņš: “Karstasinīgs! Ļoti labi, Hosam!”) Nākamais jautājums. Ir 200... Vai viņi manī klausīsies vai neklausīsies?! Šogad ir 250 cilvēku, kas saņēma pabalstu - 35 centus dienā.
Abu Meri kungs, jūsu runas laiks ir beidzies!
Jā, paldies.
Jūsu laiks debatēm ir beidzies!
Godātie kolēģi, es jūs aicinu domāt atbildīgi, nedomājot par nākamā gada vēlēšanām...
Jūsu laiks ir beidzies! (Starpsauciens: “Atļaujiet Hosamam runāt!”)
... un aiznākamām vēlēšanām, un atbalstīt šo grozījumu virzīšanu uz priekšu.
Vārds deputātam Jānim Dombravam. Viņš acīmredzot runās “pret”.
Godātais Abu Meri kungs! Jūs runājāt par kļūdām. Nu tad aplūkojiet savos iesniegtajos grozījumos likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu” pārejas noteikumus, kur jūs piedāvājat noteikt “no 2017.gada 1.janvāra līdz 20017.gada (Dep. A.Kaimiņš: “Enerģiskāk, Jāni! Enerģiskāk!”) 1.septembrim”. Nu neiesniedziet nekvalitatīvus... brāķus! Sagatavojiet kārtīgi! Ja konsultants švaki strādā, vismaz jūs, Abu Meri kungs, pieķerieties un paskatieties grozījumus. (Dep. H.Abu Meri: “Jūs dzirdējāt, ko es teicu?!”)
Paldies. Viens deputāts ir runājis “par”, viens - “pret” priekšlikumu iekļaut šodienas darba kārtībā šo likumprojektu. Lūdzu zvanu! Balsosim par priekšlikumu iekļaut šodienas sēdes darba kārtībā sadaļā “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem” likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 40, pret - 44, atturas - 1. Likumprojekts darba kārtībā ir iekļauts. (Starpsaucieni: “Nav!”) Es atvainojos, nav iekļauts. Nākamais ir šo pašu deputātu iesniegts likumprojekts, kuru viņi lūdz iekļaut šodienas sēdes darba kārtībā. Tātad deputāti Āboltiņa, Dālderis, Adamovičs, Lībiņa-Egnere, Ojārs Ēriks Kalniņš un citi lūdz iekļaut šodienas sēdes darba kārtībā likumprojektu “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam””. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti prasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par iespējamiem grozījumiem šodienas sēdes darba kārtībā - par priekšlikumu iekļaut sēdes darba kārtībā likumprojektu “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam””! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 40, pret - 44, atturas - 1. Likumprojekts darba kārtībā nav iekļauts. Godātie kolēģi! Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Āboltiņas, Dāldera, Adamoviča, Lībiņas-Egneres, Ojāra Ērika Kalniņa un citu iesniegto likumprojektu “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti prasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Āboltiņas, Dāldera, Adamoviča, Lībiņas-Egneres, Ojāra Ērika Kalniņa un citu iesniegtā likumprojekta “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” nodošanu Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 41, pret - 45, atturas - 1. Likumprojekts komisijai nav nodots. (Dep. J.Ādamsons: “Cik negaidīti!”) Godātie kolēģi! Nākamā darba kārtības sadaļa - “Par atvaļinājuma piešķiršanu”. Deputāte Lolita Čigāne lūdz piešķirt viņai neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 22.decembrī. Lūdzu zvanu! Balsosim par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu deputātei Lolitai Čigānei šā gada 22.decembrī! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Atvaļinājums deputātei Lolitai Čigānei piešķirts. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana”. Lēmuma projekts “Par Aigas Mieriņas iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Godātie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 13.decembra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Aigas Mieriņas iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi vienbalsīgi ir atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu iecelt Aigu Mieriņu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Aigas Mieriņas iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret - 1, atturas - nav. Lēmums pieņemts. Godātie kolēģi! Pirms sākam izskatīt šodienas sēdes darba kārtības sadaļu “Likumprojektu izskatīšana”, mums vēl jālemj par iespējamiem grozījumiem sēdes darba kārtībā. Sociālo un darba lietu komisija lūdz iekļaut šīs komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījums Brīvprātīgā darba likumā” izskatīšanai pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība grozīta. Sociālo un darba lietu komisija lūdz iekļaut šodienas sēdes darba kārtībā šīs komisijas izstrādāto likumprojektu “Sociālās uzņēmējdarbības likums” bez atkārtotas izskatīšanas komisijā izskatīšanai pirmajā lasījumā. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība grozīta. Savukārt Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz iekļaut šodienas sēdes darba kārtībā izskatīšanai pirmajā lasījumā šīs komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” bez atkārtotas izskatīšanas komisijā. (Starpsauciens: “Balsot!”) Deputāti prasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas izstrādātā likumprojekta “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” iekļaušanu šodienas sēdes darba kārtībā izskatīšanai pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 36, pret - 7, atturas - 20. Likumprojekts darba kārtībā iekļauts. Sociālo un darba lietu komisija lūdz grozīt šodienas sēdes darba kārtību un iekļaut tajā izskatīšanai pirmajā lasījumā šīs komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsauciens: “Balsot!”) Deputāti prasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par Sociālo un darba lietu komisijas izstrādātā likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” iekļaušanu šodienas darba kārtībā izskatīšanai pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 64, pret - nav, atturas - 18. Darba kārtība ir grozīta. Sociālo un darba lietu komisija lūdz šodienas sēdes darba kārtībā izskatīšanai pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā iekļaut šīs komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu””. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība ir grozīta. Un Sociālo un darba lietu komisija lūdz grozīt šodienas sēdes darba kārtību un iekļaut izskatīšanai pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā šīs komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam””. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Darba kārtība ir grozīta. Godātie kolēģi! Sākam izskatīt sadaļu “Likumprojektu izskatīšana”. Likumprojekts “Grozījums Alkoholisko dzērienu aprites likumā”, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Uz otro lasījumu Alkoholisko dzērienu aprites likuma grozījumos priekšlikumi nav saņemti. Bet, lai nerastos pārpratumi šī likuma normu piemērošanā, es tomēr vēlos dažos teikumos pastāstīt šī likuma grozījumu būtību. Tātad Alkoholisko dzērienu aprites likums nosaka alkoholisko dzērienu reklāmas aizliegumu. Šāda aizlieguma mērķis ir mazināt alkohola kaitīgo ietekmi uz sabiedrības veselību, uz ko arī vairākkārt norāda Veselības ministrija. Taču ar šo likumu netiek ierobežota alkoholisko dzērienu ražotāja nosaukuma, kā arī tāda ražotāja nosaukuma, kas reģistrēts kā preču zīme, izmantošana. Tāpat kā līdz šim, arī turpmāk šie ražotāji varēs izvietot uz dažādiem priekšmetiem (piemēram, uz lietussargiem un saulessargiem āra kafejnīcās, kā arī uz ledusskapjiem, krēsliem, galdiem vai apģērba) (Dep. A.Kaimiņš: “Uz pieres! Uz pieres!”) ražotāja nosaukumu un nosaukumu, kas reģistrēts kā preču zīme. Šāda veida preču zīmju reklāmu šis likums neaizliedz. Paldies. Aicinu atbalstīt otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Alkoholisko dzērienu aprites likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījums Krimināllikumā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Andrejs Judins.
Cienījamie kolēģi! Trešajā lasījumā izskatām likumprojektu “Grozījums Krimināllikumā”. Priekšlikumi nav saņemti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Krimināllikumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Nākamais - likumprojekts “Par sabiedrību ar ierobežotu atbildību “Bulduru Dārzkopības vidusskola””, trešais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Askolds Kļaviņš.
Labrīt, cienījamie deputāti, klātesošie! Likumprojekta “Par sabiedrību ar ierobežotu atbildību “Bulduru Dārzkopības vidusskola”” trešajam lasījumam ir saņemti 10 priekšlikumi. 1. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
2. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
4. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
6. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
7. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
8. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
9. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Un 10. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Sākam debates. Vārds debatēs deputātam Valteram Dambem.
Cienītais Saeimas Prezidij! Kolēģi deputāti! Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vadītāja vakardien teica: “Nav ko te sentimentu mētāt! Bulduri būtu jāslēdz.” Es varētu piekrist. Varētu piekrist, ja 2005.gadā Saeimā nebūtu pieņemts likums par Bulduru Dārzkopības vidusskolu. Kāpēc vienai profesionālajai mācību iestādei ir vajadzīgs atsevišķs likums? Tad jau būtu jārada vairāki desmiti likumu, piemēram, likums Priekuļu, Kandavas tehnikumam, vairākām profesionālajām mācību iestādēm. Lai domā un runā kolēģi, ko vēlas, bet es esmu Bulduru tehnikuma absolvents (1982.gada) un esmu deleģēts runāt vairāku absolventu vārdā. 10.priekšlikums paredz izslēgt pielikumu, kurā uzskaitīti visi Bulduru Dārzkopības vidusskolai piederošie nekustamie īpašumi. Četros no likumprojekta astoņiem pantiem runāts par nekustamo īpašumu atsavināšanu, pārdošanu, ieķīlāšanu. Likumprojekts runā par vispārīgu subjektu... par nekustamajiem īpašumiem, kuri šā likuma spēkā stāšanās dienā pieder valsts sabiedrībai ar ierobežotu atbildību “Bulduru Dārzkopības vidusskola”. Divos lasījumos tika atbalstīts likumprojekts, kura pielikumā tika uzskaitīti tai piederošie īpašumi. Normāli! Sabiedrība varēja publiski iepazīties, par ko deputāti lemj, par kādiem īpašumiem Saeima pieņem lēmumus. Kā jūs domājat, - vai kāds absolvents, ieinteresēts sabiedrības loceklis, varēs no bilances datiem uzzināt, kas šai sabiedrībai pieder? Kāpēc jākautrējas no šajā pielikumā uzskaitīto nekustamo īpašumu saraksta? Komisijas locekļi man bilda, ka tā neesot laba prakse - pieņemt likumus ar pielikumiem. Paskatījos likumi.lv un bez problēmām īsā brīdī atradu vairākus likumus, kas valstī ir spēkā esoši ar pielikumiem. Kā jau sākumā teicu, acīmredzot šī skola ir īpaša - ar savu likumu. Jo atrodas kūrortpilsētā - Jūrmalā, kur nekustamajiem īpašumiem ir cits svars, cita vērtība. Lai pasargātu skolu un tās īpašumus no to tīkotājiem, tapa 2005.gada likums. Īsi atgādināšu vēsturi: 1905.gadā valsts uzdāvināja zemi - 153 pūrvietas, kas ir apmēram 62 hektāri mūsdienu izpratnē, - dārzkopības skolas dibināšanas vajadzībām. Neaiztiksim vismaz šos dāvinātos hektārus, atstāsim tos likuma pielikumā ierakstītus! Neliksim vilties mūsu dārzkopības dižgariem, tādiem kā Dindonim, Indriksonam, Kārkliņam un citiem! Lūdzu neatbalstīt 10.priekšlikumu.
Paldies. Vārds deputātei Ilzei Viņķelei.
Kolēģi! Vēlos paskaidrot. Pirmām kārtām. Vakardien, runājot ar kolēģi, arī jūs, kā varbūt atceraties, teicāt - jā, iespējams, Bulduru Dārzkopības vidusskolas pastāvēšanai nav ekonomiska pamata. Es neaicināju uz Bulduru Dārzkopības vidusskolas slēgšanu, vienkārši fakts ir tāds, ka patiešām šīs skolas vieta Latvijas izglītības sistēmā ir ļoti īpaša, bet tā nekādā veidā diemžēl nav noteikta no tās objektīvās vajadzības šai skolai pastāvēt. Savukārt, runājot par to, kādēļ tiek izslēgts pielikums, - Dambes kungs, te nav runa par to, ka ir vai nav likumi ar pielikumiem. Šajā gadījumā Ministru kabineta tiesības... pareizāk sakot, šo īpašumu apgrūtināšana, ieķīlāšana, atsavināšana ir iespējama tikai un vienīgi ar Ministru kabineta atļauju. Tā ir garantija, lai īpašumi netiktu ne izsaimniekoti, ne pa lēto kādam nodoti. Un kādēļ pielikums tiek ņemts ārā? Juridiskās tehnikas dēļ, jo Saeimai tad būtu vēlreiz jāpārapstiprina Ministru kabineta lēmums; tas teorētiski var nozīmēt, ka Saeima var lemt kaut kādu nezināmu apsvērumu dēļ citādi, un tad iestājas juridiskā kolīzija. Tātad likumā ir noteiktas garantijas, lai šāda īpašumu izsaimniekošana nevarētu notikt. Īpašumi jelkādā veidā ir atsavināmi vai ieķīlājami, un īstenībā tā procedūra ir divējāda. Arī Latvijas Lauksaimniecības universitātei ir jāsaka savs vārds, pēc tam - Ministru kabinetam, un tikai tad var kaut ko darīt. Līdz ar to vai nu mēs uzticamies Ministru kabinetam, vai neuzticamies. (Starpsaucieni: “Neuzticamies!”) Nu tad nav pamata uzticēties arī Saeimai, vai ne, Zariņa kungs? Arī jums.
Paldies. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Labdien, kolēģi! Iepriekšējā lasījumā, kad tika skatīts šis likumprojekts, es centos pievērst jūsu uzmanību tam, kāpēc patiesībā vispār ir vajadzīgs šis likumprojekts. Jo, redziet, pie šīs mācību iestādes ir ļoti interesants nekustamais īpašums - vairāk nekā 100 hektāru zemes -, kuru kāds ļoti vēlētos iegūt. Esošā kārtība bija tāda, ka tas būtu jādara ļoti publiski - šeit, Saeimā, par to balsojot. Es jums mēģināju skaidrot, kāda shēma patiesībā ir uztaisīta un kāpēc vispār ir vajadzīgs šis likumprojekts. Lai uztaisītu šo klasisko eleganto shēmu, it kā būs viens lēmuma pieņēmējs, kurš lems: “Ziniet, šī zeme mums vairs nav vajadzīga.” Pēc tam viņš ies uz valdību un valdība teiks: “Ziniet, ja jūs esat izlēmuši, ka jums nav vajadzīga, nu tad mēs to apstiprinām.” Pēc tam prasīs: “Kāpēc jūs apstiprinājāt?” - “Nu tāpēc, ka tie tur, kas ar to zemi darbojas, izlēma, ka viņiem tā nav vajadzīga. Tāpēc mēs apstiprinājām.” Un rezultātā nebūs neviena atbildīgā. Klasiska izsaimniekošanas shēma. Un, ja kāds saka, ka Ministru kabinets ir garantija tam, ka viss tiks izdarīts pārdomāti un valsts interesēs... Jūs esat mūs pārliecinājuši, ka ir jāatstāj šis labojums, proti, lai tā nebūtu valdība, kas par to lems, bet lai procedūra būtu krietni publiskāka un krietni atklātāka, kuru mēs izmantosim, kad tas būs vajadzīgs. Tā ka es aicinu neatbalstīt šādu priekšlikumu.
Paldies. Vārds deputātam Valteram Dambem, otro reizi.
Man nepatīk šī publiskā diskusija no Saeimas tribīnes. Es tikai īsi atgādināšu, ka pavisam nesen Saeima lēma par vairāku nekustamo īpašumu atdošanu biedrībai “Latvijas Ebreju draudžu un kopienu padome”, mēs lēmām par īpašumu atdošanu Latvijas Ārstu biedrībai, un, ja vajadzēs, pēc pāris gadiem varbūt arī citas Saeimas lems par Bulduru Dārzkopības vidusskolas dažu nekustamo īpašumu atdošanu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Aleksandram Kiršteinam.
Godājamais priekšsēdētāj! Godājamie deputāti! Es nebūtu nācis runāt par šo jautājumu, bet problēma ir tā, ka es ļoti labi zinu vēsturi, kā viss ir noticis savulaik. Diemžēl man ir jāpiekrīt kolēģim Dambem, ka atklātība šajā gadījumā ir vajadzīga. Tāpēc ka iepriekšējos gados nekustamo īpašumu pārdošanā bija ieinteresēti, piemēram, Izglītības un zinātnes ministrijas valsts sekretāri. Konkrēti man tas ir personīgi zināms, viņi lobēja savulaik Parex banku, tad tur bija citi īpašnieki... Es negribu uzskaitīt visas šīs lietas, kā tas viss notika. Tā kā likums beidzot tiek pieņemts (es uzskatu, ka mēs par likumu nobalsosim, jo tas ir visumā pieņemams), tad tomēr šajā gadījumā, kad 20 gadu garumā ir bijuši nepārtraukti mēģinājumi pārdot šos nekustamos īpašumus, šī atklātība nevienam netraucēs. Tā absolūti nevienam netraucēs. Es aicinu balsot “pret” šo priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Vārds debatēs deputātam Edvardam Smiltēnam.
Dambes kungs, es gribu atgādināt, - jūsu apgalvojums, ka Bulduri... ka VIENOTĪBA mēģina pasniegt to tā, ka Bulduri būs slēdzami, ir absolūti nekorekts. Jo tieši VIENOTĪBA... Es biju tolaik parlamentārais sekretārs Izglītības un zinātnes ministrijā (Mārītes Seiles laikā), kad šī skola bija maksātnespējas priekšvakarā. Tā bija absolūti bezizejas situācija. Faktiski bija radīta konstrukcija, lai novestu skolu līdz tādam stāvoklim, kad maksātnespējas administratori varētu vienkārši paņemt un saraut tos īpašumus gabalos. Tad mēs pieņēmām politisku lēmumu un atradām risinājumu nodot šo skolu universitātēm. Sākās cīņa starp Latvijas Universitāti un Latvijas Lauksaimniecības universitāti. Mēs radījām priekšnoteikumus, lai vispār nosargātu un saglabātu skolu, tajā skaitā skolai piederošos īpašumus. Līdz ar to es uzskatu, ka jūs paudāt nekorektu viedokli.
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Paldies. Aicinu tomēr atbalstīt komisijas priekšlikumu, jo šādas diskusijas mums komisijā bija, un sākotnēji komisija nobalsoja tā, kā Dambes kungs aicināja, bet, noklausījušies Juridiskā biroja argumentus, mēs sapratām, ka tādā gadījumā tiks pieņemts emocijās balstīts juridisks brāķis, un komisija mainīja savu lēmumu. Tāpēc lūdzu atbalstīt komisijas priekšlikumu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 10. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 25, pret - 54, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Par sabiedrību ar ierobežotu atbildību “Bulduru Dārzkopības vidusskola”” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret - nav, atturas - 1. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījums likumā “Par nodokļiem un nodevām””, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Vilnis Ķirsis.
Labrīt, kolēģi! Atgādināšu, ka likumprojekts bija par energoefektivitātes nodevu. Priekšlikumi uz trešo lasījumu nav saņemti. Aicinu atbalstīt trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums likumā “Par nodokļiem un nodevām”” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret - 1, atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts - “Grozījumi Dabas resursu nodokļa likumā”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Trupovnieks.
Labdien, cienījamie kolēģi! Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi trešajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Dabas resursu nodokļa likumā”. Ir saņemti četri priekšlikumi. Tie visi ir vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Kaspara Gerharda priekšlikumi. 1.priekšlikums - komisijā atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
2.priekšlikums - komisijā atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju.
