Sad ćemo prijeći na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvo će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Jure Brkan, izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici, posljednjih dana svjedočimo nezapamćenim poplavama na vrgorskom području. Naslovnice dnevnih novina i portala pune su svjedočanstava naših sugrađana koji već danima nisu oka sklopili. Pod vodom su ceste, ugrožene su kuće, a neke su već i poplavljene. Mještani iz kuća spašavaju šta se spasiti može. Osim ljudskih tragedija i osobne imovine ugrožena je i glavna gospodarska grana vrgorskog kraja, a to je poljoprivreda. Vrgorsko polje je značajan proizvođač poljoprivrednih proizvoda. Na području grada Vrgorca vrlo je razvijena proizvodnja jagoda i ostalih kultura. Udruga „Vrgoračke jagode“ okuplja 41 proizvođača jagoda iz 3 vrgoračka polja, Rastok, Jezero i Bunina. Procjenjuje se da je na vrgoračkom području posađeno između milijun 200 tisuća i milijun 400 tisuća sadnica jagoda. Voćne vrste proizvode se na 472 poljoprivredna gospodarstva, a povrtne kulture proizvode se na 295 poljoprivrednih gospodarstava. Izvješća Hrvatskih voda govore nam slijedeće. U proteklih 7 dana pale su ekstremne količine oborina, u prosjeku više od 200 milimetara, a lokalno i puno više. Prema podacima DHMZ-a na kišomjernoj postaji Rašćane od 3. do 9.12. palo je čak 485 milimetara kiše. Uslijed velikih količina oborina dana 3.12. došlo je do izljevanja rijeka Matice, Rastoka i Matice Vrgorske, pri čemu je poplavljeno više od 1500 hektara poljoprivrednih površina. Nadalje je dana 4.12. zbog ograničenih kapaciteta ponora rijeke Betine došlo do površinskog tečenja i plavljenja okolnih poljoprivrednih površina i lokalnih poljoprivrednih puteva. Trenutno je danas u naselju Kokorići poplavljeno i ugroženo 10-tak kuća, dok je 30-tak kuća prometno odsječeno. Vodostaj je i nadalje u porastu, 2 do 3 cm na sat, evakuirano je stanovništvo iz 4 obiteljske kuće. Najviši vodostaj očekuje se tijekom današnjeg dana. Ovakvi su se poplavni događaji na ovom području događali i ranije, ali nikad u ovakvom obujmu. Sličan događaj na ovim prostorima dogodio se '60-tih godina prošlog stoljeća. Na terenu su uz djelatnike Hrvatskih voda i Vodoprivrede Vrgorac i pripadnici HGSS-a i vatrogasnih postrojbi. Nažalost, zbog same prirode krškog terena vrlo teško je provoditi obranu od poplava jer se stalno pojavljuju novi izvori. Predsjednik vlade g. Andrej Plenković i resorno Ministarstvo poljoprivrede na čelu s ministricom Marijom Vučković pozorno prati situaciju i vrši izvide na terenu. Danas u Vrgorcu je ministrica Vučković na sastanku s Damirom Krstičevićem posebnim savjetnikom i izaslanikom predsjednika Vlade RH, županom Splitsko-dalmatinskim Blaženkom Bobanom, gradonačelnicima Vrgorca i Ploča, te susjednih općina dogovarala daljnje korake u cilju što hitnijeg i efikasnijeg rješavanja nastale situacije. Kao što vam je većini poznato, Ministarstvo poljoprivrede već ima Podmjeru 5.2. potpora za ulaganje u obnovu poljoprivrednog zemljišta i proizvodnog potencijala narušenog elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama i katastrofalnim događajima. Radi se o obnovi poljoprivrednog zemljišta i proizvodnog potencijala. Korisnici su fizičke i pravne osobe upisane u Upisnik poljoprivrednika, a uvjeti prihvatljivosti su službena potvrda nadležnog javnog tijela o tome da se dogodila prirodna nepogoda koja je uzrokovala štetu od najmanje 30% relevantnog poljoprivrednog potencijala. Mjerom se ne odobrava potpora za gubitak prihoda. Prihvatljivi troškovi su investicije povezane sa sanacijom poljoprivrednog zemljišta, građenje, rekonstrukcija, opremanje poljoprivrednih gospodarskih objekata, popravak il nabava novih rabljenih poljoprivrednih strojeva, nabava domaćih životinja, kupnja i sadnja sadnica višegodišnjeg nasada ili bilja. Prednost će imati korisnici s višim stupnjem oštećenja proizvodnog potencijala. Potpora će se dodjeljivati na temelju stvarnih troškova temeljem računa ili drugih dokumenata u iznosu od 100% vrijednosti prihvatljivih troškova. Proglašenje elementarne nepogode nije vremenski ograničeno, te se može očekivati uskoro, tada će se početi prikupljati prijave šteta. Prema riječima župana Splitsko-dalmatinskog elementarna nepogoda će nedvojbeno biti proglašena. Nakon proglašenja će Državno povjerenstvo za procjenu šteta od prirodnih nepogoda procijeniti štetu i dodijeliti sredstva pomoći za ublažavanje i djelomično uklanjanje posljedica prirodnih nepogoda. Pouka za budućnost iz ove nepogode može biti ta, suradnja države, resornog ministarstva i cjelokupnog sustava nacionalne sigurnosti dobro pripremljenim mjerama koje predviđaju ovakve događaje može biti vrlo djelotvorna. Partnerski odnos lokalne, regionalne i državne uprave koji svoje znanje dijeli i uvažava druga mišljenja može zaštititi svoje građane i efikasno im ponuditi pomoć za normalizaciju života i ponovno pokretanje proizvodnih pogona. U ime svih nas zahvaljujem se svim interventnim službama, od vatrogasaca, HGSS-a, HEP-a, MUP-a, Hrvatskih voda i lokalnih poljoprivrednih poduzeća na požrtvovnom radu u pomaganju unesrećenima, a žiteljima vrgorskog kraja želim poručiti da nisu sami i čitava Hrvatska [[Upadica: Hvala]] suosjeća s njima i nada se da će ova nesreća brzo proći. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, prema posljednjim podacima Državnog zavoda za statistiku navodi se kako je evidentiran povećan broj prijavljenih punoljetnih osoba vezan uz kazneno djelo nasilja u obitelji. Od toga je više od polovice kaznenih prijava ipak odbačeno. U svijetlu prekršajno pravne regulative, a u vezi Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji, nasilje u obitelji je tjelesno nasilje, tjelesno kažnjavanje ili drugo ponižavajuće postupanje prema djeci, psihičko nasilje koje kod žrtve prouzročava povredu dostojanstva ili uznemirenost, spolno uznemiravanje, ekonomsko nasilje, te zanemarivanje potreba osobe s invaliditetom. Svjesnost kod počinitelja da će se istom po počinjenju prekršaja nasilja u obitelji izreći prekršajno pravna sankcija u obliku minimalno određenih novčanih iznosa ili kazna zatvora može se indirektno smatrati kao neozbiljnom odredbom u odnosu na pretrpljenu traumu žrtve nasilja u obitelji. Tako određene sankcije ne izražavaju društveni prijekor prema počinitelju, niti utječu na njega da ubuduće ne čini takav prekršaj. Ono što se može primijetiti je da nasilje u obitelji prema Zakonu o zaštiti od nasilja u obitelji ne obuhvaća sve oblike nasilja koje se nanosi žrtvi od strane počinitelja. U bitnome se ne izdvaja oblik verbalnog zlostavljanja, detaljniji opis tako počinjenog nasilja nad žrtvom već se isti podvodi pod psihičko nasilje, a koje je teško dokazivo pred nadležnim tijelima, a posljedično pred nadležnim sudom, što dovodi do velike vjerojatnosti da se takva prijava na kraju i odbaci. S time u vezi svakako valja naglasiti kako nadležna tijela ne pružaju adekvatnu zaštitu, niti isti nisu u svakom trenutku dostupni žrtvi nasilja. Po prijavi nasilja u obitelji policijski službenici su prvi koji izvršavaju izvid na terenu radi pružanja intervencije. Protokolom se navodi da na mjesto događanja dolaze najmanje 2 policijska službenika. Svakako u tom dijelu moramo biti obvezatno na oprezu i osigurati dolazak minimum jedne policijske službenice upravo iz razloga što je u većem postotku žrtva nasilja upravo ženskog spola. Isto tako radi pružanja intervencije tj. provjere, dojave ili zahtjeva za dolazak policijskih službenika svakako je prilikom postupanja o sumnji na nasilje u obitelji potrebno izvršiti provjeru i od strane stručnih djelatnika centra za socijalnu skrb. To najviše zbog toga što su policijski službenici, a posebno ako provjeru izvršavaju osobe muškog spola, nisu u dovoljnoj mjeri stručni za postupanje na licu mjesta, posebice kada je riječ o nasilju nad ženama i maloljetnom djecom kao žrtvama nasilja. U većini slučajeva maloljetna djeca su uz majku označeni kao žrtve nasilja, pa pod postojećom traumom još ih se dodatno podvrgava novim traumama neprofesionalno postupanje od strane policijskih službenika. Žrtva nasilja u obitelji zajedno sa svojom djecom primorana je napustiti svoj dom dok počinitelj ostaje zbrinut unutar svoje stambene jedinice čekajući da nadležna tijela odluče je li on odgovoran ili ne. Za to vrijeme počinitelju se od strane ovlaštenog tužitelja eventualno izrekne zaštitna mjera zabrane približavanja i to na nekoliko metara, a za to vrijeme žrtva traži zaštitu u razno raznim ustanovama. Stoga se nameću slijedeća pitanja, dakle prije svega pruža li danas domaće zakonodavstvo u dovoljnoj mjeri zaštitu žrtvama obiteljskog nasilja, te da li iste u dovoljnoj mjeri pružaju podršku i pomoć u suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji? Regulira li država na primjeren i učinkovit način nasilje u obitelji? Hoće li policijski službenik u trenutku saznanja o počinitelju nasilja u obitelji promptno djelovati bez ekstenzivnog utvrđivanja činjeničnog stanja i hoće li zaista utvrditi da li postoji osnovana sumnja, a da je počinjeno kazneno djelo nasilničkog ponašanja u obitelji? Pružaju li nadležna tijela kao što je centar za socijalnu skrb zaista adekvatnu zaštitu kako to nalaže zakon i sam protokol koji se smatraju obvezujućim aktima? Jesu li stručne službe koje su dužne pružiti potporu ženama žrtvama obiteljskog nasilja kompetentne pri pružanju takve zaštite? Postupaju li sa svim žrtvama na jednak način bez ikakve diskriminacije? Dakle, niz je otvorenih pitanja, ali nažalost na sva ta postavljena pitanja praksa nam daje ipak negativan odgovor. Hvala vam.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani, poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Vijest dana je da će se smještajni kapaciteti domova za starije i nemoćne osobe smanjiti za trećinu i to je proizvelo šok za korisnike, ali i za njihovu djecu, a tek u drugom planu je ostala vijest da bi ta promjena trebala nastupiti tijekom 2021.g. Nemojmo, nemojmo tako šokirati naše građane, nije korektno. Radi se o obiteljskim domovima, ali nemojmo, molim vas nemojmo proizvoditi neugodu našim građanima do panike. Znajte onu staru narodnu „ispeci, pa reci“, imaj i rješenje u vremenu i prostoru, pa ga prezentiraj javnosti, komuniciraj sa strukom i nađi rješenje, pa onda izađi u javnost. Ministarstvo kaže slijedeće, želimo srediti standarde nakon tragedije u Andraševcu u siječnju, u siječnju ove godine, otada je proteklo 11. mjeseci. Jel 11. mjeseci mali period? Jel se u 11. mjeseci moglo dogovoriti rješenje? No ozbiljna država sa ozbiljnim pristupom neovisno o parlamentarnim izborima može i mora naći rješenje za ovaj problem. Da podsjetim, u Hrvatskoj je registrirano 458 obiteljskih domova za starije, starije i nemoćne osobe s kapacitetom 10.826 osoba. Smanjenje kapaciteta sa 20 korisnika na 12 korisnika znači uz isti standard povećanje cijene smještaja. Znači problem za djecu starijih ljudi, problem za same njih kamo, kamo će završiti. Ali problem je i za vlasnike obiteljskih domova kako se, kako se organizirati, kako održati standarde. Najlakše se je, najlakše se je ugledati u nekog drugog i reć kod njih je standard 10, kod njih je standard 15. Mi imamo standard 20 i na tome moramo i na tome moramo uvesti, uvesti red. Ne razumijem u čemu je problem da svih 11. mjeseci ne može se 460 domova, obiteljskih domova koji su po županijama, obići, snimiti stanje, napraviti kategorizaciju, utvrditi potrebne zahvate, planirati, u čemu je problem? Pa 500 nije 5.000, 500 nije 50.000. Troje, da mobilni tim od troje ljudi u ministarstvu to može riješiti za 6. mjeseci, e onda tek možete početi odvajati žito od kukolja, voditi cijeli proces mišljenjem struke, a ne zaštitom politike. Ne može se dogoditi da u pravnoj državi imamo 51 ilegalni dom za starije i nemoćne osobe sa izrečenom zabranom koji još radi. Pitate se kako je to moguće, ilegalni, a vode sudske sporove, je li to moguće? Gdje je tu i koji je autoritet pravne države? Pitam vas je li problem u smanjenju broja korisnika ili u nemoći rješavanja problema? Zašto se problem na kraju umjesto da se riješi, da se počne rješavati na vrijeme, da se riješi stručno, prebaci na one koji problem već imaju? Imam dojam da sve ovo, sve ovo, ova saga o domovima za starije i nemoćne predugo traje i odiše nemoći, a kad država pokaže nemoć, molim vas recite mi kako da onda građani budu optimisti? Hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. I ja bi također ovdje nekoliko minuta ukazao na brojne ugroze elementarne nepogode koje su sada naravno eskalirale na području Dalmatinske zagore. U velikim dijelovima je došlo do poplave u tom kršovitom području, poglavito i u dijelu Vrgorca, sela Kokorići. Nadam se da će ono sve što je rečeno na početku u ime kluba da će se to ispuniti jel ovdje nemamo druge mogućnosti nego pomoć tim ljudima i te ugroze kao da su sve češće i češće i jednostavno neočekivane jel takve poplave se ne pamte kako kažu ljudi s toga područja, već ovaj najstariji se ne mogu ovaj sjetiti niti blizu da je bilo tako. Međutim, prihvaćam sve šta se učini dobro i tribamo se svi staviti na raspolaganje i tribamo pomoći tim ljudima kolko se da pomoći i vjerujem da će hrvatske zadužene službe i sve institucije odraditi svoj posa, posao, da neće biti žrtava, ne daj Bože, do sada nije bilo i da će ipak proći na kraju sve u najboljem redu, da će ljudi biti obeštećeni i da će na tome području i dalje biti vrgoračka jagoda i dalje će biti voće, povrće, vinogradi, sve što krasi taj dio. Međutim, ovo nam mora biti opomena da krška područja i štetni projekti, kad se rade štetni, poglavito, ali i oni koji se grade da tribamo biti na tome području osjetljivi. To područje ima bezbroj upojnih jama, bezbroj ovaj, tako je to, krš je to, to je spužva u biti i ako se dogodi kao što se je dogodilo sad u Vrgorcu i na drugim područjima da dođe do određenih poremećaja, a mi se ne smimo igrati na tom području sa prirodom onda dolazi do toga da se stvaraju akumulacije koje su neviđene dosad i ljudi jednostavno, u kontaktu sam s tim ljudima s toga područja, ne mogu vjerovati da se to događa. Naravno da tribamo ovde malo i kritike uputiti, al ne kritike da, radi kritike, neg jednostavno sve što trebalo je Hrvatske vode odraditi, zasigurno nisu odradili, za ono što ih građani plaćaju. Nadam se da ćemo napokon napraviti sustav odvodnje vrgoračkoga polja, cijeloga u cijelosti, a i ovih mjesta, da ćemo naći načine i modele, na to se je godinama upozoravalo, ništa se nije poduzimalo. Bio sam osobno bezbroj puta kod voćara kad im poplave, doli vinogradara, njihove površine u brojnim mjestima i očekujem da će se krenuti puno ozbiljnije u taj proces poslije ovoga da se ovo više ne ponovi. A još je značajnije na tom području imamo jedan ogroman resurs, to su pitke vode, pa imamo štetne projekte kao što su CGO Lećevica ili druge izgradnja npr. na području Dugopolja i danas imamo problem da cijeli Split kad je malo manja kiša nema vodoopskrbu iz Jadra jel dolazi do zamućenja. Tako da tribamo paziti i dobro čuvati naše vode, pitke vode, naše resurse i izvore i u Zagoru i krška područja jednostavno ih moramo zaštititi, ono što moramo napraviti za razvoj moramo, al ono što ne bi tribalo biti na tom području kao što su CGO zbog tog spužvastoga našega krša na tom području, naše Zagore, cetinskog kraja, vrgorskog kraja, makarskog zaleđa, omiškog zaleđa, drniškog, kninskog zaleđa, to je vrlo rizično i zato moramo sve napraviti da taj resurs i te naše pitke vode sačuvamo jer ćemo se dovesti u poziciju da ćemo zatrovati i Cetinu zbog toga šta aglomeracija nije napravljena, pa idu vode fekalne u Cetinu i nekontrolirano ulaze. Tako da moramo brinuti o tom našem resursu jer od prije neki dan će biti na burzama kao nafta bit će pitka voda. To je jedno bogatstvo … [[Govornik se ne razumije]] znat će se cijene, znat će se sve. Ne možemo se igrati s time. I osjećam potrebu, ovdje to naglašavam jel sam to upozoravao bezbroj puta ovdje, govorio o tom problemu lošeg gospodarenja otpadom, lošeg, poglavito u tim CGO-ima da bi napokon moramo postati oprezni i prema tome ić nježno prema Zagori, prema krškim područjima, ne sa štetnim projektima. Ono što se mora napravit, treba napravit, al oprezno jel da se ne bi događale ove stvari kao što su u Vrgorcu. Nadam se da će sve proći u najboljem redu, da će vlada i županija iznaći najbolja rješenja i da će biti na kraju sve oke. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. S time smo došli do kraja današnjega rada. Mi ćemo nastaviti s radom u ponedjeljak, naglašavam u ponedjeljak 14. prosinca. Najprije će biti iznošenje stajališta, a nakon toga prva točka: - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju međunarodne Konvencije iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova iz 2009, drugo čitanje, P.Z. br. 81. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,40 SATI Sada kao što sam najavio napravit ćemo jednu stanku do ponoći i 20 minuta. STANKA U 00,11 SATI
Uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici, pa osjetio sam potrebu ponovno nešto reći s obzirom da su ponovljene neke stvari koje doista ne stoje. Dakle, kada je riječ o KB Dubravi ono što je potrebno reći da je ona proljetos formirana i djelovala je kao primarno respiratorno intenzivistički centar. Nije bilo toliko pacijenata u njoj hospitalizirano, ali funkcija je bila u potpunosti ista, čak se tada uz nju nalazi ekspedicijski kamp Hrvatske vojske. Nakon toga slijedilo je jedno iskustvo kojem smo svjedočili, a to je otvaranje zdravstvenog sustava i ponovo smo omogućili normalno funkcioniranje KB Dubrava. To je pokazatelj svima onima koji su nas kritizirali da je moguće vratiti u prvobitnu vrlo važnu ulogu jednu tako veliku zdravstvenu ustanovu kao što je KB Dubrava. Stoga mi poglavito nije jasan bunt ljudi i doktora u KB Dubrava. Međutim, potpuno je jasno da kada ova ugroza bude iza nas da ćemo vratiti i važnost i značaj KB Dubrava i vratiti je u prvobitnu funkciju. Ono što nadalje želim reći da su mnoge zdravstvene ustanove pokazali veliki organizacijski trud da nadoknade sve one zaostatke nastale prvim zatvaranjem zdravstvenog sustava. Svjedočimo tako da su u mnogim zdravstvenim ustanovama realizirane i rješenja liste čekanja koje su nastale tijekom zatvaranja zdravstvenog sustava. To je nešto što svakako trebe spomenuti i žao mi je što nema kolege Vrkljana jer je rekao da nije siguran da smo tada proljetos dakle, dali jasne upute svim ostalim zdravstvenim ustanovama kako spriječiti ulaz virusa u iste. Te upute su bile i više nego jasne. Sve zdravstvene ustanove su dobile naputak organiziranja određenog dijela svojih kapaciteta u izolacijske jedinice. Dobile su naputak o postupanju u njihovim objedinjenim hitnim bolničkim prijemima. Sve s namjerom naravno da spriječimo ulaz virusa u zdravstveni sustav, ali pri tome centralizirajući liječenje tih bolesnika. Dakle, upute su bile i više nego jasne i već jednom proljetos smo imali taj scenario realiziranja. Tako da priprema je i više nego bila utemeljena. Nadalje, kada je riječ o cjepivu koje nam ipak baca jedno drugačije svjetlo na čitavu priču sa Covid krizom. Treba reći da je RH napravila sve, ali u zajedničkom naporu Europske komisije da sa 6 najrespektabilnijih farmaceutskih tvrtki sklopi sporazume o prethodnoj kupnji cjepiva. Tako je RH u ovom trenutku osigurala 5.900, 5 miliona 900 tisuća doza što je dovoljno za cijepljenje 3 miliona 402 hrvatska građana, 3 miliona 402 tisuće i 500 hrvatskih građana, što je u ovom trenutku i više nego dovoljno. S time da smo se osigurali ukoliko će biti potrebno da možemo nabaviti i dodatne količine cjepiva. Međutim, ono što je potrebno reći da RH ne može samostalno istupati i dogovarati drugačije uvjete, ali pri tome u potpunosti vjerujemo Europskoj komisiji da će zastupati interese svih svojih država članica i u najboljoj vjeri i namjeri sklapati ugovor o prethodnoj kupnji sa farmaceutskim firmama. Ono što nadalje treba spomenuti, vrlo jasno, a to je da je HZJZ već izradio promidžbeni program koji će ovih dana krenuti u aktivaciju sa ciljem promocije cijepljenja kao vrlo učinkovite metode u sprječavanju širenja ove bolesti. Opet nema kolege Vrkljana, međutim moram mu reći da sam i danas provjerio podatke o smrtnosti i da još jednom mogu ponoviti da u ovom trenutku umrlih 2.367 od čega 812 je bilo na respiratoru, a 1.523 nisu bili na respiratoru što ukazuje da je 34,3% umrlo bolesnika nažalost koji su bili na respiratoru. Isto tako gospođi Mrak Taritaš vrlo jasno bih još jednom odgovorio što je dakle neupitno da u RH postoji u ovom trenutku 1.168 respiratora od kojih je 9.000 pardon, 945 invazivnih i 223 onih koji nisu invazivni, da su oni raspoređeni po čitavoj Hrvatskoj, da su oni najčešće u upotrebi i da se prilagođavaju, raspodjeljuju u [[Upadica: Hvala.]] ovisnosti o potrebama u zdravstvenom … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Pavića.
Evo ga, hvala. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, rekli smo već kada gledamo ukupnu uspješnost borbu protiv Covida, ukupna smrtnost da smo 3 puta manje od Belgije i da 11 europskih zemalja je gore od nas. Kada gledamo isto tako imamo 1000 slobodnih kreveta, dovoljno respiratora, povisili ste i dali dodatak i našim zdravstvenim djelatnicima kojima se zahvaljujem. Kad gledamo testiranje, kaže se treba više testirati. Broj testova po 1.000 stanovnika u Hrvatskoj 2,38, Njemačka 2,21, Francuska 2,52. Dakle, testiramo više od Nijemaca. Kada govorimo od opreme ja se dobro sjećam bio sam s vama u Vladi tada kada su zemlje EU međusobno si krale iz aviona opremu. Mi smo vidjeli da je premijer Plenković nazvao kineskog premijera, osigurali smo europska sredstva, 370 miliona bespovratnih sredstava, 500 miliona ukupno uloženo u opremu dostupna je svima …/Upadica: Hvala. i ono što ste rekli cjepivo će uskoro biti dostupno od svih proizvođača.
Hvala. Poštovani ministar Beroš.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se]] složio bih se s vama. Ova Vlada i ministarstvo napravili su velike napore da osiguraju i zaštitna sredstva i sve ono što je potrebno u borbi protiv ove epidemije. Međutim, tu ne stajemo. Iz dana u dan odgovaramo na nove izazove, nabavljamo cjepivo, nastojimo organizirati kampanje cijepljenja i sve ono što znanost i medicina nudi u ovom trenutku da bi naš odgovor bio čim bolji. Dakle, radi se o globalnoj ugrozi. Nitko nije bio spreman. Međutim, komparirajući se sa drugima mislim da se naša mala Hrvatska sa izdvajanjem za zdravstveni sustav onoliko koliko već ono je snašla sjajno zahvaljujući naravno i improvizaciji aktivnosti zdravstvenih djelatnika, jer mislim da smo tu bez premca jer vrlo smo prilagođeni improvizaciji u određenim uvjetima gdje nam ponekad i nedostaje najsuvremenija oprema i uvjeti. Međutim, uvijek znamo napraviti neki iskorak i kako se prilagoditi novoj situaciji.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Grmoje.
Poštovani ministre druge zemlje su se odlučile da u svojim ustanovama, bolnicama imaju COVID odjele, a mi smo se odlučili za COVID bolnicu. Mislim da Dubrava zbog toga pati. Pati i zbog klanovskih borbi. Znači, Kujundžićeve struje, Beroševe struje. Mislim da to sve utječe i nisam siguran da će se obistiniti ovo što ste najavili da će nakon ovoga svega Dubrava se tako lako oporaviti. Ja bih volio da to bude tako. A kao pitanje. Molio bih vas tko je donio tu odluku da idemo u COVID bolnicu, a ne u COVID odjele u različitim bolničkim ustanovama?
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, vrlo važno pitanje. Dakle, već proljetos smo imali situaciju da je Dubrava bila COVID pozitivna bolnica sa ne ovolikim ali značajnim brojem bolesnika. Tijekom otvaranja zdravstvenog sustava počela je funkcionirati normalno. Virus nije nešto što nagriza infrastrukturu bolnice. Virus je u konačnici nešto što se može određenim sredstvima vrlo brzo jednostavno uništiti. Jer u protivnom po toj logici sve bolnice u Europi bi bile uništene nakon toga što su formirane kao COVID bolnice. Ali ono što je još važnije i vama odgovor. Dakle, ekspertna skupina Ministarstva zdravstva, epidemiolozi, stručnjaci, svi ravnatelji zagrebačkih bolnica su se odlučili na taj centralizirani način liječenja. Možda negdje u Europi postoje uvjeti u infrastrukturnim bolnicama koje su moderne da mogu izolirati pojedina područja i biti striktno izolirane da ne dođe do prijenosa virusa na druge bolesnike. To smo procijenili da u Republici Hrvatskoj nije moguće i da je bolje formirati centre za liječenje primarnog COVID pozitivnih bolesnika. A drugo omogućiti i ostalo pružanje zdravstvenih usluga.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Habijana.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Ovo je svi se slažemo ozbiljna tema. Također ovo je javni prostor i bilo bi dobro da svi mi koji smo ovdje budemo svjesni onoga što govorimo. Malo prije je kolega Vrkljan, žao mi je što nije ovdje, spomenuo cjepivo ja bih rekao u jednom negativnom kontekstu. Dakle, spomenuo je cjepivo odnosno kao eventualnu moguću nuspojavu smrtnu posljedicu. Na taj način onda zapravo možemo i svaki lijek koji svakodnevno tisuće i tisuće ljudi im je propisan i uzimaju, ima i ekstremnih slučajeva kada može izazvati naravno i smrtni ishod. Na taj način stvaramo jednu negativnu sliku, jednu negativnu percepciju. I drago mi je, pohvaljujem ovu kampanju koju najavljujete. Mislim da je svakako potrebna i ako se ne varam i sami ste rekli ili netko iz vašeg Stožera negdje 60% je postotak koji je potrebno postići da bi zapravo procijepljenosti da bi zapravo efekt cjepiva mi osjetili. Hvala lijepo.
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče u pravu ste. Mislim da nije primjereno govoriti o negativnim pojavnostima cjepiva u ovom trenutku i pogotovo to naglašavati. Tim više jer ne samo svaki lijek, nego i svaki pripravak farmaceutski može kod pojedinog bolesnika uzrokovati nuspojave uključujući i alergiju koja će završiti fatalno. Prema tome, to je rizik s kojim živimo. Međutim, načelno govoreći o tome lijekovi su tu da pomažu. Cjepivo je tu da pomaže. Moramo se prilagoditi znanstvenom stavu, evaluaciji i američkog Instituta za hranu i lijekove i europske Agencije za lijekove koji će procijeniti odnos mogućih nuspojava i koristi cjepiva. Međutim, danas u 21. stoljeću bilo bi loše ukoliko bi dvojili u neke stvari koje su elementarne. Međutim, to ne znači da netko neće imati nekakve blaže nuspojave. Ali načelno koristi od cjepiva će biti u slučaju ove globalne pandemije ekstremne. Zahvaljujem.
Hvala lijepo gospodine ministre. Evo, sad idemo dalje sa klubovima zastupnika, pa će sada u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista vrijeme podijeliti zastupnici Grmoja i Bulj. Najprije poštovani zastupnik Grmoja.
Hvala. Kolegice i kolege, evo u ove sitne noćne sate raspravljamo o ovako važnoj temi. To je bila želja vladajućih. Oporba za razliku od ove točke koju smo imali sinoć nije skupljala potpise za ovo, nego je predsjednik Sabora po vjerojatno po želji ministra Beroša stavio ovu točku. I zanimljivo iako danas predsjednik Sabora tvrdi drugačije, sve te po Vladu opasne točke počinju iza 21 sat. Bilo smo ovdje mi iz Mosta noćas do ponoći i pol. Nismo mogli dulje raspravljati, jer su vladajući izbjegavali raspravu. Željeli su da to što prije završi. Ovo je ipak interpelacija, cijela oporba je stala iza ovoga i tu je i ministar Beroš, pa onda žele ovo riješiti. Budući da sam predsjednik Antikorupcijskog vijeća dotaknut ću se teme korupcije u koroni. Ali prije toga samo načelno o svemu ovome što se događa. Neću biti preoštar prema ministru i svjestan sam da su se greške događale u svim zemljama, to sam u više navrata ovdje rekao. Ono zbog čega ljudi gube povjerenje u stožer je to da od početka niste bili iskreni, skrivali ste se iza struke umjesto da ste rekli da ste političar kao i Vlada i da donosite političke odluke i da mi sa virusom trebamo živjeti i da ne možemo slušati samo epidemiologe, da epidemiolozi mogu davati nekakve preporuke, a da će onda Vlada donositi političke odluke. Ljudi bi vam više vjerovali i više bi vas slušali. Da ste im rekli moramo balansirati između našeg stila života, između gospodarstva, između psihičkog stanja nacije, između svega i onda donositi odluke. I tu je bila vaša greška što ste dopustili, a to ste pod utjecajem određenih PR-ovaca Kreše Macana i ostalih dopustili da od vas rade heroje. A heroji u realnom životu nažalost ne završe baš najbolje. I tu je bila, tu je bila vaša možda najveća greška. A uvjeren sam da kao čovjek ste se trudili činiti sve najbolje da situacija bude i u Hrvatskoj što se tiče zdravstvenog sustava i ostalog najbolja moguća i hrvatske građane i sve one koji su pogođeni korona virusom. A sad nešto o korupciji u koroni. Dakle, ono što mi vidimo kao problematično, već su neke kolege spomenule, to su cijene testova koji su u Europi 4, 6 ili 8 EUR-a, u Hrvatskoj cijena testa znači neki su se sami hvalili, cijena testa 46 EUR-a to je enormni novac. Mi imamo najbolje testove tada je rečeno, a Njemački testovi nisu dovoljno dobri bile su i takve poruke. Isto tako, ova nabava kažete ministre nama treba zaštitna oprema odmah, mi ne možemo čekati javne nabave i sve ostalo. Ja mislim da se to sada može odraditi da nije takav nedostatak te opreme da se to ne bi moglo putem javnih nabava sada nabavljati. Ja vas ne optužujem za to vrijeme, ja sam rekao da razumijem trenutak, stanje na tržištu, svaka je zemlja nastojala sebi osigurati da ima dovoljno zaštitne opreme, ali sada nije više takav, takav trenutak. I ja se nadam, želim vjerovati da u ovoj krizi netko nije profitirao. Da tvrtke koje su za to bile zadužene nemaju nekakve veze s HDZ-om ili nekim ih HDZ-a. Želim vjerovati da je to tako, ali s obzirom na afere kojima smo bili izloženi ovih zadnjih godinu dana, a i duže koliko traje ova Vlada teško je u to povjerovati. Volio bih da je tako. Ono što isto tako želimo reći ovdje to je da od konca ožujka kada je sletio prvi zrakoplov iz Shanghaia kojim je dopremljeno 12,5 tona medicinske opreme potrebne za borbu Covid-19 virusa u Hrvatsku je iz Kine isporučeno ukupno preko 400 tona zaštitnih maski, odijela, naočala, rukavica itd. Znači preciznije za opremu pristiglu prvim zrakoplovom koji je stigao 29. ožujka podaci o pojedinačnim cijenama medicinskog materijala bili su poznati. To je bilo objavljeno, a nakon toga sve je proglašeno tajnom. Znači, nas je zanimalo koliko je ugovora i s kojim kompanijama sklopljeno za nabavu medicinske opreme u periodu od 19. ožujka do 28. travnja, tražio sam dokument vi ste rekli na Ministarstvu gospodarstva jako teško ga je pronaći, jako teško, sad sam ga pronašao i sad ću malo to pogledati. Vidjeti ima li kakvih ovih veza koje bi mogle biti, koje bi mogle biti problematične. Nadam se da neću ništa naći. Znači, kao što sam rekao i kao što smo uputili u zaključku smatramo da treba ukinuti ovu odluku, a da bi Vlada isto tako trebala podnijeti izvješće o ovom, ne samo objaviti na Ministarstvu gospodarstva nego doći ovdje u Hrvatski sabor, to se može i kroz ovo izvješće o radu stožera koje je najavljeno u siječnju mjesecu. Po nama prekasno, očekivali smo da to napravite puno prije s obzirom da je prošlo već 9 mjeseci od ovog izvanrednog stanja i na kraju budući da je kolega Bulj se javio također sa mnom, podijelit ćemo ovu raspravu. Od srca želim vama ministre i Vladi da se situacija popravi, dakle da, i ni ne želim i mogli ste čuti nikada ovdje nisam spominjao broj umrlih od korona virusa, nikad nisam slao bilo kakve katastrofične poruke jer od početka govorim da trebamo zadržati zdrav razum. Neće nas ubijati samo korona virus, može nas ubiti i stanje u gospodarstvu, može nas ubiti loša socijalna situacija, mogu ljudi od toga stradavati, mogu uostalom ako situacija bude ovako loša u gospodarstvu nastaviti napuštati Hrvatsku, a onda neće biti ni mirovinskog sustava, onda neće biti ni održivog proračuna, u konačnici neće biti ni Hrvatske kakvu vi uvjeren sam, a i mi iz oporbe želimo. Evo u tom duhu ja bih volio da shvatite konačno da mi iz oporbe ne želimo niti Hrvatskoj, a niti ovoj Vladi bilo što loše. Želimo vas samo upozoriti da neke stvari koje su se događale nisu bile dobre. Bilo bi dobro da ih i vi priznate, da se vrati to povjerenje i u stožer i u mjere koje donosite jer to je najbolje ja mislim i za Hrvatsku i za hrvatske građane. Evo, hvala.
Nastavit će poštovani zastupnik Bulj.
Ja ću biti kratak. U ovo vrijeme, u ove dvije minute ću reći ono što ponavljam cijelo vrijeme, al postaviti nekoliko pitanja ministru. Ministre od korona krize od početka uz veliku potporu i povjerenje hrvatskoga naroda, pa evo i brojnih političari oporbe kažu da su vam vjerovali, možete li reći da li je korona kriza iskorištena isključivo i samo za politički PR poglavito u prvom mahu jer vidimo da rezultati u drugome valu su katastrofalni. Znači niste se spremili za drugi val, a znamo da je Andrej Plenković proglasio pobjedu nad korona virusom i to je tako djelovalo u to vrijeme. Stožer, bili su u uniformi županijski stožeri, to je izlazilo stvarno kao da su ga hvatali. To je prvo. Drugo, da li je kontradiktornost mjera koje ste donosili, pa i sada recimo djeca idu u školu, sjede zajedno u razredu, idu na marendu, bliskost je, dijele a ne mogu se baviti sportom, da li je normalno da rade veliki trgovački lanci, a ne rade ugostiteljski objekti koji izazivaju veliki gospodarski slom mogući? Znači puno kontradiktornosti uz poštivanje mjera. Ja sam bio u jednom velikom centru prije nekoliko dana sa suprugom i djecom, to je gužva, duša na duši. U velikom, duša na duši nevjerojatno, a ugostitelje ste zatvorili. Zbog čega? Zbog čega mali ugostitelji koji žive od toga koji plaćaju ne mogu živjeti? Zbog čega se sportaši ne mogu baviti sportom? Zbog čega djeca ne mogu igrati određeni sportaši? Prva i druga liga mogu. Znači, puno kontradiktornosti i velika je negativna energija. I vi nemate povjerenje zbog toga u ljude. Pa vidite sportaše da upozoravaju zašto djeca ne mogu igrati, zašto ugostitelji ne mogu raditi, a veliki trgovački lanci su napučeni duša na duši. Nevjerojatno, u trgovinama za kupovinu cipela vidite vi što je to. Jedni skidaju, drugi oblače, dodiruju se. Ne znam zbog čega ste to napravili, ali nanijeli ste veliku štetu hrvatskom gospodarstvu u kontradiktornim mjerama. Kontradiktornost je dovela da nemate više povjerenje ljudi u vaš. Hvala lijepo.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Ja očito trebam ponoviti ono što sam govorila i u prijašnjem izlaganju, da nitko od nas ne obezvrjeđuje dosadašnji rad Stožera i Vlade. Međutim, činjenica je da ove visoke brojke zaraženih i umrlih traže zaokret u dosadašnjem radu i nadam se da sve ovo o čemu govorimo u ovoj višesatnoj raspravi će biti ipak nekakav putokaz kako dalje i što treba mijenjati na bolje. Vi ste vjerojatno u materijalima pročitali koje mi zaključke nudimo odnosno tražimo. Pa evo prvi od njih je da Hrvatski sabor utvrđuje da postoje značajne manjkavosti u pripremi i upravljanju zdravstvenim sustavom Republike Hrvatske u posebnim uvjetima nastalim zbog pandemije korona virusa. Te manjkavosti bitno su negativno utjecale na dostupnost pravovremene i odgovarajuće zdravstvene zaštite i pacijentima oboljelima od COVID-19 i svim ostalim građanima Republike Hrvatske. Ponavljam. Cijenimo dosadašnji rad, ali su potrebne promjene na bolje. E sad, zašto mislimo da se neke stvari nisu pravovremeno odradile? Ako ne prije, u ljeto je trebalo napraviti pripremu i plan raspodjele djelatnika u zdravstvenom sustavu. Svi smo znali da nas čeka drugi jesenski val pandemije. Tek nedavno učinjena je svojevrsna integracija zdravstvenih ustanova glede kadrova i opreme na području Zagreba. A što je sa ostatkom Hrvatske? Što je sa općim i županijskim bolnicama? Danas smo zaista dobili informaciju da u Čakovcu stiže ispomoć, 3 internista iz Rijeke, 3 iz Slavonskog Broda, 2 specijalizanta iz Požege. Hvala kolegama koji dolaze i hvala što ta pomoć dolazi. No, pitamo se svi mi koji tamo radimo zašto se ispomoć nije osigurala prije? Djelatnici u svim zdravstvenim ustanovama u Međimurju kao najpogođenijoj županiji ali naravno i u drugim pogođenim gradovima i županijama od iscrpljenosti padaju s nogu, mnogi su se zarazili na poslu. U ovim nenormalnim uvjetima daju sve od sebe kako bi pružili najbolju moguću skrb bolesnicima. Doslovce ugrožavaju svoje zdravlje i zdravlje svojih obitelji svi u sustavu. Svi su mobilizirani odlukom ministra još u ožujku. Naša stvarnost na radnim mjestima je svakodnevna slika smrti. Brojni pacijenti koji se bore za zadnji udah. Grozničavo brojimo krevete i respiratore po bolnici. Listamo gomile nalaza kako bi se našlo argumenta da se bolesnika otpusti iz bolnice čim mu se stanje malo popravi da se mogu primiti drugi i to ne samo u COVID odjelima. To je prava realnost. I činjenica da je zaista bilo grešaka u obračunavanju plaća. Ok, to će se ispraviti. Neki zaista jesu dobili 20% manje plaće i tu jest odgovornost ravnatelja bolnica. Smatramo da se nije trebalo dogoditi i nadamo se da se neće ponoviti. Komunicirali smo vezano uz ovaj dodatak od 10% za one koji rade s oboljelima od COVID-a. Ja vas molim da ne izostavljate nikoga od djelatnika jer dakle ne samo oni koji rade u COVID odjelima, u jedinicama intenzivne skrbi, nego na svim odjelima jer svi dajemo svoj doprinos. Ovdje stvarno moram istaknuti i pohvaliti da su najvredniji dio zdravstvenog sustava vrlo marljivi zdravstveni, nezdravstveni djelatnici koji svojim radom i ogromnim naporima drže ovaj sustav na leđima da ne krahira. Sljedeće što smo u Interpelaciji naglasili, da Vlada nije uspjela u potpunosti baš aktivirati sustav civilne zaštite. Ima tu poboljšanja. Ima na burzi još uvijek i sestara i tehničara koji nisu povučeni u sustav. Tu su brojne njegovateljice. Govorila sam i o mladim zdravstvenim djelatnicima koji moraju obaviti pripravnički staž, tako da mjesta za poboljšanje svakako ima. I ono što sam pokušala reći u replici, pa nismo zapravo stigli potpuno objasniti. Dakle već u ljeto je trebalo krenuti sa detaljnom edukacijom dodatnog osoblja za rad na sofisticiranoj opremi poput respiratora. Koliko sam vidjela u medijima tek je nedavno Ministarstvo zdravstva imenovalo uvaženu profesoricu Ivančan suradnikom na programu dodatne izobrazbe liječnika i sestara u jedinici intenzivnog liječenja, ali tek nedavno. Pa mislimo da se to sve skupa moglo prije. Zaista nije dovoljna online edukacija. Mi svi dajemo sve od sebe kako bismo se dodatno što prije educirali, doslovce izmjenjujemo međusobno literaturu, učimo, ali smatramo da je sve to skupa trebalo riješiti sustavno, a ne u hodu. Evo o ostalim detaljima direktno s terena izvijestit ću vas još u jednom obraćanju. Hvala.
Hvala lijepa. Sada idemo na pojedinačne rasprave i prva će biti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice, prije dan sad već zapravo i dva ukazala sam na naše srčane ambasadorice na naše fenomenalne rukometašice koje kroče prema vrhu Europe, sinoć su ponovo pobijedile, bravo cure. Tim je žalosnije što predsjednik države nije na toj državničkoj razini pa pušta da nas EU samitu predstavlja tuđi premijer i to još diplomatski pogubljeni Janez Janša. A kada sam jučer ukazala na požrtvovne rukometašice, vi predsjedavajući ste me nimalo viteški prekinuli dok sam čitala njihova imena. S obzirom da su te cure danas naše ambasadorice sporta i ponosa zaslužile su da im još jednom čestitam danas. I kakve to ima veze sa ovom temom i ovom raspravom? Pa ima. Voljela bih da takvu čestitku mogu uputiti vama u borbi protiv korona virusa, ali ne mogu. Donedavno je gospodin Bačić žao mi je što ga trenutno nema u sabornici bio na top listi sumanutih izjava zbog toga što je izjavio da je HDZ stjegonoša borbe protiv korupcije. Sve do nedavno, a tu ste. No, prije dva dana netko ga je u tome nadmašio sad imamo master level besramnosti, a njega je zaslužio zastupnik HDZ-a Ivan Ćelić koji je 10. 12. 2020. izjavio da je epidemija pod kontrolom. Jedan ugledan novinar sažeo je stav sveukupne naše javnosti koji je eto mogao bi se iščitati iz svega onoga što vi govorite kako hvalite epidemiološke mjere i sve što je Vlada učinila u borbi protiv korona virusa. Dakle, stjegonoša borbe protiv korupcija imaju epidemiju pod kontrolom i Hrvatska može odahnuti. Pa se onda ja pitam zašto mi sada u 1 iza ponoći raspravljamo, a očito će po broju govornika ova poteknuti sve do sitnih noćnih sati. Zato što nije i tri su teze koje želim dokazati kroz ovu raspravu. Prva je ta da sustav niste pripremili za suzbijanje pandemije i za pružanje skrbi kovid bolesnicima. Druga je ta da sustav niste pripremili za pružanje liječničkih usluga oboljelima od svih drugih bolesti. Zdravstvene usluge su postale itekako nedostupne. I treća stvar, treća i možda najvažnija je ta da je stožer bio u ovom sastavu sa ovim ovlastima jednom potpuno nepotrebno i suvišno tijelo koje je zapravo predstavljalo dvostruki sustav i model upravljanja koji je doveo do ovako loših i pogubnih rezultata. A zapravo je stožer formiran i osmišljen samo kao maska. Dakle, nisu ovo glavne maske u epidemiji, glavna maska je stožer. Maska Andreju Plenkoviću i njegovom autokratskom načinu upravljanja ovom krizom sve više se to predstavlja i u autokratski način vođenja državom sa vrlo pogubnim i destruktivnim rezultatima, a to najbolje vidimo sada po broju novo zaraženih na današnji dan koji iznos 4.620. Za svaku od ovih tema navest ću i što je točno ono što bismo trebali učiniti. Dakle, ako govorimo o nepripremljenosti sustava i za Covid bolesnike i za sve ostale najbolje o tome govore sami zdravstveni djelatnici. Liječnici i sestre kroz dva prosvjeda. Da ne čitam, svi iz medija možemo saznati što su govorili tada. Dovoljno je samo da ih poslušate. Zatim, HUBOL javno je objavio 23. studenog sve što misli o načinu na koji se stožer ponašao do sada također je rekao što vam je učiniti. Ja apeliram samo da ih poslušate. Na kraju krajeva apel liječnika i znanstvenika u borbi protiv Covida je u Hrvatskoj, sve su rekli, sve su razotkrili, sve su raskrinkali i kako su prošli. Pa zar doista mislite da je oporba ta koja stožer najviše kritizira? Ne, kritiziraju ih rezultati, kritiziraju ih oni koji o epidemiji najviše znaju. Njih ste zapravo odlučili ne slušati. Čemu? Stožer je izgubio povjerenje onog trena kada je počeo donositi politikantske odluke, one koje su u tom trenutku odgovarale političkom vrhu. Zašto? Zato što je borba za skupljanje određenih političkih poena u određenom dijelu biračkog tijela bila važnija od borbe protiv suzbijanja zaraze. To je dovelo do pada povjerenja i mi apeliramo, Stranka Centar je predlagala drugačiji model, drugačiju organizaciju formiranja stožera u kojem bi sudjelovala i oporba, preuzela bi dio tereta, odgovornosti na sebe. Tražili smo i od predsjednika države da preuzme svoje ustavne ovlasti brige o redovitom i usklađenom djelovanju te o stabilnosti državne vlasti. Pa zar itko može danas tvrditi da način na koji država funkcionira predstavlja nešto što je stabilno i sigurno. Srljamo u propast i krajnje je vrijeme da se to otvoreno i prizna. Hvala.
Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Ćelića. Ostanite poštovana zastupnice. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Orešković ne znam je li vam piše gospodin Klarić te tekstove ili samo čitate Telegram. Volio bih da ste malo orginalniji kao što ste originalni u osnivanju stranaka svako malo neki novi naziv stranke, a ja ću vam reći neću citirati Telegram nego ću citirati Džamu i opet ću govoriti o onome o čemu vi niste dovoljno pripremljeni, a to je da je Covid epidemija najveća prijetnja prosperitetu i dobrobiti čovječanstva kako piše u Džami i 80 miliona ljudi koji nisu zaraženi sa Covidom trpi određene psihološke posljedice zbog tog Covida. I s Covidom se bori cijelo čovječanstvo pa tako i Hrvatska, dajte neke konstruktivne prijedloge nemojte samo govoriti neke kritike koje ne nailaze na plodno tlo niti što se tiče Vlade, niti što se tiče građana. Hvala.
Pa hvala vam na tom pitanju kao što bi rekao gospodin Capak. Vaš najveći problem je upravo to što ja doista čitam, ja čitam. Pročitala sam ono što piše na stranici 5 izvješća nije i ministar na to dobro odgovorio. Dakle, kada smo formirali Stožer civilne zaštite dali smo u ovlast da od ravnateljstva za nabavu roba i usluga traži što će se nabaviti i da potom stožer bude taj koji robu i usluge, zalihe distribuira krajnjim korisnicima. No, istovremeno u samom ministarstvu to piše na stranici 15 postoji i krizni stožer samog ministarstva koji je još od travnja davao upute za distribuciju osobne zaštite opreme. Tako je nastao dvostruki lanac zapovijedanja. A s obzirom da postoji to tijelo unutar samog ministarstva koje je moglo organizacijski obavljati sve ono što obavlja stožer, čekajte, imali smo i ovaj znanstveni savjet koji je moga dati znanstvene i stručne preporuke. Što je zapravo bio stožer? Što je zapravo bio stožer? Kao što sam rekla bila je velika maska [[Upadica: Vrijeme.]] sada se to najbolje vidi. To znaju oni koji čitaju [[Upadica: Vrijeme.]] Ok.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja Mirela Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani ministre Beroš sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege, evo baš kako je zastupnik Ćelić poželio ja ću početi konstruktivno s prijedlozima. Što je hitno potrebno napraviti? Depolitizirati Nacionalni stožer civilne zaštite jer je postojeći duboko kompromitiran političkim odlukama umjesto da se bavio i odluke donosio na stručnoj razini. Potrebno je osigurati dodatna sredstva i podići plaće i isplatiti prekovremene sate liječnicima i medicinskom osoblju i tako pokazati zahvalnost za njihov predani rad. Time što zahvaljujemo ovdje sa saborske govornice ne činimo baš ništa, njima to i ne treba, oni su svjesni koliko im trebamo biti zahvalni. Odmah, depolitizirati cijeli zdravstveni sustav i sustav bolnica odnosno u sustav bolnica imenovati upravitelje koji će financijski rasteretiti taj sustav. Preraspodijeliti osoblje upravo u one bolnice i sustave koji su prenapregnuti. Glavni problem hrvatskog zdravstva je opća neorganiziranost i curenje novca na sve strane. Nažalost čitamo da to u medijima. Danas smo saznali da je KBC Zagreb ulagač u 2,7 milijuna kuna dionica PBZ-a, a Fran Mihaljević 2 milijuna kuna u dionice Croatia osiguranja. Novac curi svugdje samo ne tamo gdje bi trebalo u plaće zdravstvenih djelatnika, liječnika, medicinskog osoblja. Ministar Beroš ja to moram reći, unijeli ste naprosto nemir u hrvatske građane kada ste izjavili da ste dali nalog za mobilizaciju čitavog zdravstva, a već ste prije to učinili, a onda ste opravdavali tu svoju rečenicu kao pokušajem da ih se motivira. Zatim, rekli ste i ovdje da niste odgovorni za organizaciju rada po bolnicama i obračun plaća. Pa nama je svim jasno i građanima RH da vi niste taj koji obračuna plaće, ne kontirate, ali tko je odgovoran za to, za cijeli zdravstveni sustav vi ste odgovorni. Vi ste odgovorni što u proračunu RH za 2021. godinu stoji 8% manje sredstava za zdravstvo ne li je to u proračunu za 2020. godinu. Vi ste odgovorni jer niste uvjerili premijera da je zdravstvo danas najvažnije. Još jednom ću ponoviti potrebno je odmah isplatiti sve prekovremene sate i zarađeni novac, liječnici ne rade samo sada u okolnostima Covida, ne bave se samo Covid pacijentima i ono što je potrebno reorganizirati sustav kako bi pacijenti mogli biti zbrinuti, pa treba i napraviti konačno tu strategiju jer liječnici u bolnicama koje su preopterećene ne mogu izdržati više pritisak koji je na njima. To se onda reflektira i na same pacijente. Ono što je moje pitanje što se radi po pitanju psihološke pomoći za te liječnike i medicinsko osoblje koje svakodnevno gledaju ljude koji umiru? Ono što je dalje potrebno, reducirati sve troškove koji nisu nužno neophodni i sredstva preusmjeriti u borbu protiv pandemije. Mi smo svjedoci kako se kadrovira po hrvatskim bolnicama. Je li toliko teško priznati da se u ovakvoj krizi liječnici ne mogu adekvatno boriti s upravljanjem sustavom koji je godinama u urušavanju. A to i jeste tako. Na čelo bolnica treba dovesti kompetentne ljude koji će svojim ekonomskim, prije svega ekonomskim i menadžerskim vještinama pokušati bolnice dovesti u financijski red. Gdje je strategija plaćanja duga veledrogerijama? Još uvijek je gorak okus one situacije kada su veledrogerije ucjenjivale čitav zdravstveni sustav životima hrvatskih građana. Jeste li proizveli neku strategiju kako upravljati novcem u zdravstvenom sustavu kako bi taj sustav bio manje opterećen dugom? Naši liječnici i medicinsko osoblje zaslužili su tretman dostojan njihovog znanja i njihove žrtve, a ne da ih se lovi i da ih se locira kao bijesne pse samo zato što su se drznuli reći da sustav ne funkcionira, a svi smo mi svjesni da ne funkcionira. Moglo bi nam se dogoditi da ih još par tisuća ode u inozemstvo gdje su traženi i plaćeni za svoj rad. A tko će nas onda liječiti? Hvala lijepa.
Slijedeća rasprava je pojedinačno Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, evo puno toga je već rečeno do sada ja ću pokušati svoju intervenciju ograničiti na ono što ja vidim bitnim, a što još nije rečeno. Naime, ova Vlada, a posebno Stožer civilne zaštite izgubio je povjerenje građana, izgubio je kredibilitet, ali izgubio je ovo dvoje zbog svoje nedosljednosti. A reći ću vam što pod tim točno mislim. Povjerenje je izgubio pa baš time što građani više ne znaju ni koga slušati, ni tko im daje upute. Postoji toliko šumova u kanalima informiranja, ti kanalni nisu ni standardizirani niti postoje osobe koje ulijevaju povjerenje koje komuniciraju ono što trebaju učiniti u slučaju zaraze Covidom. Evo, priznat ću i sam nakon što sam pozitivan na Covid morao sam guglati prvo tražiti informacije da bi se informirao koji su mi slijedeći koraci osim naravno javljanja liječniku. Kredibilitet je izgubio zato što odluke donosi prije svega prema dnevno političkoj situaciji i onome što odgovara vladajućoj stranci u datom trenutku. Naime, jako je teško oteti se dojmu da su u oba slučaja teži lockdownovi proglašavani tek onda kada su prošli izbori u HDZ-u, dakle unutarstranački ili su odjedanput ublažavane mjere baš kad su se približavali parlamentarni izbori odnosno kada vladajućoj stranci to odgovaralo itd. Postoji već i šala koja kruži društvenim mrežama koja kaže pa kako riješiti Covid krizu, raspišimo izbore tada virus nestaje. Dakle, to već dovoljno govori koliko se odluke donose vezano uz krizu shodno dnevno političkoj situaciji nahođenju pojedinaca odnosno pojedine stranke. I na kraju dosljednost u provedbi onih odluka koje se na kraju i donesu. Jer kolegice i kolege ono što vrijedi za sve ne vrijedi recimo za crkvu. I dok se ljudi ne smiju okupljati po domovima, dakle privatnim prostorima, javnim prostorima itd., u crkvi mogu. A mogu vas pitati čisto retorički znači li to da se u crkvi neće zaraziti? Naravno da hoće. Ono što vrijedi za druge ne vrijedi za trgovačke centre, znači nema ograničenja broja posjetitelja i sl. Doduše u trgovinama ima, ali samom trgovačkom centru ne. Ponavljam opet retoričko pitanje, znači li to da se ljudi neće zaraziti recimo u kvartovskoj trgovini ili na privatnom druženju, ali gledajte čuda u shoping centru baš neće. Dakle, čitav niz nelogičnosti i nedosljednosti u provođenju odluka što naravno i ruši i autoritet i ugled ali i povjerenje u institucije koje bi nas trebale čuvati od ove pošasti. I na kraju ono o čemu sam danas malo čuo iako raspravljamo zapravo o stanju u sustavu sada, su posljedice Covid krize. Naime, zdravstveni sustav nam nije bio najsjajniji ni prije krize i o tome smo puno puta govorili, opetovano upozoravali, a nakon krize nakon svega ovoga što nas je zadesilo sada će sigurno biti još u gorem stanju. Naime, istina je da nismo mogli očekivati ovu pandemiju, istina je da nismo mogli planirati shodno tome, nismo tu jedini, međutim ono što sad možemo, a ne radimo je planiramo kako ćemo se efikasno nositi sa krizom i kako ćemo se nositi s posljedicama krize. Ovo jutros smo raspravljali o primjerice onkološkim pacijentima mnogi od kojih nisu imali primjerenu njegu i pristup zdravstvenim usluga zbog pandemije. Najčešće objektivnih razloga, bilo je i subjektivnih doduše znam nekih iz prve ruke, ali to na stranu. Dakle, nisu imali pristup skrbi. Mnogi koji su sumnjali ili morali ići na pretrage kako bi im se utvrdile eventualno postojanje bolesti to nisu mogli učiniti zbog pandemije. Dakle, sustav će biti još više opterećen nakon što pandemija prođe. Ne znamo kakve će biti posljedice još uvijek onih koji su i oboljeli odnosno preboljeli Covid, a isto tako ne znamo koliko će zapravo, koliko će zapravo ovaj pritisak koštati i sam sustav. Bojim se da sustav i dalje opstaje isključivo zbog entuzijasta, zbog ljudi koji u njemu rade, zbog onih koji su predani svom poslu, a ne sustavnom planiranju intervencije države odnosno ministarstva odnosno što bi trebali raditi. Tako da mislim da je bitno da o ovome raspravljamo u Hrvatskom saboru pred hrvatskom javnosti, ali i da čujemo odgovore na pitanja o budućnosti kako sam i rekao. Hvala vam lijepo.
Slijedeća rasprava u ime predlagatelja uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Htjela bih još nešto reći o opremi i respiratorima. Govorilo se o čak 910, 910 respiratora u RH, sada smo čuli da ih je puno više. Međutim, kad ste na terenu u bolnici, kada imate nekoliko teško oboljelih kojima je potrebna potpora invazivnom ventilacijom pa kad ti kolega intenzivist kaže izaberi među tih nekoliko jednoga kojega mogu primiti u intenzivnu ili u drugoj bolnici četvero bolesnika, a dva slobodna respiratora, e onda kad radite to je veliki problem. I to je potpuno istina, to se stvarno događalo. Nemate dovoljno intenzivista, nemate dovoljno priključaka za respirator, respirator je vezan uz bolničko mjesto bolesnički krevet. U datom trenutku nije bilo ni respiratora na raspolaganju niti osposobljenih liječnika. Išlo se u hitnu nabavku respiratora po županijama, donacijama su priskočili i poduzetnici i građani i zaista hvala im svima. Respiratore kupuju i gradovi i županije, nešto je naravno došlo i od ministarstva. I zato sada i ovaj veći broj koji je iznio ministar. No, smatramo da je izostala pravovremena koordinacija i mreža raspodjele respiratora i hitno preusmjeravanje respiratora iz jedne bolnice u drugu kako je kome potrebno, naglašavam praksa je pokazala da se to nije tako odvijalo. Zatim, sustav praćenja kontakata također sad u ovoj eskalaciji ne funkcionira u potpunosti. Ljudi taje kontakte, boje se za posao, sada nema dovoljno epidemiologa i da nedavno se aktiviralo studente medicine koji pomažu epidemiolozima, ali opet smatramo da se sve moglo ranije. Kad sam govorila o aktiviranju, potpunom aktiviranju sustava civilne zaštite zašto se nije moglo te pripadnike sustava civilne zaštite angažirati da pomažu u nemedicinskim poslovima u bolnicama ili da budu uključeni na poslovima praćenja i obavještavanja kontakata zaraženih. Još bih nešto voljela ako nam se opet budete obratili da nam pojasnite. Da li se uračunava u ukupan broj zaraženih koji vidimo svaki dan u izvještaju Stožera samo broj testiranih PSR testovima ili i antigenskim. Jer malo smo zbunjeni. Recimo u mojoj županiji, župan kaže da oni broje jedno i drugo, pa da zato imamo veliki broj oboljelih. Doduše demantiraju ga puna bolnica i hotel Park gdje smještamo pacijente. Ali hajde jedan od razloga moguće da je i to. Ali pitanje je da li svi tako u Hrvatskoj broje? Ako ne broje svi, znači da je i tu disbalans u radu lokalnih i Nacionalnog stožera i da kvaliteta podataka o zaraženima nije vjerodostojna. I evo još nešto svjedočenja liječnika obiteljske medicine. Oni kažu, teza da zdravstveni sustav nije pred kolapsom ne stoji. Višesatno telefoniranje prema bolnici da bi se dogovorio smještaj pacijenta. U bolnicu se upućuju teži bolesnici jer je broj mjesta ograničen. Predlaže se liječnicima obiteljske medicine da se radiološka i laboratorijska dijagnostika primjenjuje iznimno kod teških stanja itd. Što mislite kako je njima raditi u tim uvjetima? Kako je liječnicima u bolnicama koji moraju vratiti mnoge bolesnike kući, jer jednostavno ne samo da je preporuka da se primaju teški, nego nema dovoljno mjesta a i takvi se mogu naglo pogoršati. Tako da zdravstveno osoblje je maksimalno angažirano u hitnoj službi, odjelima izolacije, covid odjelima kod nas i u hotelu Park. I naravno da se covid bolesnicima odgađaju pregledi i pretrage. Nekima će se pogoršati zdravstveno stanje, nekima će se kasno otkriti maligna bolest i tu moram prenijeti ogorčenost liječnika kad smo vidjeli zapravo da je uslijedio poziv HZZO-a da nezadovoljni pacijenti tuže liječnike ako ne mogu dobiti uslugu, a tome smo najmanje krivi mi. I još bih jednu stvar htjela ako nam se možete obratiti. Dakle, to je pitanje cost benefit analize. To smo stalno govorili, stalno smo tražili odgovore. Niti smo dobili od Nacionalnog stožera, niti od resornog ministarstva niti Vlade. S jedne strane imate trošak za antigenske i PSR testove. Novac koji se troši za zaštitnu opremu respiratore. S druge strane imate ogromni broj oboljelih i umrlih što nema svoju cijenu, ekonomske posljedice koje proizlaze iz ove situacije, a smatramo da je masovno testiranje ipak jeftinija alternativa potpunom zatvaranju, odnosno eskalaciji epidemije. I nije točno da Slovačka nije imala rezultate. Znači oni su u kratkom roku istestirali pola populacije praktički za jedan vikend su izolirali 26000 pozitivnih antigenskim testovima. Zašto ne bi i mi primijenili takav model?
Imamo jednu repliku, zastupnik Hajduković.
Pa kolegice puno ste načeli tema. Ja bih se vratio samo na jedno. Dakle, postojanje infrastrukture, postojanje opreme, postojanje ljudi koji su obučeni za rad sa tom opremom. To je veliki problem, to je ono o čemu sam govorio da zapravo sustav na životu drže samo entuzijasti i ljudi koji u njemu rade, a onda s druge strane imamo odnos države koja ne želi ni isplatiti nikakve nagrade, pa čak ni one minimalne koji bi im bili bar jedini benefit zapravo sveg tog požrtvovnog rada i izlaganja sebe stalno riziku pomažući drugima. I ovo je drugo pitanje koje … [[Govornik se ne čuje.]] u sustav računam i ne samo liječnike nego i pacijente. Dakle, kako će i oni ispaštati na kraju zbog svega ovoga. Mnogi će na žalost i preminuti ili razviti teže kliničke slike koje će onda liječiti taj isti sustav koji je preopterećen.
Odgovor.
Pa evo ja mislim da sam o ovome svemu što ste spomenuli govorila i u svojim izlaganjima. Bilo je i u raspravama do sada. Dakle, svakako je problem adekvatne edukacije onih stručnjaka koji mogu raditi na ovim sustavima za invazivnu potporu ventilacije. Problem je što nije na vrijeme krenula edukacija svih tih koji mogu raditi na tim sofisticiranim aparatima. A sve ono što ste spomenuli da će evo i pacijenti osjetiti posljedice ove corona krize na žalost to ćemo tek vidjeti što će se događati. Ali morat ćemo svi uprijeti snage. Lijepo ste rekli djelatnici u zdravstvenom sustavu, dakle i zdravstveni i nezdravstveni u sustavu socijalne skrbi itd., pa i školstvu itd. Mislim da svi na svojim leđima nosimo veliki teret.
Dobro. Hvala. Evo imamo sad dva zastupnika su odustala, znači Ćelić i Ivanović. Sljedeći zastupnik je zastupnik Vili Matula. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi ministre Beroš, nakon svega ovdje izgovorenoga mi sada u ovaj kasni noćni sat, u vrijeme kada vaši kolege, kolegice liječnice i liječnici i zdravstvene djelatnice i djelatnici koji su navikli na smjene od 12 sati uvjeren sam da mnogi ovo gledaju jer ne mogu spavati jer nema mogućnosti uopće nakon svega onoga što se sada događa i vi to jako dobro znate. Međutim, na vama je u ovom smislu najveća politička odgovornost. Ali ja nemam dojam da vi to stvarno ste toga svjesni. Jutros je bilo lako uz sve hvalospjeve govoriti o strategiji i onome kako će biti tridesete, za deset godina. Ali ovdje se radi o sada. Radi se o tome da niste donijeli na vrijeme upravo vi i vaše najbliže kolege dr. Capak, da niste donijeli odluku da se ovo zatvaranje koje je bilo nužno, da se ono dogodilo na vrijeme. Da se dogodilo dva do tri tjedna ranije, moglo se dogoditi. Ako su to meni govorili i sve to očekivali i sve pratili, jer ljudi gledaju, ljudi čitaju, ljudi ove podatke koje vam ovdje vaši kolege liječnici iznose to svi prate. I ovdje se radi sada o vašoj osobnoj i stručnoj i moralnoj i političkoj i u krajnjoj liniji ljudskoj odgovornosti. Vi nemate petlju da onome koji generira cijeli ovaj košmar, a to je premijer Plenković, vi koji mu stvarno služite kao potpuna maska, da upravo kao maska to je dobra metafora. Vi mu služite zato jer on ne donosi nikakvu odluku, on niti ne potvrđuje vaše izvještaje, niti ih, on ih prima na znanje. On ih niti ne odbija. Ništa! Ono što on vama govori, odnosno vašem šefu Božinoviću to vi znate. To mi nitko ne znamo. Ali vi ste donijeli odluku zato što on nema tog autoriteta i da kaže u ovom trenutku ljudi ne može vas doći 10 000, ne može, to se ne može dogoditi. Da ima autoriteta i da ima snage i da vi imate autoritet koji ste imali, imali ste ga, u proljeće ste ga imali jer ste došli nakon jednog arogantnog ministra i stvarno ste svojim načinom i komunikacijom promijenili stvari. Međutim vi i vaši najbliži suradnici pogotovo gospodin Capak koji je ovdje doveo zastupnika nakon svega i toliko omalovažio stručnjakinju koja 35 godina radi kao epidemiolog. Ne, on je ovdje došao da bi odmah na početku ovog mandata popunio ovu bijednu većinu od jednog čovjeka. I kada vam dođe onda potpuno ljut župan Čačić s pravom onda naravno sve, sve kako on kaže jer je to samo jedan glas. A vi bi u ovom trenutku mogli napraviti jedinu stvar, da ovi svi doktori jer su isto tako stručni i sve su rekli. Nađite snage u sebi i napravite pravu gestu, jer drugo ne možete. I na taj način ćete izložit premijera potpuno van i da bude konačno odgovoran jer ova kriza je duga. I mogla se napraviti barem malo spuštanje da bude predaha i za gospodarstvo i za liječnike, za liječnice. Ovi svi silni brojevi koji sada rastu vi jako dobro znate da idu na vašu odgovornost. I ova ekonomska dodatna kriza ide na vašu odgovornost, vas i vaših najbližih suradnika. Podnesite ostavku to je snaga koju možete učiniti. To je odgovor koji možete učiniti. To je odgovoran čin. Ima ljudi koji to mogu raditi.
Izvolite. Replika Erik Fabijanić.
Uvaženi kolega Matula, moram vam otvoreno reći da se ja ne slažem sa vama. Vi kažete da nema strategije vezano za ovaj sustav zdravstva. Ja smatram da postoji strategija, a reći ću vam kako postoji. Naime, zdravstvo je bilo iscrpljeno i u krizi i prije ove pandemije. Sa ovom pandemijom i nakon nje naš sustav javnoga zdravstva će biti toliko iscrpljen da će svi jedva čekati da bude privatiziran.
Odgovor.
A jednostavno ja razumijem vašu ironiju i ovaj vaš zaokret. Jednostavno ne želim vjerovati u to, jer po cijeloj Europi se pokazuje da upravo tamo gdje postoji javni zdravstveni sustav, da jedino tu se stvari ipak koliko toliko nose. To uopće nema nikakve sumnje. Međutim i dalje tvrdim da je odgovornost u ovom slučaju isključivo na vama i da je moguće da nakon toga je moguće napraviti zaokret i isto ovi kolege znanstvenici koji su si dozvolili da budu isto oko premijera u jednoj sviti i da mu nešto kažu, a nisu mu na vrijeme govorili. A kad su nešto rekli oni su obeščašćeno izbačeni van onako ražalovani su na najgori način. I treba napraviti i novi savjet. Ljudi će se sami organizirati jer moraju, jer ovo će trajati.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Nikolina Baradić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Kad već evo večeras u ovim kasnim noćnim satima raspravljamo o stanju u sustavu, ovoj raspravi navest ću primjer iz vlastitog iskustva a ne priču iz medija kao što sam večeras slušala od većine kolega. Čitajući ovu interpelaciju zamišljala sam svoje kolegice i kolege, medicinske sestre i tehničare na covid odjelima diljem Hrvatske koji već više od osam mjeseci svakodnevno predano i brižno skrbe o pacijentima. Pritom posebno zamišljam njihovu reakciju kada bi čuli rečenicu kako su im citiram, odjeli u kaosu pa će svojih pet minuta približiti svima vama kako borba protiv zdravstvenog sustava protiv pandemije i skrb o pacijentima izgleda iz prve ruke. U ožujku 2020. godine moj ORL odjel postao je covid odjel. Lijekovi, materijali, operacijska sala sve je premješteno na drugo mjesto vrijednim rukama mojih kolegica i kolega. Prazne sobe ORL odjela uskoro smo popunili sa novom opremom za COVID pacijente dakle uneseni su novi monitori, defibrilatori, pulsni oksimetri, GUK aparati i druga medicinska oprema. Vježbali smo skidanje i oblačenje odijela te smo napravili čiste i nečiste zone i još toliko toga što ne može stati u ovih 5 minuta. Uskoro smo na odjelu imali prijem prvog pacijenta, a nakon nekog vremena njih 30. Dolazimo u smjenu od 12 sati, oblačimo zaštitnu opremu i ulazimo u sobe. U zaštitnoj opremi smijete provesti samo 4 sata, a nakon toga se mijenjamo. Ne znam možete li uopće zamisliti pacijente koji leže u postelji jer boluju od novog virusa o kojem se jako malo zna, imaju temperaturu, spojeni su na kisik i vide nas zamaskirane ispred sebe? Mi smo im tada obitelj, prijatelj, sestra, zapravo sve. Oni traže našu utješnu riječ i stisak ruke. Oni traže da im se posvetite, pričate s njima, nazovete im obitelj na video poziv jer su možda stari i ne znaju se služiti mobitelima. Ne znam možete li zamisliti da najobičnije vađenje krvi koje inače traje 5 minuta u normalnim uvjetima u COVID odjelu s tri para rukavica traje puno duže? Ne znam možete li zamisliti koliko je teško kretati se u zaštitnoj opremi dok vam se sve magli pod naočalama i vizirom? Vruće vam je. Ne smijete se dotaknuti jer svaki krivi dodir ili pokret može vas ugroziti. Znate li koliko je teško u takvim uvjetima pružiti pacijentu sve što mu je potrebno? I da, nitko nije ostao zakinut za ništa. Nitko nije ostao neuređen, gladan, bez terapije i bez utješnog razgovora. Ni jedna moja kolegica i kolega to sebi ne bi dopustili. Nitko od nas ne bi izašao bez da je pacijentu pružio potrebnu skrb. Istina, prošlo je nekada i 6 sati umjesto 4 sata našeg boravka u sobama, ali nama ništa nikada nije bilo teško, pa ni to. Mi ne gledamo na sat. Mi ne gledamo na to jesmo li jele, pile i jel' nam vruće. U tom trenutku o tome ne razmišljate, jer su jedini prioritet pacijenti. Vlada Republike Hrvatske na čelu sa premijerom Andrejom Plenkovićem odabrala je strategiju borbe protiv COVID-a, a to je da je racionalna i adekvatna. Odluke koje se donose na razini Vlade i Stožera su proporcionalne onome što se trenutno zbiva i takav će nastavak borbe protiv pandemije biti dalje pandemije koja je obuhvatila cijeli svijet. I onda nakon svega što prolazimo čitamo u Interpelaciji kako je u bolnicama manjak organizacije, opreme, lijekova i sl. Moram priznati kako je to uvreda za sve one koji časno i pošteno obavljaju svoj posao u zdravstvenim ustanovama, koji se svakodnevno trude organizirati smjene u ovoj pandemiji i daju svoj doprinos na prvoj crti borbe protiv pandemije. Kao mlada osoba i medicinska sestra koja ima čast večeras govoriti u Hrvatskom saboru, apeliram da se ne uvažava vrijedan rad naših medicinskih djelatnika, da se ne širi panika i ugrožava stabilnost zdravstvenog sustava, što je očigledno krajnji cilj ove oporbene inicijative. Zahvaljujem.
Dosta replika. Prva je uvažena zastupnica Nada Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, hvala vam na ovoj raspravi što ste sa nama podijelili ovakvo jedno ipak iskreno i novo iskustvo, koje u ovim raspravama naravno nismo imali prilike čuti. Ja ću ipak iskoristiti priliku i zahvaliti se i vašim kolegicama za ovakav predan rad kakav ste vi opisali. I s obzirom da ste medicinska sestra koja radila na odjelu, ja ću vas prvo pitati. Da li vi mislite kao što je bilo u ranijoj raspravi da vama zaposlenicima u zdravstvenom sustavu ne treba nikakvih riječi hvale u ovako jednom javnom prostoru? Ja mislim da treba i da je to uvijek dobro čuti i da imate rijetku priliku u ovako javnom prostoru biti hvaljeni. I drugo, što je vama ipak bilo najteže u radu sa COVID pacijentom?
Odgovor.
Zahvaljujem. Hvala kolegice na replici. Meni osobno, a pretpostavljam i drugim kolegicama i kolegama zapravo je bio najveći problem kretati se u zaštitnoj opremi pošto je posao sam po sebi dosta pipljiv. Dakle, vi trebate napipati venu, a imate 3 para rukavica na sebi. Dakle, to je jako, jako teško. Isto tako je težak i taj sam protokol kada izađete s odjela dakle vi se morate 20 minuta zračiti na svježem zraku. Dakle, kiša, bura, sunce, minus 5 stupnjeva vi tih 20 minuta morate biti vani u jednokratnoj odjeći što je stvarno jako, jako teško.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice Baradić vi ste u svojoj raspravi nekoliko puta se zapitali da li su kolege naše s druge strane znali. Naravno da su znali i čuli smo što su znali i uvijek su sve znali i od prvog dana i do danas sve znaju i šteta ih je držati u Saboru kada sve znaju. Ali ću vas pitati s obzirom da su oni utvrdili da tijekom ovih nekoliko mjeseci nije bilo nikakve edukacije posebno u ljetnim mjesecima za upravo takve djelatnike kao što ste i vi bili u toj bolnici i da ništa niste učili i da zdravstveni sustav apsolutno nije vodio brigu ni o čemu osim o tome da smo se brinuli o izborima i kako da pobijedimo i da naravno budemo svi važni i da u biti zloupotrijebimo to kako bi danas bili na vlasti. Pa evo, vi ste došli iz tog sustava, imate iskustvo, pa prenesite ovoj gospodi što nešto znaju da li smo mi imali tj. da li je taj sustav imao edukacije tijekom ovih nekoliko mjeseci, jer oni tvrde da toga nije bilo.
Odgovor.
Zahvaljujem. Naravno da je bilo edukacija. Ali što se tiče edukacije zdravstvenih djelatnika, tu bih naglasila samo jedno. Da li sam ja kao medicinska sestra u operacijskoj sali npr. moje radno mjesto educirano onog trena kada na pamet iz knjige naučim instrumente koji se nalaze u setu ili kada odradim određeni broj operacija s liječnikom? Mislim da bi svima koji rade u zdravstvenom sustavu trebalo biti jasno kada sam ja dovoljno dobro izeducirana. Dakle, jako je teško educirati nekoga u praznim sobama. Educira se najbolje kada su tu pacijenti na žalost, ali u zdravstvenom sustavu je to tako.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Poštovana kolegice, ovo što ste govorili, govorili ste isključivo i samo, odnosno niste govorili nego ste čitali kao članica HDZ-a, a ne kao medicinska sestra više. Jer da ste govorili kao medicinska sestra, ne bi nikome od nas ovdje izrekli ono što ste izrekli, a to je da smo mi danas na bilo koji način govorili negativno o medicinskim radnicima i radnicama jer smo cijelo vrijeme upravo naglašavali da su oni ti koji su na prvoj crti obrane kojima se zahvaljujemo a da je Vlada ta koja nije stvorila dovoljno dobar okvir za upravljanje krizom. Jer da je ne bi 6 liječničkih udruga potpisalo apel koji je tražio isto ono što mi tražimo danas. Ništa drugo od toga. Dakle, vi se ne slažete sa svojim kolegama i kolegicama iz medicinske struke [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] nego naravno isključivo sa kolegicama i kolegama iz saborskih klupa.
Imamo povredu Poslovnika, molim vas pričekajte. Uvažena zastupnica Nada Murganić, izvolite.
Zahvaljujem. Povrijeđen je članak 238. Ne znam kako si dozvoljava kolegica da kaže našoj zastupnici da nije medicinska sestra, jer da je medicinska sestra ne bi govorila to što je govorila.
Molim vas nemojte bit nervozni! Znači to je bila replika. Imate opomenu. Samo malo. Zastupnica Benčić izvolite, povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika 238. jer ste mi se vrlo grubo obratili i još ste me uz to lažno optužili da sam rekla nešto što nisam rekla. Ja sam rekla da je kolegica danas nastupila kao članica HDZ-a a ne kao medicinska sestra. Dakle, da je nastupila kao saborska zastupnica. Nisam rekla da nije medicinska sestra, ona je medicinska sestra i bit će zauvijek medicinska sestra, a sad je privremeno saborska zastupnica. Rekla sam da je njen govor bio motiviran politički, jer da nije pridružila bi se … [[Govornica isključena, ne čuje se.]]
Imate opomenu, jer ovo nije bila povreda Poslovnika. Izvolite kolegice, odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice Benčić, ja sam ponosna članica Hrvatske demokratske zajednice već 12 godina. Nemam namjeru mijenjati ime ni stranke ni kluba. To prvo. A drugo, vi ste u svojoj interpelaciji naveli kako su odjeli u kaosu. Manjak organizacije lijekova, opreme i slično. Ja sam vam navela primjer iz vlastitog iskustva kako odjel u kojem sam ja radila nije bio u nikakvom kaosu kojeg vi ovdje navodite.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege ima jedna narodna, veli „lako je biti general poslije bitke“. Tako je bilo i nakon Domovinskog rata. Svi su znali više o ratu nego oni koji su u tome sudjelovali. Oni koji su gledali televizor bar da su hrvatski program gledali znali bi daleko više o Domovinskom ratu i hrvatskim braniteljima. Tako i danas ovdje. Zbog čega mjere nisu dva tjedna prije? Nakon toga zbog čega nisu mjesec dana kasnije? Zbog čega mjere? Zbog čega trgovine? Zbog čega kafići? Restorani? Slastičarne? Valjda postoji netko tko vodi brigu oko toga i zna kad će uvesti koje mjere. Vi ste danas ovdje raspravljala iz prve ruke. Jedino niste postavila pitanje zbog čega mi, zbog čega ja, zbog čega moji kolege. Na tome vam čestitam. Hvala.
Odgovor.
Evo zahvaljujem kolega Stričak. Nemam što previše nadodati. Bilo je nekih i tada, bilo je nekih i danas koji su izvlačili. Eto ja sam spremno ponudila se za prvu crtu borbe protiv pandemije i na tome se ponosim.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Baradić. Evo isto pridružujem se zapravo ovome što su i rekle kolege sa ove strane sabornice da ste iznijeli ovo svjedočanstvo koje mislim nakon ovih pet i pol sati koje ovdje slušamo i na neki način vidimo razliku između teorije, vidimo razliku između prakse. Ono što, nadovezat ću se, žao mi je što nije ovdje kolegica Benčić. Dakle, ovdje se opet provlači činjenica ako je netko član neke stranke, dakle u ovom slučaju HDZ-a to smeta da li to znači da ako je netko član HDZ-a ne može biti medicinska sestra? Da li to znači da ne može, to smo imali i slučaj kod Stožera Civilne zaštite. Nakon što je netko rekao da je ponosan član HDZ-a nastao je problem za neke ovdje sa ove strane sabornice. Ja doista ne razumijem što to znači? Trebaju biti iz SDP-a onda su dobre medicinske sestre, ako su iz HDZ-a nisu dobre medicinske sestre? Tako ćemo suditi. To je potpuno promašen način promišljanja.
Odgovor.
Zahvaljujem kolega Habijan. Lako ću ja za to što kolege u Saboru govore jel' bitno jesam li član neke stranke. Mojim pacijentima nije bitno da li sam član bilo koje stranke, niti ičeg drugog.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Ministre evo iz dva razloga sam digao repliku. Prvo da opravdam ženi šta radim uopće u pola dva još u Hrvatskom saboru, a drugi je dio da zahvalim ovom krasnom čovjeku koji sjedi ovdje gospodinu Viliju Berošu, čovjeku koji u ovih 8 mjeseci pokazuje kako se u odgovornom vremenu ponaša čovjek koji je dorastao funkciji koju obnaša. Takvi ljudi nam trebaju, takvi ljudi trebaju Hrvatskoj. Trebaju ovakve žene kao što je Nikolina koje žive ovu koronu svaki dan, a mi ovdje dođemo i dajemo si za pravo da smo najpametniji, da znamo sve, a u biti većina nije imala ni doticaj sa koronom. Hvala lijepo.
Odgovor.
Zahvaljujem. Pa eto zapravo to me je i potaklo na ovu raspravu pošto cijelo popodne i već protekli mjesec i više stalno slušamo o korona virusu od ljudi koji nikada u životu nisu obukli zaštitno odijelo i ušli kod zaraženog pacijenta.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice vi ste lijepo opisali svoju zadaću, svoj angažman kao medicinska sestra. Slično je i u drugim bolnicama. Dakle, nitko od nas zdravstvenih djelatnika bilo liječnika, a pošto danas ima ovdje liječnika, bilo medicinskih sestara neće sebi dozvoliti da ne ostavi srce na terenu za svog bolesnika. Međutim, vi govorite da niste primijetili kaos na odjelima, manjak opreme, manjak lijekova, kako mi to možemo u Interpelaciji govoriti. A ja ću vam sada reći koja je razlika između moje bolnice i vaše pretpostavljam da ste iz Šibenika, ako sam u pravu [[Upadica Baradić: Zadra.]] Dakle, u našoj bolnici mi već godinama iako smo čak i veća bolnica od vaše dobivamo nekoliko milijuna kuna mjesečno manji limit i onda nemamo dovoljno za lijekove, nemamo dovoljno za opremu. Županija se mora uključivati da bi osigurala donacije itd.
Vrijeme. Odgovor na repliku. Imate odgovor.
Zahvaljujem. Pa evo kao što vi imate pravo govoriti u ime svoje bolnice i u ime svog odjela na kojem vi radite i svoje iskustvo na vašem odjelu, tako ja imam pravo govoriti o odjelu i bolnici u kojoj ja radim. Jel' to neka greška što sam ja rekla kako je na mom odjelu? Ne znam o čemu … … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas nemojte odgovarati iz klupe. Sljedeća replika uvažena zastupnica Maja Grba Bujević.
Poštovana kolegice, riješili smo edukaciju. Dakle edukaciju ste imali. Jeste li kada primijetili na svom odjelu radeći sa tim pacijentima da vam nedostaje zaštitne opreme, da vam nedostaje lijekova, da vam nedostaje bilo čega onoga što vam je trebalo da bi pružili odgovarajuću skrb? Pohvaljujem vas i zato što ste svojom raspravom demantirali svu oporbu i pokazali koliko je ova Interpelacija zapravo beskorisna. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, ima 1 i 40. Ok.
Odgovor.
Zahvaljujem. Zahvaljujem kolegice na replici. Evo kao što sam i navela u raspravi tu situaciju nismo imali da je došlo do tog stanja da nismo imali opreme ni lijekova, da je netko ostao gladan. Hranu smo dizali doručak, ručak i večeru sa vinčem na drugi kat. Ni to nije bio problem. Svi su bili nahranjeni. Svi su dobili potrebnu skrb. Svi su dobili svoje lijekove koje su trebali dobiti.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Poštovana kolegice zasigurno svi cijenimo naše zdravstvene radnike, no nismo danas zbog njih ovdje. Danas govorimo o sustavu. Od 220 država i teritorija svijeta Hrvatska je na žalost 32, s obzirom na broj stanovnika 32 po broju preminulih od COVID-a i na žalost od 220 država i teritorija svijeta 17. po broju slučajeva. Znači govorimo o sustavu, o tome kako sustav funkcionira.
Odgovor.
Zahvaljujem. Evo, pa ja bih vas pozvala i ovim putem da svi zajedno ljude prosvijetlimo za sve one koji još uvijek misle da možda virus ne postoji i da su nepotrebne mjere i da ne treba nositi masku. Mi prvi bi trebali ljudima iz ovog časnog doma govoriti kako je sve to potrebno i kako je virus stvarno opasan i trebali bi to spriječiti na sve najbolje načine na koje znamo.
Sljedeća replika Mirela Ahmetović.
Poštovana zastupnice rekli ste u svom izlaganju da se ne slažete sa Interpelacijom jer u njoj stoji da se radilo o nedostatku lijekova, medicinske opreme, hrane itd. Kao saborska zastupnica trebali biste znati da su veledrogerije u listopadu obustavile isporuku lijekova za 33 bolnice. Mene zanima da li mislite da lažu vaše kolegice i kolege liječnici, konkretno ova kolegica iz KB Dubrava koja je i napisala ovo pismo o nedostatku svega što sam navela? Da li laže pomoćnik dr. Božo Radić, pomoćnik za kvalitetu koji je dao ostavku? Da li lažu ravnatelji bolnica ili laže premijer Plenković koji je baš zbog duga prema veledrogerijama i neisporuci lijekova u te bolnice morao ugraditi veći iznos sredstava za zdravstvo u rebalans proračuna? Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Ahmetović, nisam zaposlenik KB Dubrava. Nemam ništa sa KB Dubravom. Ne namjeravam ih komentirati. Ali komentirat ću vas i zahvaljujem vam se na replici. Dakle, kolegice Ahmetović vi ste prije niti mjesec dana, pročitala sam taj članak u kojem ste izjavili da se zdravstveni sustav raspao i kako je citiram: „dno dna“. Itakako u istom članku ste naveli kako mi pacijentima nemamo što ponuditi. Ovim putem ja vas stvarno molim da prestanete vrijeđati sve one koji ostavljaju svoje obitelji i odlaze u dnevne i noćne smjene u bolnici, jer mi imamo pacijentima što ponuditi, sve ono što je potrebno za njihovu skrb.
Povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je Poslovnik u članku 238. Kolegice vi ste me citirali u dijelu koji sam iznijela. A istovremeno ste uvrijedili ne samo mene, nego sve liječnike iz KB Dubrava koji su upravo zbog problema koji sam interpretirala u javnim nastupima ukazali na sve probleme i na dno dna hrvatskog zdravstva. Vi kao njihova kolegica možete se sramiti što ne stojite uz njih i što ih ne podržavate.
Vi ste, ovo nije bila povreda Poslovnika. Ovo je vaša treća opomena i izričem vam zabranu do kraja rasprave. Sljedeća povreda Poslovnika. Izvolite Maja Bujević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, zahvaljujem vam se na ovoj opomeni koju ste dali i kazni kolegici zato što je zaista povrijedila članak 238. Vrijeđajući saborsku zastupnicu i sve nas ovdje.
To je točno. To je bila uvreda. Izvolite zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegica Ahmetović je povrijedila članak 238. Poslovnika grubo vrijeđajući i kolegicu i sve nas u HDZ-u. Ima jedna poslovica koja govori da je bolje mudro šutjeti i biti smatran glupim, nego progovoriti i … [[Govornik se ne razumije.]] sumnju.
