Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 22. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Prije no što krenemo sa radnim dijelom sjednice svim kolegicama, kolegama, kao i svim ljudima katoličke vjeroispovijesti sretan i čestit Božić i božićni blagdani. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici meĊunarodnih organizacija i veleposlanstava u Bosni i Hercegovini, koji redovito prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani predstavnici Ureda za reviziju institucija BiH i predstavnik Delegacije EU u Bosni i Hercegovini čija su izvješća na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Ministar civilnih poslova BiH Adil Osmanović poslao je obavijest da iz opravdanih razloga nije u mogućnosti nazočiti sjednici Doma, a u ime ovog Ministarstva sjednici je nazočan zamjenik ministra civilnih poslova BiH ĐorĊe Miličević. Odsutnost je pravdala zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Prema informaciji službe sjednici je nazočno 37, a molim sve one zastupnike i zastupnice koji su u ovom trenutku na sjednici a nisu se registrirali da to učine. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Sada prelazimo na utvrĊivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće: U dnevni red uz točku 3. Prijedlog zakona o Proračunu institucija BiH i meĊunarodnih obveza BiH za 2016. godinu dodan je Ispravak tehničke pogreške u Prijedlogu zakona, a koji je dostavilo Predsjedništvo BiH, akt broj: 01,02-02-1-29/15 od 29.12.2015. godine. S ranijeg dnevnog reda skinuta je: Točka 4. Prijedlog zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih blagdana u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-21/15 od 10.12.2015. (prvo čitanje), jer Ustavnopravno povjerenstvo nije dostavilo Mišljenje. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Zastupnik Jasmin Emrić. Izvolite. 2
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pozdravljam Vas i Vaše zamjenike, kao i kolegice i kolege zastupnike, uvažene ministre Vijeća ministara i ostale goste. Ja sam predložio da se doda nova tačka dnevnog reda za današnju sjednicu pod nazivom: Aktuelno finansijsko stanje i ugroženo poslovanje RTV Bosne i Hercegovine. Ovakvu tačku predlažem iz razloga što smo mi svi dobili akt Samostalnog sindikata radnika u BHRT-u u kojem nas oni pozivaju da mi uradimo svoj dio posla, a koji je vezan za rješavanje modela naplate radio televizijske takse. TakoĊe nas pozivaju da se aktivno uključimo, da ne budemo pasivni promatrači što se ovaj problem već duže vrijeme aktuelizira i ne rješava. U ovom aktu oni nas upozoravaju da su svi javni radio-televizijski sistemi u Bosni i Hercegovini pred finansijskim kolapsom, naglašavaju važnost da u ovom trenutku pokažemo odgovornost, te obezbijedimo minimalne uvjete za normalno funkcioniranje radio-televizijskih sistema u Bosni i Hercegovini. Ovim prijedlogom ja nikako ne želim umanjiti važnost današnje 10. tačke dnevnog reda gdje je predloženo razmatranje zaključaka Komisije za saobraćaj i komunikacije, te ovu tačku dnevnog reda predlažem kao alternativu, jer smatram da je treba nazvati pravim imenom – aktuelno poslovanje i finansijski problemi javnih radio televizijskih sistema. Ukoliko se procijeni da ova tačka ne može imati podršku onda ja istu povlačim, a ostavljamo da pod tačkom 10. usvojimo zaključke koje je predložila Komisija za saobraćaj i komunikacije. Hvala.
Zahvaljujem. Dušanka Majkić. Izvolite.
Htjela sam ...
Pardon, ja se ispričavam, Staša Košarac. Vjerojatno kako u ovom trenutku dolazi do ..., Staša Košarac.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim članove Savjeta ministara, kolegice i kolege i ostale prisutne u sali. Predlažem da sa današnjeg dnevnog reda skinemo tačku 10. koja glasi: Zaključci sa 14. sjednice Komisije za saobraćaj i komunikacije. Naime, formulisani zaključci u materijalu nisu precizno definisani i nisu na bazi naših stavova na samoj Komisiji. Djelimično ili identično mišljenje ima i predsjedavajući Komisije, i mislim da bi dobro bilo, a s obzirom na značaj same teme, da ovu tačku skinemo sa dnevnog reda i da je, naravno, uvrstimo u sljedeću sjednicu koja je planirana, ja mislim 12., jer zaključci koji su ovdje navedeni nisu u potpunosti onakvi kakvi su razmatrani i usvajani na samoj Komisiji za saobraćaj i veze. I molim vas da ako možete da to uvažite i da ovu tačku skinemo sa današnje sjednice. Hvala. 3
Zahvaljujem. Dušanka Majkić. Izvolite.
Prvo, htjela bih zaista da postavim jedno pitanje koje je vezano za isključivanje ove tačke, ranije tačke 4. iz dnevnog reda. Naime, već na 20. sjednici Predstavničkog doma od 24.11. informisani smo da zbog nedostatka Mišljenja Ustavnopravne komisije nije moguće na sjednici razmatrati tu tačku. Danas ponovo imamo situaciju da zbog nedostatka Mišljenja Ustavnopravne komisije ne možemo razmatrati tu tačku. Ja zaista mislim da su ovakve stvari nedopustive, nije valjda da se Komisija ne može sastati ili da nema dovoljno vremena da jednu tačku dva puta skida sa dnevnog reda. Evo, nego mislim da tome nedostaje objašnjenje. Hvala.
Zahvaljujem. Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. S obzirom da sam prva zamjenica predsjedavajućeg Ustavnopravne komisije želim da objasnim gospoĊi Majkić. Ova tačka je jednom skinuta s dnevnog reda zato što je Mišljenje našeg Zakonodavno-pravnog sektora bilo da zakon nije uraĊen u skladu s Jedinstvenim pravilima i vraćen je Ministarstvu civilnih poslova. Na posljednjoj sjednici Ustavnopravne komisije tačka je skinuta s dnevnog reda zato što nije bilo pomoćnika ministra civilnih poslova da nam obrazloži taj Zakon, iako su uredno i na vrijeme pozvani. Mislimo da svi iz Savjeta ministara, i ovaj put apelujem, trebaju da poštuju Poslovnik, trebaju da poštuju ovaj Parlament. Ako Ministarstvu civilnih poslova nije stalo da mi danas razmatramo ovaj Zakon zašto bi meni više stalo nego njima. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravka krivog navoda, Damir Arnaut.
Što se tiče te tačke, takoĊe kao član i drugi zamjenik predsjedavajućeg Ustavnopravne komisije, bio sam na i prvoj i drugoj sjednici. Prvi put je bio problem sa, kako je kolegica rekla, Mišljenjem Zakonodavnopravnog sektora a prekjuče je bio problem sa neprisustvom pomoćnika ministra civilnih poslova, s tim što sam ja i dvojica kolega bili stava da sjednicu treba, napraviti pauzu 15 minuta da taj pomoćnik doĊe, meĊutim 4 člana Komisije su glasala da se cijela tačka skine s dnevnog reda, 3 člana su glasala protiv toga, tako da je 4:3 skinuta tačka sa dnevnog reda. 4 MeĊutim, želim ukazati da, kad je Poslovnik u pitanju, da je tu apsolutno sve ipak ispoštovano. Što se tiče Poslovnika, znači bilo je glasanje da se to skine s dnevnog reda, skinuto je s dnevnog reda itd., što je potpuno suprotno situaciji koju imamo u Domu naroda gdje se bez ikakvog obrazloženja, predsjedavajuća Komisije za finansije i budžet Doma naroda kontinuirano mjesecima odbija staviti na dnevni red Zakon o ukidanju bijelog hljeba. Dakle, želim i na to ukazati da u Domu naroda imamo Komisiju za finansije i budžet koja kontinuirano, bez ikakve odluke Kolegija ili bilo kojeg tijela, odbija uvrstiti Zakon o ukidanju bijelog hljeba koji je ovaj Dom usvojio. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Momčilo Novaković. Izvolite.
Ja sam se javio u vezi sa tačkom 10. i prijedloga kolege Košarca. Naime, prvi zaključak, prvo da objasnim da se ovo uopšte našlo na dnevnom redu Komisije tako što je Sindikat BHRT-a poslao dopis u kome je tražio da se razmotri aktuelna situacija u BHRT-u, a sad da ne govorim kakva je ona. Mi smo to stavili na Komisiju, i nakon rasprave smo, utvrdili smo ustvari u toku same rasprave da nije moguće to pitanje riješiti bez učešća svih. I zbog toga u drugom stavu se kaže da traže od, Predstavnički dom od Vijeća ministara da u saradnji s entitetskim vladama pomogne Odboru, znači da ovaj problem riješi. Zašto ovdje stoji Upravnog odbora BHRT-a a ne upravnih odbora javnih servisa? Zato što mi ne možemo naložiti Upravnom odboru Radi- televizije Republike Srpske, niti Federalne televizije, to može Narodna skupština, ali jeste rasprava išla u tom pravcu da se rješenje traži kod svih. I ako se to tako pogleda, onda u ovom zaključku možda je i višak da se traži od Upravnog odbora BHRT-a, nego jednostavno da se traži od Odbora sistema, da on u skladu sa članom 18. Zakona, jer ustvari član 18. Zakona i govori o tome da Upravni odbor sistema utvrĊuje efikasan i održiv model naplate RTV takse. Dakle, mi možemo, imamo mogućnost, nemam ništa protiv da danas skinemo ovu tačku s dnevnog reda po prijedlogu gospodina Košarca pa da Komisija izmijeni svoj zaključak i dostavi ga izmijenjen, ili da danas izbrišemo ovaj dio teksta iz zaključka, znači koji u principu ne odražava raspravu, to je tačno, ne odražava raspravu na samoj Komisiji. Kako god odluči Dom ja nemam ništa protiv,. Ono što je sigurno da smo mi itekako zakasnili u rješavanju ovog problema. Kad kažem mi ne mislim na Parlament, nego mislim na institucije koje su po zakonu dužne da rješavaju ovo pitanju, a koje nažalost nisu riješili pitanje, a sa ovim mjesecom nam ističe i produženi ugovor sa Telekom operaterima i možemo doći, zaista svi servisi mogu doći u vrlo ozbiljnu situaciju. Hvala.
Hvala. Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne u sali. 5 Dakle, evo ja nisam za skidanje ove tačke dnevnog reda, poštujući sve ovo što je kolega Novaković govorio. Složenost situacije, vremenski tjesnac u kome se nalazi sistem ili sistemi, koji su praktično stavljeni pred zid i ne mogu da funkcioniraju, ukazuje na jednu ozbiljnost situacije. Ja mislim da je izuzetno važno da imamo tu tačku dnevnog reda i da o toj tačci dnevnog reda raspravljamo, a da te zaključke koje je predložila Komisija ili Komisija koriguje ili da mi prihvatamo zaključke kao Predstavnički dom u nešto izmijenjenom obliku od onoga što je predložila Komisija. Naravno, iz ovih riječi gospodina Novakovića proističe da ni Komisija ne bi trebala da ima ništa protiv toga da se ovi zaključce izmijene. Prema tome, ja mislim da je to sve skupa dovoljan razlog da ova tačka ostane na dnevnom redu, uvažavajući ozbiljnost situacije u kojoj se nalaze javni emiteri, odnosno sistemi koji su u Bosni i Hercegovini. Hvala vam.
Staša Košarac, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajuća. Nemam namjeru da komplikujem tešku situaciju, ovdje je riječ o zaključcima Komisije. To je jedno, a drugo je stanje BHRT-a. To su dva različita pojma i dvije različite teme. I ja smatram da bi bilo vrlo korektno, i zbog budućeg rada Komisije, a s obzirom da imamo neslaganje s onim što je i koncipirano u zaključcima, da ovo skinemo s dnevnog reda i da na sljedećoj sjednici Komisija se zakaže prije sljedeće sjednice i da ovo definišemo, jer mislim da nećemo postići adekvatnu, niti raspravu niti adekvatne zaključke, ako ovaj materijal danas pustimo u raspravu na današnjoj sjednici. Hvala.
Amir Fazlić, rasprava. Izvolite.
Cijenjene kolege. Ja smatram i mi u Klubu smatramo da ova tačka 10. ne bi trebala da bude upitna za današnji dnevni red i da bi trebali svakako raspraviti o ovim zaključcima. Oni se mogu korigovati na samoj sjednici, mogu se popraviti. Ali i zbog samog stanja na BHRT-u i ova tačka gospodina Emrića, i o njoj možemo da razmišljamo da se možda uvrsti kao prethodna tačka, prije tačke 10., i da objedinimo tu raspravu i da doĊemo do jednih kvalitetnih zaključaka kako bi ljudi na BHRT-u i cijela javnost imala jednu sliku i šta to mi mislimo i šta to mi možemo pomoći ovoj instituciji. Tako da smatram da bi tačka 10. trebala da ostane, a mislim da i prijedlog gospodina Emrića zaslužuje pažnju i da damo podršku i toj tačci.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prema prijedlozima, odnosno prema redosljedu prijedloga izjasnit ćemo se. Zastupnik Jasmin Emrić predlaže da se u dnevni red današnje sjednice uvrsti točka: Aktuelno finansijsko stanje i ugroženo poslovanje Radio-televizije Bosne i Hercegovine. 6 Molim vas da se izjasnimo o priijedlogu za uvrštavanje ove točke u dnevni red današnje sjednice. Od ukupno nazočnih 40 – za je 26, protiv 4, suzdržanih 10. Federacija BiH 21 za, 1 protiv, 4 suzdržana, RS 5 za, 3 protiv, 6 suzdržanih. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo ovu točku uvrstili u današnji dnevni red sjednice. E sad ostaje nam da se opredijelimo o redosljedu. Ja mislim da bi trebali poslovnički, gdje doĊe, da nam na neki način službe sukladno dnevnom redu, ovaj, ovu točku ...
Ako dozvolite.
Evo možete prokomentirati. Izvolite.
Zaključci Komisije se odnose na ovu problematiku. Ako smo sad usvojili da na dnevnom redu imamo ovu tačku, onda ćemo u okviru nje sigurno raspravljati i o zaključcima Komisije, tako da tačka 10. i prijedlog ili da se skine ili da ostane gotovo da nema nikakvog smisla više.
Izvolite, kolega Šefik Džaferović. Iako nema rasprave o ovoj točci ovo smatramo jedan kratki komentar. Izvolite.
Ja hoću samo da, neću uopšte da raspravljam o tome, Dom je donio odluku i usvojio je da je ovo tačka dnevnog reda, ja samo predlažem da to bude tačka prije ove tačke koja se odnosi na Izvještaj Komisije i da onda objedinimo raspravu o obadvije te tačke i onda nakon toga usvojimo jedinstvene zaključke. Da pomognem samo. Hvala vam lijepo.
Evo, u ovom trenutku možemo reći da ovo bude točka 9. ali po redosljedu poteza, prijedloga koji su bili za dnevni red, mi se imamo kao Dom izjasniti i o prijedlogu gospodina Staše Košarac da se točka 10. skine sa dnevnog reda. Molim vas da se izjasnimo o tome. Od ukupno 40 nazočnih – za 11, protiv 22, suzdržanih 7. Federacija BiH nema za, protiv 20, suzdržanih 6, RS 11 za, protiv 2 i 1 suzdržan. Nema opće većine. Konstatiram da je ova točka ostala kao, zapravo sad ova je točka postala 9. pomjeraju se znači sve točke od točke 9. za jednu točku unaprijed. Ovi ostali prijedlozi zastupnika su, na neki način, dobili odgovore kroz ispravke krivog navoda tako da možemo samo konstatirati da današnja točka – Zakon o neradnim danima i blagdanima nije na dnevnom redu iz razloga što nema potrebno Mišljenje. 7 Sada konstatiram da 22. sjednica Doma ima sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 21. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Prijedlog zakona o Proračunu institucija BiH i meĊunarodnih obveza BiH za 2016. godinu – predlagatelj: Predsjedništvo BiH, zakon broj: 01,02-02-1-29/15, od 18.12.2015. (prvo čitanje) i Ispravka tehničke greške u Prijedlogu zakona, dostavilo: Predsjedništvo BiH, broj: 01,02-02-1-29/15, od 29.12.2015.; 4. Prijedlog zaključaka s 4. hitne sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH; 5. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Senada Šepića povodom razmatranja Informacije o napretku u procesu ispunjavanja uvjeta BiH na europskom putu, materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01-50-1-853/15, od 18.12.2015.; 6. Izvješće o realizaciji vanjskotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne namjene i posebne namjene za 2013. godinu i Izvješće o izdanim ispravama za vanjskotrgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne namjene i posebne namjene za 2014. godinu, podnositelj: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-03-1489/15, od 24.11.2015.; 7. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Transparentnost rada institucija BiH“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-127/15, od 07.10.2015.; 8. Izvješće za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu, podnositelj: Europska komisija, broj: 01,02-06-1538/15, od 03.12.2015.; 9. Akcijski plan za provedbu Reformske agende na razini Vijeća ministara BiH, podnositelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-50-11-1383/15, od 28.10.2015.; 10. Aktuelno financijsko stanje i ugroženo poslovanje Radio-televizije BiH, predlagatelj: Jasmin Emrić; 11. Zaključci s 14. sjednice Povjerenstva za promet i veze, broj: 01/5-50-3-5-14/15, od 23.11.2015.; 12. Davanje suglasnosti za akte Svjetskog poštanskog saveza (UPU) usvojene na 25. kongresu UPU-a, održanom 2012. godine u Dohi (Opći pravilnik Svjetskog poštanskog saveza, Svjetska poštanska konvencija, Završni protokol Svjetske poštanske konvencije i Sporazum o poštanskim financijskim uslugama), broj: 01,02-05-2-1546/15, od 07.12.2015. Prije no što krenemo po dnevnom redu, sukladno članku 27. točka f), skraćujem raspravu po točkama na 5 minuta. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 21. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste svi dobili. Zastupnički dom je prilikom usvajanja Zapisnika 20. sjednice zaključio potrebnim da Kolegij Tajništva dostavi informaciju o problemima nastalim prilikom 8 glasovanja o točki 89. dnevnog reda 20. sjednice. Kolegij Tajništva dostavio je informaciju o glasovanju po točki 89. dnevnog reda 20. sjednice Zastupničkog doma, održane 24.11.2015., koja glasi – Davanja suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o državnoj granici izmeĊu Bosne i Hercegovine i Crne Gore prema Zaključku sa 21. sjednice usvojenom povodom glasovanja o usvajanju Zapisnika sa 20. sjednice Doma. Informaciju ste dobili. Glasovanje o Informaciji obavit ćemo na nakon glasovanja o usvajanju Zapisnika sa 21. sjednice i ona će biti sastavni dio ovog Zapisnika. Ima li primjedbi? Otvaram raspravu. Znači, ne vidim nikoga prijavljenih. Zaključujem raspravu po prvoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupniča pitanja
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Pa evo, izgleda svi su bili vrijedni pa sam ja dobila tri odgovora. želim da se zahvalim Graničnoj policiji što su konačno razriješili dileme i ukazali nam da je gospodin Mile Radišić nezakonito prešao granicu. I, naravno, ovaj ću odgovor proslijediti ministru unutrašnjih poslova Republike Srpske da može preduzeti zakonom predviĊene mjere. Što se tiče drugog pitanja Upravnom odboru Agencije za osiguranje depozita o primanju članova Upravnog odbora, ovdje se pozvalo na Zakon o zaštiti ličnih podataka. Naravno odbili su da odgovore kolika su primanja ovih članova. MeĊutim, s obzirom da je riječ o licima koja su se po zakonu, guverner Centralne banke je po zakonu ... član i naravno da postoji javni interes, što je javno saopštila i Agencija za zaštitu ličnih podataka, tako da ću zatražiti i uputiti im, na osnovu Mišljenja Agencije za zaštitu ličnih podataka, ponovo isto pitanje. Što se tiče Elektroprenosa žao mi je što se, evo ispostavilo tačno da je 10 miliona maraka Elektroprenosa ostalo kod Banke Srpske. Ovdje vidimo da se, mene zaista čudi zašto je Elektroprenos u junu 2014. oročio ova sredstva u Banci Srpske kada je već tad bio poznat revizorski izvještaj Banke Srpske za 2013. godinu, koji nije bio dobar. Dalje, samo tri mjeseca kasnije Elektroprenos saznaje da tamo postoje problemi, ti su problemi postojali i u junu, i traže razročenje sredstava što je Banka Srpske odbila. I ovdje direktor Elektroprenosa, u zaista opširnom odgovoru, kaže da je o tome obavijestio i Agenciju za bankarstvo Republike Srpske i ukazuje i sam kaže da je Banka Srpske počinila niz nezakonitosti po pitanju ovih sredstava. Ja bih voljela da direktor Elektroprenosa je učinio još jedan korak, a to je podnio krivične prijave protiv onih koji nezakonito rade. I nadam se, evo da je to, ovaj put ga i pozivam da učini, u skladu sa zakonom, i da zaštiti interese Elektroprenosa. Oni koji su odbili da postupaju po zakonu neka odgovaraju u skladu sa zakonom. Hvala.
Senad Šepić, komentar.
Hvala lijepa gospoĊo predsjedavajuća. Dakle, ja sam dobio odgovor na pitanje moje, vezano za poziciju i status ovih graničnih prelaza na Unsko-sanskog kantonu. Imam nekoliko dilema. Dakle, dobio sam odgovor od predsjedavajućeg komisije dr. Mire Džakule, imam pečat Ministarstva sigurnosti na tom papiru, piše u njemu da predsjedavajući komisije nije u mogućnosti prisustvovati lično sjednici zakazanoj za 10.12.2015. godine. Odgovor datiran sa 23.12.2015. godine. I nešto, s obzirom da sam ja pitanje postavio 10.12. vidi se da je ovo neka stvar koja se onako reda radi nakon dugo vremena ponovo upućuje ovdje u Parlamentarnu skupštinu pa ja hoću da nekoliko stvari kažem. Dakle, odgovor nakon možda pola godine upornih inicijativa da konačno dobijemo neke konkretne odgovore vezano za rad na ovim graničnim prelazima u Unsko-sanskom kantonu je da je Granična policija BiH poduzela aktivnosti na razmatranju mogućnosti. Dakle, ja zaista, evo sad ponovo hoću da prokomentarišem ovo, da kažem da već ima tri godine kako pričamo o ovim stvarima. Ovdje, u ovome mandatu ovo je peti put, i možda zamaram bespotrebno kolege koji sjede ovdje u Parlamentarnoj skupštini, ali zbog jednog nekorektnog odnosa institucija koje trebaju poštenije raditi ovaj posao, primoran sam da ovako radim. Dakle, tri godine pričamo o ovome. Predsjedavajući Zvizdić na prošloj sjednici ovdje obavezao se, obećao, javno nama rekao 10 da ćemo u roku od 15 dana imati konkretan odgovor i rješavanje ovoga pitanja po tri stvari koje se odnose na granične prelaze u Unsko-sanskom kantonu. Dakle, još uvijek nemamo nikakvih odgovora osim da smo poduzeli aktivnosti na razmatranju mogućnosti. Zato ja predlažem, evo sad ponovo obnavljam ista svoja poslanička pitanja i inicijative i predlažem da na narednoj sjednici Doma ovdje uvrstimo posebnu tačku dnevnog reda – Razmatranje stanja na graničnim prelazima u BiH, s posebnim akcentom na ranije utvrĊene inicijative o rješavanju statusa graničnih prelaza u Unsko-sanskom kantonu Maljevac – Tržiška Raštela i Izačić. Dakle, smatram da to trebamo imati na sjednici predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministre i direktora, odnosno predsjedavajućeg ove Komisije za integrirano upravljanje granicom i da na takav način zaista otvorimo poštenije ovu raspravu i da jednom stavimo tačku na ove aktivnosti o kojima već pričamo puno godina. Hvala lijepo.
Komentar, Damir Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Samo kratko, ovaj, prije nego što preĊem na komentar na konkretno pitanje, rekli ste u Vašem uvodu da sam postavio jedno pitanje Ministarstvu vanjskih poslova, jedno Ministarstvu civilnih poslova, ustvari sam postavio dva Ministarstvu vanjskih poslova a jedno Ministarstvu civilnih poslova pa ako službe samo mogu to, ovaj, vidjeti da je sve u redu. Što se tiče konkretnog komentara na odgovor na poslaničko pitanje, na prošloj sjednici ovog Doma od 24.11.2015. godine postavio sam pitanje u usmenoj formi ministru pravde BiH i od njega sam, na istoj toj sjednici, dakle 24.11., dobio usmeni odgovor. Kako nisam bio zadovoljan tim usmenim odgovorom tražio sam da, što mi Poslovnik dozvoljava, tražio sam da mi dostavi odgovor u pisanoj formi, što mi Poslovnik, ... opet kažem, eksciplitno dozvoljava. Ja ne znam je li ministar svjestan ali ovo poslovničko pravo znači da mi ministar svoj odgovor, koji je dao u usmenoj formi na sjednici Doma, ima dostaviti u pisanom obliku onako kako ga je dao u usmenoj formi. Umjesto toga ja sam dobio nešto sasvim treće. Evo primjera, pitanje u usmenoj formi je postavljeno na sjednici od 24.11. i odgovor je dat u usmenoj formi na sjednici od 24.11. Ovo što ste vi meni sad u pismenoj formi dostavili, izmeĊu ostalog, spominje dogaĊaj od 02.12. Dakle, ili je ministar bio vidovit na toj prošloj sjednici pa znao šta će se desiti 02.12. ili nije ispoštovao odredbe Poslovnika da mi se usmeni odgovor ima dostaviti u pisanoj formi. Tako da ja sada molim službe i ministra da mi se, u skladu sa jasnim odredbama Poslovnika, usmeni odgovor dostavi u pisanoj formi. Dakle, ono što ste rekli na onoj sjednici od 24.11. da mi to dostavite u pisanoj formi, a ne nešto sasvim treće, i da mi, ako je ikako moguće, opet ne spominjete neke buduće datume u tom pisanom odgovoru. Zahvaljujem.
Hazim Rančić, komentar.
Hvala lijepo. Poštovana predsjedavajuća, kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, poštovani gosti. 11 Kolega Lovrinović i ja smo postavili pitanje o aktivnostima, odnosno inicijativu o aktivnostima i Predsjedništva, i Vijeća ministara, i Ministarstva vanjskih poslova, a za sticanje statusa nacionalne manjine Bošnjaka u Republici Albaniji, obzirom da je Bosna i Hercegovina u svom zakonu taj status priznala Albancima u Bosni i Hercegovini. Zahvalan sam odgovorom u tehničkom smislu, ali nisam zadovoljan suštinom. Naime, otprilike odgovor se svodi na to da zvaničnici iz Ministarstva vanjskih poslova u svim zvaničnim kontaktima sa albanskim dužnosnicima uvijek naglašavaju značaj regulisanja pitanja statusa manjine porijeklom iz Bosne i Hercegovine, ne vidim ja da je to baš tako, to je ono baš iz Ministarstva vanjskih poslova jedan diplomatski odgovor, i još dodatak tome je da su oni dobili čvrsta uvjeravanja da će se ovo pitanje riješiti vezano za usklaĊivanje propisa Albanije i njihov put u EU. Dakle, kada Albanija bude spremna za prijem u EU i kada svoje propise usaglasi sa AKI-em oni će to uraditi i bez naših aktivnosti. U prethodnom pasusu nam fino kažu iz ministarstva, iz Vijeća ministara da je to pitanje nacionalnih manjina u Albaniji riješeno za Grčku, Makedonsku i Crnogorsku nacionalnu manjinu. A šta to fali našim vijećima ministara, našim premijerima, našim ministrima vanjskih poslova, našim rukovodstvima parlamenata, parlamentarnim delegacijama da se to pitanje riješi i za graĊane Bosne i Hercegovine koji su lojalni i časni graĊani državljani Republike Albanije, koji časno i pošteno žive. I manje-više svi smo mi iz nekoliko saziva unazad imali priliku da upoznamo te ljude. Moja je namjera da i Vijeće ministara, i Ministarstvo vanjskih poslova, i svi oni kojih se tiče, poduzmu aktivnosti na rješavanju ovog pitanja, jer znamo da smo imali i da ćemo vjerovatno uskoro imati odreĊene bilateralne sastanke i razgovore sa rukovodstvima, rukovodiocima iz Albanije. I ja molim da dodatno poduzmu aktivnosti iz Ministarstva vanjskih poslova kako bi se ovo pitanje stavilo na dnevni red i riješilo. čekanje da Albanija sama, usaglašavanjem svojih propisa sa AKI-em, riješi ovo pitanje za Bošnjake u Albaniji u stvari je nerad naših institucija. Hvala.
Mirsad Đonlagić, komentar. Izvolite.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. Ja moram da naglasim ja nisam sujetan čovjek, ali ovo je nedopustivo. Ja ne mogu da prihvatim da se meni od strane generalnog tajnika Vijeća ministara dostavlja odgovor kao Mirsadu Đugumu. Ako tako generalni sekretar ne gleda šta potpisuje, a ima akt prateći koji jasno govori kome je taj odgovor upućen, onda mogu da sumnjam i u sve njegove druge stvari i u sve druge potpise koje je on stavio na neki akt. Dakle, ne tražim izvinjenje, tražim da se ovo ispravi u Zapisniku današnje sjednice. Ja nisam Mirsad Đugum nego Mirsad Đonlagić. I zadovoljan sam što je nakon nekoliko mjeseci mog upornog nastojanja konačno došlo na dnevni red da se pokrene ovo pitanje za odbjeglog a presuĊenog ratnog zločinca, generala Đukića. Ako se ovako bude i Ministarstvo pravde odnosilo prema ovom predmetu kao što se gospodin Kutleša odnosi prema ovom što je potpisao, onda ja nisam siguran da će ovo biti uraĊeno na najbolji mogući način ili na jedini mogući način kako se to treba rješavati. Ja apelujem da Ministarstvo pravde kontinuirano prati ovo pitanje, i da nam takoĊe, ako ne 12 Parlamentu, ono bar meni, dostavi izvještaj šta se dešava i kakve su promjene u ovom predmetu, a po zahtjevu Ministarstva pravde. Hvala velika.
Zahvaljujem. Evo, ja ću vrlo kratko prokomentirati. Ja se ispričavam, ali u dopisu smo mi imali da piše Mirsad Đugum. Pošto smo se juče bavili na Kolegiju nekim pitanjima koja su dolazila i od zastupnika sa federalne razine, a ona se upućuju preko Parlamenta, mi, ja sam jednostavno mislila da su to pitanja koja opet idu uistinu na adresu na koju su naslovljena. Evo, pa isprika od strane Kolegija ukoliko se, znači, ovo pitanje odnosi na Mirsada Đonlagića. Evo, još jednom i, na neki način, ispred Kolegija, a možda ispred institucije ispred koje je poslan odgovor, odnosno ispred Vijeća ministara. Zastupnik Nikola Špirić, komentar.
Gospodo predsjedavajući, cijenjeni ministri, uvaženi kolege ... poslanici, cijenjeni gosti. Ja ne znam da li ima potrebe da ponovim pitanje koje sam postavio ministru Osmanoviću, ali evo, parafrazirat ću ga, ja sam tražio da mi se odgovori – na bazi kojih zakonskih akata su imenovani vršioci dužnosti 7 tzv. institucija kulture Bosne i Hercegovine, na bazi čega su dodijeljena izvjesna finansijska sredstva i da li je za to postojala saglasnost Savjeta ministara. Ja mislim da ovaj odgovor i način na koji se pristupa ovom problemu neće riješiti status ovih institucija, on će ga samo zakomplikovati. Ne bih volio da se ... pitanje čovjeka koji ne traži rješenje, ali svako rješenje mora biti zakonito rješenje. Ja sam ovdje upozoravao na nezakonita rješenja. Svaka institucija koja funkcioniše na bazi nezakonitih rješenja nije institucija koja može potraživati finansijska sredstva iz Budžeta institucija BiH. I za divno čudo mi ministar odgovara, kaže – po osnovu informacije Ministarstva civilnih poslova, dakle na 16. sjednici, od 23.07.2015. godine, po osnovu informacije Ministarstva civilnih poslova BiH da je Vijeće ministara dalo saglasnost Ministarstvu civilnih poslova da, u saradnji sa drugim zainteresovanim subjektima, osigura rješenje aktuelnih pitanja: upravljačkih, administrativnih i finansijskih. Ali to ne podrazumijeva, gospodine ministre, nezakonita rješenja, svako rješenje podrazumijeva da bude i zakonito. I moja primjedba i sugestija Vijeću ministara da bude li ovako radilo da će 4 godine poslije mandata, shodno ovim recidivima, prolaziti na način kao što prolazimo mi koji smo bili prije njih. Dakle, moje upozorenje. A da slučaj bude gori, dakle ova zakonska nepravilnost se uvlači i budžet iz ove godine o čemu ću ja govoriti. Dakle, u Zakonu o finansiranju piše da ne može iz budžeta biti isplaćivane naknade za plate zaposlenih izvan institucija Bosne i Hercegovine, da je to kršenje zakona. I ja mislim da ovi presedani koji se provlače uz ... ćutanje struktura unutar Vijeća ministara, ja mogu da shvatim da nešto može biti stvaranje dobre atmosfere unutar Savjeta ministara, ali to samo ne smije biti kršenje zakona, ako hoćemo pravnu državu. I ne mislim da su ove institucije zaštićene ovim odlukama, napravljena je, kako narod kaže, medvjeĊa usluga. Ali, evo da vidimo šta će vrijeme pokazati, bilo ko ko pokrene sudski spor će ovaj sudski spor da dobije. I otvara se procedura sukoba sa tim institucijama umjesto da im se na zakonit način pomogne. Dakle, evo ja molim, nije ovo jedini primjer, ali pokušao sam na ovom primjeru da upozorim da Vijeće ministara ovlasti ministra da traži rješenje, valjda ne treba da mu piše da traži zakonito rješenje. I tačno je da ova imenovanja nisu potvrĊena na sjednicama Savjeta ministara, nego je ministar zloupotrijebio formalnu odluku. To je još jedna zloupotreba, i nije 13 dobra. Ali ne vrijedi, imam osjećaj, ovdje upozoravati, vlast misli da je svemoguća, da može kako hoće, ali kao i svaka vlast ne može dokle hoće ako bude kršila zakone. Ali vi ćete i o tome donijeti odluku. Hvala vam lijepo.