Deputāti piekrīt.
3.priekšlikums - atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju.
Deputāti neiebilst.
4.priekšlikums - komisijā atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Dabas resursu nodokļa likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 50, pret - 9, atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Finanšu instrumentu tirgus likumā”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Bondars.
Augsti godātais Daudzes kungs! Cienītās kolēģes un godātie kolēģi! Izskatīsim likumprojektu “Grozījumi Finanšu instrumentu tirgus likumā”. Trešajam lasījumam iesniegti 10 priekšlikumi, un visus tos iesniegusi Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija. 1. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
2. - komisijas priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
3. - komisijas priekšlikums. Arī tas komisijā atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
4. - komisijas priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
5. - komisijas priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
6. - komisijas priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
7. - komisijas priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
8. - komisijas priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
9. - komisijas priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Un arī pēdējais, 10., ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Līdz ar to izskatīti visi priekšlikumi. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Finanšu instrumentu tirgus likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Likumprojekts “Publisko iepirkumu likums”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Romāns Naudiņš.
Labdien, godātie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā esam izskatījuši likumprojektu “Publisko iepirkumu likums”. Paralēli tam vēl ir dokuments Nr.2857A, kurš papildina divus priekšlikumus. Ir saņemti 67 priekšlikumi. Nu tad sāksim tos arī skatīt. 1. - deputāta Ilmāra Latkovska priekšlikums, kurš nav atbalstīts komisijā.
Deputāti neiebilst.
2. - Ilmāra Latkovska priekšlikums. Nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātam Ilmāram Latkovskim.
Augsti godātais sēdes vadītāj! Kolēģi deputāti! Vienlaikus ar šo priekšlikumu man jums jānodod sveicieni no uzņēmējiem, kuri strādā vispārējā nodokļu režīmā. Neticēsiet, ka tādi vēl ir? Bet patiešām visi vēl nav “saskaldījuši” savus uzņēmumus mikrouzņēmumos. Šis likumprojekts (un konkrēti arī šis priekšlikums) ir vistiešākajā veidā saistīts ar to putru, kas, kā teica mūsu Valsts prezidents, ir ievārīta nodokļu jautājumā. Un te būs viena karotīte, ar kuru varbūt mēģināt izstrēbt to putru, vai arī paši tajā putrā izvārīsimies. (Dep. A.Kaimiņš: “Putra ir te! Lai iet un strēbj!”) Konkrētais priekšlikums ir pat ļoti pieticīgs: likuma mērķus papildināt ar norādi uz kvalitāti kā iepirkuma kritēriju. Kvalitāte, samērīga kvalitāte, ir pretstats iepirkumu postam - zemākajai cenai, jo pārāk liels uzsvars līdz šim ir bijis zemākās cenas kritērijam. Nedrīkst, nevar likt iepirkumos sacensties, skrienot uz zemāko cenu, tiem uzņēmumiem, kuri maksā pilna apjoma nodokļus un kuri nodarbina, pastāvīgi nodarbina, augstas raudzes profesionāļus - ne tikai uz sezonu vai uz projektiem, bet pastāvīgi nodarbina. Bet mēs viņiem liekam skrieties uz zemāko cenu ar atviegloto nodokļu maksātājiem! Zemākā cena nebūs noteicošais kritērijs. Uzņēmēji atgādina šo solījumu, kas valdības gaiteņos tika izteikts jau 2015.gadā. Es nesaukšu, kas, kura ministrija... Mēs šeit gāžam tagad viena ministrija uz otru un viena partija - uz citu... Bet tas ir viens solījums, uz kuru uzņēmēji, kuri maksā nodokļus, cerēja, kad tika virzīts šis likumprojekts. Rezultāts? Viņi saka: “Esam maldināti!” Uzņēmēju rosinātie priekšlikumi šajā likumprojektā tika noraidīti. Es saprotu, mēs skatījāmies ļoti daudz gan no mikrouzņēmumu nodokļa viedokļa, gan no pašvaldību viedokļa. Taču mēs aizmirsām par uzņēmējiem, kuri patlaban maksā nodokļus. Un, lai gan zemākā cena kā vienīgais kritērijs varbūt nedaudz ir pamainīta, uzņēmēji saka: ir ļoti liberālas interpretācijas. Pieredze, prakse rāda: ja ir iespēja noteikt zemāko cenu, tad pasūtītājam vienkāršāk un drošāk ir izvēlēties zemāko cenu. Dažos gadījumos tas ir pat ļoti, ļoti izdevīgi, lai kaut ko piespēlētu savējiem. Un, kamēr drudžaini raustāmies, kā izdabāt tiem, kuriem ir atvieglotais nodokļu režīms, tikmēr mums ir bijusi pilnīga nevērība pret tiem uzņēmējiem, kuri ar saviem nodokļiem pilda budžetu, kuri rada šo kvalitāti un arī pievienoto vērtību. Un vai tad mūsu atbilde būs: dariet tāpat, saskaldieties mikrouzņēmumos, un tad jūs būsiet konkurētspējīgi?! Dāmas un kungi, nē taču! Vai ne?! Un tālab ierakstīt likuma mērķos kvalitāti - tas būtībā ir pēdējais salmiņš, pie kā aizķerties. Tas ir atgādinājums, iedrošinājums, veidojot šos publiskos iepirkumus. Tas, nevis lētums, kas pārņem visas mūsu dzīves jomas! Un tā ir uzņēmēju, nodokļu maksātāju, interešu prasība. Es domāju, ka man vairs nav jāpārliecina jūs par to, un vienosimies: jūs atbalstīsiet šo priekšlikumu, un es atsaukšu daudz radikālāko priekšlikumu - 45.priekšlikumu, kura sinhronizēšanai ar likumu kopumā varbūt mums pietrūkst ceturtā lasījuma. Bet tagad es aicinu atbalstīt šo priekšlikumu.
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā kas piebilstams?
Godātie kolēģi! Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts (Dep. A.Kaimiņš: “Romān, tu pats atbalsti?”), jo to, ko piedāvā Latkovska kungs... Ir jau arī citi panti, kuri šobrīd ir no jauna ietverti un kuri arī risinātu šo problēmu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputāta Ilmāra Latkovska priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 27, pret - 5, atturas - 50. Priekšlikums nav atbalstīts.
3. - deputāta Smiltēna priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
4. - deputāta Naudiņa priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
5. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
6. - ārlietu ministra Rinkēviča priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 7.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
7. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
8. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
9. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
10. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
11. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
12. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 13.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
13. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
14. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
15. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
16. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts un redakcionāli precizēts.
Deputāti piekrīt.
17. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
18. - deputāta Naudiņa priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
19. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
20. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
21. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
22. - deputāta Naudiņa priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 24.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
23. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 24.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
24. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
25. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts daļēji, iekļauts 26.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
26. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
27. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
28. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
29. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 31.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
30. - deputāta Latkovska priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 31.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
31. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
32. - deputāta Naudiņa priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
33. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 34. un 35.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
34. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
35.- atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
36. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
37. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts un redakcionāli precizēts.
Deputāti piekrīt.
38. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
39. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
40. - deputāta Naudiņa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
41. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Putras priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
42. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
43. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
43.A priekšlikums ir uz atsevišķas lapas. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
44. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
45. - deputāta Ilmāra Latkovska priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
46. - deputāta Ilmāra Latkovska priekšlikums. Nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātam Ilmāram Latkovskim.
Ja nav atbalstīts 45.priekšlikums... uzņēmēju rezumējums par šo likumprojektu ir, ka viens no patiešām būtiskākajiem jauninājumiem tā arī nav radīts un likumdevējam būtu jāaicina Finanšu ministrija mēģināt vēlreiz, turklāt nekavējoties. Bet tagad ir aicinājums ar 46. un 47.priekšlikumu vismaz kaut cik salāpīt šo likumprojektu. Šo priekšlikumu būtība ir tāda, ka pasūtītājs publiskajā iepirkumā var izmantot nozaru ekspertu vai organizāciju izstrādātās vadlīnijas. 46.priekšlikumā tas attiecas uz kritēriju noteikšanu un 47. - uz nepamatoti lēta piedāvājuma identificēšanu. Tas būtu atgādinājums, iedrošinājums ņemt vērā uzņēmējdarbības nozari un uzticēties tai, citādi visus mazos iepirkumus (līdz 42 tūkstošiem vai celtniecībā - līdz 170 tūkstošiem), acis nepamirkšķinot, vienkārši rullējam uz zemāko cenu, un viss. Pavisam vienkārši. Vairākas nozaru asociācijas sadarbībā ar Iepirkumu uzraudzības biroju strādā šobrīd pie tādām vadlīnijām, pie to pilnveides vai izstrādes no jauna, - kā piedāvāt visizdevīgākos kritērijus. Vispārīgākā kontekstā gan šī norma jau ir 60.pantā šajā likumprojektā, taču uzņēmēju priekšlikums ir norādīt to ļoti konkrēti arī attiecībā uz kritērijiem un jo īpaši - uz nepamatoti zemākās cenas identificēšanu. Tālab es aicinu atbalstīt vismaz 46. un arī 47.priekšlikumu.
Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams? Nav nekas piebilstams. Lūdzu zvanu! Balsosim par 46. - deputāta Ilmāra Latkovska priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 24, atturas - 29. Priekšlikums nav atbalstīts.
47. - deputāta Latkovska priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
48. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
48.A priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts. Ir uz atsevišķas lapas deputātiem pieejams šis priekšlikums.
Deputāti piekrīt.
49. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
50. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
51. - deputāta Matīsa priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 54.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
52. - deputāta Matīsa priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 54.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
53. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 54.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
54. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
55. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
56. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
57. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
58. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 59.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
59. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
60. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 61.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
61. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
62. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
63. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 64.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
64. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
65. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Kolēģi! Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Publisko iepirkumu likums” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par zvērinātiem revidentiem””, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Labdien, kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi likumā “Par zvērinātiem revidentiem””, trešais lasījums. Komisijā esam saņēmuši 12 priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
2.priekšlikums ir atbildīgās komisijas - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas - priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
8. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot punktu numerāciju.
Deputāti piekrīt.
11. - atbildīgās, Budžeta un finanšu (nodokļu), komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
12. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums par likuma stāšanos spēkā. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Esam izskatījuši visus priekšlikumus. Kolēģi, aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par zvērinātiem revidentiem”” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Godātie kolēģi, ir pienācis laiks pārtraukumam. Lūdzu zvanu reģistrācijai! Lūdzu reģistrācijas režīmu! Lūdzu reģistrācijas rezultātu! Kamēr tiek apkopoti reģistrācijas rezultāti, vārds paziņojumam deputātam Gaidim Bērziņam.
Cienījamie Juridiskās komisijas kolēģi! Juridiskās komisijas sēde pēc piecām minūtēm Juridiskās komisijas telpās. Paldies.
Vārds reģistrācijas rezultātu nolasīšanai Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim.
Cienījamie kolēģi! Šobrīd nav reģistrējušies: Boriss Cilevičs, Inese Laizāne, Atis Lejiņš, Romāns Mežeckis, Ināra Mūrniece, Imants Parādnieks, Romualds Ražuks, Artūrs Rubiks, Veiko Spolītis, Juris Vectirāns un Jānis Vucāns.
Paldies. Pārtraukums līdz pulksten 11.00. (Pārtraukums.)
Godātie kolēģi! Pulkstenis ir 11.00. Lūdzu, ieņemiet vietas! Turpinām Saeimas sēdi. Turpinām ar likumprojektu “Ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla likums”, ko ir iesniedzis Ministru kabinets, un alternatīvo likumprojektu “Ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla likums”, ko ir iesniegusi Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija. Pirmais lasījums. Godātie kolēģi! Es vēlos atgādināt, kā ir šādos gadījumos. Tātad komisijas vārdā deputāts Edvards Smiltēns ziņos par abiem likumprojektiem, pēc tam būs iespējamas debates par abiem likumprojektiem, un tad mums vispirms būs jābalso par Ministru kabineta iesniegto likumprojektu un pēc tam - par alternatīvo likumprojektu. Tātad atbildīgās komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Kolēģi! Tātad mums ir divi likumprojekti: viens, kas ir no Ministru kabineta, un otrs, ko sagatavojusi komisija. Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija šo pirmo likumprojektu neatbalsta, līdz ar to ir aicinājums balsot “pret”. Saskaņā ar Saeimas kārtības ruļļa 85.panta pirmo daļu Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izstrādājusi un iesniegusi alternatīvo likumprojektu “Ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla likums”. Tātad - ko tas paredz? Šis likumprojekts ir izstrādāts, lai ieviestu direktīvas prasību par vienotā informācijas punkta izveidi, kurā pieejama minimālā informācija par fizisko infrastruktūru, un lai noteiktu regulējumu, kā nodrošināt informācijas saņemšanu no tīkla operatora, ja tā nav pieejama vienotajā informācijas punktā, kā nodrošināt fiziskās infrastruktūras apsekošanu, piekļuvi tai, sadarbību ar tīkla operatoru būvniecības procesā, kā arī strīdu izšķiršanas efektīvu mehānismu, ja abām pusēm rodas domstarpības iepriekš minētajos procesos. Kolēģi, šis likumprojekts paredz veicināt ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla izvēršanu Latvijā un tādējādi stimulēt tautsaimniecības attīstību kopumā, tātad arī attālākajos lauku reģionos, jo digitālā ekonomika, pateicoties inovācijai, ātrumam un pārrobežu ietekmei, ir iekšējā tirgus potenciāls un būs pieejama tikai tad, ja valstī būs atbilstošs ātrdarbīgs elektronisko sakaru tīkls. Kolēģi! Tātad procedūra ir tāda, ka debates ir iespējamas par abiem likumprojektiem, bet komisijas vārdā aicinu jūs balsot šādi: par pirmo likumprojektu balsot “pret”, tātad to neatbalstīt, bet par otro - alternatīvo - balsot “par”, tātad to atbalstīt.
Paldies. Debatēt neviens nav pieteicies. Tātad vispirms balsojam par Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla likums” pirmajā lasījumā. Lūdzu zvanu! Balsosim par Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla likums” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 1, pret - 75, atturas - nav. Likumprojekts noraidīts. Lūdzu zvanu! Balsosim par atbildīgās komisijas izstrādāto alternatīvo likumprojektu “Ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla likums” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Paldies, kolēģi, ka sekojāt komisijas aicinājumam to atbalstīt. Un priekšlikumus gaidīsim nākamgad - 5. ... janvārī.
Nākamgad piektajā... Arī mēnesi jūs varbūt pateiksiet? (Starpsauciens: “Martā! Aprīlī!”) Janvārī droši vien.
5.janvāris.
Deputāti neiebilst. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Kolēģi, strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā” pirmajā lasījumā. Šis likumprojekts ir izstrādāts, lai izpildītu Eiropas Savienības direktīvas prasības attiecībā uz dalībvalsts pienākumu nodrošināt valsts institūciju rīcībā esošās informācijas par infrastruktūru pieejamību līdz 2017.gada, tātad nākamā gada, 1.janvārim. Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā pašreiz noteikts, ka apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmā esošo datu sagatavošanu un izsniegšanu paredzēts nodrošināt, sākot no 2018.gada 1.janvāra, tāpēc nepieciešami grozījumi šajā likumā, paredzot, ka direktīvas prasību ieviešanai nepieciešamie dati Valsts zemes dienestam iesniedzami līdz šī gada 31.decembrim, bet Valsts zemes dienests nodrošina šo datu sagatavošanu un izsniegšanu, sākot ar nākamā gada 1.janvāri. Komisijā mēs esam izskatījuši šo likumprojektu pirmajā lasījumā, un, kolēģi, aicinu jūs to atbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Kolēģi, jūsu konstruktīvos priekšlikumus gaidīsim nākamgad - līdz 5.janvārim.
5.janvāris. Deputāti neiebilst. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi Elektronisko sakaru likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Elektronisko sakaru likumā” pirmajā lasījumā. To ir skatījusi Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija. Šis likumprojekts ir izstrādāts, ievērojot pašreizējo ģeopolitisko situāciju un nepieciešamību stiprināt valsts drošības jomu, kā arī Valsts pārvaldes iekārtas likuma 9.pantā definēto valsts pārvaldes funkciju realizēšanu krīzes situācijās. Tiek precizēts ārkārtas situāciju valsts elektronisko sakaru tīkla tiesiskais regulējums. Projekta mērķis ir precizēt likumā noteikto ārkārtas situāciju valsts elektronisko sakaru tīkla jēdzienu, kā arī precizēt subjektu loku, kuri izmanto šo sakaru tīklu, lai novērstu ierobežojumu tā izmantošanai informācijas apritei tikai starp valsts pārvaldes iestādēm. Lai nodrošinātu tiesiskā regulējuma nepārtrauktību, projektā paredzēts, ka precizētās normas par elektronisko sakaru tīkliem (16.panta sestā daļa) stāsies spēkā vienlaikus ar Ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla likumu, par kuru mēs šobrīd jau esam lēmuši. Līdz ar to aicinu komisijas vārdā atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Elektronisko sakaru likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Aicinām sagatavot kvalitatīvus priekšlikumus un tos iesniegt līdz 2017.gada 5.janvārim.
Deputāti neiebilst. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījums Valsts civildienesta likumā”, otrais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Sergejs Dolgopolovs.
Labdien, cienījamie kolēģi! Ministru kabineta sagatavotais likumprojekts “Grozījumi Valsts civildienesta likumā” paredz precizēt likuma 7.pantu, kur ir runa par pretendentam izvirzāmajām obligātajām prasībām. Izskatot šo likumprojektu, komisija ir saņēmusi astoņus priekšlikumus, kurus galvenokārt atbalstīja. 1. - deputāta Dolgopolova priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2. - deputāta Dolgopolova priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 3. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
3. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - deputāta Dolgopolova priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
Atbildīgās... piedodiet... 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6. - deputāta Dolgopolova priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
7. - deputāta Kaimiņa priekšlikums. Nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds debatēs deputātam Artusam Kaimiņam.
Tā, es sākšu ar labajām ziņām. Pirms trim nedēļām mēs pieņēmām šeit likumu par to, ka tiem cilvēkiem, kas nemaksā alimentus saviem bērniem, tiks liegts vadīt autotransporta līdzekli. Paši nobalsojām. Viens deputāts bija “pret”. Es jums varu izstāstīt tādu lietu. Pēdējo triju nedēļu laikā Uzturlīdzekļu garantiju fondā ir ieskaitīti vismaz 500 tūkstoši eiro. Pusmiljons trijās nedēļās ir ieskaitīts! Lai jūs zinātu, - gadā valsts samaksā aptuveni 3,2 miljonus eiro šiem nemaksātājiem... nemaksātāju bērniem. Ar šo likumu mēs divu nedēļu laikā esam paņēmuši un dabūjuši jau pusmiljonu fondā! Pusmiljonu! Aplausi mums visiem! Bet šis ir tikai likuma pirmais punkts. Tas, ko es šeit piedāvāju: lai cilvēki, kuri ir ierēdņi... ja viņi atrodas šajā Uzturlīdzekļu garantiju fonda sarakstā, lai viņi nevar būt ierēdņi. Jo, ja tu nevari atbildēt par saviem bērniem, tu nevari pildīt ierēdņa funkcijas, ko tev dod pašvaldības, kur tu visu šo ierēdniecības darbu dari. Jo - kas tev maksā naudu? Nodokļu maksātāji! Līdz ar to atbalstiet, lūdzu, šo manu priekšlikumu. Es ceru, ka te nebūs no šīs sērijas: šis atkal ir nepareizā deputāta priekšlikums, tikai tāpēc mēs to neatbalstīsim. Šī lieta ir sākusi strādāt. Lūdzu, atbalstiet šo priekšlikumu! Es ļoti priecāšos, ja jūs to izdarīsiet. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Sergejam Dolgopolovam. (Starpsauciens.)