Slažem se da je povreda Poslovnika. Sljedeća rasprava je uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Očito sam malo prerano krenula. Poštovani ministre sa suradnikom. Dakle, ovo je interpelacija o pripremljenosti sustava o radu Vlade vezano uz epidemiju korona virusa. Ni u jednom trenutku ovo nije bila interpelacija o radu djelatnika. Čak štoviše, u nekoliko navrata smo jasno izrekli i jasno smo izrekli i zahvalu svim djelatnicima, liječnicima i sestrama i tehničarima i svim onim drugima koji rade u bolnicama da bi ova strašna neman ja je tako zovem, zaista da bi se borili s njom. I to trebamo jasno reći. I ne treba pretvarati to u nešto drugo. Jednako tako u interpelaciji smo ukazali na dvije činjenice. Jedna činjenica je o pripremljenosti sustava, a druga činjenica je o dostupnost zdravstvene zaštite za sve građane Republike Hrvatske. Kad je riječ o pripremljenosti sustava morate jasno, moramo jasno reći da su reakcije i komentari stotine liječnika, sestra, tehničara i svih drugih koji rade u bolnicama, uglednih profesionalaca i ljudi predanih svom poslu pokazali da smo u onom jednom dijelu što tvrdimo ovom interpelacijom apsolutno u pravu, da se sustav nije pripremio, da se ljude nije pripremilo, da nisu znali što se od njih očekuje niti što gdje i kada će trebati raditi, niti su onima kojima je to trebalo na vrijeme dati nova znanja potrebno za nove okolnosti. Jednostavno bacilo ih se u uzburkanu vodu i prepustilo da se u toj uzburkanoj vodi snađu sami. Druga velika briga koju smo izrazili u ovoj interpelaciji je dostupnost zdravstvene zaštite za sve građane Republike Hrvatske. I pitali smo se što se dogodilo sa prevencijom, što se dogodilo da dijagnostikom, što se dogodilo sa liječenjem svih onih kojima to treba a nisu covid pozitivni. Sustav je stavljen u hladni pogon ili je počeo raditi u vrlo ograničenom obimu. Desilo se otkazivanje termina, produžavanje liste čekanja, slanje u druge bolnice koji apsolutno nisu bili pripremljeni za primiti nove pacijente i to je bila realnost. Zašto smo se odlučili za interpelaciju? Zato da bi HDZ rekao da će je odbiti? Zato da bi sad raspravljali o ne znam počeli smo 8, 9 navečer. Ja isto nekako već dosta kasno a baš i nisam sva svoja, pa se ispričavam ako negdje nešto pogriješim ili se budem ponavljala. Mislite da smo krenuli s tim zato? Samo zato da bi evo sad tu se mi do kasnih večernjih sati ili da bi nam HDZ rekao pa mi tu interpelaciju nećemo prihvatiti. Pa mi smo znali da je nećete prihvatiti. Ali gdje je mjesto o kom se treba razgovarati o pripremljenosti sustava za borbu sa coronom? Hrvatski sabor. Dakle, premijer je u nekoliko navrata rekao da Stožer donosi odluke, ali da se sve to u njegovom kabinetu izdefinira i vidi se o čemu je riječ. Dakle, to ste čuli i vi i ja i bilo tko drugi. Meni je žao što ministar Beroš, zaista mi je na ljudskoj razini žao što on sad tu i zajedno sa nama jer imam osjećaj da nakon, odnosno možda me vara, ali sigurno mu nije jednostavno i teško mu je nakon što je prebolio coronu. Ali to je jednostavno tako. Dakle, zašto smo se odlučili? Odlučili smo se i to dobro znate. Svi hvalimo i kažemo one prve mjere, neznanje, nesnalaženje, nešta novo. Prihvatili smo sve opcije, čak štoviše ja sam isto jedna od onih koja je bila ponosna da evo Hrvatska se dobro sa tim nosi. I onda ste nam govorili cijelo vrijeme da na jesen dolazi, da će biti teško, da se moramo pripremiti za taj drugi val, da možda dolazi i treći val. Ali u ljetu nismo vidjeli da se je nešto desilo. Dakle, moram vas podsjetiti i vi to dobro znate, u proljeće kad smo imali 70, 80, 90 oboljelih to nam je bilo strašno. Odjedanput su krenule brojke 1000, dvije, dvije i pol, ali ništa se ne dešava. A ono što cijelo vrijeme čujemo, čujemo ljudi koji su u sustavu da kažu ljudi moji to ne funkcionira. Pa nismo mi pisali i bili ispred bolnice u Dubravi i tvrdili da su pacijenti gladni. Pa nismo mi bili pacijenti koji su tamo zaista svjedočili da nisu imali hrane, da su po hodnicima. To se je desilo. I ova interpelacija apsolutno ima smisla. Ovo je mjesto o kom se to raspravlja. Ovo je mjesto gdje moramo čuti sve argumente i prodiskutirati ih. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege, poštovana kolegice Nikolina Baradić. Moram priznati kada sam vas slušao neke stvari su mi onako zazvonile u uhu. Istina je, ne mogu shvatiti kako se osjeća čovjek koji u jutro se diže, poljubi dijete i ide na posao u covid odjel. I divim mu se. Iskreno mu se divim. I mislim da sa ovog mjesta treba reći svim doktorima, medicinskim sestrama jedno veliko hvala za to što rade. Ali ovdje nije pitanje da li oni dobro rade svoj posao, jer ja sam apsolutno siguran da mnogih od nas ovdje ne bi bilo da oni ne rade dobro svoj posao. Oni rade dobro svoj posao. Pitanje se postavlja da li je sustav koji je trebao njima omogućiti da rade svoj posao bio dobro posložen. Ministar je danas na moje pitanje odgovorio da se slaže sa time da neke stvari nisu bile posložene kako treba. I to je ono pitanje zbog kojeg se postavila ova interpelacija. Ova interpelacija je u stvari bila jedini način da danas po prvi puta nakon devet mjeseci netko ispred Vlade govori građanima RH što i kako i zašto radi. Prvi puta! Niti jedan puta do sada ova Vlada nije izišla pred građane i rekla idemo raditi to, to, to, zato, zato, zato. Želimo postići to, to i to. Pogledajte što je napravila Merkel u Njemačkoj? Upravo to. Izišla je pred svoje građane, upravo to. Izišla je pred svoje građane. Prvi puta kada je dobila informaciju o covidu i iznijela sve što je znala i tražila povjerenje građana, da one mjere koje propiše oni poštuju. I imala je povjerenje svojih građana i opravdala ga je. Ako se želite sa nekime uspoređivati onda se valjda uspoređujete sa boljima od sebe, jer svaki puta kad nešto pokušavam pogledat kako netko radi onda pogledam u pravilu tu Njemačku. I u toj Njemačkoj je situacija više nego duplo bolja nego u Hrvatskoj. Sad si možemo postavit pitanje zašto? Znači naše pitanje treba biti zašto je situacija u Njemačkoj duplo bolja nego u Hrvatskoj? Vjerojatno nešto ima u tome kako se vodi politika u Njemačkoj, vjerojatno ima nešto u tome kakav je zdravstveni sustav u Njemačkoj, a vjerojatno je nešto u tome koliko je povjerenje građana Njemačke u one koji ih vode. I to je ključni problem. Ključni problem ove zemlje danas i ove situacije sa covidom u činjenici da građani ne vjeruju onima koji ih vode. Danas prvi puta nakon 9 mjeseci mi čujemo nešto zašto se radi. Jel' mislite da je to normalno? Bili ste ministrica. Vi ste jedini nešto dobacivali iz klupa. Evo neću više, mislim da sam dosta toga rekao u svojoj replici.
Imamo jednu repliku uvažena zastupnica Nada Murganić.
Hvala. Ovako nisam vam mislila replicirati, ali budući da imam posebnu čast da ste cijelo vrijeme me gledali i obraćali [[Upadica Brumnić: Nisam cijelo vrijeme vas, ali ste mi upali u kadar.]] Pa dobro, ja se slažem da je kolegica sigurno ljepša za gledati. Mislim da vam moram još jedanput ponoviti od kud vama ideje da građani nemaju povjerenja niti u Vladu, niti u Stožer. Imaju, o tome govore statistike, o tome govore i istraživanja kojima eto očito svi vjerujemo. A dobro evo ti izbori koji su bili u 7 mjesecu su to itekako potvrdili. Ovo što vi cijelo vrijeme želite to vaše nepovjerenje prenijeti na građane i to stalno i jedino to ponavljate i jedino tako počinjete i završavate i svoje rasprave i svoje replike će vam biti uzaludno jer ljudi vjeruju i Stožeru i Vladi i to su na izborima pokazali [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i vjeruju HDZ-u za razliku od svih ovih stranaka ovdje.
Izvolite odgovor na repliku.
To koliko građani vjeruju Stožeru, koliko vjeruju ovoj Vladi to neka procijene sami građani nakon ove rasprave. Nemam spora s time. Jedino u što sam siguran da ova Vlada vjeruje PR struci i da ova Vlada donosi mjere i odluke onda kada im to kažu PR istraživanja, a to je još žalosnije od ovoga što sam govorio malo prije. Hvala.
Imate još jednu repliku. Kolega imate još jednu repliku. Zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo kolega Brumnić. Dakle, slušajući raspravu kolegice prije vas ja ne znam da li ja živim u nekakvom paralelnom svemiru ili slušajući kolegicu Murganić. Dakle, dovoljno je malo izaći na ulicu i pitati ljude što misle, dovoljno je otići u bolnicu da vidite kakvo je stanje. A onda se pitam da li ja možda živim u paralelnom svemiru kada me ljudi zaposlenici i oni koji su radili u covid odjelima govore neke sasvim drugačije stvari. Jesam li ja u krivu kad odem kao pacijent na recimo internu u KBC Osijek gdje vam žbuka pada sa stropa. Takvi su super uvjeti recimo tamo. Ili na kardiologiju gdje vam wci plivaju u urinu. Dakle, to nisu bili uvjeti dostojni čovjeka, dostojni pacijenta, a onda dostojni i djelatnika niti prije ove pandemije. I još jedanput naglašavam ovaj sustav postoji isključivo i samo zbog Herkulijanskih napora ljudi koji u njemu rade i koji su entuzijasti. Samo zato.
Izvolite odgovor.
Sa ovime zadnjim sam se složio onog trenutka kada sam započeo ovu svoju raspravu, a sa viđenjem kolegice ja ne mogu komentirati njeno viđenje. Ja mogu komentirati ono što sam danas rekao ministru koji je problem doći do doktora danas, koji je problem danas ostvariti zdravstvenu zaštitu u nekom drugom segmentu osim corone. I ministar je toga svjestan. To je i potvrdio, tako da ni u tome nemam spora sa onime što je ministar govorio. A kolegičino viđenje kako dobro izgleda odjel, mislim to je njeno viđenje. Hvala.
Sljedeća rasprava u ime predlagatelja, uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Ono što je rekla naša kolegica uvažena zastupnica koja radi sa COVID pacijentima i pažljivo sam slušao i zbilja me dirnulo i svaka joj čast i svaka joj čast i radi u idealnim uvjetima što je isto tako jako, jako dobro. I sa svim tim idealnim uvjetima požrtvovno radi sa COVID pacijentima. Međutim, međutim, da li bi mi to mogli čuti tu raspravu uopće da nije bilo ove Interpelacije? Mene ne smeta. Neke kolege smeta što nije prenesena, što je kasno, pa i čitavu noć. Mene osobno ne smeta, uzimaju u obzir da danas imamo moderne tehnologije. Prema tome, snimke tko je što rekao moći ćemo čuti, moći ćemo čuti i kolegicu iz HDZ-a kako radi sa pacijentima. Prema tome, javnost će čuti što je rečeno. I meni je drago da ona radi u dobrim uvjetima. Volio bih da imam takvu medicinsku sestru u svakom odjelu riječkog KBC-a. Zadnji put kad sam tamo ležao jastuk mi je, jastučnica je postojala, ali nije bilo jastuka. Jastučnice su bile ne, dakle jastučnica je bila napunjena jastušnicama i to mi je bio jastuk. O milijunima koje županija daje bolnici kojemu je osnivač Republika Hrvatska ne bih, mogli bi, mogli bi. I kolega Borić je pretpostavljam isto imao prilike biti u tom Kliničkom bolničkom centru. Ja bih zbilja volio da ono što se događa u odjelu ove naše kolegice da se događa u svim odjelima u čitavoj Hrvatskoj. Mogli bi zajedno posjetiti operacijske dvorane u staroj riječkoj zgradi. Naime, ali to sam već rekao i spominjao u svojoj raspravi. Ono što možemo zahvaliti možemo što ima riječko zdravstvo ima od jugoslavenskog samodoprinosa, od Kraljevine SHS i od carevine Austrougarske. Međutim, nismo se našli ovdje radi toga. Interpelacija nije zlo. Sada smo vidjeli da to uopće nije zlo jer na taj način isto tako možemo senzibilizirati javno mnijenje na ono što jesu problemi. I možemo zbilja razgovarati argumentirano. Evo, jučer slučajno hajde zbog onoga što se jučer tražilo iskopala se afera Baxter od prije 20 godina. Opet sam išao provjeriti, u replici mi je bilo rečeno da je riječ o više bolnica. Ne, bilo je riječ samo o jednoj. Verba volant scripta manent, sve je snimljeno, sve će se znat, sve će se čut tko je što rekao i tko je što učinio. Doduše neka retorika na žalost pojedinih kolega je izuzetno žalosna. Evo danas na godišnjicu Tuđmanove smrti pokoj mu duši, meni ispada kao da ste nadahnuti njegovim epitetom prema oporbi koja je bila stoka sitnog zuba. Od nekih kolega ja očekujem da će me optužiti da jedem malu djecu ako ovako nastavim. … [[Upadica se ne razumije.]] Ma znam. Dobro, Boriću tebe znam. No, u svakom slučaju ono što je bitno, bitno je da se o tome raspravlja, pa makar svaki dan. Ja s time nemam problema. Senzibilizirat ćemo javno mnijenje. Objasnit ćemo ljudima da postoje problemi i da ako se širi epidemija da će sigurno sustav zdravstva početi pucati kao i u svakoj državi. Pa jel' mi imamo nekoga u zagrebačkoj Areni ili nemamo, ili je Arena prazna? Nije. Hajmo vidjeti što trebamo dalje raditi. Ali ako ćemo doživljavati Interpelaciju kao smetnju, a ne kao skretanje pozornosti na određeni problem, pa mene ne smeta. Ali ima jedna stvar, ja ne vidim tu kao blagodat to što je skupljena šaka potpisa, pa je ovako … propušteno da ta Interpelacija bude danas, pa i večeras, pa i noćas. Ja mogu imati jednu drugu stvar, a to je neopravdana da ne moramo skupiti totalni broj potpisa, pa onda onaj zakonski rok koji vidi vraga pada baš kada počinju predizborne aktivnosti za lokalne izbore. Pa da sam ja na Jandrokovićevom mjestu pa ja bih postupio isto da izvinete. Pa isto bi postupio. Ali nemojmo to interpretirati kao neki dar opozicije, koja još ono što bi se reklo ne radi ništa drugo nego samo širi paniku u Hrvatskoj.
Imamo dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Poštovani kolega, imam repliku za vas. Slažem se s vama da je važno da se govori i da se raspravlja i zato je dobra ova Interpelacija. Zanimljiva je stvar znači kada pogledamo brojke. Ova Interpelacija poslana je 13. studenoga. Raspravlja se o njoj sada nakon mjesec dana. 13. studenoga kada je poslano u Hrvatskoj je od COVID-a preminulo 968 ljudi. U mjesec dana od kada je Interpelacija poslana do danas kada se o njoj raspravlja danas imamo 2 tisuće 420 preminulih. Gotovo se utrostručio broj. U trenutku kada je ova Interpelacija poslana prije malo manje od mjesec dana bilo je 78 tisuća slučajeva. Sada ih na današnji dan imamo 163 tisuće. Dakle, u samo mjesec dana su se udvostručili, ili utrostručile brojke. To je ono što je najviše zabrinjavajuće.
Ja sa medicinskom strukom nemam veze. Nisam ni epidemiolog. Mi smo zakonodavno tijelo odnosno političari smo. Gospodin Beroš ovdje prisutan je ministar. On je od struke jer je liječnik pretpostavljam. Dakle, barem tako znam. Ali on u ovom trenutku je ministar i ministar je politička funkcija. Dakle, ja mogu imati jednu percepciju. Mogu slušati struku, a mogu čitati i novine. Dakle, svi mi donosimo određene zaključke na temelju informacija kojima raspolažemo. Ja se osobno bojim da taj nagli porast je vezan i za najavu zatvaranja ugostitelja. Jer taj dan, taj petak prolazio sam između ostaloga kroz Zagreb, a poslije sam došao navečer i u Rijeku i vidio sam da su svi ljudi hrlili u kafiće da popiju svoje zadnje piće sa prijateljima. Da li je to točno? Ne znam. Nisam od struke, ali je moguće.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Katica Glamuzina.
Hvala. Kolega kad ste već spomenuli Baxter da još jednu stvar razjasnimo. Radilo se o aferi koja je da, bila afera koja se ticala nabavke neispravnih uređaja za dijalizu. Nabavku su vršile bolnice, nije ju vršilo ministarstvo. Koštala je ljude života, 23 života. Iako nabavku nije vršilo ministarstvo ministrica je tada osjećajući se moralno odgovornom za grešku u svom sustavu koje je ljude koštala života promptno dala ostavku. U usporedbi sa tim sad gubimo živote u tisućama. Ministar Beroš danas ovdje izjavljuje, citiram: „Ne mogu ja upravljati sa 63 bolnice i biti odgovoran za njihov rad.“. Hvala.
Čujte ponovili ste jednu stvar koja je vrlo bitna u čitavoj toj rečenici. Moralni čin. Neke stvari, ali kad već govorimo o aferi Baxter podsjetit ću na jednu stvar, da je o tome Darko Milinović u to doba član HDZ-a bio difamirao i oklevetao u to doba zamjenika ministra Rajka Ostojića. Nakon pet godina zato što je kolega Ostojić tužio gospodina Milinovića, nakon pet godina je kolega Ostojić dobio svoju zadovoljštinu na sudu, nakon pet godina. Ali optužba je ostala, kleveta je ostala. I to je jedan od načina kako jahati na vlasti.
Sljedeća pojedinačna rasprava zastupnik Miro Bulj. Njega nema. Gubi. Ne mogu dvojica u ime predlagatelja. Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Katica Glamuzina. Zastupnice izvolite.
Cijenjeni kolegice i kolege, cijenjeni ministre hvala vam što ste i dalje tu sa nama. Čuli smo večeras tu nekoliko puta argumentaciju da Stožer uživa veliko povjerenje što je bilo točno na proljeće. Danas to više nije točno i to je lako provjerljiva informacija. Naime, Europski odbor regija, tijelo Europske unije je provelo istraživanje u svim zemljama članicama o povjerenju građana a propos corona krize u njihove Vlade i tijela koja su od strane Vlade zadužena za upravljanje covid krizom što bi u Hrvatskoj bio naš omni potentni Stožer. Istraživanje je pokazalo u RH da je nepovjerenje prema Stožeru iskazalo 72% ispitanika, zaboravila sam napomenuti. Istraživanje se provelo prije mjesec i pol dana. Nepovjerenje 72% a počelo je obrnuto. O osobnom rejtingu članova Stožera neću govoriti, bilo bi previše okrutno. Izjavio je ministar večeras ovdje, citiram opet Strategija će jednog dana biti bjelodana i znana svima. Zašto nije bjelodana danas? Zašto je ne znamo sada? U upravljanju krizom imamo valjda neke ciljeve što bi trebalo biti pobijediti virus, iako smo po nekim ljudima taj virus već pobijedili, ne znam što radimo večeras. Strategija bi nam trebala dati nekakve smjernice i odgovore na pitanje kako to postići, a onda onaj najbitniji dio su mjerljivi indikatori koji će nam reći kada smo mi taj cilj postigli, kada je naša strategija upalila, koji je to broj dnevno zaraženih, preminulih ili neki drugi mjerljivi indikator koji će nam reći da smo cilj ostvarili. Mi to ne znamo. Recite nam kad ćemo znati? Koji je to broj koji će nam reći evo u cilju smo uspjeli? Transparentnost je bitna, da se transparentno radi i djeluje vjerojatno bi bilo lakše napisati izvještaj češće kojeg smo vas jučer tražili, jer nije izvještaj ono što je kolega Habijan jučer rekao svakodnevne pressice koje su njegovim riječima izvještaj o trenutnom stanju epidemije. To je izvještaj o radu epidemije i virusa, koliko je virus uspješan. Izvještaj Stožera bi trebao biti koliko je Stožer uspješan u svojim mjerama protiv tog virusa. Trebao bi nam reći stvari tipa na koji se način, po kojim kriterijima donose odluke, koliko su te odluke učinkovite, na koji se način radi i obavlja oprema zaštitnog materijala. Jer ako ćemo se sjetiti, bilo je i tu nekakvih malih aferica na samom početku. Prihvaćam da je ovo nesvakidašnja situacija u cijelom svijetu ne samo kod nas i da se nije bilo lako u startu snaći. Iz tog razloga je Stožer zaista imao onoliku razinu povjerenja tada koliku danas ima razinu nepovjerenja. Međutim, ne možete tvrditi da je sve bilo o.k. kad smo mjesecima nakon pojave virusa u svijetu isti dočekali nespremno. Sjetimo se, virus se zove covid-19 zato što se u devetnaestoj godini pojavio. Kod nas je došao u dvadesetoj, u veljači ako se ne varam. Imali smo malo vremena za ipak se pripremiti. Kad je u samom početku bila nevjerojatna konfuzija oko nošenja maski, ako baš bude potrebno zamolit ću kolegu Bulja da još jednom pusti snimku da se podsjetimo. I kao što sam rekla, bila je ta mala aferica oko toga preko koga se, kakvih firmi nabavljaju maske. Kada se javno odvija „fight“ između liječnika opće prakse s ministrom, kada se za konkretnim mjerama poseže tek kad se nema drugog izbora jer se počela punit Arena, kad prosvjeduju zdravstveni radnici jer ne rade svi u Šibenskoj bolnici sa kolegicom Nikolinom, nekima ipak fali materijala i to javno kažu. Kad se radi nacionalno propagiranje preporuka o cijepljenju protiv gripe, a onda se ne osigura dovoljno cjepiva, ne možete tvrditi da je sve o.k. Nije o.k. Hvala.
Sljedeća rasprava je u ime predlagatelja, uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Dakle, ne da Vlada i Stožer zaslužuje jedinicu u upravljanju krizom i u borbi protiv corona virusa zbog svih događaja tijekom ove jeseni, nego vi kolege iz HDZ-a zaslužujete i čistu jedinicu iz logike i logičkog promišljanja. O tome govori i svjedoči ono što je pričala kolegica Nikolina. Kaže jedan odjel koji nije bio u kaosu je vama opravdanje za sve što se događa u sustavu. Ne, to je krivo. Jer jedan odjel koji ako nije bio u kaosu nije dokaz da istovremeno cijeli sustav nije bio u kaosu i da većina drugih odjela nije imala probleme o kojima se govori u ovoj. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Sad ću doći i do toga. Da je barem greška u logičkom razmišljanju vaša najveća greška, ne nije. Vaša najveća greška je sljedeća, sad ću vam to pojasniti. Gospodin Bačić meni često kaže da sam u političkim pelenama i da sam uneredila cijelu političku scenu, a ja ću reći sa čime je HDZ uneredio cijelu Hrvatsku. Jer pod stav liječnika uvažava samo one stavove liječnika koji su iz redova HDZ-a. Pod stavove epidemiologa uvažava samo one koji imaju člansku iskaznicu HDZ-a. Pod stavove medicinskih sestara i drugih osoblja također uvažava samo one koji imaju člansku iskaznicu HDZ-a. Jer šta na primjer kažu oni drugi koji to nisu, a isto tako imaju svoje fakultete, svoje zanimanje i svoje znanje. Kaže HUBOL na primjer, prvo što vam zamjera kaže da se na Medicinskom fakultetu ne predaje predmet političkog zamagljivanja stvarnosti. Također je rekao da je sustav praćenja kontakata i određivanja epidemioloških mjera potpuno se raspao. Također kažu da nema ni sustavne provođenja izolacije i samoizolacije, a da je posljedica toga slobodno širenje virusa u populaciji i da je razlog tome činjenica da na vrijeme nisu aktivirani i educirani ljudi koji bi sudjelovali u pomoći epidemiolozima. Zatim kažu da je sustav testiranja dosegnuo svoj maksimum ljudskih i tehničkih mogućnosti, da se na testiranje građani naručuju sa odgodom od nekoliko dana, a rezultati se čekaju i do pet dana. Razlog tome je činjenica da nije na početku osigurana i organizirana široka mreža testiranja po cijeloj Hrvatskoj. To je danas priznao i sam ministar. Nadalje, bolničke ustanove u kojima se liječe oboljeli su pred popunjavanjem svojih kapaciteta. Nadalje, ne postoji napisani kriteriji Ministarstva zdravstva prema kojima će se pacijenti stavljati na respirator kad i ako ne bude više osoblja ni aparata. Dalje kažu. Jedini način sprječavanja urušavanja bolničkog sustava koje neće moći zbrinuti ne covid, ali i covid bolesnike je smanjiti priljev covid bolesnika. I mjere treba takve donijeti odmah. Način promišljanja mjera ovisno o situaciji kažu liječnici da do sada nije pokazao uspjeh. I svakodnevne smrti od preko 50-tak građana obvezuju nas da promijenimo pristup. To kažu liječnici koji nemaju člansku iskaznicu HDZ-a. Također kažu da je potrebno jasno komunicirati prema građanima kakvo je zapravo stanje epidemije i umirujuće poruke da je sustav daleko od kolapsa jednostavno nisu istinite. Većina ravnatelja zdravstvenih ustanova to kažu liječnici produžena su ruka politike jer ih je politika postavila, stoga umjesto s njima razgovarajte sa onima koji su doista na prvoj liniji obrane, a nisu iz redova HDZ-a. Nadalje, kaže se da se epidemije kontroliraju epidemiološkim mjerama. To naravno više ne može raditi Stožer koji je ispolitiziran i iskompromitiran. Dakle, ne možemo raditi političke korekcije njihovih mišljenja. Drugo, kaže se odredite prioritete. To rade odgovorna vodstva, ali odgovorna vodstva neće radi političkih poena sa krivim stavom o tome kako treba provesti ove godine kolonu sjećanja gubiti bitku sa corona virusom. I što je Stožer na kraju? Vratit ću se i na to. U početku smo bili relativno uspješni, ali Stožer se pokazao da je poslužio kao doslovno izborna propaganda za potrebe održavanja parlamentarnih izbora. Sve je bilo sa povjerenjem građana u Stožer u redu do tada. Nakon toga je krenulo nizbrdo, a najgore što se dogodilo kao da ste postigli svoj cilj i to se vidi u svim raspravama do sada. Što god oporba govorila vi kažete mi smo dobili izbore sa 16,4 glasova birača. Gospodo draga, to nije dovoljno. Mi ovdje pričamo o stvarima koje su puno, puno važnije i dalekosežnije od toga. A ja vam čak niti to ne bih zamjerila. Što vam ja zapravo zamjeram? Što tijekom ljeta kad ste već dobili izbore niste pripremili niti zdravstveni sustav, niti građane za sve ono što proživljavamo sada. To je vaš crimen, a ceh ćete platiti na sljedećim izborima. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Naime, mi smo ovdje prije svega da bi interpelacija vezana za zdravstveni sustav, ali opet zdravstveni sustav trpi ono, odnosno apsorbira sve ono što su posljedice, posljedice onoga što se odlučuje ili ne odlučuje, odnosno mjere koje su od kriznog ili Stožera Civilne zaštite, nebitno naziv. Nego postoji jedan problem koji je vezan općenito za čitav sustav, pa i onoga koji je vezan i za predstavnička tijela od samoga početka. Kad imate preporuku, ako imate preporuku vi ne možete zatvarati. Jer tog trenutka kad ste vi zatvorili neku djelatnosti zato što je struka utvrdila da može biti izvor zaraze, kad daš preporuku možeš i ne moraš. To je po meni jedno ozbiljno pitanje, jer tog trenutka ako ti na temelju preporuke kao niža razina odlučivanja odlučiš nešto zatvoriti tog trenutka tu djelatnost te može tužiti za naknadu štete. I to je činjenica. Sa time su se susreli svi koji su provodili preporuke Stožera, županije sve, gradovi svi, općine sve. Evo tu je kolega Borić koji je načelnik općine. Dakle, to jesu bili problemi dok s vremenom se situacija nije uhodala. Da li rano, da li kasno ali činjenica je da je to jedan problem. I zbog toga je i došlo do one sintagme po kojoj se Vlada skriva iza Stožera i … [[Govornik se ne razumije.]] Stožer za kriznu komunikaciju što je isto tako jedna od logističkih, mislim logika nalaže da je to isto jedan marketinški potez. Ne? Jer ako se nešto loše dogodi za to će bit kriv Stožer, neće bit kriva Vlada. Fenomenalno! Ali ima tu još određene vrste, ja govorim o komunikološkom dijelu. Ne govorim o onom dijelu koji je vezan za sav sustav, ne kako funkcionira nego o onom komunikacijskom dijelu. Na isti način, evo kad sam ja raspravljao sinoć, na žalost nije bilo uvaženog kolege Bačića koji je više puta spomenuo mi ćemo vas podržati, vi aktivirajte članak 17. ja mislim Ustava. O.k. Pa mi smo politički neodgovorni. Čitavo večer slušam da smo politički neodgovorni. Aktivirajte ga vi, mi ćemo vas podržati. A vi ste dobili odgovornost građana! Mislim tako da, ne ovo je zamjena teza ono što sam slušao jučer. Nemojte me krivo shvatiti. U tome je stvar. Dakle, imate većinu bez daljnjega, a mi ćemo vas u tome podržati. Podržali smo vas i u onom dijelu koji je vezan za potres i čitav niz zakona koji su ovdje doneseni. Ali ako već imate povjerenje čime se stalno busate u prsa, pa napravite nešto, aktivirajte ga. Mi ćemo vas podržati. Evo zahvaljujem.
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Evo dakle iako sada većina Hrvatica i Hrvata spava, znači pola je tri, ali nećemo odustati. Znači kad ste već ovu raspravu gurnuli van fokusa javnosti, ove kasne noćne, odnosno moglo bi se već reći i jutarnje sate pa barem da se malo namučite. Znam da biste najradije da odustanemo od ove rasprave, da idete kući spavati ali evo bit ćemo tu do kraja. I samo ću se osvrnuti na neke od rasprava. Ja cijenim rad kolegice, dakle prije nego što je postala saborska zastupnica, ali ona više nije, ona će uvijek biti medicinska sestra, ali trenutno je političarka. Znači saborska zastupnica nije u istom položaju kao oni koji su sada na prvoj crti obrane od corona virusa. Mi ovdje ne spavamo, ali nije baš nešto da se mučimo. Jel' tako? Sjedimo tu, nemamo posla kao što imaju naši liječnici, medicinske sestre koji su izloženi puno, puno težim naporima, koji su pod zaštitnom opremom. Mi sve što moramo trpiti su te zaštitne maske. A evo i njih ne moramo trpiti ovdje dok govorimo s govornice. Dakle, to prvo. Kad ovdje govorite onda ste političarka, niste medicinska sestra. Drugo, govorili ste iz svog osobnog iskustva. Neki imaju vrlo vjerojatno u drugim ustanovama nekakva drugačija iskustva. Osobna iskustva i osobni dojmovi nisu stanje u sustavu, iako je lijepo što ste sa nama podijelili svoje osobno iskustvo i mi smo ga rado poslušali i cijenimo sve što ste dali u borbi protiv corona virusa. Ono što je jako važno ovdje naglasiti, dakle nezadovoljstvo i liječnika i medicinskih sestara. O tome svjedoče liječnički sindikati, Hrvatska liječnička komora. Svi oni koji su se posljednjih tjedana oglasili o ovoj temi izrazili su veliko nezadovoljstvo stanjem u sustavu i to je nešto što se ne smije negirati, na što ne smijemo ostati nijemi, o čemu trebamo i mi kao političari progovoriti. A vaš zadatak ministre da poduzmete određene korake. Ja mislim da sam večeras tijekom cjelokupne ove rasprave bio dobronamjeran. Dakle, nisam išao neprimjereno prema vama, niti prema vladajućima. Svjestan situacije u kojoj se nalazimo, ali svjestan isto toga da ste napravili puno pogrešaka a da se nitko. Mislim da su ovi pozivi da date ostavku i ostalo, znači Vlada je dobila povjerenje za upravljanje Hrvatskom pa i ovom krizom. Znači, tako da u tom smislu imat ćemo vremena kada podvući crtu i onda će se vidjeti tko je što radio i kakve ste poteze povlačili. Dakle i hrvatski građani će o tome i Hrvatski narod dati svoj sud. Ali puno toga je bilo ja bih rekao pogrešno napravljeno, a ono što zamjerama i to ću ponovno ponoviti to što ste cijelo vrijeme govorili, … [[Upadica: Ne razumije se.]] Kalmetina, pa dobro to je apsolutno nebitno, dakle HDZ je odredila zamjenu ja se u to ne mislim petljati, ali ono što sam želio reći, ono što sam želio reći dakle svakako najviše vam zamjeram to što ste se krili iza struke i što od početka niste jasno rekli da je u ovoj krizi potrebno donositi političke odluke i ja mislim da će vas to u konačnici koštati i da će to koštati nažalost i sam stožer, a ona u konačnici da će platiti hrvatski građani. To je bila krucijalna najveća pogreška od samog, od samog početka evo. I ja se nadam da ćemo imati prilike raspravljati u neka pristojnija vremena, u neko pristojno vrijeme o ovoj temi, ovaj evo ja sam ovako dosta izdržljiv, ali i ja pomalo gubim, gubim koncentraciju tako da nadam se da ćemo nakon nove godine kao što te obećali raspravljati i o izvješću stožera i o svim ovim temama. Hvala.
Imate jednu repliku uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da će ih to koštati. Naime, sjećam se nekih ratnih vremena, nekih drugih izbornih kampanja kada je HDZ obećavao izbjeglicama svake godine da će ići za Božić doma i tako se nije dogodilo 5 godina za redom i nije ih koštalo.
Odgovor.
Pa ovaj ja, ja ne gubim povjerenje u hrvatski narod, ovaj ja mislim da hrvatski narod će, kolega Bačiću [[Upadica: Molim vas nemojte dobacivati iz klupe.]] da ovo je da, ne [[Upadica: Dekoncentrirate govornika, molim vas.]] ne nije u redu stvarno, da, ja sam uvjeren da će hrvatski narod znati prepoznati posebno u ovoj teškoj krizi tko se je kako ponašao. Ja mislim da se je oporba ponašala odgovorno i konstruktivno i tu mislim na cijelu oporbu, dakle na sve političke stranke u oporbi i da smo svi pokušali biti konstruktivni, nuditi rješenja, pružiti ruku suradnje, nažalost vladajući nisu prihvatili i preuzeli su odgovornost za sve dobro i loše po njih. Znači nažalost stvari su sada uglavnom loše, bile su dobre i sad netko će trebati preuzeti odgovornost.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Josip Borić.
Predsjedniče, pa evo i ja želim nešto reći o ovoj interpelaciji, o tome kako je Vlada pripremila zdravstveni sustav za ovu borbu. Je da je kasni sat, ali nismo mi krivi, krivi su stratezi iz oporbe gospodin Grmoja i taktičar Grbin jer da su rekli svojim zastupnicima jutros da raspravljaju o Zakonu o šumama o 2 članka ili 5 članaka recimo sat vremena već smo mogli svi biti doma, ali oni su htjeli reći da smo mi krivi, nismo ili još drugi zakon 2 sata. Mogli smo mi to riješiti puno prije s obzirom na sadržaj puno, puno prije, ali što. Ja o korona virusu ne znam gotovo ništa, ali sam se usudio u ovu raspravu upustit s obzirom da su se usudili mnogi drugi. I slušajući svoju kolegicu nemam što puno o tome govoriti. Pisati ovakav jedan dokument, uradak što god hoćemo zvati, interpelaciju sa ovakvim zaključcima, sa ovakvim neistinama treba imati volje se tu i potpisati, ali potpisalo se njih 16 na to i koliko sam shvatio to je radi toga se nađemo i da raspravljamo, kao uz kavu. Pa tko šta kaže, raspravljamo. Pa završilo to i u trgovini cipela kao kod kolege Bulja, mi raspravljamo, trošimo mi ovo vrijeme. Koliko se sjećam u zadnja dva tjedna ja mislim da ne trebaju nama izvješća, ja mislim da smo dobro protresli cijeli ovaj sustav, jako dobro. I što smo čuli? Evo, moj je zaključak šteta je ovakve naše zastupnike iz oporbe držati u sabora. Ja bih njih na teren da pomažu jer ima terena koji su teški u čitavoj Europi. Pa ću evo ja reći kako bi ja koga gdje poslao. Evo u Njemačku, zadnjih 10 dana 170.000 novo zaraženih, 3.500 umrlih u zadnjih 10 dana, strašan porast … [[Upadica: Ne razumije se.]] da tamo bih kolegu Brumnića poslao, tako njega tamo jer je on rekao da je gospođa Merkel izašla pred građane i da oni slušaju, ali nešto se događa. Austrija 7.000 u bolnicama, 700 na respiratorima danas sam pročitao, a dnevno od 5 do 7.000 novo zaraženih, evo tamo bih poslao gospođu Orešković, blizu je, da malo savjetuje te ljude što se to tamo događa. Italija to mi je bilo najveća dvojba, tamo je danas 17.000 novo zaraženih i 887 umrlih nažalost i razmišljao sam da li gospodina Matulu jer mi je on izgledao najčvršće ovdje u raspravi, ali sam se sjetio da je gospodin Bernardić bio u Gardelandu i on s obzirom na današnju raspravu može u Italiju da pomogne tom, toj vladi da ih pouči kako da riješe pitanje korona virusa. I čuli smo danas da i u Slovačkoj ima problema, e tu sad možemo poslati koga god hoćemo, a kolegu Fabijanića ostavljamo u Primorsko-goranskoj županiji da riješe pitanje stožera i da malo pooštrite one mjere jer smo među najgorima. Priznajmo to. Imate pravo na malo steže mjere koje tražite od Vlade, a ne tražite od svog stožera. Možete i vi malo za to tamo pojačati, ako želite. Jel tako? Ja mislim da da. Jel tako ministre? Mogu, ali neće. Tako da ima prostora za teren, ima i vape za ljudima koji sve znaju. Poštedio sam kolegu Bulja i Grmoju oni neka ostanu ovdje. I neka napišu još jednu interpelaciju da opet možemo se naći i raspravljati kakav je to sustav. Jer što kaže statistika? Čuli smo kolegicu iz SDP-a, mi nemamo nikakvu podršku, stožer nema. E sad ovisi kako gledate jer ako Stranka Centar ima 2% onda ih 98% ne podržava, ako SDP ima 17% onda 83% vas ne podržava jer to se i tako može gledati. Kolega Grbin se ljutio na statistiku ja sam mu htio dati svoju ali pobjegao je jer je rekao da smo najgori, a nije baš tako. E sad ako lijevo-zeleni blok ima 6% njih 94% uopće ne želi za ništa i tako možemo komentirati jer je to rasprava koja se danas ovdje pokušala, a stožer ima 70% možda ih 30% ovih koji glasaju za ove ne podržavaju i to bi se tu moglo negdje zaokružiti. I zbog toga kažem nije ovo [[Upadica: Vrijeme.]] laka tema, ali dobro da smo popričali [[Upadica: Vrijeme.]] i teren je težak i trebaju stručnjake. Molim vas da se uputite tamo.
Imamo dvije povrede Poslovnika. Prva je uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Povreda Poslovnika sukladno Članku 238., kolega, kolega vrijeđa kolege saborske zastupnike, a također ni u tome nije uspješan izvrijeđao je samo troje siguran sam da on može i više.
Dobro, vi ste dali repliku, imate opomenu [[Upadica: Opomenu mu dajte.]] Uvažena zastupnica Andreja Marić, povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Poštovani kolega ja sam zbilja osoba sa velikim pragom tolerancije ali po Članku 238. vi vrijeđate i obezvrjeđujete nas zastupnike i sve ono o čemu govorimo. Znači mi vam govorimo o važnim stvarima, vi spominjete da smo mogli o tome raspravljati na kavi, u trgovini za cipele, sprdate se i obezvrjeđujete sve o čemu govorimo, a problemi su ozbiljni.
Kolega Bulj je govorio o cipelama.
Ovo je bila replika, imate i vi opomenu [[Upadica: Vama.]] vama, vama gospođo. Replika Zvane, uvaženi zastupnik Zvane Brumnić, replika, izvolite.
Poštovani kolega iznimno mi je drago što me šaljete u Njemačku, stvarno mislim da je to jedna od boljih zemalja jer kad pogledamo brojeve, kaže na milion stanovnika 253 umrla u Hrvatskoj 591, 15.142 zaražena u Hrvatskoj 40.057, testiranih 363.442 na milion u Hrvatskoj 207.000. Povjerenje u Angelu Merkel 3,5 od 5, povjerenje u hrvatsku Vladu to smo čuli s vaše strane 3,2 od 10. To vam govori kako radite, što radite i kakvo je povjerenje u to što radite. A ministar vam je danas lijepo rekao da zna koji su problemi i s vaše strane bi bilo vrlo korektno da prihvatite dobronamjerne sugestije kolega koje su išle s ove strane, prihvatite ih, ugradite ih i da sustav bude bolji.
Odgovor.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa ja ću reći zašto sam ovako raspravljao, zato jer mi je ovako izgledala ova rasprava tokom čitave ove večeri. Jer toliko, znači rekao sam zbog čega sam na ovaj način raspravljao, ne. Izazvala me ova rasprava koja je počela negdje oko 8, 9 sati do sada i način na koji se raspravlja o tako jednom, o tako jednoj interpelaciji koju ste vi potpisali. I ovako u biti završi svaka ta interpelacija. Ispričate se na kraju ministru i kažete da je dobar. I to je u redu. A mi smo popričali svi. Pa slušao sam ja rasprave, nemojte sad, Grmoja, evo kolega Grmoja je rekao da je ministar dobar. Znači, nije problem hoćemo li se razgovarati nego je problem kako vi stvarate teme za razgovor i na čemu vi to bazirate na nekom članku, na nekom pismu ste u stanju zaključiti da u ovoj državi ne valja ništa. Zbog toga sam vas poslao u Njemačku da ih poučite jer vi puno znate i da oni nešto nauče od nas Hrvata.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Kolega Borić, ja sa divim vašoj autodestruktivnosti. Reći ću vam zašto jer kad bi svi ovdje iz oporbe otišli u zemlje koje biste nas poslali [[Upadica: Ima više zemalja.]] ne nego više ne biste imali glasova od dijaspore. Ovaj, ali evo sad šalu na stranu, a zbilja ovo je bila šala, ja bar to kažem ne namjeravam vrijeđati. Ali ima jedna stvar koju gospodin Borić zbilja poentirao kad je rekao pa županija može dovesti strože mjere, može ili ne mora, ali županija isto tako može isto tako reći Boriću pa daj ti pooštri mjere iz kojeg razloga i tu čitam mehanizam ono o čemu sam govorio uvodno, ako smo slušali, ako smo slušali. Iz kojeg razloga vam to govorim? Jer ovako će Boriću biti lako reći, ha kriv je župan, županu će biti lako jel bio HDZ-ovac ili SDP-ovac reći lako, ha kriv je stožer [[Upadica: Vrijeme.]] i zato je dobra ova interpelacija ljudi moji ako želimo nešto ozbiljno raditi od ove države.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolega Fabijanić, činjenica je da u našoj županiji nije dobro sada. Bili smo dobri 2. mjesec, 3. mjesec, 4., ljeto sve je bilo ok, nažalost sada nije 450 dnevno je prevelik broj i za našu županiju. I stožer koji je doživio promjene radi politika itd., očito nema snage donijeti težu odluku kao što je donio stožer u Istri, koji je recimo već u 11. mjesecu recimo poslao sve studente na online nastavu. Znamo ne, i oni se bore na svoj način i to vama nije zabranjeno. Ali što vi hoćete? Vi hoćete reći da je Vlada kriva, zašto bi ako je župan nešto napravio ili bi tko drugi, ne. Svi bi se iza nekoga skrili i govorili stalno ti si kriv, ti si kriv, evo kod nas je najgore. Ja ne mislim da je kod nas najgore i zato sam govorio ove brojke jer se događa nešto na čitavom prostoru. Pogledajmo Ameriku, 230.000 danas zaraženih, 3.500 umrlih to je jedna uređena država … [[Upadica: Ne razumije se.]] ma nevažno je kad [[Upadica: Molim vas nemojte raspravljati.]] pogledajte njihove brojke pogledajte ih, pogledajte iz kolega Brumnić.
Zadnja replika, molim vas gospodin Brumnić nemojmo raspravljati iz klupe.
Ostavimo se toga koliko koga ima više.
Borić! Uvaženi zastupnik Tomašević replika, izvolite.
Drago mi je da se uvijek javljate na kraju, ono to je uvijek šećer na kraju vaše rasprave. Super su ove analogije da ako 6% podržava nas onda 94% ne, međutim ajmo se mi vratiti na pravu skalu. Od 1 do 10, od 1 do 10 građani daju povjerenje malo manje od 4 stožeru i vi dođete ovdje i hvalite se i kažete stožer ima najveće povjerenje od svih institucija vlasti u ovoj zemlji. Znači vi se time hvalite, da Vlada imam još manje od toga 3, da sabor gdje vi imate većinu ima još manje od toga, da pravosuđe ima još manje od toga. Znači građani ove zemlje vjeruju više Djeda Mrazu nego hrvatskoj Vladi i vi se time hvalite, znači to su vaši argumenti. Pa ja bi šutio ono, ja bi se sramio toga, ja bi to prešutio. Čega se ono kažem pametan srami time se budala ponosi, ja ne mogu vjerovat [[Upadica: Vrijeme.]] da vi to koristite kao argument u komparaciji sa drugim [[Upadica: Vrijeme!]] zemljama.
Odgovor.