Nikola Lovrinović, komentar.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Pozdravljam sve kolege, prvi put se javljam. Dakle, ja nemam odgovora na pitanja i, evo svaku sjednicu pokušavam da od Kolegija, ja sam siguran da vi to činite, meĊutim ne znam može li se učiniti napor da se i održi sastanak sa gospodom iz Tužiteljstva i VSTV-a da konačno odgovore na neka pitanja koja sam postavio, ne znam imaju li kolege takva pitanja, ima neka i tri, četiri mjeseca. Znači, samo ću podsjetiti, Vi ste rekli možda zadnje, koje je došlo izmeĊu ova dva zasjedanja, pitanje, jer je ono zapravo ponovno urgencija na neko ranije postavljeno pitanje, radi se o pitanju o statusima svjedoka koji lažno daju svjedočenje o mjestima ukopa pobijenih u Bugojnu, radi se o zahtjevu da se dostavi informacija o istrazi, o tijeku istrage, dakle, ubijenih povratnika Hrvata i policajaca u Travniku i radi se o pitanju VSTV-u, dakle, o odgovornosti tužitelja ili tužiteljice koji su vodili proces uhićenja pripadnika HVO-a u Kiseljaku, za što nisu imali nikakve dokaze. Dakle, jednostavno nema nikakvog odgovora, pa bih ja molio, ne znam ima li uopće mogućnosti u Poslovniku, da Vi kao predsjedavajuća ili čitav Kolegij upita Tužiteljstvo i VSTV dakle je li oni žele uopće suraĊivati sa ovim Parlamentom, ili sa nama, ili možda samnom ne žele suraĊivati, nemam pojma. Ukoliko to ne bude, evo ide Nova godina ja se nadam da ću ipak do prve sjednice, negdje polovicom siječnja dobiti nekakve odgovore, bar na dio ovih pitanja. Ako ne, onda ću ja vjerojatno održati sam tiskovnu konferenciju i reći o ovome svemu što radi Tužiteljstvo i što ja mislim o tome kako oni ne odgovaraju i, dakle, ne poštuju zastupnike u ovom Državnom parlamentu ili možda ne moraju. Ako ne moraju, hvala lijepa, ispričavam se.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem točku 2. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o Proračunu institucija BiH i meĊunarodnih obveza BiH za 2016. godinu, predlagatelj: Predsjedništvo BiH (prvo čitanje) i Ispravka tehničke greške u Prijedlogu zakona – dostavilo: Predsjedništva BiH Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 18.12.2015. Kolegij je dostavio Prijedlog zakona Ustavnopravnom i Povjerenstvu za financije i proračun uz napomenu da će biti uvršten u dnevni red današnje sjednice Doma. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o ustavnoj osnovi 28.12.2015. Predsjedništvo BiH 29.12.2015. dostavilo je Ispravak tehničke pogreške u Prijedlogu zakona. Povjerenstvo za financije i proračun je 30.12. dostavilo Mišljenje o načelima Prijedloga zakona. Povjerenstvo je usvojilo i zaključak, te Domu predlaže njegovo usvajanje. Zaključak glasi: 14 – Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH prihvaća zahtjev Predsjedništva BiH broj: 01,02-02-1-29/15, od 29.12.2015. za ispravak tehničke pogreške u Prijedlogu zakona o Proračunu institucija BiH i meĊunarodnih obveza BiH za 2016. godinu i ovlašćuje Odjel za izradu i objavu pravnih akata Parlamentarne skupštine BiH da ispravi tehničku pogrešku u članku 15. stavak (1) Prijedloga zakona na bosanskom i srpskom jeziku, te da umjesto iznosa 387.000 KM navede iznos 496.000 KM i ispravi ostale tehničke pogreške u Prijedlogu zakona. Kolegij Doma odlučio je predložiti Domu razmatranje Prijedloga zakona o Proračunu institucija BiH i meĊunarodnih obveza BiH za 2016. u oba čitanja na današnjoj sjednici bez razmatranja u nadležnom povjerenstvu u drugom čitanju, u skladu sa člankom 112. stavak (4) Poslovnika. Prije nego što otvorim raspravu Kolegij je odlučio predložiti da se glasovanje o Prijedlogu zakona o Proračunu institucija BiH i meĊunarodnih obveza BiH za 2016. godinu obavi odmah nakon rasprave u oba čitanja. Dajem prijedlog Kolegija na glasanje. Od ukupno 41 nazočnih – za je 19, protiv 12, suzdržanih 10. Federacija BiH 14 za, 5 protiv, 8 suzdržanih, RS 5 za, 7 protiv, 2 suzdržana. Konstatiram da postoji opća i entitetska većina i usvojili smo prijedlog, znači da obavimo glasanje o Prijedloga zakona odmah nakon rasprave u prvom i drugom čitanju. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Zastupnik Nikola Špirić, rasprava. Izvolite.
... predsjedavajuća, cijenjene kolege i kolegice, uvaženi ministri. Sam način glasanja o ovom budžetu je nestandardan. Ja znama da treba da o ovome odlučuje i Dom naroda i ja sam uvijek pristalica da je bolje da imamo budžet u ovoj godini za narednu godinu, i u tome ne vidim ništa sporno, ali ponekada izuzeci prerastaju u praksu i to nije dobro. Mi smo i prošle godine imali spojeno prvo i drugo čitanje, tad je bilo objašnjenje, i logično je bilo jer je došla nova struktura vlasti, nelogično je bilo da je prethodna odreĊivala budžet i okvir ... smatram prihvatljivim. Mislim da ove godine nije bilo potrebe za tim, mislim da je dobro bilo da se obavila dobra parlamentarna rasprava o budžetu, da je data mogućnost poslanicima da raspravljaju i da u amandmanskoj fazi pokušaju popraviti ono što misle da treba popraviti. No, bez obzira kako se odvijala rasprava ja ću reći moje ... na ovaj budžet i razlog mog ponašanja prilikom glasanja. Naime, ono što želim da kažem jeste da je Prijedlog zakona uraĊen u skladu sa Globalnim okvirom fiskalnog bilansa i politika za period 2016.-2018. Dakle, izvan toga se i nije moglo. I želim da kažem da zapravo shvatam koliko je bilo teško doći do ovog ... budžeta, izbalansirati sve budžetske korisnike, itd., te teškoće sve razumijem. Ali ono što mi, što briše te moje osjećaje kada je budžet u pitanju jeste način na koji se pristupilo, dakle način na koji je stvorena budžetska rezerva u budžetu. Budžetska rezerva od 599.000 za 2016. godinu je rezerva koju svaki solidan kolektiv jači ili srednji u Bosni i Hercegovini ima. Ovo znači da se država odrekla svoje brige za sve nepredviĊene izazove koji se mogu pojaviti u 2016. godini. Govorim o poplavama, o sušama, o bilo kakvim incidentnim situacijama, o potrebama da država bude garant pomoći ukoliko se nešto desi. I to je prvi put od Dejtona na ovamo. Naime, kada se to pogleda u tekućoj rezervi ima ..., meĊutim ako se pogleda tekst Zakona vidljivo je da se iznos 15 tekuće rezerve umanjuje za 360.000 interventne rezerve koje imaju tri člana Predsjedništva. Do sada je to pravo imalo Vijeće ministara, ove godine je to, dakle tekuće godine imalo i Vijeće i članovi Predsjedništva, od naredne godine imaju samo članovi Predsjedništva. Ja sam bio u prilici ... Ne sporim ja potrebu da ljudi imaju tu rezervu, mislim da treba da imaju, mislim da je ona i ovakva malena. Ali mislim generalno na globalnu budžetsku rezervu u godini pred kojom nas očekuju mnogo složeniji izazovi nego što smo ih predvidili. Zapravo budžetska rezerva i služi da pokrije nepredviĊene dogaĊaje. To je jedna od namjena i to je upozorenje koje mene udaljava od podrške ovom budžetu. Druga stva, Savjet ministara je suprotno, dakle ovaj, kad sam maloprije govorio, odgovor na poslaničko pitanje, rekao sam da on u sebi sadrži izvjesne nezakonitosti jer je 0,6 miliona maraka u prošloj godini doneseno za finansiranje plata izvanbudžetskih korisnika, što je nezakonito. To se nastavlja i ove godine, i što, da ne idem po stavkama, recimo dolazi do povećanja Predsjedništva od 0,4 miliona maraka za dodatnih zapošljavanja 7 izvršilaca. Ja postavljam pitanje, uvijek smo imali deklarativno vrijeme, kada sam ja vodio finansije, kada se završavaju te sistematizacije ... koje imaju galopirajući princip zapošljavanja. Ja sam vršio funkciju dugo i kao predsjedavajući i kao ministar, ni jednom nisam sistematizaciju popunio do kraja. I ja ne mislim da te potrebe postoje izuzev političkih trgovina, dozvoli ti meni da zaposlim 2, dozvoli ti meni 2, ovaj 2, onaj 2, imamo 7. Ja mislim da ovaj Parlament mora imati snage da se tome suprotstavi. Naši članovi Predsjedništva ili, ne znam, neki drugi imaju više savjetnika nego što imaju predsjednici zemalja u regionu ili u demokratski razvijenim zemljama. Zatim ministarstvo, Ustavni sud je dobio takoĊe povećanje za 5 izvršilaca, ne znam, Tužilaštvo za 5 izvršilaca, i shodno tome povećanje budžeta. Ja mislim da ne smijemo biti deklarativni prema graĊanima. Zahtjev za ..., ja sam imao taj problem kada sam ja vršio ovu funkciju i znam zapravo kako je to teško, ali ovo su stvari koje naprosto moramo reći javnosti, da pričamo da ćemo štediti, da neće biti zapošljavanja i da je zapošljavanje postalo dio političkog ... i trgovine. Da vidimo šta će se desiti u ovoj godini ako Predsjedništvo ne dobije recimo 7, s tim što su preuzeli 100% rezerve, interventne rezerve. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa možemo li im bar reći ...
Vrijeme.
Ok, završavam, možemo li im bar reći ne može ovako. S obzirom da ne može se amandmanski uticati da se popravi ovaj budžet, ja ovaj budžet za ovu godinu, nažalost moram kazati da neću podržati. Bio on prvo čitanje, pa drugo čitanje, ali sa ovakvim budžetskim rezervama reći graĊanima Bosne i Hercegovine da budu spokojni i da će im država pomoći, ja mislim da u bilo kakvoj muci i nesreći ne trebaju računati na institucije vlasti Bosne i Hercegovine. To im šaljemo kroz ovaj budžet. Hvala vam lijepo.
Ispravka krivog navoda, Aleksandra Pandurević. 16
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Što se tiče opaske uvaženog kolege Špirića na dva čitanja, danas ga želim podsjetiti da se dešavalo da ovdje usvojimo dokument za koji kažemo – usvajamo Budžet koji će nam Predsjedništvo naknadno dostaviti. To je bilo u vrijeme kada je gospodin Špirić sjedio u Savjetu ministara. Što se tiče tekućih rezervi ja želim da pozdravim odluku Savjeta ministara i Predsjedništva, interventnih rezervi, jer nažalost u proteklom periodu smo imali vrlo netransparentan način trošenja tog, pa imamo u Tužilaštvu otvoren predmet o trošenju te rezerve. I znam da je ovo malo, jer imali smo, žao mi je što moram reći, i primjer da je uvaženi kolega Špirić, bar kako su mediji pričali, ovoliko koliko sad ima Savjet ministara podijelio partijskim kolegama, licima koja su se obraćala za pomoć. Mi mislimo da postoje institucije koje to trebaju da rade, a ne da rade ministri. I evo, tog smo se odrekli i ja mislim da to treba pozdraviti.
Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda.
Pa ja takoĊe htio sam da pozdravim smanjenje budžetske rezerve, jer ako će ona biti kolika je bila, a pogotovo ako će se trošiti na način kao što je trošena u prethodnom mandatu onda bolje da je nema uopšte. Ako ništa drugo makar neće, ovaj, neće se ... time baviti kad je ne bude. Što se tiče prijedloga, ne zaključka ali ideje gospodina Špirića oko zapošljavanja, ja moram reći da se ja s njim tu apsolutno slažem i da je šteta što to nismo donijeli 2010. godine. Vjerovatno bi danas u nekim institucijama situacija sa zaposlenim bila sasvim drugačija i iznos sredstava koji bi se koristio za plate bi bio mnogo drugačiji, pa ne bi neki gradići i sela po broju zaposlenih izgledali kao da su Banja Luka. Hvala.
Nikola Špirić, ispravak krivog navoda.
Ma žao mi je što mi ovom svakom problemu u zemlji prilazimo lično. Dakle, nije moja namjera bila da imam lični odnos prema bilo kojem članu Vijeća ministara niti prema Predsjedništvu, ja ukazujem na pojavu koja nije dobra. Sve što je netransparentno bilo u mom mandatu, sve, pa i budžetske rezerve, postoje institucije koje treba da se bave tim, ja im stojim na raspolaganju. Ali ja samo ukazujem da to nije prekinuto, nego je samo izmješteno iz jedne institucije u drugu. I mislim da to nije problem što postoji, ja govorim samo da je problem što budžetska rezerva za 2016. godinu, a ona je zakonska, i piše u zakonu zašto služi, bez obzira što bi neko volio da je ona nula, tamo gdje su idealne ekonomije i ... budžetska rezerva nije ... rezerva. A pogotovo imali smo iskustvo iza sebe, pa je ta država ... Ja kažem ja se bojim da se nešto desi u 2016. godini a budžetsku rezervu od 588.000. Ako moje kolege imaju problem sa Nikolom Špirićem ja ih pozivam da sva saznanja od mog roĊenja pa do danas predaju institucijama Bosne i Hercegovine. I neka se ne sekiraju, ako ne mogu da nosim izazove 17 vremena u kojem sam vršio funkciju ne treba ni da ..., ali ne može biti, ako ima mojih grešaka ne mogu se greške unaprijed pravdati kroz greške koje je tobože, pod navodnicima, činio Nikola Špirić. I pozivam ih da ne budemo lični, budžet nije stvar pojedinca, niti članova Predsjedništva, ni Vijeća ministara, ni Parlamenta, odgovornost za usvajanje budžeta snosi Parlament BiH Hvala vam lijepo.
Rasprava, Jasmin Emrić.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja sam iskreno mislio da od ove prakse usvajanja budžeta nema gore prakse, ali evo kolegica Pandurević navede da ima i gora praksa. Znači uvijek ima gore. Mi smo na Komisiji za budžet i finansije, mogu slobodno reći, pravovremeno ukazivali na to da je potrebno ispoštovati ovaj budžetski kalendar koji imamo, pa da ne ponavljamo ove prakse koje smo imali priliku čuti od ranijih kolega da na ovaj način usvajamo Budžet institucija BiH. MeĊutim, mi se uvijek ponavljamo, činimo iste greške i valjda je to naša sudbina. Ja sam ovaj budžet dobio prije 7 dana. Znači, to je jedan opsežan materijal kao što vidite, evo to je, sve je ovo Budžet institucija BiH. Za tih 7 dana ja trebam da dam neki svoj sud, skroman sud o Budžetu institucija u Bosni i Hercegovini. To je, moramo se složiti s tim, nemoguće, da ja kao poslanik mogu kvalitetno dati svoj doprinos u usvajanju Budžeta institucija BiH. Ali nije mi jasno zašto mi kršimo te procedure, zašto pravovremeno ne počinjemo procese. Ja mislim da ovo što radimo uopće nema potrebe. Zašto? Kad pogledamo, evo u ovom budžetu član 2., to je prva tabela, ukupni prihodi finansiranja i primici na raspolaganju institucijama BiH u 2016. godini 950 miliona. Za 2015. godinu isti iznos 950 miliona, i taj iznos se rasporeĊuje prema 75 institucija u Bosni i Hercegovini. Pa ja ne vidim uopće toliku potrebu nekog prevelikog procesa i nevidim opravdanost da se kasni u usvajanju budžeta i onda se još predlaže ovakav jedan hitni postupak da sve to završimo danas i da mi tu, evo trebamo, na neki način, samo pasivno promatrati i ne uključiti se u ovaj proces. Ja ne želim da o Budžetu za finansiranje institucija u Bosni i Hercegovini pričamo samo o budžetskoj rezervi. Pa to nema svrhe. Ja želim da o Budžetu Bosne i Hercegovine pričamo o razvojnim projektima. Pa, ja sam očekivao od Vijeća ministara da će, u skladu sa ekspozeom i Programom rada, u ovom budžetu predložiti neke konkretne ..., da mi to vidimo, da graĊani Bosne i Hercegovine to vide, da to mogu i osjetiti, na kraju krajeva, u poboljšanju njihovog životnog ambijenta. Ja moram nažalost podsjetiti da ne vidim ovdje konkretne najave koje sam ja očekivao, koje sam i podržao, i podržavam i dalje, da će se strateški sektor poljoprivreda, ruralni razvoj i proizvodnja zdrave hrane u Bosni i Hercegovini jačati, i ovdje je napisano kako će se to jačati, i da ćemo to imati u budžetima. Da ćemo mi poslanici suočiti se s tim prijedlozima, da ćemo vodite rasprave i da ćemo, na kraju krajeva, doći do nekog rješenja koje će ići ka jačanju sektora poljoprivrede, jer to je jedna velika šansa za Bosnu i Hercegovinu. Realnijeg sektora mi u Bosni i Hercegovini nemamo a da možemo popraviti ovu veoma tešku socijalnu i finansijsku situaciju. Vijeće ministara, predsjedavajući Vijeća ministara je naveo da će se povećati materijalno finanansijske podrške domaćoj poljoprivrednoj proizvodnji i ruralnim područjima. I ja to očekujem, ja sam to očekivao i u ovom budžetu. TakoĊe, veoma važna stvar koju je naglasilo Vijeće ministara, da će se uspostaviti Agencija za mala i srednja preduzeća. Pa mala i srednja preduzeća su stub razvoja evropskih 18 zemalja. Od 60 do 80% ukupno zaposlenih u evropskim zemljama su mala i srednja preduzeća. I to je šansa Bosne i Hercegovine, i mi to moramo transparentno vidjeti. Ja to nisam, možda je to negdje u ovom budžetu provučeno, ali ja nisam imao vremena da to iščitam da budem siguran da je to, da nas ovaj prijedlog budžeta vodi ka uspostavljanju boljih uvjeta za mala i srednja preduzeća. To su samo neki okviri o kojima želim reći u ovom ograničenom vremenu, a već je vrijeme isteklo.
Vrijeme.
Evo, što smo mogli. Mogli smo u ovim zahtjevima od ministarstava onda prepoznati koje su to potrebe. Pa konkretno, evo Ministarstvo odbrane tražilo je da se poveća budžet. Ja ne znam zašto su to oni tražili, ali ima u jednom programu, kaže – održavanje objekata infrastrukture i snabdijevanje Oružanih snaga. A Oružane snage danas nemaju struju, nemaju registrirana vozila, nemaju brašno. I to su problemi ove države, a ja ne vidim u ovom budžetu da ćemo mi njih riješiti. Hvala.
Saša Magazinović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Pozdravljam vas sve. Mi se nalazimo na kraju godine i, evo u Republici Srpskoj koalicija, koju predvodi SNSD, je usvojila budžet, u Federaciji koalicija okupljena oko HDZ-a je takoĊe usvojila budžet i danas trebamo dobiti budžet institucija Bosne i Hercegovine. Pripremajući se za ovu sjednicu imao sam nekoliko pristupa, hitio sam uzeti ekspoze predsjedavajućeg Vijeća ministara pa porediti to sa onim što ... obećanu politiku sa onim što je u budžetu, pa sam odustao od toga iz više razloga. Jedan je zato što to nema baš puno sličnosti, a drugo je što je red da čovjeka popustim jednu sjednicu. A onda sam uzeo drugi materijal za pripremu, a to su tzv. sabrana djela diskusija poslanika, ministara i stranačkih čelnika SDA po pitanju budžeta od 950 miliona. Inače trenutno u sali fali dosta poslanika SDA, što nije bio ranije slučaj kad smo govorili o budžetu od 950 miliona. Tada su ljudi govorili da je taj budžet od 950 miliona atak na državu i njen euroatlanski put, jer dobijamo budžet kojim se želi ugasiti Bosna i Hercegovina, da će tim budžetom od 950 miliona biti dovedeno u pitanje rad državnih institucija, da je to loša poruka za one koji se žele boriti protiv korupcije i kriminala, da iza ovih odluka stoji neki tajni politički dogovor. Jedan od stranačkih čelnika je tada rekao da budžet od 950 miliona stavlja Bosnu i Hercegovinu u invalidska kolica, da će biti otežan evropski put, da je nedostatno za funkcionisanje institucija, da je nedovoljno sredstava Ministarstvu odbrane i Direkciji za evropske integracije, imajući u vidu šta nas čeka. Danas kad imamo aktiviran Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju danas izgleda to dovoljno. Da je sramotno da nema Srebrenice unutar budžeta i da se o tome skoro više i ne govori, da je ovo politika zaustavljanja prosperiteta Bosne i Hercegovine, da su oni za jačanje državnih institucija svi oni koji usvajaju budžet od 950 protiv, da nema sredstava za povratak. Da je budžet od 950 miliona kreiran nacionalnim, ekonomskim i ostalim interesima Republike Srpske na štetu države, da ... ima isključivi cilj takav budžet da degradira državne institucije, paralizira njihov rad, a da istovremeno rastu budžeti entiteta. Tada su uvežene kolege iz SDA, ja namjerno ne govorim o imenima iz razloga 19 što jedan broj njih koji su ovo govorili izuzetno poštujem i ne želim da ih spominjem, a radi ovih drugih bih rado spomenuo, ali evo svi su u istom košu, kritikovano je zašto se Zakon o fiskalnom vijeću ne konzumira u cijelosti i da se shodno članu 11. redifiniše fiskalni okvir i povećaju ta sredstva. Šta su sve govorili o SBB-u, to pljuvanje po SDP-u je tad bilo uredu jer je to bio jedan, odnos, po meni, nekorektan, ali u redu, ali šta su o SBB-u govorili, evo da ne čitam sad, skratila je predsjedavajuća, to je strašno. Joj ima ovdje, znate li vi koliko toga ima, to je nevjerovatno. Da iskoristim ovo još malo vremena samo što je ostalo da kažem da su, evo SDP i SBB ovdje smo zajedno, ali ... kritika, da smo svojim amandmanima kojim smo vratili budžet na 950 miliona neprijatelji države, da smo ucijenjeni od strane HDZ-a bili tad, danas valjda to više nije tako. I onda su došli amandmani. Pa je SDA predlagao povećanje sredstava za Ministarstvo odbrane, Za ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice. Kazali su nam da smo mi protiv povratka. To što danas vojnici kada idu na posao sami kupuju hljeb jer nema hljeba kupljenog to nije više problem. Tih amandmana danas nema od strane SDA. Direkcija za evropske integracije valjda u meĊuvremenu se sama opremila, ne znam ni ja kako, pa nema potrebe ni za tim sredstvima, Kancelarija za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, itd., itd. Predsjedavajuća evo uklapam se, samo još jedna rečenica, u stvari ne treba rečenica ja sam ... Hvala.
Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Dakle, ja sam ustao da se zahvalim gospodinu Saši Magazinoviću zato što svih ovih dana, ne znam zašto, ali vjerojatno je to njegov takav dojam, izraz je velikih pohvala za rad HDZ-a, izražava u svojim natupima i danas. Ja mu se zahvaljujem i samo mu poručujem da se to tako radi a ne kao kada je SDP u vlasti pa nas osam godina unatrag vrati. Daće Bog da ... više biti u poziciji. Hvala lijepo.
Ispravak krivog navoda, Saša Magazinović.
Pa, nije prvi put da kolega Nikola ne razumije neke stvari. Ja to njemu stvarno svaki put oprostim i zaista ga uvažavam kao kolegu. Dakle, ja nisam čestitao HDZ-u, čestitao sam vašem lideru, gospodinu čoviću koji je zaista u političkom smislu uspio se postaviti kao centralna figura koja ispostavlja fakture a svi drugi to isporučuju. Dakle, čovjek ono što poželi, nema veze to s Novom godinom, to je inače tako, što čovjek poželi SDA i ostali partneri isporučuju. I ja sam njemu zaista na tome čestitao, to je političko umjeće, umjeće. To nije bilo moguće od 2010. do 2014. i čovjek je jednostavno, ono što je tada htio nije mogao dobiti, sada dobija, i ja mu na tome čestitam. A ovo da je koalicija u Federaciji okupljena oko HDZ-a to je činjenica jednostavno. Ali nije ovo tema Budžeta, možemo mi to na nekoj drugoj tačci malo ...
Zahvaljujem. 20 Molim zastupnike da se ponašaju sukladno Kodeksu. Da li neko razumije ili ne to je jedna druga stvar, ali svako ima pravo na svoj politički stav. Ispravak krivog navoda, Šefik Džaferović.
GospoĊo predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja bih prije svega nas sve pozvao da se ozbiljno odnosimo spram dokumenta kojeg imamo danas pred sobom ovdje o kojem raspravljamo i da pokušamo dati doprinos, konstruktivan doprinos da dobijemo što je moguće bolji dokument. U ime SDA ja odbacujem naravno sve ove žaoke koje su odaslane od uvaženog kolege Magazinovića. SDA je politička stranka koja poštuje Bosnu i Hercegovinu, poštuje njen multietnički karakter i SDA će uvijek biti politička stranka koja će na ovim principima se zalagati i izgraĊivati Bosnu i Hercegovinu. Vrlo je tužno kada čujemo pokušaje da se SDA optužuje da nekome nešto daje što nekome ne pripada. U Bosni i Hercegovini treba da imaju svi ono što im po Ustavu pripada i mi nećemo biti brana tome i nećemo dozvoliti da bilo ko u Bosni i Hercegovini ima ono što mu ne pripada i nećemo dozvoliti nikada nikakve dodatne etničke i teritorijalne podjele Bosne i Hercegovine. I ja sam ustao sad za ovu govornicu da nakon nekoliko opetovanih tvrdnji iznesenih od strane gospodina Magazinovića ili ljudi iz SDP-a ukažem na ovu stvar. Toliko, hvala vam.
Saša Magazinović, ispravka krivog navoda.
Sa predumišljajem, dakle planski nisam spominjao imena ljudi koji su govorili ovo što sam ja citirao. Dakle, sve ono što sam ja govorio nisu moje riječi, nego riječi ljudi iz SDA, prije dvije godine. I tada je 950 miliona značilo da je Bosna i Hercegovina u invalidskim kolicima, po njihovim riječima, da se želi ugasiti Bosna i Hercegovina, da je to atak na državu, na evropski put, na NATO put. I ne može biti ozbiljniji pristup od toga nego vidjeti koliko sa istim sredstvima od 950 miliona Bosna i Hercegovina je za dvije godine izašla iz invalidskih kolica. I ne može biti ozbiljnija diskusija, kolega Džaferoviću, od ovoga. Imam ja ovoga puno. Ja ću početi ovo koristiti i na drugim tačkama dnevnog reda. I ja smatram da to jeste ozbiljan pristup ovom pitanju i da jeste ozbiljan odnos spram pitanju Budžeta. Da ono što je vrijedilo prije dvije godine logično bi bilo da vrijedi i danas za vas. MeĊutim, sve ono što je tada bio politički stav danas više nije. Što, zbog čega, zbog koga? Evo ja ću vas poslušati pa neću ulaziti u tu, tada je rečeno da SDA neće nikada podržati Budžet od 950 miliona jer smatra da su sredstva koja entiteti izdvajaju za državni nivo manja nego što bi trebalo, daleko manja, i da će to sasvim sigurno ugroziti funkcionisanje državnih institucija. Ja to govorim u trenutku kada ćete vi i vaše kolege podržati tih istih 950 miliona koja su bila sredstva nedovoljna za opstanak Bosne i Hercegovine, a danas je valjda dovoljno čak i za evropski put.
Zamjenik Šefik Džaferović, ispravka krivog navoda.
Gospodine Magazinoviću, najlakše je izvući stvari iz konteksta i onda ih posmatrati u onom kontekstu u kojem govornik želi da ih posmatra. Ali to nije uredu, i ja moram da ustanem i 21 da kažem da to nije uredu. Vi ste napravili grešku one godine kada ste dozvolili i dali saglasnost da fiskalni okvir spadne na ovaj nivo. I to se može popraviti samo ako imamo saglasnost svih. Ali i tada, kada se je pravila ta greška, trebala je saglasnost onih koji su bili u vlasti. I u tome je problem. Mi danas, dakle, živimo u zadatim veličinama koje ste nam vi trasirali i odredili, ako već hoćemo da govorimo o tome. Prema tome, ovdje nema izbora kada je u pitanju fiskalni okvir, jer je tada napravljena greška na koju smo mi u tom momentu ukazivali. Toliko, hvala vam.
Ispravak krivog navoda, Senad Šepić.
Pa, možda više neka reakcija. Dakle, jednim dijelom je kolega Džaferović odgovorio. Ali ja bih, da se ne bi rasprava nadalje otvorila možda u ovakvom nekom kontekstu, ja bih zamolio, ovdje imamo predsjedavajućeg, imamo ministra finansija, tada je čovjek bio predsjedavajući Vijeća ministara, dakle da nam oni dostave informaciju o načinu i o principima usklaĊivanja ovoga ovakvog globalnog fiskalnog okvira. Ovo je 2016.-2018., evidentno je da unutar ovoga Budžeta imamo malo sada drugačije preraspodjele. I ono što će mene, na neki način, opredijeliti kako da se odnosim spram podrške ovoga Budžeta jeste koliko ćemo mi na ovakav način biti u stanju da se sada postavimo kada je u pitanju naš evropski put i pozicija ispunjavanja uvjeta iz reformske agende. Dakle, koliko, s obzirom da smo sada otvorili taj proces, prije je potpuno bio blokiran, pa mogu razumjeti da su neke stvari bile na onom nivou od 950 miliona, koliko ćemo sada biti u stanju da tako odgovorimo, jer je na kraju krajeva i ovaj fiskalni okvir ovako postavljen. Očito da Vijeće ministara s te strane ima tu vrstu odgovora, ima svoje razloge zašto je to tako ustanovilo. Tako da ne bi se dalje ova rasprava širila, mogu razumjeti diskusije i s jedne i s druge strane, bilo bi dobro da čujemo od ljudi iz Vijeća ministara, pa da onda nastavimo dalje ovu diskusiju.
Ispravak krivog navoda, Denis Bećirović.
Dakle, ovo što je uvaženi kolega iz Kluba SDP-a Saša Magazinović govorio nisu bile nikakve proizvoljne konstatacije, već gole činjenice i fakti. Dakle, ni jedna jedina rečenica nije izmišljena, već je riječ o izjavama koje su bile u ovoj sali prije godinu dvije. Nije to tako daleko. On je na jedan maestralan način pokazao kako to izgleda u ovoj zemlji i u ovom Parlamentu nešto što ja zovem politikom kratkog pamćenja, pa možete govoriti i iznositi razne teze, a onda za dvije godine napraviti ... za 180 stepeni i potpuno drugačije nešto tvrditi. Te stvari treba jasno prezentirati, to se mora znati i to je direktno vezano za ovu temu. A kada već govorimo o tome šta je zadato ili nije, dovoljno je i po tim diskusijama ali i uvidom u zakone pogledati član 11., čini mi se, Zakona o Fiskalnom vijeću, pa uočiti da imate priliku ako hoćete i da revidirate odreĊene stvari, ali naravno niste to učinili.
Rasprava, Milica Marković. Evo, imamo ministra koji bi se htio obratiti, ali evo nekakav prijedlog je naš bio nakon svih rasprava. Da li će nešto pomoći raspravi ukoliko, evo ja se 22 ispričavam, možemo dati riječ ministru financija pa da vidimo hoće li to pomoći, a nadam se da hoće, raspravi. Izvolite ministre.
... predsjedateljice, članovi Kolegija, uvaženi zastupnici i kolege ministri. Hvala na prilici da se obratim i da dam otprilike kratak presjek načina izrade ovoga Proračuna i ono što su bile juče glavna pitanja na Povjerenstvu, možda ću olakšati i dati prava usmjerenja i rasteretiti ovaj časni Dom rasprava koje ponekad i nemaju osnova za to. Evo ja ću ukratko reći. Znači Vijeće ministara je na 33. sjednici, koja je održana 03.12.2015. godine, to je bila 3. sjednica na kojoj je vršena rasprava o proračunu, i mi smo tad usvojili Nacrt proračuna. Okvir Proračuna je ograničen i na nivou je proračuna iz 2015. godine, te smo prilikom izrade samog proračuna imali jedan restriktivan pristup kako pri odreĊivanju gornje granice rashoda, tako i prilikom razmatranja odobrenja svih proračunskih zahtjeva. Predsjedništvo BiH je na sjednici 17.12. utvrdilo Nacrt koji je uputilo ovamo, u Parlament, a jučer su dvije tehničke ispravke, jedna je bila na intervenicju gospodina Bećirovića, jedna, ovaj, tehnička greška i prilog su ovog materijala koji razmatrate. Ovo što je možda najvažnije treba reći da je ovaj Nacrt usklaĊen sa Zakonom o financiranju institucija BiH. On predstavlja i dio globalnog okvira fiskalne bilance i politike Bosne i Hervegovine za periodu 2016.-2018. i dokument Okvirnog proračuna za isto razdoblje. Znamo da globalni fiskalni okvir donosi Fiskalno vijeće suglasno Zakonu o Fiskalnom vijeću i on je utvrdio ove granice proračuna. Istina, tamo stoji isto tako u Odluci da, ukoliko budu rasli prihodi od neizravnih poreza, da se gornja granica može korigirati i to je u nadležnosti Fiskalnog vijeća. Prva godina, znači, DOP-a koji je usvojen još u šestom mjesecu ove godine, postavljen na web sajt Ministarstva financija i tada postao dostupan svima, ujedno je preliminarni način proračuna za 2016. godinu. Kod same izrade proračuna zahtjevi institucija, koji su proračunski korisnici, otprilike premašili iznos za 139 miliona u odnosu na planirani, na gornju granicu proračuna. Mi smo imali jedan izrazito restriktivan pristup prilikom odobravanja sredstava, posebno što se to tiče novo zapošljavanje, i to ću reći egzaktne podatke na koje se institucije to odnosi, pa ćete vidjeti da je to za sve institucije, po našem i ocjeni Predsjedništva jednostavno opravdano. Moram reći da su sve podloge za izradu proračuna temeljene na donesenim odlukama Vijeća ministara, kojima se reguliraju, izmeĊu ostalog, i plaće i sve naknade, sva prava iz radnog odnosa, a isto tako predstavljaju podzakonske akte, Zakon o plaćama i naknadama u institucijama BiH, to sam na upit gospodina Sokolovića detaljno obrazlagao juče na Povjerenstvu. Znači, najveći zahtjev za povećanje je bilo od strane Ministarstva obrane i Ministarstva za ljudska prava, vezano za provedbu Aneksa VII. I ja moram reći da smo tokom ove godine, zahvaljujući aktivnosti svih a i ministarstva, posebno Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, osigurali velike iznose grantova i kreditnih sredstava i svjedoci ste, i kroz javnost, da radimo na implementaciji pomoći toj povratničkoj populaciji. Od značajnih povećanja, ja ću samo taksativno neke navesti, to je znači Ministarstvo obrane, povećanje za 4,8 miliona, odnosi se na obveze koje su predviĊene Zakonom o Oružanim snagama i veliki iznos tu ide za jubilarne nagrade koji su zakonska, propisana zakonska obveza. Povećanje se odnosi na Ustavni sud od 160 tisuća, Tužiteljstvo 500 tisuća. To su sredstva kojima se financira i uposlenici koji su bili do sada plaćani iz grant sredstava. Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa za 200 tisuća u suradnji sa gospodarskim komorama, znači grantovi za sajamske manifestacije, prvenstveno 23 koje se održavaju vani. Ured za veterinarstvo 0,4 miliona, to su ... za ušne markice za goveda i sredstva za izradu projekata koji će se odnositi na popis goveda, i to je jedna od evropskih obveza. Ministarstvo vanjskih poslova 0,7 miliona i 700 tisuća, Ministarstvo komunikacija i trezora 1,2 miliona, većinom se odnosi na informatizaciju i sve ono što treba u narednom periodu. Uprava za neizravno oporezivanje 6,4 miliona, i odnosi se na održavanje objekata na graničnim prijelazima i dio obuke za troškove i upošljavanje novih ljudi, budući da trenutno u Upravi oko 200 ljudi radi po Ugovoru o djelu. I ... samo da iskoristim priliku jer nisam imao, mi smo imali sastanak vezan sa menadžmentom Uprave, čitav Kolegij, i ovo što smo razgovarali o prelazima, to smo dogovorili čak i neke odluke donijeli, ali evo da ne zamaram ovaj tijek. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice 150 tisuća za izradu Strategije za borbu protiv siromaštva, Ministarstvo civilnih poslova 1,9 miliona, od toga uvećanje za grantove po pet osnova koji su predmet javnog natječaja 1,8 miliona. Ministarstvo pravde 4 miliona maraka, budući da treba do kraja godine staviti u funkciju državni zatvor, i tu će se riješiti i smještaj, kroz to i smještaj Tužiteljstva BiH, a ukupno će u zatvoru biti zaposleno oko 200 ljudi. Granična policija 2,1 milion, to se najveći dio odnosi na prijem u stalni radni odnos 120 kadeta koji su prošli obuku, i nabavku uniformi za njih, oni sada prelaze u stalni radni odnos. CIK 3,9 miliona za izbore lokalne, Ured za razmatranje žalbi 600 tisuća zbog osnivanja filijala u Mostaru i Banja Luci i za novouposlene u ... institucije. Direkcija za koordinaciju policijskih tijela 300 tisuća, Agencija za borbu protiv korupcije 100 tisuća, Vijeće za državnu pomoć 100 tisuća, IDDEEA-i za milion, za usluge prevoĊenja i onoga što treba. Kod ostalih korisnika povećanja su manja i odnose se uglavnom na povećanje, manja su povećanja. UtvrĊena je stavka izmirenih obveza prema UNDP od 1,4 miliona jer je postignut dogovor i sporazum, budući da obveze prema UNDP-u od '95. uopće nisu plaćene. Ovo je nosilo veliki finansijski rizik. Dobili smo, napravili smo kvalitetan Sporazum i počinjemo vraćati dio duga, a istovremeno smo osloboĊeni kontribucije do 2025. godine. Isto tako ovdje je izvršena rezervacija sredstava, budući da je Predsjedništvo BiH potvrdilo pokroviteljstvo za održavanje ... I tu smo osigurali, znači 400 tisuća na stavci rezerviranja i u naredne tri godine po 500 tisuća. ... prostor se stvorio na način da su smanjena sredstva rashoda, prvenstveno u IDDEEA-i skoro 10,7 miliona zbog završetka masovne zamjene osobnih dokumenata i prebacivanjem odreĊenih stavki i kapitalnih ulaganja u višegodišnja kapitalna ulaganja. Ukupno promatrano, suma sumarum, kod proračunskih korisnika u odnosu na 2015. povećanje rashoda iznosi 32,4 miliona maraka, smanjenje 18,5 miliona maraka. Tako da stvarna ova razlika iznosi 13,9 miliona. Sastavni dio proračuna je i servis vanjskog duga Bosne i Hercegovine, on iznosi 770 miliona. On je veći za 157 miliona ili za 26% u odnosu na Proračun za 2015. godinu. Od toga iznosa 497 miliona su obveze Federacije, obveze Republike Srpske su 264 i 4.700.000 su obveze Brčko Distrikta. Što se tiče samog zapošljavanja, bilo velih tu pitanja. Znači ukupno je predviĊeno povećanje broja zaposlenih za 365. Od toga Ministarstvo pravde 200 zaposlenih za državni zavod, Državna agencija za istrage i zaštitu 37 policijska službenika zbog obuke kadeta i prelazak u status policijskih službenika, Granična policija, to sam već rekao, 100, Sud BiH 9, vezano je za zapošljavanje ljudi koji će raditi predmete vezane za sve oblike terorizma. Sva nova zapošljavanja iznad ovog broja propisana su člankom 14. Zakona o Proračunu i meĊunarodnim obvezama na način da isto odobrava Vijeće ministara i nijedno zapošljavanje novo ne može biti bez obrazloženja i poltičkog uporišta i odluke Vijeća ministara. I još jednom ponavljam, i rekao sam kako smo radili protokolarno izradu Proračuna, isto tako ovdje su uvažene, vezano za ove troškove koji su često bili predmet rasprave, uvažili smo sve odredbe i efekte koji su došli donešenim pravilnicima o nabavi službenim vozilima, 24 specijaliziranim vozilima, troškovi fiksnih telefona, održavanje vozila i ostalo, i korištenju reprezentacije gdje ćete vidjeti po izvršenju Proračuna za ovu godinu da su napravljene velike uštede. Bilo je isto tako puno pitanja vezano zašto nije prihod veći Centralne banke. Centralna banka donosi odluku sukladno Zakonu o Centralnoj banci i njom je propisano da se 60% dobiti uplaćuje u Proračun institucija BiH, što je uzeto na osnovu njihovog dokumenta i uvršteno u proračun. Bilo je pitanje o restruktuiranju, to moram reći da restruktuiranje proračuna se vrši temeljem članka 16. Zakona o financiranju institucija i ... izmjene ekonomskih kategorija iskazuju se u dokumentima, Izvješćem o izvršenju Proračuna, koje Vijeće ministara dostavlja kvartalno, polugodišnje i godišnje, a Predsjedništvu i Parlamentarnoj skupštini polugodišnje i godišnje i osigurana je javnost i transparentnost svih promjena i preinaka koje su vezane za proračun. Bilo je isto tako pitanje zašto nije povećan proračun na povjerenstvima, Centar npr. za uklanjanje mina i Agencija za antikorupciju i koordinacijske borbe protiv korupcije. Ne možemo mi uvećavati proračun kada neko ne traži uvećanje. Znači konkretno za ove dvije institucije u cjelosti je ispunjen Proračun i dato je ono što je traženo tako da ono što se ne traži nismo smatrali ni da treba uvrstiti. Što se tiče tekućih grantova u okviru proračunskih korisnika, to ima pravni temelj koji je sadržan u zakonima, odlukama Vijeća ministra, Predsjedništva, kao i meĊunarodnim sporazumima vezano za kontribucije. Kada, što se tiče tekuće pričuve želim naglasiti da je raspodjela iste regulirana članom 17. Zakona o financiranju institucija i da se shodno zaključku Pralmentarne skupštine dostavlja redovno Izvješće o realizaciji iste Vijeću ministara i Parlamentarnoj skupštini, u cilju uvida u transparentnost trošenja ovih sredstava. Još jedno pitanje je bilo – zašto su umanjeni direktni transferi i izdvojena sredstva za povlačenje IPA fondova. To je rezultat novog pristupa koji ima Evropska komisija ... je u pitanju ovaj instrument, na ime u okviru IPA-e 1, koji je važio do 2013., je bilo neophodno da zemlja korisnik sredstava iz svog Proračuna osigura odreĊeni iznos sredstava na ime sufinansiranja projekata, što je zavisilo od vrste projekta, pa su ta naša učešća bila od 5 do 25%. U okviru IPA- e 2 koji je važio u 2014. prema do sada odobrenim programskim dokumentima sufinansiranje je samo potrebno osigurati za plaćanje ulaznih karata za programe zajednice u kojima participira Bosna i Hercegovina, npr. Horizon 2020., Erasmus, Kreativna Evropa, Kozme, Evropa za graĊane, što predstavlja značajno manji iznos u odnosu na prethodni period. U Proračunu za 2016. kao i u narednim periodima na ovoj poziciji biće planirana sredstva potrebna za plaćanje svih ulaznih karata za programe zajednice, preostala sredstva potrebna za finansiranje projekata iz IPA-e 1 čija je implementacija u tijeku. Evo, ja sam dao samo tehničke neke stvari, pojašnjenje i nadam se otklonio i neke nejasnoće vezano za ovo. Hvala.
Hvala ministru na obrazloženjima Prijedloga proračuna i meĊunarodnih obveza institucija BiH za 2016. Sada prelazimo na rasprave. Riječ ima zastupnica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. 25 Prije nego što počnem diskusiju u vezi sa Prijedlogom budžeta imam potrebu da kažem da nije uredu sa vaše strane kao Kolegijuma što ste evo predstavniku Vijeća ministara dozvolili da govori skoro 15 minuta o podacima koje mi imamo u materijalu ispred sebe, znači da nam iščita neke stavke koje smo već pročitali, a poslanike ste ograničili na 5 minuta koji treba danas da glasaju i da se izjasne o ovom dokumentu. Ali možda vi mislite da diskusija poslanika danas i nije toliko bitna. Da preĊem na Prijedlog budžeta koji je danas pred nama. Prije svega hoću da kažem da jedino što je dobro u vezi sa predloženim materijalom jeste što ćemo imati vjerovatno usvojen Prijedlog budžeta za narednu godinu prije 01.01.2016. godine. I još jedna važna odrednica za ovaj Predlog budžeta jeste da je on ipak u okviru 950 miliona kad je riječ o budžetskim korisnicima, što je osnova i okvir budžeta koji je bio i u nekom prethodnom periodu, koliko mi znamo u ovom sazivu to je od 2011. kada je Fiskalno vijeće utvrdilo taj okvir, evo vidim da se i danas, odnosno po ovom planu za period 2016.-2018. i dalje pridržava tog okvira. To je jedino što se može izdvojiti kao odrednica, da kažemo da je bitno u pozitivnom smislu za Prijedlog budžeta. Sve ostalo mislim da je vrlo diskutabilno i da je vrlo problematično u predloženim stavkama. Bilo je za očekivati da se u ukupnom ekonomsko-socijalnom i finansijskom ambijentu u kome se danas nalazi Bosna i Hercegovina skupštinska većina koja stoji iza ovog dokumenta, dakle odnosi racionalno, da se odnosi krajnje ekonomično i rentabilno što mislim da nije slučaj u ovom Prijedlogu. Tačno je da je budžet u okviru u kojem je imao i u prethodnom periodu, ali sve drugo je drugačije nego što je bilo u nekom prethodnom periodu, čak i drastičnije kako ovdje vidimo po stavkama. Maločas smo čuli od resornog ministra da je za jednu primjedbu koja se najčešće čula u diskusijama dosadašnjih govornika, to je novo zapošljavanje na teret budžeta i budžetskih institucija koje su budžetski korisnici, da se u tom pogledu Vijeće ministara odnosilo krajnje restriktivno. Mislim da ste potpuno, da niste u pravu poštovani ministre, jer stavke i cifre koje ste nam ovdje dali govore suprotno i drugačije. Možda ste Vi imali namjeru ali to ovdje što ste nam prikazali u materijalu ne stoji tako, što govori da je odnos ove skupštinske većine i onih koji su krojili ovaj Prijedlog budžeta zapravo bio rastrošnički odnos prema budžetskim sredstvima i sredstvima koja će dobijati budžetski korisnici, i da je glavni i osnovni, glavna i osnovna orjentacija u postavljanju okvira budžetskih korisnika u sredstvima bio novo zapošljavanje. Mi smo u ovom Parlamentu imali prije neke dvije, tri godine zaključak kada je bilo riječi o budžetu za neku od godina u tom periodu o kojem smo raspravljali, da se obustavljaju nova primanja i zapošljavanja u budžetskim institucijama na teret Budžeta BiH u periodu dok se Bosna i Hercegovina nalazi u fazi ekonomske krize i dok se ekonomski ne oporavi. Mi vidimo danas da se u svakom narednom budžetu te stavke povećavaju, a da je to tako ja ću to poslije ilustrovati od stavke do stavke, i maloprije smo čuli objašnjenje da je ministar rekao, eto nova zapošljavanja se moraju dogoditi zato što su budžetske institucije u nekom perthodnom periodu ili finansirale ljude iz grantova ili su ih finansirali po ugovoru o djelu, a sad u sredstvima Budžeta 2016. to se navodno mora legalizovati kroz primanje u stalni radni odnos. Ja postavljam pitanje – od koga su oni dobili saglasnost kao budžetski korisnici da prime i nekoga po ugovoru o djelu? A još gore od toga jeste, kako Vijeće ministara sad u ovom trenutku prihvata i legalizuje da onaj ko je primljen po ugovoru o djelu ili ko je finansiran iz granta sad bude primljen u stalni radni odnos u budžetsku instituciju? Ovdje imate stavke i cifre koje govore da sve i jedno ministarstvo u Vijeću ministara je povećalo, i to drastično povećalo sredstva na stavkama za bruto plate i za naknade putnih troškova i ostalih nadoknada zaposlenima. Jedino je od ovih, da kažem, većih budžetskih korisnika Parlamentarnoj skupštini smanjena je ta stavka za milion maraka. I ovo što sam sad 26 pomenula Parlamentarnu skupštinu ne činim to iz razloga zato što mi je žao što su ta sredstva smanjena, neka su, ako treba da se štedi u ovoj zemlji onda treba svi da štedimo, ali ovo govorim zbog Centra civilnih inicijativa i drugih nevladinih organizacija koji 80% svojih izvještaja fokusiraju na poslanike i na Parlamentarnu skupštinu BiH kako su naše plate velike, kako mi ništa ne radimo, kako smo rastrošni i kako putujemo, a evo ovaj dokument govori da se od Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine, Parlamentarnoj skupštini se smanjuju sredstva, a Vijeće ministara i ministarstva povećavaju. MeĊutim, naravno u praktičnom životu imate da ljudi očekuju odreĊene usluge, beneficije od nekih, i naravno onda se tu sklanjaju da komentarišu nečije druge plate i primanja, ali pošto poslanici nisu u mogućnosti i nisu ni u potrebi da nekome nude bilo kakve usluge ili beneficije onda smo naravno na uradu pojedinih koji to komentarišu i iznose javno takve stavove kakve iznose. Da nije toga bilo, naravno, ne bih pomenula ovu stavku. Što se tiče ostalih, moram da kažem
Vrijeme.
da je ovdje izuzetno simptomatično, a ovo govorim zbog SDS-a i zbog Saveza za promjene, da su i u ovom budžetu dozvolili da se sredstva za Sud, Tužilaštvo BiH i Ustavni sud BiH povećavaju i to takoĊe na ime stavki za bruto plate i nadoknade. Ovdje je vrlo problematično da se Ustavnom sudu BiH povećavaju sredstva za 164 hiljade nekoliko sedmica nakon toga što je Ustavni sud donio vrlo problematičnu odluku protiv Republike Srpske. I ja sad postavljam pitanje vama iz SDS-a – da li je ovo nagrada za Ustavni sud što ste ih nagradili za takvu odluku koju su donijeli protiv Republike Srpske? Po mom mišljenju jeste, i vi to radite zajedno sa SDA koji ima velike razloge da nagradi Ustavni sud za takve odluke koje donose. Da ne govorim sad, pošto je vrijeme limitirano, o drugim agencijama i institucijama budžetskim kojima su sredstva povećana, a da pri tom znamo da ništa nisu uradili, nisu opravdali ni ono što su dobili u 2015. Takav eklatantan primjer je Agencija za statistiku kojoj su i ove godine 30 hiljada povećana sredstva za plata, a 20 hiljada za putne troškove. Dakle, sve na ime ličnih primanja, a evo vidimo da ta Agencija nije u stanju da nakon 2013. za dvije godine uopšte završi posao od popisa koji je dobila prvi put da uradi u istoriji od kako postoji. Ni to nije uradila, a sredstva joj se povećavaju. Da ne govorimo o nekim drugima čije izvještaje nikad nismo ni čuli, ja sam 9 godina u ovom Parlamentu nikad nisam čula izvještaj ili konkretne rezultate rada nekih agencija i institucija, a njima se i danas povećavaju sredstva. Mislim da je vrlo problematično i da ova skupštinska većina, predvoĊena odreĊenim velikim partijama kao što je SDS iz Republike Srpske i SDA, vodi u vrlo, vrlo problematično ekonomsko stanje i socijalno stanje svih graĊana Bosne i Hercegovine, ali to što radite radite. Vi ste nekad prigovarali SNSD-u kada je bilo riječi o Sudu i Tužilaštvu BiH, pa kaže zašto da glasamo protiv njih kad im se sredstva povećavaju. Evo, sad vi to radite, a prošle godine su vam bila puna usta priče kako SNSD ruši Sud i Tužilaštvo BiH, a pri tome za naše vlasti su im se povećavala sredstva. Pa zašto to gospodo niste sad promjenili i preduprijedili kad ste toliko pričali. Niste pričali iskreno i pričate priču radi priče. A sve drugo vi iz Republike Srpske radite protiv Republike ... 27
Rasprava, Dušanka Majkić.
Hvala. Poštovana predsjedavajuća, poštovane koleginice i kolege. Kada se u jednoj zemlji vodi rasprava na temu budžeta onda su prisutni svi ministri, svi poslanici su veoma željni da kažu svoj stav i mišljenje o tome i vjerovatno smo mi jedinstveni po tome što kao zemlja, i to govori u prilog i u kakvoj zemlji se nalazimo, da je to posljednje što je, što nas zanima i da čekamo, jedva čekamo da tu stavku skinemo s vrata, da usvojimo budžet onako kako ... naumili i da se završi s tom pričom. Krajnja nedosljednost je po tome da o jednom budžetu koji Parlament vidi sada i još jednom kad je sve gotovo, to je kad doĊe Izvještaj o izvršenju budžeta. Ne postoji ni jedna zemlja koja može da se, da kaže da ne donosi odluke o svakom trošku koji se napravi unutar izvršne vlasti a da Parlament to ne zna, ne postoji. Dakle, dragi moji koleginice i kolege mi nedostojno vršimo posao naš za koji smo izabrani. Ovo nije priča koja je vezana za ovaj politički trenutak, to je moja priča svaki put kad je priča o budžetu. Dakle, odnos prema stvarima se mora promjeniti. Oni koji navjiše kažu da brinu o Bosni i Hercegovini, ne brinete na način na koji je ovako branite. Dakle, pričati o budžetu tako da spustite, ovaj, toliki zakon i ostavite toliko kratku mogućnost poslanicima da prouče ovoliki zakon i na kraju to svedete na 5 minuta, a ostavite zabludu Komisiji za finansije i budžet da to se raspravlja u dva čitanja, jer je osnovni zakonodavni postupak i predviĊen za razmatranje budžeta, je krajnje neumjesno. Dakle, ne znam šta vi mislite i vjerovatno ovo što govorimo mi nije ni važno vam, ali važno je javnosti. Druga stvar koju želim da kažem je, nije Budžet BiH 950 miliona, nije. To je cifra koja je u opticaju i u toj cifri pored uglavnom sredstava iz, sa Jedinstvenog računa od 750 miliona stalno se pojavljuje ona fantomska cifra koja se zove preneseni višak sredstava iz prethodnih godina. Dakle, mi nemamo pravo na rebalans budžeta, jer Bosna i Hercegovina, institucije Bosne i Hercegovine trebaju da imaju onoliko sredstava koliko trebaju za finansiranje institucija. Ali uvijek imamo neku kesu sa strane, to je ta kesa u kojoj stoje sredstva za ne daj Bože, i odatle se finansiraju ono što Parlament, nad čim Parlament nema nikakvu kontrolu. Dakle, sa tim, sa tom cifrom i još nekim malim iznosima dolazimo do 950 miliona. Ali onda dolaze sredstva koja nisu obuhvaćena predloženim okvirom, a tu je uključen iznos dodjeljen budžetskim korisnicima od 121 do 122 miliona. Pa logično, imamo povećanje budžeta svim ministarstvima, dakle nismo preskočili ni jedno ministarstvo da kažemo, evo nećemo ove godine da sva ministarstva imaju povećanje. Je li bilo potrebno da sva ministarstva imaju? Ministar finansija kaže – nismo ni trebali dati za Agenciju za deminiranje i Agenciju za prevenciju korupcije. E pa moram Vam reći da ako Vam to nije podatak da je pola miliona stanovnika ove zemlje izloženo opasnosti od mina i Vama to neko treba posebno napisati onda je to žalosno, onda mi imamo u izvršnoj vlasti da ne znamo šta nam se dešava i koji su nam najveći problemi u zemlji. Ako mi imamo stav Agencije za prevenciju korupcije da ne postoji politička saglasnost da ona počne da radi, iako je sad ponovo došlo pismo Savjeta ministara u kojem se kaže da neće da joj riješe prostor, onda ja Vas pitam – je li to treba, kakav zahtjev tu treba podnositi? Dakle, nedosljedni ste, rekli ste da ćete se baviti ovim pitanjima o kojima govorim. Rekli ste da ćete se baviti pitanjima korupcije. Pa pokažite konkretan tamo kad je budžet i kad treba jačati te institucije, nemojte hapsiti, politički hapsiti ljude nego pokažite primjer tamo gdje se on pokazuje. Druga stvar koju želim da kažem je stvar vezana za zapošljavanje. Znači, 365 novih radnika, znači 31.12. je planiran sa 28
Vrijeme.
evo, privodim kraju, evo to je, planirano je da 31.12.2015. ima 22.672 radnika zaposlena, a 2016. 23.037. To je 365 novih zaposlenih iako i dalje stoji ona čuvena rečenica da neće se ništa dogoditi ukoliko Savjet ministara, da neće dozvoliti zapošljavanje ni jednog novog službenika ukoliko se ne donese odluka na Savjetu ministara. Dakle, postoji puno stvari koje bi trebalo promijeniti, ni zato niste ostavili vremena. Amandmansku fazu koju, ako namjeravate očito poslije ovog da date, ostaje nedovoljna da se bilo šta promijeni. želim Vam srećnu Novu godinu i sa ovim ovakvim Budžetom u nadi da ćete ispuniti ona obećanja koja su data i u ekspozeu predsjedavajućeg i vašim političkim stavovima koje dajete javno u medijima.
Rasprava, Damir Bećirović.
Uvažena predsjedavajuća, kolegice i kolege poslanici. Ja bih se dotakao malo ovog Fiskalnog okvira koji je kolega Magazinović spomenuo, jer evo i sam uvaženi ministar Bevanda je rekao da postoji mogućnost proširenja, znači povećanja tog okvira. Sami znamo da je prošla godina bila rekordna oko ubiranja poreza od strane Uprave za indirektno oporezivanje i da smo imali oko 6,5 milijardi ubranih poreza, ali nije došlo do povećanja tog okvira za Budžet institucija BiH. žao mi je što SDA ne vidi u tome svoju krivicu, jer su tu njihovi ljudi koji sjede u Fiskalnom vijeću i koji su dopustili da se na taj način igra i sa državom Bosnom i Hercegovinom. Definitivno kada govorim o ovom budžetu postoje stvari koje su odreĊene anomalije. Ja se slažem u nekim stvarima i sa kolegicom Marković, ali ne vidim da se kroz ovaj budžet zalažemo i za ono što smo pričali i na zatvorenoj, Posebnoj sjednici Parlamenta BiH, ne vidim povećanja kod Suda BiH. Znači jednostavno mišljenja sam da i tu treba trend da prati povećanje tužitelja u Tužiteljstvu BiH i mora da prati trend povećanja broja sudija koji se bave krivicom u Sudu BiH. I sami znamo sada da imamo otprilike 23 ili 24 sudije koji rade na tim predmetima od 59 sudija u Sudu BiH, a imamo oko 70 tužitelja u Tužilaštvu BiH. Tako da teško da ćemo imati i tu odreĊene efekte pored svega onoga što znamo da nas čeka i da nas očekuje. Imamo povećanja za plate i povećanja u ministarstvima za plate i naknade u svim, iako ne vidim da ta povećanja prate institucije policijske agencije i sigurnosne agencije na nivou Bosne i Hercegovine. Nikada niko nije pričao o tome koliko su usklaĊene plate policajaca, inspektora i drugih sa platama njihovih kolega na entitetskim nivoima. Tu imamo ogromne razlike čak da je plata po istom činu u državnoj instituciji za pola manja od plate istog čovjeka sa istim činom u etnitetskim policijskim agencijama i institucijama. Po meni to sve vodi svjesnom urušavanju i sigurnosnog i bezbjedonosnog sistema Bosne i Hercegovine. TakoĊe, evo dobili smo svi u Komisiji za nadzor nad OSA-om upit, znači njihovu urgenciju da je sa njihovih sredstava skinuto 30 hiljada KM za održavanje specijalističke opreme. Da li je to nekom u interesu da Obavještajno sigurnosna agencija u Bosni i Hercegovini ne radi svoj posao, da li neko želi da nemamo pored svog deklerativnog zalaganja svih u Parlamentu da za bolji rad, nastavak rada njihovog, ali ne žele da rade jednostavno. Imamo u Upravi za indirektno oporezivanje povećanje za plate, za naknade enormno, a to povećanje ne prati povećanje plata i 29 činovanje u agencijama poput SIPA-e, Obavještajno sigurnosne agencije i Direkcije za koordinaciju policijskih tijela. TakoĊe imamo, vidimo u ovoj cifri, znači niko ne priča ... kada imamo manje prihode na ovom nivou, znači oko 9 miliona u odnosu na prošlu godinu. Imamo enormno povećanje zaduženja koje je preko 170 miliona veće u odnosu na prošlu godinu, s tim da Federacija u tome učestvuje sa preko 100 miliona, Republika Srpska sa preko 50 miliona. Definitivno ovaj Budžet niti je restriktivan, pogotovo što se tiče zapošljavanja, a pogotovo i ono što je kolega Sokolović juče rekao na Komisiji, da ponovo uvodite regres za uposlenike u institucijama Bosne i Hercegovine koji imaju koeficijent preko 4. Ja i ovim putem tražim od Vijeća ministara da donese odluku i da ukine taj regres za sve one koji imaju koeficijent za obračun plate preko 4. Znači, jesu to restrikcije, je li to ono, da li će taj regres pomoći da idemo, da guramo tu reformsku agendu i da radimo na evropskom putu Bosne i Hercegovine? Mislim da neće. Male su uštede koje se planiraju ovdje, jer jednostavno ne postoji odgovornost u ministarstvima ljudi koji rade u tim ministarstvima. Ja se nadam da ćemo nekad dobiti, opet spominjem, i Zakon o državnim službenicima i namještenicima, pa da vidimo ko su sve sekretari, ko su sve pomoćnici u ministarstvima, šta ti ljudi rade godinama u tim ministarstvima i za koga oni rade, da li rade za ovu državu ili rade za privatne grupacije, interese, firme, meĊunarodni kapital, za koga ti ljudi rade ovdje? TakoĊe imamo ovdje smanjenje i prihoda od kamata, što sam takoĊe juče problematizirao na Komisiji, od milion i dvjesto čini mi se. Ja mislim da svi znamo da su kamate na štednju, na deponirana sredstva fiksne, pogotovo na godišnjem nivou. Ja ne znam odakle sada, ko potpisuje te ugovore, u koje komercijalne banke se stavljaju ta depozit sredstva i sa budžeta i iz institucija BiH. Nadam se da ćemo nekad dobiti i tu odgovor u kojim bankama su deponovana sredstva, ko je potpisivao te ugovore i po kojim uslovima za Budžet BiH. Samim tim vidimo da je to dovelo i do propasti domaćih banaka iz kojih se mogla finansirati i privreda Bosne i Hercegovine, jer jednostavno komercijalne banke uopšte ne plasiraju kredite privrednim subjektima u Bosni i Hercegovini, nego samo graĊanstvu. Nadam se da ćete nekada imati više sluha kod pravljenja budžeta pogotovo, opet kažem, kao i vi kolege iz SDP-a ovi
Vrijeme.
doji se deklerativno zalažu za Bosnu i Hercegovinu, da ćete se truditi da povećate Fiskalni okvir za institucije Bosne i Hercegovine i da to ide i u razvojne projekt i u jačanje institucija Bosne i Hercegovine..
Rasprava, Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospoĊo predsjedavajuća. TakoĊe Vam hvala što ste mi, meni i mojim kolegama skratili vrijeme na 5 minuta, 800 strana za sedam dana, 100 strana dnevno, strana 5 minuta, dnevno nam je trabalo 9,5 sati da ovo proučimo, 9,5. Ja Vam rekoh računicu, 800 stranica, 100 strana dnevno, po strani 5 minuta, 9,5 sati dnevno i sad to treba elaborirati za 5 minuta i sve pripremiti i sve reći. Jedino što ovdje 30 mogu reći je da se za ono što se ovdje radi ne može ništa reći, jer nemamo priliku da uporedimo sa ekspozeom, nemamo priliku da govorimo studiozno, jer evo Damir je počeo i gdje je završio. Zato neću ni da počinjem, jer ovakvi dokumenti, nešto što se zove budžet je nešto što je najvažniji dokument u realizaciji za narednu godinu i mi to treba da aminujemo tako što ćemo ga ovlaš očima pregledati i dići ruku. Ja zahvaljujem gospodinu Bevandi, ali ono što je on govorio, nema ga ovdje, mi smo prijatelji, drugovi, poznanici više od 40 godina, ali to nema nikakve veze sa onim što je on govorio. Ja znam da se zakonske obaveze moraju, ja znam da je ono što je ukviru postojećih zakona nešto što se mora realizirati, ali onda imamo ono ostalo. Niko ne spominje povratnike, evo vidim nema ni ministrice tu, niko ne spominje školstvo, niko ne spominje ono što je na nivou države, kulturu i sport, niko ne spominje i tako redom. Jednostavno upravo zbog ovoga neću glasati za budžet i politička opcija koja je okrenuta prema onome što se zove socijalne kategorije i taj socijalni, to socijalno bilo prema graĊanima ove zemlje, odnosno Bosanskohercegovačka patriotska stranka Sefer Halilović neće na ovaj način podržati. želimo učestvovati, mi smo Parlament, mi nismo tijelo koje je ovdje samo da bi dizalo ruke i da bi glavom klimalo i aminovalo. Ako smo to, onda nema potrebe da dolazimo, napravite nam na daljinski da glasamo. Ako smo samo ovdje instrument koji će dizati ruku i biti za, onda je bez smisla postojanje, jer ste svojom većinom učinili da već imamo instrumentaliziran, a ono što se da od ljudi koji žele čitati, koji žele u svemu ovome sudjelovati jednostavno ignorišete i ne date priliku da ljudi učestvuju u onome što im je zadaća, ono što im je obaveza. Pa pošto je nemoguće za ovo što sam vam rekao vrijeme, ovo što smo dobili, e ovo smo dobili, jednostavno nemoguće i volio bih da vidim ovdje poslanika koji je uspio za sedam dana da ovaj materijal prouči, stvarno bih ga volio vidjeti. Ja volim sve pročitati, ali me živo zanima, samo ovo nije puko čitanje, ovo je puno studioznija analiza. Gledajte ovo, ovaj font koji nam je dat, mi treba da imamo orlovske oči da ovo sve pročitamo, da uporedimo stavku sa stavkom, da uporedimo poziciju sa pozicijom i tako redom, i da eventualno onda damo prijedloge ili, sad kako ste nas doveli u poziciju, amandmane kako bi smo poboljšali verziju ovog budžeta. Pa pošto je to nemoguće uraditi, još jednom kažem, Bosanskohercegovačka patriotska stranka ne želi u tome učestvovati i neće glasati na ovaj način za budžet. Hvala.
Rasprava, ĐorĊo Krčmar. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Uvažene kolege, kolege ministri. želim da kažem da je Komisija OSA-e 08.09.2015. godine jednoglasno podržala predloženi Budžet OSA-e BiH, a da u Predlogu zakona o Budžetu za 2016. godinu koji je upućen u parlamentarnu proceduru od strane Predsjedništva BiH u okviru stavke za OSA BiH nedostaje iznos od 30 hiljada KM u odnosu na onaj koji je podržala i Komisija. Naime o čemu se radi? Naizgled čini se da se radi o sitnom iznosu, a iz Obavještajne službe smo obaviješteni da je on skinut izdaci za tekuća održavanja, odnosno umanjen je iznos za održavanje specijalističke opreme koja je ranije nabavljena i zahtjeva poseban režim održavanja. Predmetna oprema je skupo plaćena i rad opreme i operacije koje se zasnivaju na njenoj upotrebi bili ugroženi ako se oprema ne bi održavala na propisan način. Uvažavajući složene okolnosti u kojima se nalazi Bosna i Hercegovina, posebno sve opasnosti kako smo to, kako nam je to i predočeno od terorizma, itd., itd., ukazuje da ovaj iznos, koji iskreno nije velik, bi trebalo da se namiri, odnosno ova stavka da se doznači OSA-i BiH, uvažavajući i značaj same službe, a i svih izazova 31 pred kojima se i nalazimo. Pa, ne znam ovdje uvaženi ministar da li može da nam da odgovor samo – da li se ova sredstva mogu namiriti iz budžetskih rezervi? Hvala.
Zahvaljujem. Salko Sokolović, rasprava. Izvolite.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim sve prisutne u sali. Hoću da kažem par riječi vezano za predmetni Prijedlog budžeta koji smo evo dobili, kako su i kolege rekle, kasno, izrazim ipak svoje nezadovoljstvo i sadržajem i kreacijom budžeta, a posebno da izrazim nezadovoljstvo što ne možemo ni na kakav način učestvovati u kreaciji ili evo kako je zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Šefik Džaferović, maloprije rekao, boljem budžetu. Znači, mi ne možemo učestvovati, mi možemo samo o njemu razgovarati, istaći dobre, odnosno loše strane i pritisnuti taster. Ono što sam rekao na Komisiji ponoviću sada, koliko mi vrijeme bude dozvoljavalo. Polazeći od osnova za sačinjavanje Prijedloga budžeta institucija za 2016. godinu i to je izmeĊu ostalog dokument Globalni okvir fiskalnog bilansa politika u Bosni i Hercegovini za period 2016.-2018. zaključen izmeĊu Vijeća ministara, vlada entiteta, na sjednici Fiskalnog vijeća. Ovim dokumentom utvrĊen je okvir u ukupnom iznosu od 950 miliona. Znači da je gornja granica rashoda izvedena iz dokumenta Okvirnog budžeta koji je Ministarstvo financija i trezora Vijeća ministara sačinilo na osnovu ovog Globalnog fiskalnog okvira, znači, u junu, 23. juna, kako ovdje stoji, 2015. godine. Prema tome, vladajuća struktura ojačana jel' zbog entiteta Republika Srpska i sa SNSD-om definisala je ovaj Globalni fiskalni okvir. I on, po meni, u svakom slučaju nije dovoljan da ojača državu Bosnu i Hercegovinu, da bude efikasan na putu Bosne i Hercegovine ka EU, ali je efikasan vjerovatno zbog socijalnih problema da ojača entitete, a mislim da Parlamentarna skupština BiH bi prevashodno trebala da brine, odnosno Vijeće ministara, koje smo izglasali, kod kreiranja budžeta da brine o državi Bosni i Hercegovini, a ne entitetima. I s te strane gospodin Magazinović je u pravu, ja ga podržavam u onom dijelu svih riječi koje je rekao, a ja sam ih izgovorio tada kad smo kritikovali onu vlast, kritikovali SDP i govorili o Bosni i Hercegovini u invalidskim kolicima ukoliko se takav Fiskalni okvir utvrdi. To je rečeno i od toga ne treba bježati, ja nisma od onih ljudi koji danas gorovi jedno a sutra drugo, imam svoj put, a ovdje u ovim klupama to je Bosna i Hercegovina i njena snaga. Kad uĊete u analizu ovakvog budžeta vidite da su plate i naknade 665 miliona, putni troškovi 14,6, telefoni 8,7, odnosno tekući izdaci 840 miliona. Pitanje je samo šta je s onih 100 miliona, jesu li oni dovoljni da razvijaju ili da ispune nečije želje. Ja sam siguran da nije dovoljno da razvija državu Bosnu i Hercegovinu, jer evo kako ćemo mi i na koji način, ovaj, trebali smo barem misliti da ojačamo Ministarstvo odbrane, Ministarstvo sigurnosti, vizavi svih onih stvari koje stoje u reformskoj agendi. I evo da kažem, da ne zaboravim, znači dvije stvari su vrlo bitne, jednu je napomenuo gospodin Bećirović, ja ću ovdje podnijeti jedan prijedlog zaključka, mislim da nije korektno ako stoji da je polazni osnov za sačinjavanje i mjera štednje institucija koji je Fiskalno vijeće dogovorilo sa MMF-om da nam se ovdje kao kukavičije jaje podmeće regres od 300 maraka. 32 Znači, Vijeće ministara u prošlom sazivu za sve one koji imaju koeficijent 4 i više utvrdilo je regres od 1 marke. Trebamo li to ponovo mi poslanici, evo ja pozivam kolege, da budemo predmet javnog ismijavanja zato što nam je neko ne pitajući nas ugradio tamo regres od 300 maraka? Hoćemo li mi riješiti svoju egzistenciju na takav način, hoćemo li kvalitetnije more osjetiti ako budemo išli? Nećemo, ali ćemo donijeti na sebe jednu dodatnu sramotu. Ja predlažem zaključak: – Da Predstavnički dom zaduži Vijeće ministara da tu odluku koriguje i da tu odluku koju je već usvojio, zbog Budžeta koriguje i da svim zaposlenim u institucijama države Bosne i Hercegovine koji imaju koeficijent 4 i više utvrdi regres za 2016. godinu 1 marku. To će biti onda princip, onda ćemo reći da smo dosljedni te priče, dosljedin te priče o štednji. Inači nećemo biti dosljedni toga, saznaće se ovo i da ja to nisam rekao ili da nije rekao gospodin Bećirović, u javnosti, onda bi za koji mjesec bili predmet,
Vrijeme.
predmet ismijavanja. Mislim da to nije dobro. Evo što kaže Backović, ima se o tome još govoriti, ali kratko je vrijeme i ja se zahvaljujem i na ovih 5 minuta. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Milica Marković.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. Pa, ispravak krivog navoda iz izlaganja kolege Sokolovića koji je rekao jedna, nešto što je rekao je tačno, ali nešto što želim da repliciram nije tačno. Dakle, rekao je da je SNSD učestvovao u formiranju ovakvog okvira Budžeta BiH misleći na 950 miliona koje se odnose na potrošnju institucija BiH, što je tačno. Ali mi smo u tom trenutku reagovali restriktivno što očekujemo da i sadašnja skupštinska većina reaguje restriktivno u ukupnom ekonomskom i socijalnom ambijentu u kome se Bosna i Hercegovina nalazi. I smatrali smo u tom trenutku da je opravdano smanjivati Budžet BiH u situaciji kada imamo da svu ekonomsku krizu i finansijske teškoće, koje se dešavaju u ovom društvu, podnose entitetski budžeti, gospodine Sokoloviću. Vi ste maloprije nešto pričali a izgledalo je kao da ne slušate sami sebe šta govorite. Očekujete da Budžet BiH bude socijalni, da bude razvojni, a pri tom znate da ovaj budžet finansira budžetske korisnike, ništa više. Socijalnu, razvojnu, svaku drugu komponentu u društvima finansiraju entitetski budžeti. Jel' Vama to nepoznata činjenica nakon toliko poslaničkog mandata i koliko ste u politici. Dakle, ne stoji to što prigovarate entitetskim budžetima i što prigovarate činjenici da su budžeti entiteta veći. Pa naravno da će biti veći kad finansiraju i policiju, i zdravstvo, i prosvjetu i sve, sve mnoge ljude koji rade u ovom društvu i koji nose ovo društvo na svojim leĊima, a u Budžetu BiH imate recimo Upravu BiH za zaštitu zdravlja bilja koja je u prošloj godini imala 960.000, a u ovoj godini će imati 1.200.000. Koji je efekat te Uprave za zaštitu bilja, šta su efekti rada te Uprave i šta društvo, šta graĊani Bosne i Hercegovine osjete, kakav bonitet oni osjete od 33 njihovog rada? Ili recimo Agencija za zapošljavanje BiH koja će u idućoj godini koštati budžetske korisnike 1.139.000, i njima su povećana sredstva, a u Bosni i Hercegovini imate 500.000 nezaposlenih i oni su naravno problem i teret političkih partija, entitetskih vlada, entitetskih biroa za zapošljavanje i ostalih, ali vi sad finansirate agencije na nivou Bosne i Hercegovine koje vuku milionska sredstva, a od mnogih od njih graĊani ove zemlje ne osjete apsolutno nikakvog efekta ni nikakvog boljitka u svakodnevnom životu.
Ispravak krivog navoda, Sadik Ahmetović.
Ovo je replika, ovi što su nam ovo napravili ove sisteme nisu nigdje stavili replike. Ja nikako da skontam gdje je replika, ali ne vidim problem da nisu mogli u jednu od ovih kolona staviti tu riječ jer je vjerovatno to moguće, ali evo oni su to prepisali, kažu, iz Poslovnika, sugerišu mi. Ali evo, da ja kažem nekoliko riječi, da se uklopim u ovu, i svima onima koji su na bilo koji način prozivali SDA i kolegu Sokolovića za ono što je kazao. Istina je da sam i lično rekao da je Bosna i Hercegovina u invalidskim kolicima, ali to je bilo prije nekih tri godine kada je lider SDP-a spašavao svoju stolicu, otišao u Banja Luku i postavio limite i budžetski okvir Bosne i Hercegovine za tu godinu, i taj dogovor je potpisao sa Miloradom Dodikom. I mi u ovom trenutku imamo takvu situaciju kakvu imamo, imamo Fiskalno vijeće koje svoje odluke donosi koncezusom. U tom Fiskalnom vijeću nadam se da znate kakav sastav imaju i da je taj prag ili patent, kako sam i prošli put rekao, uspostavljen, sada vrlo teško promijeniti. Zato molim one da dobro, pogotovo kolegu Magazinovića da malo vrate taj film unazad i vide uzroke, posljedice i ko je krivac što Bosna i Hercegovina ne može imati drugačiji budžet. Ti standardi su postavljeni zaista prije tri godine, imaju zapisnici, imaju sporazumi
Vrijeme.
sa strankama i trebalo bi ih samo pročitati ili eventualno da se podsjete. To ima sigurno u arhivama i SDP-a a i arhivama Fiskalnog vijeća.
Kolegu Ahmetovića neću ispravljati pošto se sam korigirao u smislu replike i ispravka krivog navoda. Salko Sokolović, ispravak krivog navoda.
Hvala predsjedavajuća. GospoĊi Milici Marković. Znači, prošli put sam rekao i tad smo imali i statističke podatke da su entiteti u jednom enormnom broju, jel', imali veći broj zaposlenih i iz tih razloga su im bila potrebna sredstva. Ja nemam sad tih podataka ali pretpostavljam, a evo gledao sam i pomno pratio parlamente entiteta, vidim da se i o toj problematici raspravljalo. Pretpostavljam da jedan dio sredstava entitetima treba i zbog toga. Druga je stvar politiku koju vode entiteti, 34 preuzimaju previše prava i obaveza u socijalnom segmentu pa ne znaju kako da izaĊu iz te situacije. Ali ono što je bitno, evo kad ste mi dali priliku da kažem, Vijeće ministara, odnosno Predsjedništvo koje je predlagalo ovaj budžet, pravednije je reći trebalo je voditi računa i o Ministarstvu odbrane i Ministarstvu sigurnosti na jedan drugačiji način nego što je to sa ovim ciframa koje ovdje imamo. Jel mi znamo da u poslednje vrijeme Oružane snage koristimo samo da bi pomagali narodu, da li je u pitanju požar, da li su u pitanju poplave, itd. Ja sam prošli put predlagao i jedan od mojih amandmana je bio nabavka ili helikoptera ili, tad sam rekao, hidrotraktora koji su pogodni za prostor Bosne i Hercegovine da se suprostave tim požarima koje imamo. Trebalo je voditi računa o tome. Mi govorimo o borbi protiv terorizma i kriminala, ali evo ja vas pitam kako mislimo tu borbu učiniti efikasnom sa ovakvom platom uposlenih u sigurnosnim agencijama, sa ovakvom opremljenošću tih istih ljudi, kako se suprostaviti toj borbi. Znači, mi samo napišemo borićemo se protiv terorizma, tražimo nešto da nam liči na terorizam i da mlatimo mjesecima po televiziji, a kad treba u budžet tim ljudima u SIPA-i ili drugim sigurnosnim agencijama dati opremu, dati im veće plate, jer su oni odvojeni od svojih kuća, onda u budžetu nemamo tih sredstava. Iz tog razloga sam nezadovoljan, iz tog razloga mislim da na jedan drugačiji način se ovaj budžet mogao kreirati i da se saradnja ostvarila sa Parlamentom sigurno bi to bilo kvalitetnije. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Ja se moram osvrnuti na konstataciju uvažene gospoĊe Marković i njenu primjedbu zašto je povećan budžet Kancelarije za zaštitu bilja i koji su njeni rezultati. Podsjetit ću vas da je EU u julu mjesecu dozvolila izvoz krompira u EU zahvaljujući rezultatima te Kancelarije. I to je pohvala. Ja nemam taj problem, na čelu te Kancelarije se nalazio kadar SNSD-a i on je dobro radio svoj posao, i to je rezultat četverogodišnjeg programa koji je direktor Kancelarije saopštio, koji je sprovodila ta Kancelarija i imamo taj rezultat. Pred nama je još mnogo posla da i neke druge poljoprivredne proizvode, biljne proizvode, možemo izvesti u EU, koji treba ta Kancelarija da uradi. I zahvaljujući toj Kancelariji za veterinarstvo naši poljoprivredni proizvoĊači neke svoje proizvode plasiraju u EU. Što se tiče ranije konstatacije o povećanju budžeta Tužilaštvu BiH, ja ću podsjetiti da je u vrijeme vlasti SNSD-a budžet Tužilaštva povećan, takoĊe i to za zapošljavanje 13 novih tužilaca u Odjeljenju za ratne zločine. Mi smo ovaj put dali saglasnost jer svi smo ovdje priznali da ova zemlja ima problem i s terorističkim opasnostima i dali smo saglasnost da se budžet poveća za terorizam, za zapošljavanje novih tužilaca za borbu protiv terorizma. Uvaženi kolega, još kratko ću se samo osvrnuti, Bećirović je pitao kako svake godine sve više priliva od PDV-a, a ne vidimo ih. Ne vidimo ih zato što to kaže ova stavka ovdje, servisiranje spoljnog duga, zato što su nažalost zaduženja entiteta svake godine sve veća i veća, pa tek da vidite kakvo je stanje u lokalnim zajednicama, u opštinama, kantonima, njima prihodi od PDV-a svake godine su sve manji i manji. Hvala vam. 35
Ispravak krivog navoda, Mirsad Mešić.
Ja ispado da stalno nešto repliciram gospodinu Ahmetoviću, izmeĊu ostalog trebao bi pročitati Poslovnik. U Poslovniku nema replike. Dakle, ovo kako je ovdje napisano je dobro napisano, a replika je nešto što smo mi to ono fakultativno nazvali da je to tako. _____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ali niste pročitali, gospodine Ahmetoviću, ni Fiskalni okvir u kome je napisano da se svake godine suglasno rastu prihoda može budžet povećavati. A podsjećam Vas, ja ne branim naravno Lagumdžiju od Vas niti je to mjesto niti priča, ali nije on jedini potpisao, svi učesnici te ... su napravili Fiskalni okvir '11.-'15. i u njemu član 11., gospodine Ahmetoviću, predviĊa da se to može rješavati. Dakle, ono što Vi gospodine Džaferoviću preferirate pretpostavljam da je Lagumdžija koristio, dakle jedino moguće, ne oduzimajući nikom pravo da ima svoje mišljenje i napravljen okvir, ali i osnov da se svake godine može budžet mijenjati suglasno raspoloživim sredstvima. Pa uradite to, a mi očekujemo od vas da budete mnogo bolji od nas i da ovoj zemlji pružite bolji budžet.
Već jesmo.
Nikola Špirić, ispravak krivog navoda.
GospoĊo predsjedavajuća, cijenjene kolege i kolegice poslanici, ministri. Zapravo, ja ne znam da li je sada trenutak u Bosni i Hercegovini na svim nivoima, ... on doći vrlo brzo da se, da postoji neka promjena koncepta, neka nova vizija. Mi lažemo i sebe i javnost, ovo su budžeti bez vizije, ovo su budžeti inercije. Jedina konstanta i cilj jeste evropski put Bosne i Hercegovine, sve ostalo nameće vrijeme. Pa ne mogu prioriteti godinama biti isti. Ako hoćemo reforme, ne samo ovdje, nije problem, ja se čudim kad ljudi govore da je budžetski okvir problem Bosne i Hercegovine. Pa institucije za koje se traže pare nisu, one su u suficitu i dan danas, zato imamo prenešene prihode. Nisu ... vlastite kapacitete da potroše novac koji im se da, i ne mislim da treba više para. Pa šta nama fali da kažemo da ćemo smanjiti 30% zaposlenost u institucijama Bosne i Hercegovine. Znate koja je to ušteda? 60 miliona. Da ćemo smanjiti plate 30% za koju javnost kaže da su velike, eto nam 30 miliona. To je 90 miliona. Pa ćemo pojačati Direkciju za evropske integracije, pa Agenciju za borbu protiv kriminala i korupcije, Agenciju za izgradnju pravne države, itd. Hajte da se ne foliramo. Nije malo novca ..., ja to nisam uspio u svom mandatu, ne optužujem nikoga, nisam. I zato sam molio da nemamo lični pristup budžetima. Prošlo Predsjedništvo je nama vraćalo Budžet sa zahtjevom do 30 miliona da ga peglamo, a ovo je smanjilo rezervu i uzelo sebi malo za interventne rezerve. Različit pristup, ljudi. Dakle, nije malo novca, reforme podrazumijevaju, i tvrdim, Vijeće ministara i vlade koje budu ovakve reforme provodili, biće kratkog mandata. Ali je to greška za Bosnu i Hercegovinu. 36 Kad budu vlade plaćale cijenu socijalnog stanja u zemlji na svim nivoima, računajte da smo napravili prvi korak u reformama, ovo je foliranje. Ne samo ovdje nego ima prostora,
Vrijeme.
prvi smanjite plate 30%, smanjite zaposlenost 30%, a mi ove godine donosimo odluku da ćemo zaposliti po broju najmanje nova dva ministarstva. Dajte ljudi, nismo dosljedni i molim lijepo.
Ispravak krivog navoda, Milica Marković.
Morala sam da se javim i da kažem da javnost u Republici Srpskoj se neće puno zabrinuti, odnosno nije mu puno stalo do ovog objašnjenja koje je Aleksandra Pandurević iznijela u vezi sa tim u što će potrošiti Ured za zaštitu zdravlja bilja novih 200.000 maraka koje je dobilo, ali će se mnogo nasekirati i mnogo će se zabrinuti danas kad vidi da SDS i Aleksandra Pandurević glasaju za budžet u kome je Ustavni sud BiH nagraĊen sa 250.000 maraka za presudu koju su donijeli i kojom direktno udaraju u temelje Republike Srpske i u graĊane Republike Srpske. E zato će se Republika Srpska mnogo nasekirati. I SDS danas treba da objasni zašto podržava takav budžet i zašto je dozvolio da ta stavka proĊe, a ne da objašnjava Aleksandra Pandurević ovdje kakav je krompir koji se izvozi, da li je zdrav ili nije zdrav i da li za to treba 200.000 ili ne. Oni treba da kažu zašto danas nagraĊuju Ustavni sud BiH za sramnu odluku koju je donio protiv Republike Srpske. To SDS danas treba da objasni i Klub SDS-a, a ne ova minorna objašnjenja, jer ovo što danas rade, znači kad budu izglasali ovaj budžet zajedno sa ostalima iz Federacije, znači da su sve lagali ono što su pričali u Banja Luci da su protiv Ustavnog suda i njihove odluke u Bosni i Hercegovini.
Ispravak krivog navoda, Sadik Ahmetović.
Ma nemam namjeru nešto posebno politizirati sa kolegom Mešićem, ali evo on je i na ovoj sjednici kao i na prethodnoj, ima za potrebu da pojasni neke stavove. I ja uvažavam, dakle SDP, ali zaista Vam moram reći da je teško popraviti sve ono što ste pokvarili u posljednje 3 ili 4 godine. Ako uzmete izvještaje o napretku Bosne i Hercegovine ka EU vidjet ćete kakvi su izvještaji dok ste vodili procese u Bosni i Hercegovini. I uzmite slobodno pročitajte Sporazum koji je SDP napravio sa SNSD-om i gdje se definira Fiskalni okvir. Vrlo je teško sad sa te pozicije i sa tog nivoa, koji je postavio SDP tada, to promijeniti. Mi smo na to ukazivali i tada, ali vi niste znali ili niste smjeli kazati svom predsjedniku da radi protiv interesa države Bosne i Hercegovine. A Poslovnik sam pročitao, član 76. stav 2. vidjet ćete, dakle da sam upravu, pa uzmite pa pročitajte. Hvala lijepo.
Ispravak krivog navoda, Mirsad Mešić. 37
Evo, javno obećavam da neću više replicirati gospodinu Ahmetoviću, dovoljno sam to učinio. Ali gospodine Ahmetoviću, sjediti u nekom kabinetu sat i po i raspravljati o tome šta je gospodin Magazinović rekao nema smisla, a Vi ste to ovaj put učinili. Imam utisak da Vi udarajući po kadrovima SDP-a, što apsolutno nema nikakvog smisla ni mjere, ničega, popravljate svoju poziciju u Stranci demokratske akcije, ja Vam želim evo, sve smo mi krivi napredujte koliko god hoćete. Hvala.
Rasprava, Mirsad Isaković. Izvolite.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. želim da vas sve pozdravim i zaželim uspješan rad današnje sjednice. Naime, ono što je, po meni, važno, da ovaj Budžet imamo do 31.12.2015. godine, dakle da ispoštujemo zakonsku normu koja je definisana u Zakonu o Budžetu. Ono što nije dobro je to da nismo ispoštovali, dakle budžet u onom smislu gdje definišemo da se on usvaja, odnosno donosi u 10 koraka i u 5 principa. Dakle, tih 10 koraka koji počinju u šestom mjesecu do 31.12. kad ga sad imamo ovdje u Parlamentu vidimo da postoji jedna šupljina, jedna praznina. Dakle, po meni je ovaj Budžet administrativni i on je, dakle i ujedno dužnički. Kažem administrativni iz prostog razloga što ovaj fiskalni okvir od 950 miliona, odnosno 750 miliona, koliko dolazi iz indirektnih poreza, dakle je uslovljeno i imamo 200 miliona koji su prihodi od administrativnih taksi ili neporezni prihodi. Ovdje se pojavljuje jedna vrlo interesantna stvar, da iz godine u godinu imamo dospijeća anuiteta koji rapidno rastu. Imamo, u prošloj godini smo to definisali isto tako o budžetu, u ovoj godini takoĊe porast je 26% ili 157 miliona u odnosu na prošlu godinu. Po meni je to zaista problematično i iz tih razloga sam ga i nazvao dužničkim budžetom. Inače, kreditno opterećenje na ovaj budžet iznosi slovom i brojem 44,8% ili gotovo 45% u odnosu na ovaj budžet. Zabrinjavajuće su još neke činjenice koje ovdje moram da spomenem, recimo smanjenje naknada za prevoz preko Bosne i Hercegovine. Ja koliko znam, u najmanje dva mandata posljednja, uvijek se govorilo da ćemo vladati svojim nebom, da ćemo prihode ostvariti u iznosu od 50, 60, itd., i td., miliona, meĊutim ja vidim da se u ovoj godini ti prihodi smanjuju. Ono što je, ministar je napomenuo da je bilo pitanje i upućeno Centralnoj banci. Naravno, uputio sam pitanje juče na Komisiji Centralnoj banci iz prostog razloga što znam da je dobit Centralne banke bila puno veća, ali ovdje imamo jednu situaciju da je zaista mali iznos uplate bio u 2015. godini, a stavili smo da je povećanje ovog prihoda 80%, znači svega 8 miliona. Po meni podatke koje ja znam da je puno veći bio prihod, odnosno dobit Centralne banke nego što je ovdje prikazano. Dakle, još jedna stvar je vrlo interesantna, da su prihodi od novčanih kazni uvećani čak za 45%. Postavljam sam sebi pitanje da li je ovdje sad na pomolu i policijska država, jel'? Imao bih, dakle i pitanje kad su u pitanju rashodi. Ono ako pitate nas iz Saveza za bolju budućnost, naravno da imamo primjedbu na rezerve Predsjedništva jer smo imali to i u prošlom budžetu. Dakle i u ovom budžetu mi bi najradije da to, ako se glasa mi bi bili zaista protiv tih 360.000 maraka i uputili ih Institutu za istraživanje, odnosno Institutu za nestala lica u BiH i da se oni novčano ojačaju. 38 Ono što želim posebno istaći je činjenica o kojoj je prije mene govorili su dva ili tri kolege, kada je u pitanju budžet, odnosno rebalans budžeta. Poznato je da državni Parlament, odnosno nemamo rebalansa budžeta ali prestruktuiranje pojedinih pozicija u samom budžetu je evidentno. Dakle, dolazimo u situaciju da ovaj Parlament usvoji budžet i onda po izvještajima 30.06., odnosno 31.12. dobijemo izvještaj šta se desilo sa budžetom. Obzirom da je revizija koju smo imali konstatovala preko 450 preporuka, vidjet ćemo da se neke stavke iz budžeta prestruktuiraju bez znanja ovog Parlamenta. Dakle, po meni bi bilo sasvim logično da Vijeće ministara povremeno, da li u mjesec, dva, tri, itd.,
Vrijeme.
dostavlja informaciju o prestruktuiranju pozicija u samom budžetu, kako ne bi došli u poziciju da je već neko napravio rebalans budžeta a da nismo ... ... imao bih još puno toga kada su u pitanju rashodi, ali evo vrijeme, ograničeni smo s vremenom, nadam se da ćemo imati priliku još o ovim stavkama diskutovati. Hvala lijepo.
Rasprava, Damir Arnaut.
Zahvaljujem uvažena gospoĊo predsjedavajuća. Smatram da ćemo usvajanjem Budžeta za 2016.godinu još u ovoj godini poslati izuzetno dobru poruku i da je to izuzetno pozitivna vijest za Bosnu i Hercegovinu i SBB će podržati ovaj Prijedlog budžeta. Nema sumnje da je činjenica da usvajamo Budžet za iduću godinu još u ovoj godini rezultat, izmeĊu ostalog, i stabilizacije koju je SBB, svojim ulaskom u vlast na više nivoa, odnosno na svim nivoima, i donio. TakoĊe, meĊutim smatram da iduće godine možemo puno bolje i siguran sam da će SBB dati svoj doprinos u tom pravcu. S tim u vezi, citiraću par podataka koji su dosta bitni. Sabor Republike Hrvatske je u ovoj godini, odnoso u prošloj godini kada nisu imali izbore, zasijedao ukupno 103 dana. Narodna Skupština Republike Srbije je zasijedala ukupno 97 dana, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH je zasijedao ukupno 22 dana. čak kada se uzme u obzir i komplikovana ustavna struktura Bosne i Hercegovine, pa se tome dodaju druge skupštine, odnosno parlamenti u našoj zemlji, kao npr. NSRS 24 dana zasjedanja, Parlament Federacije 17 dana, opet doĊemo na 63 dana zasijedanja, što je gotovo duplo manje nego Sabor Republike Hrvatske u prošloj godini kada nisu imali izbore u toj zemlji. Ja se nadam, i siguran sam da će se dinamika rada pojačati ulaskom SBB-a u vlast. Mi smo imali, pogotovo u Federaciji BiH, jednu vrstu blokade, a sada je primjetno pokretanje niza procesa, i usvajanje Budžeta na današnjoj sjednici je samo od pokazatelja da stvari idu u dobrom smjeru. Uvaženi član Predsjedništva BiH, gospodin Izetbegović je prije par dana rekao da će se ulaskom SBB-a u vlast duplo brže raditi. Ja vjerujem i želim da vjerujem da je to tačno i nadam se da će se to vidjeti i po broju radnih dana ovog Doma, da su 22 dana, iduće godine zasijedamo bar 44 dana. I to ne radi statistike, već se nadam da će nam Vijeće ministara uduplati materijal ...
Molim zastupnike za red. 39
Zahvaljujem predsjedavajuća, ja sam u par navrata imao želju da to kažem, zahvaljujem se. Da će nam Vijeće ministara najmanje uduplati materijal i da ćemo ga i adekvatno razmatrati, umjesto da prelamamo bitne stvari preko koljena. Znamo svi, drago mi je što je gospodin Zvizdić, uvaženi premijer, klimao glavom na ovu moju konstataciju, jer je iduća godina posebno ključna, izuzetno važna za proces euroatlanskih integracija i nadam se da će i ovaj Dom raditi u skladu s tim, ali i da će se, evo kada je konkretno budžet u pitanju, Ministarstvo finansija ponašati na isti način. Ministarstvo finansija vrlo dobro zna koje su vaše zakonske obaveze i ja se nadam da ćete iduće godine Predsjedništvu BiH Nacrt budžeta dostaviti na vrijeme, tako da ga ne usvajamo baš predzadnji dan godine. Zato sam rekao na početku – nadam se i siguran sam da iduće godine možemo i bolje. I nadam se da će se uvažena predsjedavajuća Komisije za finansije i budžet Doma naroda, takoĊe ponašati u skladu s tim, da će konačno staviti na dnevni red te Komisije Zakon o ukidanju bijelog hljeba, koji je ovaj Dom već usvojio, a koji uvažena predsjedavajuća Komisije za finansije i budžet Doma naroda već mjesecima, bez ikakve odluke Kolegija tog Doma, bilo kojeg drugog osnova zakonskog, poslovničkog, itd., kontinuirano odbija staviti na dnevni red. Tako da ako ona to konačno uradi iduće godine će Bosna i Hercegovina dobiti prvi budžet bez iti jednog predviĊenog feninga za bijeli hljeb koji je jedan anahroni institut koji konačno treba potpuno ukinuti. I sve što je preostalo, da iduće godine u Budžetu nemamo ni jedan fening predviĊen za bijeli hljeb, je da uvažena predsjedavajuća Komisije za finansije i budžet Doma naroda konačno stavi Prijedlog zakona koji je ovaj Dom usvojio i da se to usvoji i u Domu naroda i konačno stupi na snagu. Zahvaljujem.