Cienījamie kolēģi! Ļoti patīkami dzirdēt emocionālas runas. Dabīgi, katrā priekšlikumā ir kaut kāds racionāls grauds, bet, nu, tomēr ir jābūt zināmai samērīguma sajūtai. Šinī gadījumā mēs varam piekabināt ļoti daudzas prasības. Es domāju, ka šinī gadījumā komisija, kas vienprātīgi neatbalstīja šo ierosinājumu, vadījās tieši pēc samērīguma principa un dzīves loģikas. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Artusam Kaimiņam, otro reizi.
Šito... A kas tas tāds? Aizmirsās jau, ka... Šo retoriku es esmu dzirdējis jau tad, kad mēs mēģinājām šo iepriekšējo likumu palaist, lai tas aiziet... par šiem cilvēkiem, kas nevar... kas nemaksā, un tad arī viņi nebrauc. Un bija tieši tas pats, ko jūs tikko kā teicāt, Dolgopolova kungs, ka... Nu, kā tad tagad būs... tagad kā? (Dep. S.Dolgopolovs: “Nesarunāties ar zāli!”) Jūs neesat zāle, jūs esat Dolgopolovs. Tad runa ir par to, ka...
Kaimiņa kungs, ievērojiet Kārtības rulli!
Jūs tērējat manu laiku... Respektīvi, runa ir par to, ka...
Kaimiņa kungs, ar sēdes vadītāju diskutēt ir aizliegts.
Jā, bet man laiks tagad ir. Jūs man traucējat!
Es jums tūlīt atņemšu vārdu!
Tātad: cilvēks, kurš nemaksā savam bērnam uzturlīdzekļus, nokļūst tajā sarakstā tikai tad, ja viņam nav komunikācijas ar šo sarakstu... ar Uzturlīdzekļu garantiju fondu. Ja viņam ir šī komunikācija, viņš tad acīmredzot nav šajā sarakstā. Un te katrs gadījums tiks izskatīts atsevišķi, tāpat kā par šīm autovadītāja tiesībām. Ja viņš ir autobusa šoferis, tad viņš iet un saka: “Es esmu autobusa šoferis, man vajag autobusu, lai es varu nopelnīt savam bērnam šo naudu!” Tāpat būs ar ierēdņiem. Ja viņš ir ierēdnis un viņam vajag strādāt, lai viņš varētu atbalstīt savu bērnu, tad - okey, ej un strādā, bet uztaisi kontaktu ar Uzturlīdzekļu garantiju fondu! Tas viss iekļaujas šajā priekšlikumā. Tā ka nevajag viņus aizstāvēt, ierēdņi nav kaut kādas svētās govis! Nevajag aizstāvēt! Atbalstiet šo lietu, un Latvijas bērni joprojām būs jums pateicīgi! (Dep. A.Kaimiņa kamera nokrīt no tribīnes.) Ak Dievs, mana kamera! Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Valdim Kalnozolam. (Dep. A.Kaimiņš: “Šitā nav bijis vēl nekad!”)
Es aicinu: Artus, esi vīrietis, radi bērnus! (Smiekli, aplausi.)
Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?... Vai komisijas vārdā ir kas sakāms? (Dep. A.Kaimiņš: “Radīt bērnus!”)
Cienījamie kolēģi! Komisijas vārdā es aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - deputāta Artusa Kaimiņa priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 18, pret - 45, atturas - 11. Priekšlikums nav atbalstīts.
8. - deputāta Dolgopolova priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Valsts civildienesta likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir nākamā gada 20.janvāris.
Deputāti neiebilst.
Paldies.
Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi Finanšu instrumentu tirgus likumā”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Bondars.
Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Finanšu instrumentu tirgus likumā”. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz atbalstīt pirmajā lasījumā minēto likumprojektu. (Dep. S.Āboltiņa: “Tu tik klusi runā, ka neviens nedzird!”) Vēl vienu reizi? Skaļāk vajag? Ja sēdes vadītājs...
Lūdzu klusumu zālē! Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Finanšu instrumentu tirgus likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Par priekšlikumu iesniegšanas termiņu mēs lūdzam noteikt 2017.gada 6.janvāri.
Deputāti neiebilst. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi Imigrācijas likumā”, otrais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Kārlis Seržants.
Labrīt, kolēģi! Piedāvājam otrajā lasījumā grozījumus Imigrācijas likumā. 1.priekšlikums ir Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums, ar kuru nosaka terminu “stažieris”. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
5. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
7. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
8. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
9. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Atbalstīts.
Sākam debates. Vārds debatēs deputātam Vilnim Ķirsim.
Labdien, kolēģi, vēlreiz! Par spīti problēmām, kādas šobrīd mums ir citās nozarēs, Latvijā ir nozares, kurās mēs ejam citām Baltijas valstīm pa priekšu. Un viena no šādām nozarēm ir jaunuzņēmumu dibināšana un attīstība. Šonedēļ Lietuvā parādījās publikācija, ka Lietuvas jaunuzņēmumu dibinātāji pārceļas uz Latviju. Arī iepriekšējais Igaunijas ekonomikas ministrs ļoti interesējās par soļiem, kurus mēs speram Latvijā šīs nozares attīstībā. Un kālab ne? Mums ir visi priekšnosacījumi, lai attīstītu šo virzienu. Latvijā ir zinoši cilvēki ar starptautisku pieredzi un izglītību šajā jomā. Pirms trim nedēļām budžeta ietvaros mēs pieņēmām Jaunuzņēmumu darbības atbalsta likumu, kas ir straujš solis, lai attīstītu šo virzienu. Protams, mēs esam priecīgi par idejām, kas dzimst Latvijā un attīstās, bet šīs idejas būtu nepieciešams Latvijā piesaistīt arī no plašākas pasaules, jo Latvija ir maza un ideju - cik ir, tik ir. Tādēļ mēs piedāvājam ieviest tā saucamo jaunuzņēmumu darbības vīzu. Proti, ideja ir šāda. Kādas trešās pasaules valsts cilvēks ar ideju iet uz Latvijas vēstniecību, izklāsta, kāda tā ir, un pierāda, ka viņam ir naudas līdzekļi, par kuriem uzturēties Latvijā. Viņš atbrauc, viņam tiek iedota uzturēšanās atļauja uz trijiem mēnešiem. Šajos trijos mēnešos viņam ir jānodibina uzņēmums, jākļūst par valdes locekli, un tad viņš, atskaitoties Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldē, dabū uzturēšanās atļauju vēl uz trijiem mēnešiem. Šajā laikā viņam ir jāatrod savai idejai kvalificēts riska kapitāla investors, kurš ir gatavs ieguldīt viņa idejā 30 tūkstošus, kas ir ļoti grūts uzdevums, jo... Šāds kvalificēts riska kapitālists ir reģistrēts vai nu Latvijā - Latvijas gadījumā tā ir Finanšu un kapitāla tirgus komisija -, vai citā pasaules valstī - kādā tai pielīdzinātā institūcijā, un šādi riska kapitālisti būs gatavi ar savu naudu riskēt tikai tad, ja tās ir ļoti labas idejas. Un tas faktiski ir filtrs. Tas ir pats nozīmīgākais solis, kas jāizpilda, lai varētu šo ideju tālāk attīstīt. Mēs esam vērtējuši arī kādus, kuri vēlētos, nu, kādu citu mērķu vadīti, nonākt Latvijā. Taču viņiem tādā gadījumā daudz vienkāršāk ir to izdarīt, saņemot kādu tūrisma vīzu, jo tad tev nav, teiksim tā, jāsadzejo kaut kāds mistisks savas idejas biznesa plāns, tu vienkārši dabū uz trijiem mēnešiem vīzu un vari šeit uzturēties. Tātad pats būtiskākais šā kvalificētā riska kapitālista piesaistes nosacījums ir tiešām izslēdzošs. Arī tad, kad Jaunuzņēmumu darbības atbalsta likums tika skatīts Saeimā, bija ierosinājumi paplašināt šo investoru loku līdz ikvienam, kuram ir nauda, bet, nē, mēs principiāli iestājāmies, ka tam ir jābūt tieši šādam investoram, jo jaunu ideju attīstībā nav svarīga tikai nauda, bet ir svarīga tieši šī riska kapitālista kompetence un spēja palīdzēt produktam nonākt globālajā tirgū. Primāri svarīgas ir šīs iemaņas, nevis nauda. Tātad Latvijā pastāvošās jaunuzņēmumu komūnas vārdā, Ekonomikas ministrijas vārdā un, protams, savā vārdā aicinu atbalstīt 9. un 22.priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Nav nekas piebilstams. Vien atgādināšu, ka komisija atbalstīja šo...
Vai deputāti lūdz balsojumu? Deputāti piekrīt. Turpinām ar 10.priekšlikumu.
10. - ministra Kozlovska priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
11. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
12. - ministra Kozlovska priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 13. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
13. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
14. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
15. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
16. - ministra Kozlovska priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
17. - ministra Kozlovska priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
18. - deputāta Kiršteina priekšlikums. Nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātam Aleksandram Kiršteinam.
Godājamie deputāti! Visnotaļ jaukais un ļoti vajadzīgais likumprojekts ir vēl tikai otrajā lasījumā, un tas ir ļoti labi, jo, es domāju, uz trešo lasījumu mums vajadzētu drusciņ sakārtot šos termiņus, jo pašreiz mums ir tā: trīs mēneši, viens gads, divi gadi, trīs gadi, pieci gadi. Un šīs grupas ir daudzas un dažādas, un, ja speciāli un ļoti sīki neiedziļināmies, mēs nevaram orientēties. Kāda koncepcija mums būtu vajadzīga, un kāpēc mans priekšlikums ir - uz vienu gadu? Ārvalstu komersanta pārstāvis... Ja mēs paskatāmies 23.panta šo pašu pirmās sadaļas trešo apakšpunktu, tad redzam, ka tur jau ir minēti Komercreģistrā reģistrēti valdes, padomes locekļi, prokūristi, administratori, likvidatori, personālsabiedrību biedri, kam ir tiesības pārstāvēt komersantu un veikt darbības, kas saistītas ar filiāli, un tā tālāk, un tā tālāk. Viņiem jau ir viens termiņš noteikts. Tagad mēs rakstām - ārvalstu komersantu pārstāvji. Vai tad viņi nav šie valdes locekļi, vadības locekļi, prokūristi? Viņi taču vienreiz jau ir minēti. Mēs tagad nez kāpēc rakstām viņiem citu termiņu - divus gadus. Tiem tur - četri gadi, pieci gadi. Līdz ar to es domāju, ka mums vajadzētu pieturēties pie vienotas sistēmas. Un kāpēc vēl? Es pateikšu. Bieži tagad teic, ka mums ir novecojusi sabiedrība un mums trūkst augsti kvalificētu speciālistu. Mums ir vajadzīgas darbarokas un nebūs, kas maksā pensijas. Tajā pašā laikā mēs ļoti labi redzam, ka tieši tās valstis, kas ceļ debesskrāpjus, kuros uzturas varbūt tikai 40 procenti pilsoņu, ļoti veiksmīgi šos jautājumus atrisina ar ļoti stingriem imigrācijas likumiem, principā ar termiņu uz vienu gadu. Kāpēc šis viens gads ir? Tāpēc, ka slēdz līgumus ar šiem speciālistiem un pēc gada atbrauc citi. Izņēmuma gadījumā termiņu varētu pagarināt ar Ministru kabineta lēmumu. Ja mēs tā nedarām, mēs radām virkni seku. Atcerēsimies, ka mēs esam dažādu okupāciju rezultātā novājināta tauta. Mēs nevaram uzvesties tā, it kā mūsu būtu 98 procenti kā Polijā. Mēs ar saviem 60 un dažiem procentiem šeit nevaram atļauties tādu situāciju kā, piemēram, ar Flika kungu. Viņš atbrauc no Vācijas Treuhand te sniegt padomus. Tie viņa vērtīgie padomi ir, ziniet, divu nedēļu darbs apmēram, kurus viņš sniedza Privatizācijas aģentūrai. Būdams veikls zellis, viņš redzēja, ka te ir milzīgas iespējas, ka var saņemt 27 tūkstošus latu mēnesī, un viņš uzreiz pagarināja sev šo atļauju, sāka strādāt dažādos darbos, pēc tam aizgāja no Privatizācijas aģentūras un sāka strādāt airBaltic, Operas padomē un kur tik vēl ne. Apprecējās. Vārdu sakot, beidzās kā beidzās, aizbrauca uz Vāciju, kur, izrādās, viņam ir vēl viena sieva (Starpsauciens: “Izvirtulis!”) (es to pieminu tāpēc, ka mums būs vēl viens priekšlikums par ģimeņu apvienošanu). Līdz ar to es domāju, ka šinī gadījumā mēs varam runāt tikai par tiem speciālistiem, kādu Latvijā trūkst. Kuģu būvē, piemēram, mums brauc metinātāji no Ukrainas. Ukrainā ir ļoti daudz labu informācijas tehnoloģiju speciālistu un arī celtnieku, kuru mums trūkst. Kāpēc viņi nevar braukt uz vienu gadu? Celtniecība ir sezonas darbs. Bieži gadās, ka, veicot kaut kādus būvdarbus, teiksim, pēc pusgada šiem uzņēmējiem nav, kur šos cilvēkus likt. Tātad, ja viņiem šādā veidā tiek piešķirti divi vai trīs gadi vai arī viņi kļūst par kaut kādiem valdes locekļiem uzņēmumos, tad viņi bez darba šeit klīst, mēģina ar šīm uzturēšanās atļaujām aizbraukt kaut kur citur un rada nepārtrauktu haosu. Es domāju, ka uz trešo lasījumu mums ir vēlreiz jāpārskata šie termiņi. Pamatā jāpaliek pie viena gada, kā tas ir citās par Latviju saimnieciski veiksmīgākās valstīs, un izņēmuma gadījumos atļaujam pagarināt tikai ar Ministru kabineta lēmumu. Ja kādam vēl ir šaubas, tad, godājamie kolēģi, apskatieties 16.punktu tajā pašā 23.pantā, kur, piemēram, reliģiskas darbības veikšanai mēs nez kāpēc tikai vienu gadu atļaujam. Paldies. Aicinu atbalstīt manu priekšlikumu.
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā. Komisijā par šo tika diskutēts, un tomēr mēs izsvērām, ka labāk, lai tas viesstrādnieks brauc iekšā uzreiz uz diviem trijiem gadiem, nevis katru gadu šī plūsma mainīsies un katru gadu būs jāpatērē attiecīgi drošības iestāžu resursi, lai šos viesstrādniekus pārbaudītu un izsniegtu viņiem atļaujas. Tas būtu tikai papildu slogs. Bet uz trešo lasījumu, protams, priekšlikumus var sniegt. 19. - komisijas...
Pagaidiet, es saprotu, ka deputāts Kiršteins vēlas balsojumu par šo priekšlikumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 18. - deputāta Aleksandra Kiršteina priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 12, pret - 62, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
19. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
20. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt. (Starpsauciens: “Balsot!”) Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 20. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 62, pret - 10, atturas - 2. Priekšlikums ir atbalstīts.
21. - iekšlietu ministra priekšlikums. Nav atbalstīts. Dažos vārdos es tomēr informēšu. Tas bija priekšlikums par iemaksu palielināšanu, attiecīgi ieguldot valsts vērtspapīros. Un arī Valsts kase bija tā kā izteikusi tādu vēlmi, lai šī summa tiktu palielināta, jo, pastāvot pašreizējiem refinansēšanas procentiem, Valsts kase praktiski negūst nekādus ienākumus. Tomēr, tā kā no Valsts kases neviens nebija ieradies, tad īsti balsot... mēs nenobalsojām, bet tika panākta vienošanās, ka uz trešo lasījumu patiešām Valsts kases pārstāvji atnāks. Un, ja viņi šos aprēķinus varēs mums parādīt un pamatot, tad nebūs problēmu trešajā lasījumā šo summu palielināt. Tā ka pagaidām komisijā šis priekšlikums atbalstu neguva, bet trešajā lasījumā viss var mainīties.
Bet deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 21. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 32, pret - 34, atturas - 15. Priekšlikums nav atbalstīts.
22. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Ir atbalstīts. Vien piebildīšu dažus vārdus. Šeit ir runa par tā saucamajiem startup uzņēmumiem, kas varētu nākt iekšā ar kaut kādām jaunām tehnoloģijām, un uz trešo lasījumu mēs esam lūguši Iekšlietu ministriju un Juridisko biroju izstrādāt kvalificējošas pazīmes, lai varētu skaidrāk noteikt, ka tas ir startup uzņēmums, lai mums nebūtu jālauza galva un jāmeklē pašiem tas viss. Tā ka lūdzu atbalstīt.
Deputāti neiebilst.
23. - deputāta Kiršteina priekšlikums. Nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātam Aleksandram Kiršteinam.
Nē, nu, protams, ja mēs noraidām vienu gadu, tad mēs varam tikai priecāties - imigrācijai durvis ir vaļā! Un ja mēs neatbalstām manu priekšlikumu... Es vienu piemēru pateikšu. Proti, šeit uz trim vai četriem gadiem atbrauc vjetnamiešu, teiksim, mājas čību tirgošanas uzņēmuma prokūrists vai valdes loceklis, un viņš tātad iegūst tiesības apvienoties ar savu ģimeni. Nu, rekordu es paskatījos - 17 bērni. Nu, teiksim, labākajā gadījumā - septiņi. Nu, tātad šādā veidā mēs ļoti strauji varam palielināt iedzīvotāju skaitu Latvijā. Un, protams, par labu darbu un pēc neilga laika var jau pat pieprasīt pastāvīgās uzturēšanās atļauju un pēc tam kļūt arī par pilsoni. Paldies.
Vārds deputātei Ilzei Viņķelei.
Kolēģi! Daļēji saistīts ar priekšlikumu. Es gribu teikt, ka Kiršteina kungs izceļas ar prasmi kurināt naidu arī vietās, kur tas nav vajadzīgs. Un es esmu apņēmusies: katru reizi pēc tam, kad jūs atkal apelēsiet vai nu pie “piektās kolonnas”, vai pie tā, ka ieradīsies vjetnamiešu čību ražotāju prokūrists ar 17 bērniem, es nākšu tribīnē un teikšu, ka tas ir nepieņemami. (Aplausi.)
Vārds deputātam Aleksandram Kiršteinam, otro reizi.
Viņķeles kundze vienmēr izceļas ar muļķību. Es vienmēr nākšu un atgādināšu. Turklāt es gribu pievērst uzmanību tam, ka viņa arī nolamāja...
Es jūs aicinu tomēr domāt par to, ko jūs runājat no Saeimas tribīnes!
... Latvijas ebreju kopiena iebilst pret šī vārda lietošanu, tā ka to es gribu aizrādīt Viņķeles kundzei. Paldies.
Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Nē, nav. Komisija neatbalstīja šo priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 23. - deputāta Kiršteina priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 11, pret - 63, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
24. - iekšlietu ministra priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 25. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
25. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
26. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
27. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
28. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
29. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
30. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
31. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
32. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Ķirša priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
33. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Ir atbalstīts.
Un iekļauts komisijas...
Un iekļauts 34. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
34. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
35. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
36. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
37. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
38. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
39. - iekšlietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
40. - Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
41. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Imigrācijas likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Uz trešo lasījumu priekšlikumus gaidām līdz 2017.gada 9.janvārim.
9.janvārim? Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Ivaram Zariņam!
Es gribu runāt par procedūru. Jā... Es gribu aicināt sēdes vadītāju lūgt deputātiem ievērot ētikas kodeksu un, uzrunājot citam citu, saukt nevis par muļķiem, bet par idiotiem. (Dep. A.Kaimiņš: “Pareizi! Piekrītu!”) Jo tas ir politkorekti! Tas būs politkorekti, un tas būs saskaņā ar to, kā ir lēmusi Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija. Paldies.
Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi Kredītu reģistra likumā”, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Trupovnieks.
Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija otrajam lasījumam ir izskatījusi grozījumus Kredītu reģistra likumā. Ir saņemti divi priekšlikumi - abi no Saeimas Juridiskā biroja. 1.priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2.priekšlikums arīdzan komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Kredītu reģistra likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš trešajam lasījumam - 2017.gada 9.janvāris.
Deputāti neiebilst. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījums Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un aizsardzības likumā”, pirmais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāte Inguna Rībena.
Labdien, godājamie kolēģi! Strādājam ar dokumentu Nr.2750. Informēju jūs, ka Izglītības, kultūras un zinātnes komisija izskatīja iesniegto likumprojektu “Grozījums Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un aizsardzības likumā”, kas ir izstrādāts ar mērķi nodrošināt Rīgas vēsturiskā centra un tā aizsardzības zonā teritorijas plānojumā norādītās dabas un apstādījumu teritorijas, parku, dārzu un vēsturisko kapsētu teritorijas aizsardzību. Komisija nolēma atbalstīt minēto likumprojektu. Es aicinu un lūdzu arī jūs atbalstīt minēto likumprojektu un noteikt pietiekami ilgu priekšlikumu iesniegšanas termiņu, jo precizēt terminu “vēsturiskās robežas” vien jau nebūs tik viegli un arī ļoti daudzu citu jēdzienu sakarā ir vajadzīgas sarunas, diskusijas un precizējumi. Tā ka lūdzu jūs balsot “par”.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un aizsardzības likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 69, pret - 5, atturas - nav. Likums pirmajā lasījumā ir pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam būs 2017.gada 1.februāris.
1.februāris. Deputāti neiebilst. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījums Brīvprātīgā darba likumā”, pirmais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Einārs Cilinskis.
Godātais sēdes vadītāja kungs! Godājamie deputāti! Likumprojekts “Grozījums Brīvprātīgā darba likumā” ir saistīts ar nākamo izskatāmo jautājumu - likumprojektu “Sociālās uzņēmējdarbības likums”, un tas ietver vienu normu, kas noteic, ka brīvprātīgo darbu būs tiesīgi organizēt arī sociālie uzņēmēji. Līdz šim komersantiem šādu tiesību nebija. Vienlaikus jāņem vērā, ka likumprojekts “Sociālās uzņēmējdarbības likums” noteic, ka brīvprātīgā darba veicējus drīkst piesaistīt darbībām, kas nav saistītas ar uzņēmuma pārvaldību. Un, protams, ir jāievēro Brīvprātīgā darba likuma 4.panta ceturtā daļa: “Ar brīvprātīgā darba veicēju neaizstāj nodarbināto.” Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Brīvprātīgā darba likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - 20.janvāris.
20.janvāris. Deputāti neiebilst. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Sociālās uzņēmējdarbības likums”, pirmais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Einārs Cilinskis.
Godājamie deputāti! Komisija ir izstrādājusi šo likumprojektu diezgan ilgā darbā. Regulāri pusotra gada laikā ir sanākusi darba grupa, kurā bija pārstāvji gan no visām atbildīgajām ministrijām, gan arī no nevalstiskā sektora un kurā iesaistījās arī topošie sociālie uzņēmēji, kas šobrīd darbojas vai nu nevalstisko organizāciju statusā, vai parastu uzņēmēju statusā. Ir notikušas arī vairākas sabiedriskās apspriešanas. Sociālie uzņēmumi izmanto biznesa metodes un pieejas, lai rastu ilgtspējīgu un drošu risinājumu sabiedrībā nozīmīgai problēmai, un iegulda resursus tās risināšanā. Šī likuma mērķis ir veicināt sabiedrības dzīves kvalitātes uzlabošanu un sekmēt sociālās atstumtības riskam pakļautās iedzīvotāju grupas nodarbinātību, kā arī radīt labvēlīgu sociālās uzņēmējdarbības vidi. Likumprojekts paredz, ka sociālais uzņēmums ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kura atbilst likumā noteiktajiem kritērijiem un kurai papildus uzņēmuma statusam piešķirts sociālā uzņēmuma statuss likumā noteiktajā kārtībā. Proti, to piešķir atbildīgā ministrija, kas ir Labklājības ministrija, vai arī tās pilnvarota institūcija, pamatojoties uz komisijas, kas ietver gan iesaistītās ministrijas, gan arī nevalstisko sektoru, atzinumu. Sociālajam uzņēmumam likums paredz vairākus atvieglojumus, proti, uzņēmumu ienākuma nodokļa atlaidi līdz pat 100 procentiem, turklāt publiska persona var dāvināt finanšu līdzekļus un kustamu mantu vai arī nodot mantu bezatlīdzības lietošanā uz sociālā uzņēmuma darbības laiku. Sociālais uzņēmums var saņemt ziedojumus, taču bez nodokļu atlaidēm, kādas ir sabiedriskā labuma organizācijai. Tātad sociālais uzņēmums ir tiesīgs piesaistīt arī brīvprātīgā darba veicējus, ko mēs jau apskatījām iepriekšējā likumprojektā. Sociālais uzņēmums nesadala peļņu dividendēs. Sociālā uzņēmuma mantu un finanšu līdzekļus ir atļauts izmantot tikai statūtos norādītiem mērķiem. Sociālais uzņēmums veido rezerves kapitālu, kurā ieskaita visu pārskata gada peļņu. Tāpat arī likumā ir noteiktas vairākas jomas, kurās sociālais uzņēmums nedrīkst darboties. Sociālais uzņēmums, zaudējot savu statusu, ja tas samaksā uzņēmuma ienākuma nodokli par trim taksācijas periodiem, var kļūt par parastu SIA. Un, ņemot vērā, ka ar šo likumprojektu ir saistīti vairāki citi likumprojekti (vienu mēs jau pieņēmām pirmajā lasījumā, bet otru nodevām komisijām), vēl ir jāiegulda diezgan liels darbs. Līdz ar to ir paredzēts, ka likumprojektu pakete par sociālo uzņēmumu stāsies spēkā no 2018.gada 1.janvāra. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Sākam debates. Vārds deputātei Lolitai Čigānei.
Cienījamie Prezidija locekļi! Cienījamie kolēģi! Es gribu atzīmēt šo likumprojektu kā vienu no iniciatīvām, kas apliecina to, ka reizēm deputātu teiktais, ka viens deputāts jau Saeimā neko nevar izdarīt, absolūti nav patiesība. Jo šeit mēs redzam likumprojektu, kas ir radies ilga un pacietīga darba rezultātā, un šī darba vadītājs ir bijis Einārs Cilinskis. Un, personīgi piedaloties Sociālās uzņēmējdarbības likuma izstrādes darba grupā, es esmu redzējusi ļoti augstu pacietības un tolerances līmeni un spēju sākotnēji patiešām šķietami ļoti smagām pretrunām rast kopsaucēju un vienoties par kopīgu rezultātu. Cienījamie kolēģi! Daži no jums bija pārsteigti, kad es pieteicos runāt par likumprojektu, kuru mēs visi, šķiet, atbalstām un ļoti ceram, ka tas varēs stāties spēkā nākamā gada vidū. Tomēr es domāju, ka šeit ir gadījums, kad mums patiešām ir pamats lepoties par savu kolēģi, kurš šo darbu ir paveicis. Un mums ir arī pamats teikt, ka Latvijas Republikas Saeima ir pamanījusi, ka Latvijā darbojas sociālie uzņēmumi un tie darbojas ļoti sekmīgi, iesaista savā darbībā Latvijas sociāli mazāk aizsargātās grupas. Un, ja nu reiz ir bijusi viena konsekventa politika, kuru mēs esam mēģinājuši veidot, gan atbalstot cilvēkus, kas ir gatavi nodarboties ar uzņēmējdarbību, gan arī uzsverot sociālās problēmas, tad to mēs esam izdarījuši ar šo likumu. Es personīgi ļoti ceru, ka patiešām tas mērķis, ko ir izvirzījusi komisija, proti, ka šis likums stāsies spēkā nākamā gada vidū, tiks piepildīts, un mēs šādā veidā izteiksim atzinību tiem cilvēkiem, kas šajā jomā jau darbojas. Paldies. (Aplausi.)
Vārds deputātam Ilmāram Latkovskim.
Kolēģi, es arī nevaru atturēties uzteikt pozitīvā nozīmē šo iniciatīvu. Tā tiešām varētu vienot mūs visus vienam labam darbam. Atliek novēlēt, lai šo būtībā vajadzīgo, taču ļoti sarežģīto procesu mēs nesabeigtu tāpat kā, piemēram, ar mikrouzņēmumiem saistīto. Lai mums šajā pasākumā veicas labāk!
Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā, paldies. Es vēl gribu komisijas vārdā pateikt paldies Saeimas juristei Ilzei Ošai par ļoti lielu ieguldījumu šī likuma izstrādē. Aicinu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Sociālās uzņēmējdarbības likums” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Priekšlikumu termiņš otrajam lasījumam arī šim likumam ir nākamā gada 20.janvāris.
Deputāti piekrīt.
Paldies.
Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra. (Dep. A.Kaimiņš: “Tikai nesaputrojies!”)
Jā, kolēģi! Otrdien komisijas sēdē izskatījām likumprojektu “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā”. Likumprojekts tika izstrādāts tādēļ, lai nodokļu slogs, kas bija paredzēts no nākamā gada 1.janvāra tieši mikrouzņēmumiem, kuru vidējais apgrozījums ir 15 tūkstoši eiro... tātad līdz 40 tūkstošiem eiro gadā... lai nodokļu sloga pieaugums būtu mērens, nevis, piemēram, 40 vai 45 procenti vai pat 50 procenti tādiem uzņēmumiem, kuriem gada apgrozījums varbūt ir 3-4 tūkstoši eiro. Tāpēc šis jautājums, protams, jāskata kontekstā un kopsakarā ar to jautājumu, par kuru ziņos Barčas kundze. Jautājums ir par minimālajām sociālajām iemaksām. Proti, regulējums, kas stātos spēkā 1.janvārī, ir tāds: šīs minimālās sociālās iemaksas mēs atceļam, bet tajā pašā laikā mikrouzņēmumu nodoklis tiek paaugstināts līdz 15 procentiem līdzšinējo deviņu procentu vietā. Pēc būtības nākamajā gadā 70 procenti no šīs 15 procentu likmes... Respektīvi, vairāk nekā 10,5 procenti tiek novirzīti sociālajam budžetam, sociālajām iemaksām, un nākamajā gadā šiem nodokļu maksātājiem sociālo iemaksu maksājumi palielinās vidēji par 62 procentiem. Tātad daļēji šis jautājums tiek risināts pakāpeniski, un 2018.gadā šis nodoklis... šī starpība pieaug jau līdz 80 procentiem. 80 procenti no 15 procentiem tiek novirzīti sociālo iemaksu segšanai. Tādējādi, kā jau teicu, šis sociālais jautājums, protams, tiek pakāpeniski risināts. Un arī tā tendence ar apgrozījuma pieaugumu... reizē - arī ar likmes pieaugumu... ir tāda, ka šie cilvēki kļūst jau daudz vairāk sociāli nodrošināti. Komisijas sēdes laikā deputāts Imants Parādnieks izrēķināja, ka tā situācija ir tāda, ka faktiski vidējais mikrouzņēmumu nodokļa maksātājs ar apgrozījumu 14-15 tūkstoši eiro nākamajā gadā maksās aptuveni pusi no tā... Ja mēs salīdzinām ar standarta režīmu, tad redzam, ka faktiski pusslodzes algu viņš jau maksās, salīdzinot ar to, kas bija iepriekš, kad sociālās iemaksas tika veiktas 30-40 eiro apmērā uz cilvēku mēnesī. Protams, arī Valsts prezidents ir uzdevis, tā teikt, pārstrādāt šā jautājuma risinājumu pēc būtības. Arī prezidents uzskata, ka šis nodokļu slogs, kāds bija paredzēts, ir nesamērīgs tieši mazajiem uzņēmumiem kā tādiem, un viņš lūdz to pārskatīt, kā arī min konkrētus faktus un piemērus, kuri liecina par to, ka... pieņemot to situāciju, ka... ja stājas spēkā šī minimālā sociālā iemaksa plus pieci procenti... Ja mēs tur neko nemainām, tad pastāv... Juridiskais birojs mums komisijā nosauca septiņus, bet esot pat vairāk Satversmes tiesas aspektu. Jo pēc būtības prezidents mums norāda, ka šis regulējums ir nepilnīgs, tas nav taisnīgs pret darba devēju un darba ņēmēju, un tas var sasniegt arī pretēju efektu. Komisijas sēdes laikā, manuprāt, lielākā daļa pozīcijas, tas ir, ZZS un Nacionālā apvienība, un, protams, arī opozīcijas partijas iesaistījās diskusijā par šo jautājumu. Jāteic, ka kolēģi no SASKAŅAS mums faktiski komisijas sēdes laikā sniedza to savu redzējumu, kas mums ir pieņemams, un, es domāju, uz otro lasījumu mēs varam vienoties par to, ka 40 procenti... apgrozījumam līdz 40 tūkstošiem... pastāvēs tomēr arī izvēles iespējas, jo tas, ko piedāvāja kolēģi no VIENOTĪBAS, protams, arī daļēji risina šo jautājumu... Kolēģi, mēs runājam par to, ka šos priekšlikumus varam iesniegt uz otro lasījumu. Jūs taisāt alternatīvu likumprojektu. Tajā pašā laikā pārmetat Saeimai un valdībai to, ka nav sakārtota šī... ka likumdošanas process kā tāds ir nepārskatāms un uzņēmēji nezina, kāda likme būs1.janvārī. Faktiski, iesniedzot šos alternatīvos likumprojektus, jūs tieši šo neziņu veicināt. Un tajā, ko piedāvā šobrīd šis likumprojekts, kopā ar to likumprojektu, kuru mēs skatīsim nākamo, ir skaidri un gaiši pateikts: “1.janvārī būs tā, un mēs dzīvosim turpmāk pēc šī regulējuma!” Tāpēc komisija, izskatot šo jautājumu un, protams, ņemot vērā to, ka šodien jau 15.decembris... faktiski, lai šo neziņu mazinātu, komisija nolēma un nobalsoja par to, ka šim likumprojektam piešķirama steidzamība, ko arī lūdzu atbalstīt Saeimas sēdē.
Saskaņā ar Saeimas kārtības rulli viens deputāts var runāt “par”, viens - “pret” steidzamības piešķiršanu likumprojektam. Vārds deputātam Andrejam Judinam.
Cienījamie kolēģi! Es tiešām domāju, vai man ir jārunā saistībā ar steidzamību vai saistībā ar likuma saturu, tomēr mans jautājums nav par 15 procentiem vai 20, vai pieciem procentiem, bet jautājums ir cits. (Starpsaucieni.) Salīdzinoši nesen mēs runājām par budžetu. Un es atceros, ka gan finanšu ministre, gan Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas cilvēki mums stāstīja, ka budžets ir labs, viss ir sagatavots pareizi un ka principā ir jābalso “par”, ir jāatbalsta. Jā, ne visi esam eksperti budžeta jautājumos, bet man bija pamats domāt, ka budžets ir pārdomāts, ka eksperti ir pauduši viedokli un ka mēs varam balsot par tāda likuma normām. Bet ko es redzu tagad? 15.decembrī mūs aicina grozīt likumu un noteikt, ka pēc divām nedēļām būs citi nodokļi, citas likmes. Es ļoti labi saprotu, kādu apsvērumu dēļ tas tiek darīts. Es dzirdēju vairākus stāstus par mazajiem uzņēmumiem, kuri nevar samaksāt sociālo nodokli. Bet ir jautājums: kāpēc mēs nediskutējām par attiecīgo problēmu vasarā...
Judina kungs, mēs šobrīd runājam par steidzamības vai nu piešķiršanu, vai nepiešķiršanu. Jūs pašreiz runājat par likumprojekta būtību. Tā ir nākamā debate.
Jā. (Starpsaucieni: “Lai runā!”) Es, protams, varu izmantot iespēju un runāt vēlreiz, ja tas traucē. Es tieši tad...
Nē, nu vienkārši cienīsim Kārtības rulli!
Jā, labi, es tad mēģināšu runāt vēlāk.
Bet tad jūs esat “par” vai “pret” steidzamību? Saskaņā ar Kārtības ruļļa 54.pantu viens var runāt “par”, viens - “pret”.
Es uzskatu, ka nedrīkst grozīt likumus, kas skar nodokļus, ja līdz likuma ieviešanai palikušas divas nedēļas. Laiks ir nokavēts! Līdz ar to tagad vairs nevar steidzamības kārtā lemt šādus jautājumus. Mēs runājam par to, ka gada laikā pieņemtais likums nenodrošina kvalitāti. Tagad mums piedāvā divu nedēļu laikā labot likumu un vienu kļūdu labot ar otru. Tas nav pareizi! Es, protams, izmantošu iespēju un runāšu par attiecīgo likumprojektu, par saturiskām problēmām. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Edgaram Putram. Viņš acīmredzot runās “par” steidzamību.
Kolēģi! Es aicinu atbalstīt steidzamību. Faktiski tas ir tas, ko es jau teicu. Šobrīd ir gada beigas, ir atlikušas divas nedēļas, un sabiedrībā izskan tikai: “Nezinu, kā būs pēc 1.janvāra...” Gribu teikt uzreiz: likumā ir iestrādāta arī norma, kas noteic, ka šim regulējumam varēs pieteikties ne tikai līdz 15.decembrim, kā bija šobrīd, bet līdz 31.janvārim. Dosim iespēju cilvēkiem ātri saprast, vai šis režīms viņiem ir izdevīgs vai nav izdevīgs. Un tas mums ir jāizdara līdz šī gada beigām, paredzot arī attiecīgus likuma grozījumus un nobalsojot par šo likumprojektu vēl šogad, 20.decembra ārkārtas sēdē.
Paldies. Saskaņā ar Kārtības rulli vispirms mums jābalso par steidzamības piešķiršanu likumprojektam. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 39, pret - 8, atturas - 18. Likumprojekts atzīts par steidzamu.
Kolēģi! Aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Sākam debates. Vārds deputātei Ingunai Sudrabai.
