Шановні колеги, будь ласка, займайте свої місця. Шановні колеги, будь ласка, займайте свої місця. Підготуйтесь до реєстрації. Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Прошу реєструватися. [[12:35:28]] В залі зареєстровано 365 народних депутатів України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, я хотів би зробити декілька оголошень, і після цього я дам слово нашим ще колегам. Перше і, мабуть, найважливіше – це те, що вчора ми з вами святкували День захисника України. Це важливе свято, але, на жаль, воно дуже часто є з присмаком гіркоти. Тому я думаю, що і Верховна Рада України, і багато інших установ, просто громадян нашої держави повинні робити все для того, щоб нарешті запанував мир, для того, щоб ми повернули свої території, для того, щоб територіальна цілісність і незалежність більше ніколи не були під питанням та під зовнішньою агресією. Друге не менш важливе питання – це питання, я хотів би всіх привітати з тим, що вчора українська збірна довела, що ми вміємо і можемо грати у футбол. І не лише вміємо, і можемо грати, але й перемагати. Я думаю, що треба брати з них приклад і в інших сферах, так само досягти успіхів. Ще важливіше питання – це питання, пов’язане з тим, що я вам сьогодні роздавав, ось такі долоньки. У мене була змога поспілкуватися на минулому тижні з дітьми, це була одна з київських шкіл, це була гімназія. Ви знаєте, парадоксально, але діти задавали іноді такі питання, які не задають дорослі, настільки виважені, настільки збалансовані, розумні і глибокі, що диву даєшся. І я хочу побажати і собі, і вам, щоб ми з вами не забували, для кого ми працюємо в цій залі, для. І сьогодні у нас теж є дітки в гостях, я думаю, що треба вас привітати. Дякую, приходьте до нас. [[Оплески]] А також сьогодні у нас є іменинник, це Петро Іванович Павловський. Я вітаю колегу, бажаю здоров’я, наснаги. І пропоную, щоб всі долучились до цих привітань. [[Оплески]] Розпочинаємо нашу роботу. Колеги просили слово, я надаю, 2 хвилини. Добре?
Шановні колеги! Дві хвилини вашої увагу. Всі знають, що вчора в нашій країні ми відмічали цілий ряд різноманітних свят, в першу чергу це Покрова Божої Матері і День захисника Вітчизни. Крім того, вчора був День українського козацтва і День вшанування вояків УПА. Я вже не говорю про цілу плеяду особистих свят, які теж були вчора. Хочу, користуючись нагодою, з цієї високої трибуни, по-перше, запросити до нас сюди на трибуну всіх представників силових відомств, ветеранів воєн і конфліктів і давніх, і з нашої новітньої історії, до нас сюди для того, щоб підтримати. [[Оплески]] До речі, ви бачите, представництво досить-таки символічне і достатньо різноманітне. Тут без поділу на політичні фракції, без поділу на певні політичні вподобання і таке інше. Тут представники маже всіх відомств, різних військових звань і різних категорій: генерали, офіцери, солдати, волонтери, представники правоохоронних органів і Служби безпеки. І це теж дуже, на мій погляд, знаково. Ми всі добре знаємо, що той конфлікт, який нам нав’язаний і що триває шостий рік, ми часто називаємо гібридним. Це суто академічне визначення, але воно, на мій погляд, дуже вірно по суті. Чим ми можемо відповісти на гібридну загрозу? Тільки тотальним гібридним опором. І тому в цей день зазвичай прийнято згадувати військовослужбовців Збройних Сил, Національної гвардії, добровольців, одним словом, тих, хто захищає нашу державу зі зброєю в руках. Але ми всі добре знаємо, що Україна потребує захисту.
Дайте завершити.
не тільки на фронті. Потрібно захищати інформаційну сферу, потрібно захищати нашу економіку, потрібно підтримувати правопорядок в країні, потрібно створювати належні умови для того, щоб, як говорив генерал Маннергейм свого часу, щоб у людей було бажання захищати той рівень життя, який відповідає їхнім очікуванням. А якщо ми додамо до переліку цих силових структур, їх представників всіх тих, хто чекає вдома, слідкує за новинами, не спить ночами, то можна без перебільшення сказати, що до цього свята прямо або опосередковано причетна майже половина населення нашої країни. На жаль, ця робота страшна, брудна і час від часу кровава. На жаль, вона.
Дайте завершити.
Тому дозвольте запропонувати нам як народним депутатам і представникам наших виборців почати наше сьогодні ранкове засідання з того, що хвилиною мовчання ми згадаємо всіх тих, хто вже ніколи не повернеться з бойових виходів, хто загинув і віддав своє життя під час виконання військових обов’язків і, на жаль, ніколи вже не віддасть навіть свій голос за одного з нас або за наших наступників. Будь ласка.
Дякую. На закінчення дозвольте від свого імені, від імені всіх нас побажати всім захисникам, щоб вони виконували свій військовий обов’язок достойно, вміло, з гідністю і честю. Дякую.
Дякую, колеги. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань порядку денного. До складення. Шановні народні депутати, 5 жовтня 2019 року Центральна виборча комісія зареєструвала народного депутата України, обраного на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року в загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі Копиленка Олександра Любимовича, включеного до виборчого списку політичної партії "Слуга народу". Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати України складають присягу перед Верховною Радою. Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Копиленко Олександр Любимович.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут Українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Спасибі.
Дякую. Олександр Любимович, я вас вітаю. Прошу зайняти місце в залі. Шановні колеги, у п’ятницю, 4 жовтня, Верховна Рада України призначила членом Центральної виборчої комісії Буглака Юрія Олександровича. Згідно зі статтею 217 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" та статтею 8 Закону України "Про Центральну виборчу комісію" члени Центральної виборчої комісії перед вступом на посаду складають присягу перед Верховною Радою України. До складення присяги запрошується Буглак Юрій Олександрович.
Шановний головуючий, шановні члени президії, шановні народні депутати! Я, Буглак Юрій Олександрович, присягаю Українському народу при здійсненні своїх повноважень в Центральній виборчій комісії додержуватися Конституції України та законів України, позапартійної позиції, бути чесним, об’єктивним та неупередженим у вирішенні питань, що належать до повноважень комісії, забезпечувати реалізацію і захист виборчих прав громадян України та права на участь у референдумі.
Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступу уповноважених представників депутатських фракцій і груп з внесенням пропозицій, оголошень, заяв і повідомлень. Прошу представників фракцій записатися на виступ. До слова запрошується Бондар Віктор Васильович, депутатська група "За майбутнє".