Kolega Tomašević, vas nisam nigdje htio poslat, vi imate težak zadatak. Posvadili ste se svi u toj vašoj lijevoj koaliciji i očito da ovaj [[Upadica: Hoćete u klub?]] između zagrebačke skupštine, sabora i želje da budete gradonačelnik, očito danas niste ni puno govorili ne, zato nisam vas htio nigdje poslat, budite gradonačelnik ovog grada ali to neće biti lako. Jer nije problem prosipati teorije i pusta znanja, treba znat radit. A to što vi mislite da ljudi pogledom ili oduševljenjem kažu to je taj, nije to baš tako jednostavno. Tako da imate svojih problema borite se za te fotelje za koje kažete da su uhljebničke, posvadite se oko toga ne, ja se svojih rasprava ne sramim, znam zbog čega sam ovo izgovorio tko to želi razumjeti, a uspoređivati se da na svakakav način. Kolegica Glamuzina je govorila na svoj način, a ja na svoj. Isto je to, samo je pitanje od kojeg kraja gledamo [[Upadica: Vrijeme.]] zbog toga lijepa poruka, ostaviti se interpelacija, podržavajte dobre ljude koji rade [[Upadica: Vrijeme.]] i bit će nam svima bolje.
U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Evo lagano ide kraj ovog filma, nešto prije 3 sada, jel mogu sad reći da smo u porno terminu, ovo sad sigurno jest porno termin. Mislim da ovo, da ovo mogu gledati samo oni koji su 18 plus, a i njima ne bi preporučio da gledaju ovakve rasprave, iskreno. Znači ovaj ja se nadam ipak da oni zdravstveni radnici koji su u noćnoj smjeni, nisam siguran da li je dobro da nas gledaju, ali ako nas gledaju ako ništa drugo evo koristim ovu priliku da ih pozdravimo i da im zaželimo ovaj puno ne znam strpljenja, truda, snage i energije za sve, što ulažu na sve nas i nadamo se da nitko iz ove dvorane se neće naći u njihovoj smjeni slijedećih dana. Mi i dalje o interpelaciji, jer do sada nismo prilike zato i jesmo u tom, ne samo da smo u porno terminu, nego i nismo imali jednostavno prilike da raspravljamo o, o načinu kako stožer vodi ovu zdravstvenu krizu. Zato smo i ostali ovdje do 3, pa vidite i kad stavite u 8 nismo otišli doma, nije nitko odustao od svoje rasprave, tu smo jer hoćemo raspravljati o tome, ali nam niste dali nikakvu priliku za to. Znači ovu interpelaciju inače, inače gospođa Grba Bujević nije interpretacija, znam da imate problema sa tom riječi nego interpelacija vidio da se i u medijima mučite sa tom riječi. A gospodin Borić mislim da bi bio najbolji kao posebni savjetnik na Novom Zelandu. Evo ja, ja mogu srediti sa premijerkom Novog Zelanda da hrvatski model podučavate na Novom Zelandu da njih učite kako treba rješavati zdravstvenu krizu. Evo mogu vam srediti preko zelenih ovaj da budete posebni, posebni ambasador Hrvatske na Novom Zelandu. Gospodine Beroš ja kao prvo želim reći da cijenim što ste vi ovdje jer mislim da to pokazuje neko poštivanje parlamenta sa vaše strane i želim to reći, međutim ono što mislim da jest nepoštivanje hrvatskog parlamenta od hrvatske Vlade i od nacionalnog stožera da u ovih 9 mjeseci mi zapravo nismo imali izvješće o kojem smo mogli raspravljati u saboru o tome kakve su mjere, kakvi su rezultati i na koji način treba voditi ovu zdravstvenu krizu i na koji način zdravstveni sustav treba bolje pripremiti da se vodi ovakva kriza. Znači to smatram da je nepoštivanje. Isto kao što smatram da je nepoštivanje da se onda prema zakonu koji smo izmijenili o zaštiti pučanstava od zaraznih bolesti, sa vrlo ozbiljnim sankcijama, sa vrlo ozbiljnim ograničenjima sloboda smo stavili 3 puta godišnje da treba parlament izvještavati zapravo se o mjerama, 3 puta godišnje. Ako to nije nepoštivanje parlamenta ja ne znam šta je. Znači bio je amandman oporbe čini mi se MOST-a da bude bar jednom mjesečno. Odbili ste to. Znači to je po meni nepoštivanje parlamenta, jasno je tko ima izvršnu vlast, ali jasno je isto tako od kuda ta izvršna vlast proizlazi, a to je ipak parlament i zakonodavna vlast. Mogao bih sada pričati o puno toga. Ono što isto tako mislim da je nepoštivanje parlamenta kada naš zaključak od 3. studenog kad smo pričali o tome kako bi unaprijedili i pripremili zdravstveni sustav za ovu krizu, tavori i gnjili na dnevnom redu sabora, ne može doći ni na plenarnu raspravu. Eto to isto mislim da je nepoštivanje i parlamenta i ako hoćete nepoštivanje oporbe. Mogao bi reći puno toga i o KB Dubravi, kao i uopće strategiji ovog centraliziranih regionalnih centara, ja nisam toliko siguran da će se KB Dubrava oporaviti od ove situacije tako brzo, vidim i u proračunu da to ne izgleda baš i bajno. S druge strane cijeli istočni dio Zagreba ima vrlo ograničen pristup zdravstvenim uslugama od hitne pomoći pa do ono znači obične, obične razine zdravstvenih usluga. Nisam siguran da je to bio najbolji model, odabrali ste taj model, vidjet ćemo na kraju evaluacije kako će se pokazati, ali definitivno sa KB Dubrava nakon ove zdravstvene krize će po meni trebati puno vremena da se oporavi kao bolnica. Što se tiče semafora, nudili smo semafor, tražili smo semafor, vi ste odlučili da to nije najbolji model za vas, ne možemo više reći ono ko što navijači kažu pogledajte semafor, nitko ne može pogledati semafor jer ga nema, pa ne možemo ni znati kada će se onda te mjere olakšavat, kada će se pooštravat da imamo neki objektivni kriterij, da se ljudima vjeruje, da se stožeru vjeruje ne zato što je to bitno, nije to test popularnosti koliko ljudi vjeruju stožeru, to je pitanje kredibiliteta, tako da uopće poštuju mjere i da nisu potrebne sankcije, ne možemo sankcionirati cijelu državu to znamo valjda. Upozorio sam još prije tjedan dana da zdravstveni radnici [[Upadica: Vrijeme.]] nemaju cjepiva za gripu. Međutim evo došlo je u međuvremenu 130.000 doza, znači volio bi da imamo više takvog [[Upadica: Vrijeme.]] nažalost nije ga bilo.
Imate repliku, zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Tomašević oporbeni ste zastupnik, s pravom kao oporbeni zastupnik imate pravo kritizirati rad Vlade i vladajućih. Ali javnost i mi u vladajućima promatramo vas kako vi funkcionirate, nakon 2 mjeseca vama se raspao klub, otišla vam je Radnička fronta od vas, a u oporbi ste. Zamislite koliko ste vi kohezijski faktor kad ste se u oporbi raspali. Krenuli ste u koaliziju sa SDP-om. Jadan SDP danima priprema izmjene Zakona o kaznenom postupku, znate zašto da se po službenoj dužnosti sankcionira seksualno uznemiravanje i pošalju u hitnu proceduru. I gospođa Benčić jutros to skine s dnevnog reda, jednom svom budućem koalicijskom partneru SDP-u. Kako bite vi vodili državu kad niste u stanju u oporbi biti zajedno i vi bi te preuzeli odgovornost za vodit Hrvatsku u ovoj teškoj situaciji već ste se unaprijed delegitimirali, razumijete [[Upadica: Vrijeme.]] Treba imati znanja za voditi državu. A onaj tko ne zna vodit oporbu ni Grad Zagreba [[Upadica: Vrijeme.]] ni državu.
Odgovor.
Prvo ćemo vidjet, to ćete vi vidjeti kako treba voditi Zagreb, jer ste pokazali kako ga vi vodite, a nakon toga ide vođenje države, to je prva stvar. Druga stvar, druga stvar znači vi držite lekcije neke, kao prvo mijenjate ploče jer napadate cijelu oporbu kad zajedno i desni i lijevi dio potpiše neku interpelaciju, a ovako kažete da smo razjedinjeni. Znači u isto vrijeme nas napadate kad smo skupa, a ideološki različiti, a napadate nas jer smo razjedinjeni. Znači što se tiče jedne, jednog zastupnika u našem klubu, nije se naš klub raspao, manji je za jednog zastupnika, a vaš klub je manji za 2 zastupnika koji su izgubili imunitet zato što ih je DORH počeo istraživati … [[Pljesak.]] u samo nekoliko mjeseci. Tako da radije vi razmišljajte o vašem klubu i koga ćete zamijeniti, a da opet ne izgubi imunitet. … [[Pljesak.]]
Povreda Poslovnika, uvažena zastupnica Kata Glamuzina.
Nije replika, nego povreda Poslovnika, molim vas predsjedavajući Članak 238. koji kaže zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije govoriti o temi koja nije predmet rasprave. Pa bih obratila pozornost gospodinu Bačiću da stanje kluba kolege Tomaševića, niti njegove koalicije, niti Kaznenog zakona, ništa od toga nije predmet ove rasprave.
Već imate 2 opomene, a više nema smisla oduzimat riječ, dobro, imamo repliku, uvaženi zastupnik Borić.
Kolega Borić hoće za Novi Zeland.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega nisam vas htio poslati na Novi Zeland jer ja smatram da vi trebate ići na ove izbore, bez obzira što ste se svi posvadili i otišla je ova kominterna od vas, to jednostavno ovaj nije vama problem, nisu vam bili nešto od koristi to sam čitao i rekao je gospodin Kapović da je to tako, da ste zapravo vi problematični, a da podržavate lošku stranku koja jednako vlada ko i Banić u Rijeci. Tako da morat ćete to malo medijski bolje ovaj odraditi, zato vas nisam nigdje htio poslati. Ali ovi urlici i ovaj aktivizam koji se pojavljuje u ovaj kasni sat nije dobar, gospodine Matula nemojte to raditi, ne, nemojte. Nismo u kazalištu, nismo na predstavi, jednostavno sam vam samo htio reći, budite dobar političar, ne, imat ćete težak posao, ali nemojte letjeti, ne, jer vam se može desiti da padnete i onda će biti problematično zadržati i ovo malo ljudi što ima u klubu. A u svakom od vas leži jedan mali diktator ja danas nisam imao pravo govoriti [[Upadica: Vrijeme.]] na sjednici odbora i molim vas da kažete svojoj kolegici da [[Upadica: Vrijeme.]] dopusti zastupnicima da govore.
Odgovor.
Znači razina opstrukcije koju vi radite u Odboru za zaštitu okoliša ja to nikad nisam ni čuo. Znači to da vi rušite dnevni red kao vladajuća većina uzastopce i ne dozvoljavate da se uopće raspravlja o centrima za gospodarenje otpadom u Hrvatskoj ne, je to je diktator kojeg ja nikad vidio da čuči u vama. U svakom od vas koji ne dozvoljava uzastopce na više sjednica Odbora za zaštitu okoliša da se uopće raspravlja o nekoj točki. Nema nikakve veze, a nije imala ni nikakve veze njegova tema. A što se tiče vaših političkih savjeta za gradonačelnika Zagreba ili kandidaturu ili za lokalne izbore, pa prvo nađite si kandidata pa onda dijelite savjete, ne možete ga ni naći za Zagreb.
Imamo jednu povredu Poslovnika. Uvaženi zastupnik Borić.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Članak 238., kolega ovdje iznosi neistine tj. ne ponaša se kako treba u sabornici zato jer mu ovi kolege iz istog kluba koji se raspao ne govore istinu. Ja sam bio danas svjedok toga da mi nije dana riječ na sjednici sabora jer da predsjednik to može, odbora pardon odbora. A imamo problema i naše rasprave o utvrđivanju dnevnog reda traju više nego sve ostale o zakonu. Jer to je rezultat rada jedne gospođe koja vodi taj odbor i misli da zna voditi odbor.
Znači vi ste, nije bilo povrede Poslovnika nego vaša replika, imate opomenu. Uvaženi zastupnik Bulj, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Kolega Borić je povrijedio članak 238. a ujedno i vi predsjedavajući ste povrijedili sve članke, jer apsolutno se ne govori o ozbiljnoj temi o kojoj bi htjeli raspravljati, nego se ovdje raspravlja o zeleno-lijevoj koaliciji, tko je gradonačelnik Zagreba. Kakve to veze ima sa ovom epidemijom? Briga vas za zdravstveno stanje, za gospodarskim, vi ste u izborima. To je vama bitno. I ja mislim da bi ga tribalo opomenuti, ali ne smijete vi po stranačkoj dužnosti njega ni kolegu Bačića, nikoga.
Znači to nije bila povreda. Vi ste dobili opomenu. A vi inače govorite uvijek o temi, po tome ste poznati. Uvaženi zastupnik Tomašević, povreda Poslovnika. Izvolite Tomašević.
Bila je povreda Poslovnika, članak 365. Tako se zove stranka sa kojom HDZ uporno koalira i ne da se iz tog zagrljaja. I sve dok se ne da iz tog zagrljaja nema kome dijeliti lekcije o tome kako se upravlja Zagrebom.
Izričem opomenu i vama. Sljedeća rasprava je završno u ime kluba MOST-a nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Evo ja bih na kraju ove maratonske rasprave izrazio zadovoljstvo što me kolega Borić pohvalio, što se složio sa mnom da ministar Beroš nije trebao i da Vlada nije trebala, znači predstavljati se zapravo kao ona koja na temelju struke donosi odluke i da je to bila velika podrška. Meni je drago da evo i zastupnici vladajuće većine to priznaju i da sam zbog toga pohvaljen ovdje u Hrvatskom saboru. Bilo bi dobro da i ministar Beroš, znači da se povede za primjerom kolege Borića i prizna tu pogrešku. Mi smo nastojali i tijekom cijele ove krize, a i tijekom rasprave biti jako konstruktivni. Ovo nije vrijeme za raspravu o lokalnim izborima. Ja znam da su nekima krila narasla, ja znam da neki su u strahu što će biti u gradu Zagrebu, ali ovo je vrijeme za raspravu o zdravstvenom stanju, o stanju našeg zdravstvenog sustava, pa i o gospodarskoj situaciji ako hoćete iako danas to nije tema, a malo se o tome govori. I kada dođu gospodarstvenici, naši poduzetnici, obrtnici, kada pale svijeće ispred Ministarstva gospodarstva vaša Vlada gospodine Boriću im poručuje da je to morbidno iako su ljudi u strahu za svoje poslove, za svoje obrte ne znaju kako će sve ovo završiti. Željeli bismo na kraju još jednom upozoriti vladajuće, da dobro paze što rade u ovoj krizi i oko nabavke opreme i oko svega što se događa u našim bolnicama. Isto tako, ne mogu se složiti to sam upozorio tijekom rasprave da je situacija u Dubravi takva da će se moći vrlo brzo riješiti. Rekao sam da to nije samo poticaj, vi ste mene ministre shvatili da sam rekao da je to posljedica toga što je ona određena kao covid bolnica. A ja sam u replici rekao da tamo imamo problem i tih nekakvih klanovskih sukoba unutar HDZ-a što nikako nije dobro. I mislim da je nužno početi rješavati te probleme. I dobro vam je rekla kolegica, ja mislim Glamuzina da je to bila, da vi snosite odgovornost za cjelokupan zdravstveni sustav, za sve bolnice bez obzira što je sasvim jasno da jedan čovjek ne može znati što se događa svugdje. Ali vaša odgovornost barem moralna je za cjelokupan taj sustav i toga morate biti svjesni. Da ne duljim više raspravu, želim dakle i Vladi i Stožeru da se situacija popravi. Želim hrvatskim građanima da evo ako je ikako moguće, ali s obzirom na brojke sumnjam da će se to dogoditi da za Božić mjere i za Novu godinu popuste. Ali stanje se ne čini takvo da ćemo to dočekati. A svima nama želim više razuma, više mudrosti, manje politikanstva. I kolega Boriću, ako sam ja dobronamjeran u raspravi, onda nemojte se ponašati na način koji je potpuno neprimjeren. Hvala.
Povreda Poslovnika Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Članak 238. Ja sam isto dobronamjeran kolega Grmoja i nisam vas nigdje poslao, a vi ste to kao pravi Dalmatinac pila naopako rekli da sve ja podržavam što ste vi rekli krivo o Vladi i ministru. Ja sam podržao samo onaj dio gdje ste rekli da je ministar dobar i da je ministar najmanje kriv za sve ovo što ste rekli, da i da ga zbog toga nećete ništa niti pitati praktički. To sam pohvalio. A ovo što ste vi okrenuli sebi u korist to nisam rekao i zbog toga trebate dobit opomenu.
Znači vi ste replicirali. Imate opomenu. To je treća. Imate oduzimanje riječi. Glamuzina, vi ste treća opomena. Hajde, izvolite.
Povreda članka 238. Znam da riskiram, ali s obzirom da smo oboje Dalmatinci možda ćete mi progledati kroz prste jer mislim da ste i vi shvatili da je kolega Borić ovom svojom izjavom uvrijedio sve Dalmatince.
Nisam vas baš ništa razumio, ali dobivate opomenu. To je treća, pa onda je to oduzimanje riječi do kraja rasprave. Uvažena zastupnica Maja Grba-Bujević. Izvolite.
Poštovani ovih zadnjih pet minuta iskoristit ću u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice nešto reći o onima o kojima nismo progovorili tokom cijelih ovih sati rasprave. Recimo nešto o primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Ministar zdravstva je u ožujku već donio upute o organizaciji rada i postupanja u pružanju zdravstvene zaštite u primarnoj i izvan bolničkoj specijalističkoj konzilijarnoj zdravstvenoj zaštiti specifično za svaku pojedinu djelatnost. Prema indikaciji koristile se prioritetno e-naručivanje na specijalističke pretrage ili putem A5 uputnice, koristiti konzultacije na temelju dokumentacije bez prisustva pacijenta. Također, posebno je poticana telekomunikacija liječnika i tele medicina sa pacijentima različitih komunikacijskim kanalima. A uz izdavanje e-recepata na produženo vrijeme nego inače uvedeno je i e-ortopedsko pomagalo sve za vrijeme provedbe ovog covida. Trenutno su covid ambulante organizirane na ukupno 53 lokacije, a testiranja se uzimaju na 33 lokacije u organizaciji domova zdravlja. U Hrvatskoj trenutno imamo 28 testnih mjesta koja provode primarno PSR testiranje metodom analize prikupljenih uzoraka na bolest covid-19. Nabavljeno je 250 brzih antigenskih testova, a u dolasku je 500 tisuća, 250 000, 500 000. I sad još nešto u konačnici nismo ništa rekli ni o hitnoj medicinskoj službi. Od početka epidemije do danas djelatnici izvan bolničke hitne medicinske službe imali su ukupno skoro 200 000 intervencija lakše ćete zapamtiti na terenu, a 172 000 intervencija u prostorima za reanimaciju. Od toga je bilo 7909 hitnih intervencija koje su se odnosile na intervencije bolesnika covid-19 dok se od ukupnog broja sanitetskog prijevoza a bilo ih je 417000, 11151 se odnosio na sanitetske prijevoze vezane uz covid pozitivne pacijente. I za njih i ove djelatnike hitne Vlada RH osigurala je dodatak od 10%. I sve je to zapravo, o bolničkoj zdravstvenoj zaštiti neću više ništa reći, to nije više potrebno. Puno smo svi zajedno rekli, makar bi se imalo šta dodati. I sve, baš sve što se danas sa ove govornice sa desne strane ovog Sabora govorilo, upravo govori o tome da se je to sve trebalo organizirati, da se trebalo reorganizirati, pripremiti, a bogme i sve skupa odraditi, a to dovoljno govori o tome kako je danas spreman, kako je bio i kako je danas spreman zdravstveni sustav na ovaj odgovor. I to nije napravila oporba, nije napravio netko tamo, to je napravila Vlada RH na čelu sa Andrejem Plenkovićem i koja je za to preuzela odgovornost. Hvala vam.
Sljedeća završna rasprava u ime kluba SDP-a uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani ministre, nije problem pogriješiti. Problem je ako tu grešku niste sposobni priznati i ukoliko je ponavljate ono u beskonačnost. Svatko tko nešto radi, te negdje i pogriješi, tako da krivit vas ako ste radili, pogriješili nije fer čovjek bi rekao. Problem je ako ste radili u krivoj vjeri, ako ste radili nešto zato što je to nekome nosilo nekakvu posebnu korist. A ja mislim da svi građani ove zemlje vjeruju da su se određene mjere odgađale zbog izbora u HDZ-u. I to je problem. Ja neću reći da je tako, ali vjerujte mi građani u to iskreno vjeruju. I to je problem kada im onda pokušavate objasniti da te mjere treba provesti danas, a nije ih trebalo provesti jučer kada su bili izbori. Sa ove govornice već sam jedanput rekao danas smo prvi put ovdje razgovarali o ovoj temi i moram priznati neke stvari koje ste rekli imaju smisla. Da li ste ih uspjeli napraviti onako kao što ste željeli to pokazuju rezultati, ali se vidi iz onoga što ste govorili da je vaša želja bila dobra. Ja vam mogu samo poželjeti da više uspijete u tome što želite, da stvarno dođemo do brojeva koji su dobri ili bolji za naše građane, jer nema smisla ovdje govoriti koliko smo loši. Ja bih više volio da hvalimo koliko smo dobri, da naši građani imaju nekakve koristi i od ovog Sabora i od Vlade. Jer zadatak oporbe u stvari nije napadat Vladu, nego napadati one programe Vlade koje je Vlada predstavila, a nije ispunila. To je u stvari zadatak oporbe. Pratiti rad Vlade. I one stvari koje Vlada kaže da će napraviti u mjesec dana, godinu dana, tri godine, ukoliko ih ne napravi tada je pitati zašto nije napravila. To je zadatak oporbe. Jer vi imate većinu, vi ćete izglasati svaku odluku koju želite. Naš zadatak je da te odluke koje izglasate, a koje se nadam da su dobre za građane i provedete u ono vrijem koje ste rekli. Nije cilj manipulacija brojkama govoriti ovdje da li je Njemačka bolja ili gora, bolja je od nas. Pitanje je zašto je bolja. Shvatit zašto je bolja i primijeniti ono od njih zbog čega je bolja od nas. Samo preuzeti ono što je dobro od onih koji su bolji od nas. Ja iz ove rasprave mogu samo zaključiti da je u ovoj zemlji potrebno više testiranja jer će nam to dati bolje podatke i više onih koji su zaraženi staviti u samoizolaciju, da nam treba puno više povjerenja građana u vas ali i vas u građane. Mi danas kažem ponovo još jedanput prvi put raspravljamo o tome da ste građanima objasnili ovo što ste objasnili nama jer stvarno vjerujem da bi puno više građana slušalo to što govorite odnosno što želite postići. I zadnja stvar, svjesnost da svaki sustav počiva na ljudima i da počiva na onima koji upravljaju tim sustavima i da sustav koji razumije one s kojima radi i koji dobro upravlja može donijeti i dobre rezultate. Evo ja stvarno želim uspješan rad. Hvala lijepo.
U ime predlagatelja Mrak Taritaš, Marić i Benčić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnikom, kolegice i kolege, evo idemo u kasne večernje odnosno ranojutarnje sate i dozvolite da u završnoj, završnom izlaganju još jedanput se osvrnem na neke stvari koje smo predlagali u interpelaciji, ali ovaj put ću krenuti sa onim što je Vlada pripremila odnosno Vlada je zaista si dala nešto truda i na 19 stranica napisala izvješće koje je odgovor na našu interpelaciju o pripremi zdravstvenog sustava RH na posebne okolnosti uzrokovane Corona virusom. To izvješće nažalost ne daje odgovor niti na jedno od 2 ključna pitanja koja je ova interpelacija postavila. Prvo, zašto se sa svih strana Hrvatske od ljudi koji su na prvim linijama fronte liječnika i medicinskog osoblja dolaze informacije da je sustav pred kolapsom zbog loše ili nepostojeće pripreme i organizacije. I drugo kako će se osigurati zdravstvena zaštita preventiva, dijagnostika i liječenje za ljude koji nemaju koronu. Moram vam reći da je vaš odgovor bio iznenađenje i za same zaposlenike hrvatskog zdravstva s kojima smo razgovarali. Mnoge od tih informacije koje su imali prilike u ovom izvješću pročitati i njima su bili potpuna novost. To može značiti nekoliko stvari, da mjere koje se navode nisu bile pogođene pa nisu imali važan ili primjetan utjecaj na ljude na terenu ili neke od stvari koje navodite uopće nisu bile provedene nego su ostale mrtvo slovo na papiru koje se nikad nije ostvarilo ili i to je moguće a stalno vam govorim da je komunikacija jedno od ključnih izazova i problema s kojim se ne nosite dobro. Liječnici naprosto ne znaju što se sve radi i što im je na raspolaganju. Da se moram kladiti rekla bih da je odgovor sve od navedenog kako to u životu često biva posebno u ovako složenim situacijama. No, neovisno o tome mi nismo zadovoljni s odgovorom Vlade iako je on s druge strane više nego što se na jednom mjestu do sada moglo pročitati o cijeloj situaciji Covida i zdravstvenog sustava. To treba naglasiti i to je činjenica. I uopće mi nije jasno zašto Vlada tako agresivno odbija zaključak o tome da se jednom mjesečno obavještava Hrvatski sabor o mjerama i pripremama koje su učinjene i onima koje se planiraju. Vlada se potpuno zatvorila u sebe i ponaša se kao da je sabor tamo neko lijevo smetalo koje će ako mu išta kaže ili traži njegova podrška minirati apsolutno ideje i planove. Odlučili su se za to da se sve odluke donose između nekoliko ljudi oko jednog stola. U redu, ali to znači da će nam biti lakše s obzirom da smo u međuvremenu postali najgori u Europi i po broju slučajeva i po smrtnosti. Među ljudima oko tog stola bilo bi dobro da se donese dogovor i da se podijeli odgovornost za takvu situaciju. Izvješće Vlade zapravo u svoj suštini potvrđuje sve ključne navode naše interpelacije. U njemu jasno piše da zdravstveni sustav radi u značajno smanjenom obimu, da se obrađuju samo baš hitni slučajevi, da se termini otkazuju, a liste čekanja su opet eksplodirale. To je upravo jedan od dva razloga zašto smo interpelaciju i poslali u proceduru. Ne samo da nismo dobili odgovor da to nije istina, nego su se naši strahovi i izravno potvrdili. Odgovora kako to riješiti naravno u izvješću Vlade nema, ali odgovor je ono što građani i hrvatska javnost traži. Vlada se također niti jednom riječju nije osvrnula na navode da je sustav nepripremljen i da liječenje oboljelih od Covida ne funkcionira kako bi trebalo. Navode se neke mjere koje su tobože poduzete, ali niti imamo podatak jesu li zaista na terenu provedene, niti imamo još važniji podatak jesu li imale ikakvog efekta čak i ako bolnica Dubrava koju su naveli kao primjer nejasne odluke koje onda kad je već donesena nije osigurana njena uspješna provedba zapravo piše da je izvorni plan bio da samo jedan njezin dio bude Covid bolnica, a da drugi dio ostane na raspolaganju za ostale građane. Nezadovoljni smo i time kako Vlada upravlja krizom i zdravstvenim sustavom i time kako je odgovorila na interpelaciju. Odlučili su se zatvoriti u svoj uski krug. Ne slušati ništa, ni nikoga osim onih koji im klimaju glavama. Nažalost posljedice takvog ponašanja su sve teže i teže. Hvala lijepo.
Izvolite dalje.
Hvala lijepa. Evo već je kasni sat, ali mislim da je vrijedilo, da je vrijedilo da smo utrošili ovoliko sati na raspravu. Smatramo da smo se potrudili i pripremili za ovu interpelaciju, da smo ukazali na probleme koji postoje u zdravstvenom sustavu i ja vjerujem da sve ove dobronamjerne savjete pa i kritike na sve ove stvari na koje ukazujemo da će naš ministar sa suradnicima svakako uvažiti. Nije sve sjajno i divno kao što je na nekim odjelima ili u bolnici u Šibeniku. Dakle, mi o ovim problema o kojima smo govorili nismo saznavali iz novinskih članaka ili negdje na kavi ili u trgovinama za cipele kao što je gospodin Borić govorio, nego smo što u samom aktivnom radu u zdravstvenom sustavu, što u razgovorima sa zdravstvenim, nezdravstvenim djelatnicima u sustavu, u sustavu socijalne skrbi, u razgovoru sa pacijentima dakle detektirali smo sve probleme koji postoje i vjerujem da će to ministar uvažiti. Mi ovdje nismo govorili ništa loše i zapravo ne tražimo nikakve loš stvari. Nismo imali nikakve loše namjere. I upravo ono što je i kolegica govorila, dakle ukazali smo da postoje određene manjkavosti u pripremi i upravljanju zdravstvenim sustavom u Republici Hrvatskoj i ukazali smo na to da treba poboljšati stvari. Dakle, govorili smo već o podacima unutar nepunih četiri tjedna dva i pol puta više umrlih i duplo više zaraženih. Tako da smatramo da treba poraditi na tome da se hitno smanji broj zaraženih i umrlih. I ja vjerujem da ćete napokon prihvatiti sve one savjete i konstruktivne prijedloge koje vam govorimo zadnjih mjeseci ne samo mi iz oporbe nego i struka, liječničke udruge, pojedini članovi Vladinog Znanstvenog savjeta. Shvatite da treba bolje komunicirati sa građanima, da im treba bolje predstaviti mjere za kojima ste posegnuli. Govorili smo vam o ovom semaforu, odnosno o stupnjevanju mjera. Prihvatite to. Očito ima regija koje nisu jednako pogođene i u tom smislu treba i prilagoditi mjere i broj liječnika itd. Prihvatite da ipak postoji nekakav razum u tome da se masovnije testira. Govorili smo o Slovačkoj, govorili smo o rezultatima koje smo vidjeli i na antigenskim testiranjima i u školama. Evo sve više se počinje testirati i u poduzećima, tako da krenite na to masovnije testiranje. I svakako, evo sad niste mogli o tome govoriti detaljnije, ali svakako napravite ekonomsku analizu. Znači cost benefit analizu koliko koštaju antigenska testiranja, PSR testiranja, oprema, respiratori, koliko će nam biti ekonomske posljedice tako da konačno dobijemo nekakav odgovor. I evo u zaključku bih rekla da osim ovog što smo govorili da postoje manjkavosti u pripremi svakako potičemo i želimo i molimo da Vlada RH ne samo na ovih 19 stranica što smo imali prilike čitati, nego da i napravi jasan plan za predstojeće razdoblje. Također smatramo da je sasvim razumno da Vlada RH jedan puta mjesečno izvještava o radu što svom, a što o radu Stožera. Evo ja se zahvaljujem i nadam se da ćemo biti još konstruktivniji i dalje. Hvala.
Dobro jutro svima! Zahvaljujem se na riječi. Jedna od stvari koju smo zaista trudili naglasiti čitavo ovo vrijeme i ja sad neću ponavljati mjere jer one pišu i u prijedlogu našeg zaključka i u interpelaciji itd. koji smo se trudili naglasiti je da mi zaista primarno branimo zdravstveni sustav i da se moramo koncentrirati na to da osiguramo svu moguću podršku zdravstvenim radnicima. Mi u Zeleno-lijevom bloku smo i u raspravi u proračunu tražili dodatna sredstva za njihove plaće. Čitavo vrijeme to naglašavamo, međutim usprkos tome zastupnica Brnardić optužila je oporbu da u lošem svjetlu prikazuje medicinske radnike i radnice, jer smo u interpelaciji citirali njihove navode da su bez lijekova, da rade ogroman broj prekovremenih sati koji im nije plaćen, da nemaju materijala i da su zaista neki odjeli ponekad u kaosu. To nismo rekli mi, to su rekle vaše bivše kolegice i kolege. Međutim, nisu vaše bivše kolegice i kolege krivi za to što nema lijekova, materijala i što rade do izmaka snaga. Za to su krivi vaši sadašnji kolege i kolegice, jer nisu na vrijeme organizirali sustav tako da može funkcionirati donekle adekvatno jer ne tražimo savršeno. I da se osigura sva podrška onima koji rade na covid odjelima. Vi ste time večeras izabrali stav i profesiju. Stav je onaj koji vam se kaže da trebate imati, a profesija je članica HDZ-a. I pri tome ste zaboravili da te vaše kolegice i kolege nisu imale tu sreću niti obiteljski pedigre, a niti zavidan staž od 12 godina članstva u HDZ-u sa samo 30 godina da bi mogle bolnicu zamijeniti saborskom stolicom. Nadalje, postavila sam danas pitanje oko sukoba interesa gospodina Primorca, njegovog članstva u Savjetu i činjenice da istovremeno njegova specijalna bolnica prodaje antigenske testove, da ih prodaje po cijeni koja je 600 puta veća od nabavne cijene. Znači 60 kuna, 350 ili 60 kuna. Znam koja je cijena jer sam zvala. Dakle, ono što je bilo moje pitanje je zašto se ne ograniči cijena. Vi ste rekli to je privatni sektor, ne možemo ograničiti cijenu. Ali nije tako ministre Beroš. Vi ste ograničili cijenu maski. Jeste li ograničili cijenu maski? Jeste. A zašto ne možemo ograničiti cijenu antigenskih testova? Ako smo ne samo ograničili cijenu, mi smo ljudima zabranili da rade. Znači isto tako privatnom sektoru, zabranili smo da uopće rade. A ne možemo ograničiti prodajnu cijenu antigenskih testova na minimalno način da kažete koji je maksimalni postotak za koji se mogu prodavati od nabavne cijene. Ja mislim da to zaista nije u redu da omogućavamo profiterstvo u ovakvoj vrsti krize i to ne bilo kakvo profiterstvo nego zaista ekstra profiterstvo. I onda kažete da je to moralno pitanje. Je i moralno je pitanje o kojem, o tome zapravo treba brinuti gospodin Primorac o svojem moralu. Ali mi je nevjerojatno da je premijeru moral takve osobe prihvatljiv, da ostane u znanstvenom savjetu, ali mu nije prihvatljiv moral onih koji su se usudili javno govoriti da postoje nedostaci upravljanja ovom krizom i koji su javno dali preporuke na tragu kojih smo i mi dali preporuke da se to vođenje krize unaprijedi. Ne samo to, nego im je i zahvaljeno na njihovom radu u znanstvenom savjetu i to naravno od strane premijera. Kažem premijera jer to je odradio Frka Petešić predstojnik premijerovog ureda ali sigurno ne na svoju ruku nego zna se za koga. Brine nas i brinula nas je i upozoravali smo, dakle govorili smo to mjesec dana, kolegica Ivana Kekin iz nove ljevice, govorili smo to svi mi na press konferencijama da liječnici nisu procijepljeni za gripu i uporno smo to govorili i vi ste uporno govorili da mi nismo u pravi i da to nije istina i svi su dobili cjepivo. Nisu dobili cjepivo. I kad smo vam prošli tjedan to ovdje tu rekli pa ste onda zaista nazvali i pitali, pa ste čuli da zaista su naručene velike nove doze cjepiva za gripu jer da da zaista nisu svi zdravstveni radnici bili procijepljeni za gripu, prošli tjedan, prosinac. Cijepljenje za gripu se vrši u 10. mjesecu. Dakle, mjesecima ne funkcionira nam sustav detektiranja izoliranja kontakata i vi cijelo vrijeme odbacujete to kao nebitno i svi to upozoravaju svi liječnici, svi govore od Svjetske zdravstvene organizacije do europskih agencija da je to uz testiranje najvažnija i najuspješnija strategija koja se prvo primjenjuje, ideš prvo s tim. To nam se raspalo, ok raspalo se može se dogoditi, bio je, bilo je veliko povećanje, veliko horizontalno širenje odjednom. Ali zašto ga ne uspostavimo ponovno, ako vas, to ne tražimo samo mi, jer ok, mi smo oporba ne želite nama reći ne daj Bože da smo oko nečeg u pravu, ali zaista vas je 6 udruga liječničkih glavnih uključujući komore to tražilo, sindikat liječnički, oni to je njihov zahtjev. To je prijedlog bio tih nedovoljno moralnih članova znanstvenog savjeta koji to više nisu jer im je zahvaljeno. Dakle, ne razumijemo zašto na to ne bi pristali. Može se organizirati dali smo i prijedlog kako. I dakle nakon svih tih upozorenja i nakon činjenice da je 6 naših regija među 6 najgorih u Europi da imamo najgoru incidenciju uz Luxemburg, da imamo jednu od najvećih stopa smrtnosti i nakon podataka da veliki broj ljudi ne može doći do dijagnostike neki niti do pravodobne terapije za maligne bolesti što se sve moglo očekivati, vi i dalje govorite da je sve u redu i da je sve pod kontrolom. Mi ne kažemo da ništa nije u redu, mi ne kažemo da ništa nije u redu, mi kažemo koje specifične točke treba unaprijediti ili koje je barem moguće unaprijediti jer neke ni nije više. Samo kažemo koje je moguće unaprijediti, ali vi govorite ne sve je u redu. To vam je jednako ko da mi kažemo e baš ništa ne valja. Dakle, ne možemo govoriti da je ista situacija u Njemačkoj, Francuskoj, Italiji jer nije, jer imate podatke o broju detektiranih slučajeva na 100.000 i ne mi imamo 3 puta više od Njemačke, od Italije, od Slovačke. Imate podatke svaki dan se refreshaju na stranicama. Dakle, ono što je još tu važno naglasiti je da ja ne želim tvrditi da smo i sve napravili drugačije da bi nužno brojke bilo puno bolje, mi to ne možemo znati i ne možemo tvrditi i zaista bi bilo preuzetno to tvrditi, ali bi barem znali i imali mirnu savjest da jesmo poduzeli sve što smo mogli. Ne sve što smo politički mogli, nego sve što smo zaista mogli. Međutim, ja vas ministre Beroš za tim, za to ne držim odgovornim jer je premijer taj koji je preuzeo odgovornost da se nije napravilo sve što se moglo. Zato on zapravo i nije s nama danas ovdje niti video linkom jer on zapravo ne smatra da je to njegova odgovornost, on samo smatra da je njegova volja. Ali uz tu njegovu politiku volju bi trebala doći i odgovornost jer ono što on smatra je evo od gospodina Beroša je, virusova je, na liječnicima je, na znanstvenicima je, na Frki Petešiću je neka on rješava, ali svi oni zapravo imaju šira ramena od njega. Svi imaju šira ramena od njega da bi se on iza njih mogao sakriti i to je dno ove cijele krize. Skrivanje od odgovornosti osobe koja je tu odgovornost, najveću odgovornost dobila na izborima. Skriva se iza ramena onih čija je odgovornost zapravo manja, čija je moć daleko manja i koji su zapravo prisiljeni raditi onako kako on kaže. Oni sjede danas ovdje cijeli dan. Vi sjedite ovdje danas cijeli dan. On nije ovdje danas. Hvala.
Imamo 3 povrede Poslovnika. Prva je uvažena zastupnica Nada Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Zastupnica Benčić je povrijedila, povreda Poslovnika 238., naime zastupnica ima jasno svoj stil u raspravi kao i svako od nas koji se nekome više ili manje sviđa, međutim toliko se okomila na kolegicu Baradić doduše nije ni zapamtila niti njezino prezime, ali ide tako daleko, ne sviđa joj se njezina rasprava da joj oduzima pravo da više nije medicinska sestra jer zamijenila sa iskaznicom HDZ-a.
Dobro, to je bila replika imate opomenu. Anđelko Stričak.
Iako imam mogućnost još jedne replike, smatram da je ovdje povreda Poslovnika Članak 237., znači kolegica Benčić nema blage veze o ovoj epidemiji isto ko' ni ja. Niti sam ju prebolio, a niti sam zdravstvene struke. I sad ona ide prozivat osobu koja je bila doslovno na prvoj liniji obrane – medicinsku sestru, sada našu kolegicu Baradić. To je živi bezobrazluk! Hvala.
Dobro hvala. Imate i opomenu. Uvaženi zastupnik Pavić.
Hvala lijepa. Kolegica Benčić, članak 238. Vrijeđa kolege, vrijeđa stranku a isto tako stalno govori da je netko izbačen iz Vladina Znanstvenog savjeta. Nije. Govoriti tako pogrdno o profesoru Primorcu koji je ministar bio, koji je dovodio mnoge nobelovce iz te struke. Cijenimo i profesora Đikića i Radmana i Štagljara, sve njih. Svi oni imaju šta reći u Znanstvenom savjetu i nitko nije izbačen iz Znanstvenog savjeta.
Dobro. To je bila opomena i za vas. Nitko više nema. A ima, zastupnik Grmoja.
Povrijeđen je članak 238. Ja sam također u svojoj raspravi iznio to da je kolegica sada političar. Ja nemam ništa protiv kolegice, dapače. Ali treba jasno reći koju ona funkciju sada obavlja. I evo kolega Stričak ja mogu meritorno govoriti o corona virusu, jer sam ga prebolio. Tako da se to uzme u obzir.
Dobro. Imate i vi opomenu. Maja Grba-Bujević.
Poštovani gospodine predsjedniče, povrijeđen je članak 238. Naša kolegica ima svoje ime i prezime. Zove se Nikolina Baradić. Naša kolegica radi u Općoj bolnici Zadar, a ne u Šibenik kao što je dva puta iznijela kolegica zastupnica. I treće je da je vrijeme jako kasno i da znam da sam zaslužila opomenu. Hvala vam puno.
Dobro. Nije kasno, rano je 3,30 je tek. Dobro. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Nastavljamo danas u 9,30 sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama. Dobro vam jutro! SJEDNICA JE PREKINUTA U 3,32 SATI
Dobro jutro svima. Danas počinjemo sa točkom dnevnog reda koja glasi: Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, drugo čitanje, P.Z. br. 64 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe drugog čitanja što znači da se amandmani se mogu se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za turizam. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Iz Ministarstva turizma i sporta s nama je državna tajnica gđa. Sandra Herman. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, uvažene saborske zastupnice, saborski zastupnici sve vas najsrdačnije pozdravljam. Evo pred nama je nacrt Konačnog prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama. Vrlo kratko, dakle predloženim izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, smanjuju se stope za obračun i plaćanje članarina u turističkim zajednicama za 12% čime se omogućuje daljnje smanjenje članarine kao parafiskalnog davanja za gospodarstvenike, a što je u skladu s Akcijskim planom za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja 2020.g. kao i programom Vlade RH za razdoblje od 2020.-2024. u kojem je kao jedan od ciljeva postavljeno administrativno i porezno i parafiskalno rasterećenje gospodarstva radi daljnjeg stvaranja poticajnog i konkurentnog poslovnog okruženja. Prilikom prvog čitanja ovog zakona raspravili smo o mnogim prijedlozima, o mnogim upitima, o mnogim eventualnim nejasnoćama i ja bih samo željela napomenuti da većina prijedloga je išla ka potpunom ukidanju turističke članarine. Moram napomenuti da se upravo tim smjerom i ide jer je od 2016. do sada turistička članarina smanjenje za 32%, ali naravno i dalje se ide prema tome. Ovim izmjenama i dopunama zakona za daljnjih 12%, ali paralelno se drugim zakonima i drugim poticajnim mehanizmima isto tako regulira smanjenje ovog parafiskalnog davanja. Bili su i neki vrlo konstruktivni prijedlozi, ja moram napomenuti da su vezani uz pravilnike koji proističu iz zakona ne u sam zakon, tako da ćemo ih prilikom izmjena i dopuna pravilnika također uvažiti. A ono što je jedina razlika u odnosu na tekst prijedloga zakona koji je prošao prvo čitanje u HS-u sa tekstom konačnog prijedloga zakona jest da je prihvaćen prijedlog Odbora za zakonodavstvo HS-a koji se odnosi samo na jednu nomotehničku doradu čl. 5. isti je dodatno nomotehnički dorađen, ostalih izmjena i dopuna nema s obzirom na prvo čitanje i konačni prijedlog izmjena i dopuna zakona. Hvala lijepo.
Možete otići. Prije replika bile su dva zastupnika su digla ruku što znači drugim riječima da će tražiti stanku. Prvi je bio g. DRetar.
Hvala najljepša. Poštovani g. potpredsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta tražim stanku prije nego što krene rasprava odnosno konačni dogovor da će ovo sve zajedno proći, još jednom bih htjeli podsjetiti i govoriti u ime svih gospodarskih subjekata naročito poduzetnika u ovoj Hrvatskoj koji neće na neki bitan način osjetiti smanjivanje stope za 12%. I sam imam tvrtku pa mi je gotovo potpuno svejedno hoću li turističku članarinu platiti 186 ili 171 kunu, smatramo da zbrajanje jednako kao što smo to eto i jučer ovdje govorili kada se govorila i spominjala brojka od 30 i nešto milijuna kuna i ušteda na godišnjoj razini ustvari za pojedinačnog poduzetnika ne predstavlja baš nekakav veliki iskorak naprijed u bolju i svjetliju fiskalnu budućnost njegove tvrtke. Smatramo da sam zakon, a i same članarine treba ozbiljnije doraditi te da su obavezno podložne dubljoj i intenzivnijoj raspravi ne samo u Saboru nego i od strane zainteresirane stručne zajednice kako poduzetnika tako i svih ostalih koji bi mogli biti uključeni u taj krug odnosno proces da se možda jednoga dana turističke zajednice stave na tržište kao samostalni subjekti, da im se možda pravno omogući i da gospodarski djeluju pa da onda vidimo kakao bi rekla stara narodna, kom opanci, a kom obojci, tko zna i može i želi raditi, a tko živi na kako bi rekli na državnoj sisi. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Pavliček.