Cienījamie kolēģi! Mēs sekojam līdzi. Es uzskatu, tā ir pozīcijas frakciju deputātu kapitulācija. Vajadzētu spēt to balto karogu pacelt un atzīt savas kļūdas, un uzņemties atbildību! Tad, kad mēs izskatījām budžetu, nelīdzēja ne cilvēku piketi pie Saeimas, ne diskusijas komisijas sēdēs, ne arī opozīcijas iesniegtie priekšlikumi, lai atvērtu acis un saprastu, ka Latvijā cilvēki vēl grib šeit strādāt, ka viņi grib nosacījumus, pie kuriem viņi spēj maksāt nodokļus un spēj parūpēties par savām ģimenēm. Tagad, 15.decembrī, liela daļa no viņiem jau ir mainījuši savu nodarbošanās veidu - ir aizgājuši no mikrouzņēmumu nodokļa statusa. Un droši vien daļa... Es pati nupat dzirdēju par vienu uzņēmēju, kura pārdod savu kafejnīcu, jo viņa nespēj šeit vairs pastāvēt un strādāt, un kura brauc projām no Latvijas. Ir viegli mētāties ar lēmumiem cilvēkiem, kuri, manuprāt, dzīvē nekad paši neko nav radījuši, ne par ko nav atbildējuši un nav sasnieguši nekādu rezultātu, ar ko lepoties. Tādi nespēj novērtēt tos cilvēkus, kuri dara kaut mazumiņu, bet spēj par sevi parūpēties un spēj sasniegt rezultātu. Kāpēc frakcija “No sirds Latvijai” atbalsta šo likumprojektu? Tieši tāpēc, ka mēs esam par to, lai cilvēki Latvijā pastāvētu un gribētu šeit, Latvijā, strādāt. Es nezinu, kā jūs rīkotos pie tiem nosacījumiem, kuri bija izveidoti šajos likumos un kuri prasīja, lai cilvēki maksātu nodokļus pat tad, kad viņiem nav ieņēmumu! Paši varat iedomāties, kā būtu tad, ja jums būtu šādos apstākļos par kaut ko jāatbild un - pat vēl vairāk! - jāspēj radīt kādu uzņēmējdarbību?! Man ļoti daudzi cilvēki šajās dienās jautājuši: kas šeit notiks, vai mēs varam paļauties...? Un mēs esam runājuši ar daudziem uzņēmējiem, lai saprastu tos nosacījumus, kas viņiem ir pieņemami. Cilvēki nav vienaldzīgi, viņi nav tādi, kas negrib uzņemties par sevi atbildību. Runājot par nodokļu likmēm, kādas cilvēki uzskata par pieņemamām, strādājot mazajā biznesā - mikrouzņēmumu biznesā -, jāteic, ka šie 15 procenti ir maksimums. Mēs, frakcija “No sirds Latvijai”, uz otro lasījumu iesniegsim arī priekšlikumu, lai tiem mazajiem uzņēmējiem, kuru gada apgrozījums nav lielāks par septiņiem tūkstošiem eiro, šī likme būtu 12 procenti. Arī to mēs izrunājām ar uzņēmējiem, jo viņi lasa konceptuālos dokumentus, arī tos, ko Ministru kabinets izstrādā, un vienā no šādiem konceptuāliem dokumentiem, kuri diemžēl nav laikus pārtapuši vajadzīgajos likumos, kurus varētu pieņemt jau šajā gadā, lai visa sistēma būtu sakārtota, paredzēts, ka šiem mazajiem, tā sauktajiem dzīvesstila uzņēmumiem, kuriem apgrozījums ir līdz septiņiem tūkstošiem eiro, tā ir pilnīgi proporcionāli pareiza likme - 12 procenti. Tāpēc es aicinu izbeigt šīs politiskās spēles, intrigas, kas šeit tiek vērptas, un beidzot ieraudzīt, ka Latvijā vēl ir cilvēki, kuri spēj uzsākt uzņēmējdarbību, kuri ir to uzsākuši un grib to turpināt. Es aicinu ātrāk sakārtot nodokļu režīmu, lai cilvēkiem būtu skaidrība par noteikumiem. Un galvenais - noteikumiem jābūt nevis tādiem, kuri strādā tikai dažu dienu vai mēnešu garumā, bet gan tādiem, uz kuriem cilvēki var paļauties vairāku gadu garumā. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Andrejam Klementjevam.
Labdien, augsti godātie deputāti! Dīvaina diena šodien: opozīcijas deputāti lūdz valdošo koalīciju pieņemt likumu, kurš sakārtotu nodokļu sistēmu, un lūdz izpildīt budžetā uz nākamo gadu ieplānoto iekasējumu. Iznāk tā, ka mēs nesam atbildību par to, ka jūs nevarējāt pirms divām nedēļām korekti pieņemt budžetu. Mēs jau no paša sākuma jūs brīdinājām, ka nebūs izpildes, un Sociālo un darba lietu komisija jau no paša sākuma pateica, ka tās obligātās sociālās iemaksas sagraus visus šos cilvēkus - 70-80 tūkstošus cilvēku -, kuri šodien strādā nepilnu darba dienu, kuri strādā pa stundām. Sabiedriskās organizācijas, invalīdi, arī Černobiļas katastrofas seku likvidētāji... Mums bija virkne cilvēku, kuri brīdināja valdošo koalīciju: “Lūdzu, atsauciet obligātās sociālās iemaksas!” Es piekrītu referentam Putram, ka mums vajag šos divus likumus skatīt saistoši. Ja mēs neatbalstīsim nodokļu pacelšanu, mums vajadzēs atteikties no labās idejas, kuru apstiprināja Sociālo un darba lietu komisija par to, ka mums vajag atcelt obligātās sociālās iemaksas. SASKAŅA tagad atrodas ļoti grūtā situācijā. Tā kā mēs esam īsti sociāldemokrāti, vienīgie Latvijā, kuri ir pārstāvēti parlamentā... (Dep. A.Judins: “Nu nestāsti!”) Es saprotu, valdošā koalīcija, ka jums tas nepatīk. Bet mēs šodien reitingā esam 1.vietā, mums ir vislielākā frakcija, un katrs solis un katrs balsojums mums ir ļoti politiski saistošs atbilstoši mūsu principiem, tāpēc mēs uzskatām, ka nevaram neatbalstīt Sociālo un darba lietu komisijas likumprojektu, jo ir jāatceļ obligātās sociālās iemaksas. Mēs arī saprotam, ja mēs to atbalstīsim, bet neatbalstīsim slikti sagatavoto ar Putru saistīto likumprojektu, par kuru viņš šodien referē, tad iznāks, ka ir iztrūkums - 61 miljons. Kā mēs to segsim? Pateiksim pensionāriem, ka nebūs indeksācijas? Arī nevaram. Mēs atbalstīsim arī Bondaru. Pareizi, Reirs ir politiski atbildīgs par to, ka viņš kā finanšu ministrs nesaskaņoja savus likumprojektus un savus Ministru kabineta noteikumus ar visām 13 kategorijām, kuras mēs gribējām atbrīvot - dot tām citu režīmu. Bet SASKAŅA ir atbildīga frakcija, un mums vajadzētu šodien pieņemt tādu lēmumu, lai izbeigtu haosu, bardaku, to putru, kuru savārīja prezidents kopā ar parlamentāro sekretāru Putru... Mēs tagad, divas nedēļas pirms jaunā gada, runājam par to, kāds haoss ir valdošajā koalīcijā. Mēs jums palīdzēsim šodien. Mēs atbalstīsim gan vienu, gan otru likumprojektu. Mēs neatbalstām pelēko zonu, mēs neatbalstām aplokšņu algas. Mēs neatbalstīsim arī tās normas, kuras uzliek lielāku nodokļu nastu darbaspēkam. Bet cita ceļa mums šodien nav. Ļoti žēl, ka mums nav izvēles. Ja mēs būtu valdošā koalīcija un varētu reāli labot valsts budžetu, mēs to izsvītrotu jau pirms divām nedēļām. Taču jūs savā slepenajā koalīcijas sapulcē šā nama 2.stāvā nolēmāt SASKAŅU nelaist pie apspriežu galda. (Dep. M.Bondars: “Mūs arī nelaiž!”) Jā, ir grūti, bet mēs šodien sociāli atbildīgi atbalstām abus likumprojektus, lai cilvēkiem nākamgad būtu skaidrība - cik maksāt. Mēs uzskatām, ka otrs likumprojekts cilvēkiem ir daudz svarīgāks. Paldies par uzmanību.
Paldies. Vārds deputātam Andrejam Judinam.
Cienījamie kolēģi! Man ir sajūta, ka mēs šodien debatējam par dažādiem likumprojektiem. Es to redzu, es to dzirdu. Principā, ja kāds paskatīsies, kāds ir likuma nosaukums, redzēs vārdu “nodoklis”. Un šī likuma būtība ir ļoti vienkārša. Šis likums paredz nodokļa palielināšanu ar domu, ka jaunā likme būs spēkā pēc divām nedēļām. Patlaban rakstīts, ka nodoklis ir pieci procenti. No 1.janvāra piedāvāts noteikt likmi 15 procenti. (Dep. M.Bondars: “Nav rakstīts “pieci”! Ir rakstīts “deviņi”! Andrej!”) Es atvainojos. No 1.janvāra ir paredzēti pieci procenti, un tagad ir piedāvāts 15 procenti. Protams, likmes var palielināt. Tas nav aizliegts. Šoreiz mani mulsina tas, ka ir divas nedēļas. Tā ir viena lieta. Otra lieta, kas mani ļoti mulsina. Gan Finanšu ministrija, gan arī Putras kungs un citi stāsta par tā saucamo vidējo uzņēmumu, kurš neko nezaudēs. Man ir liels prieks par vidējo uzņēmumu. Tiešām ir ļoti labi, ka šāds uzņēmums neko nezaudēs. Bet, manā skatījumā, nodokļus Latvijā maksā nevis vidējie uzņēmumi, bet konkrēti uzņēmumi, un maziem uzņēmumiem ar nelielu apgrozījumu tiešām būs ieguvums. Tātad, ja mēs gribam pēc divām nedēļām tādu likmi noteikt, to drīkst darīt. Tā nav liela problēma. Tā ir dāvana no Saeimas. Bet problēma ir cita. Ir dažādi uzņēmumi. Kas mums ir paredzēts, pieņemsim, attiecībā uz uzņēmumu, kuram apgrozījums ir 50 tūkstoši? Ir paredzēts... tagad ir rakstīts likumā, ka būs nodoklis pieci procenti, tas nozīmē 2,5 tūkstoši, plus sociālais nodoklis. Pieņemsim, ir viens darbinieks. Kopā sanāk 3,5 tūkstoši. Ja jaunā likme būs 15 procenti, būs jāmaksā 7,5 tūkstoši. Tātad četri tūkstoši klāt. Mīļie kolēģi, ko tas nozīmē? Tas nozīmē, ka tagad uzņēmējs, kurš plāno savu biznesu, var sagaidīt lielu pārsteigumu, ka viņam būs jāmaksā lielāks nodoklis. Un šeit tas stāsts par to, ka vidēji mēs būsim ieguvēji, manuprāt, īsti neder. Līdz ar to es redzu lielu problēmu. Proti, ja tiks pieņemts šis likums, būs uzņēmēji, kuri izmantos savas tiesības Satversmes tiesā panākt taisnību un pierādīt (Starpsauciens: “Ar jums kopā!”), ka tiesiskās paļāvības princips netiek ievērots. Un tā ir liela problēma! Es runāju ar kolēģiem, un, kad mēs runājām atklāti, es dzirdēju tādu atbildi: “Jā, principā mēs varam zaudēt Satversmes tiesā, bet zaudējums būs tad, kad jau būs jauna Saeima, kad cilvēki atkal sēdēs savos krēslos. Līdz ar to tā nav problēma!” Uzņēmumi ir dažādi. Tas, ka ir vairāki fakti par nespēju samaksāt nodokļus, fakti par to, ka būtībā mikrouzņēmumi grauj sistēmu, - tas viss, es domāju, ir pareizi teikts. Taču likumi jāgroza paredzētajā laikā, lai nebūtu tā, ka mēs grozām likumu un pēc tam zaudējam Satversmes tiesā, jo likums ir pieņemts steidzīgi un cilvēki nevarēja tieši tad paredzēt tādus grozījumus. Kolēģi! Es domāju tā: ja mēs gribam grozīt likumu tāpēc, ka ir problēmas (es pirmām kārtām domāju par sociālajām iemaksām), to var darīt. Es gan dzirdēju no mīļajiem kolēģiem, no ZZS, ka principā ir problēma ar budžetu: mēs gribam sabalansēt budžetu, tāpēc kaut kur nauda ir jāsameklē. Bet ne tādā veidā, kā jūs gribat to darīt! Ja mēs negribam uzdāvināt to naudu, ja mēs nevaram uzdāvināt to naudu, nevar vienkārši pārdalīt naudu! Nedrīkst taisīt tādus pārsteigumus! Lūdzu, padomājiet par sava priekšlikuma būtību!
Paldies. Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram.
Ādažos esošās kafejnīcas Madcafe īpašnieki Dace un Aigars publicējuši vēstuli par to, ka ir spiesti pārtraukt savu biznesu. Viņi norāda: nodokļu politika daudzu gadu garumā mūs ir situsi pamatīgi un sit joprojām. Viņi atklāj, ka godīgā ceļā darboties un turpināt savu uzņēmējdarbību nespēj. Kafejnīcas pārstāvji facebook raksta: “Mīļie draugi, mēs ļoti novērtējam atbalstu, kādu esat mums snieguši nu jau gandrīz divarpus gadu garumā, tāpēc vēlamies būt tikpat atklāti kā līdz šim. (Dep. S.Āboltiņas starpsaucieni.) Pašlaik esam nonākuši punktā, kad skaidrs ir viens - godīgā ceļā darboties un turpināt savu uzņēmējdarbību mēs nespējam. Tas, kā citi ēdināšanas uzņēmumi spēj darboties ilgāk par diviem gadiem, mums nav brīnums. Ir vairāki faktori, kas to dara iespējamu. Taču tas nav mūsu ceļš. Mums nav ne investoru, ne lobiju, ne fiktīvās grāmatvedības, ne sakaru īstajās iestādēs, un mums nav arī vēlmes kaut ko no tā iegūt. Mums nav arī kredītu bankās, kas liktu mums turpināt par katru cenu, vai laika, kad domāt, ko un kā apiet, lai visu turpinātu. Mūsuprāt, vajadzētu pietikt ar vēlmi darboties, ik dienu šo vēlmi ar prieku un pēc labākās sirdsapziņas īstenot un būt godīgam attiecībā pret sevi, saviem darbiniekiem un valsti. Diemžēl esam tajā kategorijā, par kuru bēdīgi slavenā deputāte teica, ka tas nav uzņēmējs, kurš nespēj nomaksāt nodokļus. Un mēs nespējam. Gribam, bet nespējam!” Kolēģi! Jūsu proponētās jeb mums priekšā liktās izmaiņas Mikrouzņēmumu nodokļa likumā ir faktiski šāds solis: pieņemtais līdzšinējais likums ir sliktāks par to, ko jūs bijāt solījuši pirms vēlēšanām, taču šobrīd tiek piedāvāts mazliet labāks par slikto. Nu kāpēc jūs mums piedāvājat balsot par sliktu produktu?! (Starpsauciens: “Nebalso!”) Kāpēc jūs mūs aicināt balsot par sliktu Latvijas uzņēmējiem, Latvijas mazajiem uzņēmējiem, kuri cīnās par to, lai varētu samaksāt, ik dienas samaksāt, savus rēķinus un pabarot paši sevi un savas ģimenes?! Mēs, Latvijas Reģionu apvienība, to nevaram atbalstīt. Mēs uzskatām, ka mikrouzņēmumu nodoklis jāsaglabā deviņu procentu apmērā, bet maziem apgrozījumiem tas ir jāsamazina uz pieciem procentiem. Tā ka otrajam lasījumam Latvijas Reģionu apvienība noteikti nāks klajā ar saviem priekšlikumiem un palīdzēs jums sakārtot šo likumu. Un, kolēģi, ja jau jums pietrūkst naudas deputātu kvotām un citām izklaidēm, ko jūs vēlaties kaut kādā veidā, teiksim, apmierināt... Nu, cīnieties par to, lai Latvijas valsts ekonomika būtu lielāka, plašāka un būtu vairāk ieņēmumu valsts budžetā! Un būs jums ko tērēt! I dažādos kapakmeņos, i dažādos jumtos un durvīs (Starpsauciens: “Interaktīvajās tāfelēs!”) un vēl visādos izklaides pasākumos. Un visbeidzot. Man patiešām ir liels izbrīns, ka šodien šeit, zālē, nav Danas Reiznieces-Ozolas, kurai... Es uzskatu, ka ir ļoti kritisks brīdis viņas ministrēšanas laikā. Viņai šeit vajadzēja atnākt ar nodurtu galvu, atzīties visā tajā, kas ir savārīts, atzīt savus grēkus un lūgt mums pieņemt likumu citā redakcijā. Tikai Danas Reiznieces-Ozolas šeit nez kāpēc nav. Nu labi! Es ceru, ka viņa atnāks nākamceturtdien! Nākamceturtdien, kolēģi, kad mēs skatīsim viņas demisijas pieprasījumu. Un paldies visiem, kuri patiešām to atbalstīja! (Dep. A.Kaimiņš: “Ņemiet par labu!”) Uzskatu, ka atbildība par savārīto haosu, par Latvijas uzņēmumiem un Latvijas cilvēkiem nodarītajiem zaudējumiem kādam ir jāuzņemas. Ja ministrs var uzņemties atbildību par savu pumpu, tad jāuzņemas atbildība arī par šo radīto haosu. Tā ka, kolēģi, es aicinu neatbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā un balsot “pret”. Paldies.
Paldies. Vārds debatēs deputātam Jānim Klaužam.
Godājamie kolēģi! Neesmu šeit lielākais runātājs, kā esmu jau daudzkārt uzsvēris. Taču objektīvi jāatzīst, ka putra tiešām ir savārīta. Un putra tika savārīta jau vairāk nekā pirms gada, kad... (Starpsauciens: “Divus gadus atpakaļ!”) Nu jā, jūs jau, redz, labāk atceraties, kad šī putra tika vārīta. Un pavāru jau bija ļoti daudz pie šīs putras vārīšanas. Un tagad tiešām šo situāciju jāmēģina vērst par labu, kā jau nu mēs mākam. Redziet, manā izpratnē vislielākā nelaime ir tā, ka par nodokļiem un uzņēmējdarbību visvairāk spriež tie, kuri nekad neko nav dibinājuši, nav strādājuši un varbūt arī nestrādās (Starpsauciens: “Nāksies!”), bet varbūt arī strādās kādreiz uzņēmējdarbībā, un tad viņiem būs ļoti, ļoti smagi. Kāpēc es tā saku? Ziniet, šeit pirms dažiem gadiem kādreiz bija tāda varena Valda Zatlera Reformu partija. Un šai partijā bija viens tāds deputāts - Gunārs Igaunis. Viņš sēdēja apmēram tur, kur tagad sēž Mārtiņš Šics... Un tā partija arī bija ļoti slavena un liela, un daudz ko saprata. Un tagad tā ir sanācis, ka nu šis Gunārs Igaunis ir Latgales mazais uzņēmējs, viņš vairs nav deputāts. Un arī no mums ļoti daudzi drīz, varbūt pēc pāris gadiem, vairs nebūs deputāti un vajadzēs domāt: “Ko nu darīt?” (Dep. A.Kaimiņš: “Nevar būt, Klauž!”) Nē, nu skaidrs: aktieris jau paliek aktieris, tam darbs būs vienmēr. (Smiekli.) Tas tā, nekā personīga...