Шановний Дмитро Олександрович, шановні колеги, депутатська група "За майбутнє" хоче звернутися сьогодні до наших депутатів, до уряду з єдиним питанням. Ми за останні тижні дуже багато почули різних інформаційних приводів щодо того, як буде змінюватися адміністративно-територіальний устрій в Україні, що залишиться замість 400, здається, 56 районних адміністрацій, рад, а по суті, районів в Україні всього 100, районів, що буде скорочено радикально лікарні, і в кожній області залишиться 3-4, максимум 5 лікарень районного значення, все інше буде закрито. То в нас виникає єдине питання, хтось може нам дати відповідь з провладної більшості, з коаліції, що насправді буде відбуватися на рівні районів. Які райони залишаться? Що буде з тими районами, які будуть ліквідовані і будуть перетворені на дві-три об’єднані територіальні громади? Який буде статус цих районних центрів, які до цього мали статус районного центру? Що насправді відбудеться з цією медичною реформою, про яку нам говорили неодноразово? Ми бачимо останні тенденції, виступи окремих депутатів, представників міністерств, що, дійсно, районні лікарні будуть закриватися, будуть закриватися ФАПи, будуть закриватися амбулаторії, будуть закриватися і залишатися в кожній області по суті три, максимум п’ять районних лікарень. А як добиратися з дрібного села через два-три райони в старих швидких машинах бабушкам, які мають отримати термінову допомогу? Як довести людину, якщо у неї інсульт, інфаркт? Якщо почалися пологи, як довезти через два-три райони цю людину і забезпечити їй якісне надання цих медичних послуг? На оці всі питання не дають нам відповіді ніхто. Тому ми пропонуємо все ж таки в п’ятницю заслухати уряд, заслухати профільних міністрів, що насправді буде відбуватися, яка логіка цих адміністративних дій. І друге, що нас бентежить. Ми за останні кілька тижнів почули багато різної інформації, що насправді буде з тарифами. Перед виборами всі обіцяли знизити тарифи. Зараз ми чуємо інформацію, що навпаки, до кінця року тарифи на електроенергію будуть збільшені на 30-40 відсотків мінімум, а з нового року ще раз збільшені. Ми чуємо інформацію, що вже на місцях почали місцеві органи влади підняття комунальних тарифів, і запущені відповідні процедури. А це значить, що з 1 січня будуть зростати комунальні тарифи по всій, практично, території України. Ми пропонуємо заслухати уряд, заслухати профільних міністрів, що насправді відбувається з тарифами, яка буде тарифна політика до кінця року і з 1 січня. І чи є можливість все ж таки зменшити тарифи, так, як ви обіцяли до виборів. Ми всі обіцяли до виборів, і я точно знаю, що є ця можливість знизити тарифи, тільки ніхто, вибачте, цим практично не займається. Багато популізму, але немає конкретних дій. Пропонуємо заслухати уряд. Дякуємо.
Дякую, Віктор Васильович. Станіслав Іванович Вакарчук, депутатська фракція "Голос".
Доброго дня, шановні народні депутати, вітаю всіх з вчорашнім Днем захисника України. Сподіваюсь, ми і в цьому залі будемо кожного дня захищати інтереси нашої держави. Останні декілька тижнів точаться різні розмови з приводу нашої безпекової та міжнародної політики. Слава Богу, сьогодні, нарешті, на Погоджувальній раді Верховна Рада вивела на перше місце питання безпеки і домовилася заслухати тут, в цьому залі, міністра оборони та міністра закордонних справ і з приводу питань безпеки, і з приводу питань міжнародних переговорів сьогодні з нашими партерами в першу чергу по майбутньому "нормандському формату". Я хотів би ще раз всіх закликати в цьому залі усвідомити, що це наша з вами спільна відповідальність, відповідальність за майбутнє України. Україна сьогодні веде війну, війну з жорстоким, підступним і підготованим до цього агресором, і Україна має бути теж сильною і підготованою. І пам’ятати, що наші інтереси, інтереси України, по-справжньому ніхто, крім нас самих, не захищатиме. Так, ми дуже сильно дякуємо нашим європейським партнерам за підтримку, яку вони надавали нам протягом останніх років, і сподіваємось на подальшу підтримку наших європейських партнерів, в тому числі і в "нормандському форматі". Але ми усвідомлюємо, що навіть у них можуть бути власні інтереси, геополітичні та інші інтереси, які не завжди співпадатимуть з інтересами України. Ми наголошуємо на тому, що інтереси України, яка сьогодні веде війну, і з точки зору збереження суверенітету, і з точки зору, з точки зору збереження безпеки віх громадян України є позачерговими. Саме тому ми вітаємо рішення більшість фракцій Верховної Ради підтримати нашу ідею про створення тимчасової спеціальної комісії, яка би виробила спільну позицію Верховної Ради щодо нашої міжнародної політики, в першу чергу по відношенню до конфлікту на Донбасі, та разом з Президентом та урядом сформувала чітку державницьку консолідовану позицію і взяла б на себе відповідальність за рішення майбутнє України, яким складним воно б не було. Це відповідальність Верховної Ради і це відповідальність Президента. Давайте разом брати цю відповідальність, іти вперед і пам’ятати, що країна, яка веде війну, повинна цю війну виграти на власних умовах і таким чином принести мир на свою землю. Все інше буде втратою суверенітету. Дякую.
Дякую. Слово надається Німченку Василю Івановичу.
Загородньому передайте.
Кому?
Загородньому Юрію Івановичу передаю.
Загородній Юрій Іванович, "Опозиційна платформа – За життя".
Шановний Дмитре Олександровичу, шановна президія, шановні народні депутати! Останні соціологічні опитування свідчать, що Президент України Зеленський і його уряд втрачають довіру та підтримку громадян України через те, що нездатні відтворити мир. "Опозиційна платформа – За життя" заявляє: відновлення миру на Донбасі залишається завданням усіх гілок влади. Єдиний можливий шлях для цієї мети – прямі переговори в чотирьохкутнику Київ – Донецьк – Луганськ – Москва і реалізація Мінських угод. В умовах кризи влади, коли Президент України і його уряд, виконуючи забаганки Міжнародного валютного фонду, проводять політику тарифного геноциду, душать малий і середній бізнес новими податками, намагаються розпродати українську землю та стратегічні підприємства, коли Президент та його команда фактично прогинаються під націоналістів-радикалів, коли Прем’єр Гончарук бере участь в акціях з фашистською символікою, за що наша партія "Опозиційна платформа – За життя" вимагає відправити його у відставку, єдиним провідником змін може бути Верховна Рада України. Від парламенту залежить прийняття Закону про вибори, про амністію, введення в дію Закону про особливий статус Донбасу, внесення змін до Конституції України. Виконати волю народу і повернути мир в Україну вимагають більше 70 відсотків наших співвітчизників. "Опозиційна платформа – За життя" заявляє: відмова від виконання Мінських угод, будівництва "Стіни" імені Порошенка-Яценюка, що ізолює громадян України один від одного, це і є справжня капітуляція і зрада. Виконання Мінських угод – єдиний шлях до миру і розвитку України, ствердження її на світовій арені як надійного і прогнозованого партнера. Сильні держави не розкидаються своїми територіями, і що набагато важливіше, своїми громадянами. І потрібно насамперед думати, як повернути наших громадян, які проживають на Донбасі через їхню свідомість, як повернути Донбас в Україну і Україну на Донбас. "Опозиційна платформа – За життя" виступає за встановлення миру шляхом виконання Мінських угод. У Верховній Раді ми готові підтримати всі законопроекти, спрямовані на встановлення миру і закликаємо до виконання волі більшості українців всі парламентські сили. Дякую.
Потураєв Микита Русланович, фракція "Слуга народу".