Poštovani potpredsjedniče HS-a. Tražim stanku od 10 minuta u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista kako bi se dodatno konzultirali oko izmjena i dopuna ovog zakona, ali kako bi ovim putem još jedanput upozorio na katastrofalnu uređivačku politiku HRT-a koja je jučer na obljetnicu smrti prvog hrvatskog predsjednika u zadnji tren skinula sa programa film „Koja je ovo država“ i to upravo na inicijativu našeg zastupnika generala Željka Sačića. Međutim, jučer je bila jedna prekrasna sportska večer u Hrvatskoj gdje je Dinamo pobijedio CSK-a, gdje je Rijeka pobijedila Alkamar, gdje su hrvatske rukometašice na Europskom prvenstvu pobijedile Rumunjsku, međutim ništa od toga nismo mogli vidjeti na HRT-u iako plaćamo RTV pristojbu od 80 kuna, pitam se samo zašto, sramota.
Pa iz demokratičnosti. Ostavio sam vam da govorite do kraja, ali iz autokratičnosti moram vam dat opomenu jer i to nije točka dnevnoga reda. Do 9,45 imamo pauzu [[Upadica: Bulj se javio, Bulj se javio]] Ko Bulj? A g. Bulj ste se vi javili isto? Nisam vidio, oprostite, izvolite.
Hvala lijepo. Kao i u prvom čitanju što sam rekao, najveći dio novca od turističkih zajednica odlazi prema županijama, turističkim zajednicama, prema Zagrebu je najveći dio tvrtki tu registrirano npr. kao HT i ostali, najmanje ostaje znači lokalnim sredinama, a inače turističke zajednice u RH ne ostvaruju nekakve rezultate i nove vrijednosti osim što nisu na tržištu i što to naravno košta naše turističke ugostitelje, ljude koji se bave turizmom, naše iznajmljivače što moraju to plaćati. I to je jedino to. To je jedan od nameta koji je pod teretom i na kičmi ljudi koji se bave turističkim djelatnostima i ono što bi tribalo napravit, košto sam rekao i u prvom čitanju, ovu, ovu, tribalo bi ovu naknadu naravno apsolutno ukinuti jel ona je bespotrebna. Ja očekujem da se turizam promovira na sasvim drugačiji način, na puno bolji način, da se ukomponira sa našim poljoprivrednim proizvođačima, a to nije napravio nitko do sada da se proklamira ono što najljepše imamo, a ne da su turističke zajednice uglavnom i u većini svrha sami sebi, da letaju po, odlaze po svijetu, a u biti vrlo, vrlo malo rade za Hrvatsku, vrlo malo, možete se smijati, jer znam iz osobnih iskustava gdje živim da bi trebalo puno više brendirati kao npr. moju Sinjsku alku, tu bi tribalo Nacionalna turistička zajednica, vjerski turizam, Čudotvornu Gospu Sinjsku, sve značajke koje imamo, međutim to tako nije. Jedino za dane alke i [[Upadica: Vrijeme, hvala]] Velike Gospe to se iskoristi. Hvala.
Hvala, shvatili smo. g. Kliman također je tražio stanku.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. U ime Kluba HDZ-a tražim stanku od 2 minute kako bi se dodatno konzultirali…
Koliko minuta?
HDZ-a.
Koliko minuta ste rekli?
10 minuta.
A dobro.
Šta sam rekao 2 minute?
Shvatio sam, da, dobro.
Možemo i odmah krenut što se tiče mene.
Ne, ne, okej, okej.
Dakle, kako bi, kako bi još jednom razjasnili našu poziciju kluba vezano za ovaj prijedlog zakona koji držimo izuzetno kvalitetnim s obzirom da se pokazuje da i vlada i Ministarstvo turizma idu prema smanjenju parafiskalnih nameta. Ono što danas čujemo intenzivno u eteru gdje se i udruge poduzetnika javljaju da traže smanjenje parafiskalnih nameta mislim da je ovo dobar, dobar, dobar zakon i da ide u tom smjeru. Mi ćemo sigurno doći do trenutka kada će se upornim smanjivanjem parafiskalnog nameta u turističkim zajednicama, članarine turističke zajednice doći do trenutka kada više neće biti članarina u turističkim zajednicama, kada će se one financirati isključivo sa prihodima od boravišne pristojbe. Definitivno bih istaknuo i potrebu postojanja turističkih zajednica, kako županijskih, tako i HTZ-a jer one su stup brendiranja turističkog proizvoda na svjetskim tržištima odakle nam dolazi i najveći broj naših, naših gostiju. Nijedna koliko je meni poznato, a poznato mi je državna brending agencija koja zastupa interese turističke, turističke industrije ne radi na tržištu nego je poticana na razno razne načine iz državnog proračuna. Mi ovdje ne potičemo ništa iz državnog proračuna nego ovdje potičemo, dakle sa osnivačima, sa njihovim prihodima da naše agencije odnosno da naše brending agencije, a to su turističke zajednice rade što bolji posao za mikro lokacije, gradove, općine i županije, pa tako i za brending cijele Hrvatske na svjetskom tržištu. To radimo već dugi niz godina uspješno i iz jedne male turističke zemlje prerasli smo u turističkog diva na svjetskom tržištu.
Treba li fizička stanka za konzultaciju ili možete, možemo nastaviti? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Stanku? Hoćeš stanku? Bulj hoće stanku, 9 i 50. STANKA U 9,43 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 09:48 SATI]] Nastavljamo s radom. Gospođo Herman može jel imamo replike. Prvu repliku je tražila gđa. Danica Baričević.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, državna tajnice. Članarina je jedan od temeljnih prihoda sustava turističkih zajednica ona se koristi prvenstveno za razvoj turizma RH putem marketinga, stvaranja novih proizvoda, edukacija i ostalih aktivnosti koje obavlja upravo sustav turističkih zajednica. A ako što ste kazali ovim zakonom smanjuje se stopa za obračun i plaćanje članarine za 12%, a sve to u cilju smanjena parafiskalnih davana, za rasterećenje poduzetnika što je važno za reći. Kazali ste i sami da su se članarine od 2016. smanjenje su za 32% plus ovih 12% što ćemo ovim nacrtom prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama zakona donijeti. Svakako je to rasterećenje za poduzetnike, a samim time i stvaranje konkurentnijeg poslovnog okruženja i to je ono što je bitno kazat, a to je [[Upadica Radin: Hvala. Vrijeme.]] hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem gospođi saborskoj zastupnici. Upravo je izrekla sve ono što sam ja uvodno najavila i mislim da se cijela priča oko ovih izmjena i dopuna zakona vrti upravo oko smanjenja parafiskalnih davanja. I ja sam nekoliko puta i prilikom prvog čitanja i sada napomenula da idemo prema tome da stvarno turističke članarine neće biti u dogledno vrijeme jedan od velikih udjela, pogotovo na kontinentu moram napomenuti, izvornih prihoda turističkih zajednica. Paralelno s time stvaramo pozitivnu klimu, jedno pozitivno okruženje i jedan način na koji će turističke zajednice moći profitirati od nekih drugih stvari i projekata i sveg ostalog.
Hvala. Gospođa Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice. Vlada RH do sada je uložila oko 10 milijardi kuna kako bi pomogla u očuvanju preko 630.000 radnih mjesta za 107.000 tvrtki, izmjenom ovog zakona dodatno se rasterećuje gospodarstvo. Znamo da je turistički sektor posebno pogođen korona krizom i znamo što se događa nažalost sa industrijom putovanja. Mene zanima, što ministarstvo poduzima kako bi hrvatski turizam bio konkurentan sa drugim državama na Mediteranu i što ste konkretno od mjera poduzeli kako bi pomogli osobama koje nude usluge turizma u domaćinstvu i na OPG-ovima? Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na pitanju uvaženoj saborskoj zastupnici. Ovo je također vezano i uz ovo, ja sam spomenula prije da neke stvari koje su bile predlagane ne ulaze u zakon, ali ulaze u pravilnike koji proizlaze iz ovih izmjena i dopuna zakona, to su upravo pružatelji usluga na poljoprivrednim domaćinstvima na OPG-ovima. I vi znadete i sami i ministrica dr.sc. Nikolina Brnjac komunicira stalno koje su mjere poduzete naravno u suradnji sa ostalim ministarstvima koja su tu ključna i važna, ali turistički sektor se založio za svoje gospodarstvenike. Znadete i sami koje mjere su poduzete da su to mjere za likvidnost poduzeća, da su to mjere za spas radnih mjesta, a isto tako osnovan je i savjet za sljedeću 2021. za spas turističke sezone, jučer su održane prve sjednice savjeta, donose se daljnje mjere, a mi ćemo svakako i u 2021. izmjenama i dopunama pravilnika koji proizlaze iz ovog zakona regulirati olakšanja [[Upadica Radin: Hvala.]] za iznajmljivače odnosno za pružatelje ugostiteljskih usluga na OPG-ovima.
Hvala lijepa. Gospodin Miro Bulj. Nema ga, gubi pravo. Gospodin Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Iako je za pozdraviti naravno smanjenje članarine, mislim da bi ovo smanjenje članarine trebalo povesti računa i o novoj preraspodjeli sredstava što nije napravilo. Ja bih predložio povećati za regionalne odnosno županijske turističke zajednice s 15 npr. 30% uz uvjet da se koriste isključivo za marketinge i promociju top događanja u županiji. Zašto njima više, a manje lokalnima? Pa zato što u lokalnim turističkim zajednicama najčešće nema dovoljno stručnih osoba ili ih nema dovoljno brojem da znaju i imaju vremena kvalitetno provesti npr. promocijsku kampanju na internetu. Recimo, većina direktora koje ja poznam lokalnih turističkih zajednica ne bi znala provesti Google Ads kampanju ili kampanju na Instagramu, Facebooku itd., a niti bi stizali jer s obzirom na to da je svaki TZ samostalna organizacija odnosno firma ima jednako papirologije čisto uredskih obaveza kao i veći TZ recimo županijski s više zaposlenih i sa većim obimom posla.
Hvala lijepo gospodine Hajduković. Izvolite odgovor.
Evo ja samo moram napomenuti, dakle na tragu novog Zakona o sustavu TZ-a napravljena je nova metodologija godišnjih programa, rada i financijskih planova i kompletno funkcioniranje sustava od lokalnih preko turističkih do HTZ-a i upravo na taj način, kao što je g. Hajduković sada predložio, su napravljene nove izmjene i dopune i napravljene su nove zadaće. Dakle, pogledajte malo u metodologiji, novim godišnjim planovima i programima rada što je čija zadaća i upravo na tragu ovog što ste rekli, da, regionalne turističke zajednice i HTZ provodi veliku marketinšku kampanju jer istina je da male lokalne turističke zajednice za to nemaju ni financijske, ali ni ljudske potencijale.
Hvala lijepa, nemate više replika. Možete, možete zauzet svoj položaj od prije. Da li želi neko iz odbora uzet riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi je g. Hrvoje Zekanović ispred Kluba Hrvatskih suverenista.
Poštovani potpredsjedniče HS. Jel bila koja on line napomena do sada? Nije još bila ništa je li? Bila je on line? .
Ja sam jednu dao.
To je dobro. Dakle, govorimo o turističkim zajednicama. Ja sam u prvom čitanju govorio nešto o ovome, malo ću ponovit neke stvari. Čak ću se ispraviti, pojasniti. Kad je govorio poštovani kolega Kliman kojeg danas ne vidim ovdje nažalost, a tu je znači iznimno kompetentan govoriti, on je govorio o HTZ-u, znači o Hrvatskoj turističkoj zajednici, a ja sam govorio prije svega o lokalnim turističkim zajednicama. Što se tiče posla koji HTZ radi, ja ću čak reći da to je zadovoljavajuće i da nije loše i da sve ove velike turističke kuće iznimno ovise o HTZ-u i tu se radi dobar posao ipak ajde ruku na srce, rastemo u turizmu, ajde korona nas je sad malo omela, ali čak smo i tu napravili jedan iskorak u odnosu na ostale turističke zemlje odnosno na konkurenciju. Španjolci su imali 5%, Talijani 10%, mi smo imali skoro 50% cca., nebitno. Međutim, ono što sam ja prošli put istaknuo ovdje, evo ja ću sada to pokušati pojasniti je pitanje malih lokalnih turističkih zajednica. Ne mora svako selo imati turističku zajednicu. Ja sam zaboravio brojku koju ste prošli put izgovorili 300 i [[Upadica iz klupe: 13]] 313 turističkih zajednica. Znači imamo 6-otinjak, 5, kolko sad, 500-600 JLS-ova, svaka druga ima svoju turističku zajednicu, to nije potrebno. I o toj racionalizaciji ja govorim. I onda kad sam ja možda malo s ovog mjesta bio i preoštar i rekao koliko je tu, niste mi odgovorili, službenih automobila, koliko je tu tajnica, koliko je tu ramsteka, bifteka pojedeno diljem svijeta jer znam o čemu govorim, jer znam, jer iz neke selendre on je šef turističke zajednice, ima 0 turista ili jako malo turista, ali je gospodin i gospođa pojeo, ne znam ni ja, u Parizu na sajmu 17 bifteka. Znate i vi za taj slučaj, o tome ja govorim i to je taj problem koji treba riješiti. Neki veliki gradovi kao što je i moj Šibenik i kao što su male Vodice, ali turističko mjesto Vodice one moraju imat turističku zajednicu, to nije upitno uopće, to nije upitno, ali sad uopće neću imenovat niti jedan grad ili selo da se ne misli da imam nešto protiv tog grada odnosno ili općine, ali od 313 ja bi rekao da je tu pola tih treba ukinuti po dekretu, po dekretu. S tim, sad to nije čak ni vaš posao, to je posao zapravo lokalne samouprave, grada ili županije koja je osnovala turističku zajednicu da oni vode računa što se tu radi, a uglavnom ne vode. Znači imate i vi ingerenciju da vidite što se radi. Okej, možda možete kasnije pojasniti. Dakle, svaku racionalizaciju, čak i ovu pozdravljamo, dakle ovo je racionalizacija, ali smatram da nam ne bi trebalo ovdje malo skraćivanje škaricama nego bi nam trebalo skalpel jedan da se to odreže i da to bude tako kako treba. Uglavnom, ja ću i s ovog mjesta pohvaliti sve turističke djelatnike koji naporno rade i u turističkim zajednicama većih i manjih turističkih središta, ali još jedna oštra kritika na tisuće uhljeba u turističkim zajednicama koje ne rade ništa nego isključivo parazitiraju na turističkom sektoru. I, evo ga ipak ću reći da HTZ znači radi dobar posao, a neka bude i bolji, ne smijemo bit zadovoljni.
gđa. Boška Ban Vlahek govorit će u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana gđo. Herman, uvažene kolegice i kolege. Klub SDP-a podržava i podržat će svaku inicijativu kojom se ostvaruje smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja, te kojom se administrativno, porezno i parafiskalno rasterećuje hrvatsko gospodarstvo jer svako rasterećenje znači poticaj uspješnijem poslovanju, osobito u okolnostima kriznih situacija poput ove izazvane epidemijom korona virusa. Svima onima koji su pogođeni padom prihoda na ovaj način će se olakšati poslovanje i omogućiti pomoć pri održavanju likvidnosti. No kao i kod svake inicijative potrebno je rješenja predlagati tako da budu cjelovita i korisna, a ne na način da se nude ad hoc rješenja koja u svome sadržaju ne nude mogućnost kompenzacije onima koji su u tim rješenjima oštećeni u smislu smanjenja planiranih prihoda. Posebice mislim na pružanje šanse turističkim zajednicama na kontinentu odnosno na turističkim nerazvijenim područjima da ova sredstva nadomjeste aktivnostima koje ostvaruju prihode, a nisu nametnute gospodarskim subjektima. Ovaj prijedlog zakona direktno ugrožava održivost većine kontinentalnih turističkih zajednica, gradova i općina bez pružanja mogućnosti da steknu samoodrživost. Trenutno su turističke zajednice zakinute za mogućnosti apliciranja na mjere pomoći vezane uz smanjenje poslovne aktivnosti uzrokovane Covid-19 pandemijom iako su u velikoj mjeri onemogućene u obavljanju svojih redovnih aktivnosti, što kao dugogodišnji sudionik u turističkom sustavu i sektoru smatram nelogičnim i neprihvatljivim. Mišljenja sam da će se, da će se način samog djelovanja i financiranja sustava turističkih zajednica morati promijeniti jer je upravo ovaj sadašnji način funkcioniranja sustava zaista teško održiv. Stoga mislim da ukoliko bude daljnjih odljeva financijskih sredstava iz sustava, a on se ne bude definirao, turističke zajednice neće moći odgovoriti na izazove koje nameću trendovi i nove situacije u turističkoj industriji. Tako da je s jedne strane smanjenje turističke članarine pozitivno prihvaćeno jer su turističke članarine nametnute gospodarstvu isto bi s druge strane trebalo motivirati dionike u TZ na što bržu reakciju i učinkovito djelovanje na ostvarenju drugih prihoda što bi trebalo omogućiti konceptom djelovanja TZ na gospodarskom principu što će zasigurno pomoći njihovom djelovanju i ulozi u ostvarenju ciljeva. Članarina koju gledamo kao parafiskalni namet je svima veliko opterećenje, ali koncept TZ nije izmišljen da bi bio opterećenje već da unapređuju i stimuliraju turističku ponudu na svome području, a time direktno pozitivno utječu na prihode svojih članova i osnivača odnosno gospodarstvenika u turističkoj djelatnosti. Društvo smo koje je sklono govoriti o ukidanju ili reduciranju obaveza, ali bez rasprave o meritumu stvari ili opravdanosti razloga za što one postoje i koja im je svrha. Turizam je važna gospodarska komponenata koja je povezana sa mnogim djelatnostima i čiju važnost ne smijemo zanemariti, već naprotiv iskoristiti je kao bitnog pokretača razvoja cjelokupnog gospodarstva RH. Želim naglasiti kako je ova Vlada u svom dosadašnjem radu pokazala da turizam koristi da se pohvali gospodarskim rezultatima za koje su međutim zaslužni ponajprije ljudi koji se bave turizmom, ali kada treba konkretnim zakonskim mjerama potaknuti razvoj turizma te osmisliti rješenja koja će taj sektor dodatno motivirati donose se mjere koje su neadekvatne i nedorađene te zapravo postižu teret budućem turističkom razvoju. Za ovom govornicom više je puta bila spomenuta teza da je sustav TZ paralelan sustav koji služi za uhljebljivanje i trošenja milijuna kuna na putovanja bez učinka. Kao dugogodišnji djelatnik u tom sustavu ne bi se mogla složiti sa kolegama. Nisu sve TZ u istom položaju, niti rade u istim okolnostima, niti su svi turistički djelatnici uhljebi. To su vrijedni ljudi koji rade dobro za svoje zajednice što se tiče razvoja turizma i zaista se ne bi mogla složiti sa nekim tezama kolega. Smatram da je kao i kod svih složenih sustava potrebno iznaći načina da se isti permanentno unapređuje ili kroz racionalizaciju ili poboljšanje rada i učinaka što se može postići strateškim pristupom, analizom i stvaranjem zakonskih okvira za njihovo bolje djelovanje. TZ moraju se dodatno digitalizirati i ponuditi daleko veći broj usluga od onih koje trenutno rade i nude. Treba uvesti i konkurenciju u sustav turističkih zajednica. Važno je naglasiti da bi jedinice lokalne i regionalne samouprave namjenska sredstva od naplate turističke pristojbe i članarina trebala namjenski koristiti u turističke svrhe. Kako bi se razvijao turistički potencijal pojedinog područja, a što se često u praksi zloupotrebljava na štetu razvoja TZ, a posljedično i na gospodarstvenika u turističkoj djelatnosti i lokalno stanovništvo. Kao zaključak, još jednom bih istaknula da podržavamo svaku mjeru koja olakšava poslovanje gospodarskih subjekata uz potrebu za omogućavanjem drugih izvora financiranja onim subjektima gospodarstva koji pridonose ili olakšavaju gospodarsku aktivnost što TZ zasigurno jesu. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Na redu je g. Darko Klasić koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista. Nema ga, gubi pravo. Gospodin Antun Kliman govorit će u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Gospođo državna tajnice sve vas srdačno pozdravljam. Evo pred nama je konačni tekst zakona o smanjenju parafiskalnog nameta turističke članarine za 12%. Sve ono što smo već i prije rekli, evo i državna tajnica i kolege u ime klubova i u prošloj raspravi razvidno je da je sukladno akcijskom planu Vlade RH, Ministarstvu turizma povuklo korake i smanjilo parafiskalni namet dakle turističku članarinu za 12% i još niz drugih koraka glede istoga i ova inicijativa je zaista za pozdraviti. Ja bi volio definitivno da se mi opredijelimo da li želimo skidanje parafiskalnih nameta ili ne želimo parafiskalni namet. U javnom prostoru proteklih dana čuli smo velik dio naših poduzetnika traži ukidanje parafiskalnih nameta i jednostavno ovaj zakon to i radi. On mora biti postepen, dakle postepeno ukidanje parafiskalnog nameta zbog toga što se radi o sustavu TZ koje rade izuzetno bitan posao u brendiranju i reklamiranju naših turističkih proizvoda na svjetskom tržištu, a i na domaćem tržištu. Prema tome, ovo moramo pažljivo raditi i mislim da je pristup koji je zauzelo Ministarstvo turizma dobar i definitivno se mora voditi računa o tome načinu kako će se ukinuta parafiskalni namet, ne samo zbog toga da se poduzetnicima olakša samo poslovanje u RH jer kao što je i kolega Dretar rekao da je definitivno to mali iznos u cijelom iznosu koji plaćaju poduzetnici u RH, ali ima puno parafiskalnih nameta pa da je svaki parafiskalni namet u jednom dijelu ovako skinut, mislim da bi došli do značajnijeg iznosa i mislim da se tu trebamo svi složiti da je to dobar korak u tom smjeru. Ali isto tako kolegica iz SDP-a je rekla jednu istinu, a to je da se treba definitivno voditi računa o kontinentalnim TZ. Kontinentalne TZ će biti sigurno sa ukidanjem ovoga nameta jako oštećene. Tu se treba razmišljati i u okviru Ministarstva turizma i u okviru Vlade RH o supstituciji tih prihoda da bi mogle funkcionirati TZ i ne slažem se s onima koji kažu da su TZ kao takve teret turističkim djelatnicima. One su u prvom redu potpora, ali ima izuzetaka tamo gdje jednostavno TZ ne rade svoj posao kako trebaju. To sigurno neće ni Vlada RH ni Ministarstvo turizma RH, a neće ni jedna druga organizacija u okviru Vlade RH rješavati, to rješavaju skupštinari dakle TZ. Ako neko nije zadovoljan sa radom TZ ima instrumenata kako poboljšati rad TZ ali to su oni koji plaćaju ovakve namete unutar same kuće da poboljšaju rad i oni se jednostavno moraju organizirati i točno naći svoj fokus kako rediti i što je interesantno za promociju njihovog kraja i kako se najbolje iskoristiti njihova sredstva koja uplaćuju u budžet TZ. Istina je i to da ne mogu TZ obavljati gospodarsku djelatnost, to bi bio nonsens. Ako vi dajete iz nekog prihoda u TZ da te iste TZ financirate iz svoje djelatnosti pa će vam one biti odmah konkurencija u drugoj situaciji, to zaista ne bi bilo u redu i ja sam apsolutno protiv toga, a TZ imaju svoje zadaće i one ako žele, ako znaju dobro raditi one će naći svoj fokus u toj cijeloj priči i znati će jako dobro svoje zadaće izvršiti na tržištu. Moram to reći da TZ, a poglavito HTZ je u ovom kriznom vremenu napravila jako dobar posao na svjetskom tržištu. Mi smo još dodatno u ovoj turističkoj sezoni koja je bila izuzetno zahtjevna iskoračili u našoj prepoznatljivosti i bili smo u ovoj lošoj priči, ako mogu uvjetno tako reći pobjednik turističke godine u Europi. Na to moramo biti zaista ponosni da smo našli jedan modalitet zajedno sa Vladom RH kada smo malo osjetili da se može opustiti epidemiološke mjere i uspjeli smo privući veliki broj turista na našu obalu. Moramo biti iskreni da su to turisti koji su došli sa svojim vozilima, to su poglavito naše auto destinacije, govorimo o Istri i o Hrvatskom primorju, Primorsko-goranskoj županiji pa sve tamo negdje do Zadra i to treba pozdraviti. Znači uloga HTZ i uloga regionalnih TZ je bila ključna u promociji RH i to moramo priznati, dakle pokazatelji sami o sebi govore i mi smo izuzetno zadovoljni da smo imali taj sustav i to se pokazalo da je dobro. Istina je i to da je zakon predvidio za TZ koje nemaju svoje opravdanje za uvjetno rečeno postojanje da se mogu spajati, dakle može se stvarati jedna organizacija TZ između gradova i općina da bi što bolje mogli promovirati svoj prostor, svoje komparativne turističke prednosti, sve ono što misle turistički djelatnici, poduzetnici sa tog područja da bi trebalo istaknuti u korist privlačenja gostiju na svoja područja. I mislim da zakon to jasno određuje i mislim da je to mogućnost u koju bi trebali što više naših TZ pristupiti, ali isto tako to nije samo po sebi rješenje nego treba definitivno naći najkvalitetnije kadrove koji će to znati valorizirati. U svakom slučaju, da se vratim na sam zakon, mi u HDZ-u podržavamo ovaj prijedlog zakona i mi ćemo ga podržati i mislim da je to jedan doprinos našem gospodarstvu gdje ukidamo jedan dio parafiskalnog nameta i sigurno će doći dan kad više članarine neće biti parafiskalni namet, turističke članarine za hrvatsko gospodarstvo. Ali isto tako moramo već sada razmišljati kako ćemo supstituirati ovaj prihod za kontinentalne TZ koje sigurno će se naći u problemu oko samoga financiranja i evo već sada molim Ministarstvo turizma i Vladu RH da o tome razmišlja i ovdje nadam se da će sve rasprave ići u smjeru kako poboljšati naš turistički proizvod ne samo u kritiku zato što je ovo prijedlog Vlade RH i Ministarstva turizma nego znajući da je hrvatski turizam za sada naša najjača gospodarska grana da u tom smislu bi trebalo voditi te rasprave. Hvala vam lijepo još jednom.
Hvala. Sada gospodin i uvaženi zastupnik Davor Dretar govorit će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući. Uvažene kolegice, uvaženi kolege. Lijepi pozdrav svima. Eto da počnemo sa jednom očiglednom konstatacijom kao što je i uvaženi gospodin Kliman rekao, turizam jest najvažnija gospodarska grana Hrvatske, to je nesumnjivo i tako je. I drago mi je i nadam se da ćemo danas ovdje raspravljati razumno, argumentirano, bez povišenih tonova jer budućnost turizma naravno mora se sagledati razumno i mora mu se omogućiti i kroz gospodarski i zakonodavni okvir da ide naprijed. Svima je nama jasno da se tu kako bi se reklo po domaći može uzeti ozbiljan novac. Naravno turizam treba razdijeliti na nekoliko skupina, ja nisam dovoljno kompetentan niti živim u tim krajevima da mogu govoriti o turizmu na Jadranskoj obali, o velikim TZ bile one u gradovima ili u velikim turističkim središtima od Istre, Srednje ili Južne Dalmacije koje nesumnjivo da moraju postojati i mnoge od njih rade izvanredan posao. Ja ću se okrenuti prema nekim drugim granama turizma, kao što su naravno prvenstveno kontinentalni turizam i ova dobro ideja spajanja zelene i plave Hrvatske ne samo kroz turističku nego i kroz gospodarsku suradnju, ali naravno i kroz turističku ponudu. Hrvatska nije toliko velika zemlja da našim turistima koji nam dolaze na Jadransku obalu ne možemo ponuditi i jednodnevne, dvodnevne, trodnevne izlete u kontinent Hrvatske. To se i sada nudi naravno, ponekad negdje ne. Spomenuo je g. Kliman i male TZ koje često nemaju baš puno niti za ponuditi. Spomenut ću naravno i ivent turizam koji što od domaćih, što od stranih kompanija može ostvarivati ozbiljne rezultate. Radio sam kao vodič, kao voditelj za mnoge tvrtke koje su poduzimale, najčešće su to vikend izleti ide se petkom, vraća se u nedjelju, ide cijela tvrtka, autobus dva ili tri. Uvijek je bilo pitanje kamo se ide, najčešće naravno kada govorimo o kontinentu govorimo se o Slavoniji ili eventualno neka međimursko-zagorska tura, pođe se pa se malo prođe, obiđe, druži se, spava po hotelima, okupaju se ljudi u bazenu sve je to super. No kontinentalni turizam treba veliku potporu i TZ i Vlade i naravno iznad svega potporu lokalnih jedinica samouprave i to naravno svima jasno kroz novac. Treba se uložiti u turističke sadržaje ne možemo očekivati od TZ da uloži nekoliko desetaka ili čak stotina milijuna kuna u obnovu dvoraca, toplica ili nečega, to mora učiniti Vlada odnosno učiniti to javnim novcem, novcem poreznih obveznika i time proširiti ponudu. Želim stvarno ovdje govoriti u pomirljivim tonovima i kao 20-godišnji pa mogu slobodno reći i turistički djelatnik pozdraviti sa ove govornice i neke gradove, mjesta i općine gdje se stvarno radi. Evo recimo u Belišću se radi izvanredno, tamo je osnovano jedno Etno selo Bocanjevci koje je počelo privlačiti ljude. Cijela Baranja, ja u Baranju dolazim i dolazio sam još i prije Domovinskog rata i prekrasno je vidjeti razvoj Baranje kao gotovo pa elitne turističke destinacije koja se stvarno razvija i ponudom, kvalitetom smještaja, vrlo je bitan za Baranju i lovni turizam koji bi mogao biti još stvarno i puno profitabilniji i nadajmo se i da hoće. Za dva, tri mjeseca će nam doći vrijeme karnevala, godinama surađujem sa TZ Velike Gorice, Samobora, Svete Nedelje dakle svega ovoga što je tu u krugu pa i Jastrebarskog i tamo ljudi vrijedno rade i da treba ih pohvaliti, zaslužili su to. Na području gđa. Ban Vlahek u Međimurju imao sam čast desetak godina surađivati sa TZ Sv. Martina na Muri, nažalost naše ERžike više nema ona je bila jedna jedinstvena na tome području, ali morat ćemo nekako znati nastaviti dalje bez nje. Novigrad na Moru s onim čuvenim Novigradskom stolom povezao je i gastronomsku i enološku i turističku ponudu cijele Srednje Dalmacije i tamo rade sjajno i njih treba pohvaliti. Evo danas sam pročitao u novinama da u Labinu kreće jedna fantastična investicija Starog rudnika gdje će se turisti spuštati 166m pod zemlju i vjerujem da će to biti još jedan izvanredan turistički proizvod, ali naravno treba uložiti. Država tu treba omogućiti širenje turističke ponude, ali opet eto ne može baš sve biti u ružicama i u cvijeću jer činjenica jest da neke TZ rade izvanredno, neke TZ ne zarade niti za plaću. Predlažem da se svi zajedno pokušamo dogovoriti oko uspostave sustava procjene izvrsnosti, možemo li to eto poštovana gospođa i državna tajnica pa i svi oni koji su ovdje mislim da možemo razgovarati pomalo o tome jednostavno da se ljudima kaže, idemo primite se posla ili još bolje da ih pitamo, kako vam možemo pomoći, što možemo učiniti da vaš kraj dobije bolju, kvalitetniju, širu turističku ponudu. Ja dolazim iz 3. izborne jedinice Hrvatsko zagorje isto tako ima fantastične turističke potencijale, nalazi se vrlo blizu Zagreba, blizu Zagrebačke zračne luke, nalaze se blizu Slovenije naravno, mogu nam doći Talijani, Austrijanci može nam doć tko god želi. Još uvijek smo nažalost, ajmo to tako reći razbacani na male TZ po općinama i nekoliko ozbiljnijih, nemamo tu pravu podršku, a imamo potencijala postati ozbiljna turistička regija, kada bi naravno kružno zatvorili priču turističke ponude, smještaja, raznih događanja kroz godinu, a tu stvarno imamo svega. Naše povijesne ponude naših muzeja, naše povijesti Krapinskog pračovjeka naravno, imam ozbiljne turističke adute. Evo da vas na tren malo i zabavim, ne znam da li znate da u zagorskom mjestu Oroslavlje postoji Muzej vinove loze, nije naravno čudo da je to u Zagorju, ali je iskreno čudo da je tamo pronađena okamina vinove loze stara oko dva milijuna godina, tako da molim vas u budućim raspravama u Hrvatskoj tko je prvi počeo sa vinskom lozom, molim vas lijepo, kapu dolje Zagorcima. Hvala najljepša. No svejedno kao Domovinski pokret željeli bismo u budućnosti gledati na neki način nastavak smanjenja stopa i naravno podizanje obveze za uplatu članarine TZ. Znamo da je malo i gospodin Kliman je to rekao i svi smo toga svjesni, ako godišnje platim nisam stigao sada provjeriti, mislim da ja zbog malog prometa plaćam nekakvih 200-njak kuna godišnje, dakle ušteda od 24 kune i nije baš nešto, ali naravno na velikim gospodarskim subjektima to se vidi. Kako je gospođa Ban Vlahek rekla, na području njene TZ prihod je bio oko milijun i pol kuna godišnje zato što su tamo jaki gospodarski subjekti. Jedan od puno jednostavnijih načina da financiramo TZ i da turizam postane stvarno profitabilna gospodarska grana ovdje na kontinentu je naravno da im damo da rade, da uložimo u naše sadržaje i da dignemo gospodarstvo jel ćemo na taj način svakako i njima omogućiti da bolje i lakše rade. Dakle, zaključio bih, neka nam TZ postanu futurističke zajednice. Hvala na slušanju.
Hvala i vama. .. ovo shvatio, vinova loza stara dva milijuna godina? [[Upadica Dretar: Da.]] ja mislim da treba provjeriti, ali dobro. Svaki dan nešto novo naučimo. Gospodin Željko Lenart ispred Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državna tajnice, kolegice i kolege. Turizam je grana izuzetno važna za RH, to vam je svima jasno iako ne bismo smjeli dopustiti kao ozbiljna država da nam turizam bude najvažnija gospodarska grana, trebalo bi to biti gospodarstvo i poljoprivreda. No to ne znači da turizam ne trebamo razvijati više nego što ga i dan danas razvijamo. Turizam, turizam je doživljaj za gosta u nekoj destinaciji, a doživljaj je krevet na kojem spavate, kupaonica na kojoj se kupate, hrana koju konzumirate, ophođenje osoblja u čijem objektu boravite, uređenost destinacije u kojoj se krećete, prirodne i ostale ljepote zbog kojih ste došli uživati i kada sretni odete iz Hrvatske onda ste vi najbolja reklama za Hrvatsku. Da bi to tako bilo jako mnogo čimbenika mora bit uključeno u turizam, svi moraju biti dobro posloženi od gradskih uprava, od turističkih zajednica, od ugostiteljskih objekata, smještajnih kapaciteta kojima su vlasnici i stranci i hrvatski građani. Tako da turizam je jedna kompleksna djelatnost koja se često puta olako prihvaća i često puta nam se on događa sam od sebe. Evo imao sam priliku boraviti 2.g. u Ministarstvu turizma, susreo sam mnogo krasnih djelatnika, poduzetnika u turizmu, entuzijasta, zaljubljenika u prirodne ljepote, upravo sve ove doživljaje koje sam nabrojio, koji se trude svome gostu dočarati u najboljem mogućem svjetlu Hrvatsku i sve ono što mi pružamo kao turistička zemlja. Onda dolazimo do ovog našeg gospodarskog dijela gdje su uvijek novci bitni da bi se sve neke stvari posložile. Bitni su i naši čelnici JLS-ova, načelnici, gradonačelnici i župani koji nažalost često puta shvaćaju da su turističke zajednice i njihove piar agencije i da one moraju uređivati sve događaje na način da promoviraju svoga čelnika tog, neki kažu šerifa lokalnog, ponekad nažalost i je tako. Često puta je povik na turističke zajednice, ti ljudi ništa ne rade samo troše novac, što možda negdje i je tako, vrlo rijetko, al evo i kao direktor županijske turističke zajednice u druženjima sa ostalim direktorima i djelatnicima susreo sam mnoge ljude koji su baš zaljubljenici u taj posao i trude se bez obzira na to koliko novaca imaju na raspolaganju, što više pridonijeti razvoju turizma. Oni se praktički vrlo često natječu međusobno tko će bolje odraditi određene stvari, tko će više inovacija unijeti u svoju turističku zajednicu. E sada dolazimo do ovog smanjenja od 12%, što za gospodarstvenike, kao evo što je g. Dretar rekao, ne znači Bog zna što, praktički možda i ništa. Zbog toga ponavljam onu koju ponavljam i na ostalim zakonima gdje se smanjuju ovi parafiskalni nameti da moramo uvest u RH da naš poduzetnik plaća jednu uplatnicu prema državi i da on točno zna koliko državi daje, a da država onda sa svojim administrativnim aparatom, sa današnjom softverskom podrškom mogu vrlo lako rasporediti sredstva na korisnike koji tu pripadaju, pa isto tako i za turističke zajednice. Mi danas imamo razvijene turističke zajednice u razvijenim turističkim područjima i turističke zajednice u nerazvijenim područjima. Namjerno sam rekao razvijene turističke zajednice jer u razvijenim područjima ta naknada je poprilično velika članarina, znači prihodi tih turističkih zajednica su veliki i oni imaju izdašna sredstva za svoj rad, al onda dolazimo do kontinenta, kontinentalnog turizma koji nam kaska za obalnim turizmom i to jako kaska, to su ti naši turistički nerazvijeni krajevi, pa onda turističke zajednice imaju vrlo mala sredstva s kojima bi mogli napraviti nekakav pomak. Turistička zajednica Sisačko-moslavačke županije, evo u kojoj sam ja nekada bio direktor, ima na raspolaganju članarina negdje cca. 200.000 kn, što je vrlo malo za jednu od najvećih županija, a županija koja ima Moslavačku goru, koja ima Lonjsko polje, koja ima Banovinu sa Topuskom i da ne nabrajam sad sve razno razne turističke destinacije i ponude koje ona može imati, tako da smatram da ovom jednom uplatnicom da bi država mogla pravednije raspoređivati sredstva turističkim zajednicama i onda bi se i taj kontinentalni turizam o kojem toliko dugo pričamo i razvijamo ga, ali nažalost ne kreće se on niti u onim okvirima želja koje imamo, niti okvirima potreba koje se traže i od interesa od ljudi iz drugih susjednih zemalja koji bi željeli podsjetiti upravo i kontinent RH. Mi smo toliko mala zemlja kada se usporedimo recimo sa Rusijom, sa SAD-om i tako da moramo i razmišljati i na taj način da je RH s jednog kraja na drugi vrlo kratak vremenski period je potreban da se to, ta razdaljina prijeđe i da taj razvoj kontinentalnog turizma može nadopuniti samo taj razvoj turizma na obali koji pomalo već postaje prenapučen, često puta ponuda postane malo i monotona i trebalo bi ju dopuniti u ovoj sinergiji sa turizmom na kontinentu. Turistički djelatnici u turističkim zajednicama imaju mnogo obaveza oni koji žele raditi, a kao što sam rekao sreo sam mnoge koji to žele, tu i je vizitor kojim se oni bave, tu su snimanja mnogih materijala za promociju, tu su mnoga udruživanja na djelu suradnje, no međutim premala su nam udruživanja turističkih zajednica JLS-ova. Često puta se turističke zajednice osnivaju samo radi toga da bi se nekoga zaposlilo koga se želi zaposliti, neću reć sad neku riječ koju stalno koristimo, ali često puta je tako. Kapaciteti te JLS po turističkim stvarima su premali, no međutim taj nekakav ego ne dozvoljava to udruživanje, recimo po principu LAG-ova koji se udružuju oko istog interesa. To je, to je pravac za turističke zajednice na turistički nerazvijenim područjima koje bi trebale svakako shvatiti da možda će izgubiti netko mjesto direktora, ali opet će u tom sustavu ostati djelovati, ali će interes za tu zajednicu i kako gospodarski tako i ovaj turistički sigurno biti bolje ispunjen i da će prihodi od turizma i dolazak gostiju onda u takvu udruženu turističku destinaciju sigurno biti daleko bolji. Mislim da to moramo i bolje poticati, ali da to moramo i objasniti čelnicima JLS-ova da se moraju neki od njih i odreći svojih piar majstora koje oni očekuju da imaju u turističkim zajednicama. Evo, hvala lijepo.
Hvala i vama, gotovi smo s klupskim raspravama. Prvu osobnu raspravu ima g. Ante Bačić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Da se odma osvrnem na ovo što je …/Govornik isključen/…spomenuo, evo sad je nažalost izašao, vezano za udruživanje turističkih zajednica. Kada smo u prošlom sazivu mijenjali zakon i omogućavali upravo ta udruženja i poticali ta udruženja, to je kao što smo neki dan raspravljali o reformi lokalne samouprave, niko ne želi ukinuti ovaj svoju općinu. To je normalno, tako i vezano za turističke zajednice svako misli da je najbolji, svako misli da je njegov turistički brend u njegovom kraju najljepši, tako da što se tiče samih udruženja mislim da bi tu samo Ministarstvo turizma i sporta trebalo odigrat glavnu ulogu i jednostavno na nekim područjima gdje analiza i statistika govori jedno, na različite načine poticati upravo ta udruživanja, pa čak i izmjenama zakona da u nekim slučajevima možda se to i treba napraviti. Kada gledamo ove izmjene samog zakona i vezano za članarine, okej svima nam je jasno ovo smanjenje od 12% i što ovaj zakon zapravo uređuje, od vezano i samog plaćanja članarina, ali i evidencije, obračuna i ostaloga i ko su sami obveznici plaćanja članarina. Ovo je jedan od niza paketa zakona kao što smo i raspravljali zadnja, zadnja dva tjedna, ali evo i duže, tako da ne možemo i ne bi se složio s kolegama koji to paušalno gledaju ovo je malo smanjenje ili ovo je malo rasterećenje, ovo neće donijeti nekakvog pomaka. Kada, kada ubrojimo sve i kada vidimo od svih mjera iz akcijskog plana Vlade RH još od svibnja ove godine i kada vidimo 500 milijona, preko 500 milijona kuna rasterećenja poreznih obveznika i naših poduzetnika, kada ubrojimo još do kraja godine 10 milijardi kuna koje će ić na očuvanje radnih mjesta, sve su ovo mali dijelovi te slagalice gdje po 20, 30, 10 milijona kuna iz određenih izmjena, određenih zakona, određenog sektora, evo jučer smo imali izmjene Zakona o šumama vezano za rasterećenje od 30 milijona kuna, sve je ovo dio jednoga mozaika gdje dođemo do jedne veće, veće cifre rasterećenja naših poduzetnika. Tako da evo ne slažem se da trebamo sad paušalno gledat ovo je malo il ovo neće neko osjetiti. Ovo, ta teza da ovo neće neko i osjetiti mogli smo vidjeti prije godinu i dvije dana kada smo imali rekordne turističke sezone, pa da su pojedini gradovi namjeravali podignuti paušal iznajmljivačima, pa smo imali prosvjed tih iznajmljivača i to u nekim gradovima na obali. Evo i konkretno u gradu Splitu gdje se neloše zarađuje od turizma i od iznajmljivanja, pa opet i male ili značajnije izmjene vezano za paušale su, su naišle na negodovanje iznajmljivača, tako da ne možemo ni, ni ustvrdit da su ovo male izmjene ili da ih neće naši poduzetnici dočekati na jedan pozitivan, na jedan pozitivan normalni način. Ali kada već raspravljamo o ovim izmjenama i dopunama ne moramo se možda ovaj isključivo držati na članarine, možemo gledati i zadnje same sjednice vlade i ono što je Ministarstvo turizma i ministrica Brnjac predlagala sve u cilju upravo spasa i pripreme za buduću turističku, buduću turističku sezonu. Znamo da je u pojedinim krajevima prihod turističkih zajednica ove godine znatno smanjen, al u nekim krajevima je bilo do 50% kao u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji i dobro je da je ministarstvo krenulo uredbama i da će ove godine tj. 2021. određeni turistički fond se početi ranije isplaćivati, odnosit će se na 180 lokalnih turističkih zajednica, 14 regionalnih, 19 formalno i 6 projektnih udruženja turističkih zajednica, da će se rekordni iznosi isplatiti za 2020.g. gledamo samo u 2019.g. upravo putem javnih poziva TZ na nedovoljno razvijenim turističkim područjima o kojima smo ovdje raspravljali bilo je isplaćeno okvirno devet milijuna kuna, a evo na početku same 2021.g. već Ministarstvo turizma za poticaj takvih krajeva planira isplatiti 24 milijuna kuna, tako da mislim da to sve ponavljam, jedan dio mozaika u konačnici koji će pomoći našim gospodarstvenicima. Hvala.