Klauža kungs, ar zāli, lūdzu, nesarunājieties!
Un tagad es gribu tikai nolasīt to īsziņu, kuru man ir atsūtījis Gunārs Igaunis, ar kuru man tas kontakts ir saglabājies: “Izmaiņas mikrouzņēmumu nodoklī uz 15 procentiem ir pareizākais šīs problēmas risinājums, lai steigā neizkautu mazos lauku tūrisma uzņēmumus. Paldies par to, un ceru, ka jūs būsiet pragmatiski un pieņemsiet šo lēmumu.” Nu, to raksta mūsu bijušais kolēģis Gunārs Igaunis. Tāpēc es domāju un esmu pārliecināts, ka diemžēl nekā labāka šai brīdī nav, kā vien atbalstīt šo 15 procentu likmi. Un turpmāk - skatīties un septiņreiz mērīt, un vienreiz griezt, lai šādas putras nepārtraukti netiek vārītas. Paldies.
Paldies. Godātie kolēģi! Tuvojas laiks pārtraukumam, bet Saeimas Prezidijs ir saņēmis piecu deputātu - Smiltēna, Cilinska, Brigmaņa, Dāldera un Viņķeles - iesniegumu ar lūgumu turpināt sēdi bez pārtraukuma, līdz visa darba kārtība tiks izskatīta. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputāti neiebilst. Tātad turpinām debates un turpinām sēdi bez pārtraukuma. (Starpsauciens: “Līdz uzvarai!”) Vārds deputātam Valdim Kalnozolam.
Es pilnībā piekrītu mūsu partijas - Zaļās partijas - valdes priekšsēdētāja teiktajam, ka jāsakārto mūsu nodokļu sistēma. Un nav labi, ka pēc budžeta pieņemšanas tiek grozīti šie nodokļi, bet tā jau ir tradīcija, un VIENOTĪBA jau nebūs tā, kas šo tradīciju... nu, aizrādīs, ka tas ir slikti. Tā jau ir darīts. Bet es esmu pārliecināts, ka zaļie un zemnieki darīs visu, lai mūsu valsts attīstītos prognozējami. Un es esmu dziļi pārliecināts, ka mūsu Edgara Tavara priekšlikums, ka nodokļu sistēma jāsakārto tā, lai ilgtermiņā tā tāda būtu... Un ne tikai nodokļu sistēma jāsakārto, arī valsts pārvaldes sistēma jāsakārto. Mūsu valsts vadītāju motivācijas sistēma jāsakārto, jāsakārto, lai mums ilgtermiņā prognozējami attīstītos valsts. (Starpsauciens: “Ideālists!”) Un man ir liels lūgums - beigsim šīs politiskās spēlītes! Mēs ļoti labi zinām, ka šobrīd mēs spēlējam politiskas spēlītes, nevis rūpējamies par nodokļiem. Atbalstīsim šo priekšlikumu un kopā sakārtosim līdz nākamā budžeta pieņemšanai nodokļu sistēmu!
Paldies. Vārds deputātei Ilzei Viņķelei.
Mēs savā likumdošanas procesā sasniedzam jaunas radošās virsotnes. Proti, parasti lepojas ar to, ka ir pierādījumos balstīta politika, turpretim mēs veidojam īsziņās, facebook ierakstos un tvitera čivinājumos balstītu politiku. Es varu izteikt tikai lielu nožēlu, ka Klauža kungs šo pravietisko īsziņu nebija saņēmis pirms diviem gadiem; tas, iespējams, mums būtu palīdzējis šo likumu, kurš jau bija ar šiem maģiskajiem 15 procentiem šeit, Saeimā, pieņemts, ar kolēģu no ZZS un Nacionālās apvienības rokām nenoraut nost, un tad mēs šeit nesēdētu un neākstītos. Tas viss bija nolemts jau pirms diviem gadiem. Tā ka vai nu aktivizējiet savus īsziņu rakstītājus laikā vai vietā, vai, lūdzu, pārskatīsim, kā mēs strādājam!
Paldies. Vārds deputātam Andrejam Judinam, otro reizi.
Cienījamie kolēģi! Es redzu, ka mūsu debatēm ir viena tāda būtiska problēma. Kad es runāju, es redzēju, ka daži cilvēki tur sēdēja, kaut ko bubināja, droši vien stāstīja viens otram, ka es runājot nepareizas lietas; ka viss būs citādāk. Bet es neredzu, ka, piemēram, Putras kungs vai kāds cits gribētu parunāt un atbildēt uz jautājumu, ko es uzdevu nevis komisijas vārdā, bet savā vārdā. Diemžēl tas nav redzams! Bet es ļoti lūdzu izmantot šo iespēju un atbildēt uz vienkāršu jautājumu, stāstīt ne tikai par tiem cilvēkiem, kas būs ieguvēji. Tas ir ļoti labi, ka mēs varam kādam uzlabot situāciju. Tas ir ļoti labi. Bet lūdzu atbildēt, kā mēs rīkosimies tad, ja būs tādi cilvēki, tādi uzņēmumi, kuriem būs zaudējumi to grozījumu dēļ, kurus mēs gribam pieņemt. Protams, sociāldemokrāti var paši izlemt, ko darīt ar nodokļu palielināšanu, un, ja piecu procentu vietā paredz 15, balsot “par”. Tā nav mūsu darīšana. Katrs politiskais spēks lemj pats. Bet es ļoti lūdzu likumprojekta iesniedzējus pastāstīt, vai viņi ir vērtējuši risku, kas saistīts ar normas apstrīdēšanu Satversmes tiesā. Jo, lasot anotāciju, es redzu akcentu, ka vidējiem uzņēmumiem būs labi. Lūdzu izmantot iespēju un debatēt.
Vārds deputātei Ingai Bitei.
Cienījamie kolēģi! Es gribu jums atgādināt vienu principu, kuru, es domāju, zina ne tikai juristi, bet katrs šeit sēdošais deputāts, - tiesiskās paļāvības principu. Ja mēs gribam mainīt nodokļu sistēmu un nodokļus, 15 dienas uzņēmējiem dodot tam sagatavoties, tas nav pietiekams pārejas periods un tas pārkāpj tiesiskās paļāvības principu. Tāpēc, kā jau te tika pieminēts, tik strauji mainīdami, celdami nodokļus uz augšu teju divas reizes (Starpsauciens: “Piecas reizes!”), mēs diezgan droši varam nokļūt Satversmes tiesā. Taču, runājot par īsziņās un tviterī balstītu politiku, es gan gribētu atgādināt Kaimiņa kunga stāstīto par to, kā, balstoties uz dažām telefona sarunām, tapa kolēģu no VIENOTĪBAS iesniegtais projekts. Un es gribu arī runāt par vienotiba.lv 12.decembrī tviterī publiskoto aptauju, uz kuras rezultātiem acīmredzot ir arī balstīts šis likumprojekts, tāpēc diez vai kolēģi no VIENOTĪBAS ir tie, kuriem vajadzētu runāt par īsziņām un tviteri. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Sergejam Dolgopolovam.
Cienījamie kolēģi! Nekas nav jauns zem debesīm. Visi šie strīdi, varbūt ne tik asi kā šodien, atkārtojas katru gadu. Jo katru gadu notiek sīvas kaujas un cīņas starp grāmatvežiem un attīstītājiem. Un visus šos pēdējos gadus šinī cīņā vinnē grāmatveži. Līdz ar to visi mēģinājumi kaut ko uzlabot par labu grāmatvedībai vai labai grāmatvedībai, dabiski, attīstības lietas ietekmē ne jau uz labo pusi. Savā runā, kad mums gāja debates par premjera atskaiti, es teicu, ka būtu ļoti labi, ja mēs ieviestu moratoriju nodokļu politikā, jo priekš uzņēmējiem nav nekā trakāka, kā spēles noteikumu ikgadējā maiņa. Pie bargiem nodokļiem var pierast. Labi nodokļi var veicināt. Bet mainīgi nodokļi atbaida jebkuru investoru, jebkuru uzņēmēju. Šodien ir runa par to, kas ir labāk - uzlabot to brāķi, kas bija pieļauts, vai neuzlabot to brāķi. Ir jau arī cits risinājums. Bet cits risinājums skars grāmatvežus. Proti, var atstāt abas normas tādā stāvoklī, kādā tās bija pirms grozīšanas. Tas nozīmē - uz vienu gadu atlikt visas tās izmaiņas, kas bija steigā akceptētas budžetā. Kur ņemt naudu, lai segtu tos caurumus budžetā? Bondara kungs te jau ieminējās, ka, neskatoties uz lielo izrāvienu, varbūt vajadzētu padomāt par to, lai drusku savilktu jostas, kā arī pārdomāt izdevumu pozīcijas. Tā, lai gadu būtu nemaināmi spēles noteikumi. Bet tā ir cita filozofija, cita politika, kas būtu labvēlīga biznesam un būtu labvēlīga mūsu valstij. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Kārlim Seržantam.
Klausoties iepriekšējos runātājus, man ir pilnīgi skaidrs, ka tā, kā bija pirms nu jau epohālās lielās putras ievārīšanas, palikt nevarēja, jo praktiski kā tad tā situācija veidojās? Situācija veidojās tā, ka no visiem mikrouzņēmumiem 80 procenti bija reģistrēti Rīgā. Un ir pilnīgi skaidrs, ka šie 80 procenti nebija tie, kas nodarbojās ar ekoloģiskas pārtikas radīšanu vai mazajām viesu mājām. Tie bija pārsvarā par mikrouzņēmumiem pataisīti celtnieki, taksisti, kā mēs tagad zinām, arī apsardzes darbinieki, un šis process būtu tikai turpinājies. Tā ka tā palikt nevarēja. Tomēr tā lieta, ko es gribētu sagaidīt no Finanšu ministrijas un ko es gaidu patiešām uz otro lasījumu, ir, lai Finanšu ministrija papūlas uzzināt un šeit no tribīnes varbūt arī dara mums zināmus faktus un aprēķinus, cik tad ir uzņēmēju, kuri patiešām rada kaut kādu produktu, kam ir kaut kāds vismaz vērā ņemams apgrozījums, un cik ir tādu uzņēmēju, kas vienkārši ir par tādiem kļuvuši, tajā skaitā darba devēja piespiesti, kā, piemēram, Lattelecom, kur, mēs dzirdam, arī ir apmēram 500 mikrouzņēmēju. Un acīmredzot šis skaitlis turpinās paaugstināties. Varam, protams, teikt, ka mēs iznīcinām uzņēmējdarbību (kas būtībā nemaz nav uzņēmējdarbība), bet mums arī jāapzinās, ka pēc kaut kādiem gadiem būs tūkstošiem cilvēku, kas stāvēs ar izstieptu roku un lūgs sev pensiju. Tā ka es no Finanšu ministrijas gribētu šādus datus redzēt, un tad mans balsojums varbūt būs pārliecinošāks un drošāks. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Klau’, jums ir antikonstitucionāls veidojums pirmdienās - Koalīcijas padome, ja? Jūs, koalīcija, tur satiekaties un tad izlemjat, par ko ceturtdien balsos vai nebalsos. Es tā skatos - Saeimā vairs nav koalīcijas. Tas ir forši! ZZS grib vienu, Solvita ar VIENOTĪBU grib otru, nacionāļi pa vidu kaut kā lavierē, bet SASKAŅA tagad glābs Latviju, vai ne? (Smejas. Dep. I.Zariņš: “Vo! Viss sastājas savās vietās!”) Lūk! Vai ne?! Kam jums tas viss pasākums, kas jums ir tajās pirmdienās? Ko tad jūs tur nestrādājat? Kas notiek? Tagad pēkšņi jūs esat sapratuši - johaidī, nevarēs vairs no Saeimas nama iziet ārā, kur nu vēl pa ielu paiet. Atlaidiet tos ierēdņus, tos tūkstošus, simt tūkstošus, kas mums ir! Samaziniet ministriju skaitu! Cilvēki būs pateicīgi jums par to. Samaziniet ierēdniecību Latvijā! Jūs paši zināt, cik daudz vajag šīs vīzas, lai sagatavotu vienu dokumentu VID, - 21, ja es nemaldos. Bija pēdējais incidents aizvakar. Cilvēku atlaida no darba - paldies! Bet jūs tagad aiztiekat to, ko nedrīkst aiztikt. Jā, Seržanta kungs! Vajag pārbraukt ar filtru pāri negodprātīgajiem, tiem, kas saņem... Tas, ka Rīgā... Kas? Jūs nezinājāt, ka mums nav decentralizācijas un tur viss notiek tā kā galvaspilsētā? Tas ir normāli, ka 80 vai... cik tur, kā jūs teicāt?... 70 procenti ir Rīgā. Tas nebūtu tas galvenais. Galvenais - ir tie negodprātīgie, un tos var kaut kādā veidā atrast, “izķemmēt”. Bet jūs kaut kā aizmirstat... Ir iesniegts demisijas pieprasījums gan Reiram, bijušajam finanšu ministram, gan Reizniecei-Ozolai - tagadējai finanšu ministrei. Šo abu ministru laikā joprojām ir nemaksātāji; saistībā ar VID es jums nosaucu top 5, bet tādi ir vēl vismaz divdesmit. Un tur arī ir tie miljoni. Ja jūs, koalīcija, kuras mums vairs nav, vēl samazināsiet ierēdniecības skaitu, tas būs vispār lieliski! Iespējams, VIENOTĪBU kāds vēl pārvēlēs, ja jūs to izdarīsiet. Iespējams, ne. Dievs vien to zina. (Dep. L.Čigāne: “Par tēmu!”) Bet katrā ziņā KPV paliek pie tā, ka mēs nebalsosim par šo, vienkārši jums norādām, ko vajadzētu darīt. Nu, ja jūs varbūt nezināt.
Paldies. Vārds deputātam Vilnim Ķirsim.
Vispirms jau jāteic, ir prieks, ka gan Putras kungs, gan kolēģi no Zaļo un Zemnieku savienības ir gatavi atzīt savu kļūdu un ir gatavi virzīt šobrīd ideju, kuru noraidīja pirms pāris gadiem. Nu, skaidrs, ka no tā ir jāgūst kaut kāda mācība. Šaha terminoloģijā runājot, jāteic tā: kādreiz Putras kungs un viņa kolēģi Ekonomikas ministrijā spēlēja ar baltajiem kauliņiem un varēja atļauties nedomāt par sava aicinājuma sekām, taču šobrīd ir cita partija un jau tiek spēlēts ar melnajiem kauliņiem, ar kuriem nevar paust tikai populāras lietas, bet dienas beigās ir jāspēj savilkt kopā bilanci un skatīties, kur nauda negodīgi aizplūst. Ir, protams, labi, ka atzīstam kļūdas, bet tas ir jādara kaut kādā gaumīgā, saprotamā, loģiskā veidā. Nevar to darīt, vienkārši pasakot divas nedēļas pirms likmes stāšanās spēkā, ka tā būs divreiz vai pat trīsreiz lielāka! Tieši tāpēc VIENOTĪBA piedāvāja šo izvēles iespēju, un es īsti nesaprotu, Putras kungs, jūsu teikto par to, ka mēs uz otro lasījumu kaut ko tur grozīsim, jo jūs šodien likumprojektu, kurā bija izvēles iespēja paredzēta, noraidījāt, bet likumprojektu, kurā nekas nav rakstīts par izvēles iespēju, atbalstāt. Nu, kaut kā jocīgi sanāk. Tā ka es pats personīgi balsojumā par šo likumprojektu atturēšos, lai gan ideju, protams, gan atbalstīju pirms diviem gadiem, gan atbalstu arī šodien.
Paldies. Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram, otro reizi.
Kolēģi! Es lūgtu jūs ieklausīties Seržanta kunga teiktajā par to, ka pēc būtības tiek piedāvāti mikrouzņēmumu nodokļa grozījumi. Bet tajā pašā laikā nav nekādas informācijas par to, cik ir šo cilvēku, kuri optimizē nodokļus, izmantojot mikrouzņēmumus; cik ir šo cilvēku, kas izmanto mikrouzņēmumus, lai blēdītos; cik ir šo cilvēku, kuri negodprātīgi šobrīd attīsta tēmu, kas saucas “Izmantosim mikrouzņēmumu, lai gūtu labumu, kas mums nepienākas”. Tiek minēti tikai šie skaļie saukļi, šie skaļie virsraksti, bet netiek atklāti konkrēti skaitļi. Bet tas bija Danas Reiznieces-Ozolas pienākums! Vai nu viņai vajadzēja atnākt pašai personīgi uz Budžeta un finanšu (nodokļu) komisiju... Nu, ja ne uz Budžeta un finanšu (nodokļu) komisiju, tad būtu atnākusi šeit, uz Saeimas sēdi, un visiem mums to prezentējusi. Un otra lieta, par kuru Seržanta kungs teica un kuru es vēlos arī pieminēt, - ir tā, ka valsts uzņēmumi ir spieduši savus darbiniekus pāriet mikrouzņēmumu režīmā. Draugi, jūs esat tie, kuri šobrīd pārrauga valsts uzņēmumus! Kā jūs to pieļāvāt? Ar kādām tiesībām?! Kāpēc jūs pieļāvāt, ka valsts uzņēmums ir spiedis darbiniekus pāriet mikrouzņēmumu režīmā, lai optimizētu nodokļus pats un faktiski limitētu sociālās garantijas šiem cilvēkiem? Tā ir jūsu atbildība, un tā ir jūsu nolaidība! Padomājiet par to! Es ceru, ka uz otro lasījumu šie dokumenti, par kuriem Seržanta kungs runāja, mums visiem būs pieejami - gan pozīcijai, gan opozīcijai -, un mēs varēsim runāt, jau pamatojoties uz tiem skaitļiem, kurus būs prezentējusi Finanšu ministrija. Cerams, ka Valsts ieņēmumu dienests tos būs sagatavojis. Putras kungs, un tagad vārds jums. (Dep. J.Ādamsons: “Sēdes vadītājs nemaz nav vajadzīgs!”) Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Edgaram Putram.