Дякую. Шановна президія, шановні колеги, як ви знаєте, наша парламентська делегація брала участь у виїзній сесії Парламентської асамблеї ОБСЄ, про що я хотів у декількох словах вам зараз прозвітувати. По-перше, я хочу подякувати всім членам делегації нашої Верховної Ради. Я хочу сказати, що делегація працювала як єдина команда попри те, що входять до її складу представники різних політичних сил. Я хочу просто поіменно зараз висловити слова подяки. Пану Артуру Герасимову, робота якого в кулуарах, абсолютно жорстко проукраїнська, засвідчила, що ми не змінюємо курс на збереження санкційного тиску проти Російської Федерації. Я хочу подякувати пані Ользі Бєльковій з фракції "Батьківщина", яка дуже жорстко піднімала питання про небезпеку проекту "Північний потік – 2" на наших міжнародних зустрічах. І про те, що він несе в собі небезпеки не лише для України, а також для енергонезалежності всієї Європи, взагалі створює проблеми для світової безпеки. Я хочу подякувати пану Сергію Рахманінову. І, звичайно, своїм колегам Вадиму Галайчуку, Володимиру Воронову та Павлу Фролову. Ми провели дуже плідні дискусії з Президентом Парламентської асамблеї паном Георгієм Церетелі. Він прихильник України. Він засвідчив свою прихильність до тих завдань, які ставить і наша делегація, і тих завдань, які будуть виникати перед ОБСЄ в цілому з питань можливого врегулювання конфлікту російсько-українського, війни російсько-української. Але також і в контексті того, якщо не буде прогресу, якщо не буде прогресу з боку наших опонентів, значить, яку позицію буде займати ОБСЄ. Ми провели також дуже змістовні зустрічі з американською делегацією, з делегацією об’єднаною Конгресу і Сенату Сполучених Штатів, з головою британської делегації та з головою швецької делегації. Я хочу підкреслити, що всі наші колеги у Парламентській асамблеї ОСБЄ засвідчили, що дуже важливо з українського боку демонструвати проактивну позицію в питаннях деескалації. Наші колеги відзначили важливість ініціатив Президента Володимира Зеленського. Україна має займати проактивну позицію. Має висувати свої пропозиції, своє бачення того, як цей конфлікт може бути врегульований. Ми зі свого боку підкреслили, на всіх зустрічах, що принцип "безпека – по-перше", тобто виконання безпекових положень Мінських угод, залишається безумовним пріоритетом України. Я також хочу зазначити, що ми піднімали свій голос, зокрема це робив Вадим Галайчук, про утиски Православної Церкви України, Української Греко-Католицької Церкви.
Дайте 10 секунд завершити.
Кримськотатарської громади в Криму, про порушення прав людей на окупованих територіях як на Донбасі, так і в Криму. Іі ми зазначили, і підкреслили саме для російської делегації, що ми будемо це робити, незважаючи на те, що відбувається за столом переговорів.
Дякую. Слово надається Бєльковій Ользі Валентинівні. Тимошенко Юлії Володимирівні, фракція "Батьківщина".
Дорогі колеги, я хочу приєднатися до всіх привітань захисникам Вітчизни. Але в той же час я хотіла б, щоб ми тут, у Верховній Раді, не замовчали, що вчора, якраз в День захисника Вітчизни, тисячі захисників Вітчизни в тому числі вийшли на площі і проспекти столиці України – Києва. Я хотіла б, щоб ми з вами не замовчали і не заплющили очі тільки з однієї причини, що ми як Україна вже не один раз наступали на ці граблі, не один раз. Коли у людей немає жодного шансу висловити свою думку, повпливати на рішення державної влади, у людей залишається, за конституціями майже всіх країн світу, єдине право на протест. Але, я переконана, що новий Президент України, нова Верховна Рада, навіть новий уряд докорінно відрізняються від всіх попередніх авторитарних, недемократичних режимів тим, що ви хочете чути людей. Я хочу в це вірити так само, як і всі вони. І тому я хочу, щоб ми з вами згадали, що одним з перших законопроектів, про які говорив новий Президент України. Він говорив про Закон про референдум, про народовладдя. І, якщо ми буквально дослівно згадаємо, що він сказав в своїй програмі, він сказав, що кожне важливе рішення в країні буде прийматися на базі референдуму, де люди висловлять свою волю. Ви знаєте, що це не просто пункти програми Президента. Я, маючи досвід в політиці, можу вам просто впевнено сказати, що це нова система управління країною. Зробіть волевиявлення людей в електронній формі, в будь-якій іншій, але не позбавляйте їх прав впливати на прийняття рішення в своїй власній державі. І якщо вже люди вийшли на вулиці, це є перший, може не такий сильний, але дзвіночок. І тому я пропоную всім нам визначити як пріоритетний разом з Президентом України законопроект про проведення всеукраїнського референдуму. І треба його прийняти в такому турборежимі, який демонструє Верховна Рада, для того, щоб більше не допустити ні майданів, ні жертв, ні пострілів, ні вбивств, ні крові. І поставити на референдум ті питання, які сьогодні є сумнівними: і питання землі, і питання приватизації стратегічної власності, такої, як газотранспортні системи, як нафтопроводи, як "Енергоатом", як 124 підприємства "Укроборонпрому", з яких нещодавно знята заборона на приватизацію. Ми – країна, яка не може втратити свій інтерес. І я чула.
Дайте 30 секунд завершити.
І я чула, що сьогодні пан Стефанчук сказав, що референдум буде внормований в Законі про народовладдя. Нам не можна цього чекати, країна бурлить, а це означає, треба Закон про референдум приймати першочергово. Я щиро бажаю успіхів новому Президенту і нашій Верховній Раді, але не робіть помилок, які вже приводили до неправильних результатів. Я вірю, що мудрість в цьому залі переможе. Слава Україні!
Дякую. Федина Софія Романівна, фракція "Європейська солідарність".
Слава Україні! Не здатні відповісти всі разом хором? Я попрошу, щоб ми сказали як парламент. Слава Україні!
Дякую. Перш за все, хочу особливо від волонтерської спільноти привітати наших захисників із святом захисника. Тому що в той час, коли декому хочеться бавитися білим капітуляційним прапором, саме наші захисники із різних середовищ стали запорукою того, що ми сьогодні зрештою сидимо у цьому парламенті, а кожен із нас має шанс жити у своїй українській державі. З огляду на це, хотіла би наголосити, що по всій Україні відбулися акції протесту, десятки тисяч людей вийшли на вулиці своїх міст з закликом: "Ні капітуляції – Слава нації!". І я хотіла би наголосити, що це були люди з різних середовищ, різних професій, з різних партій та організацій, і в цьому контексті особливо гидко чути, коли заявляють, що всі ці акції є проплачені, організовані і якимось чином зроблені так, щоби дискредитувати якісь процеси, що відбуваються в державі. Дискредитується сьогодні волевиявлення людей. Намагаються дискредитувати право людей виступити на захист своєї держави. І мені видається, що, оскільки ми – парламентсько-президентська республіка, ми як парламент арі особливо маємо прислухатися до позиції людей, які вийшли на вулицю, бо влада, а зокрема Президент їх не чує. Також в цьому контексті засуджую ницість окремих журналістів та мас-медіа, які намагаються маніпулювати інформацією і не хочуть показати реальні причини того, що люди вийшли на вулиці. А реальна причина – це захистити свою державу. Також звертаємося до монобільшості і вже неодноразово. Захист наших воїнів – це не тільки слова, але це так само прийняття законопроектів, які їх захистять, зокрема в соціальній сфері. Тому я дуже прошу, щоби нарешті були включені у порядок денний сесії законопроекти, які забезпечують соціальний захист наших воїнів, зокрема надання статусу учасника бойових дій нашим добровольцям. Також засуджую, і надзвичайно гидко те, що питання безпеки і оборони стають частиною великої політичної гри. І зокрема заява міністра закордонних справ Пристайка, що задля того, щоби ми мали перемогу, треба скоротити пенсії на третину і виплати на третину – це є чистої води маніпуляція. Чомусь усі попередні роки, не маючи цих усіх скорочень, ми забезпечували безпеку нашої держави, а сьогодні комусь хочеться лягти під ноги Путіну. І не Україна має відводити свої війська сьогодні, а Московія має забрати свою армію, свої війська з двох із половиною тисяч квадратних кілометрів української землі. Слава Україні!