Hvala. Imate set replika, prva je gđa. Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega. TZ rade iznimno važan posao u brendiranju naše zemlje, posebno ću tu naglasiti TZ na kontinentu kojima je zasigurno teže nego na obali. Iznijet ću jedan pokazatelj TZ Brodsko-posavske županije koji je do kraja veljače 2020. odnosno prije pojave pandemije imao porast noćenja za 22% kao i većina naravno slavonskih županija. Sa 30. studenim ove godine ostvareno je 60% prometa u odnosu na 2019.g. što je pa evo dobar pokazatelj u ovim vremenima. Ovi pokazatelji ulijevaju nadu da se ipak isplati ulagati i promovirati Slavoniju, jamči ostanak na ruralnim područjima, ima ekološku, socijalnu i ekonomsku komponentu, ali naravno da tu postoji prostora za jaču promociju, ali svakako tu treba veća i jača podrška države.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Maksimčuk. Slažem se s vama, mislim da je to i ova Vlada, ali ovo je reći ćemo kontinuitet i prošle vlade, zadnjih par godina je pokazala vezano za kontinentalni turizam. Znamo da smo imali Dane turizma prije nekoliko godina na Hvaru i da je tada i bivši ministar odmah rekao da sljedeći dani turizma moraju biti u Osijeku, moraju biti u Slavoniji, moramo poslati poruku kontinentalnom turizmu. Upravo i ove uredbe na zadnjoj sjednici Vlade koji će ići od strane Ministarstva turizma, ja ću citirat „Prihodi TZ u 2020.g. zbog negativnih učinaka pandemije znatno su smanjeni u odnosu na planirane zbog čega brojne TZ posebno u kontinentalnom području nisu mogle provesti planirane aktivnosti, a mnoge se i suočavaju s problemima likvidnosti“. I upravo zato ovaj paket mjera iz Turističkog fonda ide prvenstveno za TZ na kontinentalnom području i mislim da će to pomoći održavanju i pripremi za sljedeću turističku sezonu.
Hvala. Gospodin Josip BEgonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Bačiću. Evidentno je da Vlada u ovim kriznim vremenima izazvanim covidom-19 u cilju pomoći gospodarstvu svojim Akcijskim planom za smanjenje neporeznih i parafiskalni davanja ide za tim da se pomogne što više, ali i poreznih. Vidjeli smo da kroz svoje krugove, da kroz svoju reformu poreznu preko 10 milijardi se ostavlja gospodarstvu. E sada ovaj akcijski plan koji sam rekao on je i preporuka Vijeća EU u okviru Europskog semestra gdje se RH obvezala da će ga provesti s ciljem pridruživanja Europskom tečajnom mehanizmu 2 i Bankarskoj uniji. Smatrate li smanjenje ovog parafiskalnog nameta opravdanim u ovim vremenima?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolega BEgonja na replici. Slažem se s vama i definitivno ovo podržavam. Znamo što je u programu Vlade RH vezano za mandatno razdoblje ove četiri godine, ali i sami akcijski plan koji ste napominjali, zato sam na početku samog izlaganja napomenuo da trebamo ovo gledati kao mozaik. Prošli smo više krugova porezne reforme, raspravljali smo nedavno i o reformi lokalne samouprave, sada imamo paket turističkih zakona kada sve to uglavimo, kada sve to zbrojimo vidimo da je Vlada već od početka ove godine u kontinuitetu, ali i u novom sazivu od ovoga ljeta kontinuirano pratila ono što se događa na tržištu i normalno da uz zdravlje ljudi, da im je na prvom mjestu bila jednako i gospodarska aktivnost i poduzetnička aktivnost koja ne smije stati i koja mora biti u svome kontinuitetu.
Hvala. Gospođa Danica Baričević.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Evo kolega Bačić, evo dolazimo i vi i ja iz Splitsko-dalmatinske županije i koja je turistički jako razvijena i prihodi su joj veliki od turizma, dakle znamo da tamo isto imamo razvijenu jaku TZ Splitsko-dalmatinske županije koja svakako svoj rad usmjerava na razvoj turizma, stvara i pomaže svim stanovnicima da se brendira naša županija. Znamo isto tako da TZ u budućnosti čekaju s obzirom da danas donosimo i raspravljamo o smanjenju prihoda, čekaju i raspodjelu odnosno smanjenje i njihovih prihoda TZ, a samim time i u budućnosti njihov program rada [[Upadica Radin: Hvala.]] Smatrate li da te promjene treba prihvatiti na način da se dovedu još kvalitetnija rukovođenja? [[Upadica Radin: Hvala.]] A s obzirom da dolazim s otoka Brača tamo imamo što nije održivo osam TZ.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Baričević na ovoj replici. Slažem se s vama, mislim da u Splitsko-dalmatinskoj županiji kada pogledamo pokazatelje mi smo na nekih 50% od prošle rekordne sezone i tu možemo biti ono što se kaže „relativno zadovoljni“. Naši turistički djelatnici, dobro ste napomenuli mislim da smo mi specifična županija i najveća smo, imamo stvarno zaokružena područja od Makarske rivijere do otoka Brača, otoka Hvara, Zagore i ostalih područja koji se definitivno mogu udružiti. I ja evo ko relativno turistički laik mogu onako na prvu reći da sam apsolutno da za udruživanje, ali dobro je da je iz novoga fonda Ministarstva turizma upravo osam milijuna kuna ide na poticaj udruživanja TZ, tako da vjerujem da će se na otoku Braču složiti da će Bol malo popustit i da ćemo imati jednu jaku TZ u budućnosti.
Hvala. Gospodin Željko Pavić.
[[Govornik nije uključen]] Danas ste ponovo iznijeli tezu koja ne stoji, nitko iz oporbe nije zazivao ukidanje lokalne samouprave, lokalnih samouprava, JLS-ova, niti niko ne izaziva ukidanje turističkih zajednica. Radi se zapravo o nekakvoj realizaciji i organizaciji spajanja i ujedinjavanja. Maloprije ste vi i kolegica je govorila o tome da treba neke zajednice ujediniti čisto zbog toga da se vide drugačiji efekti, da se smanje davanja tih naših članova turističkih zajednica s obzirom na to da smatramo, stvarno većina nas smatra, da ne moraju svi po dekretu biti članovi tih turističkih zajednica nego oni koji imaju koristi od toga. Svaki poduzetnik kad da nekakav novac očekuje i nekakav input u svoju firmu. Ukoliko daje novac bez veze ne vidi razloga zbog čega se taj novac daje, samo se o tome radi.
Odgovor izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolega … [[Govornik se ne razumije]] na ovoj replici, tu sam samo iznio jedan u startu komentar da bi malo usporedio turističke i ovu reformu lokalne samouprave. Slažem se s vama u dijelu da, normalno da treba apsolutno racionalizaciju podržat i kada pričamo o općinama i gradovima, i kada pričamo turističkim zajednicama ili bilo kojoj reformi koja nas čeka ili koja nam možda EU uvjetuje. Ne bi se složili s vama određeni oporbeni klubovi na bilo koju reformu, bila ona porezna, bila ona lokalna, bila ona turistička, iz bilo kojeg drugog sektora, za ovom govornicom prvo se dignu i prvi je komentar „to treba ukinuti“, „to treba ukinuti“, „to treba zatvoriti“, „to treba ugasiti“, „ako nije samoodrživo treba apsolutno zatvorit“, mislim da to nije put. Slažem se s vama, put je racionalizacije i troškova i svih resursa koje imamo na određenim područjima, bilo kroz turizam, bilo kroz bilo koji drugi sektor. Hvala.
Vrijeme, fala. gđa. Marijana Petir.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Bačiću, ministarstvo je također donijelo i mjere pomoći osobama koje pružaju ugostiteljske usluge u domaćinstvima i na OPG-ovima, propisuje se visina godišnjeg paušalnog iznosa članarine u 2020.g., tako da se umanjuje za 50% i da se godišnji paušalni iznos članarine ne plaće na pomoćne ležajeve. Ja bih se založila i za to da se svim onim obiteljskim gospodarstvima, hotelima i restoranima koji nude isključivo hrvatske seljačke poljoprivredne proizvode također dodatno uvedu porezne olakšice, ali i nagrada poput dodatnog suncokreta ili zvjezdice, dakle u smislu kategorizacije da se točno zna da oni koji doista osiguravaju tržište za hrvatske seljačke poljoprivredne proizvode zaslužuju nagradu i da to država potiče.
Hvala, izvolite odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Petir. Na replici dobro ste napomenuli upravo ove izmjene ovog zakona vezano i za ugostiteljske usluge u domaćinstvu i po prvi puta vezano za OPG-ove. Znam da ste vi velika zagovornica ne samo OPG-ova nego evo i normalno zdrave hrane i domaćih hrvatskih proizvoda. Kada izađemo, a vjerujem do proljeća da ćemo izać iz svih ovih problema, da ćemo se intenzivno morat pripremat za turističku sezonu koja evo i sada kada razmišljamo i analiziramo što nas čeka na ljeto teško možemo biti ovaj teško možemo biti sigurni u određene stvari, ali mislim da je to nakon svih ovih mjera da spasimo i održimo likvidnost naših poduzetnika i gospodarstvenika, posebice malih OPG-ova, slijedeći korak treba biti to. Trebamo jednostavno rasteretit svakoga ko koristi hrvatske proizvode na bilo koji način, a posebice hranu [[Upadica: Fala]]
Fala lijepa. gđa. Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačić, između ostalog govorili ste o svim, gotovo svim rasterećenjima kojima se želi pomoći našem gospodarstvu, o onom smanjenju poreza na dobit do onim rasterećenjima o kojima pričamo jučer i danas vezano za izmjene Zakona o šumama i danas Zakona o članarinama u turističkim zajednicama. Čuli smo kritike kako je to malo rasterećenje. Međutim, ne smijemo zaboraviti što sve očekujemo od tih naših turističkih zajednica kojima je upravo i jedan od prihoda i turistička članarina. Jer u vrijeme ove zdravstvene i gospodarske krize, u vrijeme u koje, koje nam predstoji trebat će dodatan i trud i rad kako bi nas što bolje promovirali, kako bi se bar donekle mogli vratiti na one brojke i rekordne turističke sezone koje smo imali 2019. u odnosu na '18., '18. u odnosu na '17.
Fala, odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Juričev-Martinčev. Vi dolazite iz isto jednoga predivnog ovog kraja u Šibensko-kninskoj županiji, predivnog malog grada tako da znate definitivno o čemu pričate. Ne možemo ukidat sve. U smislu, evo i do sinoć do 3 i 30 se raspravljalo i o zdravstvenom sustavu, ako ukinemo sve i parafiskalne namete i poreze kao što neke, neke oporbeni klubovi predlažu, što će ostati i još postoji i od prosvjete i od zdravstva tako da ne možemo razmišljat na taj način i ne možemo osuđivat ni turističke zajednice u startu. Evo i kolega Kliman je u ime kluba govorio, moramo samo vidjeti statistiku kako bi naši poduzetnici, iznajmljivači, hotelijeri, prošli bez turističkih zajednica, bez ijedne kolektivne priče Ministarstva turizma i znamo što je sve Ministarstvo turizma i turističke zajednice napravilo za brendiranje hrvatskog proizvoda i ne bi bili promotivno u ovakvoj situaciji [[Upadica: Fala lijepa]] da nije toga bilo. Hvala.
Nemate više replika g. Bačić, hvala. Sada je na redu g. Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Svakako ovaj zakon ćemo podržati, svako rasterećenje, pa koliko malo ili koliko veliko bilo je dobro došlo i tu naravno nema zbora. Ali ovo je isto prilika progovoriti o nekim problemima i nekim izazovima s kojima se suočava ovaj sektor i zbog krize, a i šire. Naime, slušajući raspravu čuo sam jednu tezu da Vlada donosi određene uredbe zabrinuta za likvidnost TZ. Ja mislim da je to potpuno kriva presumpcija i potpuno krivi pristup, ono što Vladu prije svega i nas treba brinuti je likvidnost poduzetnika koji se bave turizmom. Dakle, likvidnost onih koji su prije svega u prvoj skupini koja plaća turističku naknadu odnosno naknadu TZ. Prema tome, moramo polaziti od toga prije svega jer TZ ne postoje zbog sebe nego postoje zbog tih ljudi. Jako mi je drago čuti od državne tajnice da se razmišlja o preraspodjeli sredstava, da se veća sredstva daju županijskim TZ naravno pod uvjetom da ih troše namjenski i da se taj trošak nadzire, ali želim vam reći nešto drugo. Dok TZ ne počne korporativno funkcionirati, bojim se da nećemo imati jasnih i usmjerenih rezultata. Što pod time mislim? Svaka TZ je entitet za sebe i krenimo samo od papirologije, od administracije dakle ima posao koji nije cor biznis, a kojim se mora baviti samim time činjenicom što je samostalna institucija. Prema tome, tu se oduzima fokus. Drugi fokus je nedostatak kadrova koji mogu efikasno i fokusirano provoditi određene promocije i određene djelatnosti. I treće naravno nedostatak financijskih sredstava. Puno lokalnih TZ jednostavno nema sredstava za neke ozbiljnije projekte niti se mogu nametnuti kao takve. I što se onda dešava? Reći ću vam sa terena, imamo različite ijade kako bih ih ja nazvao, dakle kobasijade, fišijade, grahijade i sl. što je lijepo i što zaista obogaćuje društveni život lokalne zajednice, ali niti na županijskoj niti na nekoj široj razini nema neku veću dodanu vrijednost jer sumnjam da će na grahijadu u neku malu općinicu doći netko i izvan te općine, eventualno susjednih općina, dakle neće doći niti strani turist neće doći niti turist ne znam iz druge regije, niti će doći turist iz Zagreba. Prema tome, vidljivost i značaj takvih manifestacija je mikro, mikro lokalan. S druge strane na jedne Vinkovačke jeseni, Đakovačke vezove, Dubrovačke ljetne igre, Sinjsku alku ili slično vjerujem da će doći turisti i izvan Hrvatske i iz drugih zapravo iz svih dijelova Hrvatske. Prema tome, bez korporativne strukture, bez jasne hijerarhije i bez jasne i bez jasnog usmjeravanja novca koji se nalazi u turističkom sektoru bojim se da nećemo postići one rezultate koje bi željeli. I jasno je da jedna grahijada ne može biti u rangu sa Vinkovačkim jesenima, jasno je da jedna fišijada ne može biti u rangu sa Sinjskom alkom jer jednostavno to je tako. Da bi efikasno usmjerili ograničena sredstava koja imamo na raspolaganju za brendiranje i promoviranje turizma moramo imati jasan plan, znači mora se spuštati od gore prema dolje ili može što se prijedloga tiče ići obrnuto, ali u jednom trenu kada imamo plan tada ga treba tiskati, gurati na svim razinama. I siguran sam TZ Vinkovaca ili Đakova nema dovoljno sredstava da kvalitetno i efikasno promovira i Vinkovačke jeseni i Đakovačke vezove barem ne na onoj razini na kojoj te manifestacije zaslužuju. I budući da mi vrijeme ističe još samo jedna opaska glede financiranja, dakle što se tiče obavezne članarine mislim da bi prva skupina sadašnjih obveznika definitivno trebala nastaviti plaćanje članarine dok 2., 3., 4. i 5. skupina bi trebala biti dobrovoljna. To je prije svega zbog mnogih tehničkih problema jer su neke djelatnosti velike tvrtke prisiljene plaćati turističku pristojbu, ulazu u skupštinu TZ, a zapravo nemaju razumijevanja ili uopće nisu zainteresirane za probleme s kojima se turizam suočava što onda dovodi do velikih zastoja i problema u funkcioniranju TZ. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Prva replika g. Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Hajduković, vjerujem da ste bili na Danima turizma u Osijeku prije neko vrijeme i uspoređivali ste ovdje sad velike i male manifestacije, samo kada pogledamo te Dane turizma koji su bili u Osijeku koliko su prekapacitirali grad i samu županiju. Ali ajmo usporediti podatke od prije 4, 5 godina i danas vezano za turizam Osječko-baranjske županije i sve OPG-ove i brojne poduzetnike koji su se razvili u tom periodu po vašem mišljenju, a ja bi volio da vi malo i pohvalite vašu TZ, ali i sva nastojanja županija i projekte koje je nametnula i zajedno sa Ministarstvom turizma. Mislim da sada Osijek i prije nekoliko godina vezano sad isključivo ako gledamo turizam, mislim da možemo vidjeti itekakve pomake i vezano za samu ponudu, ali vezano za broj turista koji posjećuju vašu lijepu županiju. Hvala.
Hvala. Vrijeme. Izvolite g. Hajduković.
Hvala lijepa kolega Bačić. Pa da ja pamtim i malo duže vrijeme i duže vremena pratim ovu problematiku i ne bih se ograničio na 4 ili 5 godina, gledao bih to kroz razdoblje najmanje 10 godina. I istina je da je naša ponuda značajno obogaćena ali ću vam opet skrenuti pažnju na to da to rade TZ Osječko-baranjske županije i puno projekata je proizašlo iz upravo te TZ i puno zapravo fokusirane promidžbe manifestacije je TZ Osječko-baranjske županije uspjela napraviti. To ne bi uspjela, dakle o tome sam govorio, to ne bi uspjela mala TZ recimo Općine Drenje gdje stalno uzimam ni krivu ni dužnu ili neka druga mala TZ bez potpore jedne krovne organizacije koja onda može fokusirano, može ekspertizama i može financijski stati iza promocije, recimo Dani vina i turizma koji su sjajna manifestacija u Osijeku.
Hvala. Gospodin Josip Begonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Hajduković, istaknuli ste koliko sam uspio ovdje zapisati prvo da TZ lokalne nemaju stručnih kadrova, da isto tako predstavljaju svojevrsne promotore lokalnim, neću kazat šerifima, ali recimo načelnicima ili gradonačelnicima. Reći ću vam samo nekoliko podataka jer kratko je vrijeme. U 15.g. u gradu Drnišu su 3 direktorice turističkog ureda, niti jedna nije član bila HDZ-a, sve 3 imaju fakultete završeno, zadnja zapravo ima dva fakulteta. Zahvaljujući partnerskom odnosu turistička zajednica je bila partner na 3 europska projekta grada Drniša. Počeli smo sa razvojem turizma na rubnim dijelovima NP Krka itd., ali smo zahvaljujući njima jedan od 5 gradova u Hrvatskoj za razliku od Slovenije gdje je gotovo svaki grad, član smo Svjetske zelene destinacije [[Upadica: Fala]] Da vam kažem, istina radi u Hrvatskoj je to Mali Lošinj, [[Upadica: Fala g. Begonja]] Krk, Delnice, grad Drniš i još jedan grad, ali isto tako u Idenu [[Upadica: g. Begonja]] smo među 5 gradova u toj promociji Europske turističke destinacije izvrsnosti. Mogao bih još govoriti [[Upadica: g. Begonja je malo]] ali kratko je vrijeme. Hvala.
Odgovor g. Hajduković.
Hvala lijepo. Pa kolega Begonja, ja to nisam spominjao, ali dobro. Što se tiče znači ove šerife nisam spomenuo niti jednom riječju, to ste vi rekli, 3 direktora u jako kratko vrijeme, ne znam što se dešavalo. Ali hoću vam reći, dakle lokalne turističke zajednice, naravno da neke imaju izuzetne ljude, ali neke nemaju, neke imaju samo jednog čovjeka zaposlenog koji je opterećen i administracijom i ne znam, nazočenju općinskom vijeću i šta ja sve ne znam i puno stvari ga odvlači ili odvlači od onoga što bi trebala radit. Ono što sam htio reć je da trebamo okrupnjivat i udruživat snage, a ne ih usitnjavat jer sam siguran sad evo, ne znam opće ko je tamo, možda je čovjek stvarno super, ali u TZ Drenje znači radi jedan čovjek, što on može stići fizički ako nikako drugačije. A onda koliko imate ljudi koji nisu jednostavno dovoljno osposobljeni da mogu se nositi sa modernim izazovima rektariranja turističkih [[Upadica: Fala lijepa]] destinacija.
Fala. gđa. Grozdana Perić.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Pa evo ne mogu se s vama složit u onom dijelu kada govorite da turističke zajednice u gradovima iako i sama dolazim iz takvog kraja da su te male manifestacije beznačajne za ili nemaju toliku važnost. Jer svaki onaj gost koji dođe u lokalnu sredinu želi osjetiti bilo te sredine i želi se upoznati sa gastro ili bilo kojom drugom kulturom toga kraja. Isto tako jako je važno da je već u prethodnim izmjenama zakona omogućeno povezivanje više turističkih zajednica čime se i stimuliraju da se mogu zajednički organizirati i programi i projekti koji će onda imati puno veću vidljivost prema vani i inače prema gostima i evo u tom smislu je to jako važno. A pratiti likvidnost sigurno da treba kao, a to vlada čini sa svim ovim pomoćima i malim [[Upadica: Fala]] poduzećima, pa onda tako i turističkim zajednicama.
Fala lijepa. Odgovor g. Hajduković.
Da ovoga kolegice, te ijade koje sam ja spominjao ili mikro manifestacije mogu raditi same općine, za to im turistička zajednica ne treba, zapravo će još i uštedjet novaca i moći će ga uložit više u tu manifestaciju ako nemaju turističku zajednicu, sad vam karikiram. Ali da bi organizirali nešto tako mikro karaktera na koje dolaze samo žitelji te općine ili eventualno susjednih općina za to ne treba niti neki posebni marketing, a najmanje vam za to treba turistička zajednica. To nije smisao turističke zajednice. Druga stvar je što se tiče udruživanja, da ono je omogućeno na neformalnoj razini i već se to i dešava, dakle pokreću se neke stvari. Međutim, opet ponavljam, bez korporativnog ustroja mislim da nećemo imati veće, veće pomake jer znate kako kod nas uvijek ljudski odnosi i međuljudski odnosi igraju ulogu, ako se posvađaju dva direktora turističke zajednice eto nam problema. Da imamo jasnu strukturu [[Upadica: Fala]] one bi mogle surađivati.
Fala lijepa. gđa. Marijana Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Hajdukoviću, govorili ste o različitim razinama manifestacija od onih lokalnih, nacionalnih do međunarodnih. Ja bi rekla da svaka od te manifestacije veže na sebe još dodatne aktivnosti i dodatne ponude zato bi ih trebalo sagledavati šire jer nemaju sve manifestacije iste ciljeve, nemaju naravno istu razinu proračuna. No smisao aktivnosti koje se provode može biti multifunkcionalan jer turizam sam sebi nije svrha. Kroz turizam se može prezentirati i destinacija, ali i sve ono što vrijedne ruke naših ljudi proizvode i stvaraju naša odlična domaća hrana, naša kulturna baština, naša tradicija, identitet hrvatskog naroda. Tako da svaka ta manifestacija kad ju pogledate ona možda iz perspektive zastupnika u HS izgleda banalno i lokalno, ali ona ima veći sadržaj. Kobasijada u Petrinji pokazuje tradiciju petrinjskog kraja u proizvodnji kobasica i privlače ne samo Petrinjce [[Upadica: Fala]] nego i mnoge druge.
Hvala. g. Hajduković odgovor.
Pa očito ste me krivo shvatili. Dakle, nisam podcjenjivao, ne samo vi nego i neki drugi kolegice i kolege, ja nisam podcjenjivao te mikro lokalne manifestacije. Dapače, one obogaćuju život zajednice i kao što ste rekli na sebe vežu i čitav niz drugih djelatnosti. Dakle u različitim festivalima, na različitim ijadama kako ih ja zovem se često aktivira i veliki broj obrta, veliki, dkle lokalnih prije svega, veliki broj OPG-ova itd., dakle to ima i gospodarski značaj, opet govorimo mikro i lokalno. Ali ovo što vi spominjete dakle radi se o gradu, ne radi se o općini jer grad je taj koji ima veći financijski kapacitet i organizacijski kapacitet koji može organizirati tako nešto. A za ove lokalne mikro priredbe nam zapravo turistička zajednica i ne treba, dakle to nije smisao turističke zajednice, barem ne onako kako ga ja vidim.
Hvala. g. Anton Kliman.
Hvala lijepo. Pa evo kolega, djelomično ste u pravu kad kažete da neke manifestacije jesu svrha sami sebi. Dakle, turističke zajednice su zamišljene kao destinacijske organizacije, dakle kao menadžment destinacije. Imamo slučajeva, pretpostavljam da je vaša, da je vaša intervencija bila za slučaj na kontinentu nekih manjih turističkih zajednica koje su svrha, koje, koje rade manifestacije koje su svrha sama sebe. Definitivno, ako mi nemamo targetirano gdje pucamo, koju klijentelu gađamo i što činimo time, tim našim destinacijskim menadžmentom da privučemo goste u, u ovaj, u našu općinu ili grad gdje djeluje turistička zajednica onda nismo napravili dobar posao. S druge strane imamo potrebu i svrsishodnost da naše turističke zajednice male i mikro na obali zaista obavljaju jako dobar posao kada prezentiraju sve ono što oni nude sa svojih područja kako bi upoznali [[Upadica: Fala]] kako bi upoznali gosti i isto tako privukli ih i slijedeće godine [[Upadica: Fala]] na otkrivanje još većih znamenitosti sa svojeg kraja.
Fala lijepa. g. Hajduković.
Pa kolega Kliman, ja se apsolutno s vama slažem, tu ste u pravu i ne možemo i teško je uspoređivati turističke zajednice na kopnu i turističke zajednice na moru, dakle gdje je turizam puno razvijeniji. I slažem se s vama i ponovo ponavljam, dakle mikro manifestacije imaju svoju dodanu vrijednost, ne govorim o tome, ali globalno govoreći za to nam ne treba turistička zajednica, barem ne na kopun, dakle na, na vidu turizma koji mi imamo ovdje. Što se tiče usmjerenosti, dakle dobro ste rekli da turističke zajednice bi trebale promovirati destinaciju i to ima smisla, dakle kada govorimo o našoj obali i gdje turističke i manje turističke zajednice manjih mjesta imaju sredstva koja mogu relativno fokusirano usmjeriti u promociju. To nije slučaj sa kontinentalnim turizmom i tu nam treba jedan drugačiji pristup, prije svega okrupnjavanje, a onda i županijske turističke zajednice [[Upadica: Fala]] trebaju odigrati svoju ulogu.
I na kraju g. Željko Pavić
Poštovani zastupniče, pa evo samo bi malo pokušao neke stvari rezimirati. Radi se o tome da ove manifestacije i događaji zapravo i postaju mikro događaji i manifestacije zato što jednostavno zajednice nisu povezane, ne može vam se deseti onda kolegica da imate u jednom selu ili mjestu u Slavoniji kobasijadu, a u drugoj istovremeno, karikiram, ne znam, kulenijadu. Zašto to isti dan? Pa ako su oni povezani, ako žele privući, privući ljude u svoj kraj, neka privuku jedan, jedan u jedno mjesto, drugi na jedno drugo mjesto i bit će dva, dva puta ovoga veliki događaj. Ovako imate dva puta u jednom danu male događaje i to nema smisla zato je potrebno okrupnjivanje, zbog toga je potrebno da se zajednice povežu, da međusobno surađuju i da zajednički izlaze prema, prema turistima.
Odgovor izvolite.
Hvala, hvala lijepo. Kolega apsolutno se slažem. Naravno imate i dobrih primjera gdje mikro sredine mogu stvoriti i brendirati određeni događaj, ali vrlo vrlo rijetko to mogu napraviti same, dakle to rade u suradnji ili sa okolnim turističkim zajednicama ili sa županijskim turističkim zajednicama. Evo na pamet mi pada jedan primjer, to je KulenDayz u Jagodnjaku koji se već brendirao i nametnuo kao jedna ozbiljna manifestacija što se tiče degustacije, kupovine upravo ovog proizvoda, a naravno i čitav niz drugih popratnih aktivnosti. Međutim, dobro ste rekli bez suradnje, bez planiranja, bez vizije, tu nažalost nema kruha jer ja shvaćam da svako mjesto želi imat svoj dan, to je jasno, evo svoju Fieru Feštu, manifestaciju itd., ali ako tome ne pristupimo sustavno i planirano onda će, kao što ste rekle, sve one potonuti negdje u bezličnost i na kraju nitko neće imat … [[Govornik se ne razumije]]
Fala. Fala lijepa. Nemamo više replika i sada je na redu g. Željko Pavić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani kolegice i kolege. Evo ja bi samo još malo da malo pojasnim, evo gđo. Perić vi ste dole iz Zadra, ako se ne varam iz okolice Zadra ovoga primjer Pašmana. Ako ste na Pašmanu u ljetu i ako vam se desi da imate u Tkonu u subotu navečer Petra Grašu, a u Pašmanu imate Grdovića, problem je, jel tak? Ni jedni, ni drugi nisu zadovoljni. Znači trebamo, trebaju se međusobno povezivati, to su dvije turističke zajednice, trebaju se međusobno povezivati i međusobno surađivati i bit će bolje i jednima i drugima. I stanovnicima će biti bolje, bit će veći promet. Ali da se vratim na temu o kojoj, o kojoj sam htio pričati. Svi smo se zapravo složili da je ovo parafiskalni namet, nismo se složili oko toga da li treba obavezan ili treba biti dobrovoljan i sigurno je to tema o kojoj će se razgovarati u budućnosti jer vjerujem da i vlada, a i svi ostali čimbenici razmišljaju o tome da se ti i takvi parafiskalni nameti ili ukinu ili da se zapravo da budu dobrovoljni. Zašto obvezna članarina? Zašto moramo biti članovi nečega što nam apsolutno ne koristi? To su zapravo pitanja koja si postavljaju poduzetnici i na njih zapravo i nemaju odgovora. Evo jedan primjer. Trgovina na veliko poljoprivrednim sirovinama i živom stokom plaća turističku naknadu i članarinu. Mislim stvarno nema smisla. Znači takvi, takvi, takvi poslovni subjekti stvarno ne videju smisla, ne vide smisla ovoga za plaćanje članarina i mislim da bi trebali o tome voditi računa. I ono što je rekao Domagoj, da prva skupina bude obvezna, a ostale da budu ili dobrovoljne ili da se jednostavno njima, ostalim skupinama to ukine. Da li turističke zajednice imaju smisla? Sigurno imaju, smatram da trebaju postojati s tim da bi se neke jednostavno trebalo ovoga spojiti odnosno da bi se trebale udružiti. Potrebno je mijenjati efekte rada turističkih zajednica i u skladu sa rezultatima turističke zajednice će postajati i prepoznatljivije u svojim sredinama, bit će prepoznati i utjecaj na lokalno gospodarstvo i bit će prepoznato i gospodarskim subjektima, pa će i njima biti lakše izdvajati novac za nešto od čega imaju koristi i imaju dodatne prihode. Ako poduzetnik to ne vidi, ako ne vidi nove prihode, ne vidi ni logiku da daje novac za usluge koje ne koristi ili od kojih nema novih dodatnih prihoda koje ne bi imao ni da turistička zajednica ne postoji. Ima naravno dobrih, uspješnih, inovativnih, poduzetnih turističkih zajednica koje sigurno svojim aktivnostima pomažu i razvoju turizma, a posebno što smo već čuli i ranije i s čime se definitivno slažem, a posebno i ostalim gospodarskim granama i to je ono pozitivno, na tome trebamo raditi, na tome trebamo inzistirati i u tom smjeru trebamo gurati te turističke zajednice da pomažu zapravo svima. Ako će turizam biti ovoga dobar, ako će imati efekte u turizmu sigurno će i ostali gospodarstvenici u tim sredinama imati od toga koristi. Takve bi nam turističke zajednice trebale zapravo biti mjerilo i sa njima i sa njihovim rezultatima treba uspoređivati rad i ostalih turističkih zajednica koje postoje za sada nažalost samo kao forma. Znam da će neki od vas reći da turističke zajednice osnivaju lokalne JLS-ovi, pa nek ih one i kontroliraju, međutim budući da vlada predlaže zakon po kojem se plaća članarina trebala bi definirati i zahtjeve prema turističkim zajednicama i definirati njihove mjerljive rezultate. Dakle, postavlja se pitanje da li ili ne za ovaj zakon, definitivno da zato jer se ipak smanjuje se jedno davanje naših gospodarstvenika, ali i apel da se zakon mijenja što prije kao prvo u smjeru da članarina bude dobrovoljna i da turističke zajednice budu isplative na svim nivoima postojanja. Hvala.
Fala i vama. Imate nekoliko replika. Prvu repliku ima gđa. Boška Ban Vlahek.
Poštovani kolega, u nekim stvarima se mogu složit s vama, u nekim ne. Prije svega ja bi, mislim da bi već po nekoliko puta ispravila većinu govornika koji u ovoj sabornici govore da su osnivači turističkih zajednica uporno JLS-ovi, to nije točno. Dakle, osnivači turističkih zajednica su upravo [[Upadica iz klupe: Znam]] to smo ponavljali, al eto voljela bi to ponovit tako da jednom zapamtimo da zaista nema nikakve veze sa osnivanjem turističkih zajednica ma niti grad, niti županija. Ono što bi htjela reći, a i kolega Hajduković je rekao u svojoj raspravi, turističke zajednice bi trebale surađivati. Primjer iz mog Međimurja iz kojeg dolazim je da upravo mi imamo odličnu suradnju i upravo turističke zajednice županija su te koje bi trebale okrupnjavati i stavljati na kup sve turističke zajednice u svom kraju i to moj kolega Rudi Grula iz turističke zajednice Međimurske županije i gđa. Sandra Heman koja je tu kod nas koja je bila donedavno [[Upadica: Fala]] u turističkom sustavu to rade [[Upadica: Fala lijepa]] Tako da ipak postoje, pardon ali moram završit, samo vas molim da dozvolite, postoje sredine koje to rade i koje se trude, a nažalost neke i ne.
Ja znam da morate dovršiti, ali to je, nisam ja napisao Poslovnik nego, dvije stranke, uglavnom dvije stranke ovoga sabora. Izvolite g. Pavić.
Znam, znam kolegice ovoga i hvala što ste me upozorili. Ja sam se krivo izrazio, znam da to osnivaju gospodarski subjekti znači u JLS-ovima. Neće doći netko iz druge JLS u tu JLS da sudjeluje u organizaciji odnosno u osnivanju turističke zajednice, sve to znamo, ispričavam se krivo sam se izrazio. No međutim, ovaj drugi dio koji ste pričali o povezivanju to je dobro i to je reko i kolega Hajduković. Naše zajednice, turističke zajednice bi trebale zapravo funkcionirati kao korporacije. Trebale bi, trebalo bi se znati tko vodi, koga vodi, u kojem smjeru idu pojedine aktivnosti u pojedinoj lokalnoj samoupravi, koji će bit rezultati, koga se želi privući, znači o tome treba razgovarati. Bez te koordinacije ima slabe koristi.
Fala. g. Lenart.
… [[Govornik se ne razumije]] poštovani potpredsjedniče. Pa evo kolega vi ste ovdje dobro spomenuli tu dilemu koja se javlja na terenu, a to je ko mora plaćati turističku članarinu i da li baš netko mora plaćati turističku članarinu. Vi ste ovdje spomenuli trgovinu poljoprivrednom opremom. Znači tu više dolazi u prilog onoga što ja pričam, jedna uplatnica za gospodarstvenika prema državi. On bi imao jednostavnije knjigovodstvo, bio bi zadovoljniji i jednostavnije bi se kontrolirala njegova uplata. S druge strane u turistički razvijenim područjima glavni prihod turističkih zajednica je boravišna pristojba, nju plaća svaki gost i to je u redu. Nažalost, turistički nerazvijena područja imaju vrlo malo u tom pogledu, ponekad i beznačajno. Ali nezadovoljstvo od gospodarstvenika je zašto ja moram plaćati, ja nemam veze s tim. Doduše, mnogi koji se i tako osjećaju imaju veze, ali ne žele priznat [[Upadica: Fala]] Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam kolega. Definitivno ova trgovina na veliko poljoprivrednim sirovinama i živom stokom vjerojatno i nema veze sa turističkom zajednicom. Međutim, ono što ste, što ste bili spomenuli, ja se slažem s vama bilo bi daleko jednostavnije da postoji jedna jedinstvena uplatnica i da postoji nekakva analiza na temelju koje bi se ta sredstva onda raspoređivala na nivou države prema lokalnim samoupravama, daleko jednostavnije, daleko kvalitetnije rješenje i za poduzetnika s obzirom na vođenje računovodstva i knjigovodstva, a i nakon toga država bi mogla usmjeravati sredstva prema tome kakve su, kakvi su trendovi u kojoj lokalnoj samoupravi. Nema smisla ulagati novac za turizam u sredinama u kojim ga uopće nema i neće ga biti u odnosu na Dalmaciju gdje je sigurno to potrebno i gdje je taj novac potreban.
Fala. g. Anton Kliman.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Pavić, pa rekli ste u jednoj intervenciji u vašem govoru da je nelogično da netko tko uvozi recimo živu stoku, ako sam dobro shvatio, tako nekako formulacija je bila, da plaća turističku članarinu. Vi znate da u jeku ove pandemije koja je bila, pokazalo se da definitivno turizam je generator jako velikih turističkih, gospodarskih aktivnosti u Hrvatskoj, pa između ostalog i takvih, takvi djelatnosti. Sad zamislite kada netko uvozi živu stoku za potrebe industrije u RH, pa isto tako i turističke industrije, koliko puno više doveze te žive stoke u Hrvatsku da bi mogli servisirati turističke potrebe u RH, pa iz tog razloga je i u klasifikaciji i spomenuta takva, takva, ove djelatnosti jer direkt, direktno i indirektno ovisi o, o, o, o turističkom prometu u RH, sasvim je to logično. Mi smo jako ovisni u turizmu u gospodarskom smislu i ovo, ova klasifikacija ima definitivno svoju, svoju logičnost i mislim da horizontalno i vertikalno turizam pokreće [[Upadica: Fala, fala, fala, fala, fala]] gospodarstvo i u tom smislu ima, ima [[Upadica: Da ne kažu da vam dajem privilegije jer ste iz Istre]] Hvala.
Izvolite odgovor.
Slažem se sa vama, definitivno to što ste naveli to je jedan od primjera povezanosti između poslovnih subjekata i kako bi to trebalo sve skupa izgledati. Međutim, ako me oćete samo saslušati da ovoga da vam kažem svoj stav. Radi se o tome da bi takvi poslovni subjekti trebali to osjetiti na svojem džepu. Ukoliko on to ne osjeti na svom džepu ne vidi koristi zašto to plaća, o tome se radi. I ako to osjeti on će onda biti dobrovoljni član te turističke zajednice i davat će svoj novac za tu zajednicu. Ukoliko to ne osjeti nema koristi za njega, nema koristi za njegove radnike, nema koristi za firmu, sigurno neće biti član toga.
Fala. g. Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Pavić, mogu se složit, posebice kada gledamo parafiskalne namete da postoje određene nelogičnosti, ali moramo pohvaliti vladu koja je ukinila stotine parafiskalnih nameta zadnjih nekoliko godina, ali volio bi vas upozorit da gledamo društvo i državu kao cjelinu. Moram se i naslonit na, na ovaj komentar g. Klimana jer ste spomenuli tu trgovinu poljoprivrednom opremom ili, ili trgovinu tj. poduzeće koja nabavlja živu stoku, možda ona nema direktan upliv u turizam i turističku ponudu, al ako pogledamo šire, ako pogledamo njihove potrošače, njihove kooperante doći ćemo do toga da i oni sudjeluju u turističkoj ponudi određenoga kraja. Tako da ponavljam, ne trebamo to gledat tako usko. Ovo je ipak dio jedne šire cjeline što dotiče ovaj sve nas. Hvala vam.
Fala i vama. Odgovor.
Kao što ste rekli možemo se složit u jednom dijelu u drugom ne možemo. Ja se slažem s vama ovo što ste rekli zadnje. Međutim, ovi parafiskalni nameti vam kod gospodarstvenika zapravo izazivaju veliku konfuziju. Radi se, evo recimo da ne govorimo sad o ovom parafiskalnom nametu, ali općenito parafiskalni nameti. Znači, država vam ga prvo nametne, a onda vam ga malo smanji i veli vidiš kako sam ja dobar ovoga prema tebi, ja ti sad to smanjujem za 5, 10 ili 15%, a prije toga mu nametne nešto što mu apsolutno ne koristi i ne treba mu, o tome se radi.
I na kraju g. Hajduković.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Dakle, moram se ispraviti, evo u raspravi koju sam imao, spominjao sam TZ Drenje, mislio sam na TZ Draž, pa evo samo taj ispravak. Ali nisam se zbog toga javio za repliku. Kolega, govorili ste o odnosu onih koji članarinu plaćaju, nije samo u tome stvar jesu li oni s time sretni. Naravno da niko nije sretan ako nešto mora platiti, a ne osjeća benefite toga. Stvar je u tome da oni koji se ne osjećaju da su u turističkim djelatnostima često opstruiraju ili otežavaju donošenje odluka koje su važne za turizam odnosno turističku zajednicu jer su članovi skupštine. Stoga bi trebalo razmisliti o tome da obvezna članarina bude samo za prvu skupinu dok bi za drugu, treću, četvrtu i petu skupinu obveznika bila dobrovoljna. Naravno ne preko noći i ne sad to odjedanput odsjeći nego vidjeti koji bi model bio prilagođavanje tome.
Fala. Odgovor.
Da, to sam već rekao složio sam se s vama i sa vašom raspravom i mislim da je to u redu. Mislim da bi članovi skupštine trebali biti isključivo poslovni subjekti odnosno subjekti iz grana koje imaju direktnu vezu sa turizmom i onda bi se i donosile lakše odluke. Sada evo kao što smo čuli, neki koji ne vide koristi od toga, neki koji se ne vide u tome svemu skupa zapravo i pokušavaju opstruirati rad tih turističkih zajednica ili ovoga onemogućavati rad tih zajednica.
Fala lijepa, nemate više replika. Hvala. Sada je na redu g. Davor Nađi. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolege zastupnici. Evo ovaj tjedan već treći put otprilike mi se čini da počinjem na, na isti način, a to je da još jednom možemo reć da imamo jedan mali sitan pozitivan korak prema naprijed, no znatno preskroman. Dakle da dobro je da se smanjuje opterećenje gospodarstva, no smanjenje od 12% u situaciji kada imamo jednu povijesnu recesiju i kada prvenstveno turistički sektor je u najvećim problemima gdje imamo, neki gospodarski subjekti imaju pad prihoda i po 70-80%, 12% smanjenje baš i nije nešto što trebamo proglasit revolucionarnim. Dakle, kada to usporedim sa jednom usporedbom koju sam već ranije koristio, a to je kao da požar gasimo bočicom vode, možemo reć da kad smo govorili o uštedama za lokalnu samoupravu da tu bočicu se putem prelila, pa sad niti nema tih ušteda, kod Zakona o šumama je bila jedna mala bočica vode, sada imamo još jednu, a požar zapravo iz dana u dan je sve veći. Tako da ovime se zapravo suštinski ništa, ništa bitno neće, neće promijeniti. Ono što mene također zanima, govorilo se puno ovdje o samim turističkim zajednicama. Dakle, kad se govori o destinaciji ili destinacijskom menadžmentu, ipak ako pogledamo u današnjim uvjetima globalnog turizma koji ove godine istina pati, ali s vremenom će se zasigurno oporaviti, postavlja se stvarno pitanje svrsishodnosti nekih turističkih zajednica u, u manjim gradovima, primjerice gdje evo neki možda Kinez koji dolazi obić pola Europe zasigurno neće biti privučen zbog, zbog njihovih kampanja. Također se postavlja pitanje čime mjerimo doprinos tih turističkih zajednica? Drugim riječima, od svih noćenja koja se ostvaruju, od prihoda od turizma koje se ostvaruju, na koji način mi mjerimo koliko zapravo je tu doprinos turističkih zajednica, koliko je doprinos privatnih sektora ili koliki je doprinos Nacionalne turističke zajednice, koliko lokalnih i slično? Dakle, to su sve neki, neke informacije koje, koje bi nam trebale za, za donošenje ovakvih odluka i procijene stanja i svrsishodnosti turističkih zajednica za koje moram reć da u mnogim slučajevima sam vrlo pesimističan. Također postavlja se i pitanje sredstva koja kroz članarine uplaćuju poduzeća u privatnom sektoru da li se ta sredstva mogu koristit efikasnije? Dakle, oportunitetni trošak je ono što uvijek trebamo imati na umu kad je u pitanju javni novac i razmisliti da li se taj novac može koristit efikasnije na neki drugačiji način, da li sama ta poduzeća možda, pogotovo ona koja djeluju u turizmu, mogu efikasnije privuć posjetitelje od samih turističkih zajednica. I za kraj rekao bih da u RH se naplati jedan značajan iznos boravišne pristojbe i smatram da od tog iznosa bi se mogao financirati jedan znatno racionalniji sustav turističkih zajednica da za ovako usitnjenim sustavom uistinu nema problema i da bi turističke članarine zapravo trebalo u potpunosti ukinuti. Hvala.
Fala i vama. g. Željko Lenart prva replika.
Zahvaljujem. Evo kolega Nađi vi ste dobro primijetili da 12% nije revolucionarno smanjenje. Doduše, evo već kroz nekoliko dana rasprave vidi se da je to politika vlade kako se dopasti biračima, pa onda na nebitnim pozicijama u nekim ministarstvima smanjujemo za neznatno, znači pružamo mrvice gospodarstvenicima i to pokušavamo promovirati kao veliku pomoć gospodarstvu. Jasno je da to nije tako. Hvala.