Bondara kungs, laikam jau jums atmiņa ir īsa. Mēs vēl otrdien komisijas sēdē runājām par konkrētiem skaitļiem... Šā gada 11 mēneši. Ir 81 uzņēmums un vairāk nekā 771 darbinieks ar pazīmi - iepriekš strādāja uzņēmumā, tika atlaists, tagad strādā uz pakalpojumu līguma tajā pašā uzņēmumā. Tas ir tikai viens gads. Ja jūs atminaties, šis režīms... (Dep. M.Bondars: “Kurā papīrā? Kurā papīrā?!”) Nu, tas ir arī stāsts par to, vai jūs ticat vai neticat šiem skaitļiem... Jautājums ir vairāk par to, kurā gadā tad šis režīms tika pieņemts. Tas tika pieņemts vēl iepriekšējā desmitgadē. Nu, ja šogad, piemēram, tas ir 81 uzņēmums, tas nozīmē, ka mums ir... vēl nav desmit gadu, bet nu tuvojas desmitgadei šis režīms, un šie optimizētāji (nesauksim varbūt konkrētus uzņēmumus vārdā) ir reāli. Tā ir problēma... Un šinī sakarā gribu teikt tā, ka šie 15 procenti ir, tā teikt... ar vienu šāvienu mēs nošaujam divus zaķus, jo šis mikrouzņēmumu nodokļa režīms sākotnēji bija paredzēts tiem cilvēkiem, kas ir zaudējuši darbu, tiem jaunajiem uzņēmējiem, kas grib izkopt savu uzņēmējdarbības spēju. Neba jau sākotnēji šie uzņēmumi strādātu ar 100, 70 vai 80 tūkstošu apgrozījumu gadā! 15 procenti - tā ir likme, kas ir izdevīga vairākumam mikrouzņēmumu nodokļa maksātāju šobrīd, respektīvi, lielākam profilam. Tādu regulējumu, kas būs izdevīgs visiem, nu, diez vai mēs jebkad izdomāsim. (Starpsauciens: “Lieciet 40!”) Tie uzņēmumi, kas varbūt tuvojas 100 tūkstošu slieksnim... es domāju, ka viena liela daļa ir arī tajā sarakstā, kurā ir tas 81 uzņēmums šogad. Nu, vienai lielai daļai no tiem tad arī ir tas potenciālais nodokļu optimizācijas risks, un šiem uzņēmumiem varbūt ir laiks padomāt un varbūt tomēr atgriezties strādāt standartrežīmā, un godīgi maksāt nodokļus, lai nākotnē mēs varētu runāt par pietiekamu finansējumu veselībai, izglītībai un citām svarīgām jomām. Paldies. Atbalstīsim šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Vārds deputātei Solvitai Āboltiņai. (Dep. A.Kaimiņš: “Solvita, neko personisku, lūdzu, ja!”)
Labdien, kolēģi! Ir tāda ļoti sarežģīta situācija, un es laikam tik slikti neesmu jutusies nekad (Dep. A.Kaimiņš: “Neticu!”), jo pirms divām nedēļām mēs pieņēmām brāķi. Gadu atpakaļ mēs pieņēmām saprātīgu lēmumu - mēs apņēmāmies, ka rūpēsimies par to, lai visi cilvēki mūsu valstī būtu sociāli aizsargāti ilgtermiņā. (Mēs nerunājam par tām pensijām, kuras būs jāsaņem mums, mēs runājam par ikvienu no mums, kuram ir darbnespēja, kuram ir bezdarbs un kuram pensija pienāks agri vai vēlu.) Taču mēs nespējām gada laikā - arī mēs, VIENOTĪBA, nespējām gada laikā! - panākt to, lai šajā koalīcijā tiktu pieņemts saprātīgs risinājums, tāds, ka nebūtu cilvēkiem jāuztraucas par to, ka viņiem sociālajā nodoklī jāsamaksā vairāk, nekā viņiem tiek samaksāts algā. Es atvainojos ikvienam par to, ka mēs neesam spējuši to izdarīt un šobrīd mums ir jāmeklē kaut kādi ārkārtas risinājumi. Es atvainojos arī par to, ka VIENOTĪBA bija tik nespējīga, tik gļēva un kompromisus meklējoša, ka mēs nespējām pirms diviem gadiem pastāvēt uz to, ka kaut kas ar mikrouzņēmumu nodokli ir jādara. Mēs nespējām aizstāvēt sākotnēji iesniegto normu - 19 procentus - 2018.gadā, tad, kad šī ideja vispār radās. Pēc tam mēs noskatījāmies, kā tas viss pārvēršas par nodokļu shēmošanu, un mūsu mēģinājumi sakārtot šo sistēmu koalīcijā atdūrās pret neskaitāmiem kompromisiem, un mēs to nespējām izdarīt. Kas notiek šodien? Šodien mēs pēkšņi konstatējam, ka 1.janvārī būs ļoti daudz cilvēku, kuri nespēs samaksāt sociālo nodokli, ko mēs esam pieņēmuši pagājušajā gadā, pie tam korekti saskaņojot ar visām ieinteresētajām pusēm, gan ar darba devējiem, gan ar arodbiedrībām, ar visiem, - tā, kā bija saskaņots. Un otrs, ko mēs pēkšņi konstatējam, - ka tad, ja mēs to visu atceļam, budžetā rodas vairāk nekā 70 miljonu liels caurums. Un ko tad mēs darām? Pēc būtības korekti ir tad, kad ir šāds caurums, taisīt vaļā budžetu un labot. Nu, varbūt tiešām atteiksimies no kaut kā tāda, kas tur ir bijis lieks. To mēs nespējam atzīt. Mēs visi nespējam atzīt, ka esam kļūdījušies, ka esam strādājuši steigā, ka neesam bijuši pietiekami profesionāli. Ko mēs darām? Mēs izdomājam: ā, nu, toreiz, pirms diviem gadiem, tas viedoklis tāds bija, mēs ātri pierunājam arī sociālos partnerus - un uz priekšu! Un tagad mēs... te visi runā un aizstāv... stāsta, kā glābs valsti, - gan sociāldemokrāti, kuri nekad nepaceļ nodokļus, gan ļoti nacionāli noskaņoti cilvēki, kas runā par koalīcijas stabilitāti un par to, ka nevar to ar SASKAŅAS balsīm darīt... Mēs tagad mēģinām teikt, ka novērsīsim haosu un sakārtosim sistēmu. Nē, mēs nenovērsīsim haosu. Nepārceļot termiņu, bet atceļot sociālās iemaksas, mēs radīsim 100 tūkstošus apdraudētu cilvēku, kuriem nebūs nekāda sociālā nodrošinājuma. Atbildēsim katrs sev godīgi - vai nākamajā gadā, kad būs pašvaldību vēlēšanas, vai aiznākamajā gadā... tad, ja mēs šo normu no likuma būsim izslēguši, mēs cilvēkiem teiksim, ka ievērojam tiesiskās paļāvības principu un ka tagad tiešām gribam, lai visi maksā sociālo nodokli - saprātīgu nodokli, tādu, kādu var nomaksāt? Katrs tomēr rūpējas par to, lai slimības, bezdarba un citos gadījumos, kas ir paredzēti sociālās aizsardzības likumā, cilvēks būtu nodrošināts, turklāt nodrošināts pietiekami. Tāpēc mēs ierosinām pārcelt šā likuma darbības sākumu un, ja mēs esam bijuši tik slinki un neesam varējuši izdarīt to gada laikā, tad varbūt šo deviņu mēnešu laikā tomēr saprātīgu risinājumu piedāvāt. Par mikrouzņēmumu nodokli. Tiek vienkārši piedāvāts aizstāt, jo tas ir budžeta cauruma lāpīšanas nodoklis... Un te tās divas puses - vai tas ir labi vai tas ir slikti? Un vai tas būs prognozējami? Sudrabas kundze, tagad tā būs prognozējama sistēma uz ilgiem gadiem. Šajā nedēļā bija divi pasākumi attiecībā uz nodokļiem. Viens - mūsu pašu. Visi sociālie partneri diskutēja par nodokļiem un teica, ka viņi grib prognozējamu sistēmu, uz valsts attīstību un izaugsmi vērstu sistēmu. Vai šī norma, ko mēs pieņemsim šodien, lai aizlāpītu budžetu un laupītu cilvēkiem sociālo aizsardzību, būs tā ilgtspējīgā norma? Vakardien notika seminārs, lielais nodokļu seminārs, kurā Pasaules Banka norādīja, ka mikrouzņēmumu nodoklis vispār kropļo konkurenci un steigšus ir jādomā kādas citas normas. Finanšu ministre vakardien teica: “Četru mēnešu laikā mums būs jauna līdzsvarota sistēma.” Tad ko mēs mānām, un kurš kurā brīdī runā patiesību? Tas, ko mēs pieņemsim šodien, aizlāpīs tikai caurumu. Aizlāpīs tikai caurumu uz mirkli. Tas neradīs ne prognozējamību, ne stabilitāti, ne uzņēmējdarbības vidi, kurā varētu runāt par valsts izaugsmi. Mēs mānām sevi. Tieši tāpēc mēs piedāvājam - ja ir pieļauta kļūda, atvainojamies, apsēžamies un izdomājam tā, lai tas process būtu ilgtspējīgs. Šis šodien piedāvātais risinājums nav ilgtspējīgs. Tieši tāpēc VIENOTĪBA atturēsies.
Paldies. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Labdien! Uzstāšos īsi. Pirmais lasījums tuvojas beigām, noslēgumam, bet manā ieskatā sākas... vismaz ir jāsāk nopietna diskusija par speciālā sociālā budžeta nākotni. Kam ir jābūt atbildīgam par iemaksām sociālajā budžetā? Darba ņēmējam un darba devējam vai valstij? Tas ir nopietns jautājums. Ja sociālās iemaksas vai sociālais nodoklis, kā mēs to nosauksim, kļūs par apgrūtinājumu turpmāk ražotājiem, tas būs apgrūtinājums arī attīstībai. Un es domāju, ka šī ļoti nopietnā saruna ir jāatceras nākotnē, lai mēs neatkārtotos savos argumentos. Šoreiz es aicinu šo likumprojektu atbalstīt.
Paldies. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Ir traģiski un vienlaikus amizanti klausīties, kā šeit, no šīs tribīnes, koalīcijas deputāti nāk un stāsta par to, ka nodokļu politika ir jāveido atbildīgi, par to, ka nedrīkst nepārdomāti celt nodokļus. Dažs labs koalīcijas deputāts pat nāk šeit un stāsta, ka pie varas esošie politiskie spēki ir tie, kas valstī nodrošina stabilitāti un progresu tautsaimniecības attīstībai. Ziniet, klausoties to visu, ko jūs šeit stāstāt, man beidzot kļūst saprotams Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas pieņemtais lēmums par to, ka saukt deputātu par idiotu ir ētiski. Atvainojiet, bet pašlaik jūs par idiotiem taisāt visu valsti. Jo, ja jums būtu kaut kāda atbildība valsts un sabiedrības priekšā, jūs šodien nevis nodarbotos ar šo cirku, bet nāktu ar vienotu priekšlikumu, kā jūs savu sastrādāto putru izstrēbsiet. (Dep. S.Āboltiņas starpsaucieni.) Taču jūs tagad taisāt šo cirku, stīvēšanos aprēķinā, un, kad opozīcija jums izdarīs... pēc tam novelsiet to uz opozīciju, ka, redziet, jums jau esot bijis risinājums, bet opozīcija jums nedeva tādu iespēju. Nē, mēs jums dosim tādu iespēju. Pierādiet, ka jums ir šis risinājums, kā jūs izstrēbsiet šo putru. Pierādiet to, vai arī saprotiet, ka jums laiks doties mājās! Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Jānim Urbanovičam.
Augsti godātā Saeima! Manā skatījumā visu šo dienu tiek runāts par visu ko, tikai ne par lietu un ne par būtību. Būtībā Vējoņa kungs, Valsts prezidents, ir gāzis šo valdību, jo viņš ir noraidījis visu budžeta paketi. Jūs visi runājāt, stāstījāt, kliedzāt no šīs tribīnes, ka nevar izņemt ārā ne šo mikrouzņēmuma nodokli, ne lojalitātes grozījumus, jo tas viss ir vienota pakete un citādi viss sabruks. Tagad viss ir sabrucis, mēs turpinām kaut ko debatēt. Vienā dienā pie viena galda un droši vien ar vienu pildspalvu Vējoņa kungs ir budžetu noraidījis, un tad to noraidīto budžetu - bez kaut kādām lapām izplēstām, atsūtītām uz šejieni, - viņš ir apstiprinājis. Manā skatījumā, šajā situācijā, ja nav Kučinskis sapratis, kas ir jādara, tad vajadzēja Saeimai teikt: “Mīļie, nu atkāpieties, nu kaut vai sanāciet vēlreiz tādā pašā sastāvā, ieņemiet tos pašus beņķus un turpiniet sēdēt un lamāties savā starpā ne par lietu! Bet valdība ir kritusi.” Es domāju, ka pastāv juridiskas sekas un iespējas, ka viss, ko šī valdība būs nolēmusi, pēc kāda laika no citas politiskās elites puses, iespējams, tiks apstrīdēts un nebūs leģitīms nevienu sekundi. Tāda ir situācija. Un tagad jautājums ir - kāpēc tā notiek? Tāpēc, ka vislielākās rūpes koalīcijā ir par dažādām rebēm, nevis par likumu būtību. Opozīcija vispār netiek uzklausīta nekad, pat tad, kad piedāvā to, ko jūs tagad paši aizstāvat dažādā veidā. Nu, šitā darboties, šitā vadīt valsti nevar, nedrīkst! Jāiet mājās!
Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams? Putras kungs! (Starpsauciens: “Putras kungs!”)
Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 59, pret - 6, atturas - 18. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam, kā arī otrā lasījuma datumu.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 2016.gada 15.decembra pulksten 16.00, izskatīšana otrajā lasījumā Saeimas ārkārtas sēdē 20.decembrī.
Deputāti neiebilst. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””, pirmais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāte Aija Barča.
Augsti godātais Daudzes kungs! Saeimas Prezidija locekļi! Cienījamās deputātes un godātie deputāti! Sociālo un darba lietu komisijas vārdā vēlos jums ziņot par izstrādātajiem grozījumiem likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”. Un ziņojumu es vēlos sākt ar citātu no Valsts prezidenta 9.decembra vēstules Saeimai (vēstule ar numuru 637). Lūk, citāts no tā, ko raksta Valsts prezidents: “Vēršu uzmanību, ka pienākums par darbiniekiem maksāt valsts sociālās apdrošināšanas iemaksas no valstī noteiktās minimālās mēneša darba algas, neskatoties uz to, vai darbinieks faktiski ir veicis darbu šajā apjomā un saņēmis attiecīgo algu, ir netaisnīgs gan pret darba devēju, gan pret darbinieku. Uzliekot šādu nodokļu slogu, darba devējam pieaugs nepilna darba laika darbinieka nodarbināšanas izmaksas, kā rezultātā daļa darbinieku varētu zaudēt darbu, un tādējādi iespējama bezdarba palielināšanās. Turklāt šāds regulējums no darba tirgus var izstumt tos darbiniekus, kam pilna (Zālē ir pieaudzis troksnis. Sēdes vadītājs noklaudzina ar āmuru.) laika nodarbinātība vecuma, veselības vai ģimenes apstākļu dēļ nav iespējama. Vienlaikus šāds regulējums neveicina papildu nodarbinātības iespēju meklēšanu tiem nepilna laika darbiniekiem, kas varētu strādāt pilna laika darbu, un tas savukārt var mazināt produktivitāti. Papildu nodokļu slogs darba devējam par darbiniekiem maksāt valsts sociālās apdrošināšanas iemaksas ne mazāk kā no valstī noteiktās minimālās mēneša darba algas ietver risku, ka darba devējs varētu izvairīties no šo nodokļu nomaksas, veicot izmaiņas darbinieku skaitā vai algās.” Un tā tālāk. Valsts prezidents savā vēstulē vēl runā par to, ka 2015.gada 30.novembrī Saeimā pieņemtie grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”, visticamāk, nesasniegs mērķi - stiprināt iedzīvotāju sociālo aizsardzību un palielināt ieņēmumus valsts sociālās apdrošināšanas speciālajā budžetā -, bet - tieši pretēji! - minimālo valsts sociālās apdrošināšanas iemaksu pielīdzināšana valstī noteiktajai minimālajai mēneša darba algai esošajā situācijā palielinās bezdarbu un veicinās ēnu ekonomiku. Tāpēc, cienījamie kolēģi, šodien Sociālo un darba lietu komisijas vārdā vēlos jūs aicināt ļoti nopietni pārdomāt mūsu komisijas sagatavoto un sadarbībā gan ar Finanšu ministriju, gan ar atbildīgajām amatpersonām Labklājības ministrijā, kā arī ar Saeimas Juridisko biroju izdiskutēto likumprojektu. Vēl jo vairāk, man nācās pagājušajā otrdienā uzklausīt cilvēkus, kuri pie Saeimas bija pulcējušies pulksten 15.00 un visādā ziņā gribēja runāt ar deputātiem (vēlams - no visām frakcijām). Un šo sarunu mēs atkārtojām ar pārstāvjiem - nu jau skaitā 15 - pagājušajā piektdienā pulksten 12.00. Un cilvēki, kuri pārstāvēja gan mikrouzņēmumus, gan individuālā darba veicējus, kā arī nelielas sabiedrības ar ierobežotu atbildību (SIA tātad), skaidri un gaiši pateica: “Mikrouzņēmumu nodokļa palielinājumu mēs izturēsim, bet obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas par darbiniekiem, kuri strādā nelielu darba laiku, - to gan mēs izturēt nevarēsim.” Mūsu komisijas izstrādātos likumprojektus nodevu arī šiem cilvēkiem, kurus tas ļoti interesēja un kuri bija gatavi uz konstruktīvu sarunu, un viņi to akceptēja. Cienījamie kolēģi! Ja mēs runājam par 2015.gada 30.novembri, ja mēs runājam par 2015.gadā izveidotajām darba grupām un ļoti nopietnu darbu, tad no tā laika līdz šim laikam arī Latvijas Darba devēju konfederācija, kā arī Rūpniecības un tirdzniecības kamera ir diezgan daudz ko pārdomājusi. Un pēdējā laikā tās runā, ka tiešām šādas izmaiņas ir nepieciešamas. Nākamajā gadā mums kopīgi visiem spēkiem ir jāstrādā un šajās nopietnajās darba grupās jāiekļauj arī Saeimas deputāti (vismaz tie, kuri strādā Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā un Sociālo un darba lietu komisijā), un bez steigas, ļoti nopietni diskutējot un rēķinot... Un tikai tad, ja mēs tik nopietnus likumprojektus, tajā skaitā grozījumus likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”, skatīsim trijos lasījumos, ļoti nopietni izrunājot un izsverot katru priekšlikumu, acīmredzot rezultāts nebūs tāds kā šodien. Cienījamie kolēģi! Uzskatu, ka nav nepieciešams mūsu komisijas sagatavoto likumprojektu anotāciju citēt, ar to jūs visi esat iepazinušies; arī ar aprēķiniem, kādi šeit ir pievienoti anotācijā; un arī ar to, ka papildus nav nepieciešamas nekādas jaunas iestādes, ka tieši to pašu darīs tā pati Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūra. Un arī likumprojekts... Ja daži kolēģi saka, iespējams, ka gada laikā būs nepieciešams turpmāk atkal grozīt likumu “Par valsts sociālo apdrošināšanu”, tad jāatgādina, ka Sociālo un darba lietu komisija, kolēģi, jau ir izdarījusi, manuprāt, labu darbu, ar kuru jūs varējāt iepazīties likumprojektā (ar numuru 771), kuru mēs šodien pēc komisijas lēmuma atsaucām... Bet es ļoti ceru un ticu, ka tās sociālās grupas, kurām pienāktos šī pretimnākšana, iespējams, nākotnē tiks atkal apskatītas. Komisijas vārdā, kolēģi, es aicinu noteikt likumprojektam steidzamību.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par steidzamības noteikšanu likumprojektam “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 66, pret - nav, atturas - 19. Likumprojekts atzīts par steidzamu.
Cienījamie kolēģi! Komisijas vārdā aicinu likumprojektu pieņemt pirmajā lasījumā.
Sākam debates. Vārds debatēs deputātam Hosamam Abu Meri.