Rasprava, Predrag Kožul. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Samo pogledajte Poslovnik. Izvolite kolega.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Kolegice i kolege, uvaženi gosti, želim vas najprije pozdraviti. Kada govorite o bilo kojoj temi meĊu zadnjima ili zadnji dolazite u opasnost da morate ponoviti nešto od onog što su i prethodnici rekli, pa ću ja odmah na početku ponoviti da zaista ovdje se radi o administrativnom proračunu ili, onako kako sam nekoliko puta rekao, o proračunu hladnog pogona 75 institucija Bosne i Hercegovine, ili ću upotrijebiti jedan kolokvijalan izraz ovdje – o dosadnom proračunu, proračunu u kojeg nema nikakvog stresa ni rizika ni na prihodovnoj ni na rashodovnoj strani. Taj luksuz nema ni jedan od 120 drugih proračuna u ovoj državi osim ovog proračuna zaista. I kada neki od kolega se zalažu za više ili manje radikalne izmjene koncepta ovog proračuna, a i ja sam na valu s njima, tu moramo pošteno kazati da za tako nešto treba daleko veća razina političkog koncenzusa u ovoj zemlji, nego što je sada imamo, koncenzusa za koji se moja politička stranka, evo rekao bih, s punom energijom u dobroj vjeri i bezrezervno zalaže. I drago mi je da je to kolega Magazinović vrlo dobro primijetio. 40 Drugu stvar koju je dobro napomenuti i još jedanput ovdje kazati, zbog ovog Parlamenta ali i zbog javnosti koja eventualno to sluša, je to pitanje zapošljavanja ili dodatnog zapošljavanja u institucijama Bosne i Hercegovine, makar je i o tome nešto rečeno. Ako pažljivo promotrimo ... na stranici 94 i 95 ovog proračuna vidjećemo da se to zapošljavanje u suštini sastoji od 200 ljudi u Ministarstvu pravde, za potrebe zatvorskih jedinica, od 100 novih ljudi u Državnoj graničnoj službi i oko 40 novih ljudi u SIPA-i. I ako nismo pretjerano sitničavi to je to. S druge strane, svo to zapošljavanje, ove tri krupne stavke su posljedica, rekao bih, višegodišnjih ili prethodnih projekata. Bilo da je to izgradnja prijeko potrebne zatvorske jedinice, bilo da je to obuka i ono što nam sada slijedi – upošljavanje kadeta u ove dvije institucije. A opet, sva ta tri zapošljavanja su na tragu one naše plebiscitarne i deklarativne potpore svakoj vrsti aktivnosti za povećanje sigurnosti i borbe protiv terorizma u toj državi. I zaista na to bi trebalo gledati na taj način. Treća stvar, što je isto tako rečeno, za ovaj proračun je bitna, ali na njega bitno ne utječe, je razina vanjskog duga sa indeksom 126 u ovom proračunu. Rekao sam nema u tom vanjskom dugu nikakvog rizika ni stresa za Proračun institucija BiH, ali ima velikog rizika i stresa i negativnih posljedica za proračune svih drugih razina vlasti. Zato bi mi bilo drago da se ova mala količina slobodnih sredstava, ne administrativnih u ovom proračunu, koja se tiče različitih transfera ili grantova, upravo iskoristi na način da se donekle sanira ta dubioza nastala i zbog ovog vanjskog duga, tih nižih razina vlasti i da se u prvom redu to gleda na taj način. Pa i eventualne dodatne pare nastale iz ovog zaključka kolege Sokolovića, kojeg ćemo vjerojatno svi podržati ovdje, eventualne dodatne pare koje će nastati od eventualnog ne održavanja lokalnih izbora u 2016. godini, a novci za održavanje su predviĊeni, i to je ono što mi se čini bitno kao jedno strukturno rješenje, pitanje tog vanjskog duga koje će u 2017., koliko sam uspio pročitati podatke, biti još drastičnije i taj vanjski dug će biti još veći. I možda na kraju jedna banalna stvar, ali možda i nije banalna, evo zbog nas ovdje parlamentaraca. Ja bih zamolio, bilo predlagatelja ili bilo stručne službe Parlamenta, da nam omoguće lakše čitanje evo ovih ovakvih izvještaja. Uz najbolju volju ja nisam našao tehnološke mogućnosti da sve ove tabele danas ovdje zarotiram za 90 stupnjeva kako bih mogao čitati, a nemam pošteno objektivno govoreći, a ni svi mi, ni medicinsko fizioloških načina da to isto napravim sa glavom. Zato vas molim da i to se na neki način uvaži i da nam se omogući da ove materijale obimne možemo lakše čitati. Hvala.
Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Ma, kad govorimo o ovom Prijedlogu budžeta za narednu godinu, prije sega želim da istaknem pohvalnom činjenicu da mi to raspravljamo prije nego što je istekla ova godina, i ja sam čvrsto uvjeren da ćemo mi ovaj današnji Prijedlog i usvojiti. Naravno, moglo bi se dosta primjedbi staviti na pojedine stavke u budžetu, to je potpuno logično, zavisi ko šta sa kojeg aspekta promatra. Ja promatram sa aspekta želje da se funkcije poboljšaju, pojačaju, pa i da se otvore nove funkcije koje će biti izuzetno značajne u procesu približavanja EU. Naravno nisam zadovoljan ni sa sredstvima koja su predviĊena za obrazovanje, za sport. Imatu još niz stvari gdje bi se moglo to, dati primjedba na to ili prijedlozi da se te stvari poboljšaju. Ali evo, uzimajući samo u obzir ovu današnju raspravu ovdje i dijametralno suprotne stavove, pa ako hoćete i toliko daleko i udaljene stavove, da jednostavno to ne postoji šansa da se ti stavovi mogu pomiriti. A ovaj Parlament i sve institucije na nivou države, i ovaj, i Bosna i Hercegovina može da 41 funkcionira isključivo na kompromisu. Kada to imamo pred sobom, ja smatram da je ovaj Prijedlog sasvim zadovoljavajući i sasvim je uredu, a sa novom političkom realnošću siguran sam da su se stvorile predpostavke da ćemo u našem mandatu ipak imati i odreĊene pomake, ne samo kada je u pitanju budžet, nego kada je u pitanju funkcioniranje i Bosne i Hercegovine i na svim nivoima. I da bi, što kaže, razbio sve dileme, ja želim jasno da kažem da će Klub SBB-a podržati ovaj Prijedlog budžeta za 2016. godinu sa uvjerenjem da je pred nama vrijeme koje će ipak donijeti odreĊene pomake u Bosni i Hercegovini, što će biti evidentno već u narednoj godini, a do konca mandata očekujem ozbiljne rezultate koji će potvrditi ovaj moj optimizam. Hvala.
Rasprava, Lazar Prodanović.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. Biću kratak, većina kolega je važne stvari iznijela. Ono što mogu da kažem samo da za nas je važno da je ispoštovan ovaj budžetski okvir od 950 miliona KM, ali zabrinjava način rasporeda ovih sredstava, prije svega na rashodovnoj strani. Smatram da je Savjet ministara trebao mnogo više da učini kako bi se na povoljniji način izvršila ... sredstava i da se neke institucije kroz to mogu i jačati i njihova uloga biti mnogo značajnija. Ono što takoĊe zabrinjava, ukupno stanje u Bosni i Hercegovini, to je srevisiranje spoljnog duga. Mi se nalazimo, uvjeren sam, u vrlo kritičnoj fazi. U kakvoj ćemo biti situaciji 2016., 2017. ili 2018., vraćati, servisirati spoljni dug ako Bosna i Hercegovina sada ima oko 9 milijardi izvoza, iako je neki dozvoljeni procenat, dakle servisiranje spoljnog duga 5% u odnosu na ovo, mi već sada blizu 10%, to iznosi, dakle 770 miliona. Sa izvozom od 8 milijardi i nešto maraka je zabrinjavajuće stanje koje iduće godine može biti još dramatičnije. I treba stvarati ambijent u kome bi se, dakle više stvarale predpostavke značajno većeg izvoza, čime bismo mogli biti u situaciji da, ne samo kreditima, već i na drugi način možemo vraćati, dakle, odnosno servisirati spoljni dug. Reći ću tri vrlo interesantna načina budžeta nekih institucija koji, na neki način, začuĊuju. Svi smo se mi složili da postoje institucije koje nisu opravdale svoj način postojanja, ali kako je moguće da recimo Komisiji za koncesije se umanji budžet samo za 2%, a na drugoj strani, kada govorimo o kvalitetu visokog obrazovanja, da se ovoj Agenciji za 10% umanji budžet? Ili dalje, da li nam je Predsjedništvo u tolikoj značajnoj poziciji da se 5% povećava budžet ove institucije i da li to stvarno ima objektivno, nije to veliki budžet, ali govorim kako imamo nekonzistentan stav. Prema tome mi moramo imati hrabrosti da kažemo zbog čega Komisija za koncesije, šta bi to bio problem da se Komisiji za koncesije 50% smanji budžet ili ove godine 30%, ili šta bi bio problem da u Bosni i Hercegovini kažemo da ćemo smanjiti troškove na telefonske usluge i drugo, i da bi taj iznos od 8 miliona i nešto KM za 30%, ništa mi ne bismo manjim kvalitetom radili, značio iznos nekih blizu 2 i po miliona KM, ili ne znam na putovanje, potrošnju goriva i svega onoga što se neracionalno koristi, i da se ta sredstva u ovom okviru usmjere tamo gdje bi mogli da daju svoj efekat u odreĊenom smislu, koji bi mogao biti pozitivan. Dakle, smatram da bi trebalo voditi mnogo više računa o rashodovnoj strani Budžeta, kako bi on bio adekvatno rasporeĊen i kako bi imao svoju punu funkciju, barem u ovakvom obliku kakav on jeste. Hvala vam. 42
Zahvaljujem. U ovom trenutku nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu o Prijedlogu proračuna institucija BiH i meĊunarodnih obveza BiH za 2016. godinu.
/nije uključen mikrofon/
Evo moguće da malo predsjednici klubova provjere svoje zastupnike, zbog toga što pristupamo glasanju. Evo, samo jedna minuta. Molim vas malo pažnje. Prijedlog zakona u prvom čitanju dajemo na glasanje. Od ukupno 40 nazočnih – za 23, protiv 13, suzdržanih 4. Federacija BiH 16 za, 7 protiv, 4 suzdržana, RS 7 za, 6 protiv, ništa suzdržanih. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo Prijedlog zakona o Proračunu institucija BiH i meĊunarodnih obveza BiH za 2016. godinu usvojili u prvom čitanju. Sada glasujemo o prijedlogu Kolegija da Prijedlog zakona o Proračunu institucija BiH i meĊunarodnih obveza za BiH za 2016. godinu bude odmah razmatran i u drugom čitanju, u skladu sa člankom 112., stavak (4) Poslovnika. Od ukupno 40 nazočnih – za 22, protiv 14, suzdržanih 4. Federacija BiH 16 za ...
Ponovite glasanje.
Molim vas ponovite glasanje. Od ukupno 40 nazočnih – za 23, protiv 14, suzdržana 3. Federacija BiH 16 za, 8 protiv, 3 suzdržana, RS 7 za, 6 protiv, nema suzdržanih. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili prijedlog Kolegija da se Prijedlog zakona o Proračunu institucija BiH i meĊunarodnih obveza za 2016. razmatra odmah u drugom čitanju, u skladu sa člankom 112., stavak 4. Poslovnika. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Dajem na glasanje Prijedlog zakona u drugom čitanju. Od ukupno 40 nazočnih – za 22, protiv 13, suzdržanih 5. Federacija BiH 15 za, 7 protiv, 5 suzdržanih, RS 7 za, 6 protiv, nema suzdržanih. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o Proračunu institucija BiH i meĊunarodnih obveza za 2016. godinu, znači u oba čitanjam, u drugom čitanju. 43 A sada prelazimo na glasanje o zaključcima iz Mišljenja Povjerenstva za Proračun i financije. Da li treba da ove zaključke čitam? Dajem na glasanje zaključke iz Povjerenstva za proračun i financije. Od ukupno 40 nazočnih – za 29, protiv 9, suzdržana 2. Federacija BiH 22 za, 3 protiv, 2 suzdržana, RS 7 za, 6 protiv, nema suzdržanih. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili zaključke koje je predložilo Povjerenstvo za proračun i financije. Imamo još jedan zaključak zastupnika Salke Sokolovića. Prijedlog zaključka ste čuli. Da li treba da ga ponavljam, da čitam? Imate ga svi na svojim klupama. Dajem na glasanje prijedlog zaključka. Od ukupno nazočnih 40 – za 37, 1 protiv, 2 suzdržana. Federacija BiH, 25 ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas ponovite nam glasanje. Od ukupno 40 nazočnih – za 35, 1 protiv, 4 suzdržana. Federacija BiH 26 za, nema protiv, 1 suzdržan, RS 9 za, 1 protiv, 3 suzdržana. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zaključka zastupnika Salke Sokolovića. Prelazimo na točku pet, ne točka četiri, pardon, Ad. 4. Prijedlog zaključaka s 4. hitne sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH
Hvala predsjedavajuća. Cijenim da smo u parlamentarnoj raspravi na 4. posebnoj sjednici svako na svoj način iznio odreĊeni stav i svako na svoj način predložio odreĊenu vrstu zaključaka. Nisam siguran, niti sam ubjeĊen da se i kroz samu implementaciju i rasprave i samog zaključivanja nešto hrabrije ušlo u rješavanje ovoga problema. Mi iz SNSD-a, cijeneći doprinos svih kolega u raspravi, radu Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, moramo da kažemo da, uvažavajći da su prihvaćeni zaključci koje sam predložio ja, oni su mislim numerički pod brojem 2 i pod brojem 3, nećemo podržati zaključke ukoliko se bude o zaključcima raspravljalo, odnosno izjašnjavalo u cjelosti o ova sva četiri. Mi ne podržavamo zaključak broj 4. iz razloga što smatramo da postoji dovoljan zakonski okvir, trenutni postojeći u BiH, koji omogućava svim policijskim agencijama da rade svoj posao. Ovdje je potpuno prisutna politizacija bezbjednosnih i sudskih institucija na nivou Bosne i Hercegovine. Da li neke agencije svoj posao rade, vidimo kako. želim da podsjetim na slučaj napada na premijera Vučića. Da li je direktor Direkcije za koordinaciju policijskih tijela odgovarao, a on je bio nadležan za bezbjednost u Potočarima? I sada trebaju neki novi propisi, a ne poštuju se u ovoj zemlji ni postojeći. Da li je on smijenjen, da li je odgovarao? Nije. Da li će? Neće. Iz tog razloga, apelujem, a s obzirom da je terorizam veliki problem, predstavlja veliki problem u ovoj zemlji, i naravno regiji i okruženju, da, ako je to moguće, se izjašnjavamo pojedinačno o predloženim zaključcima? U protivnom, ukoliko se bude kumulativno izjašnjavalo o sva četiri zaključka u paketu, mi nećemo podržati nijedan od ovih zaključaka. Hvala. 45
Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. U vezi komentara uvaženog kolege Košarca, ja to vidim na način da se odnosi na izmjene i dopune zakona. A, evo recimo, kada je konkretno SBB u pitanju, mi nismo predlagali nove zakone, ali smo imali jednu u prošlom mandatu izuzetno važnu izmjenu i dopunu koja se odnosila na zabranu odlaska na strana ratišta, i vidimo koliko nam je to kao državi Bosni i Hercegovini bilo od koristi. Tako da kada se kaže prijedloge zakonskih rješenja znate dobro da može biti zakon o izmjenama i dopunama odreĊenog zakona a ne nužno sada neki novi zakon koji potpuno od početka ili u cijelosti tretira datu materiju. Dakle, ako se govori o prijedlozima zakonskih rješenja, ja sam to i vidio da smo išli u tom pravcu svaki put kada smo razgovrali o ovom pitanju na domovina, na komisijama, itd., da smo stalno tražili od Ministarstva sigurnosti i Vijeća ministara uopšteno da nam dostavi prijedloge šta mi kao Parlament možemo uraditi da njima pomognemo, da njima olakšamo njihov posao u borbi protiv terorizma, a naš posao je da donosimo zakone. A sada opet kažem, izmjena i dopuna je zakon, prijedlog zakona o izmjenama i dopunama datog zakona, i opet se vraćam na ovaj primjer, dakle SBB-ov ili Radončićev Zakon o zabrani odlaska na strana ratišta. Vjerovatno jedna od najbitnijih stvari u zadnjih nekoliko godina, kada je u pitanju zakonsko tretiranje pitanja borbe protiv terorizma. Tako da bih vas zamolio da, ako je moguće ikako, razmišljate u tom pravcu, da se na to misli. Zahvaljujem.
Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se uvažena predsjedavajuća. Dobar dio, ako ne i sve što sam namjeravala reći, rekao je upravo uvaženi kolega Arnaut. Ne postoje idealna zakonska rješenje, mi imamo problem kad je u pitanju terorizam. Treba vidjeti kako popraviti zakone i postojeće. Ja evo smatram da u krivičnom postupku možda neki dokazni materijal koji se sad ne može koristiti trebamo napraviti izmjenu da se može koristiti. Recimo, ako Obavještajna agencija u nekim svojim radnjama doĊe do odreĊenih saznanja, a da pri tom nije imala nalog suda, da možda može koristiti te dokaze. Znači, moramo poboljšati postojeće zakona. Ja vas zaista molim da to imate u vidu. Da li nam treba ili ne Zakon o borbi protiv terorizma? Ja mislim da nam treba, i mi potpuno podržavamo i to što će Republika Srpska donijeti svoj zakon o borbi protiv terorzima. Treba nam, treba nam još da vidimo gdje imamo propuste, da vidimo kako i da se ranije djeluje, a ne tek kad nam doĊe. Hajde da vidimo kako je moguće teroristički akt se izvrši uz pomoć, ne znam, eksploziva, hajde da vidimo ko prodaje taj eksploziv i kako to neko može da kupi taj ekspoloziv. Hajde da popravimo tu zakonske kazne, da napravimo rigoroznije zakonske kazne kako bi ti zakoni imali, u neku ruku, i preventivno dejstvo. Sve je, sve su to pitanja koja se trebaju riješiti i kroz izmjene i dopune postojećih zakona. Ja vas molim da zaista na taj način to shvatite.
Ispravka krivog navoda, Denis Bećirović. 46
Ja moram reći da smo to konstatovali na prošloj raspravi i jedan sam od onih koji je o tome diskutovao da mi nismo jedina zemlja koja se suočava sa ovim problemom. čak prema procjenama svjetskih stručnjaka na svjetskoj skali indeksa terorizma mi smo negdje u sredini. MeĊutim, poredeći nas i druge države, sve države su u svom programu mjera predvidjele, izmeĊu ostalog, i zakonske promjene odreĊenih rješenja s ciljem efikasnije borbe protiv terorizma. Stoga zaista mislim da ovakav prijedlog da se ova tačaka 4. briše nije racionalan, nije racionalan iz najmanje dva razloga. Prvo, bilo bi neozbiljno državu lišiti te mogućnosti da i zakonima tretira na kvalitetniji način ova pitanja, tim prije jer to rade i nama susjedne države i susjedne države, da tako kažemo i ostale države u regionu i druge evropske države. A druga stvar, s obzirom da smo mi Parlament, pa lišiti Parlament BiH te uloge ja ne znam kakvu bi drugu ulogu mogli imati a da je važnija od intervencija u pogledu odreĊenih zakona po tom pitanju. Stoga na bazi prethodnih diskusija, pa i onoga što su na toj raspravi govorili i poslanici SNSD-a, mislim zaista da ne bi trebao biti ni jedan jedini razlog zašto i ovaj četvrti ne bi trebalo podržati.
Ispravak krivog navoda, Saša Magazinović.
Uvažena predsjedavajuća hvala Vam. Zaključci oslikavaju raspravu, samo što razlika izmeĊu današnje sjednice i one prethodne je što je ona bila zatvorena za javnost zbog prirode, je li, i teme i dokumenata koji su nam bili podloga, a ova, ovdje su mediji prisutni. I ja moram reći da je meni zadovoljstvo bilo učestvovati u raspravi na zatvorenoj sjednici i da mi je to ulilo nadu da ovaj Parlament može djelovati sinergetski u rješavanju jako važnog problema. Danas čim je ovo otvorena sjednica, čim su mediji tu imamo jedan drugačiji otklon prema istim stvarima o kojima smo prošli put razgovarali. Kolega Arnaut jeste u pravu, ovo mogu biti izmjene i dopune, odnosno zakon o izmjenama i dopunama, a možda može biti i poseban zakon ako to Ministarstvo sigurnosti kaže. I jeste čovjek je u pravu, kao što nije bio maloprije u pravu kada je govorio o budžetu da je ovo prvi put usvajamo prije Nove godine, ovaj usvajali smo mi zadnjih četiri, pet godina svaki put budžet prije Nove godine, čak je '13. bio 6. decembra usvojen, evo ja gledam po ovim stenogramima koje sam iščitavao maloprije. Uglavnom ovo ostalo dan pred Novu godinu, al' dobro u redu, u kruga SBB-a je napravljena hokejaška izmjena, nema niko od poslanika od ranije da im to kažem. Ali nije to sporno, čovjek je u pravu ovo što govori o zaključcima koji su danas na dnevnom redu. Mogu biti izmjene i dopune, može biti sasvim novi zakon, i jeste, o tome smo govorili prošli put. I ja zaista molim kolegu Košarca koji, čiji su zaključci sadržani u setu zaključaka, i za koje smatram da su kvalitetni, za koje sam, kolegama ih pokazivao ovdje kad su predloženi na sjednici kao nešto što treba podržati, da i on podrži ovo i da ostanemo jedinstveni kakvi smo bili na zatvorenoj sjednici.
Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić. 47
Dakle, ja želim kolegi Arnautu da kažem, kolega promijenila su se vremena, nekad smo mi drugačije gledali na ono što Vi govorite, sad moramo uobziriti nove okolnosti u kojima se Vi nalazite i zbog toga drugačije se odnosimo prema vašim prijedlozima. Dakle, nemojte očekivati da ćemo u buduće podržavati svestrano kao do sada. Ma kako dobri bili Vi ste na drugoj strani, pa morate to razumjeti, nemojte to više da očekujete. Druga stvar koju želim da kažem je – šta će se promijeniti da ne postoji ni jedan od ovih zaključak, šta se objektivno mijenja? Parlament je sve ove zaključke praktično donio da bi otaljao posao kojeg je držao u ruci kao vruć krompir. Objektivno nikada Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost, čiji je zadatak da vrši nadzor nad Odbrambeno-bezbjednosnim sektorom, nikada ni od jednog lica iz Odbrambeno-bezbjednosnog sektora nije dobila informaciju da nedostaje neki zakon da bi naša borba protiv svih vidova kriminala ili terorizma bila bolja. Naprotiv, mislim da u većini slučajeva se radi o prenormiranju, a ne o nedostatku zakona. I na kraju, i da nema ovog zaključka, ko sprječava nadležna tijela da pošalju zakon u proceduru. Je li ovaj zakon jedini, odnosno je li ova tačka jedina koja to omogućava? ... ministar, ... nadležnost, smatra da treba da pošalje zakon na tu temu, on će ga poslati. Dakle, ni jedan od ... da ne pridajemo prevelik značaj ovim ovdje tačkama koje smo donijeli. Ja mislim da to nije korektno, da li usvojili ili ne usvojili ništa se posebno neće, to će samo pokazati da smo mi ispustili iz ruku vruć krompir i ništa drugo. Hvala.
Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem se gospoĊo predsjedavajuća. Ispravka vrlo krivog navoda gospodina Magazinovića. Ja ne znam, on nije dobro čuo, ali ja ću, čim bude dostupan, vam dostaviti stenogram i tonski zapis ove sjednice. Naravno da nisam rekao da je ovo prvi put da se budžet usvaja na vrijeme. Nije bilo neophodno da budem u parlamentarnim klupama u prethodnim godinama da bih to znao. I naravno da je i 2013. godine usvojen na vrijeme, pa i tada je SBB bio u vlasti, ... šta ste drugo očekivali nego da bude usvojen na vrijeme onda kad smo mi vlast. Tako da, toliko što se toga tiče. Dakle, ja sam rekao na početku svoje diskusije o budžetu da je izuzetno dobro da se budžet usvaja u vrijeme što u nekim ranijim godinama nije bio slučaj, i to je činjenica. Ali evo, kažem opet i tonski zapis ćemo vam dostaviti na CD-u čim bude dostupan. Što se tiče uvažene kolegice Majkić, ja samo mogu ponoviti ono što sam, evo za ovom govornicom, u više narvata rekao i ono što je jedno od suštinskih, i tematskih, i strateških opredjeljenja SBB-a, a to je da kada je borba protiv terorizma u pitanju da mi nikad nećemo biti opozicija, tako da, bez obzira gdje se nalazili, u poziciji i opoziciji u datom trenutku, uvijek ćemo podržavati sve predložene mjere koje na bilo koji način doprinose u borbi protiv terorzima, jer to smatramo jednom od najvećih opasnosti po Bosnu i Hercegovinu i sve njene graĊane, ovaj, tako da je to jedino zaista sve što mogu reći o toj temi. A Vi znate da smo to djelima pokazali, tako da se nadam zaista da ćemo imati, odnosno nastaviti izuzetno dobru saradnju, ovaj, po tom pitanju bez obzira gdje se naše dvije stranke nalazile. I tu mislim zaista na sve kad je ova tema u pitanju, da ćemo svi nasaviti dobru saradnju, a opet s ciljem interesa Bosne i Hercegovine i njene graĊane u borbi protiv ove izuzetno velike opasnosti po Bosnu i Hercegovinu i njene graĊane. 48
Hvala. Predsjedavajuća Borjana Krišto, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem kolegi zamjeniku. Evo još jednom pozdravljam sve vas. Ja ću vrlo kratko osvrnuti se takoĊe na prošlu sjednicu u kontektsu ovoga što je kolega Staša, ovaj, na neki način iznio prijedlog da neće podržati četvrti zaključak. Nebitno je, neću govoriti o tome tko je predlagao, itd., ali ja ću se još jednom prisjetiti ove sjednice takoĊe i rasprave koja je bila, a i prijedloga zaključaka koji su, na neki način, proistekli iz one rasprave. I meni je danas možda žao što to, na neki način, baca sjenu na onu raspravu i na sve ono što smo se oko svega složili. A tako smo se svi mi i kao članovi Povjerenstva za obranu i sigurnost ponašali, analizirali zaključke i smatrali smo da su dio ukupne rasprave i da su svi oni, na neki način, takvi da mogu doprinijeti efikasnoj borbi i prevenciji borbe protiv terorzima. Pa, u tom smislu je i obveza iz Strategije, to smo rasrpavljali, da radi nekakve izmjene zakona, pa čak i ako treba da donosi neke nove zakone, samo smo išli ovdje na zaključak koji obvezuje da institucije Vijeća ministara, a i tehnički obraĊivači kao Ministarstvo sigurnosti, to uradi u što kraćem roku. Prisjetimo se da smo se svi osvrnuli na to da postoje i poticaji na terorizam i da nisu kažnjivi i da postoje intervencije koje možda treba mijenjati i u kaznenom zakonodavstvu, a i u proceduri kad je u pitanju kazneno zakonodavstvo, pa i u nekim drugim. Možda treba donijeti i zakon o borbi protiv terorizma koji će sagledati to na jedan drugi način. I ja osobno mislim da je ovo jedan snažan doprinos i uistinu bilo bi mi drago da svi parlamentarci, odnosno svi zastupnici danas kad su u pitanju ovi zaključci stanemo, jer ćemo na taj način pokazati na koncu jedinstven stav. Mislim da ništa nećemo doprinijeti, svako kasnije može svoj stav po pitanju svakog zaključka, u smislu njegove realizacije, pa i ovoga koji se odnosi na konkretan zakon, izjasniti se i iznijeti svoj stav, biti za zakon ili biti protiv zakona, ali smatram da bi bilo dobro da sve ove zakone, odnosno prijedloge zaključaka Povjerenstva za obranu i sigurnost podržimo jednoglasno i da je to najefikasniji način u prevenciji borbe, a i borbi protiv terorizma. Hvala. Ispravak krivog navoda, Borislav Bojić.
Samo kratko, nemam namjeru da govorim 5 minuta, a imam potrebu da kažem da bi, da je važnije poruka iz Parlamenta BiH nego sam sadržaj koji, po meni, može da bude u proceduri u Parlamentarnoj skupštini kada su u pitanju donošenja zakona. Niko neće skrivati zakonska akta koja će se mjenjati ili donositi od parlamentaraca ili bilo koga. Ali slanje poruke u kojima, bez obzira ko sjedi u ovom Parlamentu, imamo pristup, nemamo usaglašen stav kada je u pitanju borba protiv terorizma. Ja sam pristalica da pozovem kolege iz SNSD-a da vode računa o tome kakvu vrstu poruka šaljemo u Bosni i Hercegovini u smislu stvarnog opredjeljenja za borbu protiv terorizma. Mislim da će ovo u političkom smislu drugačije se posmatrati nego što je sam sadržaj. Ja znam da vi sigurno nećete postupiti na moj poziv, jer možda će moj poziv dodatno iziritirati pa će te vi reći – sad baš nećemo. Ali ja mislim da ne treba da se inatite, nemate potrebe za tim, trebate da uključite racio, jer je racio daleko bolji posebno kad su u pitanju ovakve vrste stvari kao što su predmetni zaključci koji su bili u potpunosti usaglašeni. čini mi se da smo i ovu 49 sjednicu zatvorili za javnost, a ja sam predlagao izmeĊu ostalog, a zato sam i javio, zaključak da oba doma Parlamentarne skupštine zasjedaju po ovom pitanju i da sjednice budu zatvorene. Naravno, nisam dobio dovoljno podrške i smatrao sam da možda smo mogli obezbijediti većinu, ali nije dobro da predložimo i takvu vrstu zaključka ako nemamo za nju potrebnu većinu. Stoga je moje mišljenje da je bolje da izaĊu zaključci koji su jedinstveni, nego da imamo odreĊenu vrstu osacilacija, to sigurno ne doprinosi.
Staša Košarac, ispravak krivog navoda.
Hvala predsjedavajuća. Mislim da sam bio precizan, da u prva tri zaključka, evo na neki način se i oslikava naš politički stav i oslikava se ono što smo mi pričali na 4. posebnoj sjednici, ako pažljivo pročitamo sva tri, odnosno prva tri zaključka vidjećete da je to ono o čemu smo mi pričali. Mi nećemo da podržimo četvrti zaključak. Ovdje nije riječ o poruci, ja nisam posebno opterećen kakvu ćemo mi poruku postali iz Parlamenta, nego šta će Parlament i Savjet ministara uraditi. Prema tome, potpuno je jasno da u ova tri zaključka su naši stavovi vrlo jasni, mi smo vrlo precizno rekli što mi ne možemo podržati četvrti, ako se može pojedinačno izjašnjavati može, ako ne može evo vi sami procjenite kakvu onda poruku šaljemo.
Ispravak krivog navoda, Borislav Bojić.
Samo kratko, ja ne mogu da se prisjetim baš da je takva vrsta stava provejavala od strane vas koji sada predlažete ovu vrstu stava. Dakle, ja se podobro prisjećam, čini mi se da prilično pamtim, niste osporavali uopšte ovu vrstu pristupa, niti na Komisiji, niti na samoj sjednici. Odjednom se pojavila potreba da u javnosti pošaljete ovu poruku. Od volje vam, pošaljite kakvu god želite, ali ja vas pozivam da pošaljemo jedinstvenu poruku jer je to važno ma kako vi to posmatrali, važno je da Parlamentarna skupština, odnosno da mi predstavnici oba entiteta, sva tri konstitutivna naroda i Distrikta Brčko pošaljemo poruku da postoje jedinstveni stavovi parlamenata u vezi sa borbom protiv terorizma. Hvala lijepo.
Safet Demirović, ispravak krivog navoda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas, molim vas za red.
Zahvaljujem se poštovana predsjedavajuća. Pozdravljam naravno sve prisutne. 50 Na zatvorenoj sjednici ja sam imao jednu diskusiju malo na drugačiji način, čini mi se, nego drugi, ovaj, i tad sam konstatirao da smo svi mi, svi imamo zapravo konsenzus jedan vezano o preblemu terorizma i odnosa prema terorizmu, ali sam tad postavio pitanje svima nama – šta će se desiti kad se pojavi ovakav slučaj, da neke stvari treba uraditi i doraditi na drugi način, kako ćemo se onda ponašati? I evo, već danas vidimo da imamo drugačije poglede na sve to. Ja to potpuno razumijem da kolege neke smatraju da treba uraditi na neki drugi način, isto mi smatramo da to treba uraditi na neki drugi način. Šta, samo imam ponovo još jedno pitanje – šta da se to proširi na neki viši nivo, da to traži dodatna novčana sredstva, formiranje nekih udarnih jedinica, ne znam ni ja šta sve, gdje bi onda otišli? Ali evo, ima prvo svako na svoje mišljenje, izjasnićemo se po ovim zaključcima. Ovo je pitanje bilo potencirano, ja ne bježim, znači imao sam tad diskusiju, bila je zatvorena sjednica, mogu je i danas ponoviti isto, problem kakav mi imamo je ozbiljan problem i on iziskuje jedno ozbiljno rješenje. Zahvaljujem se.
Mirsad Đonlagić, rasprava.
Hvala. Ma, prije nego što kažem ono što sam imao namjeru, ja želim da istaknem da mi ovo nimalo nije jasno, ove ispravke krivih navoda, znate. Niko nije naveo zbog čega ili skoro svi ili rjetko ko je naveo, možda bolje da kažem, na šta se referira, koja ispravka krivog navoda, to je uglavnom se sve pretvara u diskusiju. Ja nisam htio da se prijavljujem za ispravku krivog navoda, evo ja sam se javio za diskusiju mada sam mogao da kažem, jel' ovo što ću reći bi možda moglo i da bude ispravka krivog navoda. Dakle, prije svega onima koji govore kako smo mi promijenili svoje stavove. Da, i jesmo u poziciji da su odreĊene okolnosti promijenjene, da su stavovi promijenjeni i od toga i zbog toga se i pojavio optimizam o kome mi govorimo i normalno je da sukladno tome ustvari će i biti naše diskusije u tom pravcu poboljšanja funkcioniranja i realizacije onog optimizma koji se pojavio, ne samo kod nas, nego Bogami i u javnosti. Što se tiče ove rasprave oko situacije bezbjedonosne, odnosno u Bosni i Hercegovini i straha od terorizma. Pa, svako normalan se plaši od ovoga, pa svako normalan zna da ova zakonska rješenja koja imamo nisu sva ta koja zadovoljavaju potrebe koje sasvim sigurno su narasle potrebe. Meni je jasno zašto se ovdje govori da se ne glasa za tačku 4. ili da to izdvojimo pa da se to posebno glasa o ovome zaključku, meni je to potpuno jasno zašto. Ali ja ne vidim taj, opravdanost bojazni, jer mi smo ti koji smo insistirali kao Predstavnički dom da imamo posebnu sjednicu, tražili smo izvještaje ministra sigurnosti, pa smo izrekli niz kritika i niz zahtjeva, pa se u svemu tome pokazalo da i neka zakonska rješenja nisu u cijelosti zadovoljavajuća da bi mogli da odgovore izazovima pred kojima se nalazi Bosna i Hercegovina. Te u tom smislu ja zaista ne vidim neku opravdanu bojazan od ovoga, iako kažem da mi je jasno zbog čega se ovo i na što se referira kada se traži da se posebno glasa po ovoj tačci. Dakle, mi podržavamo ova sve četiri zaključka i kao Klub SBB-a ćemo podržati ova sva četiri zaključka, ali nemamo ništa protiv toga ni da se Dom izjasni o drugom načinu glasanja i izjašnjavanja po ovim predloženim tačkama. Hvala. 51
Hvala. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda, izjašnjavaćemo se naknadno. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Senada Šepića povodom razmatranja Informacije o napretku u procesu ispunjavanja uvjeta BiH na europskom putu, materijal Vijeća ministara BiH Prijedlog zaključka je na 21. sjednici, održanoj 10.12.2015., upućen Kolegiju Doma na naknadno usuglašavanje zbog nedovoljne entiteske većine. Kolegij nije postigao suglasnosti o prijedlogu zaključka, te je o tome dostavio izvješće. Rasprava je zaključena, izjasnićemo se naknadno u drugom krugu glasovanja kada to bude vrijeme. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Izvješće o realizaciji vanjskotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne namjene i posebne namjene za 2013. godinu i Izvješće o izdanim ispravama za vanjskotrgovinski promet oružja, vojene opreme, proizvoda dvojne namjene i posebne namjene za 2014. godinu, podnositelj: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH
... samo izvinjavam, moram otvoriti dokument jer da bi se moglo pričati ... [[ne čuje se šta poslanik govori]] ono što je napisano. Revizija je nešto što bi trebalo da pokaže ukupno stanje i trebalo bi da pokaže zakonitost rada onih koji upravljaju državnim financijama, odnosno budžetom. I vrlo je simptomatična, samo jedan mali pasus, a njega ću da pročitam samo zbog toga da bi ostalo u stenogramu i da bi se reklo da su oni koji bi trebali nakon revizije da pogledaju šta u njoj ima ostali nijemi, ne samo u ovoj godini, nego i u prethodnim godinama. „Nije rijetka pojava da institucije BiH ne ispunjavaju propisanu zakonsku obavezu u pogledu dostavljanja podataka, a različito tumačenje pojedinih zakonskih odredbi dovelo je do različitog postupanja institucija BiH u slučaju podnošenja žalbi na koje ima pravo svaki podnosilac zahtjeva.“ Stvarno me zanima šta ovo znači? Da li je to moguće da oni koji upravljaju ne daju ono što treba shodno propisima, ničemu drugom, onome što imamo napisano u zakonima. Očito ne, jer gospodin Šego ovdje vrlo precizno kaže. Te bih inicirao, a to ću i u pismenoj formi na nekoj od narednih sjednica, da oni koji su zakonodavna vlast imaju, shodno svom interesovanju želji, želji da spoznaju, želji da vide šta se dešava, imaju pravo i uvid na ukupan utrošak sredstava, odnosno realizaciju budžeta, jer je budžet usvojen i takav treba da se sprovodi ovdje na Parlamentu. I mi bi trebali da budemo najodgovorniji za njegovu punu realizaciju. Hvala.
Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Dakle, ja ću najvjerojatnije u jednoj inicijativi ili jednom pitanju možda prema Instituciji revizora uputiti kasnije, meĊutim evo nisam se mogao oteti želji da prokomentiram malo ovo Izvješće. Prije svega ću reći da osobno, a i nadam se Klub, da ćemo podržati, dakle ovo Izvješće i dobro je da institucije BiH ima netko upozoravati na stvari koje eventualno propuste, ne urade sukladno zakonima koje su sami donijeli. MeĊutim, meni se ovdje, kad sam čitao ovo, doista postavilo pitanje kad se gleda u Zakon o reviziji, a ne čini mi se da prvi put imamo ovakva izvješća koja, po meni, nisu u mandatu Ureda revizora. Ali evo, o tome ćemo, dakle, pitaću pa ću vidjeti šta ću dobiti odgovor. Npr. u članku 3. kad govori o Zakonu o reviziji ciljevi su da glavni Ured za reviziju, glavni cilj Ureda za reviziju je da provoĊenjem revizije osigura nezavisno mišljenje o izvršenju budžeta i financijskim izvješćima. Znači, koliko god sam ja čitao ovaj Zakon, na članke na koje se oni pozivaju u ovom Izvješću, govori se o financijskom nadzoru, utrošku sredstava, učinkovitosti, efikasnosti, ali iz kuta financijskog, financijskog dakle promatranja pitanja. MeĊutim, prijedlog koji ovdje, recimo, ide u njihovim preporukama je da se pristupi izmjeni zakona. Je li to znači da Ured revizora ima kapacitet da pregledava, utvrĊuje stanje provedbe zakona, propisa iz raznih oblasti? Dakle, nije mi jasno, dakle da učinkovitost na 53 ovaj način, dakle Ured revizora radi ili ja nisam dovoljno materiju shvatio. Zato sam rekao da ću ipak postaviti jedno pitanje na ovom tragu Uredu revizora ili nekome drugome da mi odgovori, dakle – što znači Ured revizora, je li može on ovakvu vrstu uvida vršiti? A ja da sad ne spominjem neke druge slučajeve u kojima sam imao prigodu vidjeti kad revizor nalazi, dakle ovdje mi se čini kao da imamo vladin i nevladin sektor, dakle, koji radi ono što meni se čini nije mu u mandatu i da preporuča, iako smatram da je dobro da ima neko da nas upozorava, evo npr. i ovaj zakon da se ne provodi onako kako treba. Tako da evo, kažem opet, podržaću i podržaćemo, ali ću zatražiti jedan odgovor, dakle, o mandatu Ureda revizora kad su u pitanju ovakve stvari.
Ne vidim više prijavljenih u ovom trenutku. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Izvješće za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu, podnositelj: Europska komisija Izvješće je dostavljeno u proceduru 03.12.2015. Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije dostavilo je Mišljenje o Izvješću 04.12.2015. Povjerenstvo je usvojilo Izvješće i predložilo kolegijima domova njegovo uvrštavnje u dnevni red sjednice doma. Kolegij Doma je na 22. sjednici odlučio uvrstiti Izvješće u dnevni red ove sjednice. Otvaram raspravu. Zastupnik Saša Magazinović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja ne znam da može biti važnija tačka dnevnog reda za Parlament zemlje koja ima aspiraciju da postane član EU od ove. Nažalost sa naše lijeve strane nema apsolutno nikoga iz Vijeća minsitara, i ovo zapravo i pokazuje da, kada je u pitanju evropski put, da pod a) prvo mi se meĊusobno foliramo, pod b) mi foliramo EU jer naš odnos je zapravo vrlo površan i ne daje rezultat. Izvještaj za Bosnu i Hercegovinu je nešto što je fakat i i mi se sa tim upoznajemo, ne možemo intervenisati, svi smo na različite načine, koristeći svoja poznanstva u EU, eventualno nešto mogli sugerisati. Ovo je sada, je li, dokument za upoznavanje. MeĊutim, gdje se mi danas nalazimo? Nalazimo se na kraju godine kada imamo najave da će u prvim danima 2016. godine biti predata kredibilna aplikacija za članstvo. Da bi ta aplikacija bila predata potrebno je ispuniti tri preduslova. Prvi, reformska agenda, i to ... najlakše jer tu izgleda za mnoge vrijedi pravilo da sve ono čega se trebamo obavezati i obećati da ćemo ići u tom pravcu bez konkretnog ostvarenja, to nije problem. I sve to što ide na principu – majke mi, tu smo dobri i taj smo uslov ispunili. MeĊutim imamo još dva uslova da ispunimo. To je mehanizam koordinacije za koji još uvijek, nakon bezbroj molbi, parlamentarci nemaju zvaničnu informaciju kako izgleda čak i u prednacrtu, 54 nacrtu ili u bilo kojoj formi i prilagodba Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju u smislu tradicionalne trgovine, gdje smo imali jedan stav Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, pa je onda Predsjedništvo, žureći za datumom, mislim, malo taj proces usmjerilo u krivom smjeru. Dakle, dva vrlo bitna preduslova za aplikaciju su još uvijek u zraku i ne znamo mnogo o njima. Ne znam da li je, a trebalo je, Vijeće ministara ovih dana usvojiti našu pregovaračku platformu za pregovore vezane za modifikaciju sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Ako je to učinjeno, a moguće da je učinjeno u ovih proteklih par dana, to nam samo govori da je nerealno tvrditi da ćemo predati aplikaciju kada pregovori zapravo još nisu ni počeli. Evropska unija s jedne strane i Bosna i Hercegovina s druge imaju ugovoreni odnos koji se može, ne može mijenjati jednostrano. Osim toga sve države u regiji koje su imale takvu vrstu odnosa sa EU i korigirale taj ugovoreni odnos radi su to kroz pregovore. Sasvim logično EU želi da zaštiti svoj interes, prije svega ekonomski, i sve zemlje članice, i imaju svoje zahtjeve. S druge strane strah me je da s naše strane ne postoji tolika svijest o našem interesu, koju ja vidim kada je u pitanju struka, kada su u pitanju ljudi iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, ali ne vidim kada je u pitanju politika, jer čini mi se, možda ja griješim i dozvoljavam da me ispravite, da je trenutno na sceni utrkivanje oko datuma kada ćemo predati aplikaciju, a ne konkretna diskusija o ispunjenju uslova vezanih za istu. Slična je stvar sa mehanizmom koordinacije. Oba ova procesa se vodi prilično netransparentno u odnosu na ovaj Parlament, u odnosu na javnost posebno. Nisam siguran da poštujemo princip za koji smo se obavezali, kroz ovaj novi pristup prema Bosni i Hercegovini, da stručna javnost, akademska zajednica bude uključena u ove procese na zadovoljavajući način. Stoga ne koristeći vrijeme do kraja, ili evo jesam, završavam, želeći da u novoj godini promijenimo tu vrstu odnosa voĊenju politike prema EU, da to bude puno transparentnije, da svi budu tu uključeni, svi oni koji su potpisali agentu, a tu je i pozicija i opozicija, i da svako, da se od svakoga crpi i da svako da svoj doprinos u skladu sa svojim kapacitetom. Na ovaj način, ispunjavajući sve obaveze koje je dovoljno ispuniti sa riječima – majke mi hoću, a sve ono što je konkretno da se mrcvarimo i krijemo informacije jedni od drugih, ja se bojim da budući izvještaj neće biti optimističan, mada i ovaj, ako ga bolje iščitate, nije baš previše pozitivan na način kako je bio predstavljen domaćoj javnosti, ali to je sasvim jedna druga tema.
Hvala. Poslanik Mirsad Mešić, replika.
Hvala prvi zamjeniče. Mi u Klubu SDP-a smatramo da je upravo povrijeĊen Poslovnik, tačnije član 184. tačka c) i d) koji kažu da Vijeće ministara ima pravo a ima i obavezu da prisustvuje sjednicama, odnosno da utiče na tok rasprave preko svojih predstavnika. Predlažem vam da pozovete predstavnika Vijeća ministara ili pak da ne raspravljamo o ovoj tački dok se neko od njih ne pojavi, da idemo dalje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 55 Ili pak odgoditi za narednu sjednicu. A tražim takoĊe vaše izjašnjenje o tome da li je Poslovnik povrijeĊen.
Dobro. Da Vas informišem da je gospodin Brkić, zamjenik ministra inostranih poslova prisutan a da se istovremeno održava sjednica Doma naroda sa tačkom dnevnog reda Budžet, i vjerovatno je to razlog zašto je situacija ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma može svako, mislim, mogli smo mi i odložiti sjednicu dok oni izglasaju Budžet. Razumijem Vas na Vašem zahtjevu ali mislim da su ovakve okolnosti i evo, imamo jednog predstavnika, vjerujem da će u toku sjednice doći i ostali. Rasprava, poslanica Dušanka Majkić, ja se izvinjavam, ima replika, u meĊuvremenu je Damir Arnaut se prijavio prije.
Ma, nisam u meĊuvremenu, odavno sam. Mislim, ja sam prvo htio reagovati kada je gospodin Magazinović tu, mislim, pored živog čovjeka, ja ne znam, barem da, ovaj, da se upoznate sa licima koja imamo u Vijeću ministara, prvo je gospodin Magazinović rekao na lijevoj strani nije prisutan niko iz Vijeća ministara, onda je ustao gospodin Mešić i pozvao se na član Poslovnika koji ja poznajem vrlo dobro, ja sam se referisao na njega ali zaista kada nikog iz Vijeća ministara nije bilo na lijevoj strani. Mislim da zaista nije u redu, nije odgovorno da poslanici ne znaju ko nam sjedi u Vijeću ministara. Dakle, imamo živog čovjeka, zamjenika ministra vanjskih poslova, vidim ga maltene od početka tu. Tako da, kad je bar ovaj član 184. koji ste citirali, ovaj, apsolutno znači niste u pravu. Evo, ovo je eklatantan primjer ispravke krivog navoda, znači nije replika, nego totalna ispravka vrlo krivog navoda. Zahvaljujem.
Dobro, nastavljamo. Poslanica Dušanka, a Vi, znači gospodin Mešić, replika, druga.
Ispravka krivog, potpuno krivog navoda. Dakle, niko nije eksciplitno rekao ko predstavlja Vijeće ministara, pa tako da, gospodine, nisam smatrao. Vi ste to objasnili, jeste li to izmislili ovog trenutka ja to ne znam, ali ja prihvatam Vaše objašnjenje.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić, diskusija. 56 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, ja mislim, ovo je već treći put, molim vas gospoĊo Majkić izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... članom 67. sazivanje sjednica Doma, tražim objašnjenje. Na ovom materijalu piše neslužbeni prevod. Da li je ovaj prevod tačan, da li su ovdje konstrukcije koje čitamo tačne i kakav mi to dokument imamo ispred sebe, jer ovdje precizno piše neslužbeni prijevod? Molim vas lijepo, dali ste nam dokument za koji ne znamo je li to to, ... to krajnja verzija, nezvanična. I mi raspravljamo o nečemu što je nezva nično. O čemu mi sad ovdje raspravljamo? Obzirom da ste vi Kolegij i vi ste ga stavili na dnevni red dajte mi objašnjenje šta je i o čemu se radi?
Pa, ja, ovaj, vjerujem da Vi dobro baratete stranim jezicima, je li tako, rekli ste da više njih poznajete kao maternji i vjerujem da Vama neće biti problem da uočite ukoliko ima tu neke nedosljednosti. Ali to je materijal koji je dostavljen, to je materijal, kao što piše ovdje, Evropske komisije. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Vidite, ovo je Izvještaj za Bosnu i Hercegovinu. Znači, moglo je možda, možda je Savjet m inistara mogao dati pečat da je zvanični prevod, ali ovaj materijal koji se nalazi kod vas je dostavila Evropska komisija u ovakvom obliku. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Tako je. Izvolite, gospodine Denis Bećirović. 57
Dakle, ja nisam imao namjeru da se javljam, ali moram vrlo jasno reći da, i to je rekao i kolega Magazinović, vjerovatno jedna od najvažnijih tačaka, ne samo ove sjednice već i generalno gledajući. I u takvoj jednoj situaciji imamo da ovdje u sali u tom trenutku nema ni predsjedavajućeg Vijeća ministara, ni jednog od dvojice zamjenika i ni jednog ministra. Da je sretna sreća bili bi i članovi Predsjedništva BiH kod ovakve tačke. I u takvoj situaciji pokušati tražiti sad argumente i razloge da se nešto spočitava, itd. mislim da nema ni jednog jedinog argumenta. I s obzirom na ovakvu situaciju najbolje rješenje bi bilo da ovu raspravu zaustavimo, da pozovemo Vijeće ministara. U decembru mjesecu valjda se može toliko iskoordinirati da sjednica Doma naroda i Predstavničkog doma ne mora biti isti dan, tako da eventualno ministri mogu doći i prisustvovati na jednoj sjednici koja je mjesečno, je li, i na sjednici Doma naroda i Predstavničkog doma. Prema tome, kolega Arnautu, ovdje nema ni jednog jedinog ministra na ovako važnoj temi. Zamislite i uporedite druge države koje su na putu prema EU i one koje su ušle u EU, kompletna vlada bi se poredala, svi iz odgovarajućih direkcija, itd., ovdje nigdje nikoga na ovako važnoj temi.
Gospodin Damir Arnaut, replika.
Gospodine Bećirović, mislim kad me već prozivate, mislim vidite, ne znam kako uopšte možete, ovaj, pokušavati pobjeći od činjenice da je Vaš kolega, iz Vašeg Kluba, gospodin Magazinović pokazao rukom i rekao na lijevoj strani nema nikoga iz Vijeća ministara, pa je onda gospodin Mešić imao poslovničku intervenciju, pozvao se na član 184., opet tvrdeći da nema nikog iz Vijeća ministara. Ja uporno ponavljam – sjedi nam živ čovjek iz Vijeća ministara. Dakle, hajmo se vratiti na činjenicu da dva člana Vašeg Kluba, gospodin Magazinović i gospodin Mešić ne znaju ko sjedi u Vijeću ministara. Prema tome, moja ispravka krivog navoda se odnosila i na gospodina Magazinovića i na gospodina Mešića koji su tvrdili, pokazivali rukom na lijevu stranu i govorili da nema nikog iz Vijeća ministara. Ja vam kažem, molim vas, ako 2/3 Vašeg Kluba ne zna ko je u Vijeću ministara, ovaj, onda imamo zaista problem. I, znači, apsolutno je neosnovano bilo pozivanje na, odnosno poslovnička intervencija potpuno neosnovana ...
/nije uključen mikrofon/
Molim Salku Sokolovića za red.
Ja se zaista zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća, mislim da ovo ide u kodeks ovakva vrsta ponašanja, odnosno ide u pravcu kršenja Kodeksa. U svakom slučaju, gospodine Bećiroviću, 2/3, činjenica, danas evo koju smo saznali, je da 2/3 Kluba SDP-a, najmanje 2/3, jer ne znam jeste li Vi znali, ali najmanje 2/3 su danas svojim riječima jasno potvrdili da ne znaju identitet članova Vijeća ministara. Zahvaljujem. 58
Ispravak krivog navoda, Denis Bećirović. Izvolite.
Na granici je da li da išta komentarišem ili ne komentarišem, meĊutim kolega Arnaut nije odgovorio na jedno ključno pitanje kod ovako važne teme. Ja nisam znao da je kolega Arnaut zadovoljan s činjenicom što mi ovdje u ovom trenutku nemamo ni predsjedavajućeg, ni jednog zamjenika i ni jednog ministra. Ako je to put i ako je to način da ovako važne teme razmatramo, onda svaka vam čast.
Saša Magazinović, ispravak krivog navoda.
Da nismo usvojili Kodeks nazvao bih to drugačije. Dakle, ovo je izuzetno važno pitanje. Ja sam siguran da kolega Arnaut od prije mjesec dana bi prvi ustao da to kaže, i bio bi u pravu, jer o ovako važnom pitanju razgovarati bez prisustva članova Vijeća ministara nije u redu. Ako hoćete baš mak na konac, otvorite Zakon o Vijeću ministara pa vidite ko čini Vijeće ministara. Imate tamo definiciju, piše vam, predsjedavajući i koliko ministara, piše Vam u Zakonu. Vi ste pravnik ja nisam. Ali sasvim je nebitno, lijeva strana je prazna, Vijeće ministara nije tu prisutno. Imamo u samom dokumentu, koji predpostavljam da ste pročitali, u različitim oblastima i u različitim resorima, dobre stvari, loše stvari, stvari koje su uraĊene, stvari koje treba uraditi. Vi, oprostite, meni niste sagovornik na tu temu, meni treba neko iz Vijeća ministara da razgovaramo pojedinačno, ja zaista bih volio da je to takva situacija. A to ta forma je li tu zamjenik ministra ili nije, ovdje treba da sjedi predsjedavajući, ovo je najvažnija tačka, bar kada je gledamo na televiziji i kada govore sa velikim žarom o tome kako ulazimo u EU, samo što nismo. A kada je, na kraju krajeva zajedno bi se trebali, kolega Arnaut, boriti da se ovaj Parlament više poštuje. Eto, zaboravite sve ostalo, hajmo se boriti da se ovaj Parlament više poštuje. Pa, Vi ste predložili zaključak, na osnovu diskusije svih nas, da se do 30. novembra, čini mi se, dostavi materijal od strane Vijeća ministara. Pa kad je dostavljen? Hajmo se boriti da se poštuje ovaj Parlament, evo zaboravite formu i proceduru.
Evo, samo ću kratko prokomentirati jer se kaže da nema nikoga. U ovom trenutku imamo zamjenika ministra vanjskih poslova, gospodina Josipa Brkića. A sada dajem riječ Nikoli Lovrinoviću, ne pridržavanje utvrĊenog dnevnog reda.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Dakle, evo, nisam mislio u ovome dijelu, nego za raspravu se javiti, i javit ću se kao predsjednik Povjerenstva zajedničkog za evropske integracije, moram reći, dakle, upravo sam ovu ikonu kliknuo zato što je tema Izvješće Evropske komisije. Znači, bilo bi dobro da je doista i neko, gospodin Davidi, koji je bio nama na Povjerenstvu, ovdje s nama, naravno i iz Vijeća ministara, evo u ovom trenutku možemo biti zadovoljni što je tu zamjenik ministra vanjskih poslova. MeĊutim, evo kako počinjemo ono što smo tražili da se svaku sjednicu izvješćujemo, znači i mi sami, itd. MeĊutim, kolega Saša i kolega Denis su, i ne znam ko još, komentirali, 59 mogao bih vam ja sad reći kako smo se mi ponašali. Na parlamentarni forum prvi, ... 6. sjednicu koju smo sazvali nismo mi došli, znači od 12 članova Zajedničkog povjerenstva bila su tri, je li tako kolega. Dakle, na zadnju sjednicu ... smo razmatrali ovo Izvješće ... točkama koje ću kasnije ja govoriti nisam imao kvorum, pa ću morati danas predložiti zaključke. Ja kao zastupnik ne mogu jer nije bilo zaključaka Povjerenstva. Dakle, kako se mi kao parlamentarci ponašamo prema ... Evo, dakle i sami sebi rušimo dignitet, i bio sam tada ljut i nisam htio ovo i mislio danas reći, meĊutim ja nisam evo dva puta ili tri mogao na Povjerenstvu raditi zato što kolege zastupnici iz tog Zajedničkog povjerenstva nisu došli tamo gdje su trebali doći, na parlamentarni forum, ... smo sabrali sve ljude iz entiteta i Distrikta Brčko, došlo nas 3 od 12. Pa nema smisla, dakle da držimo drugima prodike a samo se ne ponašamo, zato se možda i prema nama drugi ponašaju onako kako se. Dobro, da skratim, dakle ja bih volio da se vratimo temi, imat ćemo je vjerojatno svaki mjesec ili u tri mjeseca kako smo zaključili, i volio bih da doista budu i predstavnik Evropske komisije i više ljudi iz Vijeća ministara jer ima više tema, ali evo tako je kako je. Mi ćemo imati vjerojatno prigodu da o ovome razgovaramo skoro svaku sjednicu i na tome ćemo inzistirati. Evo, zahvaljujem.
Zahvaljujem. Saša Magazinović, ispravak krivog navoda.
... kolega Lovrinović je manje više u pravu, i više je u pravu nego što je manje, ovaj, kada govori o odzivu. MeĊutim, trebate biti svjesni da i tu većina parlamentarna ima većinu, i dajte se malo konsolidujte oko toga, dajte vidite malo oko tog odziva. član 5. Zakona o Vijeću ministara kaže da Vijeće ministara u skladu sa Okvirnim sporazumom, da ne čitam sad sve, čini – predsjedavajući, ... predsjedavajući i ministri i pobrojani su ministri, tačka. Dakle, to vam definiše. I uz dužno uvažavanje prema gospodinu Brkiću iz zahvale što je došao, ali ako njega pitamo gdje smo u prilagodbi Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, a vi tu znate mnogo više nego većina ovdje u kakvom smo problemu, ja nisam siguran da će nam znati objasniti šta je to na čemu Evropska komisija insistira, koji su njihovi trgovinski zahtjevi, šta je naš odgovor. Dakle, o tome govorim. Zato je ovo važno i zato spominjemo prisustvo Vijeća ministara, a ne da bi nekome prigovarali.
Mirsad Đonlagić, ispravak krivog navoda.
Evo, i ja ću se pohvaliti činjenicom da ja nisam pravnik, ali bar znam da pročitam ono što piše u ovim knjigama. Pa kaže član 185. – predstavljanje Vijeća ministara, to je ono po čemu mi funkcioniramo, kaže stav (2) ministre mogu predstavljati zamjenici ministara, dakle na sjednici Parlamenta. I to mi prihvatamo kao validno. Dakle, molim vas da se referiramo na akta koja regulišu naš način rada. Hvala. 60
Rasprava, zastupnik Borislav Bojić. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Dušanka Majkić ... Jeste u pravu je.
/nije uključen mikrofon/
Molim vas, ja se ispričavam, pošto nisam bila rekli su mi Dušanka Majkić, rasprava, Zaim Backović se javio kasnije.
Poštovane koleginice i kolege. Zaista mi je žao što ovaj nastavak i ovako ove važne teme danas praktično govorimo sami sebi. Kad god pročitam neke dnevne novine neki od visokih funkcionera ove zemlje kaže kako, evo podnošenje kredibilne aplikacilje samo što nije, evo u narednom periodu će biti, a onda ja pomislim i sjetim se koje uslove još trebamo do toga i šta treba da ispunimo i vidim da taj čovjek očito ne zna šta ga ili šta nas još čeka na tom putu. Zato nije dobro da pričamo sami sebi, jer očito da u Vijeću ministara postoje ljudi koji ne znaju šta znači, šta to treba Bosna i Hercegovina uraditi da bi se mogla ova aplikacija predati. Očito je čak i u Predsjedništvu da ljudi, nije im sasvim to i do kraja poznato. I mislim da ovu raspravu nikako ne bi smjeli voditi bar bez ključnih ljudi, a u ovom momentu nam je najinteresantniji ministar za ekonomske odnose, jer pitanje tradicionalne trgovine dovodi u opasnost ovu zemlju da prestanemo izvoziti. To je alarmantno stanje u kojem se mi nalazimo kad je u pitanju ispunjenje ove obaveze. I mi nećemo da pozovemo predstavnike Savjeta ministara da bi skrenuli pažnju o tome. Važnije je sada da se ... tamo svi sjede, i ako će se, znam da će samo ministar finansija govoriti o tome, nego da razgovaramo ovdje o ovako značajnom pitanju. Pa, o čemu drugom. Ne može ministar inostranih poslova, zamjenik ministra koji sjedi ovdje odgovoriti na pitanja koja treba da mu postavimo i koje sam čekala da postavim ministru za ekonomske odnose. Dakle, nemojte da banalizujemo, to govori da mi sami ne znamo mnogo o ovome. I teško predsjedavajućem Komisije za evropske integracije ako mu je ovakav, uspio ovako kvorum da sakupi po svim osnovama. Dakle, maloprije kolega Magazinović reče tri uslova. Prvi je ovaj sprovoĊenje reformske agende. Vidimo da smo nešto i uradili, da je dijelom izraĊeni i akcioni planovi entiteta i da su dva kantona, čini mi se Unsko-sanski i Zeničko-dobojski, uradili svoj posao, osam nije, ili bar nisu nama dostavili, taj podatak nemam. Drugi dio koji se odnosi na ... mehanizam kooridnacije, bez koga nema uopšte rasprave ni o čemu, i dalje je problem, jer neko kaže da je to negdje dogovoreno ali niko ne smije da kaže gdje i šta je dogovoreno. Dakle, nema priče o evropskom putu bez dogovorenog mehanima koordinacije. O kakvoj kredibilnoj aplikaciji mi govorimo? Pa to je zavaravanje javnosti. I na kraju ovaj treći uslov koji je pridodat, dakle to nije bio uslov, on je naknadno pridodat, a to je adaptacija Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, znači vezano za ovu tradicionalnu trgovinu. 61 Ja se zaista zahvaljujem Trgovinskoj komori koja nam je dostavila jedan jako dobar materijal, koji nam je mogao pomoći da, kod ove rasprave, a za očekivati je bilo da će nam Savjet ministara dostaviti takav materijal, na osnovu koga bi mi mogli povesti debatu na ovu temu. Dakle, šta traži Evropska komisija? Traži da Bosna i Hercegovina, da se omogući Hrvatskoj da nastavi izvoz kao u vrijeme kada je bila članica CEFTA-e i to da, za sve vrste roba koje je izvozila kao članica CEFTA-e, i to na one proizvode koji su najviše interesantni Bosni i Hercegovini. Znači mliječni proizvodi i preraĊevine od mlijeka i mlijeko, meso i mesne preraĊevine, voće, povrće, cigarete, alkoholna pića i sve ono od čega Bosna i Hercegovina stvara značajan prihod u izvozu. Pri tome Bosna i Hercegovina ne može koristiti povlastice izvoza u Hrvatsku, nego samo po režimu EU. Dakle, to je stvar koja je zaista alarmantna. I ne samo tu, nije kraj tu, nego uvoĊenje zabrane izvoza za Rusku Federaciju je dodatni element koji usložnjava ovo stanje za Bosnu i Hercegovinu. Ključno je pitanje kako će Bosna i Hercegovina zaštiti svoju proizvodnju. Možemo li mi, hoće li nam biti omogućeno da uvoĊenjem kvota ili na drugi način vremensko pomjeranje, vremenskom distancom omogući nam se da to do kraja dok ne ostvarimo uslove za ulazak u EU da se ta beneficija Bosni i Hercegovini, ovaj, ostavi. Ja sam ... nekoliko pitanja za koja sam očekivala da će ministar moći da nam odgovori da ta metodologija tradicionalne trgovine, koju zagovara Evropska komisija, nije bila obavezna jer nije sadržana u odredbama privremenog sporazuma. Kako to da je sad obavezna? Šta se dogodilo da je ona odjednom postala obavezna. Drugo, da tehnička adaptacija nekog meĊunarodnog sporazuma nije moguće izmijeniti odredbe koje u njemu nisu ...
Vrijeme.
Evo završavam. Dakle, kako je moguće izmijeniti odredbe koje nisu postojale u vrijeme kad je Bosna i Hercegovina zaključila sporazum. I na kraju mislim da Bosna i Hercegovina mora da se izbori za ovo. Ja sam htjela da čujem od ministra da li naše tijelo, koje je predviĊeno za pregovore, bavi se uopšte ovom materijom ili ćemo dočekati 1.1. kada stupa na snagu ova Odluka Evropske komisije i kada Bosna i Hercegovina prestaje sa izvozom. Ovo su alarmantne stvari i mislim da zaslužuju mnogo veću pažnju nego što poslanici to svojim interesovanjem pokazuju.
Zaim Backović, ispravka krivog navoda.
Poštovani gospodine, mom kolegi, valjda smo mi dužni da poštujemo zakon. Ako smo ustanovili da je Pravilnik, na osnovu kojeg mi radimo, u suprotnosti sa zakonskim rješenjem onda, znam da moj kolega maše glavom, ali ako tamo piše ministri, a mi smo uveli u Pravilnik ministri i, mi nismo u suglasju sa zakonom. Mi smo dužni da poštujemo zakone. I ako ustanovimo disharmoniju sa zakonima dužni smo da predložimo izmjene i dopune kako bismo uskladili sa zakonskim rješenjem. I ništa više.
Senad Šepić, ispravak krivog navoda. 62
Evo, ja ću sad nešto kazati da ne bi ponovo govorio kad bude trebalo, kad sam prijavio diskusiju, ja stvarno predlažem, dakle da, s obzirom da nemamo danas ovdje ljudi iz Vijeća ministara, ovo smo uvrstili u dnevni red, znači da ovo primimo k znanju. Nakon ove rasprave neću diskutovati namjerno ovo sve što sam pripremio jer mislim da nema smisla sami sebi ovdje pričati, da ovo ponovo uvrstite na prvoj sjednici u 2016. godini kad ćemo imati cijelo Vijeće ministara, sve institucije, pa da onda oko toga progovorimo, kad će to imati smisla. Sad u ovom momentu stvarno ne vidim neki poseban smisao da govorim o tome šta bi trebalo, kako bi trebalo, sami sebi pričamo. Dakle, to je moja sugestija. Ako treba ja mogu i napismeno poslati ovaj prijedlog.
Ispravak krivog navoda, Momčilo Novaković.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja, ovo je ustvari replika nije ispravak krivog navoda, ali ne možemo drugačije evidentirati, naime ja se pridružujem onima koji misle da mi danas ovu tačku ne možemo ozbiljno razmatrati. Smatram da, ako ništa drugo, trebamo poštovati sami sebi, odnosno našu Komisiju koja je u svom drugom zaključku rekla – sugerišemo Kolegiju domova da Izvještaj za BiH za 2015. godinu prezentuju predstavnik delegacije EU u Bosni i Hercegovini kao i da se obezbijedi prisustvo predsjedavajućeg i članova Savjeta ministara. Dakle, to je sugestija naše Komisije i ne vidim zaista zašto bismo mi uradili drugačije od onog što je naša Komisija od nas tražila ili što od nas očekuje. Mislim da je dobar prijedlog gospodina Šepića da danas ne završimo raspravu o ovim tačkama, ustvari mi nismo suštinski ni počeli raspravu o ovim pitanjima, da to stavimo na sljedeću sjednicu kad budu u mogućnosti da prezentaciju izvrše ljudi iz Evropske komisije u prisustvu, znači i predsjedavajućeg Savjeta ministara, tim prije što se ne radi o nečemu što je hitno i što bismo danas trebali završiti. Hvala.
E ovako, budući da se već ponavlja kroz vaše replike, da li ste onda za prijedlog da prekinemo rasprave po ovim točkama, a da točku 8. i 9., pošto su vezane, ostavimo za jednu od narednih sjednica našeg Doma, za prvu narednu naravno, podrazumijevajući da su se stekli preduvjeti. Da li ste za to da se izjasnimo? Evo Nikola Lovrinović želi nešto.
Dakle, nemam ništa protiv, evo kao predsjednik Povjerenstva slažem se, nego da samo par rečenica kažem. Mi smo predložili ovakav zaključak i bilo bi dobro da je to takav puni sastav, mislili smo da ako Mišljenje Evropske komisije o stanju BiH u 2015. godini ode daleko, dakle onda neće biti ni smisla razgovarati o njemu za tri mjeseca, ali ako će to biti na prvoj sjednici u siječnju to je ok. Dakle, s obzirom da ni mi nismo mogli donijeti zaključke na Povjerenstvu jer, maloprije sam rekao, radi kvoruma, koje sam mislio danas predložiti i dakle, 63 onda znači ako je to tako evo 15 dana ništa ne znači, mogu i u ime Povjerenstva na neki način, kolege su ovdje valjda mi neće to zamjeriti, prihvatiti takav prijedlog i možemo to tako uraditi. Hvala lijepo.
Ovako, budući da su ove točke, znači nama na dnevnom redu, mi smo otvorili raspravu po točki 8. ali imamo i točku 9., znači mi, prijedlog je da se sad izjasnimo o tome da ove točke 8. – Izviješće za BiH za 2015. godinu, podnositelj Evropska komisija, broj: 01,02-06-1538/15, od 03.12.2015., i točka 9. – Akcijski plan za provedbu reformske agende na razini Vijeća ministara BiH, podnositelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-50-11-1383/15, od 28.10.2015., da se, znači naĊu na prvoj narednoj sjednici Zastupničkog doma i da tada raspravljamo i o njima se izjasnimo. Evo, ko je za ovaj prijedlog? Od ukupno 34 nazočna – za 28, protiv ništa, suzdržanih 6. Federacija BiH 19 za, nema protiv, 5 suzdržanih, RS 9 za, nema protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo točke 8. i 9. ostavili za raspravu i izjašnjavanje na sljedećoj sjednici Zastupničkog doma. Prelazimo na točku 10., Ad. 10. Aktuelno financijsko stanje i ugroženo poslovanje Radio-televizije BiH, predlagatelj: Jasmin Emrić Budući da smo imali, znači nekako ovu točku dodanu izvan dnevnog reda, imali smo i točku 11. Ad. 11. Zaključci sa 14. sjednice Povjerenstva za promet i veze
Molim vas, mogu li samo jedno pitanje prethodno prije nego što počne rasprava?
Izvolite. Dušanka Majkić. 64
Na osnovu čega ćemo voditi raspravu vezano za ovu tačku 10., jer kaže – aktuelno finansijsko stanje i ugroženo poslovanje. Dakle, o finansijskom poslovanju mi nemamo nikakav ovdje podatak. Dakle, mi znamo da je tamo stanje loše, ali da bismo argumentovano govorili, da ne pričamo eno tamo smo čuli, rekli, na osnovu kog papira mi raspravljamo o toj tački, poštujući sve što je kolega rekao i njegove dobre namjere, ali dobre namjere su ... izvodljive. Nisu izvodljive da mi pričamo, pa nemojte da napravimo ovu salu pričaonicom koja nema veze sa onim što je predmet rada. Dakle, to može da ostane, ali mi danas nemamo elemente. Imamo elemente da razgovaramo o zaključcima Komisije, ali i to možemo da važemo za to. Dakle, ja vas molim da ne banalizujemo ovo skroz.
Molim vas, ovo što je kolegica Dušanka sad rekla, naravno mi smo kod dnevnog reda imali prijedlog zaključka gospodina Jasmina Emrića. Znali smo da nemamo materijala, ali morali smo se izjasniti o prijedlogu zaključka. Sada nemamo materijale i normalno da o tome ne možemo kompetentno raspravljati, ali smo objedinili točke 10. i 11. i ja pretpostavljam da je predlagatelj ove točke planirao ići samo sa odreĊenim zaključkom jer niko drugi ne može to na drugačiji način raspravljati, a 11. točka je – Zaključci sa sjednice Povjerenstva za promet i veze. Znači, možemo raspravljati i o jednoj i drugoj i svako naravno opet ima pravo kazati ovo što je kolegica Dušanka rekla pod jednu ili pod drugu točku. Tako da idemo, Senad Šepić, ispravak krivog navoda.
Da pomognem, dakle ovo što je govorila kolegica Dušanka. Znači, tačno je da nemamo materijala za ovu prvu tačku dnevnog reda, ali isto tako, po meni, je važno da smo mi, barem ovako na ovakav način otvorili ovu priču danas. Predlažem, dakle da, ovdje ćemo suštinu rasprave morati voditi oko ovih zaključaka, a da jedan od zaključaka, odnosno da proširimo ove zaključke kod ove Komisije, da zaključak bude da za narednu sjednicu Doma imamo cjelokupnu ovu informaciju u skladu sa ovim zahtjevom kojeg je tražio, kako se zove, kolega Jasmin Emrić. Dakle, da zadužimo Vijeće ministara da nam pripremi kompletne materijale na osnovu ove tačke koja ovako stoji trenutno u dnevnom redu. Znači, to je samo još jedan novi zaključak, ako treba mogu ga napisati, ali mislim da se razumijemo šta je intencija. Hvala.
Rasprava, Zaim Backović.
Samo trenutak da otvorim dokument. Na ovu temu ja sam već u dva navrata za ovom govornicom, u ovaj mikrofon u ovom Parlamentu govorio. I neću dužiti, neću iskoristiti ovo vrijeme koje mi je na raspolaganju nego ću samo reći da mi, koji smo odgovorni, a u skladu sa nečim što se zove poštivanje prava javnog emitera, kao i to da je jedan od uslova, koji će nam biti postavljen, funkcionisanje Javnog emitera u Bosni i Hercegovini kao jedan od preduslova za pristupanje, kao i ostalim državama i našim susjedima, dužni smo da naĊemo način i riješimo problem ukupnog finansiranja RTV sistema. Neko kao da je želio da učini da se ne može isfinansirati, odnosno da se dovodu u ovakvu materijalnu, odnosno finansijsku poziciju. 65 U potpunom nesuglasju sa zakonima donesen je Zakon o načinu finansiranja. To je Zakon o ukupnom, o javnim emiterima, odnosno o telekomunikacijskim sistemima. Vi imate tri telekom operatora, potpuno su zanemareni kablovski operatori koji su dobili pravo korištenja telefonije i uveliko preuzimaju sistem stabilne telefonije, ili kako ono kažu kućne, i na taj način se u cijelosti oni koji uĊu u takav sistem, u cjelosti izbjegavaju plaćanje RTV pristojbe. Konsultovao sam zakone samo naših lijevih i desnih susjeda, Republike Hrvatske i Republike Srbije, i vidio da su oni to krasno riješili, od naplate za osobne automobile ili vlastita auta do naplate korištenja u stambenom prostoru. Mi imamo vrlo jednostavno rješenje ali bježimo od njega. Obzirom da je ovdje rečeno u zaključcima da se da ..., itd., ja predlažem da mi kao Parlament, odnosno naše radno tijelo, predloži nadležnima da se po hitnoj proceduri donese zakon koji ne treba da ima više od 3, 4, 5 članova, gdje se naplata vrši putem distributera električne energije. Sve stambene jedinice imaju mjerno mjesto, brojilo, nisam rekao elektroprivredama, nego distributerima, Elektroprenos Sarajevo ili ..., svi imaju mjerno mjesto kao i to da se traži da se u zakonu, a kojim je regulisana registracija vozila, doda član, napravi izmjena i dopuna zakona kojim se pri registraciji za korištenje audio i vizuelnog prenosnika naplaćuje taksa kao svugdje u svim demokratskim zemljama svijeta. Jer mi smo kroz ovo, što će nas takoĊe sačekati, pravo intelektualnog vlasništva poništili prava intelektualnog vlasništva onih čije se djelo koristi u tim medijima. Pokušajte to uraditi u Hrvatskoj da ne platite, pokušajte u Srbiji. Mi danas svi to koristimo, a niko ne plaća. I onda kažemo da smo država pune demokratije u kojoj se sve poštuje. Ne poštujemo pravo na vlasništvo, a to vlasništvo trebalo bi da bude plaćeno kroz plaćanje od strane emitera, jer oni to emituju. Zbog toga, još jedanput samo da ponovim, predlažem da naše tijelo predloži onome ko je nadležan da donese, da predloži takav zakon, zakon kojim će se definisati naplata putem distributera električne energije, jer svako ima mjerno brojilo, svaka institucija, svaka firma, svi, i da se prilikom registracije vozila, bilo osobnih, bilo od tvrtki ili firmi, bilo od institucija, naplaćuje kroz registraciju ta taksa korištenja audio i video signala u vozilu. To je moj prijedlog. Hvala.
Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite.
Pa, rećiću dvije rečenice samo, i mislim da su kolege prije mene sugerirale, ono što je važno, a to je da nemamo materijal. I svoju diskusiju sam, i zato sam se i prijavio. MeĊutim, ove replike preduhitre, ovi drugi načini javljanja, preduhitre da neko kaže već ono što ste mislili kazati u samoj diskusiji. Ali stvarno mislim da mi moramo i trebamo imati, ja ne znam da li kolega Emrić ima, dakle neku vrstu materijala, ali svakako je veoma važno da je otvorio to pitanje da se raspravlja u Parlamentu, jer zaista se radi o stanju, kako možemo čuti i u javnosti i od samih zvaničnika ovih koji vode ove naše emitere, i od članova Upravnog odbora, da je stanje teško. Stoga mislim da treba ići sa zaključkom da za narednu sjednicu imamo, dakle ovo što je definisano tačkom dnevnog reda koji je predložio kolega Emrić, i da povedemo jednu raspravu koja će rezultirati da promijenimo zakonsku legislativu kako bi emiteri imali sigurnu naplatu i kako bi mogli funkcionirati. Ovo stanje kakvo je sad sigurno dovodi u jedno nezavidno stanje sa prijetnjom, dakle njihovog nastavka daljnjeg rada. Hvala lijepo. 66
Jasmin Emrić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja sam predložio ovu tačku dnevnog reda kao reakciju poslanika koji je dobio veoma dramatično pismo, ne samo ja nego i svi ostali predsjednici klubova, od Samostalnog sindikata radnika u BHRT-u. U tom pismu, svi smo ga imali priliku pročitati, oni nama postavljaju pitanje – Zašto poslanici u Parlamentarnoj skupštini BiH pokazuju ignorantski odnos prema rješavanju egzistencijalnog problema BHRT-a kao i ostala dva javna emitera u Bosni i Hercegovini? E zbog toga sam postavio i predložio tačku dnevnog reda, zahvaljujem se što ste je prihvatili, da mi pokažemo da mi nismo pasivni i nemamo taj ignorantski odnos, već želimo odgovorno otvoriti ovo veoma teško pitanje koje se iz tehničkog pitanja pretvorilo u političko pitanje, odnosno način i model naplate RTV takse. U tom pismu Samostalni sindikat podsjeća nas poslanike da su sve medijske kuće, javne medijske kuće u Bosni i Hercegovini pred finansijskim kolapsom. I naravno da ne možemo ostati ravnodušni, već moramo reagirati i na neki način smanjiti svoju odgovornost u svemu tome. Jer ja kao poslanik imam odgovornost ako o tome neću javno progovoriti, ali isto tako imam odgovornost ako nećemo tražiti od nadležnih organa da urade svoj dio posla, konkretno u ovom slučaju kao što je to i Komisija za promet i komunikacije svojim zaključcima tražila, a to je odbor sistema koji je trebao da pravovremeno riješi ovo pitanje. I namjera moja je da mi prekinemo tu, kako oni navode u svom aktu, političku igru, već da objektivno sagledamo cjelokupnu situaciju i tražimo od upravnih odbora Odbora sistema da se odgovornije odnose prema ovom pitanju ili da identificiraju one koji sprječavaju donošenje veoma važnih odluka. A kakvo je stanje u našim javnim televizijskim sistemima govori i predsjedavajući Upravnog odbora i Odbora sistema koji u svom aktu navodi da je šestomjesečni obračun iskazao gubitak u visini od 1,1 milion KM. Znači, prvo polugodište gubitak od 1,1 milion KM, a istovremeno se u prvom polugodištu smanjuju prihodi u visini od 10% u odnosu na isti period prošle godine koji su prikupljeni od naplate RTV takse. Znači, negdje procjena smanjeni su prihodi za 350.000 maraka. TakoĊer predsjedavajući Upravnog odbora BHRT-a i Odbora sistema naglašava da su oni iskoristili sve svoje unutarnje kapacitete u smislu stvaranja ušteda, da su oni raskinuli ugovore sa svim vanjskim saradnicima, znači oko 80 ugovora sa vanjskim saradnicima oni su raskinuli, te drugih mjera oni nemaju i drugim mjerama ne mogu stvoriti pretpostavke za normalnije funkcioniranje BHRT-a. TakoĊer navodi se da imaju velike obaveze prema evropskim asocijacijama, ukupno negdje oko 8,9 miliona maraka, skoro 10 miliona KM oni već imaju obaveza prema evropskim asocijacijama kako bi mogli normalno funkcionirati i raditi. TakoĊer navode da imaju drugi javni emiteri prema BHRT-u obaveza oko 20 miliona KM, i oni smatraju da to neće moći uopće naplatiti. I postavljaju pitanje kako će se ta finansijska situacija, taj financijski kolaps riješiti. Iskreno, ja kada to sagledam, ovu veoma tešku finansijsku situaciju i svim ovim navodima, vidim da moramo otvoriti ovu raspravu, objektivno sagledati cjelokupnu situaciju i riješiti to pitanje da bar funkcioniraju u onoj mjeri u kojoj su funkcionirali danas ako ne možemo stvoriti neke bolje uvjete i pretpostavke za njihov rad. Mediji trebaju svim graĊanima Bosne i Hercegovine, objektivnost, pravovremena informiranost ne trebam govoriti koliko je značajna u ovom periodu kada Bosna i Hercegovina želi trasirati put ka evropskim integracijama. 67 Prema tome, moja namjera je bila da otvorimo ovu raspravu, da kažemo da dajemo odgovor na akte i ove dramatične upite koji se prema nama postavljaju i takoĊer izražavam svoju podršku zaključcima Komisije. Možda bi trebali razmišljati da ograničimo vremenski da to ne ide u nedogled ..., već da bude to neki razuman rok, možda 30 dana ili evo u ovom trenutku kakve su to mogućnosti, ali mislim da bi to trebalo ipak vremenski ograničiti. Naravno, slažem se sa drugim da danas nemamo dovoljno informacija, ali možemo na narednoj sjednici imati istu tačku dnevnog reda sa punim informacijama, pa ukoliko je potrebno pozvati i ostale koji učestvuju u ovom postupku. Hvala.
Hvala. Uvaženi poslanik Senad Šepić.
Ja sam povukao diskusiju.
Povukli. Dobro. Sljedeći, poslanik Momčilo Novaković.
Zahvaljujem. Ja ću pokušati da se uklopim u ovo, s obzirom da se praktično raspravlja o zaključcima Komisije za saobraćaj i komunikacije kojom predsjedavam i koja se ovim pitanjem u ovoj godini do sada bavila četiri puta. Od ta četiri puta tri puta samoinicijativno smo se bavili ovim pitanjem i posljednji put smo se bavili po primitku, prijemu ovog dopisa Sindikata i dopisa predsjednika Upravnog odbora, odnosno sistema, gospodina Gotovuše, i na osnovu te rasprave smo i predložili zaključke koje smo dostavili Kolegiju, a koje Kolegij je danas stavio na sjednicu. Moram reći da Odbor sistema je po članu 18. Zakona dužan da predloži, znači održiv sistem naplate, odnosno finansiranja RTV emitera, javnih radio TV emitera. Odbor sistema je to bio dužan da uradi mnogo ranije nego što je istekao zakon kojim je bilo predviĊeno da se vrši naplata preko telekom operatera. Bili smo prinuĊeni da produžimo taj rok za neka tri mjeseca, uz saglasnost naravno telekom operatera, i on ističe krajem ove godine, čime praktično njihova obaveza, ukoliko ne budu dobrovoljno prihvatili, što se tiče zakona više ne postoji. Prijedlog oko Elektroprivrede vrlo jednostavno izgleda na način, odnosno Elektroprenosa, vrlo jednostavno izgleda na način kao što je kolega Backović predložio. Sloveniji su tri godine trebale da utvrdi tačnu evidenciju, tačnu evidenciju onih koji plaćaju struju, a koji imaju prijemnike, pune tri godine. Pazite, evo rećiću vam jedan primjer, samo jedan primjer, Elektroprivreda na području Bosne i Hercegovine, sve elektroprivrede, broj priključaka fizičkih lica je za gotovo 200.000 veći od broja domaćinstava, a znamo da se radi preko, dakle skoro 200.000 je taj broj veći, što govori da ta evidencija nije jednostavna i da nije lako doći do prave evidencije. Samo sam primjer uzeo ovaj jedan da pokažem kako to izgleda. Ili recimo danas u Federaciji 44% je veći broj domaćinstava od broja pretplatnika, broja onih koji primaju račune. U Republici Srpskoj je 32% više domaćinstava od onih koji primaju račune, što znači da evidencija se ne slaže i nije, ni ova danas koja ima nije ni približno adekvatna i pouzdana. 68 Ne uzlazeći zbog čega gubitak, činjenica je da imamo tri emitera, da se svi finansiraju na isti način i da jedan kuka a dvojica ne kukaju. Niti kuka RTRS, niti kuka Federalna televizija, a zato je BHRT pred gašenje. Što reče jedan kolega umrla je a nije im niko rekao da su umrla. Zašto? Zato što naplatu vrše entitetski, znači zaduženi entitetski servisi, a onda u skladu sa zakonom se vrši podjela sredstava. S obzirom da veliki broj graĊana smanjuje fiksne telefone, ukida fiksne telefone, prelazi se na kablovske emitere, entitetski javni servisi vrše naplatu putem inkasantske službe, a ta sredstva ne daju BHRT-u, niti BHRT ima evidenciju o toj naplati. I to je jedan od razloga zbog čega, tamo nema, zbog čega ovi kukaju a ovi ne kukaju. I da ne idem dalje u elaboraciju ovoga, ja mislim da smo malo, malo se zaletili kad smo stavili ovu tačku dnevnog reda kad se radi o finansijskoj situaciji, tim prije što ako govorimo o tome bismo morali imati ovdje i menandžment BHRT-a, morali bismo imati i Upravni odbor sistema, morali bismo imati izučenu praksu da nas oni upoznaju sa praksama u drugim zemljama, .../poslanik se upozorava da mu je vrijeme isteklo/... pa bismo onda mogli donijeti adekvatne zaključke. I, završavam naravno, mogao bih o ovome govoriti mnogo više, mislim da treba prihvatiti zaključke koje je predložila Komisija, uz korekciju ovdje koju je gospodin Bojić dostavio prvog zaključka, jer ustvari zakonski je Upravni odbor sistema taj koji je i obavezan, u skladu sa članom 18. Zakona, da znači obezbijedi naplatu RTV takse. Nisam otvarao pitanje, izvinjavam se sa ovu rečenicu, manjka naplate takse zbog nezadovoljstva jednog dijela Bosne i Hercegovine sa ureĊivačkom politikom medija, odnosno jednog naroda gdje mi u pojedinim dijelovima Bosne i Hercegovine imamo ispod 20% stepen naplate RTV takse. I to pitanje moramo riješiti ako hoćemo da ovo bude ... Preko koga? Ili preko Elektroprivrede ili preko Telekoma ili bilo koga, ako hoćemo da bude veće. Hvala lijepo.
Hvala. Poslanica Hanka Vajzović.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Sve vas srdačno pozdravljam. Kratko ću, zapravo kako su spojene ove dvije tačke u diskusiji, ako sam dobro razumjela, nekoliko riječi o ovom problemu. Već su drugi kazali šta se ima važnoga kazati. Problem traje i svi smo svjedoci da je sad već on, nije ni kukanje nego je vapaj, evo još sutra im važi, dakle šta će ubrati ubrali su od taksi i zaista jeste golem problem. Traje i sam po sebi a da se nije rješavao, a traje i ovdje. Na Komisiji mi smo gotovo imali ono, kako se to zove, javno saslušanje gotovo da je na to ličilo, koliko puta su dolazili ljudi iz RAK-a, sa Televizije, Odbor sistema, svi predstavnici, direktori i pokušavali smo iznaći rješenje. Očito od tog nema ništa. Imali smo čak i jednu konferenciju u Evropskoj komisiji, ali evo nikako da se iznaĊe nešto što bi bilo ili zamjena ili produživanje ovoga. Dakle, njihov vapaj zaista ima smisla i ovo o čemu je govorio kolega Novaković uvijek ukazuju na to da taj postotak koji pripada BHRT-u oni zapravo ne dobijaju. Sad su se nagomilali dugovi, već su milionski, i oni naprosto ne mogu izaći iz toga. Ne znam šta će biti rješenje, na koji način tog, nakon Telekom operatera šta pronaći. Kažem mi smo o tome i na Komisiji govorili, ali nikad se nije iznašlo rješenje, samo su uvijek iznošeni prijedlozi neki, nikad dogovor nikakav, i eto tu smo gdje smo. 69 Ono što sam htjela zapravo ovom prilikom, to je korekcija ovog drugog zaključka sa Komisije, mislim da je tu možda i suština priče, to je u posljednjem redu ovog zaključka, kaže se – radi uspostavljanja zajedničkog mrežnog operatera, a u zakonu je to korporacija. Pa bih ja predložila zaključak da samo se ovaj dio zamijeni, da se, evo koordinira, intenzivira aktivnosti sve uredu, radi uispostavljanja korporacije, jer se ona tako to se u zakonu i zove, koja bi upravljala, ne samo paketom ovih digitalnih kanala, nego vjerovatno da je postojala možda bi se na neki način već i ovo drugčije i jednostavnije rješavalo. Evo, da li treba pisati ovo da se izmijeni ili ćemo samo ovako usmeno pa da se izjasnimo. Dakle, uspostavljanje korporacije, a ne zajedničkih mrežnih operatera. Hvala.
Hvala. Poslanik Amir Fazlić. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Replika, Momčilo Novaković.
Pa, replika je koleginici Vajzović. Naime, ovdje je upotrijebljen termin zajedničkog mrežnog operatera jer je to, na neki način, usaglašeno izmeĊu entiteta i ne znam ni ja, dakle usaglašeno je da se taj, ovdje se samo radi o digitalizaciji u ovom drugom zaključku, dakle ne o onim svim poslovima koje inače korporacija treba da radi u ime sistema. Jednostavno zbog toga je zajedno sa tadašnjim ministrom, gospodinom Matanovićem, usaglašeno da se upotrijebi termin zajdnički mrežni operater kako ne bi smo napravili problem u digitalizaciji, nepotreban. A otvoren je proces koji ide, koji ide kako treba. Evo, i ne bi trebalo mijenjati ovaj termin.
Replika, Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Izvinjavam se, prvo Aleksandra Pandurević replika, pa Vi onda.
Zahvaljujem se. Uvaženi kolega Novaković je rekao dosta toga što sam namjeravala reći, meĊutim ovdje postoji jedna dopuna i treba da se zna da je ovaj Zaključak 2. već dobrim dijelom Savjet 70 ministara realizovao, to se vjerovatno desilo u meĊuvremenu, jer je na 34. sjednici Savjeta ministara 08. decembra 2015. bila Informacija o mogućnostima prelaska sa standarda T na standard T2 i tu je ono što je pohvalno zaista po pitanju rada Savjeta ministara, znači zaključci koji su usvojeni na prijedlog Ministarstva saobraćaja, usvojen je zaključak: Da se zadužuje Ministarstvo komunikacija i saobraćaja da pripremi i dostavi Savjetu ministara na razmatranje i usvajanje Prijedlog odluke o dodjeli MUX-a B javnim RTV servisima u BiH, on je ranije bio namijenjen nekim privatnim, već se znalo i kome, kako bi se osigurali potrebni kapaciteti i za javne RTV servise BiH i komercijalne RTV stanice BiH da zadovolje standardni signal u EU. I sljedeći zaključak: Da se zadužuje Odbor sistema javnih RTV servisa da u roku od 30 dana od dana usvajanja Informacije, znači do 08. januara, registruju mrežnog operatera MUX A i MUX B. Suština je bilo da je MUX B bio predviĊen privatnim, a sad će, tim će MUX-om B raspolagati javni servisi, što će njima omogućiti dodatne prihode umjesto privatnim. Tako da se to odnosi na ovaj dio zaključka i želim samo da kažem da je korektno da se zna da je Ministarstvo saobraćaja uradilo već dobar dio tog posla.
Replika, Hanka Vajzović.
Hvala. Zapravo mislim da, evo repliciram kolegi Novakoviću, dakle nema potrebe da ovdje deskripcijom iskazujemo nešto što je jasno zakonski determinirano kao korporacija. Ovdje je zajednički, dakle uspostavljanje – zajedničkog mrežnog operatera, umjesto toga da stoji – korporacije, jer je prepoznato i u zakonu tako. Ne mislim ni da ima potrebe, ali ni da je isto možda.
Hvala. Replika, Staša Košarac.
Hvala zamjeniče predsjedavajućeg. Ja bih rekao par riječi u vezi sa ovim. Mi na današnjoj sjednici raspravljamo kumulativno o aktuelnom finansijskom stanju i ugroženom poslovanju RTV BiH, a da pri tome nemamo adekvatan materijal za kvalitetnu raspravu. I raspravljamo o zaključcima koji, na neki način, nisu potpuno vjerodostojno preneseni shodno raspravi na Komisiji. I kakve mi danas zaključke možemo donijeti? Možemo napraviti predstavu za javnost da mi brinemo o BHRT-u, brinemo o svima, a u suštini na temelja čega možemo bilo kakve zaključke i preporuke donijeti dans. Ja mislim da bi bilo racionalno ovlastiti Komisiju za saobraćaj Predstavničkog doma da zakaže, do zakazivanja naredne sjednice, tematsku sjednicu na koju će biti pozvani predstavnici Odbora sistema javnih emitera, sva tri javna emitera, predstavnike ministarstva i da na temelju te rasprave doĊemo do odreĊenih zaključaka gdje ćemo odgovorno ponuditi zaključke Predstavničkom domu. Sve ostalo što radimo plašim se da nećemo uraditi na kvalitetan način, uvažavajući veoma tešku ekonomsko i socijalno stanje zaposlenih, višak zaposlenih, sve ostale probleme koji su prisutni. Ja mislim i da mi ovdje imamo oskudno znanje o ovomo procesu i digitalizacije, uspostavljanje korporacije, itd. I da imamo dovoljno vremena da do naredne 71 sjednice, još jedanput želim da ponovim, da Komisija za saobraćaj Predstavničkog doma se ovlasti, zakaže tematsku i da mi ponudimo na sljedećoj sjednici validne i kvalitetne zaključke. Hvala.
Hvala. Replika, Momčilo Novaković.
Pa, ja moram reći da Komisija nije napamet predložila ova dva zaključka. Ja ne znam otkud sad kolegi Košarcu razmišljanje, bio je na Komisiji, mi smo imali tamo i ispred Odbora sistema, i ispred menadžmenta BHRT-a, i ispred Sinidikata, i ja ne mislim da trebam raspravljati na Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH o RTRS-u, ne pada mi na pamet, mislim o tom treba baviti se Narodna skupština, niti mislim da treba da raspravljam o Federalnoj TV, o tome se bavi Federalni parlament, ali ono o čemu mislim da treba da se bavim je BHRT, jer mi je to posao kao člana i predsjedavajućeg Komisije. Dakle, zaključci su usvojeni ovakvi i ja sam u meĊuvremenu otišao i preslušao snimak sa sjednice Komisije i oni su usvojeni ovakvi, i ja ih pročitao prije usvajanja ovakve, i svi smo glasali za njih, jednoglasno smo usvojili ovakve. Ono što je više nego jasno, ja sam rekao, rasprava na Komisiji je bila takva da mi jednostavno ne možemo očekivati da Upravni odbor BHRT-a rješava to pitanje, tu moraju sva tri javna emitera biti i zbog toga sam podržao prijedlog gospodina Bojića da se izbriše to Upravni odbor BHRT-a nego da ostane samo Odbor sistema, što je u skladu sa Zakonom, molim vas. Zakon kaže Odbor sistema i to imamo korigovan prijedlog. Zašto ne može biti korporacija? Ne može, može biti naravno, možemo mi sve usvojiti, ali ovaj posao je koordiniran sa Ministarstvom. Ministar Matanović i ja smo tada na Komisiji usaglašavali ove zaključke. Suština je da se ovdje traži rješenje samo vezano za digitalizaciju,, da tu ne zaustavimo proces koji teče. Korporacija je znatno širi pojam i ona podrazumijeva i druge, i što nije sporno da po Zakonu treba formirati. Kad će biti formirana to mi ne možemo, ja bar ne mogu uticati, mislim da niko od nas ovdje ne može uticati. Dužan sam bio da pojasnim sad da u potpuno pogrešnom pravcu ne ode. Mislim da imamo zaključke, treba se oko njih danas izjasniti. Ali isto tako se slažem sa prijedlogom gospodina Šepića koji je blizu prijedloga gospodina Košarca, da na sljedećoj sjednici raspravljamo o finansijskoj situaciji u BHRT-u. Ali će dotle morati Savjet ministara da nam pripremi materijal, moraće Odbor da kaže koji je to sistem koji će garantovati sigurnu i efikasnu naplatu i održivost javnih servisa. Ovo očito nije. Hvala.
Hvala. Replika, Staša Košarac.
Hvala zamjeniče predsjedavajućeg. 72 Mi imamo otvoreno pitanje RTV pretplate, način kako će se ubirati RTV pretplata, imamo to otvoreno. Ne znam, ja mislim da ... MOMčILO
/nije uključen mikrofon/
Da, ali ako kažemo da to rade elektroprivrede, ne može Savjet ministara zadužiti Elektroprivredu Republike Srpske bez saglasnosti Vlade Republike Srpske, jer je vlasnik Vlada Republike Srpske. MOMčILO
/nije uključen mikrofon/
E pa samo ... zato vam i govorim ...
Molim vas da ne diskutujete meĊu sobom.
Ni u jednom momentu nisam rekao da RTRS-a treba da bude predmet Predstavničkog doma ili Parlamenta BiH, ona je predmet Narodne skupštine i ona je predmet Republike Srpske kao što je Federalna Federalnog parlamenta. Ja samo želim da kažem da na ovakav pristup ćemo donijeti zaključke koji neće biti primjenjivi i neće biti adekvatni, a ne žuri nam se nećemo ništa, ništa neće biti za 10 dana, ništa neće biti za 10 dana. Ponovo će nam se ovaj problem pojavljivati, ovo je više puta na dnevnom redu Komisije za saobraćaj, potpuno smo neefikasni, svi zajedno tamo u Komisiji smo potpuno neefikasni. Evo, ima tu ljudi koji su članovi te Komisije i koji potvrĊuju isto ovo o čemu ja govorim. Može, postoji rok ... da se usvoje ovi zaključci, ja smatram da nisu adekvatni, da adekvatno ... Ne mislim da ste Vi Novakoviću krivi, ali mislim da možda možemo zajednički doći do boljih zaključaka i sugerišem da doĊemo do boljih zaključaka na tematskoj sjednici. To je samo sugestija. Hvala.
Hvala. Replika, Jasmin Emrić.
Zahvaljujem. Ja koristim ovu priliku da dam i objašnjenje u smislu da se slažem s tim da je ovo veoma teška tema koja već dugo traje, ali ja kao poslanik mogu reagirati jedino na način da predložim nešto da Predstavnički dom raspravlja ako o tome imam informaciju. Ja ne mogu prisiliti Vijeće ministara da oni to kandidiraju prije nego što ja to uradim, znači ovo je reakcija po saznanjima. Pa stoga predlažem, i slažem se da treba temeljita priprema i da trebaju biti prisutni, kao što su i danas trebali biti prisutni i predstavnici Vijeća ministara na prethodnim tačkama, da trebaju 73 obezbijediti prisustvo onih koji su odgovorni i koji nam mogu dati cjelovitu informaciju i prijedlog rješenja o kojima ćemo mi diskutirati, predlažem zaključak: Da se zaduži Vijeće ministara da u roku od 30 dana pripremi sve neophodne materijale i informacije koje su potrebne za razmatranje tačke dnevnog reda aktuelno finacijsko stanje i ugroženo poslovanje javnih RTV sistema u Bosni i Hercegovine. Zahvaljujem.
Hvala. Idemo na redovnu diskusiju, Amir Fazlić.
Pa evo, nakon ovih diskusija vidi se puno opravdanje što je ova tačka dnevnog reda, što danas o njoj raspravljamo i što je kolega Emrić pedložio ovu tačku dnevnog reda. činjenica je da su kolege iznijele niz činjenica i činjenica je da je ovaj problem jako teško rješiti jel'. Ono što mene malo brine to je faktor vrijeme, svi znamo da sa 31.12. ova Privremena odluka o ubiranju TV pretplate u BHRT-u ističe, znači ostaje još za januar da se decembarska pretplata ubere i onda dolazimo u jednu situaciju da zaista moramo ovaj problem rješiti. Bilo je ovdje dobrih, po meni, prijedloga da se zaduži Vijeće ministara pa za sljedeću sjednicu, ali po meni imamo jednu dobru osnovu, a to su ovi zaključci korigovani sa ovim zaključkom gospodina Bojića, jer zbog zakona i svega, pa da se ovi zaključci usvoje, s tim da se ovim zaključcima obaveže Vijeće ministara da već na narednoj sjednici, znači zajedno sa Odborom sistema imamo neki prijedlog. Ne kažem je li to neki prijedlog Elektroprivreda, Telekom ili neko ili sve ono što smo danas čuli, ali bi zaista bio krajnji rok da već tamo 12. imamo neki prijedlog. Šta hoću da kažem? Zaista je, zaista mi poslanici i zovu nas telefonima iz BHRT-a, i razgovaramo, i pričamo, i zaista imamo jednu odgovornost da nešto poduzmemo. I zato bih molio i smatram da je, da bi danas bilo dobro usvojiti ove zaključke, s tim što bih ja u ovom zaključku prvom, gdje se kaže da Zastupnički dom traži od Vijeća ministara BiH da, u saradnji sa entitetskim vladama, pomogne Odboru sistema u realizaciji ovog zaključka, dao i rok da to bude do sljedeće sjednice. Moramo ići brže, doćemo opet pet do dvanaest i nećemo ništa napraviti. I smatram da je ovdje predsjednik Komisije zaista dao jedno dobro obrazloženje, ušao u ovu problematiku, i nije problem nama tematsku sjednicu Komisije brzo zakazati poslije Nove godine, ali neki krajnji rok sljedeća sjednica Parlamenta gdje ćemo raspravljati o konkretnim stvarima. Toliko, i ja smatram da danas trebamo usvojiti ove zaključke sa ovim korekcijama.
Hvala. Imamo sad replike. Replika, Dušanka Majkić.
Pa ja hoću samo kolege da zamolim, nemojte da upućujete bilo kakve prijedloge prema Savjetu ministara. Odbor sistema je nadležan, to je firma ljudi, njom upravlja Upravni odbor, u ovom slučaju Odbor tri javna servisa je, sistema je, servisa je u Sistemu. Dakle, nemojte nikakve nadležnosti nema, nije to državna firma pa da bude odgovor na vladama, samo Upravni odbor 74 Sistema može da rezriješi ovu situaciju. On je odgovoran za naplatu, on je odgovoran za taksu, on je odgovoran za odnose. I sva pitanja koja kandidujete kandidujemo prema Odboru sistema, Savjet ministara nema, ne smije da se mješa u to. Nemojte da stvari što smo zamiješali sve, zato je toliko, zato je greška što nismo to odgodili, jer sad je napravljena takva papazanija da se ... kako ćemo se izvući iz ovoga. Nije dovoljno i jedan i drugi zaključak imaju, su problematični, problematični čekam da ..., ali nemojte više ni jedan zahtjev da upućujete prema Savjetu ministara jer to nije njegov posao.
Dobro, hvala. Replika, Hanka Vajzović.
Ne znam jesam li već pretjerala, koja mi je replika, samo sam htjela potvrditi ovo, dakle Odbor sistema je taj koji je očito i do sada, jesu oni nešto radili, ali rješenje niko nije našao. Ovdje ovaj put je pitanje očito biti ili ne biti. I zato se takoĊer slažem da ne treba razvodniti stvari i upućivati Vijeću ministara, pa dok oni ovo, dok mi ono, i kao graĊani i kao zastupnici ovdje trebali bi smo biti vrlo zainteresirani da se ovo pitanje riješi. Nije jednako kao kad su, iako je tako predstavljano, 17. juna digitalizacija sa analogne na digitalnu – sad će mrak, nije se desilo iako su svi govorili da će tako biti, ovdje su novci, ovdje su pare, ne mogu uopće opstati ako oni ne riješe ovo pitanje naplate takse. Sve drugo je povuci potegni, možda može ovako ili onako, ali to je glavni izvor prihoda. I ne znam da li da Komisija još jedanput, šta to opet znači, opet neko to javno saslušanje ili šta, ne znam šta ćemo više, do sad su sve rekli, ali bih se složila da je možda, možda ključ u njihovim rukama, u Odboru sistema, da oni opet idu, e sad mi to sve možemo reći, ali oni idu ipak prema Parlamentu i traže ovdje, traže od Komisije, od ovog, od onog, od RAK-a, ili koga li već, ali mislim da svi zaista moramo biti zainteresirani da se ovo pitanje riješi, da ne bi smo smjeli dozvoliti ovako niz vodu da ide. Hvala.
Hvala. Replika, Amir Fazlić.
Ma, samo malo da pojasnim, ne znam je li replika ali evo, ja sam se fokusirao na zaključke nadležne Komisije. Na Komisiji je bio ispred Vijeća ministara nadležni ministar i u ovom zaključku je, evo svi mi znamo zakonski da to ide prema Odboru sistema, ali je ovdje tačno rečeno da pomogne, znači. TakoĊer kaže - Zastupnički dom traži od Vijeća ministara BiH da, u saradnji sa entitetskim vladama, pomogne Odboru sistema u realizaciji ovog zaključka. Znači, ali i ova pomoć tražimo rok, znači da toj rok bude evo, znači ne tražimo da uradi nego traži se da pomogne, znači. Samo sam pročitao zaključke koji su tu.
Hvala. Aleksandra Pandurević, replika. 75
Zahvaljujem se predsjedavajući. Nešto razmišljam da je prije tri godine kad je Klub poslanika SDS-a uputio ovdje dva zakona i da su ti zakoni bili podržani i usvojeni danas ne bi BHRT imao ove probleme i danas ni jedan javni servis ne bi imao ove probleme, jer bi se javni servisi finansirali iz budžeta. To se dešava i u Srbiji, javni servis se finansira, pa makar kao prelazno rješenje. Mi ovdje pokušavamo iznaći rješenje, i kad se govori, i sve kolege su ovdje govorile o RTV pretplati, liječimo posljedice a ne uzrok, i bojim se da ćemo se opet suočavati s tim posljedicama, jer pogledajte da 20 miliona se duguje BHRT-u od naplate takse. Druga stvar, ljudi neće da plaćaju pretplatu, mi moramo rješiti uzroke zašto graĊani ne žele da plaćaju pretplatu, imate čitave kantone gdje se pretplata ne plaća. U Republici Srpskoj ogroman pad naplate pretplate. Zašto? Zato što jedan javni servis služi isključivo jednoj političkoj partiji. E kad to riješimo onda možemo očekivati rast pretplate. Bojim se da bilo kakav zakon i način pretplate da ovdje ustanovimo, da ćemo opet imati tihi bojkot graĊana da je neće plaćati. Ja mislim da je opet rješenje da se mi vratimo onom prijedlogu Kluba SDS-a od prije tri godine, a to je da javne servise vratimo na budžet, možda ćemo im malo vratiti tim i demokratičnosti, jer ako ništa budžete usvajaju po dvije, tri partije pa će onda kontrolu nad tim servisima imati po dvije, tri političke partije a ne samo jedna. Hvala.
Hvala. Ovo je povreda Poslovnika, gospodin Šemsudin Mehmedović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Ako mogu malo da pomognem da izaĊemo iz ovog vrzinog kola. Naime, potrebno je evo da možda prekinemo ovu raspravu na ovaj način, jer govorimo svi o svemu, a mislim da tačke
Molim vas pažnje.
dnevnog reda nisu zbog toga uvrštene u dnevni red. Naime, na sjednici Komisije za promet i komunikacije nadležni ministar nas je informisao da Vijeće ministara priprema odluku u smislu podrške javnim servisima u iznosu, čini mi se, oko miliona KM radi plaćanja takse za članstvo u Evroviziji, čini mi se, ili ne znam, a da će javni servisi isprebijati svoja dugovanja na taj način.
Izvinjavam se, Novaković i Backović, molim vas, čuje se. [[zajednička diskusija]] Rekao sam Novaković i Backović. 76
Prema tome, jasno je da je nadležnost Upravni odbor sistema, ali Vijeće ministara na ovaj način se uključuje da pomogne upravo tešku finansijsku situaciju u koju su zapali svi javni emiteri. Prema tome, mislim da bi ove naše diskusije trebale biti u smislu da, dajte da podržimo ove zaključke. Ako ih treba modificirati daj da ih modificiramo, evo neki već prijedlozi su tu, ali da bespotrebno vodimo raspravu o finansijskoj situaciji, ukupnoj finansijskoj situaciji u javnim emiterima mislim da nemamo za takvo što nikakvu argumentaciju. Hvala lijepo.
Hvala. Vraćamo se na diskusiju. Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine zamjeniče. Dakle, htio sam nešto reći na ovu temu. Evo, dakle mi kolege zastupnici sad raspravljamo o ovoj temi, imamo li ikoga, maloprije smo digli o temi evropske integracije, kome sad pričamo, dakle nismo ni mi, ali eto ko sad je ta tema bitnija nego evropske integracije, možda i jeste evo ja se slažem i raspravljaću o tome. Kolega Novaković je dobro rekao, dakle predsjedavajući ovog Povjerenstva, da kukaju BHRT a da entitetski emiteri ne kukaju jer na neki način ubiru. MeĊutim, dakle zašto se ovo dogaĊa? DogaĊa se zato što se gospodo zakon ne primjenjuje gotovo u cijelosti. Nije to priča samo o RTV pristojbi i samo je neko pretvorio tu priču u naplatu, dakle dajte nam novac i vas više nije briga, zakon se uopće ne provodi. Dakle, zakon se ne provodi u tome dijelu da nisu entitetski zakoni usklaĊeni sa ovim, pa se onda dogaĊa da novac od RTV pretplate ne liježe na Jedinstveni račun, pa ga ne djeli uopće Odbor sustava nego ga dijeli kako god ko hoće. Druga stvar, dakle ne poštuje se zakon kad je u pitanju korporacija, samo smo ..., ne poštuje se zakon kada je u, ovaj, dakle raspodjela sredstava, ne poštuje se zakon kad je u pitanju digitalizacija, ne provode se zaključci Doma naroda iz 2008. i sad ovaj zadnji iz 2015., dakle ništa se ne provodi, a znači samo se inzistira da se rješi pitanje ubiranje RTV pristojbe. Što se mene osobno tiče gospoĊa Pandurević je rekla jednu ideju o kojoj mogu razgovarati, dakle evo da se iz proračuna, uopće nemam ništa protiv da se riješi jednom i to, eto da premostimo vrijeme. MeĊutim ovo se pitanje mora riješiti, dakle zakon se ne poštuje i jedini, po meni, mogući način da se doĊe do izmjene i dopune zakona ili promjene zakona u ovome svemu. Dakle, i onda zbog toga da ne bi smo više ovu trakavicu slušali do besvjesti, siguran sam da kad napravimo još deset sjednica ovakvih da mi nećemo iz ovoga izaći dok ne napravimo zakon kojeg mi dogovorimo i koji je provodiv. I zato predlažem zaključak, dakle sljedeći, da se doda ako već treba ovima ili zaključak je predlažem svoj: Zadužuje se Vijeće ministara BiH i resorno ministarstvo da, u roku a najdalje 60 dana, Parlamentu predloži izmjene i dopune Zakona o Javnom RTV sustavu BiH, a da pri izradi istoga uobziri zaključke i rasprave koje su voĊene u Parlamentarnoj skupštini i stavove iz Rezolucije Evropskog parlamenta o stanju BiH ... 2015. godine. Ja mislim da tu imaju svi odgovori, sva pitanja su tu postavljena, pa neka resorno ministarstvo ponudi izmjene i dopune zakona. Tako jedino možemo iz ovog izaći. Ja mislim da mi i kad bi intervenirali ovako da opet nećemo završiti priču. Ja predlažem, dakle ovaj zaključak. 77
Hvala. Diskusija, Predrag Kožul.
Ma evo, ja ću opet ponoviti, teško je nakon, na kraju rasprave i nakon zloupotrebe stalne ispravke krivog navoda, itd., reći nešto novo i na ovu temu, ali ja ću pokušati barem kazati nešto drukčije. Ja odbijam svaku odgovornost ovog Parlamenta što se tiče financijskog stanja Javnog RTV sustava, barem što se tiče primjene članka 18. zakona. članak 18. je vrlo jasan, izolirano gledano ga čak dobar, on je jasno definirao ko odreĊuje naplatu RTV pristojbe – Odbor sustava, dao je u stavku (3) i više modaliteta, naplatu RTV pristojbe ... javni RTV servisi putem vlastitih službi ili taj posao na ugovornoj osnovi povjeriti drugim pravnim osobama. A onda se Parlament, Vijeće ministara umiješao, pa to na moranje, na zatezanje ruke tu ugovornost nam definirao. Zašto? Svaki ozbiljni poslovni sustav, a sva naša tri emitera bi trebali biti ozbiljni poslovni sustavi, već bi se pobrinuo kroz ove godine da uspostavi svoj vlastiti sustav naplate i svoju vlastitu bazu podataka. Pa ako je skupo mjesečno fakturirati, a je, fakturirao bi tromjesečno, polugodišnje, itd. imao svoj prihod a ne bi stvarali drvena željeza tipa BH Telekom i tipa Elektroprivrede. Ali ako već kratkoročno se želi rješiti ovaj problem, kažem kratkoročno, jedino razumno rješenje, jedino moguće rješenje – postojeći ... još jedno vrijeme nastaviti na bazi ugovorne osnove, jer tu postoji baza podataka, postoji uhodan sistem i ništa to ne košta nastaviti jedan uhodan posao. Kažem, ovaj, loš, ono za što je ova Parlament svakako odgovoran, pa i Vijeće ministara je katastrofalno loš zakon koji definira ovu materiju, upravo ovo što je kolega Lovrinović rekao, zakon koji se u većini svojih odredbi ne primjenjuje. Ono dakako što mene najviše kao biološkog pripadnika i političkog predstavnika hrvatskog naroda tangira je neprimjena članka 8. i 26. zakona koji bi trebali definirati emitiranje i reproduciranje programa na službenim jezicima konstitutivnih naroda. Al' ono što nas sve mora brinuti članci 6, 12, 13, 14. i 62. zakona definiraju uspostavu korporacije i sve šta ona znači, a meni iz Vijeća ministara stiže odgovor da uspostava i upravljanje korporacijom isključivo ovisi o dobroj volji tri emitera. čuj zakon koji, čija provedba ovisi o bilo čijoj dobroj volji. I dakle, temeljna stvar je ovdje ovaj zaključak kojeg je kolega Lovrinović izložio. Kad se govori o javnim RTV servisima, ja ne mogu prihvatiti ni jedan zaključak, ni jedan set zaključaka koji unutar sebe ne sadrži zaključak da treba dati odreĊeni rok, da li je to 60 dana, 90, nadležnom tijelu, nadležnom ministarstvu, Vijeću ministara da donese bilo izmjene i dopune postojećeg zakona u svim onim točkama u kojim se zakon zbog neprimjenjivosti ne primjenjuje i da riješi te akutne probleme funkcioniranja ovog zakona, pa i probleme graĊanskog neposluha koji neki od nas iskazuju u odnosu na RTV pristojbu i niz drugih problema. Ni jedan zaključak neće piti vode ako unutar njega ne bude zaključak koji definira da postojeći zakon a barem treba popraviti. Bojim se da je bolje rješenje napraviti novi zakon, jer ovaj zakon se u nizu svojih članaka, u skoro polovici članaka ne primjenjuje. Izolirano gledati pitanje financijske održivosti, koje je jako važno, je pogrešno. Slažem se da je kratkoročno potrebno nešto napraviti i kratkoročno je jedino moguće napraviti, a to Odbor sustava treba napraviti, na ugovornoj osnovi nastaviti finciranje, odnosno naplatu RTV pristojbe postojećim sustavom. Svaki novi sustav iziskuje troškove i vrijeme, a i jedno i drugo nemamo. Pa se onda može unutar tog novog zakona razmišljati, ja bih rekao, ne o finaciranju u ovoj zemlji, pitanje RTV pristojbe i naplate na ovaj način, na ovaj ili na onaj način, još dugo neće funkcionirati, ali se onda može razmišljati da se 78 javni emiteri financiraju, ja bih, ne bih rekao iz proračuna, iz budžeta, kako je rekla kolegica Pandurević, jer je to grubo u odnosu možda na neovisnost ili ... javnih emitera, ali iz javnih prihoda da. To je jedan drugi izraz koji slično ... na pitanje, ali ga rješava. Hvala.
Hvala. Diskusija, Dušanka Majkić. A, izvinjavam se molim vas, Nikola Lovrinović, replika.
Dakle, evo jedna nadopuna. Neke stvari samo koje sam zaboravio spomenuti, kada je u pitanju način naplate. Kolega predsjednik Povjerenstva nije rekao da je jedanput nama na sjednici bila osoba iz Direkcije za zaštitu potrošača, i nama je rečeno tada da Zakon o zaštiti potrošača ne dopušta da na jednom računu stoje, dakle obveze po osnovu dvije usluge. Tako da je vrlo upitno da li se može uopće iz bilo kojeg načina ili telekom operatera ili elektro operatera, dakle na jednom računu ispostaviti dvije usluge. Dakle, koliko se sjećam, tada je gospoĊa iz te Agencije rekla da je to sukladno ovome zakonu diskutabilno. I druga stvar koju sam htio nadopuniti kolegu je npr. kada zakonom nije riješeno, a koliko ja znam ove privatne javne TV kuće sa kablovskim operaterima imaju ugovore. Vi znate da oni zacrne kada ovi zatraže, da nešto ne može ići kada je njima to u cilju financijskom. Ja ne znam zašto Javni RTV emiteri ne kažu kablovskim, ne možete puštati naš program, dok se sa nama ne dogovorite. Dakle, i to je pitanje koje možda treba riješiti, kao što ga je riješila TV Nova. Jednostavno nijedan TV kablovski operater ne može puštati dok ne dobije od njih suglasnost, odnosno dok ne plati. Tako da je moguće na stotine načine rješenja ovoga pitanja, ali samo treba sjesti i to konačno završiti. Ali čini mi se jedino je to moguće zakonom.
Rasprava, Dušanka Majkić.
E, hvala vam. Pa, dakle ako se osvrnem na ove zaključke, ni jedan ni drugi zaključak ne bi mogli biti implementirani, odnosno nisu pogoĊeni da bi bili zakoniti i da bi bili ustavni. Dakle, rekli smo da ovaj prvi zaključak dovodi u vezu Savjet ministara tamo gdje mu nije mjesto, jer organizacione jedinice za naplatu takse su tri javna servisa iako naplatu vrše samo dva. Ko brani BHRT-u da i on se ne angažuje oko pretplate. Tim prije što BHRT dobija 50% pretplate, a drugih 50% dijele druga dva emitera. E ko je to smislio originalno je stvarno. Oni koji rade, proizvode, skupljaju pretplatu, oni dobijaju po 25%, a onaj koji sjedi i čeka, dobija 50%. Nema rješenja situacije ove, možda je stanje ovakvo upravo zbog toga. Drugo, način naplate takse odreĊuje Odbor sistema. I sada pazite, formirana Radna grupa od javnih emitera, sva tri su sjedila u toj Radnoj grupi i dostavila Odboru sistema prijedlog za to rješenje. I ništa, niko se ne izjašnjava. Znači uraĊen posao, možda je to jedna od varijanti, jedan od modela koje trebamo razmotriti. Niko o tome ni riječi. Ako neko misli da će se riješiti stanje time što će ogromni gubici koje je napravio BHRT, zato nema korporacije 10 godina, da će se to negdje prevaliti. Neće. RTVRS nema nikakve potrebe za tim, ni Federalna televizija neće ni ona 79 htjeti. Neko to mora platiti. Savjet ministara ne može i ne smije, ne može da ulaže sredstva institucija u firmu. Dakle, to su stvari koje je nemoguće urediti. E sad ono što je, znači poruka da RTV sistem sam uredi način na koji treba da ide novi način pretplate. Ko mu brani to? Nego se mi bavimo ovdje kako bi to trebalo, je li bi trebalo na Elektrodistribuciju. Nijedno nije rješenje. Pa sramotno je za tolike godine da nisu uspostavili vlastite baze podataka, da nemaju ko su pretplatnici im. Zamislite sjedite i čekate pare niti znate ko su vam pretplatnici ni kada će vam te pare doći. Pa to je nevjerovatno. E sada druga stvar vezana za ovaj drugi zaključak, zašto on nije uredu. Pod pojmom mrežni operator misli se na korporaciju. Nije zaživjela iz poznatih razloga. Neće niko te gubitke koje bi trebao da privuče, oprema izraubovana, šta će kome to. Šta se sada dešava? Korporaciju je moguće osnovati samo sporazumom entiteta. I tu se pozivamo na član 1. Aneksa IX koji kaže – strane, znači Federacije i Republika Srpska, osnivaju Komisiju o javnim korporacijama da bi razmotrile osnivanje javnih korporacija radi rukovoĊenja zajedničkim javnim kapacitetima. Šta to znači? To znači da je svako od ovih operatera ujedno i, svaki javni servis je ujedno i mrežni operator. Znači dok se ne dogovore entiteti, bilo šta drugo da se uradi, nema korporacije. I mi se nepotrebno ovdje mučimo. Problem je da kada neko kaže car je go, sjede tamo zajedno, znači tri javna emitera sjede zajedno i razgovaraju o svim ovim stvarima tolike godine i nisu našli rješenje. I mi sada pokušavamo to u okviru ove jedne sjednice da to rješenje naĊemo. Ne možemo. Ključno pitanje koje smo postavljali, ja sam bila godinama u komisiji koja se time bavila, šta vas sprečava da to, nećemo dugove, nećemo ničije dugove. Nijednom od emitera ne cvjetaju ruže, još nismo pomenuli druge stvari koje su vezane za njih, o tome tek da se ne govori, šta je, dugovanja meĊusobna jedni drugima. Tu smo otišli, tu bi tek otišli u beskraj. Dakle, nema ovaj Parlament ni informacija ni kapaciteta da se izbori sa ovim. Ovo mora da riješi Odbor sistema. To znači da tri emitera sjednu, dva će vjerovatno slično misliti, za trećeg nisam sigurna. E taj treći nije uredio svoj status sve ove godine. Dakle, pitanje osnivanja korporacije nema bez
Vrijeme.
saglasnosti oba entiteta, koji treba da kažu pri tome kako će isfinansirati ove gubitke dosadašnje. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite.
Ja bih trebao dva puta tražiti pa mi dozvolite da na dvije diskusije reagiram. Sve je to uredu, ali shodno onome što smo usvojili, Mapa puta, ne možemo bez državnog javnog emitera. Recite mi ko će prenositi utakmice Svjetskog prvenstva, recite mi ko će sa Evropskog prvenstva u fudbalu, u košarci, ko će ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 80 Ma dajte molim vas. Pa pogledajte, pitajte ko to može i skim imaju odnose meĊunarodni ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Vrijeme.
Evo završiću, samo da završim molim vas. Uzmimo, ako ne možemo preko elektroprivreda, odnosno elektroprenosa, uzmimo način na koji to radi Hrvatska i Srbija. U Hrvatskoj država naplaćuje, ulazi u budžet i država rasporeĊuje. I država rasporeĊuje. Oni koji imaju kuće u Hrvatskoj kao vikend, znaju da im doĊu svakog ljeta na vrata i naplate za ono što je proglašeno turističkom sezonom, pristojbu za emitiranje TV programa, naplate uredno. Prema tome, država može i to da napravi, da mi kažemo da će država naplaćivati i država rasporeĊivati. Imamo dva modela. Jedan preko, na jedan način, a drugi preko države. Mi smo neodgovorni prema RTV sistemu jer on je jedan od uslova pristupanja EU. To je se moglo davno riješiti. Dajte da mi to riješimo. Hvala.
Zamjenik, Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo. 81 Dakle, Parlament se, Predstavnički dom se ove godine u dva navrata susretao sa ovim pitanjem i to u cajtnutu, dakle u jednom vremenskom tjesnacu. Vi znate da je 26. aprila ove godine istekao petogodišnji rok koji je propisan Zakonom za naplatu RTV takse, na način kako je to raĊeno. Da smo nakon toga vodili raspravu ovdje u Predstavničkom domu, da je i bio i Zakon u Predstavničkom domu kojim je produžen ovaj rok od, za 6 mjeseci, da taj rok ističe, ali da je i Upravni odbor sistema u dogovoru sa telekom operaterima produžio za 6 mjeseci, još uvijek i danas važeći i u to vrijeme, sistem naplate RTV takse. I mi imamo danas dva pitanja. Jedno pitanje je urgentno pitanje jer sve to ističe i drugo pitanje, pitanje budućnosti, pitanje vizije i načina kako rješavati naplatu, finansiranje javnih, ukupnog sistema i javnih servisa u okviru sistema. Zbog toga ja mislim da je ovo što je uradila naša Komisija, na način kako je to danas, možemo i to prihvatiti, popravljeno od strane gospodina Novakovića, ne gospodin Bojić je predložio, ali mislim da je rukopis gospodina Novakovića, koliko ja mogu to da vidim, da je to nešto što mi mkožemo da prihvatimo. To u osnovi apelira na Odbor sistema da uradi ovaj dio posla koji je propisan Zakonom o Javnom RTV sistemu. Dakle, mi smo od moguća četiri zakona, koliko ih imamo kada je ova oblast u pitanju, dva donijeli u Parlamentarnoj skupštini, dakle to je Zakon o sistemu i Zakon o servisu i dva entitetska zakona, svaki entitet po jedan zakon o servisima. Ovo je povezano pitanje i bez obzira što se ovdje otvarala diskusija oko samih nadležnosti, postoji Upravni odbor sistema i sve je ovo sistem i postoji jedan subjekt sistema koji nije implementiran iz Zakona o sistemu. Ali postoji Upravni odbor sistema i tačno se zna da je ovo pitanje o kojem mi raspravljamo pitanje Upravnog odbora sistema i znamo da je to nešto što ima raspodjelu koja je propisana Zakonom o sistemu. Polovina ukupnih sredstava i od marketinga i od RTV pretplate je za Državni servis, druga polovina na jednake dijelove prema druga dva emitera, entitetska emitera. Ja dakle predlažem, da mi danas usvojimo ovo što je uradila Komisija, kako je to modificirano danas ovdje. Mislim da to nije povreda nikakvih nadležnosti, ničijih nadležnosti, ovdje dakle treba da uradimo posao. To je, dakle jedna stvar. Druga stvar, mislim da na ovaj način nećemo riješiti pitanje produženja ovih rokova. Mislim da bi bilo dobro da Upravni odbor sistema pokuša sa telekom operaterima da produži ovaj rok još jedno izvjesno vrijeme. Mislim da je gospodin Kožul tu stvar izrekao, i mislim da je dobar prijedlog da ovdje se mora uključiti Vijeće ministara BiH, jer mi moramo u budućnosti naći jedan, ja mislim drugačiji sistem finansiranja javnih servisa, odnosno ukupnog sistema, da se uključi Vijeće ministara BiH da vidimo šta je to što treba da napravimo kako bismo uspostavili održiv sistem finansiranja. Ja takoĊe ne bježim da to bude, možemo to nazvati iz javnih prihoda, možemo to nazvati iz budžeta, kako god, samo neka nam se da analiza šta to zapravo znači kada je u pitanju neovisnost ovih sistema, jer ne bi smjeli ući u zonu u kojoj bismo uticali načinom finansiranja na njihovu neovisnost. Moguće je naći i tu vrstu modela. Prema tome, predlažem da danas, dakle usvojimo ovaj zaključak kojeg je danas u ovoj dopuni definirala sama Komisija, ja to shvatam kao zaključkom Komisije. I bio je jedan prijedlog kojim se zadužuje Vijeće ministara BiH da nam pripremi jednu cjelovitu informaciju, da na idućoj sjednici imamo, jer mi ovo stanje moramo pratiti dok ga ne razriješimo. A apel je, dakle na Upravni odbor sistema, jer jednostavno sistem ne smije da prestane da funkcionira, nama prijeti prekid emitiranja programa, da se vidi šta se može uraditi da se taj rok produži, kako bi sistem funkcionirao. Toliko, hvala vam.
Hvala lijepa. 82 Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po točkama 10. i 11. Prelazimo na točku 12., Ad. 12. Davanje suglasnosti za akte Svjetskog poštanskog saveza (UPU) usvojene na 25. kongresu UPU-a, održanom 2012. godine u Dohi (Opći pravilnik Svjetskog poštanskog saveza, Svjetska poštanska konvencija, Završni protokol Svjetske poštanske konvencije i Sporazum o poštanskim financijskim uslugama) Mišljenje nadležnog Povjerenstva za vanjske poslove ste dobili. Ovaram raspravu po točki 12. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu. Time smo, što se tiče rasprava, iscrpili današnji dnevni red sjednice. Sada ćemo dati pauzu za glasanje. Slažete li se, možda 10 minuta. Evo, ne slažu se kolege, što se mene tiče ja sam spremna odmah, ali može li 10 minuta? Evo 10 minuta za glasanje.
[[nije uključen mikrofon]] /zajednička diskusija/
Ko je se složio? Molim vas, pravimo ovdje nešto što nije. Imamo zaključke Povjerenstva koje smo dobili ovdje. Imamo intervencije gospodina Borislava Bojića koje interveniraju na ove zaključke. Ukoliko usvojimo ove zaključke i usvojimo gospodina Bojića, oni će po sebi biti intervencija na ove zaključke. [[zajednička diskusija]] Ne, nije problem da ja sada dam prvo ove, ali ne možemo odvojiti, iako, da vam kažem samo što to nije praksa, da znate. Ja ću upozoriti na to, uvijek su prijedlozi povjerenstava prvi, o njima se izjašnjavamo i ja vodim računa poslovnički. Svi ostali po redoslijedu pristizanja prijedloga zaključaka.
Molim vas, upitajte Momu da li je Momo, odnosno Bojić iznio u ime Komisije ovu dopunu. Ako je to ...
Ne, nije, nije u ime Komisije. Točno stoji u ime, potpis zastupnika. Prema tome, ja sam se držala toga i mislim da se trebamo poslovnički držati da ...
/nije uključen mikrofon/
Tako je. Znači, idemo sa prijedlozima Povjerenstva. Znači glasujemo o prijedlozima zaključaka Povjerenstva. Od ukupno 37 nazočnih za 25, protiv 7, suzdržanih 5. Federacija BiH 18 za, 1 protiv, 5 suzdržanih, RS 7 za, 6 protiv, ništa suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili prijedloge Povjernstva za promet i veze. Eh, sad idemo na prijedloge zaključka gospodina Bojića. Znate koji su, odnose se intervencija na stavak 1. i na stavak 2. Znači, može da obrazložimo, jer stoji – ukoliko usvojimo 86 zahtjeve gospodina Bojića da se na pravi intervencija u prethodnim zaključcima Povjerenstva za promet i veze. E, glasamo znači o ovom prijedlogu koji sam sada iščitala. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Samo u točki 1., tako je, piše, točno da se stav 1 ne mijenja. Pokrenite glasanje. Od ukupno 37 nazočnih – za 23, protiv 7, suzdržanih 7. Federacija BiH 16 za, 1 protiv, 7 suzdržanih, RS 7za, 6 protiv, ništa suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili prijedloge zaključka gospodina Bojića, koji se odnosi na prijedlog zaključka 1. iz Povjernstva za promet i veze. Prelazimo na točku 12. – Davanje suglasnosti na akte Svjetskog poštanskog saveza (UPU) usvojene na 25. kongresu UPU-a, održanom 2012. godine u Dohi (Opći pravilnik Svjetskog poštanskog saveza, Svjetska poštanska konvencija, Završni protokol Svjetske poštanske konvencije i Sporazum o poštanskim financijskim uslugama). Glasujemo o davanju suglasnosti za ratifikaciju akta Svjetskog poštanskog saveza. Od ukupno 38 nazočnih – za 37, ništa protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH 24 za, ništa protiv, 1 suzdržan, RS 13 za, ništa protiv, ništa suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo dali suglasnost na akte Svjetskog poštanskog saveza. Ovim zaključujem 22. sjednicu Zastupničkog doma. Napominjem, da je održavanje sljedeće sjednice Doma planirano za 12. siječnja 2016. godine. U meĊuvremenu je i Nova godina i Pravoslavni Božić, svim graĊanima Bosne i Hercegovine, u ime Kolegija, u ime ovog Zastupničkog doma, upućujem iskrene čestitke u povodu nastupajuće Nove godine i svim graĊanima i vjernicima pravoslavne vjeroispovijesti želim čestitati nastupajući pravoslavni Božić. A vama svima hvla na suradnji. Sjednica završena u 16:05 sati.