Fala lijepa. Odgovor izvolite.
Pa kolega zastupniče ja se s vama slažem. Ono što mislim da je izuzetno loše i što se svi ti nameti obračunavaju u postotku prihoda. Naime, svi znamo da prihod nije ono što zapravo poduzetniku na kraju ostaje. A evo primjerice u slučaju turističkih agencija znamo da izuzetno velik dio tih prihoda su zapravo samo prolazne stavke gdje oni zakupljuju u ime turista i smještaj i prijevoz i ostalo, tako da postavlja se pitanje stvarno koliko, koliko je to uopće fer postavljeno? Tako da u tom dijelu se s vama izuzetno slažem.
Fala. Možete ostavit upaljen ovaj mikrofon, ne smeta vaš mikrofon drugima. g. Jenkač.
Uvaženi kolega zastupniče, evo vi ste spomenuli svrsishodnost trošenja sredstava u turističkim zajednicama. Čisto da vas informiram ako možda niste znali, znači skupštinari turističkih zajednica su upravo oni koji najviše uplaćuju u tu turističku zajednicu. Oni donose i na kraju i verificiraju plan i program i oni su koji stoje iza tog plana i programa, znači i oni onda i verificiraju svrsishodnost, kao što ste vi rekli, trošenja tih sredstava. Tako mislim da ste tu malo, malo pogriješili u izjavi.
Fala. Odgovor izvolite.
Pa ja se s vama blago rečeno ne slažem. Dakle, da mene netko natjera da nešto plaćam, dakle da mi je to obvezno onda bih vjerojatno ako mi se ukaže prilika da na nešto utječem, na što se to troši, tu priliku koristio. Ali to ne znači da ne bi smatrao da osobno mogu sa tim novcima napraviti nešto bolje i efikasnije. Tako da mislim da ta vaša tvrdnja ipak ne stoji.
Fala lijepa. Nemate više replika. Hvala. Sada je na redu g. Siniša Jenkač. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici. Evo danas je pred nama novi Zakon o turističkim zajednicama, normalno on je ovdje iz razloga akcijskog plana Vlade RH o smanjenju neporeznih i parafiskalnih davanja. No kad govorimo o turističkim zajednicama to je jedan, jedna široka tema i definitivno evo iskoristit ću isto kratko vrijeme da nekoliko rečenica prozborim o tome. Dapače, podržavam ovakvo smanjenje parafiskalnih nameta i sigurno kao što je i ovdje bilo spomenuto, jučer smo imali Zakon o šumama gdje smo također smanjivali određenu stopu OKFŠ nameta i kao što vidimo, veli stara poslovica „kamen do kamena palača, dinar do dinara ili kuna do kune tisuća“ pa evo lagano smanjivanje u svim mogućim nametima sigurno će ostaviti određenu svotu sredstava našim poduzetnicima. No ono što bi ja u svakom slučaju s obzirom da dolazim iz sjevera Hrvatske spomenuo da, a i kolege su govorile postoji određena razlika između turizma na Jadranu i turizma, kontinentalnog turizma da tako kažem, znači iz sjevera, središnje Hrvatske, Slavonije i tu je potpuno, potpuno drugačija razlika. Ono što je kolegica rekla iz SDP-a, da formalno osnivači turističkih zajednica jesu skupštinari, ali kolko ja znam, a nisam još čuo da ne bi negdje neko drugi osim lokalne samouprave organizirao turističku zajednicu i onda okupio oko sebe te skupštinare, tako da definitivno bez lokalne samouprave ta turistička zajednica, pogotovo na kontinentu, uopće ne bi mogle funkcionirati. Bez većine financijskih sredstava od strane lokalnih samouprave mnoge turističke zajednice ne bi mogle funkcionirati i ja evo bez obzira što možda neki smatraju da nije dobro ja smatram da je povezivanje turističkih zajednica, pogotovo tamo gdje ih ima manje u nekim županijama dobro da se one povežu u turističku, jednu krovnu turističku zajednicu i da one budu na neki način podružnice, te županijske turističke zajednice. Evo spominjemo Varaždinsku županiju iz koje dolazim tamo imamo otprilike 5 ili 6 turističkih zajednica ako se ne varam, a imamo 28 JLS-ova. Dapače, evo drago mi je da i Vlada RH i Ministarstvo turizma to prepoznaje i da će to poduprijeti i evo i ja mogu reći da ćemo se mi u Novom Marofu gdje imamo turističku zajednicu, da ćemo se spojiti i da ćemo na neki način ući u sastav županijske turističke zajednice. Ovdje bi samo napomenuo jedan dobar primjer, a razlike između financiranja znači članarine turističkih zajednica na sjeveru i kontinentu su male, boravišna pristojba je mala i tako da, mislim da na jugu, znači na moru praktički prihodi turističkih zajednica neće padati jer oni imaju velike boravišne pristojbe. Kod nas na sjeveru, na kontinentu te boravišne pristojbe normalno jer imamo puno manje turista su manje, ali mislim da kroz ovakvo okrupnjivanje da će se i to na neki način povećati premda, ako se ne varam, kod tog okrupnjivanja moramo biti svjesni da tamo gdje nisu postojale turističke zajednice, a sad kod tog okrupnjivanja oni poduzetnici koji, koji do sada nisu plaćali članarinu turističkoj zajednici jer nisu imali lokalne turističke zajednice, ulaskom u županijsku turističku zajednicu sada će dobiti, dobiti tu obvezu plaćanja turističke članarine. Ali s druge strane ako gledamo mi koji imamo turističke zajednice i naši poduzetnici koji su plaćali tu članarinu dok s druge strane evo županijska turistička zajednica koja je ulagala u ona područja koja nisu imale turističke zajednice, znači ulagali su se novci, a tamo nitko ništa nije izdvajao za te manifestacije itd. Za kraj bi pohvalio jedan smjer koji, evo pohvaljujem Županijsku turističku zajednicu Varaždinske županije bez obzira što je na neki način to i druga politička opcija, ali jedan dobar smjer su kuće s pričom koje smo mi poduprli na lokalnoj razini i koje evo mogu preslikati i neki drugi, definitivno nama je u Novom Marofu to donijelo tisuću posto povećanja turističkih kapaciteta, pa onda i boravišne pristojbe i to je jedan dobar put u razvoju kontinentalnog turizma.
Hvala. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora. Kolega Jenkač, moram se složit s vama. U uvodnom dijelu izlaganja ste napomenuli upravo ovo šta stalno oporba stavlja na dnevni red, a to je to usko gledanje. Moramo gledat šire, ovo je dio jednoga mozaika, kada zbrojimo sve u kratko vrijeme i pripreme proračuna i samoga rebalansa kad ukupno vidimo sve mjere rasterećenja ovo će doć do nekih 560 milijuna kuna za naše poduzetnike, da ne spominjemo 10 milijardi kuna potpora za očuvanje radnih mjesta. I ovaj zakon je dobra prilika da gledamo i novi turistički fond samog Ministarstva turizma jer ste u drugom dijelu spomenili kontinentalni turizam i udruženje turističkih zajednica za kojih samo za potpore za pripremu nove sezone za takve udružene turističke zajednice kao nagrada ide 8 milijuna kuna. Tako da mislim da trebamo gledat definitivno šire, ovo je dio jednoga paketa, sve radi pripreme da što prije iz ovoga svega izađemo i pripremimo se za novu sezonu. Hvala.
Poštovani zastupnik Jenkač.
Evo, slažem se normalno s vama, vi ste se nadovezali na moju raspravu. Definitivno, kao što sam rekao svako ministarstvo u svojem segmentu može osloboditi jedan dio, na kraju je to jedan veliki kolač, porezna rasterećenja, porez od dobiti kojeg smo smanjili, porez na dohodak koji se smanjio, znači sve su to na neki način rasterećenja i povećanje ili ostavljamo prihode našim poduzetnicima, povećavaju se i plaće naših građana, tako da su to definitivno odlične mjere. A i evo ponovo pohvaljujem i ovu mjeru Ministarstva gdje evo moram reći da onda ako i, i shvaćam i raspravu oporbe i oni se slažu u tome da treba negdje gdje je to moguće okrupniti i da na taj način onda i sama svrsishodnost promocije turističkih zajednica dolazi do izražaja.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Pavića. Izvolite.
Poštovani kolega, evo drago mi je da se slažete sa nekim načelima i principima koje smo izložili, pogotovo za ovaj gore kontinentalni dio Hrvatske. Evo samo da vam navedem nekoliko primjera. Bili ste kod nas u Krapini kad je bio tjedan kajkavske kulture. Znate tko je glavni nosioc tih poslova? Jedna udruga. Kad imamo najviše turista u Krapini, imamo kad se organizira utrka koju organizira jedan klub atletski. Drugi primjer isto tako sportski. Imamo najviše turista koji traže, kad se traži krevet više i kad se igra stolnoteniski turnir koji se boduje za, na nivou Hrvatskog stolnoteniskog saveza. Znači, turističke zajednice nema nigdje i tu su problemi. To je ono što govorim, trebamo vidjeti koristi od te zajednice, samo se o tome radi, ništa drugo. Hvala.
Poštovani zastupnik Jenkač.
Pa dobro, ja ne mogu sad reći konkretno u vašem slučaju, premda ja sam siguran da vaša turistička zajednica u Krapini financira i podupire te aktivnosti koje provode pojedine udruge. Ja mogu govoriti iz vlastitog iskustva, iz regije iz koje dolazim da u svaku manifestaciju koja god da se odvija na području evo mojeg grada, pa onda i šire u čitavoj županiji, financira, sufinancira onda i turistička zajednica, tako da ja vjerujem da je i to slučaj i kod vas premda nije ona direktno nosioc tih aktivnosti. Mislim da, a mogu reći iz nekog iskustva, turističke zajednice često puta okupljaju razne naše udruge, povezuju ih međusobno, financiraju njihova djelovanja, pogotovo gdje te udruge privlače na sebe znači njihove aktivnosti privlače na sebe pozamašan broj ljudi, pogotovo ljudi koji dolaze iz drugih krajeva. Tako da evo ja, ja sam uvjeren da je to tako [[Upadica: Hvala]] i u Krapini.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Jenkač, pandemija je najviše pogodila turizam, ali isto tako turizam će nakon krize biti najbrže rastuća djelatnost. Turizam je djelatnost koja korespondira s društvenim i gospodarskim djelatnostima, s privatnim i javnim sektorom, ali i s udrugama civilnog društva. Sva sredstva koja su jedini izvorni prihod turističkih zajednica utroše se namjenski, vratit će se višestruko, a onda su tu i pozitivni efekti na koje svi na kraju budemo ponosni.
Poštovani zastupnik Jenkač.
Pa tako je, povezanost između gospodarstva i, i turističkih zajednica i turizma je, uopće o tome nema potrebe govoriti i normalno da u ovim teškim trenucima rasterećujemo gospodarstvo, ali vjerujemo svi zajedno da će nakon ovih teških trenutaka doći i bolje vrijeme kada će to gospodarstvo i bolje prodisati i donositi bolje efekte i rezultate i normalno da onda i turizam je ta grana gospodarstva koja, koja definitivno doprinosi razvoju čitavih naših krajeva. Evo tu moram opet napomenuti da i nadam se da će ministarstvo posebnu, ajmo reći, posebnu nišu naći za kontinentalni turizam, mislim da oni imaju itekako puno prostora za razvoj. On je još, ajmo reći, nerazvijeni i normalno tamo gdje je nešto nerazvijeno tu imamo najvećeg prostora i vjerujem da i onda i tu će biti efekti na gospodarstvo itekako veliki.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Jenkač, govorili ste u razlici u prihodima turističkih zajednica na obali, u Priobalju, na otocima i kontinentalne Hrvatske. Naime, boravišna pristojba je iznimno značajan prihod u Priobalju za razliku u kontinentalnoj Hrvatskoj u tim turističkim zajednicama gotovo da i nemamo boravišne pristojbe i u biti osnovni prihod su upravo turističke članarine. Međutim, trendovi se mijenjaju, turistički trendovi i posebno sada u ovoj pandemiji vidimo da gost rado bira te netaknute nove destinacije i ako ne bude prihoda neće biti ni promocije upravo takvih lokacija i kako će gost znati što sve imamo za ponuditi ako turističke zajednice upravo ne budu nositelj takve promocije.
Poštovani zastupnik Jenkač.
Tako je, tu ste apsolutno u pravu poštovana kolegice zastupnice, to je prst i nokat. Znači, ne možemo nešto ukinuti i onda očekivati da će s druge strane niknuti cvijeće ako vi to cvijeće ne zalijevate, ako ga ne gnojite. Tako da definitivno smanjenje da, ali ne apsolutno smanjenje, pogotovo kao što, dobro ste detektirali boravišne pristojbe na kontinentu daleko su manje jer je daleko manji broj turista i financiranje turističkih zajednica kroz članarinu je s jedne strane značajno, ali i važno upravo zbog same promocije tih destinacija i zbog sufinanciranja raznih projekata, OPG-ova, malih poduzetnika koji su krenuli sa svojim kućama koje iznajmljuju i mislim kao što sam rekao da tu imamo itekako značajnog prostora za razvoj. I evo dajemo i novu mogućnost našim turistima [[Upadica: Hvala]] da biraju Hrvatsku i na Jadranu i na kontinentu [[Upadica: Hvala]]
Repliku ima i poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Kolega Jenkač pohvalio je turističku zajednicu u Varaždinskoj županiji unatoč političkoj pripadnosti, kolko sam ja to shvatila odnosno nije, nije isto, tako da…
Ne pripadnosti.
…ne pripadnosti, nema veze, ali jako ste se dobro osvrnuli s tom rečenicom „onog dana kad politika izađe iz sustava turističkih zajednica, turističke zajednice će prodisati u punom smislu tih riječi“. To je jedan od bitnih problema u sustavu turističkih zajednica tako da mislim da ste se dobro osvrnuli, dobro ste to rekli.
Poštovani zastupnik Jenkač.
Pa evo po zakonu načelnik, gradonačelnik ili župan je u funkciji predsjednika turističke zajednice i to je, takav je zakon osim ako on nekoga ne deligira na, na to mjesto, što najčešće nije i tako. Mada kao što ste vi rekli u vašem izlaganju tj. u repliki vašem kolegi, turističku zajednicu čini skupština turističke zajednica, skupštinu čine najveći financijeri te turističke zajednice i mislim da ta skupština i upravni odbor donose odluke koje su najvažnije za funkcioniranje turističkih zajednica i da teško mogu reći da neki, ne bi sad htio reći onu ružnu riječ jer ju ne volim jer sam ju neki dan kritizirao oni šerifi, ali da tu baš mogu načelnici i gradonačelnici apsolutno vladati turističkom zajednicom nego da itekako upliva imaju oni koji ju financiraju, pogotovo na jugu gdje su i, i velike firme i veliki hoteli koji daju značajna [[Upadica: Hvala]] sredstva i hoće o njima odlučivati.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Dalije Orešković, izvolite.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Samoj sebi sam postavila pitanje ima li potrebe javiti se za raspravu s obzirom da se nije puno toga promijenilo od prvog čitanja, a tom prilikom smo manje-više sve rekli. Ali nije niti za očekivati da će se nešto značajno promijeniti od prvog do drugog čitanja kad se ništa značajno u Hrvatskoj ne mijenja već punih 30.g. Međutim, postoji jedan drugi razlog zašto je ipak potrebno nešto reći jer je ovo dobar primjer da se ukaže na jedan teatar apsurda. Dakle, mi smo država koja nije u stanju definirati ustavom odnos između pojedinih grana državne vlasti. Imamo sada situaciju da nas na europskom samitu predstavlja Janez Janša iako u ustavu piše da nas u vijeću i u Europskom Vijeću zastupaju sukladno svojim ustavnim ovlastima vlada i predsjednik države.
Poštovana zastupnice, mi smo o, mi sad raspravljamo o turističkim zajednicama, sigurno niti predsjednik države, ni premijer s time nemaju veze. Molim vas držimo se teme.
Dakle, držim se teme, hvala što ste me prekinuli i ometali, to kontinuirano radite. I to je druga tema, dakle mi smo HS koji nije u stanju donijeti suvisli Poslovnik. Jučer je i g. Gordan Jandroković primijetio da učestalo koristimo institut povrede Poslovnika kad povrede Poslovnika nema jer ne postoji drugi alat da se nešto u raspravi suvislo kaže kada to odgovara konkretnoj situaciji i temi i onome što je netko drugi rekao, a potrebno mu je replicirati. Mi smo država koja nije u stanju napraviti suvisle institucije, dati im dobre ovlasti, ojačati ih da mogu vršiti neovisnu, nepristranu kontrolu pojedinih grana državne vlasti, a propisivali bismo članarine. Mi se bavimo članarinama, nismo u stanju državu dovesti u red, ali propisujemo članarine i tražimo da su obavezne u pojedinim strukovnim organizacijama, pa čak i za one gospodarske grane koje eto konkretno takvu jednu zajednicu kao što je to turistička zajednica uopće ne trebaju i pri tom im namećemo obavezne parafiskalne takse. Znamo da primjerice članarinu turističkim zajednicama plaćaju oni koji se npr. bave šumarstvom. Ja apeliram, i to je itekako tema ove rasprave, prestanite se više baviti članarinama, počnite se baviti sustavom. Ne samo da treba ukinuti ovaj parafiskalni namet u potpunosti, treba ukinuti i turističke zajednice i trebamo prestati frustrirati naše gospodarstvenike time što ćemo smanjenje od 10-tak% predstavljati nekakvom reformom jer to reforma nije. I uzaludne su i vaše priče i obrazloženja kako bez turističkih zajednica ne bi bilo marketinga, ne bi bilo uspjeha u turizmu. Pa imamo preko 300-tinjak ovakvih ustrojbenih tijela koje smišljaju nekakve strategije na mikro razinama ili na nacionalnoj razini, pa sa takvim tink tenkom u turizmu mi bismo imali najrazvijeniji turizam svijeta, a nemamo ga. Zapravo naš turizam je poprilično nerazvijen, ali kako je sve drugo propalo turizam je jedino što je manje-više ostalo. I sve ono što mi smatramo da su ovlasti i obveze, što kao dobro provodi turistička zajednica na lokalnoj razini, organizira „Dane kruha“, vina, sira, pršuta, evo graha, lampica na Adventima, pa sve je to nešto što se može organizirati na drugačiji način. Nema nikakvog razloga da se takve manifestacije ne organiziraju unutar same lokalne samouprave, unutar nekakvog ureda, evo ured za turizam u Gradu Zagrebu. Ali zašto imamo turističke zajednice? E pa zato što bi financijska izvješća Grada Zagreba za ovakve manifestacije još kolko tolko netko i čitao, netko provjeravao i gledao. Ali ne provjerava ih na razini TZ Grada Zagreba. Spomenut ću recimo i to da smo Milana Bandića prošle godine prozivali da je „Ćaća Adventa“ i da imamo najkorumpiraniji Advent u Europi i u, u skupštini se evo tu ima ljudi koji o tome nešto manje-više mogu reći, tražilo se da se podnesu financijska izvješća, a nikada se nisu podnijela. A zašto? Pa zato što je većina u skupštini glasala protiv. Ne zna se kako se troše financijska sredstva TZ Grada Zagreba, niti ko podnosi imovinske kartice, niti se bilo što kontrolira. A znamo da su se primjerice kućice dodjeljivale, eto i to njih 50-tak za sveukupno 10.000 kuna čovjeku koji je nekoliko dana prije toga osnovao svoje jednostavno dioničko, društvo s ograničenom odgovornošću, a prije toga je bio šofer samog gradonačelnika. Dakle, što su turističke zajednice? Para institucije. Paralelne institucije koje služe kao protočni bojleri za financiranje nečijih privatnih interesa koruptivnim metodama. Nitko to ne kontrolira. I evo kad smo već i kod Milana Bandića onda ću reći da je jučer otvorio jedan spomenik vrijedan 35 milijuna kuna. Ćaća gleda svoju, kako ono, domovinu, domovina gleda svoga ćaću. E sad fali nam još nešto. Fali nam ćaća koji gleda…
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje, prva je replika poštovanog zastupnika Željka Lenarta, izvolite. Izvolite kolega. Dajem vam opomenu.
…svoje spomenike i fontane kao simbol države, simbol države u kojoj životni standard građana sustavno propada zbog parafiskalnih nameta koji ne služe njima.
Poštovana zastupnice dajem vam opomenu. Molim vas ostanite ovdje, imate nekoliko replika. Vi ionako ne slušate što god bilo ko drugi govori, ali saslušajmo repliku poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Samo malo, da me niste toliko prekidali tijekom govora stigla bi reći apsolutno sve što sam htjela.
Da vi niste govorili o drugim temama, ja sam vam mogao dati odmah opomenu, ali nisam, dao sam vam kasnije zato što ste premašili vrijeme.
Znate li koliko je zastupnika u HS koji se apsolutno ne pridržava teme, nikada im ništa niti riječi o tome niste rekli. Kad primijenite iste standarde prema svima, možete i prema meni.
Temeljem čl. 240. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi.
Poštovana kolegice…
Irelevantno je nažalost poštovana ovaj zastupnica ne može vam odgovorit.
Al mogu joj ja replicirati, pa to što ste joj vi oduzeli riječ, to ste sad vi prekršili proceduru. Zašto kad su već replike ovdje, zašto ste joj oduzeli riječ? Zbog čega?
Pogledajte, pogledajte Poslovnik, pa ćete shvatiti. pa znam, ali vi, vi svjesno kršite taj Poslovnik često.
Tako je.
I to nije u ovom sazivu nego i u prošlom sazivu na što smo se, na što smo se puno puta…
Kolega Lenart, nemojte sa mnom polemizirati, ja vam dajem opomenu. Hvala vam lijepo.
To je taj Poslovnik o kojem sam govorila da ga treba urediti i treba ga urediti jer svrha je Poslovnika da uredi pravila ponašanja HS, a ne da onemogući zastupnike da govore.
Temeljem čl. 240. st. 2. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi poštovana zastupnice Orešković.
Srećom pa je rasprava o ovoj temi ionako manje-više završena.
Poštovana kolegice Orešković, bez obzira što nemate pravo riječi, ali možete slušat. Slažem se s vama vezano uz Poslovnik. Poslovnik koji je danas na snazi, a protiv kojega je HSS glasovao, znatno umanjuje mogućnost rasprave i kvalitetu rasprave zastupnika u HS, kako se oporba ne bi dovoljno čula, ali dobro, raspravljamo po onome što imamo. Druga stvar, ne slažem se s vama da treba ukinuti turističke zajednice zbog toga što turističke zajednice obavljaju svoju funkciju kao što sam u raspravi i rekao, veliki broj entuzijasta radi u turističkim zajednicama, odrađuje svoj posao i mislim da bi puno lošije izgledao turizam u Hrvatskoj, pogotovo kontinentalni da turističkih zajednica nema. Što se tiče korupcije na Adventu, pa nije da imamo najkorumpiraniji Advent, mi imamo najkorumpiraniju državu u EU i to je naš problem, ne samo taj nesretni Bandićev Advent. Hvala.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Klimana.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Malo je neobično za, za ovaj za postavljanje pitanja odnosno ja bi konstatirao samo da definitivno evo u ovom izlaganju imali smo osjećaj za jedan onako bagerski pristup rušenja svih institucija koje prate turističku industriju i rekao bih jedno temeljno neznanje kako funkcionira uopće brendiranje i prodaja turističkog proizvoda na svjetskom tržištu. Onaj ko je, koji se bavio turizmom zna da je ovakvom diskusijom na neki način kolegica uvrijedila apsolutno sve one turističke radnike koje vrijedno se bore na svakom tržištu, pogotovo na ovim našim imitivnim tržištima putem sustava Hrvatske turističke zajednice i putem sustava svojih regionalnih i turističkih zajednica za dovođenje gostiju kako bi apsolutno bili i dalje još uvijek pokretač hrvatskog gospodarstva i kao takvi dali nam nekakvu perspektivu da što bolje funkcioniramo u državi [[Upadica: Hvala]] Ovo što smo čuli [[Upadica: Hvala lijepo]] je definitivno ispod svake kritike. Hvala lijepa.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Davora Nađi.
Hvala potpredsjedniče. Ja bi rekao da se prije svega slažem sa zastupnicom Orešković, a s obzirom da nje nema dolje, iskoristit ću ovu repliku zapravo da odgovorim gospodinu kolegi zastupniku Klimanu koji, kojem bi rekao da zapravo je on taj koji vrijeđa zapravo sve one zaposlenike privatnog dijela turističkog sektora koji zapravo ovih dana se pitaju da li će imat novaca za svoju obitelj za Božić dok svi oni koji su u turističkim zajednicama su na sigurnome i njihovi prihodi su osigurani i njima novac i dalje dolazi, plaće su tu. Tako da možda je ipak malo ta teza pogrešno postavljeno i u ovom slučaju se kolegicu Orešković napalo potpuno bespotrebno. Evo, hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Bulja [[Upadica iz klupe: Nema ga]] Ako ste vi Miro Bulj onda ste vi, da.
Hvala lijepo. Turizam u Hrvatskoj bi tribao biti dodatna vrijednost na ono sve što imamo. Nažalost, pošto je sve rastočeno, devastirano, 2/3 Hrvatske su, g. Kliman, opustošene, isključivo zbog parafiskalnih nameta, isključivo zbog poreza, isključivo zbog toga šta narod, narod nije dobio tu alternativu i nevjerojatno je da imamo tolke potencijale u RH, ne samo kad govorimo o turizmu, o povijesnom, nego o gastro turizmu, sportskim mogućnostima. Ja samo mogu nabrojiti određene stvari, kolegica je iz Đakova, ona ima „Đakovačke vezove“, kolege u Istri imaju svoje brendove i oni rade tu, poglavito u zaleđu. Vi ste kolega Kliman također s toga područja. Međutim je činjenica da župani i gradonačelnici turističku zajednicu koriste isključivo i samo sebi za piar i da ljudi i djelatnici na ovaj namet koji se daje gospodarstvenicim su isključivo piar agencija županima i gradonačelnicima i oni su u okovima djelatnici, u okovima, ovise o turističkom, o skupštini i vijeću, o ljudima koji se nalaze unutra. A ko je na čelu toga? Gradonačelnik i župan. Kad govorimo o turizmu onda moram kazati da mi je nevjerojatno, znate li gdje igram, evo ja ne znam, gdje igram prvi nogomet? Tko zna ovdje, prvi? Na Gardunu u cetinskoj krajini, spomenik se nalazi u Sinju, Gaj Laberije, 2. stoljeće, prvi nogomet je igran u Sinju u cetinskom kraju. Zamislite kolki je to brend. Tko to zna? Evo saborski zastupnici jeste znali da je prvi nogomet početkom 2. stoljeća igran u Sinju za vrijeme Rimskog carstva? I imamo spomenik u Sinju, Gaj Laberije sa loptom, dokazano, jedino imamo jednu udrugu „Dalmati“ koja se bavi s time, ali nema promidžbe. Zamislite da, nama je u glavi da je prvi igrali Englezi. Zamislite da je netko drugi, imate članak o tome bezbroj objavljenih, zamislite što znači biti, prvi nogomet igrati, najvažniju sporednu stvar na svijetu, da je igrana u Hrvatskoj, a kamoli u mome kraju. Nitko to ne zna, niti koga brine, a na tome bi mogli graditi ogroman brend. U mome kraju imamo Sinjsku alku, imamo Čudotvornu Gospu Sinjsku, vjerski turizam, povijesni, tradicijski, vjerski, alka, viteštvo, čojstvo, imamo sve. Imamo bitku povijesnu, imamo krunidbu Čudotvorne Gospe Sinjske. Samo nekoliko dana, nekoliko dana kad je alka tada imamo turiste, a tolki potencijal imamo od nacionalnih parkova, rijeka, izvora, izvor, jedino šta radimo na izvoru Cetine, prekrasnom izvoru šta smo ga dali Amerikancima u koncesiju dok je voda na burzi, pitka voda i što SDSS i HDZ u Općini Civljane ruše pločasti most iz 14. stoljeća od stećaka starohrvatskih koji je napravljen, ruše da bi oni napravili novi nego taj što je iz 14. stoljeća, zajedno vaš koalicijski partner Pupovac i HDZ. To radite. A parafiskalni nameti i ova magla koju vi puštate je tolika glupost jel da je turistička zajednica skinute okovane, okove i da djeluje na tržištu kako treba djelovati, a ne parafiskalnim nametima onda bi imali rezultate. Ne bi bili naši rezultati da imamo nikad manje stanovnika na područjima gdje su prekrasni. U mom cetinskom kraju se može imat, naši sportaši iđu u Austriju na 900 metara, 1000 metara iđu ovaj visinske pripreme, pa Zelovo selo, Otok zaleđa, Korita, brojna druga mista Dinara, Podinarje, Cetina gastro ponuda, pršuti, janjetina, svi ste to probali kad dođete na alku i dođite na Sinjsku alku i nije samo doć na alku poist i popit, to nije samo to, al to je dobro, ja vas pozivam, al to treba trajati cilu godinu kao ponuda. Konjički sport, aerodrom, najstariji aerodrom na području Splitskog bazena je u Sinju, stariji je nego Kaštelanski i to su činjenice i turistička zajednica je u okovima, u okovima župana i gradonačelnika i taj parafiskalni namet ne bi bio potreban da je turističke zajednice pustit, one bi same sebi zaradile plaću.
Imamo dvije replike, jedna je poštovanog zastupnika Begonje.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Bulj, dobro je što sinjska krajina ima alku, dobro je što ima svetište Velike Gospe i tad se skupi možda desetke tisuća, možda i više ne znam u tih dana, vi to znate bolje od mene. Ali u malim turističkim nerazvijenim područjima turističke zajednice su alat koje tim područjima otvara vrata u turistički svijet i one promoviraju ne samo prirodne ljepote toga kraja, ne samo gastronomiju toga kraja, nego i kulturna dobra, svu turističku infrastrukturu i sadržaje u tom kraju. Slažem se s vama da ne rade sve jednako, dio problema se nalazi i na kadrovima. I zato vas ja pitam još jednom dal vi smatrate opravdanim postojanje turističke zajednice u turistički nerazvijenim područjima za koja nitko ne bi znao u pravilu da nema turističke zajednice? Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Imate vi u Drnišu Meštrovića, on je … [[Govornik se ne razumije]] u drniškom kraju, imate prekrasne ljude koji se bave vinogradarstvom, prekrasno vino, imate vi u Drnišu prekrasan dio NP Krka, tako i u Kninu. Imamo mi brojne znači što možemo pokazati, imamo ljude koji žele ulagati i ulažu, ulažu u objekte koje su za turističke svrhe. Ima ih prekrasnih. Ja ih pozivam dođite svi u drniški kraj, cetinski kraj, zagoru, vrgorački kraj koji je sad poplavljen nažalost i tribalo bi se poduzimati ono kad predlažemo amandmane neke stvari oko navodnjavanja i odvodnje nažalost to se ne poduzima, imamo prekrasne proizvode domaće, autohtone, ali u isto vrijeme vi sada želite urušiti tj. zabraniti proizvodnju autohtonog sjemena, prodaju na tržištu, samo da znate. Imamo mi puno toga pokazati, a turističke zajednice na tržištu bi se bolje pokazale nego da su u okovima lančanim gradonačelnika i župana.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, pričali ste o nogometu. Još u rimsko vrijeme, ne znam da li se to baš može nazvati nogometom, ali evo mogu isto dati sličan primjer gdje možemo govoriti o nogometu, a za koji sigurno niste čuli. Dakle, prva nogometna lopta u Hrvatsku nije došla u Dalmaciju, nije došla u Split, nije došla u Hajduk, došla je u Slavoniju, došla je u Županju još 1880.g. kad je Slavonija bila dovoljno poznata i bogata da privuče … [[Govornik se ne razumije]] čak iz Engleske koji su donijeli nogometnu loptu, koji su igrali nogomet i koji se i loptali u nedostatku dovoljnog broja igrača. Tek 15.g. kasnije ili možemo reći samo 15.g. kasnije odnosno 14 je održana prva javna nogometna utakmica u Zagrebu. Ali ovo je isto recimo brend na kojem možemo i trebamo raditi, a za koji sigurno ni vi, a i puno vjerujem kolegica i kolega uopće niste čuli.
Poštovani zastupnik Bulj.
Dragi moji Slavonci pozdravljam ih odavde, veliki dio je porijeklom iz moga kraja, imam i rodbine i veliki je dio navijača Hajduka što je vrlo bitno napomenuti, ima i Dinamo, i sve su to hrvatski klubovi, ali jedan veliki dio navijači Hajduka. Prva nogomet gdje se igra morete to provjeriti, to je zapisano i u FIFA je to potvrdila i prva lopta je u 2. stoljeću, znači FIFA je priznala, vidit ćete to, provjerite, FIFA je priznala da je prvi nogomet igran na Gardunu. Taj spomenik možete kad dođete u Sinj vidjeti u Sinju, u Vrličkoj ulici nalazi se spomenik di Gaj Laberije drži loptu, kožnu loptu, znači to je dokazano, povijesno dokazano, imamo udrugu, međutim mi to ne promoviramo. Vi govorite o nogometu u prošlom stoljeću nego da je igran prvi nogomet, lopta nogom i to je sada čak FIFA priznala i dobro pročitajte, pa ćete vidjet i UEFA, vidjet ćete taj detalj da je u Sinju igran prvi nogomet [[Upadica: Hvala lijepa]] početkom 2. stoljeća.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit poštovani zastupnik Anton Kliman.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, cijenjeni kolegice i kolege. Evo još jednom bih naglasio da definitivno s ovim zakonom pokazuje se opredijeljenost vlade, Ministarstva turizma da se smanjuju parafiskalni nameti i definitivno vlada ide u pravom smjeru kada čini ovo što čini, između ostalog i sa ovim, sa ovim prijedlogom zakona. Čuli smo dosta oprečne ocijene od toga da nam trebaju turističke zajednice, pa da ne trebaju, pa da nam, trebalo bi ih stavljati na tržište, ne treba ih stavljati na tržište. Turističke zajednice imaju svoj okvir zakonodavni koji ja mislim da je dobar, jednu, jednu dobru dugoročnu perspektivu ako se, ako se budu baviti onim čime se trebaju baviti, a to je destinacijski menadžment. Imamo odlične primjere u razvijenim turističkim, dakle regijama i nisu slučajno razvijene turističke regije razvijene same po sebi nego zato što je skup svih subjekata koji brinu o turističkom proizvodu, to, o tome brinu i definitivno je to produkt tih napora. Isto tako moramo reći da smo ne samo kroz turističke zajednice nego i kroz sve turističke subjekte danas koji su radili na tržištu, a posebno u ovo proteklo vrijeme kad nas je pandemija izuzetno i jako pogodila, a to su naši vrijedni turistički radnici, ugostiteljski radnici, svi oni koji, koji pružaju usluge i koji rade na brendiranju RH i svojih mikro destinacija da su napravili ogroman, ogroman posao. Ali isto tako moramo naglasiti da je ogroman posao napravila i Vlada RH koja je u pravom trenutku intervenirala i dala pomoć, dakle svima onima kojima je to bilo potrebito, a znamo da je najviše, najviše bilo potrebito turističkom sektoru. Pa isto tako evo moram recentno naglasiti da od jučer više nemamo prepreka za, o našoj, o našoj sudbini, da je naša sudbina u našim rukama s obzirom da je Europska komisija odobrila 24,2 milijarde EUR-a sredstava za naš oporavak i za našu, za našu, za našu budućnost, dakle, možemo reći da smo dobili dva cjepiva. Dakle, cjepivo prvo koje se počelo implementirati u Velikoj Britaniji i koje će se ubrzo početi implementirati i kod nas, koje će sigurno smiriti ovu pandemiju i otvoriti nam novu perspektivu u prvom redu gospodarsku, ali isto tako i turističku perspektivu, ispred nas se očekuje jedna, jedna turistička sezona. Ali isto tako dobili smo i drugo cjepivo, a to cjepivo je 24,2 milijarde kuna koji ćemo moći iskoristiti u našem, u našem oporavku, u našoj perspektivi do 2027.g. i svi zajedno napravit jedan boljitak za, za našu državu. U ovom smislu evo želim se zahvaliti Vladi RH i našem predsjedniku koji je izuzetno, predsjedniku vlade koji je izuzetno marno to odradio i gdje smo dobili puno sredstava više nego što je bilo prvotno očekivano iz svih pregovora. 10 milijardi kuna, 10 milijardi EUR-a je dakle predviđeno za otpornost i oporavak našega gospodarstva, između ostaloga i turističkog sektora. Dakle, to su sredstva koja ćemo sigurno kratkoročno moći iskoristiti najbolje da stabiliziramo naše tvrtke, da im damo novu perspektivu u, u ovaj, na tržištu i na unutarnjem tržištu, a posebice na vanjskom tržištu gdje ćemo moć iskoristiti da ih, da ih pozicioniramo da njihov, da njihov utjecaj u gospodarstvu bude puno bolji nego što je bio do sada i dakle, mi imamo jednu novu perspektivu koja je isključivo samo ovisi o nama, sredstva su odobrena, nema više, nema više opravdanja da nešto ne odradimo, država mora stvoriti dakle infrastrukturu koja će nam to svima zajedno omogućiti da imamo jednu bolju perspektivu preko nas ubuduće i mislim da definitivno ono što sam rekao i prije da smo dobili kroz prvo cjepivo, dakle za pandemiju, dobili smo i drugo cjepivo za oporavak našeg, našeg gospodarstva i želim svima da se uhvatimo toga posla i da stvorimo perspektivu i bolju budućnost našim građanima u ovom idućem razdoblju. Hvala vam lijepa.
Završno će govoriti također u ime Kluba MOST-a nezavisnih lista poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. O turističkoj zajednici i vrijednostima koje imamo ja bi još jednom samo ponovio da je FIFA 1969.g. potvrdila da je se prvi nogomet igrao u Sinju gdje je dječak Gaj Laberije sa spomenikom, FIFA je potvrdila, UEFA, Hrvatski nogometni savez i turistička zajednica to nisu iskoristili. To možete vrlo lako provjeriti da je to FIFA priznala, a mi ne znamo, čak je i kolegici koja je iz moje izborne jedinice to i smiješno, njoj je smiješno, al to nije smiješno. Prvi nogomet da je igran i da je to FIFA priznala, Hrvatski nogometni savez da to ne koristi, u 2. stoljeću, i da imamo spomenik i dokaz dječaka koji drži loptu, evo spomenika, možete to naći. Znači, to je smiješno koliko turistička zajednica nema svrhu kad mi koji se bavimo politikom, koji pratimo povijest, koji volimo sport, koji volimo nogomet, Hajduka, Dinama, našu reperezentaciju koja je bila 2. na svijetu, turistička zajednica ne radi dobro svoj posao jel je isključivo u okovima župana, gradonačelnika, premijera, u okovima. Ona mora biti piar, jel kad je drniški pršut naravno da gradonačelnik mora tu biti istaknut, on je onaj, naravno onaj koji je na vlasti ili stranka koja je na vlasti, ja to znam dane pršuta, ja to znam kad je alka, ja to znam kad je alka. Ja npr. da sam saborski zastupnik HDZ-a mene bi sigurno pozdravljalo na alci ovo ono kao domaćina jel sve do sad je saborske, ja to ne patim od toga bez obzira što sam bio. Međutim, kad si drugi to je tako, previše je to sve skupa ispolitizirano, ja mislim da triba pustit tržištu i ti najsposobniji ljudi će na tržištu zasigurno najbolje odraditi kroz te turističke zajednice bolje nego da mećemo te parafiskalne namete gospodarstvu da bi ti ljudi koji su, ima i sposobnih vjerojatno u turističkoj zajednici, ali ima i onih koji su tu čisto po političkom ključu i to u najvećem broju. Znači parafiskalni nameti ne donose ništa dobro za promociju turizma turističkoj zajednici nego su ovisnici i to je velika šteta našim iznajmljivačima, našim ugostiteljima koje ste pogazili u covid krizi sada i u covid krizi ste pogazili njih. Jer u veliki trgovački lanci, centri, kako se sve zovu, su otvoreni, prepuni, prekrcato, otiđite pa ćete vidjeti, dok ugostiteljski objekti koji su se pridržavali tih mjera nisu se ovaj, njih se zatvorilo. Čak da je bilo hrabrosti omogućiti im i moratorij na kamate i kredite, kamate i kredite tim ljudima na godinu dana, banke ne bi ništa izgubile, one su solventne, da premijer ima hrabrosti ko Slovenija. Premijer ima hrabrosti doć ovdje u sabor iskoristit poslovničke mogućnosti i govoriti o 100-toj temi nego što ga zastupnik pita. Nema hrabrosti reći bankama moratorij na kredite, vi imate veliku dobit i kamate, vi imate ogromnu dobit, vi imate ogromnu dobit hrvatskog naroda, 4 milijarde kuna godišnje na provizije i kamate. Znači vi čak niste turističke djelatnike i djelatnosti povezane s turizmom zaštitili i ovde dolazite s nekim minornim umanjenjem. Parafiskalni ovaj namet je nepotreban. Imamo ljudi sposobnih koji se mogu na tržištu i profilirati, kojima se može pomoći, al svojim sposobnostima će puno bolje brendirati sve značajke Hrvatske, pa i mog cetinskog kraja, drniškog kraja, sve što imamo. Pa meni je začuđujuće da mi ne znamo ovdje za Hrvatski nogometni savez, turistička zajednica puno ne koristi više taj značaj da nije Sinj samo Sinjska alka i samo vjerski turizam, to je najznačajnije. Imamo i ovaj dio, imamo da je prvi nogomet, FIFA je priznala, igran u Sinju. Imamo spomenik u Vrličkoj ulici, kad budete išli, vidit ćete, pogledajte, možete se slikat, pa proširite tu malo vijest, a morete i proguglat vrlo jednostavno ćete doći do toga podatka. Imamo jednu udrugu koja se bavi „Dalmati“, znači tu igraju Rimljani i Dalmati, oni se tu bave, volio bi da dođete u Sinj kad budu ti dani da vidite i taj kako se ljudi organiziraju i triba im pomoći, čak i Ministarstvo kulture to priznaje, al nitko ne zna, ne znamo, niko ne zna za taj podatak, vrlo malo. Još jednom, svi potencijali koje imamo, poglavito zaleđe, kopneni dio, ja govorim sad o Sinju i Dalmatinskoj zagori, cetinskom kraju, drniškom kraju, imamo tolki potencijal i za proizvodnju prehrambenih proizvoda poljoprivrednih, ali novim zakonom koji je jučer bio u javnoj raspravi isteka, vi ih želite ograničiti autohtono domaće sjeme nego mora biti unificirano, kontrolirano, tako da nećemo osjetiti više miris jabuke nego ćemo plastike, gume, GMO-a i svega onoga šta imamo na tržištu i šta uvozimo. Turizam bi trebao biti samo potencijal [[Upadica: Hvala]] za ovo sve šta imamo ovamo, međutim ono je nažalost obrnuto.
Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovana državna tajnica u Ministarstvu turizma i sporta, Sandra Herman.
Poštovani predsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege zastupnici, bit ću vrlo kratka na kraju. Eto imali smo još jednu raspravu vezano uz Konačni prijedlog nacrta izmjena i dopuna Zakona o turističkim članarinama. Ja moram reći isto ko i prošli put da sam jako žalosna kad čujem da se ljude u sustavu turističkih zajednica naziva uhljebima. I sami ste konstatirali i gotovo svi govornici za ovom govornicom da je turizam vrlo važan i da u velikoj mjeri doprinosi u ukupnom udjelu BDP-a RH odnosno da je jedna od najvažnijih grana gospodarstva i moram reći da ljudi koji rade u sustavu turističkih zajednica su u velikoj mjeri upravo tome doprinjeli. To nisu uhljebi, to nisu politički postavljene osobe. Ja još jedanput ponavljam, oni nisu ni dužnosnici, to su ljudi koji su zaposleni putem javnih natječaja, oni moraju imati dakle uvjete za svoja radna mjesta. gđa. Orešković je i prošli puta i sada spominjala da nigdje nije našla nijednu imovinsku karticu da iznosimo ovdje neistine. Ne može pronaći imovinske kartice direktora turističkih zajednica jer oni nisu dužnosnici, a sve njihove plaće, sve ono o čemu su bila postavljena pitanja je javno dostupno i kao što je bilo danas više puta izrečeno, dakle osnivači turističkih zajednica su upravo oni o kojima danas raspravljamo, a to su poduzetnici, to su oni koji plaćaju članarinu. Kao što sam rekla na samom uvodnom dijelu, dakle ove izmjene i dopune zakona idu u smjeru rasterećivanja poduzetnika, je 12%, neki će reći malo, ali u ukupnom iznosu od 2016. do danas to je 32% i kao što smo nekoliko puta spomenuli ide se k tome da članarine ne budu obavezne, dakle ide se prema ukidanju članarina, ali u ovom trenutku, znademo i sami da one jako puno znače osobito za kontinent, za turističke zajednice na kontinentu. Turističke zajednice nisu na tržištu, one su neprofitne i njihova zadaća nije prodaja, njihova zadaća je kreiranje i promidžba turističkog proizvoda i da one ne rade dobar posao ne bi bilo ovakvih rezultata sada i mislim da je turizam jedna gospodarska grana koja je povezana sa svim ostalim djelatnostima i da ne trebamo govoriti o turističkim zajednicama kao onima koje nam nisu potrebne. One su nam potrebne. Da li ih je previše ili nije. Novi Zakon o sustavu turističkih zajednica i promicanju hrvatskog turizma također je omogućio, dakle formalno ujedinjavanje turističkih zajednica, udruživanje turističkih zajednica uz ono projektno u svrhu smanjenja davanja za nekakve administrativne troškove, a poboljšanja njihovih, njihovih aktivnosti i poboljšanja učinka. O svemu tome smo danas raspravljali i mislim da je poanta ove priče da podržimo smanjenje kao parafiskalnog nameta u smislu ovih članarina, ali isto tako idemo prema njihovom, njegovom ukidanju, ali radimo paralelne procese i pronalazimo načine kako održati, kako pomoći turističkim zajednicama i kako ih postaviti na onu pravu funkciju, onima manjima pomoći, ujediniti ih jer svaka od njih imaju svoju svrhu. One manje kao što ste govorili one će se međusobno udružiti, one će se ujediniti oko proizvoda, ali nije istina da one nisu potrebne i mislim da sustav turističkih zajednica funkcionira dobro i da radi svoj posao. Eto.