Kolēģi! Putra ir ļoti veselīgs ēdiens, un putra vispār ir Latvijas tradicionālās brokastis. Līdz ar to ir saprotams, kāpēc ir noticis tā, ka mums šobrīd ir putra. Bet nu par likuma grozījumu, par ko Barčas kundze runāja. Es esmu ļoti laimīgs, ka jūs tiešām piedāvājat, lai nākamgad mēs sēdētu un runātu, un meklētu un tā tālāk, un tā tālāk. Bet es nesaprotu, kāpēc mums vajadzētu pavisam atcelt. Kāpēc nepārcelt uz kaut kādu laiku? Un darīsim to darbu, ko jūs, Barčas kundze, šobrīd apsolāt darīt! Es neesmu tik naivs, lai ticētu, ka tiešām nākamgad vai aiznākamgad mēs darīsim kaut ko vai mainīsim kaut ko, jo noteikti ir divas vēlēšanas priekšā un neviens nav gatavs kaut ko mainīt. Nākamā lieta. Es esmu ļoti pateicīgs sociāldemokrātiem, ka jūs balsojāt šodien un izglābāt valsti, bet es arī nesaprotu, kā var būt sociāldemokrāti, kas neinteresējas par savu vēlētāju sociālajām garantijām, pensijām, pabalstiem un tā tālāk. Jūs neatbalstījāt, jūs atcēlāt pavisam to. Ja gandrīz trešdaļa no visiem sociāli apdrošinātajiem cilvēkiem veic iemaksas, kas ir mazākas par valsts noteikto minimālo darba algu, atsevišķām cilvēku grupām būtu nepieciešami 50 līdz 90 darba gadi, lai sakrātu vismaz minimālajai vecuma pensijai nepieciešamo kapitālu. Līdz ar to, loģiski, pastāv iespēja, ka šī trešdaļa cilvēku vispār nevar nopelnīt sev pat minimālo pensiju. Līdz ar to es uzskatu, ka šis ir ļoti nopietns likuma grozījums. Ja mēs atcelsim pavisam, es neticu, ka mēs nākamajā vai aiznākamajā gadā vēl par to runāsim. Tāpat, kā es atturējos, veicot balsojumu komisijā, šobrīd es to pašu darīšu, un frakcija - tāpat.
Paldies. Vārds deputātam Eināram Cilinskim.
Godātais sēdes vadītāja kungs! Godājamie deputāti! Kad pirms vairāk nekā gada Saeima pieņēma šo priekšlikumu, redziet, bija tāda doma, ka līdz tam laikam Ekonomikas ministrija izstrādās likumu par dzīvesstila uzņēmumiem, kurš tad varētu atrisināt vismaz daļu šo problēmu cilvēkiem, kuri tiešām strādā uz neilgu laiku, un tamlīdzīgi. Tas nav izdarīts. Un līdz ar to, ja šobrīd šāda norma stātos spēkā, tādā gadījumā (līdzīgi jau Barčas kundzes minētajā Valsts prezidenta vēstules fragmentā bija teikts) tas nozīmētu, ka vesela virkne cilvēku, kuri strādā nepilnu laiku (un viņi patiešām šādi strādā, turklāt tā situācija ir ļoti dažāda Rīgā un reģionos, kā minēts arī Klauža kunga citētajā īsziņā), faktiski ļoti daudz cilvēku, kuri šobrīd jau ir pakļauti nabadzības riskam, paliktu vēl nabadzīgāki. Un tas ir tas, kas notiktu, ja mēs šobrīd šādā veidā pieņemtu šo likumu. Tāpēc ir jāatceļ šīs minimālās iemaksas un jāstrādā jau daudz rūpīgāk pie kompleksa risinājuma, kas ietver gan šo dzīvesstila uzņēmumu un varbūt ietver arī sociālo uzņēmumu, par kuru mēs šodien nobalsojām pirmajā lasījumā, lai būtu iespēja nodarbināt šos cilvēkus no riska grupām uz nepilnu slodzi, un tādā veidā mēs neveicinātu nabadzību vienā cilvēku grupā, kura būtu tai pakļauta, ja mēs šīs minimālās iemaksas turpinātu piemērot tā, kā tas ir pašlaik likumdošanā lemts. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Vilnim Ķirsim.
Kolēģi! Kā pēdējās dienās ir izteicies Latvijas tiesībsargs, mēs tuvojamies sociālā bezdibeņa malai un drīz spersim platu soli uz priekšu. Latvijā sociālās aizsardzības sistēmā no apmēram 900 tūkstošiem strādājošo tā īsti piedalās tikai 600 tūkstoši un atlikušie 300 tūkstoši maksā vai nu minimālās iemaksas vai zem tām, un vairāki desmiti tūkstošu maksā nulli. Šie cilvēki pirmām kārtām nepiedalās šobrīd solidaritātes programmā, viņi nedomā par mūsdienu pensionāriem, viņi nedomā par sevi, par saviem slimības gadījumiem, par savu pensiju (Dep. E.Smiltēns: “Viņi domā, bet viņiem neļauj!”)... Jā, viņi domā, bet viņiem to varbūt neļauj. Skaidrs ir viens - viņiem būs nožēlojama pensija vecumdienās. Skaidrs, ka mēs, sabiedrība, protams, neļausim nevienam nomirt badā, mēs viņus uzturēsim arī tad, ja viņu pensija būs tikai 45 eiro vai tamlīdzīgi. Tā tagad ir fundamentāla mūsu problēma. Tā ir bumba ar laika degli, kura uzsprāgs pēc 10, 15, pēc 20 gadiem, un tanī brīdī to atrisināt vairs nebūs iespējams. Bet šodien vēl mēs, mērķtiecīgi sperot soļus, risinājumu varam atrast un pamazām to novērst. Bet ko paredz šis likumprojekts? Šis likumprojekts paredz, ka mēs nevis atliekam risinājumu uz kādu laiku, uz pusgadu vai uz gadu, un tikmēr meklējam citus risinājumus, bet šis likumprojekts piedāvā šo problēmu paslaucīt zem tepiķa, aizmirst par to un tad lēnām gaidīt šo lielo sociālo sprādzienu. Kolēģi, es būtu gatavs atbalstīt šādu likumprojektu, ja tiešām tajā būtu iestrādāts termiņš, vienalga, pusgads vai gads, vai tamlīdzīgi, un mēs apņemtos rast risinājumu. Un otra lieta. Ja Valsts ieņēmumu dienests nebija gatavs uzsākt šo iemaksu iekasēšanu, tad risinājums bija atlikt uz kādu laiku, nevis aizmirst pavisam. Un visbeidzot. Šeit tika minēts, ka Ekonomikas ministrija ir vainīga, ka nav izstrādāti noteikumi šiem dzīvesstila uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem. Taču man jāatgādina, ka pusgadu kopš šī lēmuma pieņemšanas par to, ka jāizstrādā šādi režīmi, ministri un parlamentārie sekretāri bija no citas partijas, un, kad atnāca Ašeradena kungs uz ministriju, darbs šo mehānismu izstrādē bija izdarīts precīzi nulle, un, cik nu varēja paspēt šajā laikā, tik arī tika izdarīts. Un izdarīts tika daudz! Valdībā tika piedāvāti vasarā vēl šie virzieni, kādi varētu izskatīties gan šie dzīvesstila uzņēmumi, gan jaunuzņēmumi. Ekonomikas ministrs valdībā teica, ka nevar veikt mikrouzņēmumu režīma aizvēršanu, nedodot vietā kaut ko citu, un aicināja skatīt to visu vienotā paketē, bet valdība uzskatīja, ka tomēr ir jāvirzās ātri uz priekšu - ka no sākuma mums jāaizver ciet mikrouzņēmumu režīms un pēc tam jau kaut kad pavasarī piedāvāsim citus jaunus režīmus. Tā ka būsim līdz galam precīzi, ja kādu apvainojam! Paldies.
Paldies. Vārds deputātei Aijai Barčai.
Augsti godātie kolēģi! Absolūti nekā personīga, tomēr man gribētos īpaši vērsties pie cienījamajiem jaunajiem kolēģiem. Smiltēna kungs stāsta, ka tagad tādas iespējas nav, ja cilvēks vēlas samaksāt papildus sociālās apdrošināšanas iemaksas. Tāda iespēja ir! Valsts sociālajā apdrošināšanā ir speciāla programma. Proti, tie ļaudis, kuri strādā mikrouzņēmumu režīmā un vēlas iemaksāt vairāk, nekā uz šodienu ir noteikts šis mikrouzņēmumu nodokļa procents, dodas uz Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūru un iemaksā naudu papildus. Tā Latvijā pašreiz rīkojas tās ģimenes, kuras gatavojas bērna piedzimšanai. Šeit es runāju par topošajām māmiņām. Bet kolēģim Ķirša kungam (Sēdes vadītājs noklaudzina ar āmuru.) man gan gribas teikt: tad, kad jūs vai nu vadīsiet Rīgas domi, vai strādāsiet 15. vai 16.Saeimā (un es jums to patiesi novēlu!), tad, lūdzu, atcerieties 2015.gada 30.novembri un varbūt pašreiz vēl nopietni pārdomājiet! Ceru, ka pēc daudziem gadiem jūs arī būsiet viens no tiem, kuri teiks, ka toreiz ne jau tikai zaļzemnieki bija vainīgi, ka šī putra ir savārīta, bet arī VIENOTĪBA, un jūs kādā vakarā atcerēsieties - varbūt pie tējas glāzes -, kā mēs toreiz Saeimā strādājām. Es patiešām vēlu jums, jaunieši, veiksmi politikā, bet mums vispirms ir jāsāk ar skaidrošanu, ar to, ko teica Valsts prezidents savā vēstulē, mums ir jāaicina Latvijā strādājošie maksāt nodokļus, jo citādi jau nav tiesību pieprasīt pakalpojumus. Es aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Viļņa Ķirša replika patiesībā pierāda to, par ko es stāstīju iepriekšējā savā uzrunā, - ka sākas nopietna diskusija par to, kādai ir jābūt sociālās aizsardzības sistēmas reformēšanai. Mūsu labklājības ministri - gan esošais ministrs Reira kungs, gan tie līdzšinējie ministri - mums atgādina (Reira kungs vēl biežāk nekā līdzšinējie), ka mums ir viena no pasaulē labākajām sociālās aizsardzības sistēmām, ka ļoti augstu šo sistēmu vērtē Eiropas Savienības eksperti un lietpratēji. Bet es gribu paust šādu viedokli: solidaritātes princips tiešām darbojas, ja valsts ekonomika uzplaukst. Ja uzplaukuma nav, tad šis princips un esošā sistēma īstenībā vājina sociālo aizsardzību, kā arī kļūst par attīstības bremzi. Un, lai uzlabotu sociālo aizsardzību un novērstu tās vājināšanu, nepieciešams tagad izdarīt tieši tos grozījumus, par kuriem Saeimai tikko ziņoja Sociālo un darba lietu komisijas priekšsēdētāja. Bet tas ir tikai pirmais solis, tā ir tiešām problēmas lāpīšana. Mums ir nepieciešama nopietna reforma, un ceļš, kurš ejams, manā skatījumā, manā ieskatā, ir tomēr sociālā budžeta iemaksu veikšana ne tikai no darba devēju un darba ņēmēju kabatām, bet arī no pamatbudžeta. Tikai tā mēs nodrošināsim īstu sociālo aizsardzību. (Starpsauciens no frakcijas SASKAŅA: “Pareizi!”) Paldies.
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Godātie kolēģi! No 12 Sociālo un darba lietu komisijā strādājošiem deputātiem 10 atbalstīja likumprojektu pirmajam lasījumam. Lūdzu komisijas vārdā atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 65, pret - nav, atturas - 18. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu, kā arī otrā lasījuma datumu.
Sociālo un darba lietu komisija aicina noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam - 16.decembri pulksten 16.00 un izskatīšanu - Saeimas ārkārtas sēdē 20.decembrī.
Deputāti neiebilst. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu””, pirmais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāte Aija Barča.
Godājamie kolēģi! Likumprojekts “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu”” ir cieši saistīts ar grozījumiem likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”. Tādēļ komisijas vārdā aicinu likumprojektam piešķirt steidzamību.
Lūdzu zvanu! Balsosim par steidzamības piešķiršanu likumprojektam “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu””! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 62, pret - nav, atturas - 19. Likumprojekts atzīts par steidzamu.
Komisijas vārdā aicinu likumprojektu pieņemt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 63, pret - nav, atturas - 19. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu, kā arī otrā lasījuma datumu.
Komisijas vārdā lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu - 16.decembri pulksten 16.00 un izskatīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā - Saeimas ārkārtas sēdē 20.decembrī.
Deputāti neiebilst. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam””, pirmais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāte Aija Barča.
Godājamie kolēģi! Sociālo un darba lietu komisijas vārdā, ņemot vērā, ka arī likumprojekts “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam”” ir saistīts ar grozījumiem likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”, lūdzu noteikt likumprojektam steidzamību.
Lūdzu zvanu! Balsosim par steidzamības noteikšanu likumprojektam “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam””! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 60, pret - nav, atturas - 19. Likumprojekts atzīts par steidzamu.
Komisijas vārdā aicinu likumprojektu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 64, pret - nav, atturas - 19. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam, kā arī otrā lasījuma datumu.
Sociālo un darba lietu komisijas vārdā aicinu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu - 16.decembri pulksten 16.00 un izskatīšanu - ārkārtas sēdē 20.decembrī.
Deputāti neiebilst.
Paldies.
Godātie kolēģi! Sākam izskatīt nākamo darba kārtības sadaļu - “Lēmumu projektu izskatīšana”. Lēmuma projekts “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Eiropas komercsabiedrību likumā” (Nr.747/Lp12) otrajam lasījumam līdz 2017.gada 6.janvārim”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Eiropas komercsabiedrību likumā” (Nr.747/Lp12) otrajam lasījumam līdz 2017.gada 6.janvārim”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Lēmuma projekts “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Eiropas ekonomisko interešu grupu likumā” (Nr.745/Lp12) otrajam lasījumam līdz 2017.gada 6.janvārim”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Eiropas ekonomisko interešu grupu likumā” (Nr.745/Lp12) otrajam lasījumam līdz 2017.gada 6.janvārim”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Lēmuma projekts “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Komerclikumā” (Nr.749/Lp12) otrajam lasījumam līdz 2017.gada 6.janvārim”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Komerclikumā” (Nr.749/Lp12) otrajam lasījumam līdz 2017.gada 6.janvārim”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Lēmuma projekts “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Eiropas kooperatīvo sabiedrību likumā” (Nr.748/Lp12) otrajam lasījumam līdz 2017.gada 6.janvārim”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Eiropas kooperatīvo sabiedrību likumā” (Nr.748/Lp12) otrajam lasījumam līdz 2017.gada 6.janvārim”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Godātie kolēģi! Līdz ar to mēs esam šodienas sēdes darba kārtību izskatījuši. Vēlos jūs informēt, ka šodien pulksten 17.00 bija paredzēta atbilžu sniegšana uz deputātu jautājumiem. Deputātu Zariņa, Artūra Rubika, Agešina, Tutina un Raimonda Rubika jautājums finanšu ministrei Danai Reizniecei-Ozolai “Par rīcību likumpārkāpumu atklāšanā valsts ieņēmumu jomā”. Rakstiski saņemtā atbilde iesniedzējus neapmierina, bet ministre informē, ka šodien nevarēs ierasties uz atbildes sniegšanu mutvārdos, jo atradīsies iepriekš plānotā vizītē Kurzemē. Deputātu Zariņa, Artūra Rubika, Agešina, Tutina un Pimenova jautājums veselības ministrei Andai Čakšai “Par P.Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas jaunā projekta realizācijas gaitu un tā atbilstību sabiedrības interesēm”. Ir atbildēts rakstiski, bet rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, taču ministre informē, ka nevarēs šodien ierasties uz atbildes sniegšanu mutvārdos, jo atrodas komandējumā. Līdz ar to šodien atbilžu sniegšanas sēde nenotiek. Savukārt ir saņemti vairāki jauni deputātu jautājumi. Ir saņemts deputātu Elksniņa, Urbanoviča, Agešina, Zemļinska un Potapkina jautājums aizsardzības ministram Raimondam Bergmanim “Par Nacionālo bruņoto spēku mehanizāciju”. Jautājumu mēs nododam aizsardzības ministram. Ir saņemts deputātu Elksniņa, Potapkina, Agešina, Urbanoviča un Ribakova jautājums veselības ministrei Andai Čakšai “Par e-veselības projekta ieviešanu”. Jautājumu mēs nododam veselības ministrei Andai Čakšai. Ir saņemts deputātu Elksniņa, Urbanoviča, Orlova, Potapkina un Raimonda Rubika jautājums finanšu ministrei Danai Reizniecei-Ozolai “Par Valsts ieņēmumu dienestu”. Jautājumu mēs nododam finanšu ministrei. Ir saņemts deputātu Zariņa, Tutina, Agešina, Ribakova un Potapkina jautājums vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Kasparam Gerhardam “Par e-veselības sistēmas nākošās kārtas projekta pieteikumu”. Jautājums tiek nodots vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram. Ir saņemts deputātu Zariņa, Tutina, Agešina, Ribakova un Potapkina jautājums vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Kasparam Gerhardam “Par e-veselības sistēmas funkcionalitātes pārbaudi”. Jautājumu nododam vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram. Ir saņemts deputātu Zariņa, Potapkina, Agešina, Tutina un Ribakova jautājums veselības ministrei Andai Čakšai “Par e-veselības projekta 1. un 2.kārtas sekmīgo ieviešanu”. Šo jautājumu nododam veselības ministrei. Ir saņemts deputātu Zariņa, Ribakova, Agešina, Tutina un Potapkina jautājums veselības ministrei Andai Čakšai “Par e-veselības sistēmas nākošās kārtas īstenošanu”. Šo jautājumu nododam veselības ministrei. Ir saņemts deputātu Zariņa, Orlova, Agešina, Tutina un Raimonda Rubika jautājums finanšu ministrei Danai Reizniecei-Ozolai “Par finansiālās motivācijas pamatotību Valsts kases darbiniekiem”. Šo jautājumu nododam finanšu ministrei. Un ir saņemts deputātu Zariņa, Raimonda Rubika, Agešina, Urbanoviča un Orlova jautājums Ministru prezidentam Mārim Kučinskim “Par e-veselības sistēmas atbilstošu ieviešanu”. Šo jautājumu nododam Ministru prezidentam Mārim Kučinskim. Godātie kolēģi, ir pienācis laiks reģistrācijai. Lūdzu zvanu! Lūdzu reģistrācijas režīmu! Lūdzu reģistrācijas rezultātu! Tikko tiks apkopoti reģistrācijas rezultāti, tā vārds reģistrācijas rezultātu nolasīšanai Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim.
Cienījamie kolēģi! Nav reģistrējušies: Boriss Cilevičs, Lolita Čigāne, Valters Dambe (Starpsauciens: “Ir!”; dep. A.Kaimiņš: “Kur viņš ir? Parādiet, kur viņš ir!?”), Nellija Kleinberga, Inese Laizāne, Atis Lejiņš, Romāns Mežeckis, Ināra Mūrniece, Imants Parādnieks, Romualds Ražuks, Artūrs Rubiks, Veiko Spolītis, Mārtiņš Šics... (Starpsauciens: “Mārtiņš Šics ir!”), Juris Vectirāns un Jānis Vucāns.
Paldies. Līdz ar to Saeimas sēdi pasludinu par slēgtu.