Героям слава! Дякую. Шановні колеги, час для виступів вичерпано. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропоновано до розгляду проект Постанови про внесення змін до порядку денного другої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 2101-6). Шановні колеги, я пропоную розглянути вищезазначену постанову за скороченою процедурою. Прошу підготуватись до голосування. Шановні колеги, прошу зайняти свої місця, підготуватись до голосування. Прошу підтримати та проголосувати. Скорочену процедуру, скорочену процедуру розгляду, прошу підтримати та проголосувати. [[13:08:48]] За-219 Рішення прийнято. Шановні колеги, скажіть, будь ласка, чи потребує обговорення ця процедура? Проект постанови. я тільки що зачитав, на жаль, ви не слухаєте, Руслан. Проект Постанови про внесення змін до порядку денного другої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 2101-6), розданий вам. Постанова Верховної Ради України. Шановні колеги, чи треба її обговорювати? Ні. Тому ставлю на голосування питання про прийняття за основу та в цілому Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 2101-6, про внесення змін до порядку денного другої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:09:56]] За-251 Проти – 0, утримались – 65. Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності органів суддівського врядування (реєстраційний номер 1008). Слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань правової політики Божику Валерію Івановичу.
Шановні колеги, сьогодні ми можемо розпочати найважливішу для українців реформу – судову. До вашої уваги законопроект 1008, який передбачає внесення змін до окремих законів України щодо діяльності органів суддівського врядування. Хочеться одразу звернути увагу, що цей законопроект був поданий до Верховної Ради Президентом України Володимиром Олександровичем Зеленським і покликаний якнайшвидше розпочати зміни у питаннях організації діяльності Вищої кваліфікаційної комісії суддів, Вищої ради правосуддя та формування суддівського корпусу. Наголошую, що 1008 покликаний вирішити насамперед одну із ключових проблем судової влади – діяльність Вищої кваліфікаційної комісії суддів України. Цей орган буде перезавантажено та підсилено участю міжнародних експертів. До комітету суб’єктами права законодавчої ініціативи було подано 330 пропозицій та поправок до цього законопроекту, за результатами опрацювання яких комітетом було враховано 52. Комітетом Верховної Ради з питань правової політики проведено досить складну роботу щодо підготовки цього проекту до другого читання і прийняття його вами в цілому. Засідання і відповідного підкомітету, і комітету були відкритими для загалу, були дискусії, давались зауваження, проводились обговорення. Слід відзначити, що питання суддівського урядування залишається актуальними, незважаючи на те, що ми вже який рік поспіль фактично живемо в процесі судової реформи, і викликають неабиякий інтерес, і тому вимагають рішучих дій і прийняття непростих рішень. Відповідно в результаті прийняття цього законопроекту відбудуться зміни щодо засад діяльності Вищої ради правосуддя, формування складу Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, конкурсного відбору суддів і їх кваліфоцінювання, розгляду дисциплінарних скарг на дії суддів. Таким чином законодавче удосконалення вище зазначених питань дозволить перезапустити порядок формування суддівського корпусу і забезпечити довіру людей до судової системи. Шановні народні депутати, Комітет з питань правової політики звертається до вас з проханням підтримати цей законопроект у другому читанні та в цілому як закон. Дякую, колеги.
Дякую, шановний колега. Переходимо до розгляду правок, які не були включені під час розгляду законопроекту та підготовки його до другого читання. Правка номер 2, Бужанський. Наполягаєте? Ні. Правка номер 3, Бужанський. Народний депутат Бужанський, ви наполягаєте на правках?
З мотивів я дам в кінці. Я думаю, що ми пройдемо по поправках, і я з мотивів дам обов’язково, якщо буде прохання. Правка номер 23, Юрчишин. Правка номер 24, Пузанов. Правка номер 25, Алєксєєв. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон Алєксєєву.
Шановні колеги, ця правка про скорочення кількості суддів Верховного Суду з 200 до 100. Це, мабуть, одна з ключових правок цього закону. Справа в тому, що насправді виглядає, нібито хочуть скоротити кількість суддів Верховного Суду, а насправді відбувається те, що обмежується доступ громадян України до правосуддя. Оскільки Верховний Суд зараз досить перевантажений, і Верховному Суду вдалось десь більш-менш вийти на строки розгляду справ за рік-півтора, коли вони розглянули всі справи, які були в залишку. Якщо ми зараз вдвічі, вдвічі скорочуємо кількість суддів, буде шалене перезавантаження, і люди будуть роками, роками ждати остаточного вирішення справ у Верховному Суді. Тому прошу проголосувати цю правку, підтримати і залишити саме ту кількість суддів, 200 суддів Верховного Суду, яка зараз є в законі. Дякую за увагу.
Дякую. Ви наполягаєте на голосуванні? Шановні колеги, ставлю на голосування правку 25. А, вибачте, позиція комітету щодо 25 правки.
Комітетом підтримана позиція, прийнято в першому читанні, правка відхилена.
Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 25 народного депутата Алєксєєва, вона була відхилена комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[13:15:46]] За-85 Рішення не прийнято. Правка номер 26 народного депутата Власенка. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую, шановний пане головуючий. Насправді фракція "Батьківщина" завжди виступала за глибоке і системне реформування Верховного Суду України. Але на сьогоднішній день в цьому парламенті ніхто не пояснив, а навіщо відбувається скорочення суддів Верховного Суду з 200 до 100. Попередній колега зазначив, що буде величезне навантаження. Колеги, сьогодні, за інформацією з Верховного Суду, у Верховному Суді знаходиться більше 70 тисяч справ, 70 тисяч справ, і 360 справ заходить щоденно до Верховного Суду. Якщо зараз абсолютно невмотивовано, без зменшення підстав для касації, без запровадження інших механізмів реформування Верховного Суду просто буде зменшена кількість суддів, то на одну колегію навантаження буде 3500 справ і 360 справ щоденно. Тому, звичайно, можливо і треба буде зменшувати кількість суддів Верховного Суду, але із одночасним зменшенням підстав для касацій, але із одночасною зміною підстав для розгляду ними справ. Тому, шановні колеги, є пропозиція насправді на сьогоднішній момент не здійснювати скорочення Верховного Суду, а внести до Верховної Ради України системний законопроект про реформування всієї судової системи, Верховного Суду як її частини, і пояснити народним депутатам і громадянам України, навіщо це відбувається, навіщо відбувається скорочення суддів Верховного Суду.
Дайте 10 секунд, але, колего, ви вийшли за межі вже.
Я по хронометру. Колеги, насправді цим законопроектом сильно занепокоєна Рада Європи. Ви знаєте, що Генеральний секретар Марія Пейчинович-Бурич звернулися до Венеційської комісії по цьому законопроекту і в тому числі по цій нормі.
Ви наполягаєте на голосуванні по цій правці? Комітет, позиція комітету скажіть, будь ласка.
Правка відхилена. Справа в тому, що кількість суддів у даному випадку навантаженість жодним чином не вплине, будуть в подальшому запропоновані процесуальні фільтри, які зменшать навантаження. Тому комітет прийшов до такого висновку.
Дякую. Ставлю на голосування правку номер 26 народного депутата Власенка. Правка не підтримана комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[13:18:35]] За-75 Рішення не прийнято. 27 правка, Шпенов. А є народний депутат Шпенов у залі? Немає. Правка номер 28, Князевич. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! У нас зараз присутня на засіданні Голова Верховного Суду Валентина Іванівна Данішевська. І я би все ж таки як виняток просив надати їй слово щодо обговорення цієї правки. Ця правка ключова для Верховного Суду і, можливо, для всієї судової системи. Решта правок, вони є дотичними, але безпосередньо до Верховного Суду не мають жодного стосунку. Тому, пане Голово, я просив би зараз як виняток дати можливість представнику іншої гілки влади озвучити позицію цієї гілки влади щодо тієї реформи так званої, яку ви пропонуєте. Це було би несправедливо позбавляти Голову Верховного Суду такої можливості. Іншої можливості публічно звернутися до парламентарів в неї немає. На жаль, на комітеті до неї не дослухались, на жаль, в публічній площині її не чують. Вона зголосилась прийти до нас, а ми чомусь, на превеликий жаль, не даємо їй такої спроби. Тому дуже вас прошу, шановний пане Голово, дуже було би розумно і вірно як виняток без голосування, просто надати хвилину хоча би Голові Верховного Суду для обговорення.
Скажіть, будь ласка, чи будуть заперечення в залі? Якщо ні, то я пропоную дати слово з мотивів Голові суду Данішевській Валентині Іванівні. Валентина Іванівна, можна з місця, там мікрофон зараз включать вам. [[Шум у залі]] Хвилину. Шановні колеги, хвилина одна. Давайте просто не втрачати час, шановні колеги, так, як попросив колега. Будь ласка, з трибуни хвилину. [[Шум у залі]] Валерій Іванович, дайте. Ні, шановні колеги, почекайте, ви зараз попросили хвилину, зараз ви підходите і кажете: 10. Ми зараз підемо просто по процедурі. Вибачте. Під час розгляду питання виступи не передбачені Регламентом, якщо я не помиляюсь. Шановні колеги, шановні колеги, це зовсім не передбачено Регламентом. Тому давайте не, ну. Да. Давайте вести себе коректно по відношенню до всіх. Давайте дамо слово виступити Голові суду. З мотивів включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати. я щиро вдячна за надане мені слово. Але, звісно, за одну хвилину мені важко передати бачення судової системи запропонованих норм. І тому я зосереджуся, напевно, на основному. Я би хотіла зазначити тут, що зі зміною Верховної Ради, зі зміною виконавчої гілки влади, зі зміною Президента судова гілка влади розпуску не підлягає. І з цієї трибуни тоді вже я звернуся до громадян України і скажу, що 19,5 тисяч ув’язнених чекають на судові рішення, на вирішення своєї долі. Чотири мільйони громадян України щорічно звертаються до судів. Дві тисячі суддів не вистачає у судовій системі. І не лише перезавантаження Верховного Суду вплине на стабільність судової системи.
Дайте ще хвилину, будь ласка.
Дисциплінарні процедури, які пропонуються, скорочені, без надання можливості судді підготуватися належним чином, вкрай знищать незалежність судової системи. І подумайте, будь ласка.
Дайте договорити.
Чи потрібен кому такий суддя в Україні. Дякую за увагу.
Дякую, Валентина Іванівна. Народний депутат Князевич. Ви наполягаєте на голосуванні за правку? Добре. Ставлю на голосування правку народного депутата Князевича. Вона була відхилена комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[13:23:21]] За-74 Рішення не прийнято. Правка номер 29, Лукашев. Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Лукашев Олександр, Луганщина. Я б хотів би звернутись до колег народних депутатів з такою думкою. Що на відміну від Голови Верховного Суду ми не почули від суб’єкта законодавчої ініціативи ані від комітету обґрунтування, навіщо сьогодні скорочувати кількість суддів Верховного Суду. Адже менше 2 років пройшло з тих пір, як працює новий Верховний Суд, і є колосальні зрушення в кращий бік. У такий спосіб ми повністю позбавимо, суттєво позбавимо наших громадян на реалізацію права на судовий захист. Роками будуть продовжуватися розгляди судових справ, касаційних скарг у Верховному Суді. І, до речі, я хотів би звернути увагу, те, що 37 стаття Закону "Про судоустрій та статус суддів" передбачає, що до складу Верховного Суду входять судді у кількості не більше 200, сьогодні не більше 100. А яка.
Дякую. Ви наполягаєте на правці, голосування? Позиція комітету.
Комітетом не підтримана пропозиція.
Ставлю на голосування правку номер 29 народного депутата Лукашева. Прошу визначатися та голосувати. Прошу визначатися. [[13:25:12]] За-80 Рішення не прийнято. Правка номер 30, народний депутат Крулько. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, вже тут говорилося в цьому залі неодноразово, в тому числі Головою Верховного Суду, ну, давайте не ставити воза поперед коня. Якщо ми хочемо скоротити кількість суддів Верховного Суду, то для початку потрібно внести відповідні зміни, щоб процесуально унеможливити внесення такої великої кількості касаційних скарг до Верховного Суду, як це є зараз. Бо, якщо у Верховному Суді 70 тисяч нерозглянутих справ, то куди скорочувати кількість суддів? Подумаємо про навантаження і про якість цієї роботи. Тому я вважаю, що потрібно для початку, дійсно, системно розробити питання судової реформи, а потім займатися калькуляцією, скільки має людей відповідних працювати на тій чи іншій роботі. Дякую. Прошу підтримати мою поправку і прошу дослухатися колег до здорового глузду, про який говорять багато народних депутатів. Дякую.
Дякую. Позиція комітету.
Комітетом не підтримана пропозиція.
Іван Іванович, ви наполягаєте на голосуванні? Шановні колеги, Тістик, шановний колега Качура, давайте так, щоб було видно народного депутата Крулька. Дякую вам. Ви наполягаєте на правці? Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 30 народного депутата Крулька. Прошу визначатись та голосувати, комітет її не підтримав. [[13:27:09]] За-85 Рішення не прийнято. Правка номер 31, Осадчук. Не наполягає. Правка номер 32, Макаров. Наполягає, включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, скорочення кількості суддів Верховного Суду вдвічі є посяганням на незалежність судової гілки влади. Про це чітко написано у листі посла Європейського Союзу до України. Про це чітко вказано в листі посла Канади. Про це чітко вказано в листі, який опублікований на сайті Парламентської асамблеї Ради Європи. Цей законопроект передано до Венеційської комісії на опрацювання. І всі говорять одне і те саме: втручання в діяльність судової гілки влади парламентом недопустимо. В розробці цього законопроекту не приймали жодної участі ні судді Верховного Суду, ні громадське середовище, ні навіть Рада судової реформи, яка створена при Президенті. Ми абсолютно переконані, що законопроект цей передчасний, голосувати його сьогодні не можна. А скорочення суддів Верховного Суду вдвічі передчасне без внесення змін до процесуальних.
Дайте 10 секунд завершити.
І останнє, я хотів сказати, що давати судді Верховного Суду. Голові Верховного Суду виступити з питань судової реформи одну хвилину.
Дякую. Ви наполягаєте на голосуванні своєї правки? Я не бачу, народний депутат, наполягаєте? Яка позиція комітету по 32 правці?
32-а відхилена.
32 правка, комітет пропонує відхилити. Ставлю на голосування. Прошу голосувати та визначатися. [[13:29:23]] За-74 Рішення не прийнято. Йдемо далі. Правка номер 3, народний депутат Кальченко. Наполягаєте? Народний депутат Кальченко! Не наполягає. Дякую. Правка номер 34, народний депутат Бужанськиий. Наполягаєте? Народний депутат Бужанський, 34 правка, наполягаєте? Да, не наполягає. Дякую. Наступна. Правка номер 35. Народний депутат Макаров. Наполягаєте? Не наполягає. Дякую. Далі правка номер 41, народний депутат Пузанов. Наполягаєте? Не наполягає. Правка номер 42, народний депутат Власенко. Наполягаєте? Будь ласка.
Дякую, шановний пане головуючий. Колеги, як народний депутат я пережив тут дві судові реформи, так званих судових реформи. Чим вони закінчилися, всі добре знають: перша закінчилася Майданом 2014 року, а друга закінчилася виборами Президента 2019 року. Нам зараз пропонують, насправді, наділити Вищу раду правосуддя неконституційними, невластивими для неї функціями, як затвердження низки актів Вищої кваліфікаційної комісії суддів. Таким конституційних повноважень у Вищої ради правосуддя немає. Я теж хочу погодитися із своїми колегами, що, насправді, провідні інституції Ради Європи зараз будуть розглядати цей законопроект, я маю на увазі, в першу чергу, Венеційську комісію і, насправді, була би пропозиція сьогодні дочекатися. відкласти розгляд цього законопроекту і дочекатися висновків Венеційської комісії, щоб це було хоча би якось синхронізовано із нашими міжнародними зобов’язаннями, а не так, що ми приймаємо все, що нам хочеться. Дякую.
Дякую. Позиція комітету.
Комітет не підтримав пропозицію.
Наполягаєте на правці, на голосуванні? Ставлю на голосування правку 42 народного депутата Власенка. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:31:43]] За-90 Правка не прийнята. Правка номер 43, народний депутат Крулько. Не наполягає. Правка номер 44, Макаров. Не наполягає. Наполягає? Ні. Так, Князевич. А, наполягаєте, да? Правка номер 44, Макаров. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Я хотів би завершити. продовжити свій виступ стосовно того, що неповага до суду починається з того, коли в залі Верховної Ради Голові Верховного Суду надається одна хвилина для обговорення судової реформи. Верховний Суд, інші інституції не були залучені при розробці цього законопроекту, так само не надавали слова в достатній мірі представникам громадського сектору, а також представникам міжнародних організацій. Ще раз кажу, прийняття цього законопроекту без детального, всебічного обговорення, без висновку Венеційської комісії є передчасним. Я переконаний, що сьогодні ми можемо відправити його на повторне друге читання, дочекатися висновків Венеційської комісії, дочекатися висновків Комісії з питань судової реформи при Президенті України і ще раз повернутися до правок і прийняти його вже в цілому, досягнувши консенсусу. Прошу.
Дякую. Позиція комітету.
Комітет відхилив правку.
Ви наполягаєте на правці, на голосуванні? Ставлю на голосування правку номер 44 народного депутата Макарова. Правка не підтримана комітетом. Прошу визначатися та голосувати. [[13:33:41]] За-83 Рішення не прийнято. Правка номер 45, народний депутат Князевич. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую, шановний пане Голово, що дали слово Голові Верховного Суду. Ця правка про те, як інколи проголошена мета відрізняється від тих механізмів її досягнення, які начебто мали би бути. Якщо мета законопроекту пришвидшити в тому числі кваліфікаційні оцінювання, в процедурі кваліфікаційних оцінювань, то абсолютно незрозуміло, чому тепер до сих пір Вища кваліфкомісія могла затверджувати форми заяви щодо добору суддів і форму анкети, заяву і анкету, тепер вони мають погоджувати з Вищою радою правосуддя. Вдумайтесь, на це підуть місяці. На таких елементарних речах ми замість того, щоб пришвидшити, значно ускладнимо цю процедуру. Ми додаємо в часі ще зайвий лаг часу. Більше того, зважаючи на те, що це різні органи з різними конституційними повноваженнями, Вища рада правосуддя не може погоджувати будь-які документи, що стосуються кваліфоцінювання. Це протирічить її правовій, проконституційній природі. Тому прошу підтримати мою правку і вилучити цю норму як таку, яка суперечить Конституції і ускладнює процедури кваліфікаційного оцінювання. В іншому випадку нам треба визнати, що та процедура, яка є, є правильною і її не.
Дайте 10 секунд завершити. Все? Дякую. Позиція комітету.
Комітет не підтримав пропоновану редакцію та вирішив залишити прийняту раніше за основу.
Ви наполягаєте на правці? Ставлю на голосування правку номер 45 народного депутата Князевича. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:35:32]] За-76 Рішення не прийнято. Правка номер 47, народний депутат Юрчишин. Не наполягає. 48 – Князевич. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон Князевичу.
Ну, це продовження дискусії. Будь-який документ, в тому числі проект порядку складення відбіркового іспиту, проект якогось порядку складення іспиту – це малесенька частина кваліфоцінювання, адже йде мова про цілу низку іспитів, інших кваліфікаційних процедур, які передбачені в доборі суддів. І цей малесенький-малесенький документ теж треба погоджувати з Вищою радою правосуддя. Друзі, ну, ми дійдемо до того, що Вища кваліфікаційна комісія не зможе жодного кроку зробити як незалежний, фактично, конституційний орган, а змушена буде погоджувати свої дії з іншим конституційним органом, до повноважень якого не належить питання контролю за діяльністю Вищої кваліфікаційної комісії. Зважаючи на це, я прошу вас, вдумайтесь, що ми будемо мати на виході. Ми на виході будемо мати, що кваліфікаційні оцінювання відбуватимуться не місяцями, а роками. Може в цьому мета законопроекту? Бо, якщо не в цьому, то значить треба визнати, що та процедура, яка є зараз, вона абсолютно відповідає логіці і тим побажанням, які ми ставили перед Вищою кваліфкомісією, а не такими правками ускладнювати.
Дякую. Позиція комітету.
Комітет не підтримав.
Ви наполягаєте на голосуванні? Наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування правку номер 48 народного депутата Князевича. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:37:28]] За-84 Рішення не прийнято. Правка номер 49, Алєксєєв. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, продовжуючи думку своїх колег щодо формування Вищої кваліфікаційної комісії суддів, хочу зазначити наступне. По-перше, коли Голова Верховного Суду виступає з трибуни і каже про те, що у нас 2 тисячі суддів по системі мають недобір, ми зараз намагаємося цим законом скоротити кількість членів Вищої кваліфкомісії з 16 до 12, тобто щоби ще повільніше був добір. По-друге, хочу зазначити, що Венеціанська комісія, яка є дорадчим органом Ради Європи, схвалила судову реформу і саме в частині представницького мандату до Вищої кваліфікомісії, взагалі в органах суддівської влади, зазначила, що більшість суддів там повинні бути, які обрані суддями. Цей закон це нівелює. І також дуже важливо, в Вищій кваліфкомісії цей закон прибирає представництво адвокатів, тобто квоти адвокатів вже не буде в Вищій кваліфкомісії, але адвокати завжди в суді представляють громадян України. Дякую за увагу.
Дякую. Позиція комітету.
Комітет не підтримав.
Ви наполягаєте на голосування? Не бачу. Ставлю на голосування правку номер 49 народного депутата Алєксєєва. Прошу визначатись та голосувати. [[13:39:04]] За-78 Рішення не прийнято. Правка номер 50, Власенко. Наполягає.
Дякую, шановний пане головуючий. Шановні колеги, нам не пояснили, навіщо скорочувати кількість суддів, нам не пояснили, навіщо передавати частину повноважень ВККС Вищій раді правосуддя, так само нам не пояснили, чому має відбутися скорочення членів ВККС до 12 людей з 16. Може, їх і треба скорочувати, але поясніть навіщо. А може легше передати це голові найбільшої парламентської фракції ці повноваження? І все, буде одна людина все вирішувати. Не обрано суддями, як це, дійсно, вимагають рекомендації Венеційської комісії, але, ну, так же ж нам розкажуть, що так буде легше. При цьому, дійсно, повноваження ВККС по добору суддів не скочуються. Повноваження ВККС по розгляду низки питань, пов’язаних з дисциплінарною відповідальністю, не скорочуються. Тобто нічого не відбувається з точки зору повноважень, але кількість людей нам пропонують скоротити, зробивши черговий тромб в системі правосуддя. Тому знову-таки хоча би поясніть від комітету, чому з 16 на 12.
Дякую. Позиція комітету.
Позиція комітету: відхилена правка. Але, Сергій Володимирович, ви ж член Комітету з правової політики, і ми ж разом на комітеті обговорювали, і ви знаєте, чому і з яких мотивів комітет прийняв це рішення, ви приймали участь у голосуванні. Під час другого читання не передбачається така процедура пояснень.
[[Не чути]]
Шановні колеги, комітет коментує те, що він вважає за потрібне. На жаль, я не можу коментувати за комітет. Народний депутат Власенко, ви наполягаєте на голосуванні? Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 50 народного депутата Власенка, комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:41:22]] За-69 Рішення не прийнято. Правка номер 51, Князевич. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановний пане Голово, ви коли оголошували розгляд законопроекту, абсолютно вірно зачитали його назву – щодо внесення змін до Закону України щодо діяльності органів суддівського самовряду. врядування точніше. Але якщо ви подивитеся, то цю назву комітет вирішив змінити до другого читання. От у мене таке враження, що він вирішив змінити через те, що по суті вихолощено все, що пов’язано із суддівським врядуванням. Бо насправді принцип суддівського врядування конституційний і який у тому числі закріплений у міжнародно-правових зобов’язаннях України передбачає, що органи суддівського врядування, тобто суміжні судові інститути, в обов’язковій формі формуються за рахунок представників суддівського самоврядування. А органами самоврядування суддівського є з’їзд суддів, який був основним, так би мовити, джерелом формування Вищої кваліфкомісії суддів. Комусь не сподобався з’їзд суддів, комусь не сподобались адвокати, які є іншим конституційним джерелом формування органів суддівського врядування, і прибрали з’їзд адвокатів. Прибрали з’їзд представників наукових юридичних установ. Залишили тільки відповідно те, що хотіли залишити. Таким чином, як на мене, цей принцип глибоко суперечить конституційному принципу формування органів врядування. Прошу підтримати.
Дякую. Позиція комітету.
Комітет не підтримав.
Ви наполягаєте на правці, на голосуванні? Ставлю на голосування правку 51 народного депутата Князевича. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:43:05]] За-77 Рішення не прийнято. Правка номер 52, Макаров. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Ви знаєте, колеги, виглядає як фарс, коли людина, народний депутат, наш колега, подає правку, обґрунтовує її, виступає в сесійній залі, а представник комітету просто сухо відповідає – відхилено. І не може пояснити, чому ця норма взагалі з’явилась в цьому законопроекті, чому відхилили правку. Жодна людина не може пояснити, яка мотивація скорочення кількості членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів. Жодна людина не може пояснити, чому ми нехтуємо рекомендаціями наших міжнародних партнерів, які рекомендують представників органів суддівського самоврядування формувати Вищу кваліфікаційну комісію суддів мінімум наполовину. Я переконаний, що і адвокати, і представники вищих учбових закладів юридичних повинні брати участь. Я розумію, що вони повинні проходити таку саму перевірку на доброчесність, як і судді. Але саме представники суддівського самоврядування повинні бути у складі цієї комісії. І скорочувати зараз передчасно.
Дякую. Позиція комітету.
Комітет не підтримав цю правку. І ще раз, Олеже Анатолійовичу, ви секретар цього комітету і за вашої участі приймалося рішення, і ви так само приймали участь у голосуванні. Комітет не підтримав вказану правку. І ви брали участь.
[[Не чути]]
Шановні колеги, давайте. Шановні колеги. Шановні колеги, ви наполягаєте на голосуванні? Добре. Ставлю на голосування правку 52 народного депутата Макарова. Правка не була підтримана комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[13:45:24]] За-81 Рішення не прийнято. Правка номер 53, народний депутат Осадчук. Не наполягає. Дякую. Правка номер 55, Бабій. Не наполягає. Правка номер 56, Юрчишин. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон Юрчишину.
Так, дуже дякую, дуже проста правка насправді. Вимагається зараз для участі в конкурсі 15 років перебувати в юридичній професії. Насправді різниця між 10 роками і 15-ма невелика, але це розширить конкурс. І я хочу наголосити, що так конкурс буде більш конкурентний. І дуже важливо, наголошую, включити в доопрацювання наших міжнародних партнерів. Ми просимо їх дати допомогу, бо половина з них буде формувати комісії. Але якщо ми не врахуємо їхню думку, подумайте, чи наші міжнародні партнери делегують людей в ці комісії. Тому підтримую і пропоную зараз, пройшовши до кінця текст, все-таки направити його на повторне друге читання. Дякую.
Дякую. Позиція комітету.
Комітетом не підтримано.
Ви наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування правку номер 56 народного депутата Юрчишина. Прошу визначатись та голосувати. Ірина Володимирівна, з мотивів, в кінці. Я дам слово в кінці. [[13:46:59]] За-86 Правка номер 57, народний депутат Крулько. Не наполягає. Правка номер 58, Німченко. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, я хочу вам сказати, що йде п’ята реформа з 2002 року. П’ята реформа судової системи. Це не є реформа. Це є по суті узурпація судової гілки влади. Ви тільки подивіться, я просив би, почитайте, подумайте, на якій підставі в статутний Закон про судоустрій вносяться зміни побічним законом, який не є предметним. Це перше. І, по-друге. Народ повинен знати і ви, колеги, що на сьогоднішній день, подивіться на браму біля Верховного Суду, і ви побачите там двоголовий Верховний Суд – Верховний Суд України і Верховний Суд. Ми дореформувались до ручки. Ми не думаємо про людей. Я хотів би, щоб ми подивились, а як воно співвідноситься з Конституцією, доступу до правосуддя. Аж ніяк.
Дайте 10 секунд завершити.
І тому я, настоюючи на своїй поправці, прошу колег не підтримувати цей закон взагалі.
Дякую. Позиція комітету.
Правка не підтримана.
Ви наполягаєте на голосуванні? Наполягаєте. Ставлю на голосування правку 58 народного депутата Німченка, комітет її не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[13:49:01]] За-80 Рішення не прийнято. Правка номер 59, Пузанов. Немає. Правка номер 60, Кальченко. Будете наполягати на своїй правці? Ні. Німченко, правка 63. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, по-перше, я хотів би сказати стосовно того, що на сьогоднішній день, вирішуючи питання реформування судової влади, ми не почули цю владу. Та влада, яка не вміє захищатися і не може, вона не має права на існування. І тому я хотів би, щоб ви, правники особливо, подивіться на цей день, по суті, іде узурпація судової гілки влади, іде узурпація створення тоталітарної держави, от про що йде мова. Ви подивіться, і формування цих комісій, і формування органів врядування судового. Чому без них вирішують це питання? Подивіться, що каже Європа на сьогоднішній день і стосовно кількісного складу, і стосовно складу самого по собі професійності, тому я підтримую свою поправку.
Позиція комітету.
Комітетом не підтримана.
Ви наполягаєте на правці? Ставлю на голосування правку номер 63 народного депутата Німченка. Прошу визначатися та голосувати. [[13:50:52]] За-78 Рішення не прийнято. Правка номер 64, Німченко. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, подивіться, пропонується в законопроекті надати можливість людям, які скоювали злочини в минулому, бути арбітром щодо людей, які заходять в судовий корпус і ці допоміжні органи. Це недопустимо. І тому пропонується: взагалі хто мав факт скоєння умисного злочину, не має права бути арбітром в цій справі. Це така, до речі, мирова практика, а не українського розливу. І тому я це підтримую. І тепер ще раз хочу сказати, що подивіться, ми дійшли до того, що і кадровий, кадровий, кадрове питання, кадрову політику, формування судової влади вирішує група людей, представляючи від законодавчої гілки влади, я маю на увазі авторів законів, і тому вони проводяться. Давайте це не допускати.
Позиція комітету.
Комітетом не підтримано. Але сама норма потребує редакційного уточнення, а саме в редакції комітету слова "корупційного" змінити на "корупційного" або "пов’язаного з корупцією".
Дякую. Василь Іванович, ви наполягаєте на голосуванні? Наполягаєте. Ставлю на голосування правку номер 64 народного депутата Німченка. Прошу визначатись та голосувати. Правка не підтримана комітетом. [[13:52:46]] За-78 Рішення не прийнято. Правка номер 68, Осадчук. Не наполягає. А ви будете наполягати на своїх правках, да? Правка номер 66, Бужанський. Не наполягає. Правка номер 67, Німченко. Не наполягаєте? Дякую. 68, Німченко. Наполягає, включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, я хочу звернути вашу увагу на те, що знову ж таки йде питання про втручання в сферу статутного Закону про статус суддів та правосуддя. Ви пам’ятаєте, що для молодих колег, які прийшли вперше до депутації України, я хочу сказати, що Конституційний Суд тричі виносив рішення, три рішення з цього приводу, у тому числі починаючи з бюджетного закону, і вказав, що не можна вирішувати питання бюджетним законом внесення змін до інших законів. Те ж саме стосується і статутних законів, а цей закон, про який йдеться мова, є статутним. Тому я просив би, шановні колеги, і воно ставилося на комітеті, підтримало 12 чи 11 членів комітету про те, щоб виключити цей закон, законопроект взагалі із розгляду в Верховній Раді.
Дякую. Позиція. 10 секунд дайте.
Я хотів би, щоб доповідач підтвердив той факт, що мало місце таке голосування на комітеті про виключення Закону про статус.
Дякую. Позиція комітету.
Саме 68 правка не підтверджена комітетом. Але, Василь Іванович, залишається чинна редакція закону, згідно до якого зміни до Закону "Про судоустрій і статус суддів" можуть бути внесені лише проектом Закону про внесення змін "Про судоустрій і статус суддів". Дійсно. Але ці правки враховані на початку. Тобто головуючий їх не оголошує у зв’язку з тим. що вони були враховані. А ваша 68-а не стосується цього, що ви щойно оголосили.
Ви наполягаєте на голосуванні? Наполягаєте все рівно. Добре. Правка номер 68 народного депутата Німченка не врахована комітетом, не підтримана комітетом. Прошу визначатися та голосувати. [[13:55:37]] За-74 Рішення не прийнято. Правка номер 69, Крулько. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Я, чесно кажучи, бачив на цій трибуні, коли розглядається питання в другому читанні, різні відповіді. Деколи вони були абсолютно неадекватні, деколи були хороші. Але коли ніякого немає пояснення, чому комітет діє так або інакше. Таке я зустрічаю перший раз. Тому я все-таки хотів би, щоб на ті поправки, які ми подаємо, особа, яка доповідає від комітету позицію, давала нам обґрунтування як народним депутатам і суспільству. Це ж важливо. Ми ж тут не займаємося громадською діяльністю, ми працюємо в законодавчому процесі. Тому я прошу все-таки, щоб ми якимось чином поважали один одного. А по цій конкретно поправці, є прохання, до речі, дуже буде воно в тему, щоби все-таки Вища кваліфкомісія суддів у власному Регламенті сама визначала етичні правила поведінки, а ми це не нав’язували їй на рівні закону. Прошу пояснити, чому ця поправка відхилена. Дякую.
Дякую. Позиція комітету.
Комітет не підтримав цю поправку.
Ви наполягаєте на голосуванні за 69 правку? Добре. Ставлю на голосування правку 69 народного депутата Крулька. Прошу визначатись та голосувати. [[13:57:14]] За-82 Рішення не прийнято. Правка номер 70, Алєксєєв. Наполягає.
Шановні колеги, ця правка стосується передачі повноважень до Вищої ради правосуддя і формувати Вищу кваліфікаційну комісію суддів. Справа в тому, що як вже казав мій колега Власенко, що це непритаманна неконституційна функція щодо Вищої ради правосуддя. Порушується баланс органів судової влади. І до речі, навіщо тоді так записувати в законі? Якщо ви взагалі хочете скасувати Вищу кваліфікаційну комісію, скасуйте її, зробіть її департаментом Вищої ради правосуддя. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, наполягаєте на правці? Наполягаєте? Позиція комітету.
Комітет не підтримав рішення комітету залишити прийняту за основу редакцію без змін.
Ставлю на голосування правку номер 70 народного депутата Алєксєєва. Прошу визначатись та голосувати. Комітет її не підтримав. [[13:58:33]] За-75 Рішення не прийнято. Правка номер 71 народного депутата Власенка. Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон. І я думаю, що це остання правка, після цього ми закриємо ранкове засідання Верховної Ради України.
А можна таймер назад?
Вибачте?
Таймер назад. Бо ви говорили, а не я.
Запустіть хвилину знову. Дякую.
Дякую, пане Голово. Шановні колеги, ви знаєте, абсолютно необґрунтовано, непояснювано зменшена кількість членів ВККС. Абсолютно необґрунтовано, непояснювано зменшена кількість суддів Верховного Суду. Абсолютно необґрунтовано, непояснювано змінюється зараз режим призначення членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів. Абсолютно ніхто не може мотивувати, чому це відбувається. Тому я не хотів би про це думати, але, чесно кажучи, мені це все виглядає, знаєте, як спроба взяти під контроль судову систему в особі Верховного Суду, Вищу кваліфікаційну комісію і Вищу раду правосуддя. Я ще раз нагадую, що цей законопроект уже передано Генеральним секретарем Ради Європи до Венеційської комісії. Колеги, ми отримаємо, на жаль, негативний висновок по цьому законопроекту, тому що цей законопроект протирічить всім попереднім висновкам Венеційської комісії. І що будемо тоді робити? Будемо тоді вибачатися, вносити зміни? Давайте не йти цим шляхом. Давайте відкладемо на повторне друге читання, отримаємо висновок Венеційки і зробимо цей законопроект.
Дякую. Позиція комітету.
Комітет не підтримав. Рішення комітету – залишити прийняту за основу редакцію без змін.
Ви наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування правку номер 71 народного депутата Власенка. Прошу визначатись та голосувати. [[14:00:34]] За-86 Рішення не прийнято. Шановні колеги, наш час ранкового засідання вичерпаний. А, ви. Одну хвилинку, одну хвилинку. Слово надається Руслану Олексійовичу Стефанчуку – одну хвилину.
Шановні колеги, одне оголошення. Згідно з поданою заявою та відповідно до частини третьої статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про входження народного депутата України Копиленка Олександра Любимовича до складу депутатської фракції політичної партії "Слуга народу". Вітаємо, Олександре Любимовичу.
Дякую. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Вечірнє розпочнеться о 16:00. Дякую.