Hvala lijepo. Ima nekoliko replika na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Bulja.
gđo. Herman, vi ovdje, nismo se razumili, nismo se razumjeli. Turistička zajednica da radi dobar posao u RH i da ima ljudi koji rade svoj posao vjerojatno ima, međutim ovdje se radi o parafiskalnom nametu koji je obavezan, a tržište je nešto drugo. I da, ne možete reć da nije u okovima gradonačelnika i župana kad je na čelu skupštine, turističke skupštine gdje je na čelu župan i gradonačelnik. I ako triba natječaj, znate kako su … [[Govornik se ne razumije]] broj postola, boja kose, koji je broj cipela i boja kose, da tako je, ja vam mogu navesti nekoliko primjera. I morate biti politički podobni i morate bit piar gradonačelnika ne tog kraja, gradonačelnika i to je najgore, znači, ti ljudi žive u okovima. A vamo imamo parafiskalni namet obavezujući, imamo tržište i tržište neka pokaže ko najviše i najbolje može [[Upadica: Hvala]] nisam rekao da ne mora postojat turistička djelatnost, mora naravno.
Poštovana državna tajnica Herman.
Da, gradonačelnici, načelnici i župani su samo predsjednici, dakle to je samo jedan glas u vijeću odnosno skupštini, a natječaji za ljude koji rade u sustavu turističkih zajednica su propisani, dakle ne odlučuju predsjednici o njima.
Kolega Bulj je digo povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen?
Odustajem.
Molim?
Odustajem.
Odustajete. Hvala. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice gđo. Herman, vi ste govorili o značaju poslovima turističkih zajednica. Svi oni koji danas kritiziraju i žele ukinuti turističku članarinu, svi oni koji kažu da treba ukinuti turističke zajednice moraju biti svjesni, a i naša javnost dobro je da zna da te poslove neko bi trebao obavljati, kakve bi tek onda bile kritike da vlada ukine ovo i onda prepusti kome, privatnicima takve poslove i zadatke.
Poštovana državna tajnica.
Da slažem se sa gđom. zastupnicom i mislim da je ovaj sustav dobro posložen. I još jedanput ponavljam, novi Zakon o sustavu turističkih zajednica koji je stupio na snagu 1.1.2020. regulira sve ovo o čemu danas govorimo.
Zadnja replika poštovanog zastupnika Davora Nađa.
Hvala. Evo, ja imam pitanje s obzirom da ste rekli da bez turističkih zajednica ne bi bilo ovako dobrog rezultata u turizmu. Ja vjerujem da vaše ministarstvo ozbiljno shvaća svoj posao i da ima neke konkretne brojke na temelju kojih dajete takve izjave, pa stoga bih vas pitao da li možete sad s nama podijeliti koji bi bio točan onda rezultat turizma u Hrvatskoj da turističkih zajednica nema? Dakle koliko bi manji bio, ne znam, broj dolazaka, koliko bi manje bilo prihoda od turizma i slično?
Poštovana državna tajnica.
Pa moram reći da uopće ne bi bili turistička destinacija. Vidjeli ste i u ovo doba korona krize da koje rezultate smo ostvarili, da smo na Mediteranu bili najkonkurentnija turistička destinacija, sve to morao je neko odraditi. A ne govorim to samo iz ove perspektive, govorim iz perspektive terena jer sam od 2007. u tome sudjelovala.
Hvala lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Hvala vam lijepa. Prelazimo na slijedeću točku, a to je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostore i članovima njihovih obitelji s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br.80. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172., 204. i 206. Poslovnika HS-a. Sukladno čl. 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani Žarko Katić, državni tajnik u MUP-u, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane gđe. zastupnice i gospodo zastupnici. Kao što je poznato Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske je od 1. veljače 2020.g. na uređen način prestala biti članicom EU stupanjem na snagu Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU i Europske zajednice za atomsku energiju. Pitanja sukcesije često se smatraju najtežim pitanjima, iako ovo nije riječ o doslovnoj sukcesiji, ali ima određenih elemenata i u takvim sporazumima je uvijek vrlo važno regulirati i pitanja daljnjeg odnosa građana, njihovoga boravišta, prava na, na stanjenje i slično. Prijelazno razdoblje koje je predviđeno sporazumom tijekom kojeg se i dalje na Ujedinjenu Kraljevinu primjenjuje pravo EU traje do 31. prosinca 2020.g. Mogućnost produženja prijelaznog razdoblja kao što znamo nije iskorištena, ona je bila moguća do 1. srpnja, ali zajednički odbor se za to nije odlučio, dakle ono definitivno završava 31. prosincem ove godine. Jedno o temeljnih prava koje sporazum jamči jest pravo građana povezano s boravkom. To su primjerice ulazak u zemlju, izlazak iz zemlje, privremeni boravak, stalni boravak i eventualna ograničenja prava na boravak, kao i izdavanje novih boravišnih isprava. Taj dio sporazuma stupa na snagu 1. siječnja 2021.g. Time se jamči zaštita osobama koje već borave i dalje nastavljaju boraviti u RH, riječ je dakle o državljanima Ujedinjene Kraljevine i članovima njihovih obitelji koji eventualno i ne moraju biti članovi odnosno državljani Ujedinjene Kraljevine. Prema službenim evidencijama MUP-a u RH danas boravi 1.133 državljanina odnosno državljanke Ujedinjene Kraljevine, od toga 773 ima prijavljeno privremeni boravak, a 360 stalni boravak. Instruktivni rok koji se određuje konačnim prijedlogom zakona za, da oni reguliraju svoj novi boravak kao državljani treće zemlje, ali sa pravima koje vuku kao sadašnji državljani države članice EU jest 30.6.2021.g. Sam sporazum o povlačenju ne sadrži postupovna pravila, a kako bi se državljanima Ujedinjene Kraljevine jamčila pravna sigurnost, te propisali odgovarajući postupci za prijavu privremenog ili stalnoga boravka, te izdavanje nove boravišne iskaznice, konačnim prijedlogom zakona propisuju se opća odredba kojom se odredbe Zakona o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji na odgovarajući način i ako nisu u suprotnosti s sporazumom, primjenjuju na državljane Ujedinjene Kraljevine i članove njihovih obitelji. Konačnim prijedlogom zakona upućuju se državljani Ujedinjene Kraljevine i članovi njihovih obitelji na odgovarajuće postupke za prijavu boravka ovisno o tome jesu li ili nisu na dan 31. prosinca 2020.g. imali izvršenu prijavu boravka i utvrđuju se naravno rokovi za te prijave. Zakon nadalje propisuje da nepoštivanje rokova za prijavu ne utječe na prava iz sporazuma, niti na prestanak statusa korisnika utvrđenog sporazumom. Međutim, u slučaju nepridržavanja rokova za prijavu privremenog ili stalnog boravka, te za zamjenu boravišnih isprava propisana je novčana kazna od 200 kuna. Ta odredba stupa na snagu nešto kasnije, ne 1. siječnja kao cijeli zakon nego 1. srpnja 2021.g., dakle od tad će biti moguće kažnjavanje onih koji nisu prijavili zamjenu boravišnih isprava. Zakon propisuje izdavanje boravišne isprave u istom formatu sa istim zaštitnim elementima, kao što će, kao što jest iskaznica i za državljane trećih zemalja. Ona će jedino imati oznaku da se radi o osobama koje su korisnici sporazuma, dakle da imaju određena posebna prava. Stupanje na snagu zakona predlaže se sa 1. siječnja 2021.g. jer s tim datumom stupaju na snagu i odredbe sporazuma koje se odnosu prava građana. Predlagatelj ujedno predlaže donošenje zakona po hitnom postupku da državljani Ujedinjenog Kraljevstva ne bi ostali bez prava utvrđenih sporazumom ili da se ona ne bi pomicala. To naravno je važno i za državljane država članica EU koji žive u Ujedinjenoj Kraljevini, a osobito nama na prava i obveze hrvatskih državljana koji žive u Ujedinjenoj Kraljevini. Znači i našim državljanima koji borave u Ujedinjenoj Kraljevini i dalje će se jamčiti prava na, na stanjenje odnosno na korištenje svih onih prava koja su dosada uživali. Naime, sporazum izričito zahtjeva da država domaćin ne smije uvesti nikakva ograničenja ili uvjete za stjecanje, zadržavanje ili gubitak prava na boravak. Uvjete boravka po sporazumu svaka strana mora primjenjivati u dobroj vjeri i bez diskriminacije po državljanstvu već samo u korist osoba koje borave u strankama ugovornicama. Stavio bi još nekoliko napomena koje se tiču boravka hrvatskih državljana u Ujedinjenom Kraljevstvu koji su korisnici sporazuma. Naime, Ujedinjena Kraljevina u svom emigracijskom sustavu vezano za slobodu i kretanje državljana EU nije imala uspostavljen klasični sustav registracije i boravka, kako to ima većina država članica, tako da se taj boravak može dokazivati različitim drugim načinima, dakle nemaju posebnu boravišnu iskaznicu nego se može dokazivati npr. potvrdama poslodavaca ili visokih učilišta ako su osobe studenti, vozačkom dozvolom koja je izdana u Ujedinjenoj Kraljevini, potvrdom da ima zdravstveno osiguranje i na drugi način. Kako bi zadržali pravo na boravak europski državljani, pa tako i RH koji su se nastanili u Ujedinjenoj Kraljevini do 31. prosinca ove godine moraju najkasnije do 30. lipnja 2021.g. regulirati svoj boravišni status putem posebne šeme britanske vlade nazvane „EU Settlement“, dakle hrvatski državljani mogu dokazati da neprekidno zakonito borave u Ujedinjenoj Kraljevini primjerice 5 i više godina i tada mogu pribaviti potvrdu o stalnom boravku, a oni državljani koji borave u Ujedinjenoj Kraljevini manje od 5.g. dobivaju privremeni boravak koji omogućava nakon naravno 5.g., kad akumuliraju 5.g. boravka da dobiju i stalni boravak. Prilikom prijave na naprijed navedene statuse potrebno je dokazati identitet i naravno dosadašnji boravak u Ujedinjenoj Kraljevini. Prema statistici koju je objavio „Home Office“ u Ujedinjenoj Kraljevini koja je dostupna on line do 30.9.2020.g. zaprimljeno je ukupno 8.170 zahtjeva hrvatskih državljana da reguliraju boravišni status po sporazumu, od čega je odobreno 8.030 statusa, od čega 2.050 stalnog boravka, 5.980 privremenog boravka, odbijeno je 140 zahtjeva, to su uglavnom slučajevi kad neka osoba ne, se ne pridržava zakona ili je prijetnja sigurnosti ili javnom zdravlju. Nasuprot tome, prema evidencijama hrvatskog MUP-a na dan 10.12., 7.587 hrvatskih državljana ima prijavljeno prebivalište odnosno privremeni odlazak u Ujedinjenu Kraljevinu, od toga 4.701 hrvatski državljanin prijavio je prebivalište u Ujedinjenoj Kraljevini, a 2.798 je prijavilo privremeni odlazak u Ujedinjenu Kraljevinu. Od svih njih 88 je odjavilo prebivalište u RH zbog preseljenja u Veliku Britaniju, ali nemamo podatke da su nikad prijavili adresu u inozemstvu. Dakle, ponavljam još jednom usporedbe radi, prema našim evidencijama 1.133 državljana Ujedinjene Kraljevine imaju jednu od predviđenih vrsta boravka. Inače državljani Ujedinjene Kraljevine bili su dužni i do sada registrirati svoj boravak u RH ako su namjeravali živjeti i raditi u RH duže od 3. mjeseca. Registracija boravka, dakle omogućit će nadležnim tijelima RH provjeru ispunjavaju li državljani Ujedinjene Kraljevine uvjete koji su predviđeni sporazumom za boravak u RH. Na kraju samo par riječi o budućim odnosima nakon što stupi sporazum na snagu 1.1.2021.g., znači koji su izvan sporazuma o povlačenju, na državljane Ujedinjene Kraljevine primjenjivat će se nacionalne odredbe Zakona o strancima, dakle našeg zakona za reguliranje boravišnog statusa stranca, kao i prema svim drugim državama, državljanima trećih zemalja. Vezano za viznu recipročnost, EU je državljane Ujedinjene Kraljevine izuzela od obveze posjedovanja viza za kratkotrajni boravak, to je boravak do 90 dana u razdoblju od 180 dana, dok Ujedinjena Kraljevina omogućava boravak državljanima EU do 6. mjeseci bez vize, to je objavljeno na stranicama Vlade Ujedinjenog Kraljevstva. Ako Ujedinjena Kraljevina uvede vizni režim za bilo koju državu članicu, EU će uvesti vizni režim za državljane EU, za državljane Ujedinjene Kraljevine. Evo iznio sam i one podatke koji su izvan samoga zakona, dakle koji se tiču recipročnosti i na koncu imamo za sad dva, dva amandmana koje je podnio Odbor za zakonodavstvo na čl. 1. i na čl. 3. i 8., amandmani su nomotehničke naravi i predlagatelj će ih prihvatiti i tako uvrstiti u … [[Govornik se ne razumije]] Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala g. potpredsjedniče, g. državni tajniče. Ja sam se samo htio kratko referirati na ovo pitanje reciprocita koji ste vi istaknuli, pogotovo što u reguliranju statusa državljana Velike Britanije odnosno Ujedinjenog Kraljevstva i s druge strane EU. Na početku kada se počelo pregovarat o ovome je bilo se otvorilo pitanje da li će hrvatski državljani biti tretirani jednakopravno kao i ostali europski državljani? Bilo je tu određenih dvojbi na početku, ali zalaganje i MUP-a, naše diplomacije i vlade općenito, to je ujednačeno, dakle puni reciprocitet, što se dogovori za britanske državljane u EU, pa tako i u Hrvatskoj, to će jednostavno isto tako vrijediti i za europske državljane uključujući i hrvatske državljane u Velikoj Britaniji.
Hvala lijepo. Ima potrebe za komentarom ili?
Svakako to je, to je apsolutno točno, RH je članica EU od 1. srpnja 2013.g. i aktivno je sudjelovala u pripremi sporazuma i sva prava se odnose i na hrvatske državljane, kao i na ostalih 26 sada država članica.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu prvi je Klub Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Marijana Balić, izvolite. Marijana?
Hvala lijepa. Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Evo pred nama je danas, kako smo i čuli iz vrlo sadržajnog uvodnog izlaganja državnog tajnika, prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji s konačnim prijedlogom zakona, a koji je vezan uz Brexit odnosno izlazak Ujedinjene Kraljevine, Velike Britanije i Sjeverne Irske iz EU i Europske zajednice za atomsku energiju. Naime, sam sporazum o povlačenju stupio je na snagu nakon izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU 31. siječnja ove godine, u ponoć po srednjeeuropskom vremenu i sporazumom je između ostalog postignuta odnosno osigurana pravna sigurnost u važnim područjima uključujući i prava građana. Ujedno ono što je potrebno za istaknuti je da je stupanjem na snagu sporazuma Ujedinjena Kraljevina više nije država članica EU, ona je to postala, prestala biti na uređeni način, te se sada smatra trećom zemljom. I tim danom je jednako tako započelo i prijelazno razdoblje koje bi trebalo trajati do 31. prosinca ove godine, a tijekom kojeg se primjenjuju zakonodavstva EU na državljane Ujedinjene Kraljevine. Sam sporazum o povlačenju uređuje različite aspekte. Aspekt koji je nama danas važan u kontekstu prijedloga zakona koji je danas pred nama je sveobuhvatna zaštita prava građana EU koji žive u Ujedinjenoj Kraljevini i prava državljana Ujedinjene Kraljevine koji žive u EU. Nadalje, kako je navedeno u materijalima u dijelu ocjene stanja sporazum prepoznaje potrebu uzajamne zaštite građana EU i državljana Ujedinjene Kraljevine i članova njihove obitelji koji su prije 31. prosinca 2020.g., dakle prije kraja prijelaznog razdoblja, ostvarili pravo na slobodu kretanja, te jamči izvršivost njihova, njihovih prava, kao i njihovu utemeljenost na načelu nediskriminacije. Jednako tako sporazumom je državama članicama omogućen izbor između dvije sheme u reguliranju boravišnog statusa državljana Ujedinjene Kraljevine i članova njihovih obitelji. Znači, između konstitutivnog sustava boravka i deklaratornog sustava boravka. Čuli smo od državnog tajnika ažurirane podatke u odnosu na one koji se nalaze u materijalima, a prema kojima je po evidenciji MUP-a u RH ukupno 1.133 državljana Ujedinjene Kraljevine koji imaju prijavljen boravišni status odnosno njih 733 je na privremenom boravku i 360 onih koji konzumiraju stalni boravak. Stoga u svrhu daljnje provedbe samog sporazuma potrebno je učiniti slijedeće, a što smo također čuli iz uvodnog izlaganja državnog tajnika, propisati odgovarajuće postupke i uvjete za prijavu privremenog odnosno stalnog boravka, zatim propisati rokove za prijavu, propisati uvjete pod kojima pogranični radnik podnosi zahtjev za izdavanje pogranične propusnice, te propisati primjenu odredbi Zakona o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji na odgovarajući način na državljane Ujedinjene Kraljevine i članove njihovih obitelji koji su korisnici tih prava prema samom sporazumu. Ono što je na kraju također još jednom važno za naglasit je kako će se donošenjem predloženog zakona pružiti pravna sigurnost odnosno propisat će se vrlo jasna pravila koja će omogućiti državljanima Ujedinjene Kraljevine i članovima njihovih obitelji pravovremeni postupak prijave privremenog odnosno stalnog boravka, te izdavanje boravišnih pristojbi, isprava, kao i postupci koji se odnose na pravo na boravak, pravo na ulazak i izlazak, pravo na stalni boravak, te izdavanje boravišnih isprava, kao i na pravila o ograničenju prava na boravak i prava ulaska, te izdavanje isprave pograničnom radniku. Slijedom svega navedenog Klub zastupnika HDZ-a podržat će predmetni zakon. Hvala vam lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani kolege zastupnici. Žao mi je da je sabornica gotovo prazna jer ovo je ipak, čini mi se, važna tema, pogotovo pozadina Brexita i zašto uopće imamo potrebu donijeti novi zakon koji će regulirati ovo pitanje. Danas na Europskom Vijeću se raspravlja i o ovom pitanju i o novom proračunu na, je na dnevnom redu. Hrvatsku kao što znamo predstavlja slovenski premijer Janša jer je predsjednik Milanović odbio otić umjesto premijera Plenkovića, neću ulaziti sad u pozadinu te odluke, ali sigurno nije ovo idealno rješenje, možemo se samo nadati da danas ne padne mreža kako bi naš premijer mogao nesmetano komunicirati sa kolegom Janšom, evo to je stanje. Međutim, treba ipak podsjetit zbog čega je došlo do Brexita. Nisu Britanci bili zadovoljni očito sa funkcioniranjem europskih institucija, to je nešto što jedno duže vrijeme traje. Žele odlučivati npr. o tome tko i pod kojim uvjetima smije ulaziti u zemlju, to je bilo veliko pitanje u kampanji koja je prethodila samog referenduma, nisu pristali na eroziju suvereniteta i prijenos sve više ovlasti u Bruxelles. I primijetili su da je europski projekt otišao u smjer centraliziranja političke moći, a nacionalne su države postupno gubile mogućnosti suverenog odlučivanja o svojoj sudbini. To je mislim važno ipak istaknuti, mi smo najnovija članica EU, međutim ta tvorevina ima svoju prošlost, ima svoje opravdanje, ali malo tko je očekivao ovakav rasplet da će jedna vrlo bitna značajna članica napustiti EU. Međutim, vidimo i u ovim izvanrednim okolnostima pandemije da i ovo što su Britanci odlučili napustiti EU ima i konkretne prednosti. Npr. vidimo da prvi se cijepe protiv korona virus, nema, ne čekaju odluke regulatornih tijela u Bruxellesu, to je jedna konkretna, rekao bi, vidljiva promjena koja ide, nadam se, njima u korist. Danas rješavamo tehnička pitanja nakon Brexita i nemamo ništa protiv da se reguilira ovim zakonom i mislim da je dobar, dobro načelo reciprociteta, da i naši državljani koji borave u Ujedinjenoj Kraljevini imaju isti status i tretman. Međutim, nešto bi rekao o toj pojavi da taj broj naših ljudi raste i već se govori o novoj dijaspori u nekim zemljama. Mislim da trebamo se osvrnuti na to pitanje jer očito članstvo u EU nije jamstvo da će naša zemlja nužno prosperirati i već vidimo da neki krajevi su prazni ili polu prazni. I svjesni smo svi nažalost da našoj zemlji prijeti zapravo demografski kolaps. Ovdje se govori u Hrvatskoj mnogo o stabilnosti, ali činjenice ukazuju da gubimo utrku, bitku prije svega, jer gospodarski rast u velikoj mjeri ovisi o kvalificiranoj radnoj snazi, to je jako važno istaknuti. Dakle, ne možemo očekivati snažan gospodarski rast ako nam je broj stanovnika, pogotovo radno sposobno, sposobni dio stanovništva u padu. Ponekad čujemo da ipak neki ljudi se vraćaju u Hrvatskoj, to uglavnom se radi o ljudima koji su na kraju radnog vijeka i žele posljednje godine života provesti u Hrvatskoj, a ovi mladi koji tek ulaze na tržište rada i stvaraju nažalost i dalje napuštaju Hrvatsku. I tu smo ranjivi, tu smo objektivno ranjivi i mislim da nije na odmet, trebamo i koristiti ovu raspravu danas da se još jednom to podcrta. Novi popis stanovništva slijedeće godine će pokazati koliko smo ljudi izgubili i koliko je zapravo loše ovo stanje. Već donosimo novi Zakon o strancima kako bi zadovoljili potrebe tržišta rada. Dakle, umjesto da smo proveli strukturne reforme i postali konkurentniji, postajemo zemlja koja je ovisna o stranim radnicima. Imamo i dalje preko 500 parafiskalnih nameta, nešto se u ranijoj točki o tome govorilo, dakle preko 500 parafiskalnih nameta. I ne vidim s ovom vladom nikakvu spremnost da se promijeni ovo zabrinjavajuće stanje. Struktura novog proračuna zapravo to najbolje pokazuje. I dalje imamo golemu, neefikasnu i skupu javnu upravu i imamo zapravo preveliki udjel javne potrošnje, dakle ukupne države u ekonomiji, skoro 50%. To je previsoko i u zemljama koje isto su prošle tranziciju, stojimo zapravo na dnu i po kupovnoj moći što pokazatelji pokazuju. Jedino Bugari slabije stoje nego Hrvati. Dakle, to su opće poznate činjenice, ali treba, po mom mišljenju, uporno to ponavljati da bi naši ljudi shvatili da zapravo članstvo u EU, što govorim, nije nikakva garancija da će zemlja sama po sebi automatski prosperirati. Poštovani zastupnice i zastupnici, i dalje tvrdim da Hrvatska kao najnovija članica EU očito ne koristi, ne koristi u dovoljnoj mjeri mogućnosti tog članstva. Koliko god se govorilo o silnim milijardama koje imamo na raspolaganju bojim se da se taj novac ili veliki dio tih sredstava neće potrošiti na najbolji način. Smatramo da ga treba više usmjeriti na potrebe realnog sektora, realne ekonomije, pogotovo u ovim uvjetima korona pandemije. Članstvo u EU treba gledati kao sredstvo u ostvarivanju naših nacionalnih interesa, a ne kao svrha sama po sebi. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Franko Vidović, izvolite.
… [[Govornik nije uključen]] predsjedavajući, poštovani predstavniče predlagatelja. Pred nama se nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanima država članica EGP i članovima njihovih obitelji sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 80. kojim se uređuje budući boravišni status državljana Ujedinjene Kraljevine, Velike Britanije i Sjeverne Irske u RH, a nakon okončanja prijelaznog razdoblja koje završava sa 31. prosinca 2020. Naime, Ujedinjena Kraljevina je od 1. veljače 2020. na uređeni način prestala bit članicom EU stupanjem na snagu Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine, Velike Britanije i Sjeverne Irske iz EU i Europske zajednice za atomsku energiju. Tim sporazumom je predviđeno i trajanje prijelaznog razdoblja do 31. prosinca 2020. tijekom kojeg se na Ujedinjenu Kraljevinu primjenjuje pravo EU. Cilj prijelaznog razdoblja je omogućiti prilagodbu državnih uprava, gospodarstvenika i građana na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU, te provesti pregovore o budućim odnosima između EU i Ujedinjene Kraljevine. Ono što je posebno bitno, to je da se Sporazumom o povlačenju prepoznala potreba uzajamne zaštite, dakle uzajamne zaštite građana EU i državljana Ujedinjene Kraljevine i članova njihovih obitelji koji su prije 31. prosinca 2020. ostvarivali pravo na slobodu kretanja, te se jamči izvršivost njihovih prava temeljem sporazuma, kao i njihova utemeljenost na načelu nediskriminacije. Vezano za reguliranje statusa državljana Ujedinjene Kraljevine i članova njihovih obitelji unutar EU sporazum je državama, sporazumom je državama članicama omogućen izbor između dvije sheme u reguliranju boravišnog statusa i to konstitutivnog sustava boravka, kako je propisano čl. 18. st. 1. sporazuma i deklaratornog sustava boravka sukladno čl. 18. st. 4. sporazuma. RH se temeljem ovog prijedloga zakona odlučila na primjenu deklaratornog sustava sukladno kojem neće zahtijevati od državljana Ujedinjene Kraljevine i članova njihovih obitelji koji su u opsegu sporazuma, podnošenje zahtjeva za novi boravišni status kao uvjeta za zakonit boravak, već će primjenom deklaratornog sustava državljani Ujedinjene Kraljevine i članovi njihovih obitelji boravišni status imati temeljem same činjenice da ispunjavaju uvjete propisane sporazumom i dokle god ispunjavaju te uvjete. To pretpostavlja postojanje boravišnog statusa koji nije uvjetovan konstitutivnom odlukom nadležnog tijela, što mi u Klubu SDP-a pozdravljamo. S tim u vezi korisnicima prava iz sporazuma omogućit će se registracija boravišnog statusa, te će im se nakon provedenog postupka koji je propisan ovim konačnim prijedlogom zakona izdati boravišne isprave kojima se potvrđuje taj status, no taj postupak nema konstitutivni karakter. Prekoračenje propisanih rokova za prijavu odnosno podnošenje zahtjeva za zakoniti boravak ili ishođenje boravišnih isprava neće povlačiti za sobom gubitak prava na boravak odnosno nemogućnost ishođenja boravišne isprave. Za situacije nepridržavanja rokova za prijavu odnosno podnošenja zahtjeva za zakonit boravak, te zamjenu boravišne isprave propisuju se jedino prekršajne odredbe odnosno novčano kažnjavanje. U svim situacijama prekoračenja rokova predviđena je jedino, jedina novčana kazna u iznosu od 200 kuna. U RH se na dan 10. prosinca 2020. temeljem evidencije MUP-a nalazi 1133 državljanina Ujedinjene Kraljevine koji imaju prijavljen boravak. Od toga 773 osobe se nalaze na privremenom boravku, a 360 na stalnom boravku. I to su osobe koje će na ovaj način nakon 31. prosinca 2020. regulirat svoj zakoniti boravak odnosno ishođenje boravišnih isprava u RH. Obzirom da je ovaj odnos uzajaman vjerujemo također da i u Ujedinjenom Kraljevstvu će bit doneseni isti ili slični propisi. Klub SDP-a podržava predložene izmjene i dopune Zakona o državljanima država članica EGP i članovima njihovih obitelji kojim se uređuje boravišni status državljana Ujedinjene Kraljevine nakon okončanja prijelaznog razdoblja koje završava sa 31. prosinca 2020. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Nakon, nakon izlaska Velike Britanije iz EU naravno da su se dogodili, događaju se procesi kojima triba riješiti određena prava koji su imali ljudi unutar EU, poglavito građani Hrvatske i građani Velike Britanije u zemljama, u ove dvi zemlje, naravno i na području EU. Međutim, ovdje se postavlja niz logičnih pitanja za 1333 boravišne dozvole koje imaju državljani Velike Britanije je ostvareno, nama još nije to zagarantirano sa, s ovim zakonom, nama to nije zagarantirano, u biti ovo je priprema za sporazum koji bi triba biti između Velike Britanije i članica EU, koliko razumijem. Ili bilateralni odnosi, znači bilateralni odnos. Ja smatram da bi politika RH kad govorimo o ovome i izlaska iz EU koja se pokazala ranjivom izlaskom Velike Britanije i veliki broj Hrvata koji žive na tom, na, u Velikoj Britaniji triba im regulirati. Međutim ja bi najsretniji bio da mi stvaramo uvjete da se ti ljudi vrate ne nasilno, nego da žive u RH, tako da ovim, ovom raspravom moramo otvoriti ta pitanja. I naravno da više ništa nije u EU isto od otvorenih vrata koje je rekla Angela Merkel 2015. od migrantske krize i danas kada kaže politika tj. evo Sebastian Kurtz, austrijski kancelar je rekao da više nema zatvorenih vrata što se tiče ulaska u hrvatsku granicu. Da rješavati ove stvari bilateralno ili u kompletu, ne znam kako će to ić lakše sa Velikom Britanijom jel je stanje postojeće takvo kakvo je. Međutim, ranjivost EU se pokazala Brexitom, a migrantska kriza je u biti i ključno pitanje, poglavito za nas kao RH. Ja bi još jednom vama postavio pitanje, da iskoristim ovu priliku, da upozorim na ono da nije isto migrantska kriza 2015. i migrantska kriza danas. Danas imamo Sloveniju na, koja je poslala vojsku na granicu, s time se javno hvali, dronove i sve drugo, blokirala je granicu. Drugi problem imamo, isti je slučaj i s Mađarskom, prema tome, Austrija se protivi, Slovačka i njihovi premijeri i ministri unutarnjih poslova svakodnevno imaju sastanak da se svim sredstvima zabrani ulazak migranata, ilegalnih migranata, unutar prostora EU, a tu je Hrvatska ostala ni na nebu, ni na zemlji, naša granica koja ima više od 1000 kilometara. Dobro je što se proglašava isključivi pojas, poglavito što je, Italija je jedan od razloga je Italija što proglašava IGP prema ovoga dijela mora prema afričkom kontinentu. Tako da u ovome trenutku migranti imaju tu ovaj, imamo migrante, 60.000 migranata po procjenama u bihaćkoj enklavi, imamo slobodan im prostor od Turske prema Srbiji gdje, Grčka-Srbija gdje jednostavno oni mogu ovaj doći tu preko Republike Srpske nama na granicu. Imamo jedan ogroman problem trenutno koji moramo dignuti na europsku razinu, kako, ja ne znam. Hrvatska je u ovome trenutku jedina žrtva će se dogoditi kad krene migrantski vlak prema Hrvatskoj ako ne budemo kontrolirali granicu. Policija ne može kontrolirati tolku granicu, ne što ne želi nego nema dovoljno snaga, a mi smo i prihvaćajući Marakeški sporazum nismo raspravljali u saboru o tome problemu nego smo ga na odboru prihvatili tj. većina ga je prihvatila, ne želi da se raspravlja u saboru, a Bundestag je raspravljao o Marakeškom sporazumu i problemima koji se mogu događati. Trenutno Erdogan drži ključe jel su migranti na njegovom području dokle će EU moći dogovarat se s njim ili na neki način pokušati zaštitit taj veliki val koji bi u biti došao na Hrvatsku, a hrvatski građani nisu krivi ni u Gorskom Kotaru zbog ilegalnih migranata što se dogodio taj val, nisu krivi za ratove u Libiji, nisu krivi za ratove u Siriji, nisu krivi za ratove u Afganistanu, stoga nismo krivi. Humana crta da, ja sam prvi da mi humanitarno pokušamo riješiti i to je prije svega ljudski, kršćanski, bilo kako gledamo znači to je ljudski pomoći im. Međutim, ovdje dolaze ilegalni migranti nelegalno. Ne mogu ja u tuđu kuću, u vašu kuću ući nelegalno. I zbog nesigurnosti granice, pošto ste vi iz MUP-a, pošto se bavite tom temom, a nikako ne možemo doći u normalan i ozbiljan razgovor s Andrejom Plenkovićem koji se je razbahatio i koji je svjestan da više nema politike otvorenih vrata Angele Merkel nego jednostavno Hrvatska je ostavljena sama sebi, a članica smo EU. Zašto, napokon zašto hrvatskoj policiji ne pomogne HV na hrvatskoj granici da osiguramo sigurnost granica, a to je ustavno pravo osigurati sigurnost granica, osigurati sigurnost ljudi na tim područjima jer ne može samo Hrvatska, kad uđu nemaju di migranti unutar Hrvatske, oni jednostavno ostaju tu. Da li smo mi taj problem dovoljno digli na razinu da smo ostali iza barijera, iza zatvorenih vrata jer 2015.g. je bio otvoren znači migranti su dolazili i oni su se priko određenih ruta uključivali u zemlje u koje su tili, uglavnom u koje su željeli, a to je bila uglavnom Njemačka. U ovome problemu mi nemamo otvorenu rutu. Tako da ovaj problem EU sa našim državljanima triba riješiti, triba riješiti i njihovim ovdje i triba naći načina da se i Engleska prema, Velika Britanija ponaša prema našim ljudima isto što se tiče boravišnih dozvola i svega, dokle će to doć to ćemo vidjeti. Stanje je takvo kakvo je. Politički trenutak je takav da imamo 2/3 Hrvatske prazne, da nam granicu policija nema dovoljno ni tehničkih, ni materijalnih, ni ljudskih potencijala da ih kontrolira. Imamo česte ulaske ilegalnih migranata na granici od 1000 kilometara. Stoga nije mi, volio bi da kažete ovdje, ja znam vi ćete reć nije tema, al je to europski problem, Brexit je bio europski problem, EU. Sve su to problemi koji lome unutar EU određene stvari, a mi kao članica EU moramo naše probleme mećat na prijedestal. Volio bi da i kolege saborski zastupnici, mi više o tome progovorimo jel to je ogroman problem, problem ljudima recimo u Gorskom Kotaru. Svaki dan me ljudi zovu da osjećaju strah od tih ljudi jel ima tu ljudi, nisu samo tu djeca i stariji i nemoćni. Tu je najveći broj mladih ljudi koji su vjerojatno jedan broj bio i, i u pripadnici ISIL-a jel niko ih ne kontrolira. Zaštitimo te naše građane, humanitarne aktivnosti Hrvatska triba raspodijeliti sa svim ostalim članicama prema tim ljudima koji su dovedeni u takvu priliku. A inače i određene analize govore da će sve više i više ljudi težiti iz tih krajeva sjeverne Afrike, središnje Afrike, Azije, Indije, Kine, težiti, doći u EU, a naš prostor ostaje nezaštićen, prazan, naša Lika, Zagora, Slavonija, bez kontrole kakvu trebamo imati i kad ćete stvarno vi kao vlada zakon koji smo donijeli ovdje 2016., Zakon o granicama di je doneseno i da je moguće na poziv naravno hrvatske policije prema HV da ide u pomoć hrvatskoj policiji da bi se čuva suverenitet hrvatskih granica i da bi osigurali normalan život ljudima u tim, to su uglavnom sve stariji ljudi ostali, da budu zaštićeniji, sigurniji jel imaju brojne probleme, pa i mlađi ljudi na vrgorskom području, Dalmatinske zagore, mog cetinskog kraja, sad je manje u Slavoniji, nekad je bilo u Slavoniji, al Gorski Kotar, Lika i taj udar prema dole najužeme dijelu naše države je veliki udar i veliki su valovi u skupinama po stotine, dvjesto migranata koji uđu duboko u RH. Naravno da se tu pojavljuje svašta, tu ima prijevoza, ne znam imate li te brojke da ovaj ima profiterstva na tim izbjeglicama, ljudi prevoze na razno razne načine. Tako da hrvatska granica je nesigurna, EU je zbog politike Andreja Plenkovića otvorenih vrata, hrvatska granica je nesigurna, hrvatska granica je ugrožena, ljudi i stanovništvo su u strahu. Što radite da ljudi budu sigurni na tome području, dajte nam odgovore? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Vi ste svjesni da većina toga nije imala veze s ovom točkom nego se mogla pod slobodnim govorom govoriti, ali ja sam vas pustio da govorite. Sad će u ime predlagatelja završno, a oprostite, nisam vidio, u zadnji čas je dao pojedinačnu raspravu, poštovani zastupnik Prica. Kolega Bulj, izvolite, što je, čime je povrijeđen Poslovnik, osim što ste ga vi povrijedili, al vas nisam za to opominjao?
Hvala lijepo. Dozvolite da ja rečem il ćete vi nastavit? Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući, povrijedili ste čl. 238., 242. do 248. gdje ste povrijedili sve te članke jer ja kao saborski zastupnik sam govorio unutar teme, a pošto je tu predstavnik ministarstva, unutar EU, kolko znam, je problem migrantske krize i mislim da je legitimno pitati predstavnika vlade da odgovori na to pitanje i da narod napokon zna treba li strahovat od ilegalnih migranata.
Hvala lijepo. Vi znate da to nije tema ovog zakona, ako ste ga pročitali uopće, ne znam, ali ovaj migrantska tema sigurno nije, pa zato dobijate opomenu. Ovaj poštovani zastupnik Prica, izvolite.
Poštovani kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče HS. Danas imamo na redu ovu temu koja je dobrim dijelom tehnička sa onim što su kolege vezano uz tu temu, koja je ponavljam tehnička, rekli već mogu se složiti. No htio sam se javit zbog jednog drugog dijela koji su kolege nakon toga, posebice kolega Bartulica o, o čemu su kasnije govorili. Dakle, na lijepi, mirni i demokratski način su iznijeli svoje stavove kao što priliči jednom demokratskom društvu, no naravno mi se možemo s njima i ne slagati. Prije svega htio bih se osvrnut na ono što govori, što je spomenuo kolega Bartulica prije svega kad je govorio o centralizaciji EU. To je jedno, jedna, ha možemo reći neistina koja se pojavljuje u javnom prostoru. O centralizaciji EU dosta govori njen, veličina budžeta EU. Dakle, budžet EU 1% BDP-a same te EU, dok su budžeti nekih nacionalnih država 30, 40, 50% BDP-a, tako da to već dosta govori o centralizaciji EU. EU je jedna politička unija koja ima dosta ograničene ovlasti. Što se tiče suverenosti koja se prenosi, da. Jednim možda manjim dijelom se prenosi, no tu je opet pitanje građana kojima suverenost na kraju pripada i građani u svakoj zemlji odlučuju koliko žele da središnja država bude jaka, koliko žele da regionalna vlast ili lokalna vlast sudjeluje u donošenju odluka. Što se tiče samog Brexita koji je spomenut, pošto je ovo danas tema između Hrvatske i Ujedinjenog Kraljevstva, neću to komentirati, sumnjam da ću započet neki diplomatski skandal, ali eto reći ću samo i stat ću na tome da smatram da to nije bila dobra odluka, ali više od toga neću, neću govoriti. Također kada govorimo o dijaspori, nažalost da, stotine tisuća ljudi su iskoristile šansu da napuste Hrvatsku, ali to, to je pokazatelj možda nekih naših mana. Mi doista moramo provesti reforme, imamo puno, imamo puno, imamo stotine parafiskalnih nameta, imamo teške poreze, poreze koji teško opterećuju naše gospodarstvo, znamo da imamo velik udio državnih tvrtki, državne tvrtke i socijalna država su dvije različite stvari i iz tih državnih tvrtki proizlazi i dobar dio nažalost i u njima se pojavljuje korupcija i to su definitivno stvari o kojima trebamo razmišljati i da rasteretimo hrvatsko gospodarstvo time da podignemo standard hrvatskih građana da bismo zadržali ljude u Hrvatskoj. Također je spomenuto zašto predsjednik republike nije otišao na sastanak. Inače predsjednik, na sastanke Europskog Vijeća idu predsjednik vlade, a predsjednik republike ide kada je u pitanju znači ugroza nacionalne sigurnosti, što ovaj put nije bio slučaj. Što se tiče same EU ona daje doista velike, velike šanse. Znači, to je, to je unija, unija, možemo reći i unija građana, 447 milijuna građana. Tih 447 milijuna građana su naravno i potrošači i to daje nevjerojatne prilike koje naravno hrvatsko gospodarstvo mora iskoristiti. Također moramo reći da je EU jedno od najvećih gospodarstava u svijetu, uz SAD i Kinu i to je sad naravno pitanje koliko se, koliki je taj europski identitet, identitet pripadnosti, osjećaj pripadnosti Europi jak. No to može sigurno isto biti jedan, jedna stvar na koju sami građani EU, pa i građani Hrvatske mogu biti ponosni da pripadaju tako jednoj jakoj, jakoj političkoj uniji. Što se tiče, što se tiče ovih tehničkih stvari već sam rekao da, da neću ulaziti u te tehničke stvari, tako da bih samo rekao da EU nam daje velike prilike, donosi svoje pluseve, donosi sigurno i neke minuse, ali sigurno smatram da takav jedan veliki mirovni projekt koji traje desetljećima gdje se mirnim putem, znači došlo ipak do suradnje između 27 država, 447 milijuna građana, mislim da je to nešto što uvijek trebamo poštivati. Hvala vam.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Vidovića.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani kolega, dakle više puta je tendenciozno ovih dana spomenuto u javnosti odnosno od jučer kako je predsjednik Milanović odbio ići na Vijeće Europe. Međutim, do sada je bio uobičajeni postupak i često puta se događalo da predsjednik Vlade RH zastupa stajališta Slovenije, isto tako da predsjednik Vlade Slovenije zastupa stajališta Hrvatske. Nije to prvi put, nije to zadnji put, a doista ste u pravu kad kažete da, da predsjednik republike je u neku ruku ovlašten za zastupanje RH pred Vijećem Europe kad se pitanja odnose na obranu i nacionalnu sigurnost. Hvala.
Hvala. Al nije predsjednik republike sad tema jel da? Izvolite.
Koliko znam i u, koliko znam i u, i kod drugih država se znalo događati u slučaju da, ne znam, premijerka Finske ne može ić, zamijeni je neki od čelnika neke druge države, tako da to nije prvi put da se tako nešto dogodilo. Hvala.
Sada će u ime predlagatelja završno nešto reći poštovani državni tajnik Žarko Katić, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, gospođo i gospodo zastupnici. Predlagatelj je dobio još jedan amandman na tekst konačnog prijedloga zakona koji je podnio Klub zastupnika HDZ-a. Amandman se odnosi na čl. 3. kojem se doda, kojem se, kojem se dodaje čl. 69.c. zakona budući da se amandman, amandmanom briše suvisno, suvišno pozivanje na st. 5. čl. 15. obzirom da je pravni lijek već propisan čl. 69.c. st. 4. predlagatelj prihvaća ovaj amandman. Svima vam zahvaljujem na sudjelovanju u raspravi. Samo da napomenem da Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU je na snazi od 1. veljače 2020.g., a za Poglavlje 2. koji regulira boravak trajalo je prijelazno razdoblje odnosno traje do 31.12. ove godine, samo radi određenih dilema i upita koji su ovdje iznijeti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Stiera.
Hvala g. potpredsjedniče. g. Državni tajniče, ova točka dnevnog reda je otvorila i raspravu o kojoj su bili, o tome koji su bili razlozi za Brexit, prednosti ili mane članstva u EU i zato mislim da je važno i za hrvatske građane još jednom napomenuti kako ta odluka očito geopolitička Britanija koju su oni donijeli legalnim putem, međutim ne može se usporediti pozicija Velike Britanije i RH, dakle bivšeg jednog carstva koje ima … [[Govornik se ne razumije]] koje ima bivše kolonije, koji ima jedno ogromno tržište na koje može i danas računati. Zemlje Srednje Europe, pa tako i RH nisu u toj situaciji. RH bez članstva u EU vjerojatno bi joj se otvorilo jednostavno mogućnost da bude u ovom mini šengenu, u nekoj balkanskoj asocijaciji kao nekoj čekaonici, a ne bi bila sigurno neki … [[Govornik se ne razumije]] kao što ima Velika Britanija. Mislim da je to nemoguće usporediti i još jednom zato naglasiti [[Upadica: Hvala]] i prednosti članstva u EU za RH.
Hvala. Dobro, to je to. Hvala vam lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti.