Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Hrvatska je poželjna i prepoznatljiva turistička destinacija iz razloga što smo u odnosu na okruženje sigurna zemlja, ali i zbog prirodnih ljepota i očuvanog okoliša. Činjenično stanje jest da je priobalje nositelj hrvatskog turizma, kako u ukupnom turističkom prometu, tako i ostvarenju prihoda. Ljepota naših priobalnih gradova vidljiva je u pitoresknim starogradskim jezgrama, sačuvanoj obali od apartmanizacije i betonizacije, ali i zaleđu tih mjesta. Upravo iz razloga da bi se i nadalje sačuvale prirodne ljepote i okoliš po čemu smo prepoznatljivi, javio sam se danas u ime Kluba IDS-a, PGS-a i LRI-a, da ponovno ukažem na gorući problem bespravne gradnje. Niti nakon legalizacije, niti nakon produženja rokova legalizacije, nismo uspjeli zaustaviti bespravnu gradnju, ona se i dalje nastavlja i to osobito u priobalnom području. Bespravno se gradi izvan granica građevinskog zemljišta, bespravno se gradi na poljoprivrednom zemljištu, bespravno se gradi na visoko vrijednom zemljištu, rezultat navedenog je da se uništava prostor i to trajno, uništava se priroda i to trajno, uništava se visoko vrijedno zemljište i to trajno. A da stvar bude još gora, dolazimo do nevjerojatne situacije, situacija apsurda, koja ima za posljedicu da se prozivaju poljoprivrednici, oni koji od zemlje žive i koji zemlju obrađuju, i to zato jer postaju smetnja. Kome? Vlasnicima koji bespravno grade van granica građevinskog zemljišta, koji grade na poljoprivrednom zemljištu i koji svoje bespravno sagrađene objekte iznajmljuju turistima. Poštovane kolegice i poštovane kolege, i naša je dužnost štitit javno i opće dobro od bespravnih graditelja, i na nama je odgovornost učiniti sve da Hrvatska i u budućnosti bude poželjna i prepoznatljiva turistička destinacija. Obzirom da se državna tijela nisu pokazala efikasna u sprečavanju bespravne gradnje, rješenje je da se ingerencije sankcioniranja bespravne gradnje, prepuste lokalnoj zajednici, jer problem bespravne gradnje treba rješavati promptno, na samom začetku i na mjestu gdje nastaje. Ako Gradovi donose prostorno-plansku dokumentaciju, ako Gradovi definiraju uvjete gradnje, ako Gradovi izdaju građevinske dozvole, onda po logici stvari, Gradovima treba omogućiti i mehanizme i alate da mogu sankcionirati bespravnu gradnju.
Sada sukladno čl. 249. vrijeme je za iznošenje stajališta kluba zastupnika. Prvi je, u ime kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a kolega Giovanni Sponza, izvolite kolega.
Poštovani podpredsjedniče, poštovane kolegice i poštovani kolege. Javio sam se u ime kluba na temu izbjegavanja tzv. ruskog scenarija oko mogućeg pooštravanja viznog režima za Britanske goste, a povodom Brexita. Naime, povučeni negativnim iskustvom kada su se prije nekoliko godine najavljivale vize za ruse, tada je struka iz turističkog sektora predlagala niz aktivnih mjera poput financiranja predstavništva Porusi, a sve kako bi se lakše i brže izdavale vize i tako olakšala i smanjila procedura. No, od toga nije bilo ništa. Izgubili smo veliki broj Ruskih gostiju i tada smo bili primorani tražiti zamjenu u Britancima i orijentirati se na to tržište. S ciljem izbjegavanja, naznačavam, potencijalnog scenarija koji nas je zadesio nakon ulaska u EU, što je nalagalo implementaciju viznog režima prema Ruskim gostima, na nadležnima u Vladi je učiniti sve, razraditi sve potencijalne scenarije sa ciljem izbjegavanja ponavljanja istog negativnog scenarija. Scenarija koji je u odnosu na Ruse tada imao za posljedicu sa sasvim konkretnim i financijskim negativnim učincima na naš turizam, a time i na naše gospodarstvo. Upravo iz toga razloga, u prvome redu da pokažemo da smo naučili lekciju, želim sada na vrijeme skrenuti dužnu pozornost na moguću problematiku koja nas može ponovno zadesiti. Ako se okonča i potpiše Sporazum oko Brexita s EU, onda na ovu temu mi ne bi trebali imati problem. No, međutim, ukoliko ne dođe do potpisivanja Sporazuma, tada ćemo imati vrlo ozbiljan problem sa vrlo ozbiljnim negativnim financijskim učincima za gospodarstvo, a time na hrvatski turizam. Kako bi izbjegli potencijalni scenarij, predlažemo nekoliko opcija ublažavanja mogućega problema. Najbolja bi opcija bila brzo i efikasno izdavanja viza elektronskim putem ili mogućnost dobivanja turističke vize prilikom slijetanja na zračnim lukama u RH ili da se na vrijeme isplanira otvaranje aktivnih viznih centara koji će moći servisirati najznačajnije emitivne destinacije iz Ujedinjenog Kraljevstva prema RH. Primjera radi, ako ne griješim, u Rusiji imamo trenutno 18 takvih viznih centara. Poštovane kolegice i kolege, ponoviti ću i naznačiti ću, da nikako ne bi bilo dobro ukoliko, naglašavam, ukoliko dođe do pooštravanja viznog režima za Britanske goste, da u nekom drugom, opet moramo tražiti zamjenu za Britance. Zračna luka Pula, prema statistikama, u Zračnu luku Pula dolazi 32% Britanaca. No, međutim, za područje Dalmacije, Zračnu luku u Dubrovniku, u Splitu, u Zadru, taj postotak je još više izražen. Stoga kolegice i kolege, razradimo potencijalne scenarije, nemojte da nas zatekne jer ćemo imati jako velike posljedice za hrvatsko gospodarstvo, a time i za turizam. Hvala.
Hvala i vam.
Sada temeljem članka 249. a ako poštovane kolegice i kolege nemaju ništa protiv toga da malo prekršim Poslovnik, budući da je minuta do 13 sati a Poslovnikom je predviđeno od 13 sati iznošenje stajališta klubova, ako nema nitko ništa protiv, da me ne bi prijavili poslije pa da ja nastradam, znači branit ćete me svi? Hvala lijepo. Evo onda prelazimo na iznošenje stajališta klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika, prvi se za iznošenje stajališta javio poštovani kolega Giovanni Sponza u ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a. Izvolite kolega Sponza.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dana 16. studenog ove godine bio je krajnji rok za prijave projekata na natječaj u sklopu programa ruralnog razvoja, mjere 7.2.1., koji omogućava ulaganja u građenje javnih sustava za vodoopskrbu, za odvodnju i za pročišćavanje otpadnih voda. Prilika je to prvenstveno za male i za nerazvijene lokalne zajednice da značajnim financijskim sredstvima a pričamo o milijunskim iznosima, financiraju važne projekte za svoju zajednicu i to sa 100%-tnim udjelom financiranim iz sredstava europskih fondova. Od tog natječaja vjerujem, puno očekuju brojni gradovi i općine u RH pa tako velika očekivanja imaju i lokalne zajednice u Istarskoj županiji. Uz projektnu i svu ostalu potrebnu dokumentaciju koju je trebalo pripremiti za pravovaljanu prijavu, jedan od obveznih dokumenata kojeg je potrebno priložiti, bilo je i mišljenje o potrebi provedbi procjene utjecaja zahvat na okoliš koje izdaje Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Tako je komunalno društvo Istarski vodovod, kao prijavitelj na natječaj, poslalo zahtjev za davanje navedenog mišljenja a koji je u ministarstvu zaprimljeno 11. listopada ove godine. Odgovor iz ministarstva koje je gotovo formalne naravni za 14 projekata u Istarskoj županiji koji su trebali značajno unaprijediti vodovodnu infrastrukturu unutrašnjosti Istre, stiže nakon 35 dana. Točno 16. studenog u 11,47 minuta putem e-maila ili točnije, 13 minuta rije zatvaranja natječaja. Ponavljam, odgovor stiže nakon 35 dana i točno i točno 13 minuta prije zatvaranja natječaja, sada neka mi netko objasni kako je objektivno i kako je realno moguće u tih 13 minuta prijaviti 14 projekata i to ponovno s kompletnom dokumentacijom, svim potrebnim mišljenjima, a na koje se čekalo više od mjesec dana. Teško mi je povjerovati da je Ministarstvo zaštite okoliša i energetike trebalo više od mjesec dana za gotovo formalni odgovor na ovaj zahtjev kojim je praktički onemogućena prijava na natječaj ovih 14 projekata. Ne znam, zato i pitam, je li ministarstvu isto toliko vremena trebalo i za dostavu mišljenja za kandidirane projekte sa ostalih područja u RH ili se prema istarskim projektima ponovno primjenjuju drugačija pravila i već u startu onemogućava ravnopravno natjecanje za sredstava iz EU fondova. Poštovane kolegice i poštovane kolege, svima nama trebalo bi biti u cilju privući što je više moguće sredstava iz EU fondova, a osobito za sve one projekte koji se 100% financiraju iz EU fondova. Državna tijela trebala bi prema svima postupati na jednak način i ono što na kraju želim naglasiti, ovo nije prvi put da se kažnjavaju projekti koji dolaze s područja Istre i došlo je vrijeme da se s time prestane. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Giovanniu Sponzi.
Idemo sada na 6 raspravu, poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] predsjedniče, najprije pozdravljam kolegice i kolege zastupnike, studente Ekonomskog fakulteta na galeriji i sve građana Hrvatske koji nas slušaju. U ime stranke Promijenimo Hrvatsku želim danas ovdje za ovom govornicom iz sabora dati snažnu podršku svim zaposlenicima u javnim službama koji se proteklih tjedana bore da im se plaće povise 5,8%, a Vlada pristaje samo na 3%. Želim ovdje pokazati jer Stranka Promijenimo Hrvatsku je oporbena stranka, ozbiljna stranka koja ima puno stručnjaka iz koje stavke se može povećati plaća 5,8% i da novac za to postoji u proračunu. No, recimo prije toga da je riječ o zaposlenicima u javnim službama, znači srednjoškolskim nastavnici, profesori, to su zdravstvene institucije, socijalna skrb, to je područje kulture, to je oko 250.000 radnika. E sad vidite oni traže 5,8% povećanje to je oko milijardu 700 milijuna kuna, Vlada kaže ne možete dobit, možemo dati samo 900 milijuna kuna. Ali gospodo nitko se ovdje ne pita, zašto ova Vlada 10 milijardi kuna plaća bankama i mirovinskim fondovima, fond-menadžerima samo za kamate na državne dugove, a treba plaćati samo 5 milijardi kuna? Vidite to su prava oporbena pitanja to je prava borba za interese radnika, a ne interese kapitala. Pa zato da odmah odgovorim, ova Vlada nema hrabrosti da uskrati bankarima i fond-menadžerima očekivani profit i duplu zaradu na kamatama koje im ne pripada. Ali s druge strane u stanju je mjesecima, tjednima borit se sa sindikatima i protiv radnika da im poveća masu plaću za milijardu i 700 milijuna kuna. Dakle, ako se provede refinanciranje stavke kamate po kreditima i obveznicama koje su protekle vlade, proteklih godina znači zaduživale sve nas, a oni su se zaduživali uz prosječnu kamatnu stopu od 6%, ako se provede sveopće refinanciranje pod povoljnijim kamatnim stopama uz najviše 2 do 3% može se uštedjeti 5 do 5 milijardi kuna, a od tih 5 milijardi kuna onda se bez problema može radnicima u javnoj, javnim službama isplatiti povećati milijardu 700 i ostane još oko 3 milijarde kuna. Od te 3 milijarde kuna, milijarda dvije se može sigurno isplatiti umirovljenicima za povećanje mirovina, mogu se povećati ulaganja u znanost i obrazovanje, inovacije, nove tehnologije, međutim to ova Vlada ne želi čut. I zato poštovani radnici koji se borite za svoja prava, vama je od 2008. do 2017. godine plaće su vam snižene za 17%, vi ste žrtve kao i umirovljenici, najveće žrtve procesa transformacije razvoja tzv. sve preko leđa radnika i umirovljenika. Prema tome, borite se do kraja jer objasnio sam vam da novac u proračuna za porast, za isplatu porasta vaših plaća postoji, ali to je političko pitanje, znači novca ima. U čemu je ovo političko pitanje, pa to je pitanje političke volje vladajuće sadašnje koalicije želi li ona vama isplatiti zaslužene plaće, povećati ili i dalje želi trpati u džepove prepune džepove bankara i fond menadžera. Odgovor je jasan poštovani građani, ona želi ovo drugo, ona nema hrabrosti da kaže bankama i financijskim institucijama dosta je, pa vidite da teško živimo. Ako vam isplatimo 5 milijardi kuna kamata pa to je već jako dobro, puno više nego u drugim zemljama u okolišu jer su kamatne stope svugdje niske. Ali ona s lakoćom zavlači ruke u naše džepove i to drsko i to sve više jer stalno traži da povećavamo odnosno da plaćamo rasipništvo, promašaje proteklog razdoblja. I zato će stranka Promijenimo Hrvatsku, nećemo se umoriti u zaštiti onih najugroženijih, dakle radnika, umirovljenika i ovaj proračun o kojem ćemo danas raspravljati mora biti puno pravedniji. Hvala.
Idemo na treću raspravu, poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, i poštovani građani. Želim govoriti o stanju u Uljaniku i 3. Maju. U vrijeme Adventa i približava se Nova Godina, postavlja se pitanje kako ovo razdoblje nade prolaze radnici zaposleni u ova dva brodogradilišta? Ponašanje Vlade proteklih mjeseci glede Uljanika i 3. Maja, govori da oni stvaraju preduvjete da ova dva brodogradilišta završe u stečaju. Po čemu se to može zaključiti? Pa upravo po ponašanju same Vlade. Kako se oni ponašaju? Nezainteresirano, šalju poruke upravi i javnosti. Upravi šalju poruku nađite strateškog partnera, a javnosti šalju poruku dosta je bilo bacanja proračunskog novca u brodogradilišta. Kada čovjek ne bi dublje analizirao situaciju u hrvatskoj brodogradnji, onda bi zaista svatko rekao da dosta je ovog bacanja novca proračunskih obveznika u brodogradnju. Međutim, stranka Promijenimo Hrvatsku stalno upozorava da mora se prezentirati ovom Saboru i javnosti svaka kuna koja je potrošena proteklih godina u, koja je bila namijenjena znači brodogradnji, svim brodogradilištima. Što u ovom smislu možemo još reći? Vidite, nedopustivo je da se država odnosno Vlada na ovaj način ponaša, a ona ima tamo 25% dionica. Sjećamo se one sjednice skupštine kada se Vlada ponašala kao da je riječ o trećerazrednoj firmi ili da u njoj nema niti jedne dionice. To je sramotno i šalje se snažna poruka radnicima, a i hrvatskim građanima. Želim vam spomenuti jedno osobno iskustvo, prije otprilike tri mjeseca dobio sam e-mail od jednog potencijalnog njemačkog investitora, koji mi govori da, koji mi je napisao da je prije otprilike godinu dana kontaktirao Vladu, da li Ministarstvo gospodarstva ili samog premijera, i tražio je sastanak, nudio je pomoć odnosno zainteresiran je da u brodogradilištima proizvodi određene dijelove za obnovljive izvore energije i za autoindustriju, a sigurno određeni, određena brodogradilišta moraju se znači u tom smjeru reorganizirati, ili pojedini njihovi dijelovi. Nikoga nitko nikada nije pozvao, pratio je što se događa, u kojem smjeru se odvija ova čitava priča i na kraju im je napisao da se ne može oteti dojmu da je sudbina ova dva brodogradilišta već odlučena i da Vladi uopće nije cilj da se brodogradilišta bave brodogradnjom već da je u pitanju prije svega nekretnini biznis i mi vidimo da to ide u tom smjeru. Prema tome, pogledajmo, što danas radi vlada u kojem smjeru, čime se ona bavi. Vidite završena je nagodba u slučaju Agrokor, skoro da ne prođe ni jedan dan, da ministar gospodarstva ili netko iz vlade ne daje poruke i preporuke što sve treba raditi u Agrokoru. Agrokor je bio i ostao privatna kompanija. Zašto se jedan dio energije, barem jedan dio energije ne usmjeri prema Uljaniku i 3.Maju. Sjećamo se potencijalne monetizacije autocesta i drugih projekta gdje su plaćene 30-50 milijuna kn, tko zna koliko, zašto se do sada nije uložio u jedan pravi ekspertni tim, konsultanata vrhunskih, da naprave konačno projekt restrukturiranja hrvatske brodogradnje, ne samo Uljanika, ne samo 3.Maja, nego svih hrvatskih brodogradilišta. Toga nema. Prema tome, iz svega se može zaključiti da ovoj vladi nije stalo da brodogradilišta opstanu. Ona se formalno zalaže za to, a ustvari ništa ne čini u tom smjeru. U tom kontekstu, pozivam, dok je još zadnji čas, vladu, da se trgne da donesu državničke odluke, da se pristupi snažnom i ubrzanom restrukturiranju, jasno je da ne mogu sva brodogradilišta na ovaj način opstati, oni se uistinu moraju generalno restrukturirati, spajati, rješavati se pojedinih sitnih segmenata, uvoditi nove programe proizvodnje itd. itd. Ali ne možete to ostaviti samo radnicima, koji nemaju niti dovoljno znanja, nema novca i ostalih faktora proizvodnje. Prema tome, potrebno je pokrenuti snažnu akciju i ime stranke Promijenimo Hrvatsku i svih građana tražimo da se odlučno spašava hrvatska brodogradnja, a ne samo običnim govorom. Slučaj petrokemije, vidljivo je da je ovo bila nepodnošljiva lakoća privatizacije i pogodovanja petrokemije, neka čine barem 10% takvih napora kao u slučaju Petrokemije.
Hvala vam. i sada prelazimo na naš dnevni red. Poštovane zastupnice i zastupnici temeljem 247., Poslovnika predlažem da objedinimo raspravu o sljedeće dvije točke, to su: - Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2019. godinu i Projekcija za 2020. i 2021. godinu, Prijedlozi financijskih planova izvan proračunskih korisnika za 2019. godinu i projekcije planova za 2020. i 2021., s obrazloženjem za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, državnu Agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, i kao drugo - Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2019. godinu, II. čitanje, PZ broj 498. Jesmo li suglasni s tim prijedlogom? Ako jesmo, ja se zahvaljujem, pa onda možemo krenuti s radom. Inače već za sada imao prijavljeno 11 Klubova i 31 pojedinačnu raspravu. Predlagatelj prve točke je Vlada Republike Hrvatske, na temelju članka 85., Ustava Republike Hrvatske, članka 37., Zakona o proračunu i članka 211., Poslovnika Hrvatskog sabora, a druge točke na temelju 85., Ustava i članka 211., Poslovnika Hrvatskog Sabora. Vlada je na Prijedlog državnog proračuna podnijela amandmane koji postaju sastavni dio Prijedloga državnog proračuna na temelju članak 202., Poslovnika. Kod donošenje državnog proračuna primjenjuju se Odredbe članka 211., i 212., Poslovnika Hrvatskog sabora, amandmani se mogu ponositi do kraja rasprave, sukladno članku 197., Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, za zaštitu okoliša i prirode, za gospodarstvo, za financije i državni proračun, za pomorstvo, promet i infrastrukturu, za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, za obranu, za rad, mirovinsku sustav i socijalno, za prostorno uređenje i graditeljstvo, za ratne veterane, za obitelj, mlade i sport, za pravosuđe, za Hrvate izvan Republike Hrvatske, za obrazovanje, znanost i kulturu, za zdravstvo i socijalnu politiku, za poljoprivredu, za regionalni razvoj i fondove Europske unije i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Podsjećam na članak 38., Zakona o proračunu, prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi državni proračun i projekcije, ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o Prijedlogu državnog proračuna i projekcija, podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka, iznad iznosa utvrđenih Prijedlogom državnog proračuna i projekcija, mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Članak 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu tri dana od dana rasprave, pa odmah sada najavljujem da ćemo o amandmanima raspravljati u petak, a glasovati o proračunu i o amandmanima u ponedjeljak, 03. prosinca. Sada bih molio predsjednika Vlade da dodatno obrazloži Prijedlog državnog proračuna, koliko sam informiran uz predsjednika, govorit će u drugom dijelu i ministar financija. Izvolite predsjedniče Vlade.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Prijedlog državnog proračuna za 2019. godinu, kao i Projekcije za 2020. i 2021,. predstavljaju strateški akt države koji je podloga za ostvarenje ciljeva programa Vlade, i određuje način kako upravljamo državnim sredstvima. Prijedlog proračuna koji je pred vama, odražava jasnu politiku Vlade koja se temelji na održivim i konsolidiranim javnim financijama s ciljem jačanje socijalne kohezije i poticanja gospodarstva. Pri tom moramo što bolje gospodariti raspoloživim sredstvima uz smanjenje javnog duga tj. nagomilanog duga države, županija, gradova, općina i javnih poduzeća koji opterećuje domaćinstva i gospodarstvo. Zbog toga je ovaj Prijedlog proračuna temeljen na realnim osnovama, socijalno je osjetljiv, okrenut prema razvoju i usmjeren na daljnje porezno rasterećenje građana i poduzetnika. Socijalno je osjetljiv jer dajemo više za mirovine, za demografsku obnovu, za dječje doplatke, rodiljne i roditeljske naknade, za osobe s invaliditetom, za naše hrvatske branitelje, za subvencionirane stambene kredite za mlade, te za javne i državne službenike. Okrenut je prema razvoju i daljnjem rasterećenju građana i poduzetnika jer nastavljamo sa smanjenjem poreznog opterećenja dok istodobno značajno povećavamo sredstva za zapošljavanje, za zdravstvo i opremanje bolnica, za poljoprivredu, za znanost i obrazovanje, kao i za infrastrukturne projekte i kapitalna ulaganja. Ovaj Prijedlog stoga osigurava potrebna sredstva za učinkovito djelovanje javnih službi, ako i za ostvarivanje svih gospodarskih, demografskih i socijalnih politika, u skladu s našim programom. Naša gospodarska politika ima jasan cilj, omogućiti Hrvatskoj da se približi standardu najrazvijenijih država članica Europske unije i da što prije uhvatimo korak sa zemljama srednje i istočne Europe, koje prednosti članstva u Uniji koriste gotovo 15 godina, i stoga danas ostvaruju brži rast. Nakon duboke recesije u koju je zapalo hrvatsko gospodarstvo 2008. godine, ono se već nekoliko godina oporavlja. Taj se trend ubrzao, u protekle dvije godine tijekom kojeg smo učvrstili rast i preokrenuli brojne makroekonomske pokazatelje, koji su sada pozitivni. U srednjoročnom razdoblju očekujemo nastavak tih pozitivnih kretanja u našem gospodarstvu, kao i realni rast BDP-a od 2,9%, što je procjena na kojoj se temelji prijedlog ovoga proračuna. U prilog tome, da su te procijene realne, govori i činjenica da je i Komisija predvidjela naš rast na razini od 2,8%. Povoljna makroekonomska kretanja omogućuju umjereno povećanje rashoda u odnosu na prihode, kako bismo iskoristili svu redistributivnu moć državnog proračuna za daljnji gospodarski oporavak i nastavak povećanja standarda naših građana. Rastu hrvatskog gospodarstva značajno pridonosi i rekordna turistička godina, koja će zasigurno biti bolja nego ona prošlogodišnja po svojim rezultatima, i u pogledu dolazaka i noćenja, u konačnici i prihoda. Očekujemo nisku i stabilnu inflaciju, kao i nastavak smanjenja stope nezaposlenosti. Dame i gospodo, zaposlenost u RH raste. U prvoj polovici broj zaposlenih ove godine, broj zaposlenih povećan je za 3,4% prema Anketi o radnoj snazi, a RH bilježi jedno od najviših povećanja stope zaposlenosti u EU. S 56,8% na početku mandata, dosegli smo prema procjenama stopu zaposlenosti u ovom tromjesečju, na 63%, do kraja ćemo nastojati tu stopu i povećati. Gospodarski rast koji danas ostvarujemo, na mnogo je zdravijim temeljima, nego u pred kriznom razdoblju. Tada se rast od 4 do 5%, prije svega, temeljio na rastu domaće potražnje, financirane sve većim inozemnim zaduživanjem koji su dosezali i do 10% BDP-a godišnje. Danas pak, ostvarujemo rast od oko 3%, a istodobno smanjujemo javni dug po stopi od 2 do 3% godišnje. Danas je naš rast čvršći i uravnoteženiji i temelji se većim dijelom na izvozu roba i usluga uz istovremeno smanjenje vanjskih neravnoteža. To provodimo kroz program Vlade, kroz ispunjavanje ciljeva Nacionalnog programa reformi u kontekstu europskog semestra, kao i kroz Program konvergencije. Kako bi naš gospodarski rast učinili stabilnim i trajnim, a makroekonomske neravnoteže dodatno smanjili, potrebno je osigurati nastavak zapošljavanja i stvaranja okvira za nova radna mjesta. Dame i gospodo, ogroman deficit, od čak 17 milijardi kuna prije četiri godine, godinama je bio uteg za naše gospodarstvo koje nas je vukao prema dnu. Naslijedili smo galopirajući javni dug koji je 2015.-te dosegao razinu od 84%, dok je u isto vrijeme RH plaćala gotovo 12 milijardi kuna kamata, što je tada bilo jednako proračunu primjerice Ministarstva znanosti i obrazovanja. Stoga nam je među glavnim prioritetima fiskalnu održivost i racionalno korištenje javnoga novca, preduvjet, upravo to, za makroekonomsku stabilnost i gospodarski rast. Koliko smo uspješni bili u popravljanja stanja u javnim financijama, govori podatak da smo prošle godine ostvarili suficit opće države, prvi u posljednjih 15 godina i to u visini od 3,2 milijarde kuna ili 0,9% BDP-a po statističkim pravilima Europskoga statističkoga ureda. To jednostavno znači da RH prvi put ne troši više nego što ima. U prvih 6 mjeseci ove godine opći proračun je bio u suficitu za 1,6 milijardi kuna. O tme smo govorili na sjednici Vlade u Puli, početkom rujna. I taj bi se trend i nastavio da nam ne dolaze na naplatu protestirana jamstva Uljanik grupe koje su davale ranije Vlade, a njih je posebno bilo od sredine 2014.-te do konca 2015.-te godine. Unatoč tome, zahvaljujući uštedama koje sam zatražio od svih resora, gdje god je to moguće, nadam se da će do kraja godine i ovogodišnji proračun biti blizu ravnoteže. Mi iduće godine predviđamo deficit od 0,4% BDP-a ili 1,7 milijardi kuna. No, pokušati ćemo, kao i ove godine, a i prošle, ostvariti bolji rezultat od planiranog. Dakle, želimo manje obećati, a više ostvariti. U našim projekcijama za 2020.-tu godinu predviđamo deficit opće države od 0,3, dok za 2021.-vu planiramo suficit od 0,3% BDP-a. Istodobno očekujemo i daljnje smanjenje udjela javnoga duga u BDP-u i to na 71,6% u 2019.-toj, 60,8% u 2020.-toj i konačno 65,6% u 2021.-voj, čime jačamo fiskalnu održivost i trajno smanjujemo teret duga. Trend kojim danas smanjujemo javni dug, RH svrstava među zemlje s najvećim godišnjim padom udjela javnoga duga u BDP-u. Štoviše, brzina kojom ga smanjujemo trostruko je veća od one koja je propisana za države čiji javni dug premašuje 60%. Tako da već sada ispunjavamo i posljednje kriterije konvergencije za buduće uvođenje EUR-a. Sve to pokazuje da zahvaljujući odgovornom gospodarenju javnim novcem i pametnom poreznom reformom kojom smo povećali dohodak stanovništva i rasteretili gospodarstvo, RH danas odlučno kroči putem fiskalne konsolidacije s uravnoteženim proračunom. U okviru Europskog semestra, nakon što smo prošle godine izišli iz procedure prekomjernog proračunskog manjka, cilj nam je sada da nastavkom reformi, RH što prije iziđe, također, iz procedure prekomjernih makroekonomskih neravnoteža. Ostvarena postignuća na području javnih financija, prepoznale su i vodeće Svjetske agencije za kreditni rejting, koje su poboljšale hrvatski kreditni rejting, a uz to i podigle izglede sa stabilnih na pozitivne. S nastavkom provođenja strukturnih reformi, uvjeren sam da ćemo naš rejting poboljšati za još jedan stupanj i time doseći investicijsku razinu. Reformom koju provodimo od siječnja 2017.-te godine, smanjili smo poreze građanima i poduzetnicima, pojednostavili porezni sustav koji je danas stabilniji, pravedniji i predvidljiviji. Zahvaljujući poreznoj reformi gotovo 70% odnosno 1,5 milijuna obveznika poreza na dohodak izvan je dometa poreznih škara. Snižavanje stope poreza na dobit s 20 na 18 odnosno na 12 za mala i srednja poduzeća u praksi je dovelo do toga da 85% poduzetnika plaća najnižu stopu. Sve je to pridonijelo nastavku povećanja osobne potrošnje, zaposlenosti i ulaganja. U fokusu novog kruga poreznog rasterećenja su naši građani čime ne želimo samo smanjiti njihova porezna davanja nego i poboljšati kvalitetu životnog standarda, pogotovo prehranu i zdravlje. Od nove godine najznačajnije nove mjere kojim ćemo dodatno rasteretiti građane su prepolovljenje stope PDV-a za svježe meso, svježu ribu, jaja, voće povrće, žive životinje i dječje pelene a kao što ste vidjeli zadnji krug porezne reforme smanjuje PDV na 5% za bezreceptne lijekove. Osim toga, od 1. prosinca povećavamo iznos neoporezivih primitaka s 2500 na 7500 kuna, što je bila dugogodišnja želja i poslodavaca, tj. poslovne zajednice. Prema zadnjem izračunu porezno rasterećenje je do sada iznosilo 3,6 milijardi kuna, u trećem će krugu porezne reforme iznositi dodatnih 2,8 milijardi kuna a to će ukupno značiti u mandatu naše Vlade rasterećenje od 6,5 milijardi kuna. Time našim poduzetnicima olakšavamo stvaranje novih radnih mjesta što naši građani od nas i očekuju a ciljanim smanjenjem poreza na dodanu vrijednost povećavamo kupovnu moć naših sugrađana prije svega onih s najmanjim primanjima čime želimo smanjiti nejednakosti u našem društvu. Nekoliko riječi o prihodovnoj strani proračuna. Ukupni prihodi Državnog proračuna u 2019. predviđeni su i iznosu od 136,1 milijardu kuna. Prihodna strana proračuna temelji se na daljnjem rastu gospodarske aktivnosti uzimajući u obzir učinke i porezne reforme te daljnjeg poreznog rasterećenja. I dalje najznačajniji izvori prihoda za državni proračun čine PDV, potom doprinosi za mirovinsko osiguranje, trošarine i porez na dobit. Doprinos povećanju prihoda u narednom razdoblju očekujemo i boljeg korištenja europskih fondova čija sredstva ćemo usmjeriti na razne socijalne, razvojne i infrastrukturne projekte kao i na istraživanje inovacija. Ove godine objavili smo čak 2,5 milijarde eura vrijedne natječaje čime se ukupan iznos objavljenih natječaja popeo na 8,1 milijardu eura što je 76% od ukupne količine dodijeljenih sredstava u ovoj financijskoj perspektivi '14.-ta-'20.-ta. Hrvatska je u samo prvih 10 mjeseci ove godine ugovorila 2,5 milijarde eura a ukupni iznos ugovorenih sredstava narastao je na 60% odnosno 6,3 milijarde eura. Što se tiče rashodne strane proračuna koja iznosi 140,3 milijarde kuna. Prije svega želim reći da je ovaj proračun solidaran, solidaran je jer odražava usmjerenje Vlade odgovarajućoj skrbi za sve slojeve stanovništva. Ne želimo socijalnu frakturu, nego želimo socijalnu koheziju u hrvatskom društvu. Stoga pomažemo poboljšanjem materijalnih uvjeta umirovljenika, obitelji i mladih kao i većim davanjima za zdravstvo i za obrazovanje. Upravo stoga je za naknade građanima i kućanstvima predviđeno 49,9 milijardi kuna odnosno 35% državnoga proračuna. Tako su planirana povećanja izdvajanja za mirovine i mirovinska primanja u iznosu od 1,2 milijarde kuna koja su rezultat indeksacije te očekivanog priljeva novih umirovljenika. Ove godine je više od 1,2 milijuna umirovljenika dobilo 3,7% veće mirovine što je u skladu sa našim trenutnim gospodarskim mogućnostima i najveće usklađenje mirovina od 2008. A od početka mandata, ponavljam podigli smo mirovine za 6,4% što je više od obećanih 5% u našem izbornom programu. Posebna pozornost posvećuje se mjerama demografske obnove uključujući i mjere provedbe obiteljske i populacijske politike za koje je sveukupno predviđeno 468 milijuna kuna više nego u 2018. Povećanje od 337 milijuna kuna podižemo na milijardu i 700 milijuna kuna, sredstva predviđena za doplatak za djecu zbog proširenja broja korisnika. A dodatnih 131 milijun kuna predviđeno je za naknade za dodatni porodiljni dopust, opremu za novorođenčad kao i subvencioniranje stambenih kredita. Ova posljednja mjera pokazala se posebno uspješnom zbog čega smo je povećali za 38 milijuna kuna. Time smo udvostručili sredstva namijenjena za subvencioniranje stambenih kredita za mlade obitelji kojih je ukupno u ovoj i prošloj godini bilo 5200 čime im pomažemo u rješavanju stambenoga pitanja, ostanku i zasnivanju obitelji u Hrvatskoj. Gradimo moderan i financijski održiv zdravstveni sustav. Osim što ćemo Izmjenama zakona o doprinosima ukinuti stopu doprinosa za slučaj ozljede na radu od 0,5% istovremeno ćemo povećati stopu doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje sa 15 na 16,5%. Time ćemo uprihodovati dodatnih 1,3 milijardu kuna u odnosu na 2018., čime ćemo povećati prihode od doprinosa koji sada čine 80% ukupnih prihoda HZZO-a. Nastavljamo i sa povećanjem sredstava za Fond za posebno skupe lijekove a uz to povećanjem sredstava HZZO-a omogućavamo prevladavanje financijskih teškoća bolničkim zdravstvenim ustanovama. U Hrvatskoj su, cijenjene zastupnice i zastupnici, čak pola milijuna ljudi osobe sa invaliditetom. Izdvajanja za prava iz sustava socijalne skrbi koja uključuju izdvajanja za osobnu invalidninu i doplatak za pomoć i njegu povećavaju se za 107 milijuna kuna na ukupno 924 milijuna kuna. Ova Vlada je prvi put od 2008. godine provela korekciju i povećanje osnovice plaće javnih i državnih službenika za 6%. Sjećate se dogovora sa predstavnicima sindikatima 2 + 2 + 2, a za iduću godinu već smo predvidjeli od 1. siječnja povećanje od 3%, a mogu vas izvijestiti da je tijekom jutra postignut dogovor sa predstavnicima sindikata za dodatno povećanje od 2% od 1. rujna sa isplatom plaće u listopadu što je u skladu sa gospodarskim mogućnostima i što će ova Vlada uspjeti realocirati u okviru postojećega proračuna. Tome treba dodati da u našem mandatu isplaćujemo božićnice i regrese i sva druga materijalna prava s čime ćemo nastaviti i slijedeće godine. Ovogodišnje povećanje plaća učiteljima, nastavnicima, liječnicima, medicinskim sestrama, policajcima i ostalim javnim i državnim službenicima očituje se i u proračunu za iduću godinu. Naime, u proračunu za 2019. planirano je povećanje rashoda za zaposlene u iznosu od milijardu i 100 milijuna kuna i to prije svega za primjenu kolektivnih ugovora za državne službenike i namještenike te za javne službe. Najzaslužnijima za obranu i slobodu Hrvatske, hrvatskim braniteljima kao i članovima njihovih obitelji osiguravamo odgovarajuću skrb i dostojanstvo za koju smo predvidjeli dodatnih 231 milijun kuna. Ovaj je proračun razvojan jer se njime stvara povoljno okruženje za poduzetništvo, stvaranje novih radnih mjesta i provedbu razvojnih projekata diljem zemlje. Pri tom vodimo brigu o nadopunjavanju sredstava državnog proračuna, europskih fondova i drugih izvora financiranja kako bi se ostvario puni razvojni potencijal hrvatskoga gospodarstva. Svakom uloženom kunom koja je planirana i uvrštena u prijedlog ovoga proračuna želimo stvoriti dodatnu vrijednost gospodarstvu, nova radna mjesta, nove poduzetničke inicijative i nove lokalne razvojne projekte. Vodimo aktivnu politiku zapošljavanja kojom smo u protekle dvije godine obuhvatili 63.000 osoba i osigurali preko 4,5 milijardi kuna za zapošljavanje, osobito mladih, kao i obrazovanje i osposobljavanje nezaposlenih. Proračunska stavka subvencije u iznosu od 7 milijardi kuna povećana je za 467 miliona kuna, najznačajniji iznos subvencija i to 3,2 milijarde kuna odnosi se na izravna plaćanja u poljoprivredi i mjere uređenja tržišta poljoprivrednih proizvoda što je povećanje od 100 milijuna kuna. S obzirom da imamo preko 160.000 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava za mjere ruralnoga razvoja predviđen je iznos od milijardu i 800 milijuna kuna, kojim ćemo omogućiti financijske potpore za razvoj hrvatskog sela. Osiguravaju se dodatna sredstava za djelotvorniji sustav znanosti i obrazovanja u iznosu od 310 milijuna kuna kao dodatni poticaj provedbi obrazovne reforme, stručnom usavršavanju učitelja i nastavnika te financiranju visokoga obrazovanja i znanosti. U rashodima za nabavu ne financijske imovine izdvojit ćemo 5,4 milijarde kuna što je povećanje od 1,3 milijarde kuna ukupno i to primjerice, za nastavak izgradnje KBC-a Rijeka, za rekonstrukciju zgrada sudova, nabavu opreme za obrazovnu reformu, nabavu višenamjenskih borbenih zrakoplova, uređenje kongresnog centra Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu kao i za potrebe pripreme predsjedanja Vijećem Europske unije koju preuzimamo 2020. Osigurali smo i 200 milijuna kuna za Fond za sufinanciranje europskih projekata kako bi županije, gradove i općine mogli realizirati održive lokalne razvojne projekte koje prijavljuju za financiranje iz europskih fondova. Nekoliko riječi u zaključku prije nego što ministar financija uzme riječ. Potrebe naših građana i dalje će biti u središtu napora ove Vlade, a proračun odražava prioritete i građana i gospodarstva i ide u skladu sa našim programom. On je u funkciji transformacijskoga trokuta, fiskalne konsolidacije, provođenja strukturnih reformi i privlačenja investicija. Drugim riječima, moramo bolje raditi, više ulagati i mudrije upravljati našim sredstvima. Sada molim ministra Marića da kaže nešto više i o Zakonu o izvršenju Državnog proračuna za 2019. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatske vlade, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo hrvatski, zastupnici u Hrvatskom saboru, poštovane kolegice i kolege članovi Vlade u ovom preostalom vremenu u kratkim crtama još o samom proračunu da ga je lakše i pratiti i vama kao i zastupnicima tako i našoj stručnoj javnosti, danas imamo studente kolege fiskalne politike s Ekonomskog fakulteta pa će oni sigurno i o ovom proračunu nešto više moći reći i promišljati. Dakle, prihoda strana proračuna čuli ste od predsjednika Vlade 136,1 milijardu kuna od čega je najizdašniji prihod državnog proračuna porez na dodanu vrijednost 51,8 milijardi kuna. Nakon toga najznačajnija je stavka doprinosa i to za 2019. godinu se planira samo doprinos za mirovinsko osiguranje u okviru porezne, trećeg kruga poreznog rasterećenja koje je upravo izglasano u Hrvatskom saboru prije nekoliko dana. Vi znate da su dva praktički doprinosa ukinuta pa tako između ostalog i doprinos za zapošljavanje i ozljede na radu. Ukupni iznos za ovu godinu, za iduću godinu doprinosa za mirovinsko 24,1 milijardu kuna, što se tiče posebnih poreza i trošarina 15,7 milijardi, a porez na dobit 8,8 milijardi kuna, pomoći od kojih se najveći dio financira sredstvima europskih fondova odnosno najveći dio otpada na europske fondove 17,5 milijardi kuna. Što se tiče rashodne strane državnog proračuna, dakle ona je planirana u iznosu, ukupnom iznosu od 140,3 milijarde kuna što je 6,9 milijardi više u odnosu na plan proračuna za 2018. originalni plan proračuna za 2018. godinu s tim da treba napraviti jednu distinkciju, dakle u tih 6,9 milijardi povećanja 2,8 se odnosi na povećanje proračuna koji se financira iz tzv. općih izvora i primitaka dakle možemo reći ono što utječe na ukupni rezultat. Dakle, možemo reći ono što utječe na ukupni rezultat, to su porezi, doprinosi i svi oni stavke prihoda koje na neki način tradicionalno prikupljamo iz čega nemaju određenu specifičnu namjenu za koju se troše. S druge strane oni preostalih 4,1 milijardu kn, se odnosi, prije svega, na vlastite namjenske prihode, odnosno, najvećim dijelom otpadaju na sredstva europskih fondova. Što se tiče pojedinih stavki, rashodi za zaposlene 29,1 milijarda kn, već spomenuto, dakle, korekcija osnovice od 1.1. za 3% a isto i određena prava, koja smo ispregovarali, dogovarali sa socijalnim partnerima, sa predstavnicima sindikata, državnih i javnih službi što se tiče pojedinih odredbi kolektivnih ugovora, te naravno imamo i određenu stavku, koja je vezana za predsjedanjem RH Vijećem EU koje unatoč tome što počinje u prvoj polovici, odnosno, je u prvoj polovici 2020. već se određena sredstva trebaju i iduće g. planirati. Materijalni rashodi 14,4 milijardi kn, najveći dio se odnosi, naravno na ovaj dio koji se toče sufinanciranje sredstava, odnosno, europskih fondova. Ovdje moramo napomenuti jednu metodološku razliku, dakle, unutar Ministarstva znanosti i obrazovanja, vezano za programsko financiranje, u iznosu od 325,6 milijuna kn, po ovoj novoj klasifikaciji, oni spadaju u materijalne rashode. Što se tiče financijskih rashoda, to je tema, o kojoj uvijek vrlo rado govorim u Hrvatskom saboru i javnosti, dakle, ponoviti ću još jedanput da smo u 2,5 g. mi praktički smanjili troškove financiranja rashoda za kamatu, za preko 2 milijarde kn. Tim trendom i tim smjerom želimo nastaviti i dalje, sigurno da rezultati fiskalne politike i poboljšanje kreditnog rejtinga, ali i opća situacija na svjetskim i domaćim, financijskim tržištima, daju nama za razlog, ne samo vjerovati, nego naravno imati i dodatne pozitivne rezultate na ovom polju. Što se tiče subvencija one su planirane u iznosu od 7 milijardi kn. Najznačajniji iznos subvencija, odnosni se na izravna plaćanja u poljoprivredi, pomoći 17 milijardi kn, od čega najveći dio se odnosi na transfer HZZO-a vi dobro znate da HZZO, već nekoliko g. nije u državnoj riznici, odnosno, izvanproračunske korisnik, s druge pak strane s ove stavke se plaća naš doprinos proračuna EU, za iduću godinu, ukupna sredstva su planirana od 3,7 milijardi kn. Što se tiče naknada građanima i kućanstvima, pojedinačno gledano, najznačajnija stavaka rashodne strane proračuna 48,9 milijardi kn, možda najjednostavnije za zapamtiti za iduću g. mirovine i mirovinska primanja 40 milijardi kn, baš okrugla brojka. Najvećim dijelom povećanje od tih 1,2 milijarde se odnosi na indeksaciju, za iduću g. računima indeksaciju od oko 2,54% za cijelu g. ali isto tako i mjere iz ove g. prijenos određenih korekcija, koje su se dogodile kao i priljev novih umirovljenika. Izdavanja za doplatak za djecu 1,7 milijardi kn, prava iz sustava socijalne skrbi, koja uključuje, između ostalog izdvajanje za osobnu invalidninu i doplatak za pomoć i njegu 924 milijuna kn zakon o subvencioniranju stambenih kredita, predviđa i dodatnih 38 milijuna kn. Što se tiče ostalih rashoda, gdje su najveće zastupljene mjere ruralnog razvoja, te transfer prema Hrvatskim autocestama i Hrvatskoj željeznici, infrastrukturi, one lipe u cijeni goriva, odnosno, u trošarinama, a sveukupni iznos je 8,6 milijardi kn, za cjelokupnu stavku, te rashodi za nabavu nefinancijske imovine predsjednik vlade je pobliže pojasnio, koji će to biti glavni kapitalni projekti koje predviđamo za iduću g. ukupni iznosi od 5,4 milijardi kn. Što se tiče ukupnog rezultata, to ste čuli i ja ću još jedanput ponoviti, dakle, sve razine države opće države, bilo da govorimo o državnom proračunu, bilo da govorimo o izvanproračunskim korisnicima, bilo da govorimo o lokalnoj samoupravi, koji su integralni dio proračuna opće države, u ovome projekcijskom razdoblju ne samo 2019. nego cjelokupnomu trogodišnjem razdoblju, bilježe upravo ono što smo si zacrtali kao vlada na samom početku mandata. A to je kao strategija upravljanja javnim dugom 3 osnovna stupa, s jedne stran eje gospodarski rast, s druge strane fiskalna konsolidacija i s treće strane ili treći stup je aktivacija državne imovine. Mi danas govorimo najvećim dijelom o ovome srednjem uporišnom, centralnom stupu strategije upravljanja javnim dugom i smanjivanje njegovog udjela u BDP-u kroz element fiskalne konsolidacije. Državni proračun kroz ovo proračunsko razdoblje ili srednjoročno razdoblje od 3 g. poboljšava svoj rezultat isto kao izvanproračunski korisnici, a tijekom cijelih 3 g. za lokalnu samoupravu predviđamo stabilnu, uravnoteženi proračun. Ja ću samo ovdje još jedanput spomenuti i ponoviti, samo u prvih 10 mj. ove g. efekt zakonskih izmjena koje je Hrvatski sabor, odnosno, koje ste vi izglasali, vezano za financiranje jedinice lokalne i područne samouprave je označio za sada u prvih 10 mj. 1,8 milijardi kn više prihoda u odnosu na prošlu g. Što znači da smo i nekakvih 20% iznad onog originalnog plana, što smo si zacrtali za cijelu g. Što se tiče Zakona o izvršavanju državnog proračuna koji je integralni dio ovoga paketa, samo kratko, ono što je propisano Zakonom o proračunu se u njemu propisuje, proračunska osnovica, nije se mijenjala u odnosu na prethodne g. iznosi 3326 kn. Što se tiče zaduženja u inozemnom i domaćem tržištu, ona se može provesti od ukupnog iznosa od 30,1 milijardu kn. Tekuće otplate, glavnice državnog duga 24,1 milijardu kuna. Iduće g. imamo 2 velika dospijeća jedna domaća obveznica milijarda eura i jedna međunarodna milijarda i pol američkih dolara, uz naravno sve ostale instrumente tijekom g. koje ćemo siguran sam uspješno ne samo refinancirati … [[Govornik se ne razumije.]] restrukturirati po povoljnijim uvjetima. Što se tiče novih financijskih jamstava oni iznose 3,8 milijardi kn. Jamstvena zaliha za iduću g. je planiran u iznosu 1,5 milijardi kn. Podsjetiti ću vas da već tradicionalno je bila … [[Govornik se ne razumije.]] u iznosu od 265 milijuna kn, ali zbog elementa Uljanika, gdje predviđamo da će određeni dio protestiranih jamstava se preliti u iduću g. planiramo ova sredstva. Što se tiče ukupnog ograničenja zaduživanja svih jedinica lokalne i područne samouprave, ono iznosi najviše do 3% ukupno ostvarenih prihoda poslovanja svih jedinica. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Samo jedna informacija prije početka replika. Znači s obzirom da je objedinjena rasprava, klubovi mogu govoriti po 20 min uvodno. Idemo sada na replike. Prvi je na redu poštovani kolega Maras.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Vi kao da ste u ovom vašem govoru Pale sam na svijetu, znači govorite nešto što nitko ne vjeruje. Kao da u Hrvatskoj teče, možete vi klimati glavom, ali kao da u Hrvatskoj teče med i mlijeko. Zbog čega je 100 tisuća naših sugrađana prošle godine otišlo iz Hrvatske kada im je tu tako kod Plenkovića lijepo? Čemu ljudi odlaze kada Plenković daje, obećava, preokrenuo je trendove, sve je krasno a ljudi odlaze iz Hrvatske. To je pravo pitanje. 100 tisuća ljudi je otišlo. Hrvatska i hrvatski BDP raste najsporije od svih 28 zemalja članica, pali smo na doing business ljestvici, šta znaju ovi iz Svjetske banke, neka pitaju Plenkovića, on zna bolje, 18 mjesta. 71% građana misli da Hrvatska ide u krivom smjeru, ali ne slušaju ovdje našeg Paleta koji govori da je u Hrvatskoj sve krasno, sve lijepo i da bi u biti trebali ovdje ostvarivati sve ono šta ne vide. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Maras, držite se vi slobodno vaše demagogije, pa se sjetite što sam vam rekao da će vam razlika biti dupla u anketama između SDP-a i HDZ-a, čak i više nego dupla. I zato mi je drago da ova vaša demagogija ne prolazi. Vi ste bili poznati kao Vlada koja nije isplaćivala ni regres, ni božićnice, vidim da ste se naslikavali sa predstavnicima sindikata proteklih dana. Za razliku od vaše politike prema njima mi smo se danas dogovorili i oni su zadovoljni sa onim što smo i predvidjeli i s onim što omogućujemo za dostojanstven život svih ljudi u Hrvatskoj. Vaše teorije o tome kako je do ove Vlade da netko odlazi iz Hrvatske, argumentirao sam više puta i u raspravi koju niste slušali zadnji put kada je bilo Europsko vijeće pa ste naknadno došli postavljati pitanja ne znavši da sam na vaše repetitivne intervencije već odgovorio vašem kolegi, događa se i ono što i drugim novim članicama Unije kada se ukinu restrikcije, radne dozvole i kvote. Na nama je da to s vremenom izbalansiramo a to ćemo i napraviti.
Hvala. Kolega Hajdaš Dončić, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] političke ekonomije koja daje određen smjer društvu. Ono što je vidljivo na nekoj, reći ću makro razini da još uvijek nam je 46% prihoda opće države u okviru BDP-a nam zapravo dolazi kroz proračun ili skoro 20% poreza od kojeg je najobuhvativniji PDV, dakle 20%. Što to znači? To znači da je u ovom prijedlogu proračuna zapravo levijatan nije zauzdan, dakle da rashodi rastu za preko 7 milijardi kuna a još od 2014. i od ... [[Govornik se ne razumije.]] i od ... [[Govornik se ne razumije.]] popuštanja zapravo Vlada, vaša sada Vlada pliva na nekom Vladu kao švercer na pulferu i zapravo bavi se samo raspodjelom, raspodjelom i porastu rashoda. Ali doći će opet za 2, 3 godine a možda i ranije, najave kažu kriza, za to nećemo biti spremni. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Koliko je ono bio cijenjeni zastupniče Dončić deficit u vaše vrijeme, je li bio 17 milijardi? Je li je? Ja mislim da je a mi idemo s time da imam proračunski proficit, da smanjujem deficit, da smanjujem rashodnovnu stranu proračuna kada je riječ o kamatama, sada smo na skoro manje od 10 milijardi kuna. Znači prigovarati ovoj Vladi da ne radi na onom što su svi vidjeli a vi očito ne vidite jer vaša je politika da budete demagozi i da manipulirate sa informacijama da je fiskalna konsolidacija jedna od postignuća koju vide i Europska komisija i Agencije za kreditni rejting, da ovaj proračun prati rast koji nije samo naša procjena nego je i procjena onih koji nas, apotekarskom vagom promatraju, onda je to vaš problem. To je vaš problem. Pogledajte razinu javnoga duga u vaše vrijeme, pogledajte ga sada, pogledajte trendove. Fiskalna konsolidacija je dio trokuta na kojem inzistiramo u strukturnoj reformi investicije, to je ono što radimo, što ostvarujemo i što će biti dio programa do kraja mandata.
Hvala. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani premijeru neću se baviti nekakvim svojim ocjenama nego ću se baviti konkretnim istraživanjem koje je provedeno od listopada prošle do svibnja ove godine, znači za vrijeme vaše Vlade gdje se ispitivalo kako strani investitori, ulagači vide poslovno okruženje u Hrvatskoj. To istraživanje je provedeno na 473 tvrtke, članice 6 gospodarskih komora, američke, kanadske, nordijske, njemačko-hrvatske i talijanske komore. Oni su uvjete poslovanja u Hrvatskoj ocijenili negativnim. Kao najveće probleme ističu upravo birokraciju, javnu upravu, porezni sustav, korupciju koja je prisutna u društvu. Padamo po svim ljestvicama konkurentnosti ili stagniramo. Spomenule su kolege doing business ljestvicu i to su konkretni pokazatelji. Vrijeme je da se trgnete i da nešto učinite po tom planu. A poštovani predsjedniče, ja bih vas zamolio kada je tu Vlada RH, nama kao zastupnicima se ne odgovara [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja, molim vas.]] na zastupnička pitanja [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja.]] po godinu i pol dana. Evo kolega Bernardić mi je rekao prije 8 mjeseci je postavio pitanje [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja molim vas zaustavite se.]] Agencija EKSOS PLUS, za koja ministarstva radi i još uvijek mu nije odgovoreno. Hvala poštovani predsjedniče.
Prvo, dobivate opomenu sada jer ste zloupotrijebili vrijeme, 20 sekundi više za nešto što nije tema. Zadnji puta kada je bilo aktualno prijepodne, tražio sam izvješće o neodgovorenim pitanjima i moram vam reći da ste u ovoj godini zastupnici poslali preko više od 1000 pitanja koje su upućene Vladi, odgovoreno je na 900 i nešto pitanja, sada nemam ovdje brojke jer nisam mislio da će danas na ovaj način netko reagirati. Dakle multipliciraju se pitanja, Vlada vrlo brzo odgovara ali je nemoguće odgovoriti ovom dinamikom jer bi onda vjerojatno samo odgovarali na zastupnička pitanja. I nemojte to činiti, imate prilike iskoristiti ovo i govoriti i u slobodnom govoru i kada god želite. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, zastupnici su uvaženi, poštovani, posebno vi kolega Maras. Idemo dalje, odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Grmoja, što se tiče različitih istraživanja, ona su dobra, korisna, mogu biti i neki smjer, poticaj, korektiv, međutim optika kako netko nešto vidi, kako netko nešto čita ne mora biti ista. Ono što znam i ono što radimo. A ono što radimo spomenuli smo i u uvodnom govoru, kada je riječ o gospodarstvenicima, smanjenje poreza na dobit sa 20 na 18 za velike, ja mislim da je plus, a ne otegotna okolnost. Smanjenje poreza na dobit sa 20 na 12 za male i srednje poduzetnike, a to vam je 85% gospodarstva u RH, je ogroman plus za njih, što im ostaje direktan prihod, ne ide državi, ne ide nekom drugom. Ukopno porezno rasterećenje biti će 6,5 milijardi sa ova 3 vala reforme, sa 3 ciklusa, ministre Horvat, administrativnoga rasterećenja, 2,5 milijarde dodatnoga rasterećenja. Dakle, samo na te dvije mjere, ono što se radi u poreznoj politici, ono što se radi u eliminiranju parafiskalnih nameta, administrativnih [[Upadica: Hvala]] barijera, vi dolazite već skoro do 8 milijardi, pa nije to zanemarivo, [[Upadica: Hvala vam]] 9 milijardi, pardon.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo premijeru. Govorite o demografskim mjerama, u RH 40% djece nema uopće mogućnosti od treće do šeste godine da bude, mogućnost da budu u vrtićima. Znači, trebamo povećati prihodovnu stranu. Činjenica je da se tele operateri koloniziraju u RH, da je najveća dobit od svih država u Europi je od tele operatera u RH viša 40%, dok je u ostalim zemljama prosjek 20%, što znači da tele operateri u RH ne trebaju građevinsku dozvolu, a u državama odakle dolaze, trebaju. Krše prostorne planove, rade bez uporabne dozvole, ne plaćaju pravo služnosti, pravo puta, dok mi, imamo najskuplji Internet u Europi, uz to smo pri dnu po kvaliteti i brzini jer oni ostvaruju ogromne profite u RH, s tim da je RH u porastu i smrtnosti broja tumora. Smatram, pitam vas, šta ćete vi poduzeti kao premijer il možda nekakva druga dinastija, mišić vlada nad RH [[Upadica: Hvala]] , pa ne smijemo [[Upadica: Hvala kolega Bulj]] pa ne smijemo tele operatere [[Upadica: Hvala kolega Bulj]] da se ponašaju… [[Govornik se ne razumije]] ponašaju kao u svojim državama. Hvala lijepa.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Cijenjeni veleposlaniče Bulj, ja ću vam odgovoriti na ovaj način. Prvo, da li ste vi i gospodin Grmoja iz iste stranke? Jeste li vi i gospodin Grmoja iz iste stranke? A sada bilo bi dobro da svaka politika mora imati neku konzistentniju liniju. Dakle, imate vašega kolegu koji sjedi do vas, koji citira istraživanje u kojem su sudjelovale strane tvrtke koje ucjenjuju poslovnu klimu. Jel to točno? Je. I kaže, da su oni sigurno dobro vidjeli, a Vlada nije vidjela dobro. Sekundu nakon njega nastupate vi, kao vjerojatno agitator iste politike poboljšanja investicijske ulagačke klime u RH i hoćete što? Da dignemo još veće namete, da još snažnije poruke pošaljemo prema stranim kompanijama i ulagačima u RH, da kažemo ne morate dolaziti ovdje, ne morate ovdje radite. Dakle, malo se uskladite, odredite što hoćete [[Upadica: Hvala]] i koji je karakter te stranke, ne znam koga spaja taj Most.
Hvala vam. Predsjedniče Vlade, molim vas da zastupnike nazivate zastupnicima, kolega Bulj nije ni veleposlanik, ni župan, što ste već jednom kazali, on je saborski zastupnik. Izvolite, povreda Poslovnika.
Uvaženi premijeru, ne znam što ste nervozni, ja samo tražim da tele operateri su u RH ponašaju, 232 povrijeđeni je članak, ponašaju u skladu sa Ustavom i Zakonom. Ne znam što ste nervozni, što vam je odjednom? Pa vi ste diplomata, ja sam Miro Bulj sa Suvača, srednja škola, seljak, narod mu dao puno više glasova, nego vašem predsjedniku Sabora i nemam problem s time. Tele operateri se moraju ponašati u skladu sa Ustavom RH. Ne smiju biti iznad, kao u svojim državama. Ništa [[Upadica: Hvala kolega Bulj]] više, ni manje, a vi očito nemate hrabrosti [[Upadica: Kolega Bulj hvala vam]] , vi ste sluga dinastije u ovoj državi.
Znadete i sami da ste zaslužili opomenu jer ste govorili izvan povrede Poslovnika, već ste replicirali, tako da ste dobili opomenu. Idemo dalje. Sada je na redu poštovani kolega Sinčić, izvolite.
Gospodine Plenkoviću, vi dolazite danas ovdje k nama u HS, koji vam je dao mandat, doduše ova vaša većina desna, da, preko hrvatske Vlade vodite razne Sektore o RH i predstavljate ovaj proračun kao uspjeh. Imate eto, rast 2,9., pa, ne znam, 2,7.,2,5., 2,3., dakle, radimo ovdje, odnosno vaš rezultat je usporavanje rasta. Rađeno je istraživanje Medi sin projekta u zadnjih 27 godina. U 27 godina RH je porasla 6,5%. 6,5% u 3 desetljeća. U istome razdoblju Slovenija 48%, Poljska 124%, Češka 57%, Slovačka 108% itd., svi i po 10 puta više od nas. A vaš rast je nekakvih tu jadnih ispod 3%, još usporava. Pa to nije dovoljno niti za otplatu kamata u postojećem financijskom sustavu, pa gdje je vaših 5% rasta iz Programa koji ste predstavili vašim biračima. Imate obraza doći ovdje i predstaviti ovaj dokument kao uspjeh.
Hvala lijepa gospodine Sinčić. Vidim ja da ste vi kao i Most, da biste dobili neku inspiraciju morate čitati neke papire, nekih drugih ljudi, koji nešto istražuju. Ali dobro, sve u skladu sa zrelošću i snagom političkih stranaka koje predstavljate. Što se tiče rasta, da ste pažljivo slušali izlaganja, onda biste shvatili koja je razlika između rasta koji može biti 5%, a podrazumijeva stalna zaduživanja hrvatskih poreznih obveznika, budućih generacija i naše djece, i razlika rasta koji se provodi na zdravim temeljima. Puno je zdraviji rast, gospodine Sinčić, ovaj od 2,9 ili 3% ako istodobno smanjujete javni dug, praktički isto u iznosu od 2 do 3% BDP-a, nego onaj koji je 5%, a zadužujete se kao tu kolegice i kolege iz SDP-a dok su imali povjerenje birača da vode RH. To je ta distinkcija, malo čitajte i te analize [[Upadica: Hvala]] , pomoći će vam.
Kolega Maras, povreda Poslovnika.
Htio bih vas zamoliti gospodine predsjedniče, da nervoznog premijera Plenkovića upozorite u više navrata, 238, vi vodite sjednicu, on dijeli lekcije strankama, ocjenjuje tko je kakav, tko spaja koga, tko je koherentan, tko nije koherentan. Dajte premijeru odgovarajte na pitanja. Znači, odgovarate hrvatskim građanima preko njihovih zastupnika nemojte vi ovdje nama dijeliti lekcije, ja znam da ste vi nervozni, jer nitko ne shvaća koliko ste vi u biti super, osim vas samih.
Zahvaljujem se. Kolega Maras, nije povrijeđen poslovnik. Nije podređen poslovnik jer i pitanja su takve prirode, da nisu samo usmjerena na pitanja, nego daju određene političke kvalifikacije. Dakle, dobivate opomene jer ste zloupotrebivi povredu poslovnika. Kolega Jovanović, izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvaženi predsjedniče Vlade. Nema dileme da je potez gdje ima više novaca za zdravstvo, za obrazovanje, hvale vrijedan, međutim, posebno kada je riječ o zdravstvu, mislim da nije osigurano ono što ste nekoliko puta spomenuli u svom uvodnom govoru, a to je što bolje gospodariti raspoloživim sredstvima i drugo, zdravstva, znači, osigurati fiskalnu održivost i racionalnog korištenje javnog novca. Dakle, vis te osigurali preko milijardu kuna novaca više u zdravstvenom sustavu. Međutim, istovremeno nema nikakve garancije, da će u zdravstvenom sustavu, pod vodstvom ministra Kujundžića, osigurati se racionalno gospodarenje tim sredstvima osigurati se kraće liste čekanja, osigurati bolje ishode liječenje i osigurati da zdravstveni radnici zadovoljni svojim radom ostaju u RH. Dakle bojim se da novac koji ste osigurali, biti će samo uzalud potrošen novac, bez da imamo volje i zdravstvene ishode u RH.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo zastupniče Jovanović. Ja vam se prije svega zahvaljujem na pohvali. Ako sam dobro razumio vaše izlaganje, vi ste pohvalili sve ovo što radimo u domeni zdravstva i ono što radimo u domeni obrazovanja, vi se razumijete u jednu i drugu temu i to je dobro da vi sa svojim iskustvom ocjenjujete pozitivno osobito ovu odluku koji smo napravili da zdravstvo ima još više prihoda. Dakle milijarda i 300 milijuna kn, više prihoda za zdravstvo, kao što smo prošle g. napravili u rebalansu, da smo dali zdravstvu dodatnih milijardu 300 milijuna kn, pa je to bila prva godina u kojoj nije ostvaren dodatni dug zdravstvenog sustava. Vodimo i o tome računa. To će zabilježiti, siguran sam i g. Maras. Što se tiče racionalne strane upravljanja, ministar Kujundžić, ima jasnu zadaću da u svom radu učini sve da rashodovnu stranu, poslovanje, nabave, cijene, učini što povoljnije za hrvatske građane i za hrvatski sustav. I to je njegova zadaća u provedbi ovoga proračuna. Hvala.
Hvala. Zahvaljujem se predsjedniku Vlade i molio bi predsjednika Vlade, kolega Maras, želi da ga ignorirate i da ga ne spominjete. Tako da vas molim da ga ne spominjete. Idemo dalje, kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Vlade, u ožujku ove g. najavili ste kupnju borbenih zrakoplova F16 i u tu namjenu ste osigurali u proračunu 350 milijuna kn. Međutim, do dan danas tih borbenih zrakoplova nema, nisu potpisani nikakvi ugovori i mene zanima što ćete sada učiniti s tih 350 milijuna, i hoće li sljedeće g. tih 350 milijuna kn biti utrošeno, jer očito da taj ugovor nikada neće biti potpisan. Vi kažete da je sve dogovoreno zajedno s vašim potpredsjednikom vlade Krstičevićem, ali, recite mi molim vas, u kojem svojstvu je onda predsjednica države, Kolinda Grabar Kitarović ovaj mjesec razgovarala s američkom predsjednikom Trumpom, o nabavi aviona. Znači očito nešto s tim avionima ne valja, što znači da ste krivo planirali proračun i zanima me tko će za to preuzeti odgovornost. Hvala vam lijepo.
Odgovor izvolite.
Što se tiče nabave g. zastupniče Bunjac više namjenskih borbenih zrakoplova, sve ostaje kao što je. Ono što se radi, a ja mislim da je i logično i prirodno, da takva vrsta ugovora koji se sklapa, a ne radi se o proizvodima koji koštaju 10 ili 15 kn, nego koštaju malo više. Zahtjeva su detaljnu analizu, svih stručnjaka, pravnih stručnjaka, konzultacije sa Državnim odvjetništvom RH, sa svim onima koji zastupaju interes RH u pregovorima, koji se mogu, slobodno reći, bez presedana. Mi do sada nismo imali niti političke hrabrosti, niti političke volje bilo koje druge vlade, nego se tema o nabavi zrakoplova, protezala 20 g. bez rješenja. Čim se to usuglasi, sve će biti riješeno, kao i avanse uplate i uplate, sukcesivno, kako te rate budu pristizale, odnosno kako avioni budu bili isporučivani RH. Hvala.
Poštovani kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo. Kažete predsjedniče Vlade, da je ovaj proračun socijalno osjetljiv, okrenut razvoju i u službi demografske politike. Ako je vaša demografska politika, daljnja populacija Slavonije, onda se mogu složiti da to zaista tako je. Jer jedino što i Slavonija, isto Hrvatska dobije od vaše vlade je propali p.r. projekt koji volite nazivati projekt Slavonija. Da vam dam samo nekoliko primjera posebno infrastrukturi. Dakle, recimo županijske uprave, ceste, Osječko baranjske županije, vam godišnje mogu obnoviti, samo 2% svog cestovnog fonda, 2%. To piše u papirima koji se nalaze pred županijskom skupštinom. To znači da će ih slijedeći put obnavljati, znate kada? Za 50 g. Hoće li to infrastrukturno unaprijediti Slavoniju? Željeznička pruga koja prolazi kroz Podravinu je doslovno u raspadu. Kažete da zaposlenost raste. Jedini poslodavac koji sumanuto zapošljava u Osječkoj baranjskoj županiji, je županija Osječko baranjska na čelu sa županom iz vaše stanke. Imamo najviše upravnih odjela od svih županija u RH, pa se ne bi čudio da uskoro dobijemo i upravni odjel za rude i gubljenje vremena.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani zastupniče. Što se tiče vašeg referiranja da je projekt Slavonija, kako ste rekli, propali p.r. projekt. Pa nemojte tako. Vi ste kao saborski zastupnik iz 4 iz 5 izborne jedinice, često pozivani na sjednice savjeta, ne znam koliko se redovito odazivate, da se redovito odazivate, bili biste malo upućeniji i informiraniji, čuli biste župana i čuli biste čelnike razvojnih agencija iz ovih 5 županija, shvatili biste koliko sredstava se objedinilo, kanalizirano, okupilo, bilo iz nacionalnih, bilo iz europskih sredstava upravo prema Slavoniji. A ukupna ideja je ministrice da to bude 2,5 milijarde eura. Broj sredstava koji je već ugovoren raste kontinuirano, razvojni sporazumi, projekti, nema dijela Slavonija, a vidjeti ćete na prezentaciji, evo ja vas sada pozivam dođite u Pakrac 19. prosinca budite s nama, saslušajte malo resorno ministarstvo, saslušajte župane pa onda komentirajte tako, nemojte biti paušalni, to rade vaši stariji kolege ali su bez uspjeha.
Hvala. Hvala. Poštovana kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, uvaženi predsjedniče Vlade. Dakle, kad gledamo ovaj proračun i kad smo imali prilike vas slušat, ponovili ste ono što za svaki proračun svi kažu da je razvojni, socijalno osjetljiv i solidaran. Jednako tako vi ste na kraju u završnom izlaganju, odnosno pri kraju svog izlaganja rekli važno je bolje raditi, više ulagati i bolje upravljati sredstvima, što se načelno ja mogu složiti, ali moje pitanje se odnosi na nešto drugo. Dakle, u dvije godine kad gledate rashodovnu stranu proračuna, tada je to skok od 16 milijardi ili u iznosu od 15%. Svi znamo da se štedi kad se ima, a ne kad se nema, i to je period u kojem se mogu povoljnije refinancirati dugovi i jednako tako se mogu i neke druge stvari racionalizirati uz uvjet da racionalizirate rashodovnu stranu proračuna. Zašto to niste učinili, zašto to ne činite da bi na kraju dvije godine, ipak imali smanjenje?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice Mrak-Taritaš, vi ste također bili u Vladama Republike Hrvatske, jako dobro znate što je u hrvatskim proračunima fiksno, a što je varijabilno, i mislim da je to jasno bilo kome od vas sa lijeve strane Sabornice, koji je nekada bio u izvršnoj vlasti, a isto tako uvažit će te koliko smo sredstava predvidjeli sada u ovom rastu, bit realan rast proračuna državnoga je samo 2,8 milijardi, dakle, sve ovo drugo su sredstva predviđena iz Europskih fondova, sve su vam to, bilo da je riječ o indeksacijama mirovinama, onome o čemu sam govorio, vjerujem da se i vi kao stranka koja se zalaže za narod, ja mislim da cijenite da naši umirovljenici imaju veće mirovine. Moraju biti usklađene sa rastom plaća, ne mogu ostati manje. Jel to točno? Pretpostavljam da je. Jel' ista stvar sa korekcijom plaća svih ovih ljudi koji su dolazili i na razgovore kod nekih vaših kolega, kako da im se napravi. Demografske mjere, obrazovanje, kapitalne investicije, sve je to dio onoga što raste, a ministri imaju zadaću da budu racionalni i u ovom kontekstu protestiranih jamstava u Uljaniku.
Hvala. Hvala vam. Kolega Vešligaj izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade sa ministrima, kolegice i kolege saborski zastupnici. Pa evo, predstavili ste ovaj proračun kao proračun dobitnika, i uistinu kad gledamo gole brojke, vidimo da gotovo u svim Ministarstvima, uz izuzetak Ministarstva turizma, rastu proračunska sredstva sa kojima će raspolagati u 2019. godini. No, da li je uistinu tako? Na nekoliko primjera probat ću dokazati zapravo da nije. Zdravstvu evo raste proračun milijardu kuna, međutim ukupni dugovi su nam 3 milijarde kuna, dakle dospjele obaveze, ukupni dugovi 8 milijardi kuna. Mirovinski sustav također više od milijardu kuna rasta, međutim oni koji bi trebali imati najviše koristi od toga, naši umirovljenici, možda nekih 60-ak kuna, velika većina njih će im rast mirovine. Lokalnoj samoupravi nakon jednog pozitivnog iskoraka koji je napravljen 2018. godine, prvenstveno za Općine, ove godine gubi gotovo pola milijarde kuna zbog vaše porezne reforme. Isto tako premala sredstva osigurana su za razvoj brdsko planinskih područja, ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo zastupniče Vešligaj. Vi ste dosta toga spomenuli u ovome izlaganju, ono što mi se čini da je ključ, a pretpostavljam da vam je to najveći interes, jel dolazite iz jedinica odnosno dužnosti na jedinicama lokalne samouprave, je da malo realnije sagledate što su sve zakonske izmjene koje smo napravili i koliko je sredstava prepušteno izravno jedinicama lokalne i područne samouprave. Mi imamo jedan dobar sustav dijaloga sa svim županima, odličnu komunikaciju sa Udrugom gradova, odličnu komunikaciju sa Udrugom općina, pa evo iskoristite taj kanal kad govorite u tom svojstvu pa pitajte malo vaše kolege gradonačelnike, načelnike, župane, koliko je više sredstava ova Vlada njima ostavila za njihove proračune i za njihove projekte. Malo će biti onih koji kažu da je manje, a i onima kojima je manje, predvidjeli smo institut izravnanja. Prema tome, ne vidim minusa za lokalnu razinu, nego samo plus u našem mandatu.
Hvala. Hvala. Kolega Grčić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, predsjedniče Vlade. Budimo objektivni, život nije bajka, život nije film, kako bi se reklo, a život kaže da industrijska proizvodnja cijelu ovu godinu pada, da smo pali na ljestvici konkurentnosti u dvije godine 18 mjesta, da usporava izvoz, usporavaju investicije, uvoz je opet veći od izvoza, dakle vraćamo se negdje tamo na početak krize, vrlo ozbiljna situacija, međutim ja bih nešto drugo vas pitao za komentar. Stopa nezaposlenosti, često se hvalite kako je stopa nezaposlenosti pala, smanjila se najviše u Europi. Međutim, nikako da dođemo do pravih podataka, koji kažu da u zadnje 4 godine broj nezaposlenih je stvarno pao za 195000, ali od toga je samo 57000 zaposleno ljudi. Dakle, negdje oko 138000 je, ili otišlo iz Hrvatske, ili je brisano iz evidencije.
Hvala. Hvala kolega Grčiću. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Grčić na vašem pitanju. Što se tiče zaposlenosti i nezaposlenosti, a o zaposlenosti sam govorio već u govoru, dakle, procjene su ovoga trećega kvartala 63% zaposlenosti, naš je cilj doći do 68%, to je ambicija i na tome radimo. Što se tiče nezaposlenosti, ona je tijekom ove sezone došla do sada na najniže razine. Ono što se tiče iseljavanja i odlaska ljudi, ja molim i vas, a i sve ostale kolege, to je sjajna tema za političke poene, ali sagledajte realno. Pogledajte brojeve Poljaka nakon što je formula 2+3+2, koji su otišli u druge članice Unije bila iscrpljena, pogledajte situaciju u Mađarskoj, Slovačkoj, Rumunjskoj, Bugarskoj. Mi smo ove godine, ostali još jedino na Austriji koja ima neka ograničenja za svoje tržište rada. Sloboda kretanja radnika, ljudi, jedna od temeljne 4 slobode, ljudi je koriste. Na nama je da ... [[Govornik se ne razumije.]] , nemojte vrtit glavom, to vam je tako, da smo ušli prije 10 godina, dogodilo bi se to bilo prije 5. Sretni oni koji sad imaju šansu to ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Hvala vam. Hvala vam. I imamo sada kolegu Čuraja. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, mene zanima položaj Slavonije i Baranje u ovom novom proračunu. Tu smo imali prilike čuti i za projekt Slavonija, vidim iz materijala da za sufinanciranje, znači vlastitog dijela ide iz gotovo 200 milijuna, samo 185 milijuna iz Ministarstva regionalnog razvoja a imali su neki dan, neki tjedan na rebalansu gotovo 60 i nešto milijuna za upravo projekt Slavonija i Baranja. Znači mene zanima konkretno otprilike u kojem iznosu očekujemo povući sljedeće godine. Drago mi je vidjeti kada se govori o prometu da idu obilaznice Vinkovaca, Vukovara, Belog Manastira, Petrjevaca, dakle preko 200 milijuna kuna. Ali bi mi bilo još draže da se u ovom proračunu može vidjeti i priprema projekte dokumentacije za izgradnju brze ceste Zagreb, Bjelovar, Virovitica, Slatina, Miholjac, Osijek, da dočekamo spremne otvaranje fondova za takav razvoj jer mislim da uz koridor 5C autoceste i 10 željezničke da je ta brza cesta jedan od prioriteta razvoja Slavonije i Baranje. Evo, zahvaljujem.
Hvala lijepo. Izvolite gospodine premijeru.
Hvala lijepa. Dobar dan potpredsjedniče Radin. Poštovani zastupniče Čuraj. Što se tiče usmjerenja na Slavoniju, evo vi ste za razliku od nekih drugih čest sudionik naših savjeta i vidjeli ste koliko je to kvalitetno strukturirano i koliko svi resori kroz taj okvir nastoje dati dodanu vrijednost razvoju objektivo onoga dijela Hrvatske koji je najviše nastradao i u vrijeme okupacije zemlje i u vrijeme Domovinskog rata i gdje su okolnosti takve a to je da je naravno element turizma koji diže i hrvatski BDP i hrvatsko gospodarstva i ulaganja puno manje prisutan nego na priobalju. Stoga, sve ovo što radimo, bilo za projekte infrastrukture, jedan od ključnih projekata za vašu županiju a to je Osječko-baranjska, to je dovršetak koridora 5C, dakle Hrvatske autoceste, Hrvatske ceste, Ministarstvo prometa su angažirali da riješimo tih preostalih 28 otprilike km i da Hrvatsku integriramo u taj koridor, sve ostalo detaljnije 19. u Pakracu.
Hvala. Gospodin Lovrinović.
Poštovani predsjedniče Vlade, vi ste rekli u svom izlaganju da je ovaj proračun solidaran i socijalno osjetljiv. Ali gledajte, proteklih dana i tjedana radnici iz javnih službi su tražili povećanje plaća za milijardu 700 milijuna kuna. Vi ste rekli ne može toliko, može 900 milijuna kuna. Umirovljenici traže povećanje mirovina, vi kažete ne može ili dajete nešto sitno. No s druge strane, ne smijete onda bankama i fondovima plaćati godišnje 10 milijardi kuna za kamate a ekonomska struka je izračunala da trebate plaćati samo 5 milijardi jer se može to preskupo refinancirati. Znači, koji je zaključak? Vi ste Vlada i premijer, predstavnik neoliberalne doktirne koja kaže, vi koji slabo živite, živite od svog rada, od vas ćemo još više uzimati ili ćemo vam davati mrvice. A vi koji imate, to su bankari, fondovi, strane banke, vi koji imate vama ćemo u džep trpati još više. Molim vas nemojte koristiti izraz neosolidaran proračun jer on to nije. Hvala.
Hvala lijepa gospodine premijeru.
Hvala lijepo poštovani zastupniče Lovrinović, sve je stvar optike. Vaše teze o ovoj temi refinanciranja kamata su nam dobro poznate. Ono što je također bitno je da ipak pogledate realno ove brojeve. Evo, spomenuo sam jutrošnji sastanak koji je počeo u 7,30, bili su ministri Pavić i Marić prije ove naše rasprave danas o proračunu i mi smo pitanja sa sindikatima riješili. Riješili smo ga onako kako smo mogli. Dakle od prošle godine 2+2+2, ove godine 3% od 1. siječnja, 2% od 1.9. Pa vi meni recite da li će medicinske sestre, nastavnici, policajci, svi ostali koji rade u javnim službama, a onda i u državnima zbog toga biti nesretni i reći da je ovaj proračun nesolidaran ili da možda nije socijalno osjetljiv, ja mislim da hoće. Pitajte njih. Ovo je vaš stav, političke stranke, a ne onih na koje se odnosi. Ista stvar je i sa onim što radimo sa umirovljenicima a drugi krug rasprave o mirovinskoj reformi će to pokazati i u praksi od 1. siječnja.
Hvala. Gospodin Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade s ministrima, pozdravljam vas. Rekli ste da računate na rast BDP-a od 2,8% i morate priznati da je to niže nego kod zemalja u okruženju Slovenije, Bugarske i Rumunjske i da pomalo zaostajemo za njima i da to nije dostatno za servisiranje postojećeg javnog i vanjskog duga. Slažem se s vama da mora se ulagati u gospodarstvo i nova radna mjesta i u izvoz. A zašto onda smanjujete iznos za sufinanciranje drvno prerađivačkog sektora sa 80 na 40 milijuna kuna? Koja je to poruka? Koja je poruka da su istom košu poduzetnici iz Slavonije i Like s ovima iz Zagreba? Pa ne mogu oni koji su bosi igrati utakmicu s onima koji su u kopačkama. I kakvu ste poruku poslali sa nastupom carine, državnog inspektorata i policije na sajmu u Brodu, na sajmu u Vodnjanu, Litinjanu, trenirate strogoću na malim OPG-ovima a govorite o rasterećenju gospodarstva. Pa nemojte to činiti. Hvala.
Hvala lijepa vrijeme. Gospodine premijeru.
Hvala lijepa. Zastupniče Vlaović, što se tiče procjena rasta i onoga što vi govorite i onoga što postoji u drugim zemljama. Dakle, moja je ključna poruka da ova Vlada realno ocjenjuje što može, realno. Znači ako ste vi realni u procjenama a mi smo bili realni u procjenama i u našim smjernicama fiskalne i ekonomske politike koje su bile usvojene u kolovozu, upravo smo se u tim okvirima našli sa svim mogućim potrebama svih resora i uskladili sa procjenom rasta od 2,9%. I ako mi je rast 2,9% BDP-a a istodobno smanjujem javni dug u razini 2-3% BDP-a onda je to zdravije, onda je to bolje. Najlakše je reći, evo ministre financija odite na jedan road show, zadužite Hrvatsku pa ćemo investirati ono što će vaša djeca ili vaši unuci morati sutra otplaćivati. E mi smo rekli tome, ne, nećemo se ići zaduživati, preko onoga što je realno da možemo servisirati. Vodim politiku vrlo jednostavnu, manje ćemo obećati a više ćemo izvršiti. Ista je stvar i sa potporama u drvnoj industriji. 80 milijuna im je bilo dosta ove godine, ako bude trebalo više od ovoga što je predviđeno, naći ćemo [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme gospodine premijeru, hvala.]]
Hvala. Gospođa Alfirev.
Hvala, poštovani podpredsjedniče, dakle gospodine premijeru vi ste spomenuli da je brojka od 2,5 milijarde realna, al onda moramo reći zaista da je ova brojka od 17 milijardi kuna zapravo koja bi se, koje planirani iz EU fondova jednostavno nerealna da se radi zapravo o znanstvenoj fantastici. Jer realno do sada je povućeno, koliko? A koliko se planira do 2020. preko 80% mi smo već ste sami dakle u rebalansu vidjeli i priznali koliko je novaca ostalo ne povučeno. Preko 7 milijardi, dakle ovo što sada planirate ono o čemu govorite je zapravo znanstvena fantastika. A neka i građani sami procijene, jel to tako.
Hvala, gospodine premijer izvolite.
Poštovana zastupnice Alfirev, hvala vam na pitanju, ono se odnosi pretpostavljam na europske fondove, jel tako? To je to, dobro. Dakle, vrlo jednostavno listopad 2016. preuzimamo odgovornost temeljem povjerenja birača i Hrvatskoga sabora broj ugovorenih sredstava 9%, 9 to je 2016. Znači prošla 14-ta, prošla 15-ta, prošla 16-ta, danas ugovorenih ministrice Žalac 60%. Isplaćenih 15%, 14-15%. Dakle, dizanjem kapaciteta prije svega ministarstava, provedbenih tijela, upravljačkih tijela, koordinacije cijeloga sustava apsorpcije europskih sredstava, jačanja kapaciteta svih onih subjekata koji su uključeni na lokalnoj razini radimo u okviru u kojem ćemo mi 2020. plus pravilo n+3 iskoristiti maksimalno što možemo financijsku omotnicu koja je sada 10,7 milijardi EUR-a. To nije samo do nas. Međutim, odgovornost je sada naša što je bilo prije, bilo je možda sporije ono što ćemo napraviti sada učinkovito i bolje nego što je bilo i da nam ta redistribucija [[Upadica: Vrijeme gospodine.]] europskog proračuna izbalansira [[Upadica: Vrijeme]] cijelu ovu priču sa slobodom kretanja radnika. To je ključ, [[Upadica: Vrijeme gospodine.]] kad to izbalansiramo bit ćemo svi zadovoljni.
Hvala lijepa, gospodin Žagar.
Uvaženi predsjedniče Vlade, dakle svako treba cijeniti napore Vlade za smanjenje deficita i naravno s njim povezanog javnog duga. Ipak bi mogli reći konstatirati da ovo je jedan udoban proračun ali malo previše razgažen. Zašto? Mi i dalje imamo vrlo visoke rashode koji ipak nisu dovoljni da zadovolje sve stečene, stečena prava pa čak i ona koja su novo obećana, vidimo to i iz jutrošnjeg sastanka. S druge strane imamo visoke prihode koji opterećuju i građana i poduzetništvo. I onda vi kažete da je ovoj proračun razvoji, a gdje ćemo onda na čemu ćemo temeljit taj razvoj na tako jednom nategnutom proračunu. Ono što bi svakako trebalo voditi računa su na tragu i ove prijašnje replike, privlačenje sredstava iz fondova EU, pozovite gradonačelnike, načelnike, resorne ministre, župane pitajte što im nedostaje? Nama četvrtina gradova opće ne privlače sredstva iz fondova EU, ako se to ne dogodi neće biti razvojnog proračuna, zapravo imat ćemo jedan bogati proračun siromašnih građana.
Hvala lijepa, odgovor gospodine premijeru.
Hvala vam lijepa, evo vidim i vaš upit dolazi s aspekta korisnika europskih fondova, vi ste svjesni da tu postoje 3 elementa. Jedna su administrativne sposobnosti lokalnih jedinica da budu uopće spremni administrirati europske projekte, neki su dobri, neki su bolji, neki su slabiji, neki još uopće nisu zakoračili u taj put. Međutim, Zakonom o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave mi smo vam dali veće izvorne prihode. Vi imate sada bolje startne pozicije u krajnjoj liniji za krenuti sa projektnom dokumentacijom, za to kvalitetno pripremiti, ovaj fond koji je sada 200 milijuna i ako bude realne potrebe pokušat ćemo mi preraspodjelama to i povećat za vrijeme godine da se olakša ona komponenta sufinanciranja. To je sinergijski napor. Ovoj Vladi reč da nema dijalog s gradonačelnicima, načelnicima i županima pa mi smo uspostavili jednu do sada neviđenu razinu komunikacije, neviđenu, nema bez obzira ko je iz koje stranke mi komunikaciju sa svima imamo otvorenu, stalnu, svi su ministri po terenu, nema projekta na terenu za kojeg [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] ova Vlada ne zna ili ga ne pomaže.
Hvala, gospodin Zekanović.
Poštovani predsjedniče Vlade, prvo jedno malo pojašnjenje govorite o suficitu koji je ostvaren, ne radi se o suficitu da javnost zna. Dakle, ako ste vi već predvidjeli da ćete se zadužiti 3 ili 4 milijarde kuna, a zadužili ste se samo 1 milijardu ili 2 milijarde kuna nije suficit, nego smo samo malo manje zaduženi. Znači se radi o deficitu al nešto manjem deficitu nego što je planirano. Drugo evo moram ipak komentirati, rekli ste da postoji trend u cijeloj Europi da ljudi bježe iz zemalja i Mađarske i Poljske, tako je bježe, međutim to vam je ono kao kad dijete dobije 1 u školi pa onda kaže roditeljima znate, znaš mama, tata pa dobio je i Joško i Marko je također dobio jedinicu. Lijepo ste rekli maloprije da ste 2016. godine preuzeli odgovornost i vi ste odgovorni za tih 150.000 tisuća koje je napustilo Hrvatsku, a ništa nam nije lakše u Hrvatskoj to što su i poljaci napuštali svoju državu.
Hvala, gospodine premijeru.
Hvala lijepo zastupniče Zekanović. Kad sam ja vas prvi put upoznao u Brislu došli ste sa grupom posjetitelja zastupnici Maletić, djelovali ste mi malo više identificiran s europskim temama, sad mi djelujete toliko manipulativno na drugoj strani da mi čak niste kredibilni to morate znat. Dakle, vi u mojom očima i ušima ono što ste mi pričali tada i ovo što radite sada javno nema apsolutno nikakve veze jedno s drugim i to vi jako dobro znate, znate gdje smo pričali, sjedili smo jedan do drugog dva sata, ja sam bio umjesto Ivane domaćin. Al to je nebitno. Ono što je bitno, bitno je da uopće ne znam temeljem koje to matematike vi ne vidite suficit, jel vi to čitate bolje od Državnog zavoda za statistiku, da li to čitate bolje od Europskoga statističkog ureda, nije mi jasno po kojoj matematici vi ne vidite suficit. Ja bih vas molimo da to rastumačite javnosti, nama svima, vašoj stranci kome god treba, a ne da ovdje manipulativno govorite nešto što nije istina. Sloboda kretanja pa to je temeljna sloboda, temeljna sloboda cijeloga europskoga projekta ovo se događa [[Upadica: Hvala.]] jer se može. Dogodilo bi se i prije 15 i 20 godina da se moglo [[Upadica: Hvala, vrijeme gospodine.]] kvota i radnih dozvola, toga budite svjesni.
I na kraju ovog prvog …/nerazumljivo/… Povreda poslovnika, gospodin Zekanović.
238, predsjednik Vlade mi rekao da manipuliram i da lažem odnosno da ne govorim istinu je jednako predsjedniče Vlade kao što ste se vi iznenadili u meni, ja sam se iznenadio u vama. Ja sam mislio da ćete biti jedan kršćanski demokrat, kako ste se i predstavljali, međutim, niste to. A sve ono što demografske politike odnosno što je Ministarstvo za demografiju napravilo do sada, jedino Istambulska Konvencija i ništa drugo osim toga, zapravo. Tako da mislim da je to iznenađenje, a reći ću i razočaranje obostrano. Hrvoje Zekanović je bio isti kao što i je [[Upadica: Hvala lijepo, vrijeme]] a očito ste i vi.
Vrijeme, hvala lijepa. I na kraju prvoga dijela, replika. Znači, replika gospodinu premijeru. Gospodin Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade. Kada ste govorili o strateškom aktu države, naravno da je premalo vremena da bi se moglo i više i intenzivnije govoriti o takvom jednom dokumentu. Ja sam očekivao, recimo, iz kolega od Živoga Zida, da će nas pitati neke stvari, a vezane za rashodovnu stranu proračunu i osiguranje, zapravo, sredstava vezano za provođenje jednostavnog, jednostavnijeg postupka stečaja potrošača, to treba naglasiti jer su osigurana značajna sredstva. S druge strane, bilo je premalo vremena da se govori o tome i u prošloj godini sa donošenjem dva Zakona, zapravo, govorili smo o blokiranima, onih 325 000 koji su smanjeni na 274 000, o jednokratnoj, zapravo, otpisu dugova za 6 300 osoba u RH odnosno o smanjenju 43 milijarde ukupnog duga na 19 milijardi duga. Dakle, i ova stavka vezana na rashodovnoj strani od 40 milijuna kuna provođenjem [[Upadica: Hvala]] jednostavnog postupka stečaja potrošača će biti jako, jako… [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite.
…/Govornik isključen/…izbacili tu rečenicu od 40 milijuna kuna predviđenih za osobni stečaj potrošača jer smo smatrali da toliko drugih tema relevantnijih da na njih stavimo akcent. Ali dobro da ste ih spomenuli jer oni spominju jednu bitnu reformu koju smo napravili u proteklim mjesecima, a to je paket od 3 Zakona koji se odnosi na rješavanje blokiranih sugrađana, najprije onaj otpust dugova koje je napravila država, koje su napravili neke jedinice lokalne samouprave, koje su napravile određene privatne kompanije, gdje se izašlo u susret onima koji su imali objektivno poteškoće u servisiranju svojih obveza. Drugi Zakon na koji ste se referirali gdje je novim načinom temeljem toga Zakona smanjen ukupni dug, smanjen je veliki broj blokiranih ljudi, za više od 50 000. Treći Zakon kreće od 1. siječnja, najvažnije Ministarstvo pravosuđa kreće uskoro sa finalizacijama novoga Ovršnoga zakona koji će još dodatno olakšati položaj onih koji su se našli [[Upadica: Hvala lijepa]] u nezavidnom položaju.
Hvala lijepo, hvala. Ali, imate još posla, ima još troje, bili su, papirići ispod. Gospodin Ćosić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, formiranje proračuna je zahtjevan posao za kojeg smatram da ste ga dobro i stručno odradili. Proračun je izbalansiran, s jedne strane je razvojno gospodarski orijentiran, a s druge strane, dovoljno socijalno osjetljiv. Mi saborski zastupnici smo predstavnici sredine iz kojih dolazimo, pa što se tiče Brodsko-posavske županije, zadovoljni smo uvrštavanjem važnih projekata u državni proračun, a drago mi je, evo, što smo, evo, intenziviranjem razgovora došli i do suglasja da u proračun trebamo uvrstiti dva važna projekta za našu sredinu, za koje su se stekli uvjeti. Oba su iz područja školstva, jedan se odnosi na visoko obrazovanje i Sveučilište u Slavonskom Brodu, a drugi, na osnovno obrazovanje i djecu sa poteškoćama u razvoju na OŠ Milan Ambruš i stoga nas dvoje, troje zastupnika iz Brodsko-posavske županije, uputilo je dva Amandmana za ovu važnu temu. I smatramo da ćete, evo, predviđanjem proračunskih sredstava za ove važne projekte, stanovnicima naše županije, konačno osigurati pristup [[Upadica: Hvala]] kvalitetnom obrazovanju, kao što je to… [[Govornik se ne razumije]]
Hvala gospodine Ćosić. Hvala gospodine premijeru.
Hvala lijepa, zastupniče Ćosić. Evo, mi smo što se tiče Slavonskoga Broda, nedavno imali, a bili smo zajedno tamo više puta i ovaj veliki Projekt koji se odnosi na Luku Slavonski Brod na Savi, mislim da je riječ o ulaganju od preko 100 milijuna kuna koja će sigurno pridonijeti cijelome razvoju Slavonskog Broda i Brodsko-posavske županije. Što se tiče pitanja Sveučilišta, mislim da ćemo tu naći jedno kvalitetno rješenje u okviru onoga limita koji postoji predviđen za Sveučilište u Osijeku, mislim da to trebamo riješiti, to je dobro i u kontekstu obrazovanja. Što se tiče drugih projekata, vidjeti ćemo tijekom rasprave odnosno Amandmana koji budu, da li ima još nešto što možemo poduprijeti, ali naša je politika ravnomjernog regionalnog razvoja i smanjivanja nejednakosti u pojedinim dijelovima RH, konstanta i to radimo, a vaše je naravno da se zalažete za one projekte koji su iz vaše županije. Hvala vam.
Hvala i vama. Gospođa Roščić.
Zahvaljujem. Evo, poštovani predsjedniče, osjećam dužnost da to kažem, nisam mislila sa tim početi, ali važno je reći, kada sam ja bila student, onda su nas svi opterećivati pričama, po glavi ste dužni toliko i toliko. Vaša Vlada vas zadužuje svake godine toliko i toliko i već tradicionalno studenti slušaju ove rasprave o proračunu i moramo znati da od prošle godine dug po glavi stanovnika se smanjuje. A kada govorimo o doing business ljestivici, ja pitam, pitam se ovdje, je li članovi oporbe uopće znaju dijelove doing business ljestvice jer na njoj jasno se ocjenjuje porezno rasterećivanje. U 3 kruga poreznog rasterećivanja za građane i gospodarstvo, prenijeli smo 6 milijardi kuna. A kada smo donosili poreznu reformu odnosno sve ove cikluse porezne reforme, tada oporbu nije bolilo briga niti za doing business, ni za građanstvo, ni za biznis, ni za išta slično. I također moramo spomenuti da investicije u prošloj 2017.-toj godini su bile 1,84 milijarde EUR-a i da u ovoj godini očekujemo rekordan broj investicija. Hvala.
Hvala. Gospodine premijeru.
…/Govornik isključen/… Roščić, ja sam suglasan s vašom … [[Govornik se ne razumije]]
Gospodin Lacković.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo jedno pitanje za predsjednika. Dakle, jedan priziv pravednosti, o kojemu smo govorili prilikom formiranja i dobivanja podrške Vlade. Dakle, ja, niste govorili o prometnoj infrastrukturi sredstvima koja se izdvajaju i iz proračuna i iz europskih fondova. Ja ću vam samo skrenuti pozornost da je gotovo 8 milijardi kuna namijenjenih sredstava u naredne 3 godine koje će se investirati u južni dio Hrvatske dakle od spoja luke Rijeka, luke Split, Pelješkog mosta, spojnih cesta na Pelješki most, dakle tamo su prometi oko 3,5 tisuće vozila prosječno godišnje dnevno dok imate problem koji vam je ovdje malo prije, to je, nije samo prometni nego i gospodarski problem Podravska magistrala, dakle podravski Y, brza podravska cesta, to je jedan zalog da u '19.-toj i '20-oj godini stavite upravo ove prometnice u projektiranje da bi sljedeći projekt financiran iz EU sredstava poput Pelješkog mosta ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] milijuna eura bio ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala gospodine Lacković. Vrijeme. Gospodine premijeru, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Lacković. Što se tiče Podravske magistrale razgovarajući i s vama i sa nizom kolega i župana iz tog dijela Hrvatske, shvaćam koliko je ona bitna za razvoj, za integriranost, za lakšu dostupnost i uopće za gospodarsko, prometno funkcioniranje tog dijela Hrvatske. Činjenica je da nam ona fali, ona nam nedostaje, presporo se dolazi od Varaždina prema Osijeku, okvirno govoreći vašim putem. I mislim da će u projektima koje imaju i Hrvatske ceste i Hrvatske autoceste i ministar prometa je tu, se iznaći sredstva siguran sam za projektnu dokumentaciju, to ne bi trebao biti problem. Međutim, ono što je bitno da napravimo jedan pravi, realni hodogram kako ćemo tu mrežu koja je inače cestovna infrastruktura je jako dobra, infrastruktura zračnih luka je jako dobra, nama su cilj investirati u željeznice do 2030.. Bila je povjerenica Bulc prošloga petka kod mene. Ima tu još dosta sredstava koja možemo usmjeriti na projekte upravo ovoga karaktera a to ćemo i napraviti i u dogovoru s nacionalnim sredstvima i u sinergiji sa europskim izvorima. Hvala vam.
Hvala i vama. I sada je gotov ovaj prvi dio. I uzeti ću si pravo da u ime Hrvatskog sabora čestitamo svjetskim prvacima u tenisu, Hrvatskoj reprezentaciji, koja je prekjučer pobijedila Francusku i postala svjetska prvakinja u tenisu, odnosno osvojila je Davis Cup, to nije ništa manje značajno od nogometa, pa ne smijemo praviti diskriminaciju među sportovima, bez obzira na popularnost jednih ili drugih, pa bih molio da ih pozdravimo sa velikim pljeskom. [[Pljesak]] Hvala lijepa. I sada prelazimo na replike koje su upućene gospodinu Mariću, ministru financija. Prvi je gospodin Felak. Gospodin Felak, evo ga, izvolite.
Zahvaljujem gospodine dopredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine ministre, prvo, generalno moje pohvale samom proračunu i mislim da kako kažu Kinezi to je umijeće mogućega, gledajući sve zahtjeve i prohtjeve i svih sektora i ono s čime se raspolaže, mislim da je proračun dobro izbalansiran i da će odgovoriti svojim izazovima. No moje konkretno pitanje ide prije svega prema izgradnji cesta. Za pohvalu je ono što je u programu ŽUC-a stavljeno da će se nastaviti izgradnja Podravskog ipsilona od Križevaca prema Koprivnici i od Farkaševca prema Bjelovaru. To je u mojoj izbornoj jedinici. Ali generalno jedan dio me zanima a to je sufinanciranje ŽUC-a gdje se kaže da će 2019. godine da su planirana sredstva od 25 milijuna kuna a u 2020. i 2021. nisu planirana sredstva za sufinanciranje pa tu treba pronaći određeni način za financiranje ŽUC-a trajno iz nekih izvora jer županijske ceste su isto tako vrlo važne za cijelu Hrvatsku kao [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme, gospodine Felak.]] kao i državne i sve ostale. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodine Marić, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi zastupniče, hvala lijepa naravno na pohvalama na proračun a ovaj drugi dio što se tiče financiranja, kolega Butković, ja i ostali kolege u Vladi radimo upravo na tom području kako i na koji način osigurati ponovno, možemo reći takvo osnaživanje i financijsku održivost županijskih uprava za ceste. A vi znate da je u prošlosti bilo određenih promjena koje su značajnim dijelom oslabile njihove proračune i financijska sredstva ali mi u pravilu zapravo kada govorimo o cestama i autocestama referiramo se na Hrvatske autoceste, Hrvatske ceste, autocestu Rijeka-Zagreb, pojedina koncesijska društva a na neki način možda se manje po važnosti predaje županijskim upravama za ceste. Jako dobro znamo da oni upravljaju sa jako velikom, odnosno zaduženi su za održavanje jako velikog broja, između ostalog i onih tzv. nerazvrstanih i ostalih cesta. Dakle, ne samo ove ... [[Govornik se ne razumije.]] koje smo prošle godine i ove godine osigurali, dodatnih 100 milijuna radimo na jednom trajnijem rješenju u smislu financijske održivosti. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Mrsić.
Gospodine ministre financija, hrvatsko gospodarstvo a onda i proračun koji se predlaže ovise o turizmu, EU fondovima, dakle o drugima a ne o nama. Industrijska proizvodnja stagnira, zadnji je čas da se upali crveni alarm prije nego što budemo u banani. Jer i vi i premijer se ponašate kao što se ponašao premijer Sanader i gospodin Šuker prije 10 godina govoreći da je sve ok a jednom nogom već stoje na kori banane i pitanje je vremena kada ćemo se poskliznuti. Sam proračun se može opisati u tri rečenice, više novaca za nabavku imovine, nemamo pojma tko je, više novaca za uhljebljivanje i polovne skupe igračke ministra obrane, više novaca za zdravstvo što je bez reforme bacanje novaca i opet se troši više nego što imamo, opet se bježi od ključnih reformi [[Upadica Radin: Vrijeme gospodin Mrsić.]] jer je fotelja u Briselu bolja od ove u Banskim dvorima.
Vrijeme, vrijeme. Gospodine Marić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa naravno da se u ovom prvom dijelu sigurno ne mogu složiti s vama, proračun ne mali broj puta u Hrvatskom saboru, kada se raspravlja o njemu i o makroekonomskim projekcijama i pretpostavkama dobivamo u pravilu kritiku da smo neambiciozni, a u i na te kritike uvijek i odgovaramo da je ovo u ovom trenutku realna projekcija, projekcija koja je održiva ali isto tako činimo sve da ta stopa gospodarskog rasta bude i viša. I naravno da ona ne ovisi samo o ovim elementima koje ste rekli turizmu i europskim sredstvima nego o čitavom nizu drugih sektora i hrvatskog gospodarstva i općenito svima onima koji kontribuiraju. Što se tiče rashodne strane proračuna, naravno to je pitanje isto kako će svatko od nas gledati na ukupne rashode, dakle i na koji način se oni distribuiraju, u skladu i sa prioritetima Vlade, ali i u skladu sa nekakvim trenucima i momentima, vi dobro znate i prepoznajete sigurno u ovom proračun iako to niste napomenuli najveći dio povećanja upravo ide za plaće državnih i javnih službenika odnosno [[Upadica: Hvala, gospodine ministre.]] za mirovine hrvatskih umirovljenika. Hvala.
Gospodin Demetlika.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, u uvodom izlaganju kako premijera a tako i vas gospodine ministre nismo čuli niti riječ o fiskalnoj decentralizaciji, naime i ovim prijedlogom proračuna i novom tzv. poreznom reformom dalje se nastavlja uzimati lokalnim zajednicama. I razlika između prihoda lokalne sredine i središnje države se i dalje povećava. Ja ću podsjetiti da od 1998. do 2018. ta razlika se povećala sa 40 milijardi na preko 100 milijardi, to znači da trend se nastavlja i stoga zaključujem da vi nastavljate rigidnu centralizaciju države. Gospodin premijer je u jednom odgovoru sad spomenuo i izvorne prihode koji su se povećali pa ja bih vas molio da nam kažete koji su to izvorni prihodi i onih 1,8 milijardi koje ste spomenuli povećanja da li je to rezultat uspješnosti jedinica lokalne samouprave i upravo [[Upadica: Vrijeme, gospodine Demetlika.]] ono kažnjavanje uspješnih [[Upadica: Vrijeme.]] uzimate da bi nagradili neuspješne. Hvala.
Vrijeme.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, hvala na pitanju obzirom da vrlo su egzaktni podaci koji zapravo potvrđuju odnosno na neki način služe kao argumentacija u našoj raspravi, odnosno vašem pitanju i mom odgovoru. Dakle, prvo i osnovno ova Vlada je predložila, Hrvatski sabor je usvojio Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave prema kojem je kompletni prihod od poreza na dohodak ustupljen lokalnoj samoupravi, dakle država se odrekla cijelog onog svog dijela i sav onaj dio koji se do tada financirao za decentralizirane funkcije prenijela praktički na svoj teret, tada kada smo branili proračun, rekli smo efekt je milijarda i 400, kada se tome pridoda i činjenica da ćemo nekim jedinicama kompenzirati određeni potencijali gubitak ukupni efekt zakona milijarda i pol. Do 31.10. dakle prvih 10 mjeseci ove godine milijarda i 800 miliona kuna više u odnosu na isto razdoblje prethodne godine, županije 30% više, gradovi i općine 17, prosjek za sve jedinice lokalne i područne samouprave 19, Istarska županija 17. Hvala.
Hvala. Gospođa Maksimčuk.
Hvala lijepa podpredsjedniče Hrvatskoga sabora, naravno da pozdravljam pozitivne pomake koji su vidljivi u proračunu već 3 godinu za redom. Rasterećenje naših građana u prethodne 2 godine od 4,3 milijarde kuna je nešto što su zasigurno svi osjetili, a ono što ja posebno pozdravljam to je prihod od poreza na dohodak kojeg s početka ove godine se odrekao središnji državni proračun što u mojoj županiji je 22 milijuna kuna više a sa fiskalnim izravnanjem to je gotovo 40 milijuna kuna što je dovoljno za izgraditi jednu školu, a što zasigurno pozdravljam, a stekli su se i uvjeti za rad sveučilišta u Slavonskome Brodu i Osnovne škole Milan Amruš, gdje smo mi nas 3 zastupnika iz Slavonskoga Broda podnijeli amandman i sigurna sam da će ova Vlada kao što je prepoznala zaostajanje Slavonije uvrstiti u proračun ove godine i odnosno za narednu godinu i te dvije stavke uz sve ono što ima i naravno da pozdravljam Projekat Slavonije i Baranje koji zasigurno će puno pomoći da se [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] Slavonija izravna [[Upadica: Hvala.]] sa ostalim krajevima RH.
Hvala gospođo Maksimičuk. Izvolite uvaženi ministre.
Hvala lijepo, uvažena zastupnice pa evo isto nadovezujete se i na prethodno pitanje i moj odgovor, dakle nije bila smo naša namjera jačati fiskalne kapacitete lokalne samouprave nego naravno učiniti jednu pravedniju redistribuciju tih prihoda, pa između ostalog upravo ovaj fond poravnanja ili izravnanja koji ste rekli služi upravo toj svrsi. Jednak je tretman svih hrvatskih županija, svih hrvatskih gradova i općina ali upravo ovo kada i kažete kad gledamo od županije do županije ponovit ću još jedanput prosjek je 30% više sredstava, ali evo ako spominjemo ili uspoređujemo prethodno rečenu Istarsku županiju, Brodsko-posavsku županiju naravno da ti postoci variraju. Recimo Istarska županija obzirom na razinu gospodarskog razvitka ne participira ili vrlo malo na sredstvima iz izravnanja pa je taj rast negdje oko 17%, a za Brodsko-posavsku županiju taj rast je u prvih 10 mjeseci 85%. Hvala lijepo.
Hvala i vama, gospodin Križanić.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, gospodine ministre, predsjedniče Vlade i gospodine ministre Tolušiću, želim izraziti zadovoljstvo u ime svih poljoprivrednika povećanje poljoprivrednog proračuna sa 7,2 milijarde na 7,5 milijarde, sa 7,7 milijardi posebice pohvaljujem povećanje za 100 miliona za subvencije za izravna plaćanja u poljoprivredi koja idu direktno poljoprivredniku i bez tih izravnih plaćanja nema zadržavanja poljoprivrednika na selu i bez tih izravnih plaćanja ne možemo se izravnati sa našim kolegama u EU. Što se tiče fiskalne decentralizacije jedinica lokalne samouprave od 10 mjeseci milijardu i 800 to je super, želim vrlo jasno reći da na taj način naši gradonačelnici, načelnici mogu kreirat sad normalno svoje proračune i to sigurno je pravednost za razliku od Milanovićeve vlade koja je uzela jedinicama lokalne samouprave i kada smo najviše grcali u dugovima. Hvala lijepo.
Hvala i vama, izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, pa mislim da ovaj prvi dio koji i spominjete vezano za poljoprivrednu proizvodnju puno govori i o potpredsjedniku Vlade i svima nama u Vladi koji skupa radimo na tom području, dakle referirate se na rashodnu stranu proračuna, dakle povećanje subvencija, bilo izravnih plaćanja, bilo za ruralni razvoj, bilo za neke druge mjere općenito u poljoprivrednoj proizvodnji gdje bih ja posebno apostrofirao ne samo ukupno povećanje nego poglavito povećanje ove europske komponente, dakle komponente iz europskih fondova uz isto vrijeme smanjivanje nacionalne ali isto tako bi se referirao i na ostale mjere koje se tiču samog proračuna i fiskalne politike, vi dobro znate, i to smo pričali nekoliko navrata u Hrvatskom saboru, dakle i mjere trećeg kruga poreznog rasterećenja dobrim dijelom se zapravo usmjerene i odnose se upravo na poljoprivredne proizvođače, mi smo sigurni da će oni ne samo to prepoznati nego u konačnici i iskoristiti, i da će ta mjera biti također osnaživanje njihove proizvodnje, njihovih kapaciteta i općenito dodane vrijednosti kojim kontribuiraju u ukupnom bruto domaćem proizvodu. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Prelec.
Hvala poštovani predsjedavajući, poštovani ministre financija. Evo govorili ste o većim prihodima jedinicama lokalne samouprave i ja se slažem da su veći prihodi gradova i općina, možda više dobivaju gradovi, a manje općine, međutim ne slažem se sa izračunom referentne stope, di ste uzeli za referentnu stopu samo porez na dohodak, ja sam od početka tvrdio da to neće biti pravedno i nije pravedno, i dat ću vam jedan drastičan primjer zbog čega nije pravedno. Naime, raspored sredstava izravnavanje, recimo jedna je općina na moru Vir, koja ima proračun 80 milijuna kuna, jedan od najvećih proračuna u Hrvatskoj što se tiče općina, dobiva 400.000 kuna u prvom kvartalu za fiskalno izravnavanje, a jedna mala općina u Zagorju, Zagorska sela koja ima 2-3 milijuna kuna proračun, ona dobiva duplo manje, 200.000 kuna. I to je ono što je nepravedno. Mnoge općine i gradovi imaju velike druge prihode osim poreznih prihoda i tu je nepravedno. Ako želimo imati ravnomjerni razvoj Hrvatske, morali bi u idućoj godini radit na tom fiskalnom izravnavanju, odnosno referentna stopa nije samo porez na dohodak.
Vrijeme gospodine Prelec. Hvala. Gospodine ministre izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. I vi kao i neki od vaših kolega koji su također, imaju iskustva kao lokalni čelnici zapravo, u nekoliko navrata smo na ovim temama razgovarali, i naravno da je uvijek s jedne strane određena suzdržanost jer ne možete u potpunosti niti na neki način podržati mjere koje Vlada predlaže, al' mi je drago da prepoznajete ove rezultate. Vi znate da je upravo taj element fiskalnog izravnanja i računanja tih referentnih vrijednosti bio jedna od ključnih odrednica s kojima smo se bavili, a to je ono i kad smo rekli da ćemo se posvetiti si malo više vremena, Udruga gradova, Udruga općina, zajednica županija su također participirali i ja mislim da smo našli jedno dobro rješenje, jer uzeli smo peto godišnji prosjek, ne gledamo jednu godinu, jer lokalnoj jedinici, pojedinom gradu, općini ili županiji u jednoj godini može biti nekakav iznenadni, ili skok, ili pad prihoda, pa naruši cijele omjere. Dakle, mislim da smo napravili jedno kvalitetno rješenje, petogodišnji prosjek koji se pomiče i temeljem toga se izmiruju odnosno ispunjavaju sve one obveze koje su predviđene u Zakonu. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Prelec, gospođa Glavak, oprostite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Ima nas puno, da, razumljivo. Gospodine ministre proračun je na neki način i poruka fiskalne konsolidacije i da će rashodi zapravo biti u funkciji gospodarskog rasta, stoga ću vas još jednom zamoliti da sažmete ovu rashodovnu stranu proračuna i da još jednom kažete koliko se planiraju uštede kod zaduženje odnosno kod refinanciranja. I ne manje važno, za moju županiju, dakle Međimursku županiju, ja ću ići sa amandmanom, vezan je uz Hrvatske ceste, dakle, najfrekventnija prometnica u Međimurskoj županiji, zaobilaznica Nedelišće i Pušćina, za ostalu javnost vjerojatno nije toliko važno, ali za Međimurje i sve ljude koji dnevno migriraju prema Varaždinu iznimno važnu i zamolit ću hitno projektiranje da uđe u plan Hrvatskih cesta preraspodjelom i jednako tako Plan gradnje u 2020. godini, a detaljnije ću u pojedinačnoj raspravi obrazložiti zbog čega je to iznimno važno. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Gospodine ministre.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa evo u kratkim, najkraćim crtama obzirom na vrijeme, dakle, od ukupnog povećanja proračuna od tih 2,8 milijardi što se tiče na opće izvore, najveći dio otpada na povećanje mirovina i mirovinskih primanja obzirom na indeksaciju, potom su tu plaće i primanja koja se tiču državnih i javnih službi, ali u isto vrijeme naravno mjere demografije, negdje oko 470 milijuna kuna, mjere koje se tiču vezano za sufinanciranje projekata Europske unije predviđamo negdje oko 200 milijuna kuna na razinu Ministarstva regionalnog razvitka. Naravno tu je znanost i obrazovanje, ne govorimo samo o plaćama, govorimo o samoj provedbi reforme, nekim drugim elementima, negdje oko 350 milijuna kuna. Dakle, saželi smo na neki način u globalu sve mjere, a ono što ste i dobro prepoznali, i u ovom proračunu, a poglavito u proračunima koji su prethodili, najveće uštede na rashodnoj strani, a s time smjerom planiramo i dalje, su upravo ostvarene na troškovima kamata i to je nešto što smo još i 2016. godine, kada smo pričali o tada o proračunu i perspektivi nekakvog srednjeg roka i apostrofirali. Mislim da na tom polju smo rezultate polučili da više od 2 milijarde kuna su smanjenje kamate. Hvala.
Vrijeme. Hvala lijepa. I na kraju gospodin Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine podpredsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, gospodine ministre. Kad se pogledaju samo dvije pozicije u ovom proračunu onda se vide najbolje rezultati politike ove Vlade. Jedna je ona pozicija razlika između prihoda i rashoda, gdje od 2015. od deficita od nekakvih 15 milijardi, mi smo praktički da nije bilo Uljanika, došli u debeli suficit, uz to smo izvršili i porezno rasterećenje, to jest jedan dio dohotka ostavili hrvatskih građanima, jedan dio dohotka hrvatskom gospodarstvu, to je sve skupa kroz ove 3 porezne reforme oko 6 milijardi kuna, a isto tako zbog smanjenje potrebe zaduživanja, zbog smanjenog deficita, je trošak kamata u odnosu na 2015, smanjene sa 11,5 na 9 milijardi kuna, dakle, tu fiskalnu konsolidaciju i stabilnost javnih financija su prepoznali međunarodni investitori, i ja vas molim zbog hrvatske javnosti, još jedanput u ovom visokom domu pojasnite kako i pod kojim uvjetima se mogu refinancirat stari dugovi.
Hvala. Gospodine ministre.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa upravo ovaj zadnji element o kojemu govorite, dakle, jel' je bilo malo prije i nekih pitanja druge vrste, dakle, što se tiče samih obveza i planova financiranja i refinanciranja, oni ne odnose se samo na tekuće stvari, nego prije svega na otplate dugova iz prijašnjih godina. Dakle, ne samo iz perspektive centralnog proračuna ova Vlada je učinila nekoliko značajnih iskoraka i po pitanju restrukturiranja nekih drugih dugova, ja ću ovdje posebno apostrofirati segment autocesta i cesta, svi smo itekako dobro svjesni koliko je autocesta u Hrvatskoj izgrađeno, al' u isto vrijeme na koji način i pod kojim uvjetima, poglavito u nekim drugim i trećim fazama su oni financirani. Dakle, ti dugovi najvećim dijelom su bili već na, ovoga, u dospijeću, mi smo restrukturirali ne te samo dugove koji su u dospijeću, nego i one koji su, koji još nisu dospijeće ostvarili, značajne uštede gdje njihovim kompanijama, s kompanijama koje upravljaju tim sektorom znači za preko 30% smanjivanje troškova kamata, dakle, negdje što su izdvajali prije oko milijardu i 200 na godišnjoj razini [[Upadica: Hvala, vrijeme]] za nekih preko 400 milijuna kuna manje, hvala.
Gotovi smo sa replikama. I sada želi li predstavnici Odbora uzeti riječ? Nitko. Dobro, prelazimo na raspravu, otvaram raspravu, najprije po klubovima, prvi je gospodin Božo Petrov ispred kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Poštovani predstavnici Vlade, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dragi građani, danas se treba raspraviti najvažniji dokument u godini. Danas se raspravlja o tome kako će se potrošiti 136 milijardi vaših kuna. Hoće li vladajući moći potrošiti više, nego što mogu zaraditi, uprihoditi, što nam i predstavili na samome početku. Ali, zanimljivo, baš kada se treba raspravljati o tome kako će se potrošiti vaših 136 milijardi kuna, baš tada dođu na raspravu određene teme koje nas dijele desetljećima. Zašto? Jer da nema tih tema, danas bi građani mogli ovdje pratiti vrlo pozorno, vrlo pozorno bi onda mogli postavljati jedna logična pitanja, logična pitanja koja su za Vladu, očito jako teška. Jedno od logičnih pitanja je zašto trošite više nego što zarađujemo? Građani ne smiju trošiti više nego što zarađuju, kako vi smijete? Tko će vraćati te dugove? To je logično pitanje. Onda drugo logično pitanje, pa najavljivali ste, sada pratimo, nema reformi, najavljivali ste za 2018.-tu godinu da je godina reformi. Gdje su reforme? Treće logično pitanje koje će vam građani postaviti ako pozorno prate, kako će se raspodijeliti njihovih 136 milijardi kuna. Da ste vi prošle godine govorili kada ste predstavljali proračun za 2018.-tu godinu, da će 2019.-ta poštovani predsjedniče Vlade, biti godina u kojoj će proračun biti uravnotežen tj. da ćemo trošiti koliko zarađujemo, a da će već one slijedeće godine postojati suficit. Danas ste izašli ovdje i rekli ste da ćemo slijedeće godine isto trošiti više, nego što zarađujemo. A onda građani koji prate pozorno ovo, će upitati, zašto ste nas lagali, zašto nas lažete? To su logična pitanja, al dragi građani ne brinite se, oni će vaše novce potrošiti, potrošiti će i više nego što možete zaraditi, a svojim piar forama i igricama će napraviti situaciju da vi nećete na kraju biti ni svjesni da su vam to čak rekli javno. Predsjednik Vlade u svom izlaganju na samom početku vam je rekao, trošiti ćemo više, nego što zarađujemo. Ja apeliram na vas dragi građani, ovo je vaših 136 milijardi kuna, vaših. Imate zbog toga pravo postavljati pitanja, imate pravo nadzirati kako se troše vaši novci. Ja ću samo podsjetiti javnost da oni danas još uvijek ne znaju kako se troše novci, ne znaju do kraja proračun. Ono što vam danas Ministarstvo financija da na uvid je ugrubo proračun. A ja ću vam pokušati biti slikovit, da možete razumjeti koliko ugrubo. To vam je kao da vi bračnoga partnera pitate na što si potrošio novac, a on kaže na hranu, a vi nakon toga ga pitati jel na konzerve il na jastoge, a on kaže al to nije bitno. Vi vidite u proračunu podnaslove i stavke, ne vidite do zadnje razine. Zašto? Jer kada vam izađu javno i kažu točno u lipu na koje stavke troše u proračunu, onda su jasni, onda su transparentni, onda nema muljanja. Izađite s kompletnim proračunom van, pa da vidimo na što trošite novce nas građana, na što trošite 140 milijardi kuna, zbog čega trošite više, nego što ćete zaraditi? Ovo je doslovno jedan proračun, jedne Vlade koja je na odlasku i koja to zna. Ono što je žalost, žalost je da će iza nje ostati toliko kostura u ormaru, da će jako boljeti glava one koji budu trebali upravljati nakon njih državom. Zašto? Prije samo tjedan dana, u ovom Visokom domu su prihvaćene s vaše strane Izmjene, dopune proračuna za 2018.-tu godinu s deficitom od 2,5 milijarde kuna. Podsjetiti ću vas, vi ste ovdje najavljivali prije godinu dana da se neće potrošiti više, potrošili ste 2,5 milijarde. Tada ste nas uvjeravali da će biti sve u redu, al, naravno, sada ste došli i rekli da je problem Uljanik, niste znali za Uljanik, vi ništa ne znate, kao po običaju i onda je to tako tipično objašnjenje hrvatske administracije. Problemi koje ste vi naslijedili su nerješivi, to su standardne rečenice. E sad, šta je zanimljivo? Vi ste također prošle godine najavili da ćete slijedeće godine imati suficit. Danas ste izašli ovdje i rekli ste, da ćete potrošiti više, u proračunu vam se planira, ne 2,5 milijarde deficita, 4,2 milijarde kuna deficita. Pa što bi bilo da ste vi došli pred građane i rekli da ćete malo više trošiti. Koliko bi onda bilo milijardi u minusu? 10? Podsjetiti ću vas, ovdje ste došli u ovaj Visoki Dom krajem 2017.-te i rekli ste u svojim predikcijama za 2019. da se planira uravnoteženje proračuna, odnosno, nulti deficit, odnosno, da nećemo lipe potrošiti više nego što zaradimo. Da očekujemo suficit u 2020. i 2021. Možete li se podsjetiti dragi predsjedniče s čim ste danas izašli pred hrvatsku javnost, izašli ste da ćemo trošiti više, da tek sljedeće g. nešto planirate. Ja ću vas podsjetiti na jednu drugu stvar koju jako dobro znate. Zanimljivo je da Svjetska banka ne govori da će prognoze rasta BDP-a biti onakve kakve vi govorite. I iskreno nakon svih laži koje smo mogli dočekati s vaše strane, nekako mi je veći kredibilitet ima Svjetska banka. Gospodine poštovani predsjedniče Vlade, vi ste zadnji koji može govoriti o suvremenizmu. Vaš suvremenizam se odlikuje u tome, da ćete prodati Hrvatsku na ovakav način. To je suvremenizam. Suvremenizam je kada se predlaže proračunski deficit da će onda dobronamjerni promatrač očekivati reformske korake, očekivati će razlog zašto država treba potrošiti više jer u konačnici očekuje nešto. Oprostite ali u vašem proračunu nema traga želji mogućnosti, da se ostvari onima koji žele ostvariti poslovanje, da mogu funkcionirati u ovoj državi, a to nije suvremenizam. Suvremenizam nije da pošaljete 300 tisuća ljudi vani. Jer im ne date preko proračuna uvjete da funkcioniraju, da zarađuju u ovom društvu, da otvaraju druga radna mjesta za druge ljude, nego ih 300 tisuća pošaljete van i kažete borili smo se za to. Borili smo se da odu. Ništa u proračunu niste ostavili da biste pokazali da ćete nešto potrošiti ali za dobro i da će ova Hrvatska za 4 g. izgledati bolja, kvalitetnija država u kojoj će se ljudi htjeti vratiti. Ne zemlja iz koje će ljudi htjeti otići. Trenutno vam je situacija da 2019. g. se nalazimo u situaciji da sebi prognoziramo bruto rast od 2,9%, rashodi državnog proračuna rastu za 6,5%. Ali ono što najbolje oslikava ovaj prijedlog proračuna za 2019. g. je sljedeći par stavki, nekonzistentnost planiranja prihoda, to vam zapravo znači, da u jednom trenutku govorite da će biti ovo, u drugom trenutku govorite da će biti nešto drugo, pa se vraćate, pa na kraju ljudi ni ne znaju šta vi planirate. Vi ste rekli, sa rebalans 2018. da će prihodi od PDV-a biti na razini od 51,1 milijardu kn. E sada to što se niste u rebalansu mogli dogovoriti, jel to zbog dobre ili loše turističke sezone, nije bitno, svatko može pogriješiti, to je rast od 7,4% u odnosu na 2017. Ali ono što je zanimljivo u vašem prijedlogu 2019. .g vi pretpostavljate da će PDV biti 51,8 milijardi kn, zašto? Kako to da nema rasta? Govorite da će biti rast i to govorite da će biti veći rast nego što vam Svjetska banka kaže da će biti, zanimljivo. EU fondovi, druga stvar, vi ste obećali, vi predstavnici Vlade ste obećali nama, da ćete povući 13,6 milijardi kn za 2018. uf, 10,7. Ali nema veze, idu šarene laže ponovno sljedeće g. Sljedeće g. nećemo 14 sada ćemo 60% na temelju čega? Kada vaše ministrica kaže, da su tehničko operativno nespremni. Znači, vi kažete nećemo mi sada povući 10 ni 13 povući ćemo 17 milijardi kn. Obećavali ste 13 niste ni 13 mogli, sada ćete 17. Kamo sreće, volio bih, jer to znači da će Hrvatska dobiti 17 milijardi kn, ali činjenica je da to ne radite. Činjenica je da možete preko ministarstva javne uprav povući 880 milijuna kn za reformu javne uprave, objasnite ljudima, zašto to ne radite već godinu i pol dana. Je li to možda zato što javnu upravu definirate svojim biračkim tijelom, pa namjerno ne želite apsolutno ništa raditi. Jel mislite da su ljudi u Hrvatskoj sretni, kada trebaju ne satima, nego danima, tjednima, mjesecima, godinama, čekati na dokumente. Mislite da je pozitivna poduzetnička klima? Kada poduzetnici ne mogu doći do papira, nego im govorite otiđi do ovog, pa do onog šatora, imate rješenje. Imate novac koji vam netko drugi daje da to napravite, ne trebate čak trošiti ni svoj. Već godinu i pol dana ne radite. Treća stavka, rashodi za zaposlene, e to je tek ljepota. Kažete da se predlaže rast mase plaća u iznosu od 3% za cijeli državni aparat, a to je znak da reformski koraci nisu na vidiku, zašto? Realni sektor ima strukturni deficit radne snage, dok javni … [[Govornik se ne razumije.]] zašto ne iskoristite situaciju koja je trenutno na tržištu, zašto ne reformirate javnu upravu? Opet ću vas podsjetiti na laži, a ne mogu drugačije to nazvati nego pravim imenom, laži o kojima ste govorili kada ste predstavljali proračun za 2018. isto kao što ste danas predstavljali za 2019. 2018. nije bio predviđen rasta plaća. E sad, 2020, 2021. isto ste danas kada ste nam dali proračun rekli da neće biti rasta plaća. Da ja upitam sad ovdje saborske zastupnike a usput i sve građane koji nas prate, 2020. je izborna godina a poznati ste po tome da volite kupovati socijalni mir desetljećima, mislite da stvarno neće biti porasta plaća? Mislite da ovo još nije jedna laž? Mislite da deficit neće biti veći? Biti će i veći. Trošiti ćete i više nego što zarađujete, više nego što su rekli da ćete trošiti. Subvencija su tek priče za sebe. Odlučili ste subvencijama dati još 7% više. Dakle, uzmi tvrtkama koje ne posluju dobro, uzmi tvrtkama koje posluju dobro i daj onima koji ne posluju dobro, zero sume game, dakle kazniti ćete one koji rade dobro, da biste dali onima koji ne rade. Ja poštujem da postoje strateške tvrtke ali mi objasnite jednu meni nelogičnu stvar. Meni je nelogično da smo mi država u kojoj turistički sektor sudjeluje sa 20% BDP-a a ipak mi izdvajamo svake godine sve više subvencija za javne prijevoznike, za Croatia airlines, za Jadroliniju, za HŽ, objasnite mi kako. A imamo priljev turista, kako to da mi svake godine dajemo više? Pa kada to sve pogledate onda mi stvarno nije jasno što mi sve možemo od vas očekivati iduće godine kada dođete ovdje i budete davali nama šarene bobe. Ministarstvo obrane, podsjetiti ću vas da je ukupna cijena izraelskih borbenih zrakoplova sa naoružanjem i opremom trebala iznositi 3,6 milijardi kuna, rok otplate je bio 10 godina, MORH je planirao godišnje izdvajati 360 milijuna kuna. Ali možemo vidjeti u ovom proračunu da se taj iznos povećava. Dakle 2020. izdvojiti će se 564 milijuna kuna, 2021. 581 milijun kuna. Je li se izdvaja 360 milijuna ili se izdvaja 580 milijuna? Hoćemo potrošiti 3,6 milijarde kuna ili ćemo potrošiti sveukupno 5,5 milijardi kuna? Pa mislim da građani to trebaju znati. Ne govorim ni pro ni kontra, govorim da hrvatski građani trebaju znati kad mijenjate stavke koje sveukupno iznose u 3 godine preko 2 milijarde kuna a niste objasnili. Ministarstvo graditeljstva, nova stavka, rastu subvencije 23,%, rastu cijene stanova i nekretnina u Zagrebu 24,8%. Date subvenciju jednoj obitelji a ona neto nakon 4 godine završi u minusu. Ali dobro, ispričavam se, to HNS vodi, za to premijer nije zadužen. I onda dolazimo na ovo, Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta. I ovo moram posebno naglasiti da građani shvate koliko zapravo ne znaju što se događa u državi, koliko ni nama kao saborskim zastupnicima ne daju informacije, koliko građani ne znaju kako se troši njihovih 136 milijardi kuna. Ovo ministarstvo je u proračunu za 2018. godinu bilo jedan od većih dobitnika proračunskog novca, preko 600 milijuna kuna. U Prijedlogu proračuna za 2019. raste za 13,4% ili 377 milijuna. Porast od milijardu kuna u 2 godine. Ono što je važno istaknuti su pojedine stope rashoda. Pazite ovo, za obnovu voznog parka predviđa se 40,1% više sredstava nego ove godine. Zašto? Pa već ove godine ćete uložiti 2,7 milijuna kuna u obnovu voznog parka, ali dobro. Pazite ovo, konto 426 nematerijalna proizvedena imovina, porast troškova 300%. Konto 323 rashodi za usluge porast 366%. Konto 43, ostali prihodi za posebne namjene, porast od 159%. Ovo ministarstvo u 2018. godini ima u pojedinim dijelovima proračuna poput ostali rashodi rast troškova za 400% a vi nemate pojma na što oni to točno troše jer vam ne pišu, ne pišu vam što vam znače ostali rashodi, što vam znače rashodi za usluge, za posebne namjene. Jedino što možete vidjeti je vozni park. Ali da ne biste vidjeli stvari zato vam i daju samo naslove. Ali ne daju vam na što trošite. Ali u prosjeku, budući da moram skratiti, u prosjeku, povećanje rashoda po ministarstvu vam iznosi 12,2%. Na kraju mogu samo reći da slobodno možemo i na svoju granicu staviti nešto slično onome što je Dante rekao, da se izgubi nada jer oni koji žele u Hrvatskoj pokrenuti posao kako bi osigurali egzistenciju mogu izgubiti nadu, mogu izgubiti nadu oni koji plaćaju javnu upravu da dobiju kvalitetnu uslugu, neće je dobiti, mogu izgubiti nadu oni koji smatraju da će u mladosti imati kvalitetan zdravstveni sustav. Ovakvom prijedlogu proračuna koji vodi daljnjem iseljavanju mladih, bujanju administracije, daljnjoj propasti naše Domovine, ne može se dati podrška.
Gubite nadu vi koji ulazite, ... [[Govornik se ne razumije.]] istu riječ, vi koji ulazite. … [[Upadica se ne čuje.]] Vrijeme je prošlo, hvala lijepa. Sada imamo gospodina Olega Butkovića koji će govoriti 5 minuta u ime Vlade.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovane saborske zastupnice i zastupnici, poštovani predsjedniče Vlade, kolegice i kolege ministri. Pa evo, potaknut nekim raspravama u uvodnom dijelu izlaganja premijera Plenkovića i ministra Marića, dosta se govorilo o ulaganjima u ceste, u infrastrukturu i o potrebi takvih ulaganja na određenim područjima u čitavoj RH. Pa sam htio još jednom, evo i za vas, budući dosta i medijski to komuniciramo, dati vam možda sažetak svih velikih infrastrukturnih projekata i svega onoga što Ministarstvo mora, prometa, infrastrukture čini u ovome trenutku, kako bi možda i vama, saborskim zastupnicima dao neke informacije i čisto da imate pregled svih tih investicija, pa bi onda u raspravama možda i vama bilo lakše oko predlaganja svih onih projekata koji su, naravno, bitni za sve one krajeve iz kojih vi dolazite. Prvo, Ministarstvo mora, prometa, infrastrukture je u ovom trenutku pokreće što je ugovorilo iz operativnog programa konkurentnosti kohezija i iz instrumenta za povezivanje Europe investicije vrijedne od oko 14 milijardi kuna. Što znači, mi smo negdje u ovom trenutku potpisali nešto više od 70% Ugovora u operativnom programu konkurentnosti i kohezija i negdje preko 90% smo u instrumentu za povezivanje Europe i sada se trenutno provode veliki infrastrukturni projekti za koje vi već i znate, to je Pelješki most, koji ide u 4 faze, to je čitav niz drugih projekata, od ceste D 403, za koju ćemo za nekoliko dana također u Rijeci potpisati Ugovor o bespovratnim sredstvima. To su projekti, veliki željeznički projekti, Dugo Selo – Križevci, koji se provodi, to je Zaprešić – Zabok, koji je natječaj, koji je izašao, potpisan je Ugovor i taj projekt ide i gradi se, to je Vinkovci – Vukovar, za što smo osigurali bespovratna sredstva, a ovih dana ide natječaj za veliki željeznički projekt, čime će se Zagreb spojiti sa Mađarskom granicom, to je Koprivnica – Križevci – Mađarska granica, ukupne vrijednosti preko 300 milijuna EUR-a. Od ostalih projekata, prije dva tjedna smo otvorili radove na Istarskom ipsilonu, projekt ukupne vrijednosti oko 160 milijuna EUR-a. I naravno, razgovaramo o drugoj B2 fazi. A, isto tako, osigurali smo i natječaj će se raspisati još u ovoj godini za nastavak PC Koridora o kojem je predsjednik Vlade govorio, a negdje u veljači će biti odluka na Vladi oko financiranja toga projekta. Vode se razgovori sa međunarodnim kreditnim institucijama, vjerojatno će to biti EBDR, tako da raspisuje se natječaj i u 2019.-toj se kreće sa gradnjom tih 20 i nešto km prema Belom Manastiru. Od ostalih velikih projekata idemo u nabavku novih vlakova, 22, isto iz Europskih fondova. To je projekt vrijedan milijardu i 200 milijuna kuna. A isto tako, ulaže se i u željezničko cestovne prijelaze, u Ličku prugu i onu prugu koja ide do Siska, znači, sve ono što i HŽ infrastruktura iz redovnih sredstava radi. Tako da, želim reći da veliki projekti idu i oni se, zapravo, ostvaruju. Što se tiče drugih velikih cestovnih projekata, nama je najveći prometni problem danas u RH po broju vozila Split odnosno Solin, Split – Omiš, Mulitimodalna platforma za koju se izrađuje dokumentacija. Za dio te dionice idu natječaji van, znači, onaj dio oko Omiša i obilaznica Splita koja će ići u 2019.-toj. Ostatak ide prema novom operativnom programu. A tu isto tako želim spomenuti i kada je riječ o Splitsko-dalmatinskoj županiji, u tom jugu hrvatske, cesta Imotski – Zagvozd, obilaznica Dicma itd., sve su to projekti za koje se izrađuje dokumentacija, kao što se isto tako izrađuje dokumentacija za Podravsku brzu cestu, prema Virovitici, prema, znači, do Bjelovara pa prema Virovitici, cesta prema Koprivnici, za sve to skupa, Hrvatske ceste izrađuju projektnu dokumentaciju jer u ovom trenutku nismo spremni, ali činimo sve da, evo, Ante, gospodin Ante Sanader kaže isto tako tunel Kozjak, ne mogu ih sve nabrojati, ali to pripremamo svu dokumentaciju kako bi bili spremni za slijedeće operativno razdoblje i naravno, dio projekata financirati iz sredstava Hrvatskih cesta. Osim toga, ulažemo oko 80 milijuna EUR-a u luke, 28 luka na Jadranu smo, pokrenuli smo projekt također preko operativnog programa, besplatnih autobusa itd. i to je ono, evo, ukratko, što sam, [[Upadica: Hvala, vrijeme gospodine ministre]] mogao bih još govoriti, ali nadam se da će biti prigode. Hvala.
Puno vam hvala, ali imate dosta replika, pa moći ćete nastaviti razgovor. Prvi je gospodin Bulj.
Ministre cijelo vrijeme govorite koliko ste potpisali i ugovorili projekata. Koliko ste ostvarili, nismo čuli? Dokle ste došli? Svake godine isto, ko papagaj ponavljate. Maloprije premijer Sanader nije htio odgovoriti na ovaj upit oko tele operatera. Tele operateri samo u RH krše Zakone. U Srbiji, čak i van EU plaćaju pravo služnosti. Zbog čega u RH oni krše Zakone i zbog čega se pogoduje? Koji su to interesi? Koja je to dinastija, koja pogoduje da jedino u RH tele operateri ne plaćaju pravo služnosti i da imaju duplo veću dobit, nego u prosijeku, u cijeloj Europi, čak u Srbiji, u Crnoj Gori, treba im građevinska dozvola, plaćaju pravo služnosti, a u RH ne. Koje su to interesne skupine? Tko je, zbog čega je premijer, nije meni na zastupničko pitanje odgovorio, a rekli ste da ćete vi odgovoriti. Gdje je odgovor? Pa nije valjda dinastija … [[Govornik se ne razumije]] ? Pa nije ovo Sanaderova Vlada? [[Upadica: Hvala, vrijeme]]
Gospodine Butković, izvolite.
Pa evo, gospodine Bulj najprije odgovor na vaše prvo pitanje. Mi smo potpisali, ponavljam, negdje preko 70%. Svi ti projekti su u provedbi i provode se. To nisu projekti koji se mogu završiti u jednoj godini, provedba takvih projekata traje dvije do tri godine i one idu svojim tijekom, raspisuju se natječaji i po meni, evo ja sam optimist vjerujem da ćemo sve to završiti na vrijeme kada je riječ o prometu. Što se tiče teleoperatera ja zaista ne znam o kakvoj vi interesnoj skupini govorite, zaista to ne znam, nemam takvih informacija, ali ono što mogu reći da smo mi u razgovorima i moje ministarstvo pokriva i taj dio sa svim teleoperaterima kako bi im olakšali da započnu jaki i snažan investicijski ciklus, kako bi sve ono ostvarili o čemu ste vi rekli.
Hvala lijepa, gospodin Grmoja, izvolite.
Poštovani ministre Butković, evo ovom prilikom najavljujem da ću na državni proračun uputiti niz amandmana tiču se Siska znači izborne jedinice u kojoj sam izabran, ali tiču se i mog rodnog grada i sastanaka na kojima ste vi sudjelovali, naime 27. siječnja 2017. znači predstavljena je prometna studija, znači organiziran je sastanak rješenja svih prometnih pitanja grada Metkovića i najavljeno rješavanje pitanje spoja Metkovića na autocestu. Do danas nije napravljeno apsolutno ništa, premijer Sanader je u vrijeme tih lokalnih izbora često dolazio u Metković, tada je taj grad bio bitan, bio je bitan radi mosta, ali evo sada je i premijer Sanader a i vi ministre Butkoviću zaboravili spoj Metkovića na autocestu pa ja vas pitam što mislite po tom pitanju napravit?
Ja bih prvo gospodina Bulja prije upozoravao, samo upozoravao, samo upozoravao, ja bi vas figurativno upozoravamo kao što vi kažete a i gospodina Grmoju da naš premijer se zove gospodin Plenković, ima svoje ime i prezime i ovaj a da ne kažem da kad je da je prije bio i upozoren od predsjednika ovoga sabora jer se jer vas je zvao gospodine Bulj gospodine veleposlaniče, kažu mi, mene nije bilo. I sada vi ćete mi reći na osnovi kojeg članka vi dižete povredu Poslovnika?
Povreda Poslovnika gospodine predsjedničke je na osnovu 283. gdje vi kažete [[Upadica: Čekajte, čekajte samo trenutak da provjerimo 283.]] 238. pardon, 238 [[Upadica: Da provjerimo 283. Kako? 238.]] da [[Upadica: 238. šta?]] bio je lapsuz, ja ne znam zbog čega se gospodine predsjedniče oni vrijeđaju Sanadera to je lapsuz figurativno. Pa gospodin evo Plenković kaže da sam ja panj pa to je figurativno, to je tako podsjećam ga [[Upadica: Dobro.]] a on ako podsjeća na Sanadera nema se šta ljutiti pa Sanader ga je izmislio šta će se ljutiti njega Olega Butkovića sve njih, ja ne vidim uopće razloga da ljuti pa oni su iz istoga inkubatora izašli, pa nema tu nikakav problem, ja ne vidim zbog čega ljutnja i zbog čega došapljavanje [[Upadica: Dobro, hvala lijepa.]] premijera vi ne trebate slušat premijera… …/Govornici govore u isti glas./…
Vi meni dajete dozvolu da vas figurativno zovem gospodin Petrov npr. može? Može, može i gospodin Bernardić. Može? Dobro, hvala lijepa. Hvala lijepa. Gospodin Butković, izvolite odgovor. Odgovor, izvolite.
Evo poštovani zastupniče što se tiče Siska spomenuo sam u kratkom izlaganju budući da nisam imamo dovoljno vremena da smo da je pruga prema Sisku obnovljena, to je investicija vrijedna oko 60 milijuna kuna, da je da će se spojna cesta koja bi se trebala spojiti na autocestu oko Siska projektira i u ovom mandatu će biti raspisan natječaj i krenuti njezina izgradnja. Tako da nije Sisak zaboravljen. Što se tiče Metkovića ja sam, nisam bio na sastanku u Metkoviću, sastanak je bio ovdje u Zagrebu i tada sam podržao inicijativu gradonačelnika da se napravi ta spojna cesta ali vi znate da je za to potreba izrada projektne dokumentacije, ne možemo nešto raditi ljudi bez papira, mislim moramo ipak imati i strpljenja i vremena da se ti papiri naprave, pa da onda pokušamo i da zatvorimo financijsku konstrukciju, al to podržavam jel.
Hvala lijepa, gospodin Čuraj.
Zahvaljujem podpredsjedniče, poštovani ministre hvala vam i na ovom pojašnjenju mislim da je to trebalo čuti i dosta projekata koji idu pogotovo u Slavoniji i Baranji. Ono što vas ja molim da prihvatite i amandman odnosno dva amandmana na dva projekta koja mislim da su ključna koja sam napomenio, a to je prije svega izgradnja brze ceste Zagreb, Bjelovar, Virovitica, Miholjac, Osijek da se stavi stavka u proračun za izradu projektne dokumentacije, kao i denivelacija odnosno izgradnja nadvožnjaka na popularnoj Čepinskoj ulici u Osijeku. Mislimo da je izuzetno potrebno da unaprijed anticipiramo i fondove i mogućnosti financiranja i da krenemo sa projektnom dokumentacijom kako bi bili spremni za otvaranje svih mogućnosti kako bi se ti ključni, vitalni projekti za Slavoniju, Baranju i za grad Osijek isfinancirali. Evo, zahvaljujem.
Hvala lijepa, odgovor gospodine ministre.
Podravska brza cesta, cesta prema Bjelovaru, cesta prema Virovitici i cesta prema Koprivnici je u prometnome smislu iza ove platforme oko Splita, u prometnome smislu sigurno jedan od najvećih prioriteta. U ovom operativnom razdoblju koje nam završava 2020. odnosno n+3 je li nemamo prostora za ceste da više financirano nešto iz europskih fondova. Stoga, je uputa bila Hrvatskim cestama za sve te prioritetne dionice da se spremi dokumentacija od studija, idejnih rješenja itd., ishodovanja dozvola kako bi bili spremni tako da to Hrvatske ceste o tome vode računa. Vi uložite amandman mi ćemo to pogledati i sigurno prihvatiti. Evo, hvala.
Hvala i vama. Gospodin Žagar.
Hvala podpredsjedniče, uvaženi ministre, mi imamo jedan problem što rijetko ja se ne sjećam kad je zadnji put bio ministar Slavonac, ministar prometa, uglavnom eto Dalmacija, Zagorje. Podravska cesta izuzetno važna cesta, zašto se ova dionica do Farkaševca, rade se radovi na pristupnim cestama prema Bjelovaru, ali ako je dionica već gotova kad će biti puštena u promet? Sjeverna obilaznica Virovitice dionica od Suhopolja prema tom spoju na tu sjevernu obilaznicu isto, sve to predugo traje ja sam svjestan i iz prethodnog odgovora kolegi Čuraju da će i sama izrada projektne dokumentacije dugo trajati dok se riješe imovinsko pravni odnosi. Ali molim vas kao ministra, učinite sve da se ta dionica što prije završi, riječ je o životima ljudi, riječ je velikom tranzitnom prometu, tu cestu Podravsku nazivamo cesta smrti.
Hvala lijepa odgovor ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani zastupniče, ja sam porijeklom dalmatinac, ali inače sam iz Hrvatskog Primorja, iz Novog Vinodolskog, tako da, evo neka jedanput i ministar prometa bude iz ovog riječkog područja. A što se tiče vašeg odgovora, Farkaševac će biti otvoren onda kada bude gotova županijska cesta jer je bio problem sa količinom prometa i teretnog prometa koji nije mogao prometovati tom županijskom cestom i iznašli smo sredstva da pomognemo ŽUC-u da napravi tu cestu. Čim to bude gotovo pustiti ćemo to u promet.
Gospodin Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre izdvojili ste kapitalne prometne projekte koji će biti sufinancirani u ovom razdoblju za koje donosimo proračun i projekcije proračuna pa se posebno zahvaljujem na projektima Vlade, vama, Ministarstvu, Hrvatskim cestama na dovršetku, odnosno na radovima, na izgradnji Pelješkog mosta koji će obilježiti prve godine članstva Hrvatske Europskoj Uniji. Ali ono što posebno želim izdvojiti to je projekt izgradnje luka koje su u funkciji pomorskog povezivanja hrvatskih otoka. Pa tako primjerice za Dubrovačko-neretvansku županiju u tom projektu ima nekoliko luka, kao što je luka Vela Luka, luka Polačište u Korčuli, Luka Perna u Orebiću i luka ... [[Govornik se ne razumije.]] Izgradnjom tih projekta čija je vrijednost preko 300 milijuna kuna će se konačno do kraja dovršiti projekt prometnog povezivanja otoka Dubrovačko-neretvanske županije. U tom smislu svakako da podržavam taj projekt i vaša nastojanja da se izgrade luke koje će kvalitetno povezivati sve hrvatske otoke. Hvala.
Hvala. Gospodin Butković.
Poštovani zastupniče, što se tiče projekta obnove i gradnje i rekonstrukcije novih luka na Jadranu i postojećih luka, meni je osobno drago da smo po prvi puta počeli financirati takve projekte iz europskih sredstava. 28. je takvih projekata na hrvatskoj obali i ja to zovem renesansom na Jadranu jer nakon dugo, dugo vremena prvi puta je veliki i snažan investicijski ciklus upravo za te i takve projekte. Osim toga, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture je povećalo nacionalna sredstva sa 25 milijuna na 65 čime isto tako udružujemo snage sa ovim europskim sredstvima kako bi olakšali sufinanciranje lučkim upravama tako da praktički ih ti projekti se u 100%-tnom iznosu financiraju. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Bilek.
Hvala lijepo, evo poštovani ministre, pa evo da i jedan Slavonac pohvali ovo što se radi, što se tiče mora, znači ne samo kapitalni projekti nego i ovo vezano za naše otočne luke, ako se ne varam prvi projekt koji je potpisan je bila upravo jedna manja luka na otoku Pašmanu, znači Tkon, koji je bio no, osim ovih velikih kapitalnih projekata tu je prije svega nadam se u idućoj godini dovršetak ove naše pruge, čežnje kako se zove, Zagreb, Sveti Ivan Žabno-Bjelovar. Ali molio bih vas da ne zaboravite i vijadukt na, vijadukt Krndija na pruzi između znači Banove Jaruge preko Daruvara, prema Virovitici kako bi se mogao otvoriti teretni promet koji bi oživio znači ono gospodarsko djelovanje. Ali isto tako brze ceste ovo što ste rekli, ovaj dio oko Farkaševca, ali projektiranje je i dalje prema Virovitici što je izuzetno bitno za sve nas tamo. No i ovih malih cesta, recimo rekonstrukcija ceste Grubišno Polje, Končanica, Daruvar, državna cesta sa izuzetno gustim prometom gdje kroz Konačanici još uvijek nemamo ni znači pješačke staze ni ništa što je naravno jako puno za sigurnost naših građana. Hvala.
Vrijeme. Gospodin Butković, izvolite ministre.
Poštovani zastupniče. Svi ti prijedlozi su razmatrani na nekoliko sastanaka i sa županom i sa vama. Evo ono što mogu reći da će Hrvatske ceste i HŽ infrastruktura napraviti sve da ih što prije stavimo u realizaciju.
Gospodin Lacković.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Cijenjeni ministre, ja sam svjestan da vi jako dobro znate problematiku svakog dijela Hrvatske pa tako i ovu našu i ova koja se više puta u raspravi spominjala a to je nova brza podravska magistrala. Ja vam samo hoću reći, ova dionica koja se spominje, dakle prema Virovitici, a ovo prema Bjelovaru bi se zaista moglo početi raditi 2019. godine barem u ono, pola dionice gdje su riješeni imovinsko-pravni odnosi, ali to su grijesi nekih ranijih Vlada i to bi trebalo pod grijehove. Ono što je bitno je da te ceste nisu sigurne. Vi ste imali u jednoj maloj općini Sv. Ivan Žabno, u mjesec dana 10 poginulih na cesti. Dakle to nemate na cesti koja na Dalmatini. Ono što je bitno, bitno je stvoriti preduvjete i da se zna sad ako se odredi da se radi projektna dokumentacija za cestu Ilok Ptuj da će ona biti ta koja će se prijaviti u sljedećem programskom razdoblju na fondove EU a ne da se opet napravi dokumentacija i opet nam se ... [[Govornik se ne razumije.]] neki prioritetni dio iako znamo da je ovo europski koridor koji bi oni prihvatili br. 1.
Hvala, hvala lijepo.
Gospodine ministre, pa samo ću kratko reći, to sam odgovorio i na aktualnom prijepodnevu, mi smo imali sastanak u Koprivnici sa županom i svim saborskim zastupnicima iz toga područja a raspravili smo o najvažnijim prometnim projektima, jako bitan i ovaj željeznički projekt, Križevci-Koprivnica, mađarska granica čiji će natječaj biti raspisan za koji dan. Znači osim toga cesta prema Koprivnici, dogovorili smo da ide fazno, da se gradi kao brza cesta, sve aktivnosti su zapravo tu dogovorene. Jedino što spremamo i ova cesta prema Đurđevcu, projektno, prostorno planski itd., kako bi bila spremna za novo operativno razdoblje.
Gotovi smo sa replikama i nastavljamo sa klubovima. Ispred Kluba zastupnika HNS-a prvo će govoriti gospođa Makar a onda gospodin Čuraj.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. O proračunu stvarno možemo pričati dosta, možemo ga sagledati sa raznih strana, u njega bi svi željeli da se ugrade naši prioriteti, naši zahtjevi, naše želje. Međutim, mogućnosti su jedno a naše želje drugo. Planirani rast BDP-a u 2018. g. je 2,9%. Možda nam to ne izgleda puno i vjerojatno bi bili sretni da je to više, znači da bi imali više sredstava za neke naše projekte, koje bi htjeli realizirati. Ali, ono što je još veoma važno, napomenuti kod rasta od tih 2,9% da se istovremeno smanjuje i javni dug i to za 3 indeksna poena. Pa tako imamo plan za 2019. g. smanjenje sa 74,6% na 71,6% dok istovremeno planira se smanjenje 2020. i 2021. isto svake g. za 3 indeksna poena. Samo da napomenem da smo 2015. imali udio javnog duga od 83,7% a za 2021. planiramo 65,6%. Smatram da je taj podatak dobar i smjer u kojem je izrađen ovaj proračun i u kojem se vodi država da je u redu. Imamo u 2019. g. planirane prihode državnog proračuna od 136 milijardi kn. Najveći prihodi očekivani su od poreznih prihoda, a imamo i tu rast koji se očekuje i to upravo rast od gospodarske aktivnosti i tu je dobro da očekujemo porast u poreznim prihodima iako smo imali, sad i treći krug porezne reforme i da smo svaki put rasterećivali naše gospodarstvo i naše građane. Ukupno rasterećenje je na nivou 6 milijardi kuna i ako uzmemo da se PDV smanjivao 2017. da je 2018. i da se planira za 2019. a očekuje se ipak veći prihod od PDV-a, znači da upravo te mjere su imale učinke na potrošnju i da je porezna reforma išla u pravom smjeru. Isto tako kada govorimo o gospodarstvu i prihodima od poreza na dobit, tu isto imamo rast, iako imamo smanjenje i rasterećenje naših gospodarstvenika, znamo da je stopa poreza na dobit bila 20% za ove velike je smanjena na 18%, dok je za sve ostale koji čine 85% u strukturi subjekata dakle, one male, ona smanjena na 12%. A sve to doprinijelo je da ipak taj porez na dobit raste. I ono što je još planirano veliko povećanje, a to je povećanje pomoći, odnosno, povlačenje sredstava iz fondova EU. Mi u HNS-u se iskreno nadamo da će se to i dogoditi. Jer ako ćemo povlačiti ovom dinamikom kao što je to do sada bilo, neće biti dobro. Ali, sigurna sam da su projekti pripremljeni na svim nivoima, od lokalne samouprave pa nadalje i da ćemo imati u 2019. g. konačno taj planirani i dugo očekivani rast projekata, koji su financirani od strane EU. Što se tiče rashoda, tu imamo također povećanje rashoda, i najveći dio odnosi se na mirovine i mirovinska primanja. Stalno tu čujemo i slažemo se da u mirovine još uvijek niske. I da se od njih ne može pristojno živjeti. I da li je ovo dovoljno, vjerojatno će mnogi od nas zaključiti da nije, ali da neko veće povećanje još može u okviru ovog rasta BDP-a se planirati, ne može. Značajna sredstava u rashodima, planirana su i za povećanje mjere demografske obnove, tu imamo doplatak za djecu, naknadu za dodatni porodiljski dopust, opremu i naravno, tu je jako važna demografska mjera i subvencioniranje stambenih kredita, koje se povećava za 38 milijuna, odnosno, bez obzira na kritike i ono što mi nekad mislili da to i nije demografska mjera, ali najbolje da pitamo 5200 naših mladih obitelji, koje su kroz 2 g. upravo kroz ove subvencionirane kredite riješile svoje stambeno pitanje. I imao još dodatna sredstva za učinkovitiji sustav znanosti i obrazovanja. Dakle, kurikularnu reformu i tu imamo 310 milijuna kn, čime smo mi u HNS-u izuzetno zadovoljni da je na taj način, prepoznat upravo ovaj projekt reforme o kojem smo svi dugo govorili a nikako da krenemo. U resorima, za koje je odgovoran HNS prije svega kod planiranja ovog proračuna, vodili smo se da on bude reformski, razvojni i da potiče životni standard naših građana. Da li je on reformski? Ja smatram i na temelju ovih podataka, koji se nalaze upravo tu u ovom proračunu, da za ova 2 ministarstva, a to je Ministarstvo znanosti i obrazovanja, te Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja on stvarno jest reformski. Jer je osigurano 130 milijuna kn, za reformu obrazovanja u okviru proračuna ili je to rast predviđenih prihoda, za čak 96 milijuna kn. Dakle, skoro za 100 milijuna u odnosu na onih 30 koliko je bilo ranije u proračunu. Zatim u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja, osigurano je 520 milijuna za informatizaciju i digitalizaciju, odnosno, tu je predviđena reforma, prostorno zemljišne administracije. Dio sredstava je osiguran u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja, a dio u Državnoj geodetskoj upravi. Uz to, biti će 100 milijuna kuna iz Fonda EU, iz zajma Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Da je ovaj proračun razvojni, govori i to da je osigurano skoro 9 milijuna kuna iz proračuna Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja za energetsku obnovu, na što se veže još dodatnih 200 milijuna kuna iz EU fondova za istu namjenu. Tu ću napomenuti da je Ministarstvo graditeljstva bilo jedno od rijetkih Ministarstava koje je povuklo i u ovoj godini više sredstava iz EU nego što je bilo planirano. Vjerujemo da će biti dogovoreno sa Europskom unijom i da će u 2019. krenuti i energetska obnova obiteljskih kuća koja će biti financirana iz sredstava EU, i da će sam način biti daleko jednostavniji jer do sad kad je isto bila energetska obnova za javne zgrade i više stambene objekte, sama dokumentacija bila je dosta komplicirana, ako idemo na natječaj da to budu pojedinci vlasnici kuća moramo tu pojednostavniti kako bi oni mogli se u svemu tome snaći i privesti taj svoj projekat kraju. Danas je bilo govora tu o našim učiteljima, o našim zdravstvenim djelatnicima i da za njih treba osigurati više, evo vidjeli smo da je postignut danas i sporazum i način na koji će oni biti plaćeni ubuduće odnosno kojim će im dinamikom rasti plaće. Ali bez obzira na to upravo za naše učitelje, u sklopu Ministarstva znanosti i obrazovanja, po prvi puta je osigurano 26 milijuna kuna za njihovo nagrađivanje, dakle, upravo za nagrađivanje naših učitelja, čime se treba postići izvrsnost unutar obrazovnog sustava. 6,5 milijuna kuna osigurano je za članstvo u CERN-u, znamo što ono donosi i što ono omogućuje hrvatskoj znanosti i industriji koja od sad može sudjelovati u najnaprednijim projektima u Europskoj uniji. I sam rast životnog standarda, onome o čemu sam govorila na početku što je sve učinjeno za rasterećenje naših građana u sklopu trećeg kruga ove porezne reforme, imamo u Ministarstvu znanosti i obrazovanja povećanje od 45 milijuna kuna za jednaku dostupnost srednjoškolskog obrazovanja, dakle, ukupno je osigurano 337 milijuna kuna za javni međumjesni prijevoz srednjoškolaca, dakle, 45 milijuna kuna više. Također, imamo osigurano onih 80 milijuna kuna za subvencioniranje stambenih kredita za mlade u proračunu Ministarstva graditeljstva, i 30 milijuna kuna za komunalne projekte, također u proračunu Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja. Time će se postići da upravo najsiromašnije Općine mogu osigurati također komunalni standard za svoje građane bez obzira na svoje izvorne prihode. I ovi projekti koje sam nabrojila, su nama u HNS-u stvarno od izuzetne važnosti, i zato ćemo podržati ovaj proračun. Hvala.
Gospodin Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče. Poštovani ministri, kolegice i kolege. Vrlo kratko, samo da se još jednom malo u ime Kluba osvrnemo na ovaj današnji Prijedlog proračuna za 2019. i projekcije za 2020. i 2021. Dakle, ono što je bitno, da, i ono što možemo vidjeti kroz zadnjih nekoliko proračuna da Vlada ide sa uvijek konzervativnim prijedlogom, opreznim, gdje se ne srlja u bilo kakve, niti pokazatelje koji su možda dobri, niti u prihode koji nisu u nekoj mjeri izvjesni. Vidimo da i ova i prošla godina je više rezultirala nego planirana, da su sredstva dobro utrošena i da to, zapravo, nešto što je nastavak dosadašnje politike. Ono što je dobro, iako smo imali u projekcijama za ovu godinu da kad govorimo o udjelu u bruto društvenom proizvodu i realnom rastu, da osobna potrošnja bude 2,8, mi smo na rebalansu vidjeli da je zapravo 3,5. Mi sada planiramo 3,4, opet manje nego što je ove godine, a možemo znati sigurno, malte ne matematički, da će biti više s obzirom na reformu poreznu koja je uslijedila, s obzirom na smanjenje PDV-a koje su bile u paketu poreznih reforme i svih ostalih efekata koji će to proizvesti. Ali to je dobro, jer ta potrošnja za razliku od onoga što smo imali prije 10 godina, nije temeljena na osobnom zaduživanju naših sugrađana. Kako smo imali situaciju prije 10-ak godina? Realni standard je rast'o, rast'o je tako da je čovjek možda imao 500 kuna više. Šta je on radio? On je na tih 500 kuna digao kredit za auto na 1500, 1000 i realno živio slabije, lošije, s manje novaca, istina i bog vozio se u novom autu. BDP je rasto, potrošnja je rasla, sve je divno bilo do određenog trenutka kad je palo. Zato ovaj rast ovdje koji je projiciran ne temelji se na zaduživanju, kako države, tako i osobne, nego na realnoj kupovnoj moći koja raste. Ali ne raste dovoljno brzo, tu smo svi jasni. Dakle, nije to, taj, onaj tempo koji bi mi možda željeli, mi moramo ne biti ko ostali, moramo biti daleko brži od ostalih da bi ih dostigli. I to je cilj ove Vlade. Kažem još jednom, ovdje sam nebrojeno puta rekao i za ovom govornicom, ali niti jedna jedina mjera to ne može donijeti. Niti jedan jedini Zakon. Ovdje sublimacija svega što rade .../Govornik se ne razumije. ministarstva u vidu proračuna. Kad smo govorili i o danas spomenutom duing biznisu i bilo čemu bilo kakvim percepcijama, o bilo kojim poreznim zakonima, mirovinskim što god sam ni jedan od njih neće napraviti razliku. Ali kad sve stavimo kad sve radio kad se sa svih strana 50, 60, 70 različitih mjera onda možda imamo šanse da upravo ubrzamo taj razvoj. Ovdje što je dobro u ovom proračunu sigurno kad govorimo o rashodovnoj strani, a govorimo o projektima govorimo o milijardama, povlačenju europske sredstva europskih novaca. Taj rashod apsolutno je pozdravljen, pozdravljeno je povećanje za udjela u financiranju odnosno sufinanciranju tih projekata za gotovo 200 miliona kuna. PDV spomenuto kao gotovo ne raste ništa, 1,3% je predviđeno dakle sa 51,1 na 51,8 ali moramo napomenuti da smo smanjili PDV na hranu koji će naravno se rezultirati u prihodima od PDV-a, na lijekove i ostali efekti poreznog rasterećenja sigurno da onda nije isto u direktnim prihodima kada govorimo u egzaktnim brojkama da može biti toliko rast, jer ono treba promatrat se u okviru relativnog a ne apsolutnog. Jer da su ostali svi stope PDV i svega ostalog naravno da bi onda bio i taj rast puno veći. Svakako da danas kroz pojedini …/nerazumljivo/… proračunskih korisnika i onih koji se naslanjaju na ovaj proračun da i uvijek ima mogućnosti više i potrebe zapravo više, mogućnosti su ograničene i to je uvijek onaj sklad balans između onoga što se može što je realno i što je najbolje iskoristivo i što će donijeti najbrži rast i tu dodanu vrijednost, to je zapravo ono umijeće koje mi danas ovdje raspravljamo o kome govorimo kako ograničena sredstva iskoristit na najbolji način da daju najbolji mogući efekt, ne može se sve, pa ja mislim da ovdje nema nikoga ko bi reko nešto da ne želi napravit za bilo koji kraj ove Hrvatske. Od moje Slavonije i Baranje do Like, Dalmacije šta god Zagorja svako bi naravno želio da svi imaju što bolje uvjete. Treba radit tamo gdje je svrsishodnije di će donijeti veću dodanu vrijednost i naravno ravnomjernije rasporediti za sve dijelove naše Hrvatske i u tom smjeru sam ja i najavio nekoliko amandmana barem za onaj dio da se vidi na razini, da se razmišlja, da se želi, da se hoće pokrenut u nešto da se stavi stavka da se radi projektna dokumentacija. Neka su to veliki projekti, možda čine se nekom nemogući, ali malo po malo, kao što sam rekao. Mi imamo pa ja ću reč višedesetljetni problem u Osijeku denivelacije Ulice Svetog Leopolda, Bogdana Mandića, Čepinske koja radi prometni kaos. Ja se nadam da uvrštavanjem i prihvaćanjem kao što je ministar rekao da će prihvatit i tog amandmana da će zbilja se krenuti i u izradu projektne dokumentacije i nalasku različitih modela financiranja zatvaranja i sa lokalnim zajednicama naravno to je riječ o državnoj cesti i sa svim akterima i dionicima tog projekta koji će naravno svi imati koristi od toga. Ono što je sigurno dobro što se tiče samog HNS-a kolegica Makar je to i napomenula da smo mi osigurali i ajmo reći i po 3 kriterija sredstva i za reforme, i za razvoj i za poticanje rasta životnog standarda upravo kad govorimo o reformama naravno i u Ministarstvu obrazovanja kad govorimo o ukupnom iznosu od gotovo više od pola milijarde, a pogotovo više od 130 milijuna kuna za kurikularnu reformu koja ide. Dakle na tom tragu sredstva su osigurana za budućnost, za razvoj i za ono što treba, možda neće biti efekat slijedećih jedne, dvije, tri godine ali svi znamo da je budućnost ono što nas čeka i što moramo danas radit da bi imali bolje sutra. Kad govorimo o graditeljstvu naravno odlično, odlično iskorištena sredstva za energetsku obnovu gdje sa dodatnim sredstvima osiguravamo mogućnost još gotovo i preko milijardu i po kuna da se iskoristi i na da se građevinska operativa zaposli naravno i da se rade i one uštede što se tiče u potrošnji energije, a da ne govorim što to znači za naše danas sutra i građane kada se otvori i ta mogućnost i za obiteljske kuće dakle i privatne kuće, a ne samo javne zgrade i višestambene zgrade kao što je sada, kao što je i zorni primjer da to radi, da to funkcionira i to je pametan način upravljanja. Također, subvencija je 80 miliona …/nerazumljivo/… kredita za mlade dakle tu mislim da je vrlo jasno, puno je tu bilo primjedbi na ukidanje onog oslobođenja od poreza za prvu nekretninu međutim, kad je taj porez smanjen za 5 na 3 a kad je prvu nekretninu država subvencionira prvih 5-6 godina onda ta razlika je nebrojeno puta veća. Vi za nekretninu od milijun kuna ste prije morali, sada imate poreza platiti 3% a subvencije za prvih 5 godina vam idu preko 100.000 kuna, dakle gotovo 3 puta više se daje mladima kroz tu mjeru, nego što je bilo kroz oslobođenje poreza. I mislim da je to način na koji se i vežu ljudi da ostanu uz nekretninu koja je znači pametna i demografska politika kao i naravno da ne govorim o svim onim efektima gospodarstva. Tako da mislim da naravno da će uvijek biti prostora za više bolje i to je ono što moramo svi težiti ali i HNS kako je kolegica Makar rekla da će prihvati ovaj prijedlog i nadam se da će amandmani biti prihvaćeni. Zahvaljujem.
Hvala lijepa, sada će u ime Vlade riječ uzeti poštovana ministrica Gabrijela Žalac, izvolite.
Hvala vam lijepa uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, podpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege saborski zastupnici, dozvolite kratko da se osvrnem na proračun kad govorimo o europskim fondovima o ovome što ste govorili isto tako izlaganju. Kad govorimo o Projektu Slavonija i svemu onome što su sada na neki način pokazatelji u regionalnom razvoju bilo bi važno vas izvijestiti o slici onakvoj kakva zaista je. Zatekli smo 9% ugovorenih europskih sredstava kad smo stupili na dužnost, sad smo na 60% 6,3 milijarde EUR-a je ugovoreno projekata od toga znači 76% od 10,7 milijardi EUR-a je vani u natječajima to je dakle 8,1 milijardu dakle u smislu sredstava koja su ugovorena koja na neki način daju krajnjim korisnicima sve ono što trebaju dati a to je da raste razina BDP-a u svakom dijelu Hrvatske. Kad govorimo o tome kako sve podatke damo upravo vama saborskim zastupnicima 14,5%, dakle, isplate krajnjim korisnicima koje teku onako kako projekti se provode, onih 9,5% ovjerenih sredstava za koje mi nikada ne skrivamo podatke, nego uvijek kažemo kako to je. Dozvolite da vas izvijestim da imamo sigurno preko 90 milijuna EUR-a više za ovjeriti do kraja ove godine. Izjavu o izdacima šaljem ja i osobno ju potpisujem, u ovom mjesecu šaljem Europskoj komisiji, stoga mislim da nema nikakve bojazni za to, na koji način ćemo ovjeriti sredstva, isto kao i prošle godine. Zaista, ovaj veliki koordinacijski posao koji radimo na razini Vlade je dao rezultate i urodio, dakle, plodom. Ono, kada govorimo o toj koordinaciji u kojoj ste vi nekoliko vas saborskih zastupnika govorilo, a to je koordinacija sa županima, gradonačelnicima i načelnicima. Evo, ako ijedna Vlada je do sada imala dobru komunikaciju, to je ova Vlada, evo bliži nam se novi sastanak svih župana i cijele Vlade, oni su prošli tjedan sa mnom imali sastanak i razvojne agencije, jačanje kapaciteta na regionalnoj, lokalnoj razini, ono što smo napravili kroz administrativne kapacitete. Upravo na Nacionalnoj razini po prvi puta smo 27.4., vrlo simboličan datum, donijeli i 2017.-te odluku o zapošljavanju u tijelima Sustava upravljanja kontrole Europskim fondovima. Moram vam reći isto tako da, vratimo se mi u ključnu 2012.-tu godinu kada je donesena odluka o tome kako RH treba izgledati zbog veće alokacije Europskih fondova u ovoj financijskoj perspektivi, pa se time upravo, evo, moju Slavoniju, oštetilo, kada govorimo o karti regionalnih potpora i svemu onome što poduzetnici trebaju tamo ostvariti. To je 50% manje sredstava zbog odluke koju mi sada ne možemo promijeniti do 2023.-će. Do veljače 2019.-te predati ćemo novu podjelu RH na NUTS - 2 regije, koja će biti puno pravednija i puno konkretnija, a koja će biti usmjerena upravo na temelju ekonomske teorije kako treba utjecati na razvoj i upravljati razvojem u RH. 800 milijuna kuna uloženih sredstava za regionalni razvoj, nikada se nisu dogodili do sada. Kada govorimo o proračunu, evo, u dogovoru, znači, kolege Marića i mene, izvorni prihodi koje smo mi ostvarivali za Fond za sufinanciranje EU projekta iz poreza na dohodak 1,5%, to smo izgubili, što je Zakonom o financiranju milijardu i pol kuna smo vratili na jedinice regionalne samouprave i povrh toga još osigurali 200 milijuna kuna odnosno 260 sa rebalansom za projekte na regionalnoj lokalnoj razini, možete to pitati sve dionike lokalne zajednice na terenu, na koji način se pristupilo upravo pripremi i provedbi ovih projekata. Mislim da apsolutno neće biti problem ni u proračunu u slijedećoj godini osigurati još sredstava ukoliko bude potrebno jer Fond za sufinanciranje EU projekata ne smije biti problem niti u jednom trenutku predstavljati ograničenja. Kada govorimo o tome kako izgleda naš proračun, našeg Ministarstva, onda je to sigurno 24,5% više nego u 2019.-oj godini. To govori sve u prilog politike ove Vlade i ravnomjernog razvoja svih krajeva RH. Kada govorimo o Projektu Slavonija, onda morate znati da preko 8 milijardi kuna uloženih u projekte, a posebice, obzirom na razvojni Sporazum koji je potpisan po prvi puta, a sve ovo što ste vi danas ovdje generirali i govorili razvojni Sporazum je mehanizam usklađivanja regionalne lokalne razine sa državom i to je nešto gdje smo uložili preko 700 milijuna kuna u Slavoniju za gospodarske, prije svega, projekte. Sjednica slijedeća će biti u Pakracu posvećena upravo drugim dvjema temama, mislim da potpora Europske Komisije i Svjetske banke uopće govori [[Upadica: Hvala]] o tome kako dobro funkcionira i radi ovaj projekt. Hvala vam.
Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Hvala lijepa podpredsjedniče HS-a. Uvažena ministrice, evo, drago mi je da ste uzeli riječ i govorili o ovom projektu Slavonija, a o kojem je već do sada bilo riječi. Ja, naravno, kao Slavonka, moram pohvaliti ovaj Projekt i vi ste sami rekli da je već do sada ugovoreno 8,1 milijardu kuna, od toga je moja županija ugovorila 885 milijuna kuna. Ja ću samo nabrojati nekakve bitnije projekte, to je navodnjavanje Orubice 25 milijuna kuna, Dnevna bolnica u Slavonskome Brodu 40 milijuna kuna, 11 milijuna kuna primarna zdravstvena zaštita, energetska obnova bolnica i škola oko 108 milijuna kuna, gradu Slavonskome Brodu je na raspolaganju 31 milijun EUR-a za strateške projekte, te za projekte namijenjene poduzetnicima, financirati će se dva poduzetnička inkubatora, Muzej tambure i Kuća Brlić, Toplo vodi i naravno, pozdravljamo ovu decentralizaciju gdje gradovi odlučuju o projektima, gdje su im dane neke provedbene funkcije i Projektom Slavonija, nadam se da ćemo stati rame uz rame uz bogatije županije u RH.
Odgovor poštovane ministrice Žalac.
Hvala vam uvažena saborska zastupnice. Evo, kako ste i sami istaknuli, mi ćemo sada 19.12. u Pakracu imati sjednicu i savjete na koje ćemo prikazati sve projekte koji su financirani iz Projekta Slavonija, kad govori lijeva strana sabornice o piaru koji je takav kakav je, obzirom da ja dolazim iz provedbe, vrlo sam ponosna na ono što smo do sada napravili, a posebice na ono što ćemo napraviti u našoj Slavoniji. Kada govorimo o tome, koliko smo uložili novaca i u projektnu dokumentaciju, 50 milijuna kuna smo osigurali za pripremu velikih strateških projekata za slijedeće financijsko razdoblje. U dogovoru sa Svjetskom bankom kreiramo, znači, isto tako i ono što treba biti u percepciji nove financijske perspektive, dali program Slavonija ili regionalni operativni program, o tome ćemo pregovarati sa EU. Međutim, mislim da trebamo imati gotove projekte i zaista uvažavati potrebe terena, a posebice voditi računa o gospodarstvu i što treba napraviti u lancu vrijednosti kada govorimo o slijedećem, dakle, razdoblju.
Hvala. Slijedeće replike poštovane zastupnice Sonje Čikotić.
Poštovana ministrice, i vi i ja dolazimo iz Slavonije. Ovdje bi trebali govoriti istinu. Mene zanima jednu stvar. Koji to korisnici imaju prednost koji dolaze iz Slavonije u vidu bodova ili posebnih kriterija na bilo kojem natječaju koji ste stavili u tablicu Projekta Slavonije. Recite mi, vrtić, kada se kandidira iz Donjeg Miholjca, koliko on bodova dobiva prednosti u odnosu na vrtić iz Imotskog? Hvala.
Odgovor poštovane ministrice Žalac.
Uvažena saborska zastupnice, ako itko ovdje govori neistinu to ste kontinuirano vi i obmanjujete hrvatsku javnost sa svim podacima koje nudite i kroz vaša zastupnička pitanja dobijete, naravno, odgovore, ali kad govorimo o projektu Slavonija, zaista pokazujete koliko ne znate. Koliko ne znate i koliko je teško zapravo, kad vi počnete sa vašim populističkim govorima ovdje u Sabornici pričati o nečemu što zaista nažalost kao bivša zamjenica mog kolege Tolušića još uvijek ne znate i niste u stanju uopće u stanju ni shvatiti. Znači kad govorimo o projektu Slavonija, svatko tko radi zaista s nama u ovom procesu, možete vidjeti kako to izgleda i na koji način su bodovi ostvareni i što smo napravili. Žao mi je što uopće vi kao gospođa koja dolazi iz Slavonije ne podržavate ono što Vlada radi, mislim da to naši građani trebaju znati.
Dignula je povredu poslovnika poštovana zastupnica Čikotić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora molim vas da nas zaštitite od ovog vrijeđanja, znači ja znam dobro što govorim. Upoznata sam dobro, nije da nemam pojma, a molim ministricu da odgovori na pitanje koliko dječji vrtić koji se kandidira dobije više bodova od onoga u Imotskom. Znači, vrlo konkretno pitanje, vrlo jasan odgovor, nema, evo molim vas. Hvala, samo toliko.
Dobro, procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik, pa ćemo ići na sljedeću repliku, a to je poštovanog zastupnika Branka Grčića, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice. Cijelo vrijeme zapravo slušamo od vas, ne od saborskih zastupnika, nego od vas da je netko nešto pogriješio zato što je Zagreb ostavio, Zagrebu ostavio mogućnost da koristi EU fondove. Ja vas molim isto tako pitanje za vas, koja to jedinica regionalne samouprave je u ovom trenutku prva na listi uspješnosti korištenja EU fondova?
Odgovor poštovane ministrice Žalac.
Uvaženi zastupniče Grčić, moja namjera je bila jasna u onome što sam sad rekla, nažalost vi ste tada donijeli takvu odluku koja je donijela do toga da Slavonija a i druge županije nekadašnje Panonske Hrvatske su izgubile 50% potpore u gospodarstvu. Ni jedna zemlja članica nema glavni grad u sastavu nekih okolnih, dakle županija. Mislim da je došlo vrijeme za promjenu, meni je žao što ja do 2023. vašu odluku promijeniti ne mogu, za razliku od mene vi se niste konzultirali ni sa županima ni sa nikim, nego ste tu donijeli tu odluku preko noći, politički objavili u Jutarnjem listu 30 8. 2012. godine, a programirano je potpuno nešto drugo. Isto tako, morate znati Grad Zagreb sad je među prvih top 3 onih koji koriste Europske Fondove, mogli su koristiti i bez te vaše odluke i na puno drugačiji način.
Hvala, hvala, nadam se da niste digli povredu Poslovnika kolega Grčić. Dobro, kolega Grčić, ne možemo iz klupe razgovarati, ne možemo iz klupe razgovarati. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Alena Preleca. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Poštovana ministrica u nekoliko navrata se najavljivalo pokretanje natječaja za razvoj širokopojasnog interneta. Ja ne moram govoriti svima nama koliko je to važno, optika je nužan preduvjet za razvoj općenito gospodarstva u Hrvatskoj i puno puta se najavljivalo. Od početka prošle godine, pa onda ove godine, zadnji bio je rok 31. 10. i dan danas nije raspisan natječaj, ne znam zbog čega se kalkulira, ja vas bi molio konkretan odgovor, zašto se konstantno otkazuje početak natječaja za razvoj širokopojasnog interneta, a znamo da su jedinice lokalne samouprave pripremile 65 pršija, na kojem temelju bi mogli se prijaviti za pokretanje postupka i povlačenje novaca iz europskih fondova.
Odgovor poštovane ministrice Žalac.
Hvala vam lijepa na tom pitanju. I ja nisam zadovoljna što natječaj još nije objavljen, međutim, ono što ja moram voditi računa u tom konkretnom slučaju je da ove programe koji su napravljeni na regionalnoj i lokalnoj razini uopće nisu trebali biti na takav način niti programirani, nažalost, zbog kriterija natječaja koji nisu odgovarali uopće onome što je doneseno nakon 5, nažalost, godina u odnosu na ono kad smo trebali razgovarati o tome, na nama je sada da prije nego što natječaj objavimo napravimo kriterije koji će biti jednaki prema svima, koji neće napraviti nikakvu dakle, nepravdu u kontekstu korištenja ovog prioriteta koji se odnosi na širokopojasni Internet i broadband, tu nam treba još toliko sredstava, a ne ovoliko koliko je namijenjene, vi to isto tako jako dobro znate, zaista, nalazimo svako moguće rješenje da nemamo bilo kakvu kasnije problematiku u provedbi, da nemamo korekciju i bilo tome što slično.
Hvala, sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vladimira Bileka.
Hvala lijepo poštovani potpredsjednike, poštovana ministrice, evo prije svega želim stvarno pohvaliti projekt Slavoniju koja konačno je nakon dugih 25 godina uspio pokrenuti kotač u Slavniji da se zavrti prije svega u investicijskim ciklusima, prije svega u razvoju infrastrukture i zahvaljujem svim ministrima koji su uključeni u taj dio. Ja bih htio samo reći jednu napomenu, a to je bilo i na jednim od prvih sjednici upravo tog Savjeta, nažalost nisu sve jedinice lokalne samouprave koje su fizičke u Slavoniji direktno ušle u taj projekt, pa ipak molim da se i tu malo napravi jedna mogućnost da i te jedinice lokalne samouprave se kandidiraju za određene projekte, ali isto tako želim i pohvaliti vaše ministarstvo što se tiče povlačenja EU sredstava ali i za to što se nakon, odnosno na temelju odluke Vlade raspisali natječaj prema Programu za financiranje projekata lokalne infrastrukture i ruralnog razvoja, na područjima naseljenim pripadnicima nacionalnih manjina u kojoj se u ovoj godini rezerviralo 15 milijuna kuna sredstava na inicijativu Kluba, saborskog Kluba nacionalnih manjina, naravno rebalansu još plus 3, nadam se da ćemo u idućoj godini imati povećanje tih sredstava, pa vas molim evo oko toga.
Hvala. Odgovor poštovane ministrice Žalac.
Hvala vam lijepa na podršci za projekt Slavonija. Mi ćemo dakako nastaviti istim tempom u suradnji sa svim dakle, kolegama ministrima kojima se želim isto tako zahvaliti jer ovo nije samo posao našeg Ministarstva nego cijele naše Vlade. Kad govorimo o tome natječaju koji je raspisan za nacionalne manjine isto tako je predviđeno u proračunu za dakle 2019.godinu. Mislim da na tom tragu, apsolutno i sukladno programu, dakle, nacionalnih manjina koje u našem Ministarstvu ima isto tako određenu ulogu trebamo na tome inzistirati i nastaviti, ono što me pati osobno u ovoj godinu je što smo kasno krenuli sa pripremom, nadam se da će se projekti provesti u najboljoj mogućoj mjeri na vrijeme i da ćemo svi zajednički od toga imati naravno neku korist u toj maloj lokalnoj jedinici. Ovo što ste rekli svjesna sam, vodimo računa o širem području nego što je Slavonija i mislim da ćemo uskoro predstaviti.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Marka Vešligaja.
Evo, zahvaljujem potpredsjedničke. Pa evo, puno se danas ovdje priča o projektu Slavonija, neću ulaziti u to koliko će on se stvarno, konkretno realizirati. No imamo i inicijativu župana iz sjevernih županija u koju spada i moja Krapinsko-zagorska županija, na žalost ne vidim projekte koji se odnose na sjever Hrvatske, konkretno u proračunu, naravno nastojat ću to kroz amandmane promijeniti. Evo jedan od projekata kojeg ću kroz amandmane podržati je znanstveno-edukativno zabavni centar ZES. Jedan projekt kojeg ste mi kao Ministarstvo regionalnoga razvoja dali svoju podršku, dakle u tom smislu ono što ja želim istaknuti jedno nezadovoljstvo jest premali iznos koji je izdvojen za brdsko-planinska područja u ovom proračunu nema konkretnih programa nema konkretnih mjera, za razliku recimo od, nema još niti zakona, dakle zakon još uvijek nije usvojen za razliku od recimo Zakona o otocima di imamo puno veći iznos, di imamo konkretne mjere i također nastojte to da se taj iznos poveća radit, ja ću isto također, u tom smislu uložiti amandmane.
Hvala. Odgovor poštovane ministrice Žalac.
Hvala vam lijepa. Saborski zastupniče, kao što znate krenut ću od kraja Zakona o brdsko-planinsko području, biti će sada u prosincu ovdje u drugom čitanju u Hrvatskome saboru. To je povećanje sredstava u odnosu na prošlu godinu za nekakvih 42% u odnosu na ono što smo imali i moramo voditi računa o tome što smo kroz Zakon o financiranju isto tako napravili ali dapače, evo predložite i amandmanima ako mislite i smatrate da nešto treba. Sutra imamo tematsku sjednicu znači Odbora za regionalni razvoj na temu brdsko-planinsko i potpomognutog područja. Kad govorimo o tome na koji način sjeverozapadna Hrvatska, evo župani su svi bili kod mene prošli tjedan na sastanku uključujući i župane iz sjeverozapadne Hrvatske, priključila im se i Zagrebačka županija razgovaramo o tome kako će izgledati Projekt sjever, znači kako će se pripremati, znam za Projekt ZES, znam od župana Kolara, tako da o tome ćemo još raspravljati. Dapače.
Hvala. I zadnja replike poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Uvažena ministrice puna potpora vama, Vladi i Projektu Slavonija, bez obzira na sve kritike koje doživljavate, od onih koji su imali priliku donositi odluke kad su bili ministri, zamjenici itd., njima jednostavno izgleda pogledati brojku i reći što je to, milijarda i milijarda ali u realizaciji zaista treba puno truda i znanja da se to dogodi. Vidjeli smo što su oni znali, njihovi proračuni završavali su uglavnom na pola od onoga što su planirali, tako da mene veseli ono što sam rekao u rebalansu proračuna da Ministarstvo regionalnog razvoja ove godine prvi puta traži više sredstava, znači da se radi na korist ljudi bez obzira na sve ove kritike koje dolaze u smislu iskorištavanja fondova jer kad se usporedimo sada i od prije nekoliko godina kad su oni vodili jednostavno brojke ne lažu, sve je jasno ko dan.
[[Jel bi prestali dobacivati iz klupe, molim vas…]] Odgovor poštovane zastupnice Žalac.
Poštovani zastupniče Borić vi ste duboko svjesni koliko smo radili primjerice na Zakonu o otocima, što se napravilo, što će se napraviti, ja zaista mislim da pokazatelji govore sami za sebe. Mi ćemo sad, vrlo rado do kraja ove godine objaviti kako izgledaju ove rastuće krivulje, kad govorimo o Europskim fondovima, kad govorimo o regionalnom razvoju i kad govorimo o tome što je naš plan za 2019.godinu, zaista imamo viziju, cilj i mislim da upravo u tom duhu trebamo raditi, ne obazirući se previše nego zaista radeći i rezultatima čineći za naše građane ono što je najvažnije, a to je rast i razvoj. Hvala.
Hvala lijepo. Sad ćemo krenuti dalje sa Klubovima i to će biti Klub zastupnika SDP-a, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajnici, pomoćnici ministara, poneki ministre, treba reći da je 2018. godina, godina ozbiljnih upozorenja Vladi. Sve više indikatora pokazuje da Hrvatsko gospodarstvo usporava, a da Vlada svakim danom pokazuje svoju nesposobnost da odgovori na ove izazove. Vlada je zapravo kod rebalansa za 2018. priznala da će stopa gospodarskog rasta biti manja od planirane. Dva cijela sedam umjesto dva cijela devet posto i to zbog manjih investicija i manjeg izvoza. Svjedoci smo također što je zabrinjavajuće da je industrijska proizvodnja u padu. U osam od deset mjeseci imamo negativne stope a treći kvartal čak minus jedan i pol posto. Ono što nas također posebno brine je do sad najpropulzivniji i najbrže rastući sektor turizma usporava, a konkurencija na Mediteranu jača. I uz to sve istovremeno Vlada napada ovaj sektor novim većim nametima, od većeg PDV-a, boravišne pristojbe pa do većeg paušalnog poreza za preko sto tisuća malih privatnih iznajmljivača. Iako se hvalite često padom nezaposlenosti to je rezultat isključivo ogromnog odlijeva najproduktivnijih radnika i njihovih obitelji u inozemstvo. I ako zapravo pogledate zadnjih 5 godina, broj nezaposlenih se smanjio za 195.000, ali ono o čemu je govorio danas i Branko Grčić, samo je 57.000 zaposleno u tom razdoblju, dok je 138.000 odseljeno ili zbog drugih razloga izbrisano iz evidencije. A znate zašto ljudi odlaze? Ljudi odlaze ne samo zbog niskih plaća, nego zbog toga što u Hrvatskoj cvjetaju korupcija, klijentelizam i nepotizam. Percepcija naših građana o korupciji svrstava nas na sam vrh Europske unije među najkorumpiranije zemlje. Svakodnevne afere povezane s predsjednikom Vlade, cijelom Vladom, HDZ-om, Uljanik, Borg, Agrokor, a Vlada se pravi i vi se pravite kao da se ništa ne događa, i ne samo to, još im držite i ljestve. Ljudi ne mogu jednostavno mirno gledati kako posla u Hrvatskoj ima samo ako ste član HDZ-a. Preko 3.000 novih ljudi je zaposleno po Ministarstvima, državnim Agencijama, javnim službama na teret proračuna i poreznih obveznika. I umjesto da se bavite rješavanjem neefikasnosti i pitanjima viška u Ministarstvima, vi zapošljavate nove ljude, preko 3.000, čak i u javnim poduzećima. I onda ne čudi podatak da je dobit javnih poduzeća ove godine prepolovljena, pala je za 50%. Na taj način trošite 100-tine milijuna kuna, ali zato na drugoj strani nema novca za milijun umirovljenika koji žive ispod egzistencijalnog minimuma. Kao što po mišljenju Vlade, nema dovoljno, odnosno nije bilo dovoljno novca za podizanje plaća učiteljima i zdravstvenim radnicima, kao i socijalnim radnicima. Dok se predsjednik Vlade hvali rastom plaća od 750 kuna, na što on i Vlada, 750 kuna u gospodarstvu na što on i Vlada uopće nemaju nikakav utjecaj, istovremeno zaboravljate napomenuti da su mirovine rasle za manje od 90 kuna, a na to itekako imate utjecaj. Još jedan istinit katastrofalan i krajnje poražavajući podatak. Hrvatska je pala na listi konkurentnosti, doing bussines u zadnje 3 godine za čak 18 mjesta, nalazimo se na 58. mjesta. Ispred nas su i Mađarska, i Srbija, i Crna Gora, brojne zemlje koje nikako ne bi trebale biti ispred Hrvatske. Zadnji primjer, a i svojevrsni apel za bolju poslovnu klimu dolazi od nekoliko gospodarskih komora, stranih gospodarskih komora i udruženja, koji u ime stranih investitora upozoravaju na to što su glavni problemi u Hrvatskoj. To su neučinkovita javna uprava, pravna nesigurnost, porezna presija, porezno opterećenje, nedostatak stručne radne snage i nerad Vlade. To su ključne pretpostavke i prepreke poslovanju u Hrvatskoj. Dakle, nema reformi, ova Vlada nije pokrenula niti jednu ozbiljnu reformu. Jedan namet smanji, a onda drugi digne kako bi zakrpala rupu, na primjer u proračunu zdravstva i priznala svoju nesposobnost da stvar pomakne u bilo kakvom pozitivnom smjeru. I u tom i takvom okruženju, depresije i besperspektivnosti, mi danas govorimo o proračunu za 2019. godinu. Predloženi proračun za 2019. jedino što garantira je da ćemo i dalje stagnirati i da neće biti reforme. To je jedno nekontrolirano trošenje novca za kupovanje naklonosti i glasova, te kupovanje koalicijskih partnera, a što možda najbolje pokazuje planirani rast rashoda za čak 8,6 milijardi, čime je probijena famozna granica od 140 milijardi rashoda u državnom proračunu. Vlada kaže da je temelj proračuna nova porezna reforma koja to zapravo nije. Sav apsurd te priče je da se cijelo vrijeme zapravo govori o poreznom rasterećenju, a da stavka prihodi od poreza, kontinuirano i značajno rastu. Čak nekoliko milijardi kuna više od plana. Pitam vas kakva je to reforma? Kakvo je to porezno rasterećenje? Umjesto poreznog rasterećenja plaća za većinu radnika u našoj zemlji, Vlada povećava plaće samo predsjedniku Vlade i za 15.000 najbogatijih u Hrvatskoj sa plaćama većim od 18.000 kuna. I to je cijela istina. Time pada u vodu teza Vlade da će plaća narasti informatičarima, farmaceutima, inženjerima, liječnicima, jer upravo si, upravo vas je demantirao HUP koji je rekao da je za 90% IT stručnjaka plaća u Hrvatskoj iznosi između 8.000 i 12.000 kuna, dakle njima neće rasti plaća. Zato smo mi u SDP-u predložili da se osobni odbitak poveća s 3.800 na 5.000 kuna, kako bi se za 600.000 radnika povećala plaća u Hrvatskoj, između 300 i 500 kuna, ili 4.000 do 6.000 kuna godišnje. Važno je da su među njima upravo informatičari, upravo farmaceuti, upravo inženjeri, upravo liječnici, ali i stotine tisuća drugih radnika, uključivši i učitelje, zdravstvene radnike i socijalne radnike. Ovim ljudima koji primaju plaću između 5.000 i 7.000 kuna, odmah bi se samo po osnovi ovog poreznog rasterećenja, plaća digla između 5 i 6%, ako se tome poveća i povećanje osnovice između 3 i 4%, to znači da bi zdravstvenim radnicima i učiteljima plaća od Nove godine po SDP-ovom prijedlogu narasla za 10%. I to je suština. To je ono što ste propustili napraviti. I ne prihvaćamo tezu Vlade da za to novaca nema. Za povećanje osnovice Vlada već ima osiguran novac, a za povećanje plaća kroz porezno rasterećenje treba 2 milijarde. Ako Vlada odustane od smanjenja opće stope PDV-a sa 24 odnosno sa 25 na 24%, osigurat će upravo tih 2 milijarde. A smanjenje PDV-a na grupu prehrambenih proizvoda neće donijeti nikom ništa, neće donijeti smanjenje cijena donijet će samo veći profit trgovcima. A te 2 milijarde radnicima u Hrvatskoj, onima koji nemaju pogotovo onim s najmanjim plaćama bi značilo i te kako puno. I umjesto da ste 2 milijarde uložili u rast plaća vi ste 2 milijarde uložili u džepove vlasnika trgovačkih centara i uvoznih lobija. I to je sušta istina. Skrećemo pozornost s druge strane da se povećanjem neoporezivih nagrada na 7.500 kuna, što načelno možemo podržati Vlada zapravo ničega nije javno odrekla u korist radnika već je sve opet prepustila na volju poduzetnicima pa je veliko pitanje di će i koliko njih, da li će se stvarno odlučiti za povećanje nagrada za svoje radnike. Dakle, oni koji dosad nisu isplaćivali teško da će moći to i ove godine. I tražimo zato od Vlade da u ovom trenutku preuzme veću odgovornost i donese prave odluke koje će direktno radnici osjetiti u svoj džepu kroz veću plaću. Naši prijedlozi su logični i financijski održivi. Jedan važan segment smanjenje doprinosa koje Vlada predlaže pa onda na drugu stranu povećanje doprinosa za zdravstvo je tipično prelijevanje iz šupljeg u prazno, umjesto provedbe ozbiljne reforme zdravstvenog sustava gdje su liste čekanja sve veće gdje svaki dan je teže doći na specijalistički pregled gdje je jednostavno dug takav da se više ne može kontrolirati i gdje svakodnevno odlaze liječnici i medicinske sestre iz Hrvatske, Vlade umjesto te reforme jednostavno krpa rupu. U isto vrijeme Vlada se odriče 0,7% doprinosa ili oko 900 miliona kuna poduzetnicima to kapilarno odricanje jednostavno neće značiti ništa, ama baš ništa, a ti novci i te kako trebaju za povećanje plaća u Hrvatskoj. Zamislite da smo tih 900 miliona kuna preusmjerili u povećanje plaća u Hrvatskoj. I ovaj proračun pokazuje da Vlada nerealno i uporno napumpava proračunske brojke o korištenju europskih fondova otišla je s rasprave ministrica Žalac, da bi svake godine rebalansom morala priznati kako je više milijardi kuna ostalo nerealizirano. Tako je npr. plan za 2017. bio skoro 11 milijardi kuna onda je rebalansom smanjen na 9 milijardi kuna da bi u konačnici bilo izvršeno samo 7 milijardi kuna. Slično je i u 2018. unatoč tome u proračunu za 2019. Vlada planira apsorpciju za čak 17 milijardi kuna što također spada nemojte se ljutiti al u domenu znanstvene fantastike. Danas, nakon 5 i pol godina članstva Hrvatske u EU iskorišteno je samo 14% od gotovo 11 milijardi EUR-a koliko nam je EU stavila na raspolaganje. I vidite što sad vi radite. U 5 godina Vlada je uspjela iskoristiti 14%, a u idućih 5 godina koliko je još ostalo vi trebate iskoristiti i planirate iskoristiti 86%. Koliko je to realno? Pa to procijenite sami. I to je jedan od velikih razloga zašto stagniramo i zaostajemo u odnosu na druge članice EU. Ono što Vlada ni ovaj put nije rekla, a što je iznimno važno, koje reforme kane provesti, koje nepotrebne troškove kane srezati, na čemu će štedjeti i kako Hrvatsku pomaknuti na ljestvici konkurentnosti gdje klizimo prema dnu. Mi u SDP-u bojimo se da će se proračun i dalje puni represivnim mjerama i koje ćete provoditi nad onim najmanjima nad malim obrtnicima, nad malim tvrtkama, nad malim poduzetnicima. Da ćete opet kažnjavati one koji su imali 1 kunu viška u blagajni ili su imali 24 kune manjka ili one koji nisu izdali račun od 10 kuna za jedan jedini cvijet, kupljeni cvijet. To je politika ove Vlade, s druge strane zatvarate oči pred milijunskim kriminalom i pljačkom koja se događala u Agrokoru i s druge strane opraštate dugove najbogatijima. I kada se sve ovo promatra u kontekstu aktualne krize i nedostatka radne snage na tržištu rada te odlaska naših ljudi nažalost u inozemstvo možemo lako zaključiti kao Vladina politika i ovaj proračun ne nude izlaz iz te situacije. Nema niti jedne naznake da Vlada ima plan i ideju kako staviti pod kontrolu te negativne procese i to je nešto što treba zabrinuti svakog građanina naše zemlje. E vidite da vam je stalo do svih građana ne bi predlagali u vašem planu mirovinske reforme buduće smanjenje mirovina, ne bi povećavali dobnu granicu za odlazak u mirovinu ne bi uzimali novac građana iz drugog stupa, da vam je stalo do građana povećali bi plaću svima kao po prijedlogu SDP-a, a posebno učiteljima i zdravstvenim radnicima, a ne samo sebi i najbogatijima. Da vam je stalo do bolesnih građana smanjili bi liste čekanja u zdravstvu i omogućili specijalističke preglede dostupne svim bolesnim građanima Hrvatske bez iznimke, povećali bi kapacitete bolnica i zaustavili bi iseljavanje egzodus liječnika i zdravstvenih radnika, da vam je stalo do radnika. Ne bi probleme 3. maja i Uljanika gurali pod tepih i ne bi pozivali investitore u Hrvatsku kako to kaže vaš predsjednik Vlade, zato jer je u Hrvatskoj jeftina radna snaga. Da vam je stalo do ljudi koji žive od turizma ne bi povećavali namete za privatne iznajmljivače 5 puta, već bi smanjili stopu PDV-a za ugostitelje na 13%, a za usluge smještaja na 10%. Da vam je stalo do Hrvatske ne bi dopustili da dnevno 3 autobusa mladih ljudi odu iz naše zemlje. Proračun je dokument koji u sebi treba sadržavati viziju, smjer i odgovornost za zemlju i njene građane. Ovaj proračun nema niti vizije, niti smjera a najmanje odgovornosti.
Sada će u ime Vlade govoriti poštovani ministar Tomislav Tolušić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi saborski zastupnice i zastupnici. Uvaženi gospodine Bernardiću prije svega hvala na ovom vašem uvodnom dijelu i ja bih rekao, pretpostavljam da vi nećete podržati niti rebalans, niti proračun za 2019. i nemojte. Možda je to i najbolje, jer ja također smatram da je 140 milijardi kuna rashoda za sve ono što ste vi napravili 4 godine prije nas definitivno malo. I tu ste potpuno u pravu, jer vaše brljotine popraviti ne bi nam bilo 160 milijardi kuna na godišnjoj razini sasvim dovoljno. Danas ujutro je ministar financija i ministar rada i mirovinskog sustava ako ste vidjeli završio pregovore sa sindikatima gdje idu znači i za državne i javne službenike povećanje osnovice za 5%, što vi niste napravili u svom mandatu nitko od vas. Niste razgovarali sa tim sindikatima, a kao ste socijalisti i socijalna stranka. Stavljali ste ih po strani i njih, i božićnice, i uskrsnice i sve ono što je vezano uz njih nije vas bilo briga. Možda ne vas osobno, ali vašu stranku definitivno i to je definitivno žalosno. Da, sigurno, opet kažem treba i još više rasti BDP-e i sve ostale stvari koje sada rastu. Ali s obzirom što smo naslijedili u zadnjih 800 dana koliko smo ovdje, ovo je definitivno super rezultat. Jer popraviti ono što ste vi ostavili, to je stvarno, stvarno trebate biti vrhunski majstor. Ne valja vam porezna reforma, sva tri kruga porezne reforme, 6 i pol milijardi kuna manje opterećenje i građanima i gospodarstvu. Da se smanjio PDV-e za 1% rekli bi ne valja to. Sada kad smanjujemo PDV-e u sektoru poljoprivrede i za svježe voće i povrće, i za svježe meso, i za ribu, i za jaja, i za prijevoz odnosno trgovinu živim životinjama gdje smo smanjili PDV-e 1.1. 2017. na sjeme, na repromaterijal, na stočnu hranu gdje će ići cijene za 9,8% niže u trgovinama, a slikate se s kiselim kupusom i Dorina čokoladama, e sada kada se pomaže sektoru poljoprivrede sad ne valja. Što vi niste spustili PDV-e na hranu kada ste toliko pametni? Prstom niste mrdnuli oko toga. Sada ovo ne valja. Gotovo duplo manji PDV-e našim građanima za praktički sve ono što na dnevnoj razini kupuju u trgovačkim lancima odnosno svojim trgovinama. I nadam se evo da će ministar Marić i ponovo poslušati prijedloge i u idućoj godini odnosno 1.1. nadam se 2020. da ćemo opet neke stvari olakšati i poboljšati. Uljanik, pa vi ste zadnji koji trebate govoriti o Uljaniku. Pa vi ste sjedili na zadnjoj sjednici Vlade u vašem mandatu, odobrili milijarde jamstava za sve to, na zadnjoj sjednici Vlade na odlasku i vama je to normalno. I vi nekom ovdje solite pamet i docirate oko svega toga. Pa mislim pa to je definitivno strašno. EU fondovi, slažem se, definitivno se treba još bolje i još kvalitetnije i možemo bolje. I od 2014. možemo bolje. I u 2015. smo mogli bolje. Ako ćemo govoriti o sektoru poljoprivrede, 85% ukupne alokacije raspisano je, 58% ugovoreno, 29% isplaćeno. Iduće godine završavamo s natječajima. Sve ćemo raspisati i sve potrošiti i ne vidim gdje je tu vaša briga za poljoprivrednika, za Slavonca i za sve one ostale stvari koje trebamo raditi i koje radimo. 150 vrtića će ova Vlada isfinancirati do Božića ove godine i potpisati ugovore. Pa što ih vi niste isfinancirali? Plus 50 koji se već rade novih. Od toga 42 u Slavoniji. Ima ih i u Istri. Ima ih i u Međimurju, ima ih i u Varaždinu. Sve mjere koje radimo iz programa ruralnog razvoja što prije nisu bile raspisane? Zato što ili niste znali, ili vas nije bilo briga. Ja se nadam da je bar ovo prvo pa da niste znali. Indeksacija mirovina na godinu 2,5% sve govorimo o milijardama. Kada govorimo o smanjenju parafiskalnih nameta u iduće tri godine 2 i pol milijarde, pa to će ostati poduzetnicima i treba im ostati. I možemo tu puno više napraviti i napravit ćemo. Ali evo, ja vas molim nemojte podržati proračun jer definitivno nije dovoljan da isfinanciramo sve ono što ste vi upropastili. Hvala.
Hvala. Dobro. Bez obzira, e onda ovako, hajmo se dogovoriti. Dva zastupnika su digla možda prekasno, a hoćemo im priznati ili ne? … [[Upadica iz klupe, ne razumije se.]] Ok. Dobro. Ja sam za da se dogovorimo. Onda dobro. Kolega Đujić i kolega Đakić, onda ćemo prihvatiti. Prvi je poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Zanimljivo je kako vi gospodine Tolušić govorite nama što smo zbrljali, a dolazite iz grada gdje se vaš gradonačelnik hvalio da je krao iz državnog proračuna novac kroz Fimi mediju. Vi ga podržavate, vi ga prijatelj, ponosni ste na njega, glasate za njega na svakim izborima i onda govorite SDP-u da je on nešto zbrljao, a HDZ-e je krao novac iz državnog proračuna za Fimi mediju. Pa dajte bar budite toliko korektni da se onda uopće ne javljate vi iz Virovitice gdje je gradonačelnik još uvijek čeka suđenje za Fimi mediju, gle pravne države 10 godina se ništa ne dešava, a on tamo radi i dalje i funkcionira kako njemu paše. To je HDZ-e i o tome treba govoriti. A što ste vi napravili konkretno i što ste napravili prije 2011. o tome bi se dale knjige pisati, ali ne ove od Martine Dalić, nego neki krimići i na granici kriminala. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovanog ministra. Izvolite. Tolušića.
Hvala gospodine Maras. Srećom pa su prijeki partijski sudovi ukinuti tamo '89., '90. pa ih više ne moramo koristiti, jer tako bi vi radili. …/Upadica Reiner: Dajte nemojte, kolega Maras, nemojte iz klupe … [[Govornik se ne razumije.]] Skroz vam je kriv definitivno pristup i nastup oko toga. Pa dozvolite da sud odradi svoj dio posla. A rugala se sova sjenici da ima veliku glavu, samo nemojte vi i vaša stranka ništa govoriti. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Bernardića.
Kako je lijepo kada se jedan ministar ovako razotkrije. Smetaju vam hrvatski proizvodi, smeta vam hrvatski kupus, zato ste uložili novce i porezno kao rasterećenje u džepove vlasnika trgovačkih lanaca a ne u plaće radnika. Da, bolje promovirati hrvatske proizvode, nego pljačkati Hrvatsku. A kakva je situacija, možda najbolje govori situacija u vašoj županiji, iz koje ste došli kao župan. To je najsiromašnija županija u Hrvatskoj i iz nje ste otišli, rezultat rada se vaš vidi i sada ste došli u Ministarstvo poljoprivrede, uništiti hrvatsku poljoprivredu. Jer kako drugačije objasniti da hrvatski poljoprivrednici imaju 30% manje poticaja nego u EU. Da im kasne poticaji godinu dana, da im se konstantno reketari, da proizvodnja pada, a u to isto vrijeme u vaše ministarstvu samo izlazi afera za aferom, afera za aferom. Nemojte uništavati hrvatsku poljoprivredu, sram vas bilo.
Sljedeća replika odnosno, odgovor na repliku je poštovanog ministra Tolušića.
Samo ću vas podsjetiti da vi nećete podržati, ali opet kažem, to mi je drago, jer ne možemo s tim novcima ispraviti vaše greške. Proračun Ministarstva poljoprivrede, u 2019. je veći za oko 500 milijuna kn. 2 milijarde 908 milijuna kn izravnih plaćanja za razliku od vašeg mandata, ali ajmo to pitati poljoprivrednike, kada im dolaze poticaji milijardi i 100 milijuna kn isplaćeno ovaj mjesec avansa ostatak u veljači i nadam se onda ostatak odnosno, poravnanje u svibnju ili u lipnju, za razliku od vašeg mandata.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem poštovani g. ministre. Ja ću prihvatiti vašu sugestiju a ne glasanje za proračun, a ja vas pozivam da vi prihvatite moju sugestiju da budete malo manje kritiči u radu prethodne vlade iz sljedećeg razloga. Dakle, prvo jedan od stupova temelja vaše koalicije predstojnik ureda predsjednika te vlade, drugi od stupova je ministar gospodarstva u toj vladi g. Vrdoljak, koja vodi stranki koja je koalicijski partner. Treći od stupova je bivši potpredsjednik te vlade, g. Čačić koji je također bio ministar gospodarstva, a 4. stup je bivša potpredsjednica gđa. Opačić, koja je prešla u klub vladajuće većine. Prema tome, kritizirajući tu vladu izlažete se u opasnost da vam se raspadne koalicija, da vam kolege to zamjere. Pa evo, ja, pa onda vi i moj savjet u tom smislu možete postići. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Lovirnovića.
Poštovani ministre Tolušiću, najprije, čini se da polemizirate sa nedominantnom oporbom, koja se nalazi u prvim redovima, okrenite se ovim zadnjim redovima, a tu je prava oporba. S druge strane vi ste prošle g. vratili 400 milijuna kn u proračun, vratili ste, niste iskoristili. 400 milijuna kn seljacima je falilo da financiraju sijanje, obradu, to su ogromni troškovi, vi ih znači, pokazali ste da vaše ministarstvo nesposobnost u financiranju. Rekli ste proteklih dana, tjedana, da povlačite oko 30% EU fondova za ruralni razvoj, oko to je 21% a ne 30% svi samo brojke obečanje sijete u mikrofon, novca nema. Zakidate seljake, 22% poljoprivredne proizvodnje je palo od ulaska u EU, nemojte se obračunavati ovdje s nama oporbom, nego radite svoj posao.
Odgovor poštovanog ministra Tolušića.
Hvala uvaženom saborskom zastupniku. Znam da ste vi doktor ekonomije, pretpostavljam, molim vas, uzmite proračun, ako vam nešto nije jasno, pitajte. Nitko nije ništa vratio u proračun RH prošlu g. Znači mi ugovaramo projekte sa hrvatskim poljoprivrednicima i temeljem onoga što smo ugovorili s njima, kada smo im dali ugovor, to znači ugovoriti, radimo projekciju potrošnje sredstva. Ako naš poljoprivrednik nije započeo sa izgradnjom farme staklenika, plastenika, nije napravio opremu u roku kojem smo mi predvidjeli, naravno da se ti novci ne mogu potrošiti. Nisu izgubljeni tu su, prebacuju se u iduću g. Ali ja ne mogu utjecati, iako smo sa povoljnim kamatama od 1,7% u HBOR-u, ili preko HAMAG-a već 0,1% na taj način pomogunuti poljoprivrednicima da što prije izrealiziraju svoje projekte. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo u jednom bahatu … [[Govornik se ne razumije.]] istupu potpredsjednika Vlade Tolušića svašta smo čuli, a ono o proračunu što je bitno nismo. Inače uspoređivati to što smo mi zatekli 2011. nakon 8 g. Vlade HDZ-a i to što ste vi zatekli 2015. ne neusporedivo. Dakle, mi smo našli kaos, nered, nerad i neodgovornost i sa puno rada uveli smo red i osigurali rast koji vi danas imate zahvaljujući nama. A što se tiče Uljanika i 3.Maja bolje da šutite jer svi problemi su nastali za vrijeme vaše vlade, jer niste provodili kontrolu koju ste kao vlada trebali imati. I sada je zadnji trenutak da učinite ono što odgovarana vlada treba učiniti i da oslobode 3.Maj čeličnog zagrljaja Uljanika koji vuče 3.Maj u propast, iako 3.Maj ima osiguranu budućnost i radnike, ali im treba omogućiti da rade. To je vaš posao tu pokažite da ste sposobni i odgovorni.
Odgovor poštovanog ministra Tolušića.
Hvala g. Jovanoviću činimo sve, da 3.Maj izvučemo iz ralja u koju ste ju vi gurnuli. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Grčića.
Hvala g. potpredsjedniče, potpredsjedniče Vlade. Evo, na tragu ovoga što je kolega Jovanović rekao, minusi, deficit u proračunu u zadnjoj godini 2011. znate koliko je bio? 25 milijardi kuna zadnji deficit koji ste vi nama ostavili u 2011. g. Tri godine muke Isusove, što bi se reklo, da to dignemo na nulu i u pozitivnu sferu okrenemo. Ostavili smo vam ovaj rast koji vi imate i danas, to ste svjesni, jel tako, to su činjenice, to se ne može sakriti. To je jednostavno tako. Što se tiče Brodogradnje, ovih dana smo ovdje vrlo puno o tome razgovarali i vi kao podpredsjednik biste trebali znati podatak. Dakle, jamstva koja su legalno i legitimno Uljaniku odobravana da bi podržali Brodogradnju, 450 milijuna EUR-a za vrijeme 4 godine SDP-ove Vlade i 330 milijuna EUR-a slabo nadziranih u mandatu HDZ-ovih Vlada, to je istina [[Upadica: Hvala]] Dakle, nema tu [[Upadica: Hvala]] nema tu jednostrane odgovornosti u svakom slučaju.
Hvala. Odgovor, ne, ne. Dobro, slijedeće replike poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo podpredsjedniče. Gospodine podpredsjedniče Vlade, meni za početak nije jasno šta konzumirate vi svi u Vladi? Il je to neka zarazna bolest da ste toliko bahati? Svi krećete iz bahatosti. Ili jednostavno u duhu HDZ-a do sada, svi imitirate velikog vođu koji puca od bahatosti, pa svi želite biti kao on. Sramotno je da vi prozivate SDP i za popravljanje nekakvih brljotina, vi koji pripadate prvoj stranci u povijesti države koja je optužena za korupciju, čiji je šef nepravomoćno osuđeni ratni profiter. To vas, treba vas biti sram. Mene bi bilo sram da sam u HDZ-u. Krali ste kroz Fimi mediju i vi imate obraza danas nekome govoriti da je nešto radio. Vi ste svi bili sljedbenici osuđenog ratnog profitera. To su činjenice. Dajte mi recite, kakve su to brljotine koje ste popravljali? Pa 20 mandata nam ne bi bilo dosta da popravimo šta ste sve napravili hrvatskoj državi kroz pljačku 90-tih godina, kroz Fimi mediju i kroz sve brljotine koje radite već [[Upadica: Hvala]] u ovoj zemlji zadnjih 25. godina.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Tolušića [[Upadica: Pozdravlja te Ivo Sanader]] Možda je to bolje. E, izvolite.
Hvala uvaženi gospodine Đujiću. Mislim vi ovakve gluposti ne bi trebali nikome, ama baš ništa govoriti i srećom, i vi kao takav u HDZ-u iako ne bi htjeli, ne bi niti mogli biti. Ono što ste vi radili zadnje 4 godine, mislim čemu pričamo? Pa šta ste vi ovdje ostavili? Imao je HDZ svojih grijeha u prošlosti definitivno. A vi ste čisti i pošteni i imate čiste ruke, pa kome vi to govorite? Gdje su vaši gradonačelnici, župani i svi ostali? Po zatvorima. Gdje su bili? Ni jedan vam nije osuđen pravomoćno. Danas ste ih ponovo vratili, birate ih za predsjednike Gradskih odbora. I sada vi nama nešto govorite. Tko vam je predsjednik Gradskog odbora u Vukovaru? Ne čujem odgovor. Osuđeni kriminalac. Hvala.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče Sabora, gospodine podpredsjedniče hrvatske Vlade i ministre poljoprivrede, s obzirom na dobar uspjeh u poljoprivrednoj politici koju vodite, jasno je vidljivo da 472 milijuna kuna sredstava u proračunu za 2019.-tu je iz sredstava Europskih fondova, pa tako i njihovo trošenje koje će biti na nivou 5,3 milijarde kuna, jasno će pomoći napretku hrvatske poljoprivrede. Vjerujem da sve ove objede koje idu na vaš račun, apsolutno ne stoje, što potvrđuju naši poljoprivrednici u svakodnevnom načinu ophođenja i sa mnom, kao i s vama. Vjerujem da ste napravili najveće poteze do sada u poljoprivrednoj politici, kako bi se stabilizirala, normalizirala pravovremenim isplatama, ali jednako tako, i trošenje europskih sredstava za unapređenje poljoprivredne proizvodnje, kako bi bili konkurentskiji na europskom tržištu. Vjerujem da sve ove laži i obmane koje su kroz replike [[Upadica: Hvala]] prema vama upućene, neće naštetiti poljoprivrednoj politici koju provodite.
Hvala. Sada ćemo krenuti na slijedeći klub zastupnika, a to je Živog Zida i Snage u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, kolege i kolegice zastupnici, hrvatska javnost i koja nas prati. Ovo je treći proračun Vlade gospodina Plenkovića, prvi je bio onaj sa Mostom, sada imamo već drugi proračun Vlade sa HNS-om. Nikakvih bitnih promjena u tome proračunu nema, proračunom se financiraju javne politike, hoćemo li dati za demografiju, hoćemo li dati za gospodarstvo, hoćemo li dati za, ne znam, energetiku učinkovitost. Sve te politike se isčitavaju iz proračuna. Međutim, iz ovog proračuna jasno se isčitava da nikakvih promjena, toliko bitnih reformi, reorganizacija, rezanja tamo gdje je to potrebno, tamo gdje su stranačka pogodovanja, tamo gdje se nenamjenski troši novac, nema te racionalizacije. Business is usual to je riječ koju sam upotrijebio i prilikom prijašnjih opisa proračuna. No, idemo polako redom, osim toga što nema pravih reformi, niti reformi uopće, ja bih rekao, jasno se isčitava neviđeno bujanje korupcije, pogotovo u zadnjih godinu, godinu i pol dana, kumovi, ortaci, borgovci. Jasno je, mislim nama, Živom Zidu je to oduvijek bilo jasno, ali sada je i cijeloj hrvatskoj javnosti jasno da paraobavještajno podzemlje, neki stariji stanovnici RH bi možda to drugačije nazvali jel pamte neka druga vremena, paraobavještajno podzemlje kontrolira sve aspekte hrvatskog društva. Možemo govoriti zapravo o prikrivenom totalitarizmu. Mene su učili na sociologiji, totalitarizam je društveno ekonomski poredak u kojem jedna stranka, partija, kontrolira sve aspekte društva, od medija, od, dakle, gospodarstva, od politike itd. Nismo daleko, nažalost, od toga. No ne morate vi vjerovati meni, ne morate vi vjerovati, ovaj, niti mojim kolegama. Uzmite objektivna stajališta, uzmite što vam kažu profesori, koji se time cijeli život bave, koji samo to rade, što vam oni kažu? Uzmite neovisna istraživanja, uzmite što vam govori Europska unija, vrlo slično vam govore, vrlo slično govore, međutim, vama to ništa ne znači. Pa spomenut ću još jednom indekse u kojima vrlo loše stojimo, od doingbussines, od učinkovitosti javne uprave, brzine interneta i dostupnosti širokopojasnog interneta, ali zato smo najskuplji pošto smo među najgorima po dostupnosti. Industrijska proizvodnja, kao takva i brojani drugi da sad ne nabrajamo, transparentnosti i slobode medija itd., itd. Opći dojam, opće stanje hrvatskog društva je vrlo loše, stagniranje, a kad nas pokosi nova kriza, a doći će je one idu ciklički u ovom financijskom sustavu, ono što se dogodilo za vrijeme Jadranke Kosor, onaj pad od 9,10% u jednoj godini, to će bit mala beba za ono što bi se moglo nama dogoditi, kada nas udari nova kriza, nova svjetska kriza. Vidimo već i sada usporavanja rasta, pa tako za 2019. godinu imamo samo 2,7% rasta BDP-a, za 20. samo 2,5 i za 21. 2,3, jedan silazni trend, jedno usporavanje, a jedno 3% bi trebalo samo da se u ovom financijskom sustavu otplate kamate na kredite, na zaduživanje, usput rečeno u Zakonu o izvršenju odlučeno je da će se za novih 30 milijardi država zadužiti u narednoj godini, odnosno stavljen je taj limit. Još jedan dokaz da porezne reforme nije bilo i da nema poreznog rasterećenja je taj što je porezni prihod porasao 3,2%, a BDP je porasao samo 2,5%. Znači, više smo uzeli kroz poreze nego što nam je rast obujma gospodarstva zapravo to trebao omogućiti. Tu se vidi da rasterećenja zapravo nema, nego više uzimamo oslabljenome gospodarstvu. Uljanik je također nešto što je oblikovalo ovaj proračun, 3-4 milijarde kuna jamstava koje su se aktivirale, jer Uljanik nije mogao sam podmirivati svoje obaveze, kao uteg nas vuku, dakle, prema deficitu. Što se tiče Uljanika, nikakvo opravdanje Vlade ne stoji. Postoji jedna institucija, zove se Jadranbrod, ona ima čak Internet stranicu, redovito daje izvješća o provedbi privatizacije, restrukturiranju itd. hrvatskih brodogradilišta. Vi ste znali ili ste morali znati u kojem stanju je Uljanik onog časa kad prvi dobavljači nisu isplaćeni, kad su počeli problemi s isplatom plaća radnika. Na kraju krajeva i gospodin Miletić, predsjednik IDS-a, gradonačelnik Pule je javno rekao da negdje tamo u listopadu 2017. godine došao do Vlade i upozorio ih što se događa. To njih naravno ne abolira, dapače, to je sada pokušaj kajanja, ali morali ste znati što se događa. Unatoč tome, mjeseci i mjeseci su prolazili, ja sam osobno bio u šoku kad sam bio tamo u siječnju i veljači 2018. godine, početkom ove godine, kakvo je pravo stanje. Pada mit o jedinom uspješnom brodogradilištu, sve zbog lošeg upravljanja prije svega, sve zbog korupcije, nenamjenskog trošenja, razvratnog života članova Uprave i drugih funkcionera tamo. Međutim, kako su mjeseci prolazili, od tog siječnja, od te veljače pa do onog sloma u 8. mjesecu, ista Uprava je bila tamo, ista uprava je i dalje radila što je htjela. I sada kad je stanje kritično, kad su već brojni radnici otišli, jer ne mogu živjeti bez plaće, kad dobivamo izjave od Sindikata da nema više dovoljno radnika da se nastavi proizvodnja, kad su se otkazale narudžbe brodova, e sad vi zasučete rukave i idete nešto raditi. To je još jedan vaš pokušaj programirane propasti koji je, doduše, sabotiran općim buntom radnika i naroda Pule. Što se tiče Petrokemije, strateška firma, dugo je bila na javnoj ponudi, dakle prodane su dionice, ušla nam je INA u priču i sad se šuška tamo negdje u kuloarima da će sada Plinacro spustiti cijenu transporta plina za Petrokemiju, a usput rečeno cijena plina koliko se sjećam je negdje oko 70% svih troškova Petrokemije, svih rashoda i utječe zapravo jedan kroz jedan na profitabilnost te firme. Hoćemo sada, hoće nam se dogoditi da sada pogodujemo novom privatnom vlasniku i da sad on će moći poslovati, dakle, u plusu, a mi kao država nismo mogli, odnosno nismo htjeli svih ovih godina jer se preplaćivao plin i naknade transporta su bile veće nego što su trebale biti. Ne bi bio prvi slučaj pogodovanja, podsjetit ću samo, dakle, da HŽ Cargo, velik dio njegovog prometa, mislim da je oko 50-tak posto onoga što se vozi tim vagonima, su upravo proizvodi iz Petrokemije. Šibenska luka je u vlasništvu Petrokemije. Što se dogodi ako Orban odluči, ako Molim vas glasujte odluči da se Petrokemija zatvori? Više je kad prodamo jednom, više nas nitko ništa ne pita, više nas nitko ništa ne pita, ne odlučujemo ni o čemu, pa nas tako nitko ništa ne pita što se tiče Hrvatskog telekoma i te sve infrastrukture, pa nemamo ni naftnu industriju više, sad ovo što se radi, ono žele da više nema ni brodogradnje, pa niti Petrokemije, što će ostati od Hrvatske? Zagreb i apartmani na moru. Je li to plan, je li to gospodarski program? Što se tiče rasta poreznih prihoda dakle, imali smo rast od, dakle imali i ovih, ponavljam opet, 30 milijardi novoga duga uz 33 milijarde koje u stavci 4205 mislim da je konto već ove godine moramo dati, zapravo nastavlja se taj trend života na dug. Sada se momentalno čini da je sustav stabilan, ali čim banke odluče, kao u slučaju Todorić, e ne damo više kredite, ali vratite nam stare, ponovno će nam se desiti 2008. i 9. ali u ovom slučaju smo puno slabiji nego što smo tada bili. Bruto domaći proizvod, BDP, što zadnja riječ znači proizvod? Pa hoće proizvoditi, proizvode ljudi i strojevi, ljudi je sve manje, sve manje stanovnika u Hrvatskoj ali zato nam buja javna uprava, buja nam javni sektor, toliko često kritizirani javni sektor i sada se kao predstavlja kao reforma evo, uredi državne uprave u županijama, jedan od 4 dijela državne uprave, više neće sad biti, više neće sad biti pod središnjom državom nego ćemo to prebaciti županijama. I to je sad kao nekakva reforma. Neće više raditi za šefa A nego za šefa B i mogu svuda govoriti da smo se reformirali, da radimo učinkovitije. Ovoj Vladi ne idu mnoge stvari, ali ondje gdje silan trud ulaže je PR, pokušavanje opravdavanja javnosti, uvjeravanja javnosti da je nešto nekako kako bi oni htjeli. Naš premijer Plenković zapravo nema legitimitet, brojim glasova koliko zapravo zastupnici koji ga drže su dakle donijeli glasova i koliko on ima glasova kao premijer Vlade, odnosno njegova većina, on nema te glasove, nema legitimitet zapravo da to bude ali naš sustav to dozvoljava. On više djeluje kao jedan kolonijalni namjesnik a Hrvatska sve više djeluje kao jedna kolonija, umjesto, dakle od Domovine nam radite koloniju koja će služiti kao jeftini izvor i radne snage, dakle svi ovi ljudi koji nam odlaze mi smo desetljećima ulagali u njih, u njihovo zdravlje, u njihovo obrazovanje, u njihovo stanovanje i naravno da smo trebali i sada će netko jeftino to dobiti, dakle te ljude već obučene, radno aktivne, zapravo besplatno. Također služimo kao jeftini izvor sirovina. Samo ću podsjetiti da 95% mislim soli uvozimo iz Maroka, Alžira itd., pokraj naše tri male solane i pokraj Jadranskog plavog mora, da ne govorim što se događa sa eksploatacijom u šumama itd.. Malo ću se okrenuti na dobitnike ovog proračuna, dobitnik je definitivno obrana, definitivno je obrana dobitnik, ako sam dobro iščitao 12% nam raste proračun za obranu, ako se sjećam rastao je i prošle godine, ispunjava se onaj Trumpov zahtjev morate barem 2% godišnjega dakle BDP-a dati za obranu. Još jedan element da nismo suverena zemlja i da će i naši izvršioci napraviti što god se od njih traži. Dobitnik je također Vlada za 90% su porasli troškovi u nekoliko godina od 266 milijuna prije ako se ne varam 3 godine, sada ćemo imati 494 još malo. Mi ćemo također SOA-i dati više od 325, mislim da je to bila 217, mi ćemo doći na 410, dakle nekih 30% povećanja za SOA-u, nije jasno za što. Kada pogledate bilo koji konto ima jedno 5, 10 podkonta ispod, što točno. Za SOA-u je samo jedan konto, SOA 410 milijuna, ha, za šta dajemo državna tajna. Ne znam možda treba nekog špijunirati, ili tko zna hoćemo li to ikad saznati. NATO operacije sa 98 milijuna će doći na 161 milijun, za to naravno imamo novaca i doista ćemo postati najnaprednija zemlja u Europi kako je rekla predsjednica Kolinda ali odozada, kada gledamo odozada. Kad gledamo opću sliku, ono što gospodin Plenković nikako nije htio čuti, ja sam naveo istraživanje Madison project-a, dakle rast BDP-a od '89.-te, onih godina prije pada komunizma pa do 2016. Hrvatska je rasla samo 6,5%. Znači mi zapravo još uvijek lovimo tu '89.-tu, ili 2008. ako hoćete prije krize. U istom vremenu Slovenija je narasla 48%, Poljska 124, dakle više nego udvostručila svoj BDP, Češka 57, Slovačka 108, Rumunjska i Bugarska kojima smo se, ne mi nego starije generacije, mislim kao narod ponekad i malo izrugivali koliko su na zapećku razvoja. Sada nas pretiču. Rumunjska nas je već pretekle, 54% je povećala svoje gospodarstvo. Dakle gotovo 10 puta više nego mi im je stopa rasta, Bugarska 58 i oni će nas uskoro dostići ako se nastavi, ovo zakapanje u dno a Irska 157%. I ne mora gospodin Plenković vjerovati ni ovom istraživanju, neka pogleda neka slična, neka pogleda Hrvatski zavod za statistiku, neka pogleda, bio je jedan sjajan prilog, ako se ne varam bio je informer na jednoj komercijalnoj televiziji emisija, tamo su također predstavili jedno istraživanje, mislim da je tamo još manji bio rast u 30-ak godina nego što je ovdje. Dakle brojke su slične, to je realno stanje, to je potpuni poraz, potop državništva u Hrvatskoj, bilo kakvog razvoja Hrvatske u kojim god hoćete segmentima, naći ćete silne probleme koji se jednostavno ne rješavaju ili se ne žele riješiti. Kako država slabi, tako lobiji preuzimaju pojedine uloge i kreiraju politike, formiraju ih a naš imunitet državno odvjetništvo i sve ono što čini pravosuđe nije u stanju tu bolest, karcinom, anomaliju sankcionirati, odnosno nije u stanju sankcionirati na vrijeme. Kako živi hrvatski čovjek, mnogi žive vrlo teško ili nikako, samo ću podsjetiti kakva je struktura zaposlenika u RH za 2017. godinu podaci porezne uprave. Ako uzmemo prosječnu plaću od 6200 kuna, dakle imamo milijun i 200 tisuća ljudi koji primaju takvu plaću ili manju a 400 tisuća ljudi koji primaju veću od te plaće. Znači tri četvrtine ljudi prema ovim podacima jasno je popisan broj obveznika samo se zbroji, negdje tri četvrtine ljudi primaju manje od te prosječne plaće a jedna četvrtina prima veću. I zato ova porezna reforma je totalni promašaj, mi dajemo novac nekolicini onih koji relativno dobro žive a milijun i 200 tisuća ovih dobivaju mrvice ili ništa. Mi moramo jačati onu skupinu građana koja je najbrojnija. Ako netko dođe sa 3 tisuće na 5 ili 6 tisuća, on će to potrošiti, jačamo taj srednji sloj i radi se o velikom broju takvih ljudi. Ako jačamo tisuću onih, evo imamo u Hrvatskoj gotovo tisuću onih od 50 do 100 tisuća kuna mjesečni neto dohodak, ako takvima povećamo, oni će to staviti na štednju, staviti će na banku, iznijet će van itd. To neće ići u potrošnju, odnosno neće ići najvećim dijelom, efekt je smanjen. To je što se tiče rasporeda plaća, ako gledamo potrošačku košaricu, podaci su također alarmantni, cijene goriva u Hrvatskoj kao u Italiji i Austriji, nedavno sam obišao, telefona, interneta, također abnormalne, kompanije se čak znaju hvaliti da Hrvatska nije, eto hrvatski potrošači nisu u stanju izboriti se za niske cijene, pa eto plaćaju tolike cijene za tave usluge, već sam spomenuo ranije kakva je kvaliteta. Plin i struja također, ako uzmemo u obzir nekakav dohodak koliko hrvatska prosječna obitelj i građanin uprihodi u odnosu na ono koliki su mu recimo rashodi za gorivo. Jasno je da ako je cijena goriva ista recimo u Italiji i Hrvatskoj, a tamo je tri put veća plaća da će to biti puno manji udio u kućanskom budžetu. U Hrvatskoj imate slučaj da čak do pola, pa i više dohotka obitelji ide na režije, račune itd., već zavisi gdje živite. To je neprihvatljivo, to je pritisak sa svih strana, to je jedno nasilje koje se vrši kontinuirano nad hrvatskih građanima i to je neprihvatljivo. Tu su naravno naši stari problemi u koje nismo dirali, broj jedinica lokalne i područne samouprave koje su neučinkovite, naše legendarno pravosuđe od silnih elemenata, od sudova i Državnog odvjetništva, spomenut ću samo zemljišne knjige, koje također spadaju pod sudove, uređenost je nikakva niti se uopće u ovom proračunu pokazuje da će biti značajno bolja u skorijem razdoblju, tu smo negdje na 7% uređenosti, a neće nitko niti investirati u nešto gdje nema jedan kroz jedan, to vrlo teško. Javna uprava koja nam buja, zaštita potrošača itd., itd. Napomenut ću samo da je bankama s druge strane super, na 27 milijardi je došlo prole godine, odnosno, 27 milijardi ovog časa komercijalne banke imaju u Narodnoj banci, koje bi mogle plasirati u nešto, ali eto ne žele plasirati u ništa, s druge strane hrvatski dakle, obrtnici, firme, pa i OPG-ovi su bili primorani uzimati i potrošačke kredite da financiraju neku svoju proizvodnju ili da saniraju obavezu, a ovi ne žele s druge strane plasirati. Ne možete igrati šah ako nemate pola figura, odnosno igrate ga jako otežano i vjerojatno ćete izgubiti. To je ono što se događa Hrvatskoj. Kolonijalni namjesnici su nam oduzeli jednostavno alate da igramo tu ekonomsku igru, nas drži turizam koji kao što smo čuli, stagnira, nova kriza mogla bi imati katastrofalne posljedice na Republiku Hrvatsku. Nastavlja se biznis as usuall, i samo za kraj jedna crtica iz zaštite okoliša, da će Fond zaštite okoliša i energetsku učinkovitost 370 milijuna kuna za kante za odlaganje, odnosno razvrstavanje otpada, ali nema sto milijuna da se uzmu kante za dakle, razvrstavanje bio otpada, ali ako nam isto toliko naplati penala Europa, e za to će novaca biti. To je jedan od naših apsurda. Hvala.
Hvala lijepa, kolega Bulj je zatražio stanku, izvolite, s čim u vezi?
Hvala lijepo predsjedavajući, tražim stanku u ime Kluba MOST-a 10 minuta, uvaženi predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, jer u jednom trenutku ovdje kad govorimo o najbitnijem dokumentu kojega donosimo, o državnom proračunu, nitko nije bio u klupama ministara. To vam govorim i predsjednik Vlade, to vam govorim kakav je ovo odnos. Jutros je bio tu premijer i svi ministri dok su bile kamere dok je on mogao par PR poteza napraviti u stilu Ive Sanadera, ja mislim da je to nedovoljno. Mi ne smijemo kolege zastupnici, dozvoliti da se Vlada ovako ponaša prema nama. Parlament je tijelo koje je ključno tijelo i koje donosi odluku o Proračunu. Ne možemo dozvoliti da nema ovdje ministara koje ja mislim osobno pitati, koje kolega Sinčić sad u raspravi, prije kolege sad koje slijede u ime Kluba. Nit njizi briga nit će oni slušati, ni probleme prometa, ni probleme poljoprivrede, tu su pet minuta iskoristili, i utekli večerati dobre večere, a to što su dvije trećine Hrvatske prazne, apsolutno ih nije briga. Zna ministar Marić, ovo je smiješno, ali je činjenica da je ovo žalosno da nitko u jednom trenutku tijekom ove rasprave nije bio iz Vlade, niti ih briga što govori Parlament, i ovo više nije parlamentarna demokracija, ovo je diktatura gora od u stilu Ive Sanadera. Ivo Sanader je bio ništa ministre Mariću, vi ste bili i u toj Vladi, znate kako je se Ivo Sanader odnosio, ovo je ništa. Usporedit, pogledajte samo, pa da li je moguće da jedan bitan dokumenat, gdje raspravljamo o dvije trećine Hrvatske koje apsolutno izumiru, gdje govorimo u udžbenicima, gdje govorimo o obrazovanju, gdje govorimo o prometnicama, gdje govorimo o demografskim mjerama, da nema nikoga mjerodavnog ovdje, sad se vratio u jednom trenutku ministar Marić, jer sam ja zatražio stanku, pa kad su osjetili da ih ne bi prozvali. Pogledajte klupe. Evo snimite, evo pogledajte, gdje je ministar prometa? Gdje je premijer, evo ja pozivam u ime MOST-a da se vrate, dat ćemo 10 minuta mogućnost i da saslušaju saborske zastupnike, Klubove koji slijede iza da ih saslušaju.
Hvala lijepa, ja ću vam naravno odobriti stanku, ali istine radi, treba reći, kao prvo ministar Marić je ovdje, a drugo, ne on je neprestano prisutan, a dozvolite valjda da čovjek može otići van na 2 minute ili 5 minuta, a druga stvar je svi bismo se morali zamisliti da ovdje u ovom Saboru, od nas svih silno zainteresiranih za javno dobro, nas ima negdje od prilike, tako, jedna šestina, ili jedna sedmina. To je isto nažalost nešto što moramo, o čemu moramo misliti.
Ja ne znam o čemu vi pričate, ja sam pisao amandmane, ja želim da se čuju problemi Sinja, Cetinjskog kraja Like, njega nema, di je Premijer, di je on sada?
Ja sam dao stanku.
Di su ministri prometa? Gdje?
Prvo, ne derite se sa mjesta.
Zaštitite [[Upadica Reiner: Ne derite se sa mjesta.]] parlamentaru demokraciju, nemojte se dodvoravat Premijeru.
Ja vam dajem sad opomenu.
Ma nema problema, al, nema problema nikakvih.
To vam je druga opomena. Vi više nemate pravo na riječ. Naravno sad je stanka, jel? Stanka do 14:30 sati. … [[Upadica se ne čuje.]] [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] STANKA U 14,25 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,35 SATI]] Evo ga, poštovane kolegice i kolege, stanka je završena. U dvorani ima, da prebrojim 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 zastupnika što pokazuje veliki interes za ovo ključno pitanje državnog proračuna. No, idemo dalje sa klubovima zastupnika. Pa će onda u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, evo kao što ste i vi primijetili koliko je važan ovaj najvažniji dokumenat, zapravo je vidljivo iz borja koliko nas je ovdje u sabornici, ali usprkos tome, na nama je da provedemo ovu raspravu, da ukažemo na ono što je napravljeno dobro i da predložimo i podržimo ovaj proračun za 2019. i prijedlogom projekcija za 2020. i 2021. Unatoč tome što su prethodno neki klubovi iskazali puno skepse žući, neslaganja itd. mi moramo i tvrdimo da sve ono što je rađeno u, a ovo je treći zaista proračun u sastavu ove vlade, se napravilo kako treba, napravilo se na način, da se projiciralo zaista onoliko koliko se zarađuje i uz to se uspjelo ostvariti i određene viškove, kako na godišnjoj razini, tako i polugodišnjoj, a isto tako vidljivo je to iz same projekcije, odnosno linije javnog duga, gdje se vidi da ova vlada čini sve da javni dug smanji i da je on od 2015. kada je bio 83,7% u 2019. planiran 71,6% BDP-a udio javnog duga u BDP-u. Dakle, to govori u prilog činjenici, da sve što se radi, radi se na način, da sa vlastitim prihodima, sa vlastitim sredstvima servisiramo naše potrebe, da nema novog zaduživanja, nego se samo refinanciraju stare obveze, odnosno, one obveze koje su bile u ono doba sa puno većim kamatama, a znamo i to treba ponovno istaknuti da se mogu refinancirati samo one koje su u dospijeću i to se uspješno provelo i prošle i ove g. i stoga su i znatne uštede, koje su postignute u samom proračunu. Ovaj prijedlog državnog proračuna, za 2019. je kao što je već rečeno i razvojna i socijalan, a ono što je najvažnije da sa svim ovim promjenama koje su se dogodile u poreznom sustavu, u mirovinskom i zdravstvenom reformom se otvara put novim investicijama i poticanju duljenjem gospodarskog rasta i demografske obnove. Koliko god mi to i koliko god oporbene stranke nepriznavane sve ono što se dogodilo i što se čini, mi moramo istaknuti, da je upravo porezna reforma, omogućila da svaki građanin ima veću košaricu iz koje može servisirati svoje potrebe. Osim toga omogućava se veća potrošnja, svakog građanina, dakle, osobna potrošnja, a isto tako mjerama koje su poduzete u svim ostalim sektorima se pospješuje gospodarski rast i demografska obnova, odnosno, pomaže se kako pojedincima tako i privredi. Kada netko kaže, da državni proračun, ništa u njemu ne piše, onda mislim da taj koji tako to kaže, mislim da ga nije detaljno niti pročitao. U samom proračunu može se temeljem zakona iščitati sve, dakle, bilo izvanproračunski korisnici, bilo prihodi, bilo rashodi, isto tako, detaljno se mogu pročitati sve stavke pojedinih korisnika, odnosno, glava, a ono što još treba napomenuti, da je u ovom državnom proračunu, imate i detaljni prikaz zapravo analitički prikaz svih projekata, koji se financiraju iz EU, dakle, po svakom pojedinačnom razdjelu. Tu možemo onda pratiti što je tko aplicirao, koliko toga će biti u ove 3 g. realizirano, odnosno, što je nominirano, a onda ćemo lako moći pratiti i samu realizaciju. Sam državni proračun predviđa rast u ovoj g. od 2,9% s tim da je ovdje vrlo oprezno planiran rast 2,7, odnosno, 2,5 u 2021. g. To nas ne smije obeshrabriti i to ne znači, da on ne može biti i puno veći. U ovom proračunu je vidljivo da je izražen pozitivan doprinos domaćem potražnje, dok je neto inozemna potražnja negativna. I dalje je kao što je već spomenuto, porezno rasterećenje je značajno, pa je tako i za građane a i tako i za privredu već je rečeno da je u ova tri kruga to prelazi preko 6,4 milijarde kuna. Što to znači? Znači da u isto vrijeme sama privreda i ona rasterećenja koja su se dogodila kroz reduciranje nekih stopa i ostalih intervencija. Privredi se omogućava da intervenira na način da ulaže u svoje zaposlenike, odnosno da zadržava radnu snagu i da podiže dohodak tih svojih zaposlenika. Isto tako sam proračun vidi se da se bez obzira što on i netko tvrdi raste rashodna strana onda moramo reći da ne prati dovoljno što se događa, sve ono što povećava udio sredstava EU, dakle povećava i prihodnu, ali povećava i rashodnu stranu. Temeljem toga možemo onda biti zadovoljni ako će se zaista ostvariti da u ovom periodu kao što je tamo rečeno i kako piše ukupno ta sredstva koja su predviđena budu zaista i ugovorena a to je novih sredstava preko 13 milijardi a ukupno u toj skupini preko 17 milijardi. Dakle cilj nam je što više i ugovoriti ali isto tako i realizirati, dakle i platiti i dovršiti određene projekte jer bez dovršenja nema ni konačne realizacije. U samom poreznom rasterećenju vidljivo je da će to biti itekako značajno za one ključne životne namirnice kao što su meso, riba, voće, povrće, jaja, pelene i ostalo. A isto tako i ono što posebno je značajno da se i smanjuje stopa PDV-a za lijekove, bilo da su oni na recept ili bez recepta. To je ono što posebno veseli bez obzira što to netko rekao da će stopa PDV-a se sa početkom 2020. smanjiti na 24%. Ono što sam proračun nastoji da uz sve ove intervencije da zapravo mogući ravnomjeran razvoj cijele Hrvatska pa je tako kroz poreznu reformu onu koja je išla početkom godine omogućio da što više sredstava ostane jedinicama lokalne i regionalne samouprave a time da zapravo povećaju se izvorni prihodi i to su prvenstveno porez na dohodak čime se stvara zapravo preduvjet da te jedinice mogu u isto vrijeme i planirati i raditi projekte a isto tako i pokretati određene projekte koje sa nominacijom na EU fondove isto tako iziskuje određena sredstva i to je najmanje 15% se mora osigurati zapravo vlastitih sredstava. Dakle cijeli proračun je sada planiran na 136,1 milijardu kuna i on se 2020. penje na 138,5, odnosno 140,7 2021. godine. Ono što treba još spomenuti da se i u pogledu povrata dijela trošarina isto tako interveniralo čime se omogućava da dio komercijalnog prijevoza roba kamionima isto tako može doći do povrata dijela sredstava što u svakom slučaju stimulira kupovinu samog goriva na području RH što nije zanemarivo. Isto tako važno je spomenuti da je povećano, povećan je doprinos za zdravstveno osiguranje od 16,5% ali s time da se ukinuo 1,7 za obvezno osiguranje u slučaju nezaposlenosti i 0,5 doprinosa za zaštitu zdravlja čime je zapravo poduzetnik, poduzetničko davanje smanjeno za 0,7%-tnih bodova. A ono što se ovim omogućava da se zaista zdravstvu, odnosno HZZO-u što je vidljivo iz proračuna povećavaju prihodi sa 20,8 milijardi kuna na 23,2 milijarde kuna što će itekako dovesti do boljeg, odnosno do sanacije zdravstva a isto tako da na određeni način pomognemo da se taj standard poveća. Kada pogledamo same prihode onda je vidljivo da su porezni prihodi najznačajniji oni su 78,5 milijardi kuna i oni se zaista planiraju u sljedećim razdobljima povećavati do 82,6 milijardi u 2021. godini i to ne bi se smjelo tumačiti kao porezna presija na povećavanje porezne presije na građanstvo i na privredu jer zapravo to nije to nego je to, znači da je sve više prometa kanalizirano kroz regularne kanale, da se omogućava pojedincima bolja i veća potrošnja a time onda se i dolazi do rasta poreznih prihoda. Kada govorimo o doprinosima onda je vidljivo da, u prihodi su od doprinosa dvadeset i četiri cijela jednu milijardu kuna, oni isto rastu, s obzirom na to da se omogućava sa onim izmjenama rad i drugih i umirovljenika i drugih načina FINA-e uplate za doprinos za mirovinsko osiguranje ali to je još uvijek puno niže od onoga koliko mi trebamo za isplatu mirovina i tu je taj nesrazmjer između prihoda i izdataka za mirovine i sve ono što treba za naknadu odnosno za isplatu mirovina. Dakle, i dalje omjer između zaposlenih i onih koji su u mirovini je nepovoljan i u svakom slučaju cilj je da se taj omjer povećava i tada će taj nesrazmjer biti puno manji. Rashodi su projicirani na nivou od 140,3 milijarde kuna i to je više za 5.2% i oni se povećavaju do 141 milijarde zarez 5 u 2021, dakle, oni ne rastu tako progresivno kako se želi prikazati u nekim raspravama jer je prvenstveno cilj da se obuzdaju rashodi koji povećaju taj nesrazmjer i zato je povećavanje rashoda zapravo vrlo pod velikim povećalom i ono se prati sukladno stvarnim mogućnostima a tako se daju i prava sukladno onome što proračun može izdržati. U okviru demografske obnove mi možemo govoriti i neki govore nema dovoljno mjera, nema dovoljno utjecaja na to, međutim vi vidite da kroz niz zakona koji su predloženi, koji su dati nama, ovdje, zapravo se vidi da su i doplatak za djecu i naknade za dodatni porodiljini dopust i oprema za novorođeno dijete, zatim sufinanciranje stambenih kredita i itd. sve je to nešto što itekako pomaže da bi se zadržalo mlade obitelji, da bi te obitelji imale djecu i ostajale u Hrvatskoj, dakle, nije točno da se kroz sve ove mjere ne vodi računa o tome da ostane ovdje što više naših mladih. Međutim, ono što treba isto tako reći da je mobilnost radne snage je puno veća jer smo dio jedne velike obitelji koja ima mogućnost da bez bilo kakvi posebni dozvola se krećemo po Europskoj uniji i na taj način je sasvim logično da taj odljev postoji, međutim što ne znači da se te iste mlade osobe neće vratiti ukoliko mi stvorimo kvalitetne preduvjete za njihov povratak. Evo neki dan čovjek koji je iz Poljske, kaže oni imaju veliku navalu npr. Vijetnamaca u Poljskoj, što znači da te migracije u svijetu i u Europi su i te kako prisutne svugdje. Ono što bi htjela još reći da su projicirani manjak koji je predviđen u 2019., on je na 0.7% dok je planirano 2021. koja će vjerojatno, bi trebala ostvariti i određeni uravnotežen proračun. Isto tako kada govorimo o projekcijama koje su za ovo razdoblje napravljane, vidimo da su one u skladu i sa stajalištima Povjerenstva za fiskalnu i da je u tome zapravo postignut i te kako veliki, veliki napredak. Ono što treba još reći u vezi samog izvršavanja Zakona o izvršavanju državnog proračuna, tu možemo kazati da je sve usklađeno zapravo sa samim zahtjevima, treba još samo reći da je pojedinim člancima četiri, odnosno deset, trideset i jedan i ostalima omogućeno i članak pet isto tako mogu naglasiti, da je predviđeno programsko financiranje visokih učilišta i znanstvenih instituta gdje se onda mogu ta sredstva međusobno uz suglasnost ministarstva koristiti dakle, unutar programskog financiranja što je jako dobro jer je, se negdje pokazalo da ukoliko se naprijed ne planira u prethodnim godinama nisu mogli iskoristiti određena sredstva. Što se tiče zaduživanja i otplate, ovdje je isto tako stavljeno sve ono što se pretpostavlja da će biti, da će biti i Klub HDZ-a podržava. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika one SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani g. ministre, kolegice i kolege, za razliku od nekih klubova Klub zastupnika SDSS-a, Klub Samostalne demokratske srpske stranke misli da je ovaj proračun izbalansiran u danim okolnostima. Te okolnosti nisu idealne, pa taj balans također nije idealan, ali u danim okolnostima, on je dobro izbalansiran i ukoliko se ovaj pozitivan trend nastavi i dođe do unutar dvije ili tri godine, do toga pravoga balansa, to će onda biti za financijsko stanje RH značajan pokazatelj. No taj balans nije rezultat nekih dubokih promjena u našoj ekonomiji. Nije rezultat nekog ozbiljnog uzmaka u našoj ekonomiji, on je rezultat uticanja vanjskih ekonomskih okolnosti na naše ekonomsko poslovanje s jedne strane i s druge srane onoga što je ministarstvo poduzimalo u pogledu financijskih mjera, a to je pitanje porezne politike, gdje je stvorilo pretpostavke, da se te dvije stvari spoje i da dođe do neke vrste pozitivnoga rezultata. Što se tiče strukture ovoga proračuna, mi ćemo se u svojoj raspravi usmjeriti na 3 stvari. Prva stvar je iskoristivost sredstava za europske fondove i troškovi koje ovaj proračun predviđa da bi se ta iskoristivost postigla. Dakle, od sljedeće g. 2019. pa i 2020. biti će značajan udio sredstava u onom, u svim pitanjima, koja se tiču poslova sa EU uključujući i korištenje sredstava koja su im na raspolaganju iz fonda EU. I kada se to sve skupa pogleda i zbroji, to je značajan iznos. Veoma značajan iznos. Naša domaća komponenta u sredstvima EU je preko 4 milijarde kn. Kada se tome doda gotovo milijardu kuna sredstava koje trebamo osigurati za radna mjesta koja što ovdje u Hrvatskoj, što u Bruxellesu zbog predsjedavanja EU to su dodatno značajna, istina, kratkoročna sredstva, ali značajna sredstva. Kada se dodaju sva ona sredstva, onih nekoliko stotina milijardi kn, koja idu u cilju povećanja iskoristivosti sredstava koja možemo dobiti ili koja dobivamo iz EU iz fonda EU, onda se ta brojka značajno povećava. Mi naravno, smatramo da je dobro da postoje ambicije, da se iskoristivost sredstava iz fondova EU održava na nivou na kojem se to održavalo do sada, ali mi nemamo pokazatelje koji bi nas u to trebalo uvjeriti. Ovo nije kritika, ni vas g. ministre, ni drugih ministarstva, ovo je strukturno pitanje zapravo naše politike prema EU, naše osposobljenosti na različitim razinama da ta sredstva povučemo. Dakle ničije ambicije ni u kojem smislu, ni u kom pogledu ne bi trebalo smanjivati, međutim, ja nisam siguran koliko je realno da ono što su ministarstva pokazala, da će to biti stvarno i iskorišteno. Dakle, ako se doda domaća komponenta, od preko 4 milijarde, ako se doda činjenica da gotovo 4 milijarde uplaćujemo u proračun EU, onda priča o iskoristivosti europskih fondova za duplo od toga mora biti krvav posao, ozbiljan, organiziran i krvavi posao, inače ćemo biti ono što u EU nazivaju u engleskom žargonu … [[Govornik se ne razumije.]] u idealnom slučaju. Znači živjeti od vlastitih proračunskih sredstava, to može sa naslova europskih sredstava, pa još ima tih … [[Govornik se ne razumije.]] Govorim to kao član vladajuće koalicije, govorim to i kao netko tko prati cijelu priču od pristupanju EU, od prvih dana. I doista, to je golem rezervoar za proračunske mogućnosti. I nije slučajno što je tu proračun i ove g. ambiciozan, jer ambicije treba zadržati, ali istovremeno treba se suočiti sa činjenicom, da te ambicije moraju imati pokriće. U svim područjima i u poljoprivredi i u znanosti i u obrazovanju, i u regionalnom razvoju da dalje ne nabrajam. Za sada, neovisno o tome da su u 2017. pokazatelji bili takvi da je došlo do značajnog porasta, ali u ukupnom zbroju i na dužu stazu, ti pokazatelji, još uvijek nisu ni blizu onome što bismo trebali imati. Drugu stvar, koju neću ovdje danas diskutirati jeste pitanje strukture iskoristivosti tih sredstava posebno po pojedinim ministarstvima. Kolika je to stvarna korist za zemlju? Kolika je to stvarna korist za ekonomiju? Jedinice lokalne samouprave mahom koriste kao npr. Grad Vukovar za šetnicu uz Dunav ili za razne druge infrastrukturne projekte, ali za ono što bi to stvarno trebalo dakle donijeti rasterećenje proračunsko s jedne strane, a s druge strane stvoriti pretpostavke za ekonomski oporavak to se ne događa. S izuzetkom možda nekih. Neka mi neke kolege ne zamjere, npr. naš kolega iz Rovinja. Ali to se ne događa. To su reklo bi se stare šprance koje su se radile prije 10, 15 godina u zemljama koje su poput zemalja širokoga vala priključenja to značajno koristile. Danas imamo mnogo više iskustva o tome kako bismo i na koji način to trebali koristiti i u sferi obrazovanja, i u sferi kulture, i u sferi znanosti, i u sferi poljoprivrede i u sferi generalnoj uravnoteženog regionalnog razvoja. Što se tiče poljoprivrede za koju smo kao klub iznimno zainteresirani, pretpostavljam jednako tako i dobar dio drugih zastupnika nacionalnih manjina s obzirom na stanje čak koje imamo na područjima na kojima zajedno sa pripadnicima većinskog hrvatskog naroda žive različiti pripadnici manjinskih naroda, manjinskih zajednica tu je stanje što se tiče proračuna dobro. Što se tiče distribucije sredstava ne znam koliko je dobro. Ako gledam stanje terena, a kasnije ću vam pokazati kartu, onda ćemo vidjeti odnosno sada ću pokazati mapu ili kartu onda ćete vidjeti kako to stanje izgleda. Ove crvene ovo su općine sa crvenom i zelenom bojom to su općine prve i druge skupine nerazvijenosti. Pogledajte koliki je to dio hrvatskog teritorija. Najveći dio Slavonije. Najveći dio Banije, Korduna, Like i Sjeverne Dalmacije prva i druga skupina. Na ovim područjima ako dodamo tome još dvije skupine treću i četvrtu živi 1/4 hrvatskog stanovništva, milijun stanovnika. A koji su prihodi po općinama na tom području u usporedbi s drugim općinama? Vidjet ćete da je razlika golema. Uzmite Voćin u Virovitičko-podravskoj županiji prosječan dohodak po stanovniku u kunama je 12 i pol tisuća kuna. U Sisačko-moslavačkoj u Donjim Kukuruzarima 13 tisuća kuna. U Osječko-baranjskoj u Jagodnjaku je 14 tisuća kuna. U drugim jedinicama lokalne samouprave u Primorsko-goranskoj županiji ti iznosi su ili duplo veći ili trostruko veći i to je dobro da je tamo tako. Ali nije dobro da je u ovim jedinicama ovako. Pokazat ću vam još jednu kartu da vidimo kako izgleda gustoća naseljenosti po Hrvatskoj. Od nula, pa od nula do 10 dakle, od sredina kakve su Gorski Kotar, Lika i Dalmacija gdje imamo cijela područja koja su nenaseljena. Imamo ih i u području Zapadne Slavonije. Na žalost imamo ih prema području Istočne Slavonije i Slavonije općenito, pa do područja gdje je gustoća po kvadratnom kilometru manja od 10 stanovnika. Dakle, ukoliko hoćemo nešto promijeniti, ukoliko ovu sliku hoćemo promijeniti onda sasvim sigurno distribuciju sredstava i u regionalnom razvoju, i u Ministarstvu poljoprivrede, i u Ministarstvu demografije treba raditi tako da se ova slika ima u vidu. U protivnom ona će sljedeće godine biti gora. Ona će do popisa stanovništva za 2, 3 godine biti značajno gora jer ovo je rađeno na osnovi popisa stanovništva iz 2011. Prema tome, gospodine ministre mi smatramo da Zakon o potpomognutim područjima za koga u ovom trenutku ne vidimo poseban prostor, vidimo moguća sredstva, ali ne vidimo poseban prostor jer još nije donesen mora biti donesen kao ozbiljan zakon od interesa za Republiku Hrvatsku. Mi mislimo da Fond za potpomognuta područja kojima bi se ovakvo stanje mijenjalo, mora biti donesen promptno i hitno kao što postoji Fond za iskorištenje sredstava Europske unije, tako mora postojati jedan ovakav interventan, hitan fond kao mjera koja nadam se neće trajati vječno, ali će trajati onoliko koliko bude potrebno. U protivnom, ljudi iz područja Baranje neovisno o svojoj nacionalnosti, a tamo živi više nacionalnosti, i Hrvati i Mađari i Romi i Srbi i Slovaci, iseliti će. Iz stoga razloga, mi smatramo da je neophodno da se proračunska sredstva raspoređuju tako da se ima u vidu, ima u obziru, ovo stanje koje smo prikazali, a s druge strane, mi smatramo da je neophodno da se instrumenti koji su neophodni da bi se to stanje promijenilo kao što je Zakon o potpomognutim područjima i Fond za potpomognuta područja koji su trebali biti doneseni do kraja prošle godine, donesu do početka godine. Zakon do kraja godine, a Fond do početka godine. U protivnom, što se nas tiče, klub zastupnika SDSS-a, saborska rasprava neće imati mnogo smisla o proračunu slijedeće godine, ako ta očekivanja neće biti ispunjena. Mi smo osjetljivi na siromaštvo svugdje i u cijeloj zemlji, ali na tim prostorima, osjetljivi smo na demografske gubitke u cijeloj zemlji, al je na tim prostorima, demografski gubici su takvi, siromaštvo je takvo da je ono ponižavajuće za svakoga od nas, koji se trudi da nešto napravi, a ne nailazi na potreban sluh kod onih o čijoj volji ovisi da li je to moguće napraviti ili ne. Mi smo posegli za određenim mjerama da bi se to korigiralo, ali očito ćemo morati pojačati te mjere jer u protivnom područja koja su idealna za područja poljoprivrede, kao što su Slavonija, kao što je Kordon, Balija i Lika i dobar dio dalmatinskoga zaleđa, neće biti iskorišten. Reći ću još i to, ja se sjećam 2004.-te, 2005.-te godine kada su neki od tadašnjih koalicijskih partnera smatrali da je neophodno da se osigura oko 6 milijardi kuna iz proračuna za subvencije i pomoći u poljoprivredi, poticaje. Zvučalo je kao svemirski brod, kao nemoguća stvar i nije ni bilo moguće, bila je nerealna u to vrijeme jer je deficit bio znatno veći, jer je financijska nestabilnost bila mnogo veća, nego što je danas. Mi danas imamo sve pretpostavke da sa zavidnim sredstvima osiguramo rast naše poljoprivrede, ali moramo samo pogledati u šta se sredstva troše. Da li ona doista doprinose razvoju poljoprivrede i da li ona doista odlaze onima koji nemaju od čega drugoga živjeti, nego od poljoprivrede, ili idu onima koji se bogate na temelju tih sredstava, ali ne žive od poljoprivrede. To vam je otprilike kao da netko u turizmu živi od poticaja za turizam, a ne živi od turizma. Zamisli kakav bismo turizam mi u RH imali? Ajmo to promijeniti jer je stanje u našoj poljoprivredi obrnuto od stanja u našem turizmu. Mi imamo sve pretpostavke da u poljoprivredi imamo rezultate kakve imamo u turizmu, ali s ovakvom distribucijom sredstava i sa ovakvom politikom to nećemo imati. I džaba naša sredstva i džaba europska sredstva ako se to zadrži. Ovo nije kritika ni kojem ministru, a najmanje ministru poljoprivrede. Ovo je strukturno i naslijeđeno stanje, od već ne znam koliko godina i moramo ga mijenjati. Što se tiče drugih aspekata koji se tiču opstruiranja prava nacionalnih manjina i onoga što je proračunom predviđeno, mi bismo, mi ove godine očekujemo da će se u slijedećoj godini završiti gotovo najveći dio stvari oko Re elektrifikacije povratničkih seoskih sredina. Mi također očekujemo da će se značajan dio sredstava odvojiti odnosno ostvariti za obnovu kuća porušenih u ratu, kao i da će ljudi dobiti mogućnost za stambeno zbrinjavanje koje im pripada, bilo kroz program regionalnog stambenog zbrinjavanja, bilo kroz program koji država organizira na povratničkim područjima odnosno područjima od posebne državne skrbi ili izvan njih. To je također jedna mjera koja je komplementarna sa ovim mjerama koje tražimo da se uvedu i da se zagovaraju. Poštovani gospodine ministre, klub zastupnika SDSS-a će podržati ovaj proračun, ali vas molimo da imate u vidu ovo o čemu smo govorili jer je to od vitalnoga interesa, ne samo za nas pripadnike nacionalnih manjina, to je od vitalnog interesa za RH.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika je onaj HDS-a, HSLS-a i HDSB-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Očito da je ministar uspio pripremiti jedan dobro izbalansirani proračun jer da nije tako, onda bi rasprava o ovom proračunu bila znatno žešća i bilo bi puno više napada na njega, al, evo, ona je mirna i razumna je, pa je to na neki način i dobro, u takvoj jednoj raspravi se može ukazati na niz stvari koje treba rješavati i s kojima se treba pozabaviti. Kad gledamo Prijedlog proračuna onda moramo naravno trebamo biti svjesni u kojem se on vremenu donosi, što je sve na njega utjecalo, koji su to bili udarci sa strane, na što se moglo utjecati, na što se nije moglo utjecati i što je opće bilo moguće napraviti. Danas u odnosu na neka prošla vremena, kud i kamo je drugačije raditi proračun jer danas se drugačije konceptira obzirom da jedinice lokalne samouprave ne rade toliki pritisak na sama proračunska sredstva budući da imaju na raspolaganju značajna sredstva iz razno raznih europskih fondova koji su na raspolaganju i da imaju zbog poreznih reformi i fiskalne decentralizacije znatno više vlastitih prihoda s kojima mogu planirati i neke programe, sufinancirati te programe i kandidirati ih za neka druga sredstva. Činjenica jest da je došlo do smanjenja javnog duga, činjenica jest da se je reprogramom kredita smanjio iznos za kamate, činjenica jest da su financije države dovedene u jedno stanje stabilnosti, činjenica jest da se proračun planira oprezno, da se ne ide sa nikakvim napuhanim predviđanjima koja bi trebala biti dobra, jer tako i treba planirat, obzirom da je u ovoj godini i u protekloj godini ovu Vladu, ovu parlamentarnu većinu, udarilo nekoliko bočnih udaraca sa strane koji su itekako bili snažni, moćni i pravo je čudo da su se financijske, da su se financije uopće uspjele održati takvim i da se uspjelo sačuvati, sjetimo se samo problema sa Agrokorom, mogućnosti gubljenja ogromnog broja radnih mjesta, sjetimo se nakon toga Uljanika i 3. Maja koji su još uvijek tu aktualni, sjetimo se da su na naplatu došla, došli neke garancije koje su prethodne Vlade Republike Hrvatske davale za Uljanik i 3. Maj, u tome je prednjačila Kukuriku Vlada čiji ministri tadašnji, danas su u stvari najgorljiviji kritičari današnjeg proračuna i svih programa koji se rade. I sad malo kad pogledamo to sve skupa, stavimo se u okvire da toga nije bilo, da je bilo neko normalno vrijeme, da nije bilo takvih udaraca, danas bi stanje proračuna sigurno bilo znatno bolje, znatno jače, drugačije, puno optimističnije i puno da tako kažem, više razvojno. No, realno gledajući ovo što je napravljeno u Prijedlogu proračuna i programima je ono što je bilo moguće napraviti, teško da bi netko drugi nešto baš puno jače i bolje mogao napravit u tom dijelu, i ja se mislim osvrnuti u ime Kluba HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, na dvije grupacije programa koje su u stvari indirektno vezane uz proračun, radi se o programima koji se provode preko Hrvatskih voda, i radi se o programima koji se provode preko Hrvatskih cesta. Naime, ovo vrijeme koje je iza nas, osim što se je napravilo znatno na poreznim reformama, što su se poboljšale stvari da se jednostavno smanji taj javni dug, da se lagano ide prema naprijed u pozitivu, moramo biti svjesni da je trebalo riješiti i sanirati nerad prethodnih Vlada. Opet ću reći, posebno nerad Kukuriku Vlade. A ovdje govorimo o programima i projektima Europske unije. Dakle, govorimo o aglomeracijama, govorimo o vodovodima, ne govorim napamet, bio sam sudionik i promatrač svega toga i nažalost dosta stvari se nije događalo, nije se realiziralo zbog nesposobnosti ljudi koji su tada vodili ovu državu, koji su tada bili na čelu resora u Vladi i na čelu Vlade. Sada se uspjelo tijekom ove i protekle godine, dosta toga sanirati u programima prvenstveno aglomeracija, a kad govorimo o tim programima aglomeracije i grupnih vodovoda onda moramo biti svjesni da se radi negdje o, oko 33 projekta koji su praktički već potpisani, da se radi koji su pred potpisima, da se radi o još 55 projekata koji se planiraju za narednu godinu, da je to ukupno 88 projekata diljem Republike Hrvatske, koji će znatno utjecati na regionalni ravnomjerni razvoj Republike Hrvatske, ne samo zbog povećavanja standarda života građana, nego i zbog mogućnosti uključivanja u posao građevinske operative, očuvanja radnih mjesta i poboljšanja gospodarske slike u Republici Hrvatskoj. Ako kažemo da se u tih 88 projekata radi oko, preko 7 milijardi kuna novaca koji je na raspolaganju, koji je u najvećem dijelu iz europskih fondova, onda nam može postati jasno koliko je to bilo bitno, koliko je to vrijedno i koliko će biti potrebno suradnje lokalne samouprave, lokalnih distributera, Hrvatskih voda, Vladinih resora da dođe do realizacije i da se krene u pravu realizaciju tih projekata kako bi oni i saživjeli i kako bi se maksimalno iskoristili. Meni je drago da se u tim projektima, naravno nalaze i naselja, i mjesta koja su meni domicilna da tako kažem, da su tu i moji Križevci, da je tu i Koprivnica, da je tu i Đurđevac, da je tu Bjelovar, da je tu Vrbovec, da su tu većinom gradovi i općine ovog dijela sjeverozapadne i središnje Hrvatske, koji su upravo u ovom programu vodoopskrbe i odvodnje bili zapušteni svih ovih godina i koji imaju velikih problema sa tom infrastrukturom. Ono što bi također želio ovdje naglasiti su programi Hrvatskih cesta. Dakle, često puta sam postavljao pitanje i resornim ministrima, neću reći ministru nego resornim ministrima jer ih je bilo više dok se taj program provodi, a radi se o programu koji je već i danas ovdje u nekoliko navrata spominjan. Radi se o programu tzv. Podravskog ipsilona, izgradnje brze ceste prema Bjelovaru i prema Koprivnici. Kada je ta cesta kretala, kada je ta cesta, ti krakovi ceste dobila naziv Podravski ipsilon kretalo se od Cugovca prema Koprivnici i prema Bjelovaru. Tada je bilo rečeno i utvrđeno kao obaveza da će ići metar za metar. Metar prema Bjelovaru, metar prema Koprivnici i tako su prve dionice krenule. Došla je dionica prema Bjelovaru do Farkaševca. Druga dionica je došla prema Koprivnici do Križevaca. Nakon toga stagnacija. Ne smijemo smetnuti s uma i zaboraviti da je u vremenu tamo od 2012. do 2015. bilo naznaka zaustavljanja i konzerviranja tih radova, obustave svega i da se tada to dogodilo da ta cesta nikada ne bi ni bila građena. Uz dužno poštovanje svim krajevima lijepe naše, ja jednostavno moram reći da je ovaj dio Hrvatske prometno totalno zapušten, da su tu ogromni problemi i da jednostavno nemamo više vremena čekati da se aktivnije krene u realizacije tih programa i tih projekata. Meni je drago da se rade veliki investicijski infrastrukturni projekti, da se rade ovo što sam već rekao i ti vodovodi, aglomeracije, da se radi Pelješki most, da se radi i gradi pruga od Dugog Sela – Križevaca – Koprivnice - Mađarske. Sve su to projekti koji su … ali drago mi je da se nastavlja raditi i Istarski ipsilon apsolutno. Svaka cesta, svaka pruga, svaki infrastrukturni projekt treba svakom čovjeku. Nitko ne može reći da mu ne treba. Ali ja ovdje ukazujem na problem kraja koji je nadomak Zagreba, a koji kao da je stotinama kilometara udaljen od Zagreba. Danas imamo u programu Hrvatskih cesta uz ovaj proračun predviđen nastavak gradnje dionica Podravskog ipsilona prema Bjelovaru od Farkaševca. Na žalost u programu nemamo dionicu Križevci – Koprivnica, nego imamo samo dio te dionice Križevci – Vojakovački Kloštar. Iz tog razloga mi smo kao Klub dali amandman na taj pisani dio, opisni dio programa Hrvatskih cesta jer ga u onom brojčanom dijelu u tablicama ni nema, on se samo razrađuje u opisnom dijelu maltene u obrazloženju i dali smo amandman da se taj dio promijeni da u program uđe dionica Križevci – Koprivnica – Mađarska sa prvom fazom poddionica Križevci – Vojakovački Kloštar isto kao što ide Križevci – Bjelovar. Ja se nadam da će taj naš prijedlog biti uvažen i usvojen od predlagača i da će se od sada pa nadalje u svim budućim vremenima ta cesta spominjati kao takova dakle, dionica Križevci – Koprivnica – Mađarska, a ne više nikakvi komadići rasjeckani na toj dionici. Ono što također želim pozdraviti i ovdje naglasiti kao jako pozitivno jest da je konačno u proračunu i programu Hrvatskih cesta naveden nadvožnjak na cesti između Križevaca i Svetog Ivana Žabna preko pruge koji se gradi od 80. i neke godine. Često puta je projektiran. Često puta je preprojektiravan. Već su bili imovinsko-pravni odnosi rješavani. Već je kupovano i zemljište. Nakon toga je sve ponovno iz početka stajalo. Sada je za taj isti nadvožnjak na državnoj cesti planirano skoro 42 milijuna kuna u 2019. i 2020. godini i ja vjerujem jednostavno da je to sada došlo konačno vrijeme da se on izgradi da se ljudima omogući normalan život jer kako je otvorena dionica brze ceste Podravskog ipsilona Cugovec – Križevci od tog vremena kroz Križevce prolazi znatno više teretnog prometa iz istočnog dijela županije dakle, od Koprivnice pa i iza Koprivnice i stvaraju se ogromni čepovi u gradu Križevcima i kroz centar grada, ali naravno i na toj rampi koja je spuštena preko 20 puta dnevno. Da će se on graditi vjerujem i iz razloga što se on nalazi na dionici pruge dakle međunarodne pruge Križevci – Koprivnica. To je nastavak ove Dugo Selo – Križevci, pa nakon toga Koprivnica i sada sam uvjeren da će taj nadvožnjak konačno biti građen, da će njegova gradnja početi naredne godine. Jučer smo kolega Felak i ja bili na sastanku sa prijevoznicima teretnog prometa u Gospodarskoj komori u Koprivnici koji su nam ukazali na čitav niz problema s kojima se oni svakodnevno sreću i koje Hrvatske ceste definitivno u jednom dobrom dijelu mogu i relativno brzo rješavati. Ljudi upozoravaju da kod zaustavljanja od strane policije kod kontrole njihovih vozila nemaju ta vozila gdje zaustaviti. To nama možda ne izgleda kao nikakav problem, ali njima koji su u tim kamionima njima je to itekako veliki problem i mole da se u programima Hrvatskih cesta pronađe sredstava da se naprave ugibališta uz državne ceste kako bi imali gdje se zaustaviti kada su podvrgnuti kontroli u prometu. Također ukazuju i upozoravaju na još jedan problem za koji se također mogu ta ista ugibališta koristiti, koji nama koji ne vozimo kamione i nemamo problema sa snijegom na ceradama ne znači ništa, ali nam jako puno znači kada nam taj snijeg s cerade padne na auto kada se vozimo iza kamiona pa kada možemo imati i prometnu nezgodu. Također mole da im se omogući da imaju takva ugibališta gdje mogu u zimskim uvjetima stati, pristati i skinuti snijeg sa svojih cerada kako ne bi ugrožavali ostale ljude u prometu, naravno i sami sebe. Bilo je još govora i budući da govorimo o programu Hrvatskih cesta najviše, spomenuti ću još jedan problem koji nam oni jučer iznose, a to je problem graničnog prijelaza kod Murskog Središća, dakle, kažu ljudi da će im to u značajnoj mjeri ugroziti poslovanje, mole da se taj prijelaz ne zatvara, s druge strane znamo da je to problem stanovništvu koje tamo živiti, to razumijemo, kažu prijevoznici da postoji mogućnost, da čak postoje već idejno rješenje, čak i neki nacrti obilaznice oko Murskoga Središća, da se to napravi, također u programu Hrvatskih cesta i da se na taj način omogući njima daljnje prometovanje na tom dijelu Hrvatske. Ja sam uvjeren da će se ovaj proračun u dobroj mjeri realizirati, da će ministar itekako paziti da on bude izbalansiran, da na kraju godine, kad dođe kraj godine bude to dobro uravnoteženo, nadam se i vjerujem da će se trendovi još poboljšavati, da će biti još pozitivniji da će se uspjeti postići suficit, da nam neće iskočit opet neki Uljanik ili 3. maj koji bi mogao pojesti sve ono što se je godinu dana čuvalo i pripremalo kako bi se došlo u određenu pozitivu, kako bi se u stvari i na međunarodnoj sceni Hrvatska pokazala kao jedna ozbiljnija zemlja, u ovom financijskom dijelu. Također se nadam da će Hrvatske ceste i resorno ministarstvo prihvatiti naš prijedlog izmjena ovog programa za podravski ipsilon, da će se taj isti početi graditi, ja vjerujem raspisati natječaj već naredne godine i da ćemo se držati onoga što je bilo prije govoreno da ide metar za metar. Moram ovdje još malo ostati na problemima prometa i Hrvatskih cesta. Rekao sam već u uvodnom dijelu da kraj iz kojeg dolazim, područje iz kojeg dolazim ima stvarno ogroman problem sa prometnom izolacijom. Državne ceste koje prolaze kroz područje Koprivničko-križevačke županije, posebno u ovom dijelu prema Zagrebu, pa i od Varaždina prema Križevcima, nemaju riješenu nikakvu sporednu, da tako kažem, infrastrukturu, nema nogostupa, nema biciklističkih staza. Na cesti su djeca, na cesti su i traktori, na cesti u biciklisti, jednostavno sigurnost u prometu je na nuli. Ja znam da u programima Hrvatskih cesta na tom dijelu postoje neke naznake da se kreće u projektiranja nogostupa i biciklističkih staza, proširenja kolnika, na dionicama od Gornje Rijeke, Sudovca, Gornje Rijeke preko Svetog Petra Orehovca do Križevaca, od Donjare, od strane Koprivnice, Carevdara, Brezovog Mosta, Majurca do Križevaca, od Križevaca prema Sv. Ivanu Žabnu, preko Bukovja i Cuginca, od Rovišća, od Markovca Križevačkog preko Sv. Ivana Žabna, Škrinjara, Hagna prema Vrbovcu, ali mislim da to sve ide presporo. To su ceste na kojima dnevno stradavaju ljudi, to su ceste gdje ima jako puno poginulih u prometu, i jednostavno tražim, inzistiram da se da maksimalna pažnja tim problemima, da se Hrvatske ceste i uz pomoć naravno i pasku Ministarstva prometa, jače angažiraju na tom dijelu i da jednostavno uđemo u fazu rješavanja tih problema kako bi osigurali normalan život ljudima koji žive uz te ceste, onim ljudima koji hodaju uz te ceste, koji se kreću i naravno onima koji se voze. Uz sve ovo zajedno, kao što sam rekao na početku, naš Klub će podržati ovaj proračun i sve druge dokumente uz njega. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, prije nego što prijeđemo na sljedeći Klub, pozdravimo studentice i studente Hrvatskog katoličkog sveučilišta iz Zagreba koji su na galeriji. A sada će u ime Kluba zastupnika Nacionalnih manjina vrijeme podijeliti poštovani zastupnik Furio Radin i potpredsjednik ovog Doma sa kolegom Bilekom. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Državni proračun je ne samo najvažniji zakon koji donosimo svake godine već i dokument na kojem ovaj Parlament ovaj Sabor, radi daleko manje nego drugi europski parlamenti, zapravo osim broja prijavljenih za raspravu i Odbora koji su sudjelovali u dijelu rasprave o tom problemu, a sama činjenica da Odbori samo jednom zasjedaju raspravljajući o proračunu je zapravo paradoksalna, osim toga rekao bih da mi se nalazimo pred jednim, pred jednom dekorativnom raspravom o ovom proračun, jer ne samo što Odbori ne mijenjaju tekst zakona sa svojim, kao što je u drugim parlamentima, sa svojim amandmanima, i ne samo da mi zapravo partikularno pristupamo tom problemu, nego ako dobro gledamo, tom problemu se pristupa u raspravi koja traje jedan da, doduše trajat će jedan dan i jedan dio noći, ali međutim, daleko manje nego u drugim zemljama, na primjer ja ću navesti Njemački Parlament u kojem se o proračunu počne raspravljati figurativno rečeno, dan nakon toga što je proračun za proračun donesen, za onu iduću godinu se počne raspravljati odmah po proračunu. I u drugim parlamentima se mjesecima raspravlja o ovome važnome zakonu. Ono što sam htio reći, međutim je i to da se ovom problemu pristupa stranački. Kao što vidimo jedan cijeli dio Parlamenta ne sluša što drugi dio Parlamenta ima reći o tom problemu. Ne postoji jedan sustavni dio rasprave o tome što bi trebalo biti alternativno, alternativni proračun onom proračunu koji predlaže ova koalicija i ova Vlada. I zapravo mi se nalazimo pred partikularnim, pred partikularnim raspravama koje ja mislim da se zaboravljaju već dan nakon ove rasprave. Znači imati ćemo ovdje i imali smo slijed partikularnih rasprava koje ni uz najbolju volju ne mogu staviti u neku alternativnu, u neku alternativnu cjelinu. I zato šta preostaje nama malima, nama iz nacionalnih manjina koji jesmo dio koalicije a imamo možda čak i partikularnije potrebe nego što imaju stranke kao što smo vidjeli partikularno govore. Šta onda preostaje nama malima dakle nego da govorimo o tome koji su naši problemi, koji su naši zahtjevi i koji su naši i koji su naši interesi. Ali ipak ja ću pokušati biti malo širi, donekle imati različitu raspravu. Iako prije svega moram reći da smo relativno zadovoljni sa dotacijama koje smo imali za naše udruge i institucije i da će klub Nacionalnih manjina glasati za ovaj proračun. Ali trebalo bi reći i to da se tu radi o postocima i da apsolutni iznosi, budimo realni bi trebali biti daleko veći od ovih iznosa o kojima mi danas raspravljamo. Znači postotak kad vidiš da jedan dio dotacija za nacionalne manjine raste 20%, misliš da je to bog zna šta, ali zapravo idemo gledati malo koliko su dotacije ili kao što se danas zove ne znam zašto donacije, Hrvata u Mađarskoj, pa ćete vidjeti koja je razlika između onoga što imaju kao dotacije Hrvati u Mađarskoj i Mađari u Hrvatskoj. Idimo gledati dotacije ili donacije koje su kojih se zapravo daju nacionalnim manjinama u nekim nordijskim zemljama ali idemo gledati i u Italiji one koje se daju Slovencima i one koje se daju Austrijancima. A to što se Hrvatskoj nacionalnoj manjini npr. u Italiji daju manje dotacije dio odgovornosti za to je i u ovome Saboru koji se možda premalo bavi sa tom nacionalnom manjinom. Ja sam bio 4 puta, 4 ili 5 puta kod njih ali vjerujem da najveći dio zastupnika ovoga Sabora nije nikad bio u Moliseu ili nije nikada bio kod Hrvata u Fulani. Znači cifre su važne, nisu važni samo postoci, zadovoljni smo sa postocima, sa ciframa, međutim smo daleko od toga još da takve cifre budu dovoljne da bi se izrazio naš, da bi se mogao razviti a ne sačuvati i razviti jer i mi se razvijamo kao i svi dijelovi društva, naš identitet. I na kraju želim reći sljedeće, mi smo kao zastupnici nacionalne manjine i kao pripadnici nacionalnih manjina naročito senzibilni i prema institucijama koje se bave ljudskim pravima. Niz problematike koje se tiču ljudskih prava zapravo ovdje su iznos, iznosi za njihovu realizaciju su smanjeni. Spomenuti ću, prvo ... [[Govornik se ne razumije.]] ću spomenuti, upravo Ured pučkog pravobranitelja, ili pučke pravobraniteljice, ona je smanjena 0,5%, znači ima indeks 99,5%. Ali budimo realni, ona je trebala biti sredstva za tu, za taj ured, za taj ured su trebala biti povećana. Besplatna pravna pomoć je smanjena, smanjeno je cijeli set stavki koje se tiču regionalnog, stambenog programa. Program nacionalne zaštite i promicanja ljudskih prava i čitav niz, čitav niz agencija koje se bave ljudskim pravima. Sredstva za ljudska prava ne smiju se smanjiti, to je ono što želim reći. I doista na samome kraju prije nego što dajem riječ kolegi Bileku ono bitno. U kojoj mjeri je to pravi novac i u kojoj mjeri je on zapravo virtualni. To je sve novac koji bi trebao smanjiti nejednakost i staviti nacionalne manjine na istoj ravni kao i većina u čitav niz aktivnosti koje se tiču društvenog života. Za to postoji operativni plan koji je vrlo, koji je vrlo detaljno usuglašen sa ministarstvima ali koji se vrlo traljavo i sporo izvršava. Taj program dogovoren i što se tiče tempa izvršavanja vrlo je egzaktno određen ali ponižavajuće je da se Ministre mora podsjećati ono što je u Vladinom programu i ono što je dio njihovog radnoga mjesta i radnoga vremena. Hvala.
Hvala lijepo. Sada će nastaviti poštovani zastupnik Vladimir Bilek.
Hvala lijepo kolega Furio, hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predstavnici ministarstva financija, dragi kolegice i kolege, a ja bi se osvrnuo jednom riječju na proteka dva govornika koja su pokazala u lijevu stranu Sabornice, koja često proziva da je Sabornica prazna kad se priča o važnim temama u Hrvatskom saboru, ovoga ja stvarno ne znam važniji zakon osim Ustava odnosno ustavnih zakona koji je bitniji od državnog proračuna koji je osnova za sve aktivnosti države, naših proračunskih korisnika i svega što se dešava u Republici Hrvatskoj i u idućem razdoblju. Zato poštujem sve kolege koji jesu ovdje, vidim ovoga jedan dio oporbe ipak da je tu. Želio bi se prvo općenito osvrnuti na prihode za 2019. godinu koji se u projekciji proračuna planiraju u iznosu od 136 cijeli jedna milijarda kuna što prije svega predstavlja rast od 5,5 % u odnosu na planu za 2018. godinu. Drago mi je što se tiče tih prihoda da su oni određeni prije svega očekivanim rastom gospodarske aktivnosti uzimajući u obzir i fiskalne učinke trećeg kruga rasterećenja ali i realnim planiranjem pomoći u iznosu od punih 17 i pol milijardi kuna što je rast od 26,4 odnosno 55,7% ali ono što je najbitnije da je to prije svega u iskorištenju u povećanju iskoristivosti EU fondova, a samim time moglo bi se reći da sve razine opće države u ovom projekcijskom razdoblju imaju pozitivne pokazatelje prije svega i gospodarski rast i fiskalna konsolidacija države ali i aktivacije državne imovine u budućem razdoblju. Ipak, moram spomenuti da bi i ova 2018.godina odnosno proračun za 2018. g. bio u plusu da nije bilo određene neplanirane naplate jamstava, jamstava koja je dala neka druga Vlada i to na zadnjim sjednicama prije raspisivanja izbora, zato je nažalost, ali dobro je što sada unaprijed imamo rezervirana sredstva odnosno jamstvene zalihe u iznosu od 1,5 milijardi kuna, iako se nadamo odnosno bilo bi najbolje da ne dođe do njihove aktivacije. Kad pričamo o planiranim rashodima želim spomenuti financijske rashode koji su projicirani u skladu s uvjetima na financijskom tržištu te servisiranju javnog duga koji su za 2019. godinu planirani u iznosu od 9,8 milijardi kuna, kad to malo usporedimo to je smanjenje za više od 2 milijarde kuna u odnosu na 2015. godinu kad je taj rashod bio i preko 12 milijardi kuna što je stvarno uspjeh i rad ovog Ministarstva financija u ovom sazivu i zahvaljujem se evo ministra ovdje nema al stvarno, često puta smo u Ministarstvu financija na raznim razgovorima i tu čestitam što se uspjelo doći do ovih brojki i prije svega ono što moram reći ovog dijela poreznih reformi koje su pripremljene u Ministarstvu financija gdje se određenim rasterećenjem doslovce omogućilo lokalnoj i regionalnoj samoupravi pogotovo u ruralnim područjima da prodiše i da se pokretne investicijski ciklus a na taj način i ostanak ljudi na tim područjima. Osvrnuo bi se prije svega i na financije odnosno na subvencije planirane u 2019. godini na čak 7 milijardi kuna što je povećanje gotovo pola milijarde u odnosu na proračun za 2018., ali ono što je izuzetno bitno upravo u tim subvencijama da najveći iznos subvencija odlazi na izravna plaćanja u poljoprivredi, mjere uređenja poljoprivrednih proizvoda i to u iznosu od 3,2 milijarde kuna što je za naše poljoprivrednike direktno na terenu jedna financijska injekcija u iznosu od preko 100 milijuna kuna. 1,8 milijarde kuna za mjere ruralnog razvoja jamči i povećanje kvalitete života u ruralnom području. Imam potrebu reći da je jedan od naših zajedničkih ciljeva ove Vlade, prije svega zajedno sa nama partnerima da među ostalim i prije svega svoj djeci u Republici Hrvatskoj omogućimo iste uvjete obrazovanja a to obrazovanje bi trebalo početi naravno od početka pohađanjem vrtića koji već odavno nisu samo mjesta gdje se čuvaju djeca, nego to su odgojno-obrazovne ustanove u kojima doslovce djeca nauče ne samo prve korake i prve riječi nego prve načine kako živjeti svoj život. Iste uvjete, a pogotovo u ruralnom području možemo osigurati samo na nekoliko načina. Ovdje se evo kroz dodatna sredstva, kroz ruralni razvoj, pogotovo u mjeri 7.4 ruralnog razvoja gdje se planira iskorištenje i projicirano je više od 100% omotnice za koju znamo da će ići uskoro van, kroz koju će nadam se Jelisavac, Kaptol, Đulovac, Dežanovac, Punitovci, ali i sve ostale jedinice lokalne samouprave koje su kandidirale svoje vrtiće da će dobiti EU sredstva za izgradnju istih, a koliko smo imali najave čuti ta rješenja odnosno odluke već bi trebale biti na neki način ispod božićnog drvca uskoro ovoga prema svim našim Jedinicama lokalne samouprave. Želim prije svega napomenuti jednu stvar da gotovo milijun stanovnika Republike Hrvatske živi na područjima koja su ispod prosjeka razvijenosti. To su mahom Jedinice lokalne samouprave u Slavoniji, u Baranji, u Baniji, Kordunu, sve te jedinice spadaju u jednu od prvih četiri kategorija po indeksu razvijenosti, tako da svaka kuna ili euro uložen kroz ruralni odnosno regionalni razvoj ovdje jako puno znači. Upravo na tim područjima živi veći dio pripadnika nacionalnih manjina. Stoga stvarno želim pozdraviti što je Vlada prihvatila inicijativu Kluba zastupnika nacionalnih manjina, te u skladu sa programom Vlade i operativnim programima za Nacionalne manjine donijela program za financiranje lokalne infrastrukture i ruralnog razvoja na područjima naseljenim pripadnicima nacionalnih manjina u kojem za 2018. godinu u prvobitno razrezu je osigurano 30 milijuna kuna, a nakon velikog interesa jedinica lokalne samouprave, naših OPG-ova, obrta i poduzeća, naravno i njihovih kvalitetnih programa iznos je u prijedlogu rebalansa podignut na 45 milijuna kuna kroz Ministarstvo regionalnog razvoja, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo gospodarstva. Ta sredstva su osigurana za sve građane na tim područjima, bez obzira na nacionalnu pripadnost. Maloprije je jedan moj kolega pokazao tu kartu, ja ću iskoristiti priliku, ponovit ću je i pokazat ću je jer vidio sam da gospođa Ivana nije bila ovdje, to su područja mahom u ovom dijelu Republike Hrvatske, znači, više od četvrtine stanovništva, više od milijun stanovnika, pa vjerujem da je sada jasno zašto toliko intenzivno želimo pomoći tim ljudima, želimo pomoći da postignu barem minimalni standard u Republici Hrvatskoj. Zato želimo u ovoj idućoj godini i zakonski uokviriti taj Program, ali ne samo na ovoj razini nego u skladu sa mogućnosti državnog proračuna, ako će biti moguće i povećati te iznose, naravno koliko će to ići. Ali naravno, nije sve tako bajno, ja moram priznati da imamo određenih problema u provedbi Operativnih programa, prije svega ovih za nacionalne manjine, neke od njih je spomenuo i moj prethodnik, koji je ovdje govorio, gospodin Furio Radin, potpredsjednik Hrvatskog sabora, ali ipak se nadam da ćemo s ovakvim korektnim proračunom ubrzati i provedbu svih tih programa. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj IDS-a, PGS-a i RI-a, u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Boris Miletić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi predstavnici ministarstva financija, kolegice i kolege. Iza nas je definitivno jedna teška godina u kojoj je Hrvatska nažalost nazadovala na mnogim važnim ljestvicama. Spomenut ću samo nekoliko. Kao prvo, nazadovala je po pitanju demokratičnosti, slobode ljudskih prava što stoji u Izvješću Freedom House-a, ali i u Izvješću Pučke pravobraniteljice Lore Vidović. Pravobraniteljica je vrlo izravno i točno utvrdila da je sustavno toleriranje jednog ustaškog diskursa u Hrvatskoj dovelo do radikalizacije društva, pri tom je vrlo jasno prstom pokazala na aktualnu Vladu, kao jednog od glavnih krivaca, a do dan danas Vlada se po tom pitanju nije osvrnula niti jednom riječju, ali zato je reagirala susjedna Austrija koja smatra potrebnim svoje građane zaštititi od ignorantnosti hrvatskih vlasti, pa su oni počeli kažnjavati veličanje ustaštva. Dozvolili ste da se Hrvatska u 21. stoljeću ponovno nađe na krivoj strani povijesti, mislim da svakog pristojnog čovjeka toga mora biti sram. Kao drugo, Hrvatska je nazadovala po lakoći poslovanja. Kako stoji u Izvješću Svjetske banke doing bussines, te po konkurentnosti našeg gospodarstva u odnosu na ostale zemlje srednje i istočne Europe. Zbog svega toga čitajući ovaj prijedlog proračuna očekivao sam nešto, bilo što što bi ukazivalo na promjenu smjera. Od toga, međutim, ništa. Ovaj proračun je gotovo identičan lanjskom, a trebao bi, navodno donijeti velike promjene. Od tih promjena nažalost neće biti ništa. Jednostavno postali smo zarobljenici zastarjelog i neučinkovitog modela upravljanja, kojeg se očito nitko ne želi riješiti. Jedno od karakteristika tog lošeg modela, kojeg vi i dalje gurate, je ovim proračunom je jedna rigidna centralizacija. Čak se i tzv. porezna reforma u suštini temelji na oduzimanju sredstava županijama, gradovima i općinama, drugim riječima lokalnim zajednicama, a upravo su lokalne zajednice te gdje gro građana ostvaruje većinu svojih potreba, od dječjih vrtića, produženih boravaka, osnovnog, srednjeg školstva, sporta, kulture itd. Klub IDS-a o decentralizaciji s ove govornice govori stalno i nastavit ćemo, bit ćemo uporni. Ova je Vlada obećala da će provesti decentralizaciju, ali u principu za nju ne želi niti čuti. Poražavajuće je gledati kako svih ovih godina zemlje u okruženju, posebice tranzicijske zemlje srednje i istočne Europe napreduju brže od nas. Gotovo su nas sve i preskočile. Jedan od razloga je i što se naša proračunska filozofija svodi na rezanje ili povećanje pojedinih stavki za 2,3 posto čime ne postižemo baš ništa, umjesto da drastično smanjimo poreznu presiju i olakšamo investiranje i otvaranje novih radnih mjesta. Vjerujem da je svim građanima, pa i nama saborskim zastupnicima, a posebice Europskoj Komisiji dosadilo iz godine u godinu slušati kako su ponovno izostali pravi reformski potezi. U prvoj godini svog mandata rekli ste da za veće reforme nije bilo vremena, u drugoj godini da će ih biti u trećoj, a sada imate vezane ruke zbog isplate i obračuna naplate jamstava, kredita za Uljanik grupu. S obzirom da dolazim iz Pule, tu ću se malo zadržati. Minusu koji će se registrirati u proračunu, zbog situacije u Uljaniku mogao se itekako izbjeći. Preciznije, država ga je mogla izbjeći. Iako je silno važno da se cijela situacija u Uljaniku do kraja raščisti, ostaje gola činjenica da država kao najveći pojedinačni vlasnik Uljanika nije na vrijeme poduzela potrebne korake, pa i smijenila upravu ako nije bila zadovoljna rezultatima. Dakle, minus od 3,6 milijardi kuna trebao bi se voditi pod stavkom nerad i nečinjenje države, jer nikako ne mogu prihvatiti da Uljanik, poduzeće koje je 162 godine hranilo pola Pule i okolicu, navodno razlog zbog kojeg cijela Hrvatska stagnira. To je bespravna manipulacija kojom se Istru pokušava prikazati krivcem za probleme gospodarstva. Podsjećam da govorite o jednoj od najrazvijenijih hrvatskih regija koja godišnje državi daje milijardu kuna više, nego što joj se vrati. Molim da budete pošteni prema Istri i da ne koristite više Istru za alibi za vlastite pogreške. No, da sve ne bude tako crno smatram korektnim pohvaliti određene poteze koje po mom mišljenju idu u pravom smjeru. Pohvalno je smanjenje ukupnih rashoda opće države sa 133,3 milijarde kuna na 131,7 odnosno za 1,6 milijardi kao što je pohvalno i rasterećenje građana za 2,8 milijarde te smanjenje stope PDV-a na određene proizvode. No i ovdje nedostaje hrabrosti, pa i vizija da se o važnim potezima stvore temelji za veći proračun. Dat ću vam samo jedan primjer smanjenje PDV-a ugostiteljstvu i turizmu. Nakon što je na inicijativu upravo IDS-a PDV-e svojedobno smanjen sa 25% na 13% ova Vlada ga je povećala i time de facto zaustavila i usporila investicije u turizmu što je navodno uzrokovalo brojne probleme. Naravno da je uzrokovalo jer su upravo temeljem Strategije razvoja turizma usvojenom jednoglasno u ovom najvišem predstavničkom domu vrlo jasno zacrtane buduće smjernice koje su ukazivale da će se porezna presija u turizmu kroz godine smanjivati, a onda odjednom gle ta strategija koja je jednoglasno donesena više ne vrijedi i PDV-e u ugostiteljstvu se gotovo poduplao. Primjerice, kada bi upravo taj PDV-e bio u rangu s nama konkurentnim zemljama u okruženju, tada bi naši ugostitelji bili u mogućnosti ponuditi veće osobne dohotke svojim djelatnicima kako oni ne bi morali odlaziti vani i zarađivati više novaca za isti posao. Dakle, veći dohodak u konačnici znači i veći proračun. Kada bi Vlada imala hrabrosti provesti i radikalnije promjene, ne bismo govorili o proračunima koji se temelje na stopi raste BDP-a od 2,9%, već puno više. IDS kao odgovorna stranka ima dužnost ukazati na ono što bi Vlada trebala učiniti, zato ćemo predložiti ispravni smjer kojim će se promijeniti korištenje javnih sredstava. Kao i prethodnih godina naš Klub će podnijeti veći broj amandmana na državni proračun. Naši amandmani usmjereni su na unapređenje zdravstva, školstva, zaštite okoliša, izgradnju infrastrukture kroz niz projekata koje predlažemo. Nadam se da će vladajući ove godine imati više razumijevanja pri odlučivanju o amandmanima za građane Istre, nego prethodnih godina kada su ti amandmani redom odbijani u principu bez ikakvog kvalitetnog obrazloženja. Na kraju moram reći da je zapravo i žalosno da na ovakav način moramo tražiti mrvice od države za projekte koje bismo sami bez problema mogli realizirati kada bi Hrvatska bila decentralizirana država u kojoj bi više novaca ostajalo u onim regijama u kojima se taj novac i zaradi. Da, biti solidaran uvijek, pomoći slabijima uvijek, međutim držim i stava sam da bi građani kroz svoje izabrane predstavnice u jedinicama lokalne samouprave i u jedinicama regionalne samouprave mogli i trebali više odlučivati o dodanoj vrijednosti koju upravo na svom području oni stvaraju. Upravo stoga Klub zastupnika IDS-a neće podržati ovakav proračun. Hvala vam.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Glasa i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Kada u 4 popodne dobijete priliku da govorite u ime kluba, klubovi prije vas su u principu sve više-manje rekli i ja se često pitam, možda bi ovdje valjalo za govornicu izaći i čitati nešto zanimljivo, možda bi veću pažnju izazvali kolega ali tako je kako je, pa ću se ja prilagoditi tom. Kada govorimo o proračunu, tada naravno govorimo o prihodovnoj i rashodovnoj strani proračuna. Jednako tako proračun je većim dijelom protočni bojler. Dakle, ono što uđe mora izaći jer imate određene datosti koje imate i na koje ne možete utjecati, pa bi dobro bilo znati na što možemo utjecati. Jednako tako ja često razmišljam u slikama i volim govoriti u slikama, to vam je kao ono gnijezdo u kojem su mali ptići, tu su ona ministarstva 22 ministarstava koji ovako su otvorili kljunove i nekako mole da ih se nahrani i nikada nije dosta i to je ta umješnost Ministarstva financija koji onda može nekog malo više ili malo manje nahraniti. Kada se ovaj proračun gleda i kada se raspravlja o proračunu onda uvijek se gledaju tko su neki dobitnici ili tko su neki gubitnici i tko je bolje prošao ili nije prošao. Kao što je uvodno u obrazlaganju premijer rekao, on je rekao ovaj proračun je razvojni, solidaran i socijalno osjetljiv. Nije bio niti jedan proračun o kojem sam ja slušala da uvodno nije bilo rečeno da je razvojni, socijalno osjetljiv i solidaran. Iz brojaka koji su u proračunu jer je proračun naravno brojke, čitate sve. Čitate smjer kojim zemlja ide. Čitate što se odlučilo napraviti i čitate koje su to reforme koje su se odlučile provesti i kakva je zapravo opća slika države. Inače, mene su učili da se štedi onda kada se ima, a ne onda kada se nema. Tako da moram priznati, još jedanput me čudi taj skok rashoda koji u dvije godine iznosi čak 16 milijardi kuna, a to u periodu kada se može refinancirati dugovi i povoljnije i kada rastu prihodi i to povećanje otprilike od 15%. Nekako bi bilo za očekivati da se je vodilo računa, ja ću pustiti bivšeg ministra financija da u miru ode, nekako da se vodilo računa da se možda ta rashodovna strana malo smanji. Ja znam da to baš i nije jednostavno, da se vratimo na onu sliku ptića koji pritom još i nešto odcvrkuću, ali tu je nekakav dodatan napor svakako trebalo napraviti. Ono što imamo priliku čuti, o čemu imamo prilike razgovarati je, reforme koje se spominju, pa se tu spominje Porezna reforma, pa se tu spominje Mirovinska reforma, pa se spominje Zdravstvena reforma, spominje se i Kurikularna reforma. Pa kada je riječ o Zdravstvenoj i Mirovinskoj reformi, korisnici toga dijela proračuna su oni koji bi tu se mogli nazvati dobitnici. Pa kada je riječ o zdravstvu, dakle, ministar Kujundžić u proračunu je dobio još otprilike milijardu kuna, što ne bi bilo malo, kada ne bi znali da u ovom trenutku ima dospjelih obveza 3 milijarde i da je dug 8 milijardi. Pa je onda veliko pitanje koliko je on dobitnik i veliko je pitanje što se može napraviti i u kojim to fazama i koja je to reforma zdravstva i ono što sigurno znamo, a to je da korisnici zdravstvenog sustava, da naši građani tu dodatnu milijardu neće osjetiti, barem je neće osjetiti u vidu poboljšanja zdravstvenih usluga i zdravstvenih standarda. Jednako tako je dobitnik i ministar Pavić vezan uz mirovinski sustav. Idući tjedan, ako je istina, negdje od utorka ćemo raspravljati o toj mirovinskoj reformi, pa ćemo vidjeti što je to, koji je to dobitak, no bojim se da će to u konačnici biti dobitak da će najveći broj umirovljenika dobiti povećane mirovine između 50,00 i 60,00 kn. Jednako tako mi tu možemo raspravljati i govoriti o tome kako je nešto više ili manje uspješno, ali realna slika je ona kako nas netko gleda iz vana. Kako nas ocjenjuju poslodavci koji žele ulagati u RH, kako nas ocjenjuju na ljestvicama gdje se RH uspoređuje s nekim drugim zemljama? Poslodavci koji žele odnosno ulagači koji žele ulagati u RH još uvijek kao mantru ponavljaju, nestabilni porezni sustav, visoka cijena energenata, apsolutno nesigurno pravosuđe i nesigurna opća država sa svojom uopće tom teškom, tim jednim teškim mehanizmom. Jednako tako na ljestvici doing businessa, pali smo i onda kada vidite zašto smo pali, kažu, niste provodili reforme i ne provodite reforme koje trebaju biti. Jednako tako i Udruga poslodavaca ima jedan svoj način evidentiranja pozicije RH gdje RH uspoređuje kontinuirano između 10 sličnih zemalja i vidi promjene koje su bile i te promjene evidentiraju. I tu isto se pokaže da baš i nismo nešto previše uspješni. I to je realna slika odnosno svi govore reforme. Reforme nisu jednostavne. Ta gospođa tzv. gospođa reforma niti stanuje u ovom Saboru, niti stanuje u Vladi, reforme su bolne. Jer jednostavno čim uđete u neku priču, onda u toj priči morate si, čim krenete provoditi reformu, morate se nekome zamjeriti. Jednako tako, svi mi smo deklarativno za reforme, no nemojte da to krene u mom dvorištu i to je situacija koju apsolutno imamo. Što mi vidimo iz proračuna? Vidimo da je povećana slika odnosno ulaganja na otocima, na potpomognutim područjima i na Brdsko planinskim područjima, što apsolutno je za podržati. No uvijek to morate usporediti sa nekim izvršenjem, pa onda kada vidite da je izvršenje bilo malo drugačije, onda se pitate koja je realnost proračuna. Ja ću, recimo, spomenuti jednu stavku u Ministarstvu regionalnog razvoja i Fondova EU gdje je na aktivnostima i stavkama koje su vezane uz subvenciju tvrtke, poljoprivrednim zadrugama i obrtnicima predviđeno pristojnih 131 milijun kuna, što ne bi bio nikakav problem kada se ne bi vidjelo da je prethodnu godinu realizirano samo 3,5 milijuna kuna. Dakle, s jedne strane možete predvidjeti neku veliku stavku, ali uvijek se zato mora vidjeti što je u prethodnoj godini bilo, pa se uvijek pitate da li će u ovoj godini biti nekakav bitan i snažan iskorak, pa onda u tome smislu će se desiti nekakav promjena. Jednako tako, postoji jedna sitnica koja uopće pokazuje situaciju u kojoj živimo. Ja se često pitam, da li ću se u jednom trenutku probuditi i vidjeti da je situacija nešto drugačija. Ovo je nešto što ministar financija vjerojatno ne zna, i sitnice u cijelom proračunu, ali pokazuje našu sliku. Prošle godine je u ovom Saboru, u dva čitanja, bio Zakon o hrvatsko poljoprivredno šumarsko savjetodavnoj službi. U tim zakonom se nije mijenjalo ništa, osim naziva iz savjetodavne službe u poljoprivrednu šumarsku savjetodavnu službu. U dva čitanja, u ovom Domu smo ukazivali na slijedeće, što je promjena, promjena je to da će koštati nove ploče, da će koštati nova, dakle, pisati će se neki novi memorandumi, 308 zaposlenih, 308 će dobiti nova rješenja, pa će biti novi šef te službe, pa onda će biti nova rješenja za godišnje odmore, ukazivali čemu je to sve zajedno potrebno, zašto to radimo. I bez obzira na to sve zajedno, većina je izglasala taj Zakon i on je stupio na snagu 15. veljače. Danas smo 27. studeni, 27.-og studenog na Odboru za zakonodavstvo, točka dnevnog reda, taj Zakon stavljamo van snage jer ukidamo tu službu. Ta služba sada više neće biti, nego će ti djelatnici, više neće biti, oni će preći u državne službenike, dakle, iz javnih u državne, promijeniti će se neke stvari i sad nakon tih nepunih godinu dana od toga smo odustali, to ide dalje. Rezultat toga je ponovo nova tabla, nova rješenja za godišnji, nova rješenja za ljude, neke će se preuzeti, netko ne. Ja pitam zašto to radimo? Da li mi želimo imati državu ili se igramo države? A sve to rezultat toga se čita iz proračuna. Ja se mogu složiti da u odnosu na proračun koji se mjeri u milijardama, ovo tu je jedna sitnica, ali takovih sitnica ima jako puno. Jednako tako, tema infrastrukture. Nekoliko, u nekoliko navrata kada govorimo s ove govornice, onda govorimo na temu održivog razvoja održivi razvoj kada bi ga trebali objasniti nekom što je održivi razvoj to znači da bez obzir u kojoj zemlji, u kojem dijelu zemlje živite imate otprilike jednake uvjete svud. I to znamo da nemamo. Drugačiji su uvjeti u Zagrebu, drugačiji su uvjeti u područjima uz more, drugačiji su uvjeti u Slavoniji i tu zapravo proračun treba biti osjetljiv jer treba više ulagati tamo u smislu infrastrukture i u smislu uvjeta za rad. I tu je ovaj dio koji je vezan uz otoke, potpomognuta područja i brdsko-planinska dobra. Ali kad ta sva područja stavite na kartu RH i mi imamo 556 općina i gradova, kada sve ovo zajedno stavite otprilike ostane 100 koji nisu takvi, ovo sve drugo su na određeni način potpomognuta područja. Stoga se ja pitam kud idemo? Što radimo? Što želimo postići? Jednako tako ono što je važno da bi sve i bilo, jedno od uvjeta da bi nešto bilo održivo u smislu održivosti življenja i uvjeta je bazična infrastruktura. Ono što Hrvatsku, ja bih rekla bez obzira na sve krasi je razvijena cestovna infrastruktura. Ali kada usporedite cestovnu i željezničku infrastrukturu onda tu imate veliku razliku, odnosno veliki disbalans. I ono što znamo, znamo da za cestovnu infrastrukturu treba još ulagati. Željeznička infrastruktura, imamo dakle kao što je Hrvatska ta, nekakav oblik ptice ili kifle ili kako god hoćete, imate tu jednu horizontalu, imate jednu vertikalu koju je napravljeno davno prije našeg vremena. No ako Hrvatska želi biti zemlja koja će se razvijati onda je između ostalog potrebno ulagati i u željezničku infrastrukturu, ne samo u tračnice nego i u vozni park i sve ono što je potrebno jer na taj način ona je sigurna, neovisna je osim o ekstremnim vremenskim uvjetima. Za Hrvatsku apsolutno te veze su prihvatljivije nego što su to avionske veze. No ono što mi ne vidimo kroz ovaj proračun, mi ne vidimo da se i tu odlučilo dodatno ulagati, odnosno dodatno definirati. Možda smo da još malo vezano u doing business i vezano uz proračun i vezano uz neke iskorake koji trebaju biti. Uvijek se morate mjeriti sa nekakvim drugim zemljama, odnosno zemljama, mi se mjerimo sa zemljama EU i gledamo gdje smo tu i što. I sad kad malo vidite šta se tamo dešava, oni su u smislu energenta otišli već korak dalje. Dakle oni što se pitaju vezano uz cestovnu infrastrukturu i vozila da li koristiti elektroautomobile ili koristiti bio goriva i u tom dijelu imati određene subvencije i onda je mene zanimalo kako to su nas ocijenili na ljestvici doing businessa jer su tamo nešto spominjali isporuku električne energije. Znate kako? Tako da vi sad hoćete gradite recimo svoju višestambenu zgradu i u nekoliko etaža gradite i parkirna mjesta, ja tu uvijek imam sliku Zagreba, nitko mi neće zamjeriti iz jednostavnog razloga što je to grad u kojem živim i do kojeg mi je izuzetno stalo, i sad odlučite napraviti još dvije podzemne garaže javnog parkiranja i tu odlučite napraviti punionionicu za elektroautomobile. Znate što će vam se desiti? Kad dolazite po elektroenergetsku suglasnost u HEP vi ćete to još dodatno platiti zbog povećanog korištenja električne energije odnosno imati ćete puno veću ćete platiti prethodnu i konačnu elektroenergetsku suglasnost. Dakle umjesto da postoje poticaji da na taj način potičemo uopće i obnovljive izbore energije u smislu zaštite okoliša mi to, koji to radi kažnjavamo. I zato između ostalog taj pad Hrvatske na ljestvici doing businessa i zato je to jedan od razloga zašto nemamo iskorak. Jednako tako taj problem poticaja vi vidite kroz cijeli proračun. Dakle mi potičemo razvoj otoka, nemamo ništa protiv, potičemo razvoj potpomognutnih područja, potrebno je u smislu održivog, potičemo brdsko-planinska područja dobro je da potičemo. Samo da vidimo rezultat tih poticanja. E sad, tu je ono ključno pitanje gdje je rezultat svih tih poticanja i kad ćemo vidjeti i što to hoćemo. Odnosno ključno pitanje je da bi trebala biti gospodarska i razvojna politika ove države kojom ćemo znati kakvu to Hrvatsku želimo ne 2030. nego 2050. I ovaj proračun bi trebao biti jedan mali kotačić na tom putu no međutim mi iz ovog proračuna ne vidimo. Ovaj proračun je onako, ne bih se štel nikom zamjeriti baš previše, svima ćemo dati malo pa će svi biti jednako zadovoljni ili jednako nezadovoljni, nećemo napraviti nikakav povijesni iskorak u smislu da ćemo se za nešto baš tako jako odlučiti i nekako tu ćemo napraviti nekakav balans u odnosu na to sve zajedno. Budući da sam ja rođena Bjelovarčanka i budući da je to grad do kojeg je meni izuzetno stalo ne mogu se ne referirati na tu brzu cestu koja je završila u Farkaševcu a nije završila u Bjelovaru jer to za Bjelovar što je ona završila u Farkaševcu ne znači baš apsolutno ništa. Ta brza cesta ima smisla kad se nastavi prema Koprivnici na jednu stranu i prema Bjelovaru na drugu stranu. Ja sam cijelu svoju mladost i cijeli svoj fakultet putovala autobusom iz Bjelovara u Zagreb i točno sam znala koji broj bandera je od Bjelovara do Vrbovca i od Vrbovca do Zagreba. E sad, do Vrbovca više tih bandera nema jer imamo brzu cestu ali kad izađemo tamo prema Križevcima odnosno tamo u Gradecu i dalje su ostale bandere i dalje ih mogu pobrojati i dalje se tu ništa nije promijenilo. I onda uđete u proračun koji imamo, stavku Hrvatskih cesta i oni tamo kažu da, dionica Farkaševac – Bjelovar ali 2020. Dakle to je onaj model, tu ćemo staviti, naći će se, kad netko kaže ne možemo reći da imamo ali nismo to riješili problem do kraja odnosno tema ne bi se šteli miješati. Mi ćemo u tom smislu naravno dati amandman, Klub GLAS-a i HSU-a će dati niz amandmana, gdje se prvenstveno govori o infrastrukturi, zatim amandmani, koji se odnose, dakle, na temu obrazovanja je, apsolutno cijenimo, da je obrazovanje i iskorak u obrazovanje ključna stvar ove zemlje, jednako tako tamo gdje se onim najslabijim osobama za asistente u nastavi, za pomoć osoba sa invaliditetom, gdje se je odlučilo ostaviti isto, ili smanjiti, odlučili smo kroz ovaj proračun neke druge stavke malo posložiti, da se tu barem ostavi na isto. Zaključno, kao što nema reforma, teško je očekivati u proračunu nekakav iskorak. On je tehnički korektno napravljen, imamo prihodovnu stranu, imamo rashodnomu stranu, nikom se ministar tu nije, baš previše zamjerio, da nje netko nešto rezao, sve želje i pozdrave je uvažio, ali nema reforma, nema iskoraka, nema nekakvog svjetla, evo sada smo se odlučili biti Hrvatska u kojem ćemo razvijati, ja više ni ne znam što bi to moglo biti, mi ćemo biti Hrvatska, u kojoj će prihodi ovisiti o osobnoj potrošnji, ovisit će o suncu, ovisit će o lijepom vremenu, ovisiti će o turizmu. Rashodovnu stranu, ne bi se htjeli miješati, pa kada bilo tko tu ima nekakve želje to ćemo ispuniti i pritom ćemo utvrditi i ministar i premjer, kao i mi koji govorimo o tome, da nema povećane proizvodnje, da nema povećanog izvoza, pa vas ja pitam što će to biti u budućnosti, kakvu to Hrvatsku zamišljamo 2030. Da li je to zemlja koja će biti u smislu mora i u smislu klimatskih promjena ugodna za život umirovljenika Europe, pa ako je to u redu, možda je i to nekakva odluka, možda će biti i sigurna zemlja, pa će ljudi raditi ne znam u Beču ili u Bolonji ili u Münchenu, a živjeti u Hrvatskoj, samo to moramo znati, to moramo znati sada, iz jednostavnog razloga, što situacija, koja je, koju imamo i koja je realna u Hrvatskoj ćemo sigurno iduće g. imati stotinjak tisuća radnih mjesta, koje neće imati tko popuniti. A mladi ljudi, koji završavaju fakultete, koji usput bude rečeno, pitanje je jel više posla mogu i naći u Hrvatskoj, mi nemamo problem da budu fakulteti i da ne vodimo računa da oni koji završavaju, završavaju one poslove koje se traže imaju zapakirane kofere, ni ne pokušavaju u Hrvatskoj, oni koji mogu ostati, ostati, nego idu negdje drugdje jer poruka kojom se iz Hrvatske šalje su apsolutno krive poruke. Temeljem svega što sam rekla, Klub GLAS-a i HSU-a neće podržati ovaj proračun, ali nadamo se da će nekih od amandmana biti uvaženi. Hvala.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnik Robert Jankovics i Marija Puh, izvolite, prvo kolega Jankovics.
Poštovani g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjeni g. ministre. Biti posljednji klub koji će reći svoje viđenje ovog proračuna ima svojih prednosti, ima svojih mana. Jedna od mana je da je puno toga već rečeno, ali smatram da neke stvari koje su ovdje prije mene rečene, ako ništa drugo, zbog hrvatske javnosti treba ponoviti, a to je da ovaj proračun ima nekoliko odlika, objektivnih pokazatelja, koji pokazuju onaj trend, za koji smo se odlučili, kada smo 2016. usvajali program ove vlade. Dakle, od objektivnih pokazatelja, možemo zaključiti da je rast bruto društvenog proizvoda, 2,9% koliko ga predviđamo u 2019. g. u ovim okolnostima uspjeh. Uspjeh iz razloga što ga ne temeljimo na zaduživanju, nego ga temeljimo na zdravim temeljima, odnosno, na smanjenju javnog duga, koji u ove dvije godine smanjen za cijelih 2 milijuna eura i nastavlja se ta tendencija gdje u postocima od 2016. sa 80,2% dakle udjela javnog duga u BDP-u planiramo do kraja iduće g. to smanjiti na 71,6% čime dakle, ispunjavamo sve one zahtjeve preventivnog dijela pakta o stabilnosti i radu i približavamo se fazi, gdje možemo planirati i uvođenje eura. Dakle, osim rasta BDP-a osim smanjenja udjela javnog duga u BDP-u, jako je važno da je Hrvatska u ove 2 g. 2 puta poboljšava kreditni rejting. Mi smo sada na milimetar od toga, da nekim sljedećim povećanjem kreditnog rejtinga dođemo u investicijsko područje. Dakle, to su 3 objektivna pokazatelja ovog proračuna, ovog plana ministra financija, na čemu temeljimo 2019. g. I ja moram dodati, da je sve to unatoč svemu što nam se događalo u pretekle 2 g. dakle od Agrokora, suša, poplava, požara, političke nestabilnosti, unatoč aktualnim kosturima, Uljaniku i 3.Maju postižemo dakle, sve ove rezultate zajedno. Ono što se još može objektivno, a to mogu i svi cijenjeni gledatelji, ukoliko pogledaju na web stranici Hrvatskog sabora ovaj proračun, vidjeti da je razlika prihoda i rashoda najmanja od kada u novije vrijeme Hrvatske, dakle 4 milijarde kn trošimo više nego što ćemo sljedeće g. zaraditi. Podsjećam da je to ne tako davno bilo i 15 milijardi kuna. Dakle, na prihodovnoj strani imamo PDV koji planiramo u ravnini s ovom godinom, a znamo da smo u 2 porezna rasterećenja smanjivali PDV na brojne stavke čime smo dakle, ostavljali novac u džepovima poreznih obveznika. Nadam se u džepovima poreznih obveznika a ne u džepovima trgovaca. Što se tiče rashodne strne ona je očito povećana tamo gdje je bilo sukladno dakle, programu vlade iz 2016. dakle glede solidarnosti povećane opet imamo dakle sukladno rastu plaća, imamo indeksaciju mirovina, to je 1,2 milijarde kn, za sve one koji misle da je tih 50, 60 ili koliko kuna povećanje malo, kada se to zbroji, na količinu umirovljenika, dolazimo do godišnjeg povećanja te stavke od 1,2 milijardi kn. Što se tiče najvažnije stavke, smatramo u klubu, gdje povećavamo, to je dakle, povećavanje na rashodovnoj strani solidarnost, odnosno, obitelji mladi, gdje dakle, konačno dakle jer svim roditeljima dajemo drugih 6 mjeseci plaćeno porodiljnog dopusta. Smanjili smo PDV-e na kompletnu opremu za svu novorođenčad i dakle subvencioniramo kredite, kao što smo čuli to je preko 5 tisuća zahtjeva već u ovoj fazi, samo to je dodatnih 468 milijuna kuna prema planu za 2019. godinu. Mi imamo i objektivna povećanja za koje se ova zemlja dugo borila. Jedno od njih je povećanje koje moramo uvesti dakle, troškove predsjedanja Republike Hrvatske Vijećem Europske unije odnosno pripremom za to predsjedanje 2020. koje moramo isfinancirati tijekom 2019. To je jedna velika čast za našu zemlju. Osim toga objektivno povećanje je i povećanje izdataka za rad Europske unije odnosno dio koji je na nas došao sa Brexitom odnosno istupanjem Ujedinjenog Kraljevstva iz Europske unije. Ono što je još važno što vidimo iz godine u godinu dakle da se smanjenje troška kamata pojavljuje kao svaki put sve manja stavka, dakle trošak kamata svake godine je sve manja stavka i to je zahvaljujući spretnosti našeg ministra financija odnosno refinanciranjem dugova smanjivanjem kamata. Naravno objektivno i povoljnim okolnostima na financijskom tržištu. Što se tiče problema koji se i u ovom proračunu pojavljuju, oni nisu nastali za vrijeme ove Vlade, mi se njima bavimo odnosno Vlada koju mi podržavamo se njima bavi. To su prije svega trošak mirovina koje u 2019. planiramo na 40 milijardi kuna od kojih u prihodima dakle doprinosima koji su druga najveća prihodna stavka državnog proračuna u visini od 24 milijarde kuna što znači plastično da 16 milijardi kuna poreza koje uberemo dakle od poduzetnika, od dohodaka dakle trošimo na isplatu mirovina. Očito imamo problem i u zdravstvenom sektoru koji je povećan u 2019. bojim se da bez hrabrijih poteza u tom sektoru nećemo puno postići. I naravno imamo ono što su kolege isticale, a to je povećanje, povlačenje sredstava iz Europske unije. Vjerujemo u ono sve što ministrica Žalac govori da je faza ugovaranja dosegla fazu gdje ćemo u idućih godinu, godinu i pol dosegnuti one postotke povlačenja za nas predviđenih sredstava u proračunu Europske unije koje se svima nadamo. Dakle, kada govorimo, to su bili kažem objektivni pokazatelji kako u klubu vidimo ono što je važno eventualno konkretno reći dakle da je proračun Republike Hrvatske 80% zadan sa troškovima kako bi ovaj sustav funkcionirao. Dakle, mi imamo mogućnost kretanja otprilike 20%. Ja sam sretan evo i lokalpatriotski da je u proračunu dakle nastavak izgradnje koridora 5C prema Belom Manastiru dakle kao jedini zastupnik iz Baranje to je za nas Baranjce izuzetno važna stvar i ne samo Baranjce, nego za kompletnu istočnu Hrvatsku. Ono što je za nas u Klubu Stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika važno i o tome smo govorili u proteklih tjedan dana, ja ću iskoristiti ovu prigodu, ponovno mi smo dakle podnijeli amandman. Mi želimo i htjeli bismo da nas u tome svi podupru dakle da se osiguraju besplatni udžbenici za osnovnu školu u cijeloj zemlji. Dakle to nije nešto što smatramo neizvedivim. Procjena vrijednosti te investicije da ju tako nazovem je oko 300 milijuna kuna što je 0,2% od ukupnog proračuna. Dakle, to je naš prijedlog. Ja, vjerojatno ovdje ima kolega koji su dulje u politici nego ja, jako rijetko smo imali toliko pozitivnih komentara roditelja, toliko pozitivnih komentara ljudi kojima bi se agonija u kolovozu kupovine udžbenika, traženja radnih bilježnica i svega što ide, kojima bi to olakšali i kojim jednim organiziranim sustavom bi to olakšali rijetko smo imali toliko pozitivnih komentara i rijetko je politika dobila toliko pozitivnih komentara kao kada smo to iznijeli. Dakle ja pozivam još jednom sve, to smo naveli i u programu Vlade pod obrazovanje, znanost i šport postoji naša namjera, namjera Vlade Republike Hrvatske za usklađivanjem troškova odgoja i obrazovanja sa financijskim mogućnostima obitelji. Ako nam je toliko stalo, a znam da je ovoj Vladi stalo da podupremo dakle vlade da ostanu ovdje u zemlji da im damo još jednu mogućnost da im barem ako je već osnovno školstvo obvezno osiguramo besplatne udžbenike. Siguran sam da to nije toliko velik stavak kojeg ne bi mogli riješiti da li našim amandmanom, amandmanom Vlade ili na neki drugi način. Niti jednu stranku ovih 10 dana od kada je taj prijedlog na stoli ni jednu političku stranku u Hrvatskoj nismo čuli da je protiv toga. Molim da to poštujemo da se tome prilagodimo i da nađemo način da to riješimo odnosno da to riješimo već u proračunu za 2019. godinu. Mi smo svoj amandman podnijeli i pozivamo sve da se njime ozbiljno pozabave. Bez amandmana smatram još potrebitim reći, mi smo evo i potpredsjednik Radin nas je pozvao da zaplješćemo Davis Cup reprezentativcima senzacionalan uspjeh, pobjeda u Francuskoj u finalu Davis Cupa. Ja mogu reći dva naziva, sada brzo na googleu tražeći socijalistička olupina i stadion dinosaur to je naš Maksimir. Dakle, nitko prije od kluba nije progovarao o potrebi usklađivanja konačno sportske infrastrukture sa senzacionalnim uspjesima hrvatskih sportskih ekipa, poglavito nogometa nakon Svjetskog prvenstva u Rusiji. Dakle, u ovom proračunu tome nema traga. Dakle, ako smo imali na neki način obzira, da li možemo udžbenike isfinancirati onda je jasno da još teže je bilo u ovom proračunu obrazložiti zašto bi predlagali da se možda neki od stadiona usklade da se usklade sa fenomenalnim uspjesima hrvatske nogometne reprezentacije i prije svega da nas konačno ne nazivaju strani novinari socijalističkom olupinom i stadionom dinosaurom. O tome i Hrvatski nogometni savez i naši reprezentativci progovaraju od kada je završilo svjetsko prvenstvo. Bilo bi dobro da svi koji to mogu o tome razmisle i da se o tome žurno rješava. Za kraj prije nego predam riječ mojoj potpredsjednici gospođi Puh, dakle ono što je važno reći da prijedlog proračuna je uvijek stvar povjerenja. Što god u ovom proračunu pisalo to vidi najbolje jedan čovjek i njegova ekipa, to je ministar Marić kojemu mi u Klubu vjerujemo. Naravno da je proračun stvar povjerenja. On je dobar ministre i popravimo ga sa ovim amandmanom.
Hvala. Nastavit će poštovana zastupnica Marija Puh.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Pa evo nastavno na predsjednika Kluba ja bih se samo željela nadovezati. Izrada i sama sastava proračuna, vjerujem nije nimalo laka i ne bi nikad željela biti u koži ministra financija, jer znam koliko je teško uskladiti sve potrebe, sve želje, svih ministarstava, svih jedinica lokalne samouprave, saborskih zastupnika i ostalih i smatram da se poprilično dobro snalazi u tome i svaka čast njemu na tome. Sad vezano na sam proračun. Ono što bih prvo htjela istaknuti i na što sam posebno ponosna i s čim sam izrazito zadovoljna to je da po prvi put nemamo neka parcijalna rješenja za rješavanje problema klizišta. Klizišta je nažalost problem koji pogađa moju županiju, Krapinsko-zagorsku županiju, cijeli zapravo sjevero-zapadni dio Hrvatske, prsten oko Zagreba, Sisačko-moslavačku i Karlovačku županiju i svake godine iz godine u godinu otvarala su se nova klizišta, nažalost jedinice regionalne samouprave nikad nisu imale dovoljna sredstava da uspiju sanirati stanje koje se pojavljivalo na terenu i iz godine u godinu samo su nam se duplali troškovi eventualne sanacije, evo ove godine po prvi puta imamo jedno cjelovito rješenje, koje se nalazi u Proračunu i koje je prošlo mjesto u proračunu Hrvatskih voda, gdje će biti osigurano 50 milijuna kuna da krenemo u tu jednu sustavnu sanaciju i nadam se da ćemo kroz neke 3 godine imati većinom riješen problem na terenu i da nećemo više troškove samo gomilati, nego eventualno sanirati samo nove i postojeća klizišta koje se nadam da će ih biti sve manje i manje. Također kao što je veći predsjednik Kluba spomenuo, izrazito dobre stavke se nalaze u Ministarstvu demografije, gdje smo išli sa razno raznim novim mjerama za porodiljnim i rodiljnim naknadama, jer znamo i sami koliko svaka kuna znači novim roditeljima i koliko može doprinijeti cijelom i na neki način, možda je to jedna mala kap, ali to je jedna kap koja čini veliki slap koji će vjerujem kroz nekoliko godina doprinijeti puno boljoj demografskoj situaciji u našoj državi, a na kraju krajeva i spriječiti iseljavanje koje nam strašno prijeti. Ono što bi ja htjela napomenuti i što sam ja i kolega Šipiš i kolega Tušek smo podnijeli amandman, a to je vezano na razvoj brdsko-planinskih područja. Mi smo ove godine imali u raspravi i Zakon o brdsko-planinskim područjima i Zakon je prošao prvo čitanje iščekujemo kroz iduće godine da će doći drugo čitanje i smatramo da cifra koja je trenutno bila predviđena u proračunu za ta područja nije bila dostatna s time da će u sam sustav brdsko-planinskih područja ući nekih 60-tak jedinica lokalne samouprave, do sad je bilo predviđeno nekih 30-tak milijuna kuna za tu namjenu, smatram da bi nam trebalo biti malo veći vjetar u leđa tim jedinicama lokalne samouprave, da mogu raspolagati sa nešto konkretnijim sredstvima, da je to barem nekih 700, 800 tisuća kuna, da mogu napraviti neki konkretni projekat koji se može vidjeti. Na kraju krajeva, imamo Zakon o otocima koji stvarno već nekoliko godina i dobra funkcionira, moja želja je da kroz par godina i zakon o brdsko-planinskim područjima bude u tom statusu i dođe na tu razinu Zakona o otocima, jer zapravo kad se gleda malo detaljnije, velike razlike između brdsko-planinskih područja i otoka, nema. Na primjer, jedan građanin iz zaseoka koji živi, pa možda čak zračne linije, odnosno vremenske linije vožnje 15-tak minuta do glavnog grada Županije, nažalost treba potrošiti preko 70 kuna za autobusnu kartu i to ukoliko ima sreće da ima liniju koja vozi na tom području. Velik dio moje Krapinsko-zagorske županije, a koliko sam čula to se dešava i u drugim županijama, ima sve manje i manje linija koje povezuju rubne općine sa centrom Županije, da ne govorimo sa bolnicama ili na kraju krajeva i sa glavnim gradom, a to je Grad Zagreb. Trebamo jednostavno pružiti jednake prilike, jednake šanse svima, trebamo pomoći jedinicama lokalne samouprave da što više prilagode komunalnu infrastrukturu potrebama svojih stanovnika, da nam se ne desi, znači uvijek govorimo o iseljavanju mladih, iseljavanju Hrvata iz Hrvatske. Ne bih željela da se isto desi da iseljavanjem iz ruralnih područja u urbana područja. Moje Zagorje koje je zapravo na sat vremena vožnje od Zagreba, gdje zapravo možete savršeno lijepo živjeti u prekrasnim zelenim bregima, za sat vremena biti na poslu u Zagrebu, bojim se ukoliko infrastruktura neće biti dovoljno dobra, ukoliko neće biti dobre prometne povezanosti, ukoliko neće imati infrastrukturu poput vrtića gdje mogu ostaviti djecu na čuvanju, ukoliko neće imati mogućnost da brzo dođu do liječnika, da hitna pomoć dođe do njih, bojim se da će rađe odabrati da žive u nekoj urbanoj sredini, a to bi bila jedna velika šteta i nikad ne želim da se dogodi Zagorju takva depopulacija, jer stvarno mislim da trenutno ljepšeg i pogodnijeg mjesta za život nema. A evo Zakon o brdsko-planinskim područjima i ova mjera koju želimo malo više povećati brdsko-planinskih područjima jednim velikim dijelom se odnosi i na Krapinsko-zagorsku županiju, kao i na druge županije u Gorskom Kotaru i Varaždinskoj Županji. Ja bih se još samo malo željela nadovezati na besplatne udžbenike, znači amandman koji ćemo uputiti u ime Kluba. Smatram da moramo raditi na čim većoj jednakosti prilika i šansi svoj djeci. U Ustavu Republike Hrvatske piše da je osnovnoškolsko obrazovanje besplatno i obavezno. Prvi korak koji je bio napravljen, bio je prijevoz učenika koji je riješen, smatram da idući korak koji se mora napraviti i prema kojem moramo krenuti je da svi imaju pravo dobiti besplatne udžbenike, da nemamo u kolovozu panike roditelja, da ne znaju na koji način pokrpati svoj ionako poprilično nategnuti kućni budžet da osiguraju knjige za svoju djecu, pa ajdemo ove godine prvo sa osnovnom školom osigurati im besplatne udžbenike jer to obrazovanje nije nešto što po meni bi trebalo biti u socijalnom cenzusu. A na kraju krajeva dešava vam se situacija u Zagorju gdje općina sufinancira udžbenike svojim đacima, dok, recimo, susjedna općina ne sufinancira. Imate, susjed do susjeda igrom slučaja, granica općina između njih, i sada jedan prijatelj ima besplatne udžbenike i radne bilježnice koje će ga počekati u školi, a njegov drugi prijatelj koji živi, ne znam, 100 m dalje od njega, na žalost, to nema i roditelji će umjesto da mu mogu kupiti kvalitetniju opremu drugu koja mu treba, da mu mogu pružiti neke druge izvanškolske aktivnosti, morati će te novce utrošiti na to da mu kupe udžbenike besplatne. Ajmo napraviti jednake prilike i jednake šanse za sve i krenimo sa udžbenicima. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sad smo s time završili. Pardon, nismo još, još imamo jedan klub zastupnika, a to je onaj HSS-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović, izvolite.
Hvala podpredsjedniče HS-a, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Evo u ime kluba HSS-a nekoliko promišljanja o proračunu za 2019.-tu, 2020.-tu i 2021.-vu. Naime, Vlada je željela i ovim i prethodnim proračunima i budućim proračunima konsolidirati javne financije, smanjiti javni dug i to temelji na pojačanom ulaganju u gospodarstvu, novim radnim mjestima, potporama, izvoza, razvoju i rastu turizma. Međutim, iz ovog proračuna koji je planiran sa 136 milijardi na prihodovnoj strani, a odnosno nešto više od 140 milijardi na rashodovnoj strani, može se isčitati da se nastavlja dosadašnji trend rasta i javnih prihoda i javnih rashoda. Proračunski rashodi za 2019.-tu se planiraju u iznosu višim od 11% u odnosu na plan 2017.-te odnosno 6% odnosno na plan 2018.-te. Rast BDP-a je u 2017.-toj iznosio 2,9%. Prognoze rasta u ovoj godini od strane Europske komisije, pa i od same Vlade je oko 2,8%. Rashodi središnje države su dakle, rasli brže od ukupnog gospodarskog rasta. Taj se trend nastavlja i u proračunu za 2019.-tu godinu. Ovakav brži rast proračunskih rashoda od gospodarskog rasta vrši dodatni pritisak na realni sektor na obiteljska poljoprivredna gospodarstva, na obrte, ukupno na gospodarstvo, ali i na kvalitetu života naših građana odnosno na troškove kućanstva. Nastavak rasta poreznih rashoda po stopama višim od gospodarskog rasta ugrožava ukupno gospodarstvo, a sadašnje stope rasta BDP-a daleko su niže od stopa rasta gospodarstva usporedivih sa susjednim nam zemljama i s kojima se često uspoređujemo, a to je, prije svega, mislim na Sloveniju, Rumunjsku, Bugarsku, Slovačku, a moglo bi u narednim godinama nam se dogoditi i niže stope rasta od 2,5%, što sigurno ne može biti dovoljno za održavanje postojećeg javnog i vanjskog duga odnosno održavanje postojećeg stanja ukupnog blagostanja. Kroz ove proračunske poruke, kroz proračunske politike, šaljemo i poruku da Vlada obzirom na rast javne potrošnje, ne planira bitnije sektorske reforme, niti brže poboljšanje u tome pravcu. Kad je riječ o prihodima i dalje si je prihod od PDV-a i trošarine najvažniji proračunski prihod. Proračun za 2019.-tu se planira višak prihoda u odnosu na operativne proračunske rashode u visini od 2 milijarde i 669 milijuna kuna. Međutim, na rashodovnoj strani se planira rast ukupnog manjka izvan proračunskih fondova i javnih poduzeća od 5 milijardi i 762 milijuna kuna, od čega 2,6 milijardi odnosi se na manjkove zdravstvenog osiguranja, 3,1 milijarda kuna za manjkove Hrvatskih autocesta i 0,7 milijardi za manjkove Hrvatskih voda. Svi Vladini resori, znači, sva Ministarstva su povećali svoje rashode, tako da ne možemo govoriti ni o nekim dobitnicima ili gubitnicima kada je riječ o Ministarstvima i samim ministrima. A zbog rastućih rashoda i manjkova, proračun također ne možemo ocijeniti razvojnim. Manjak konsolidiranog proračuna koji će u konačnici iznositi preko 4 milijarde kuna, gotovo dvostruko više u odnosu na izvršenje 2017.-te, a za iznos manjka će Vlada se morati dodatno povećati javni dug odnosno morati će se ići u zaduživanje i na taj način povećati troškove financiranja. Ono što nas iz HSS-a posebno zanima, to je proračun Ministarstva poljoprivrede i politike vezano uz samo provedbu tih politika i kako se to odražava na terenu. Činjenica je da nam uvoz poljoprivrednih prehrambenih proizvoda raste, da domaća proizvodnja je u padu i da kod većine poljoprivredno prehrambenih proizvoda nemamo samodostatnost u proizvodnji i najavljene porezne olakšice odnosno smanjivanje PDV-a na određene prehrambene artikle, naravno, pozdravljamo, ali smatramo to nedostatnim zato što još uvijek je PDV na te proizvode u okruženju niži. Već sam govorio u Sloveniji 9,5%, Srbija 10%, BiH 10%, mi smo stavili 13%. Zašto nismo išli ispod toga da budemo konkurentni, da naši građani ne idu kupovati te iste proizvode u Bosanski Brod, Bosansku Gradišku ili Srbiju ili Sloveniju. Naravno da ima i nekih pozitivnih primjera jer stalno smo ukazivali na problematiku u govedarstvu i kako govedarstvo i proizvodnja mlijeka i mesa sigurno može biti generator razvoja, ne samo govedarstva, nego i drugih pratećih poljoprivrednih industrija i zato pozdravljamo što se u proračun predviđa 65 milijuna kuna za potpore govedarstvu 5 milijuna kuna za potpore razvoju ovčarstva i kozarstva, 3 miliona za sustav krava-tele a odmah postavljamo i pitanje a gdje je nestalo svinjogojstvo? Nema ga u proračunu i nije dobro, jer kod ulaska 2013. u Europsku uniju nismo iskoristili one prijelazne mogućnosti da dodatno pomognemo taj osjetljivi sektor, doživjeli smo strašan pad, da sad preko 75% svinjetine uvozimo a vrlo malo proizvodimo i ukoliko sad u Proračunu ne pomognemo taj osjetljivi sektor a morao bi se naći na tom popisu sigurno će doći do daljnjeg odumiranja svinjogojstva u Hrvatskoj, pogotovo što nam prijeti u okruženju nadolazeća afrička svinjska kuga i ako se još i ona dogodi onda možemo reći nećemo imati više svinjogojstva u Hrvatskoj i zato ćemo mi u ime Kluba HSS-a uložiti amandman da se i svinjogojstvo potpomogne kao i ova tri navedena sektora. Također nam je nelogično da se smanjuje PDV-e na živu stoku, na meso a da se ne smanjuje i na suhomesnate proizvode. Pogotovo što smo napravili jedan iskorak i okupili naše proizvođače i opremili kroz različite dosad potporne mjere imamo niz kvalitetni proizvođača i kulina i kobasica i drugih suhomesnatih proizvoda a ne idemo im pomoći sa smanjenjem PDV-a, a također jedan od problema koji sigurno tišti ovaj sektor je i nedostatak tvornički kapaciteta. Gospodine Ministre, evo ukratko Srijemska županija zajedno sa gradom Otokom i proizvođačima kulina vapi za jednom modernom klaonicom koja bi imala dostatne kapacitete da im pomogne jer postojeći kapaciteti u Osijeku, u okolici Slavonskog Broda nisu dostatni za klanje svinja, niti za preradu, niti imaju izvozni broj da bi mogli se pojaviti na međunarodnom tržištu a postoje već kupci za te proizvode, tako da evo, barem bi se trebala predvidjeti sredstva u ovom proračunu za projektnu dokumentaciju i otkup zemljišta što je bilo predlagano od strane ljudi iz Vukovarsko-srijemske županije, na taj način bi pomogli još dodatno ovom sektoru. Želim također, istaknuti problem suzbijanja bolesti vinograda, naše zlatne žutice, jedne virusne bolesti koju prenose cvrčci, gdje je svega 5 milijuna kuna predviđeno u Proračunu i to samo na zahtjev Istarske županije a gdje su ostale županije a ima problema već i u Međimurskoj, u Krapinsko-zagorskoj a pojavljuje se već i dalje ovaj cvrčak vektor tog virusa, koja sigurno će se pojaviti i u Slavoniji i nije dobro da sa ovako malo sredstava planiramo suzbijanje ovog štetnika i ove bolesti. I sigurno da je trebalo tu pojačati. Također, želim ovdje istaknuti jedan problem to da je nestalo u Ministarstvu poljoprivrede iz Proračuna potpore manifestacijama i sajmovima. To su one manifestacije koje su organizirali bilo Ministarstvo kao supokrovitelj, savjetodavna služba, općine i udruge i to je bila jedina prilika da naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva se predstave, pokažu svoje proizvod i nešto na tim sajmovima prodaju. Sad se to briše i pitanje hoće li biti potpora tim manifestacijama, hoće li biti sajmova. Vidite ta sredstva su nestala iz Proračuna a znate što nije nestalo, odnosno što se pojavilo, pojavila se inspekcija, carina, policija na sajmu obrtničkom u Brodu, na sajmu u Vodnjanu, na sajmu u Tinjanu pršuta gdje su odmah išli s kažnjavanjem, oni još nisu raspakovali štand i sad moš mislit netko će prevarit državu jer će prodat tamo 5 ili 10 litara maslinova ulja ili 2 pršuta. Pa nemojmo na malima trenirat strogoću, omogućimo im da imaju nekakvo tržište i da mogu svoj proizvod plasirati odnosno da mogu ostvariti dohodak od istog, a s druge strane čuvamo i taj prostor jer ti ljudi će ostati živjeti na tom prostoru. I ono što sam već i Premijeru rekao nepojmljivo nam je ako želimo razvijati industriju, stvarati nova radna mjesta, imamo komparativne prednosti kroz drvnu industriju, drvno-prerađivački sektor gdje radi preko 50 tisuća ljudi koji je izvozno orijentiran, mi sad smanjujemo potpore sektoru s 80 na 40 milijuna kuna. Zašto? Pa jesu se oni tako razvili da mogu sami se nosit ili ne trebaju više pomoć, a većina njih kad s njima razgovarate kažu da i dalje imaju problem u plasmanu na tržištu i da im zbog slabe ili jake kune nema potpore u tom smislu treba i dalje pomoći da imaju želje investirati i razvijati svoje proizvodne kapacitete i ne vidim razlog zašto se ova sredstva smanjila. Fali nam pravih razvojnih projekata kad je riječ i o poljoprivredi i gospodarstvu. Kroz Ministarstvo poljoprivrede se četiri, pet projekata, kroz Projekat Slavonija sufinancira i dobro da su izdvojena sredstva, ali evo, ističem još jedan projekat koji nije obuhvaćen a riječ je o tehnološko-inovacijskom razvojnom inkubatoru u općini Brodski Stupnik koji je prošao na natječaju kroz ITU Slavonski Brod sa iznosom od 32 milijuna kuna s tim da su dobili 27 milijuna kuna, nedostaje 5 milijuna kuna. Zašto i taj projekat ne bi ušao u projekat Slavonije i Baranje i bio sufinanciran iz nacionalnih izvora, samo općina i županija neće moći tu razliku od 5 milijuna kuna isfinancirati a to je značajno za stotine obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava različitih vrsta proizvođača od voća, povrća, meda, mesa itd. i sigurno bi to dodatno omogućilo gospodarski razvoj ovoga kraja. Kad je riječ o gospodarstvu treba istaknuti da skoro 3.2 milijarde kuna se izdvaja za gospodarstvo, odnosno planira se u Proračun za 2019. i sigurno treba reći da ima i pozitivni primjera da se potiče ulaganje sa 71 milion kuna, istraživanje inovacija sa 20 milijuna kuna, kroz ljudske potencijale potpore za mlade obrtnike i poduzetnike oko 26 milijuna kuna, međutim ono što nije dobro jer kroz ove programe potpora koje idu iz Ministarstva svi su obrtnici i poduzetnici u istoj šansi, ali nisu u istoj šanci jer ne može onaj koji je iz Slavonije, Like iz nerazvijenih krajeva bit konkurentan obrtniku ili poduzetniku iz Zagreba ili razvijenijih regija. Ne može onaj koji je bos trčati igrati nogomet sa onim koji ima kopačke. To jednostavno nije moguće i potrebno je posebno stimulirati projekte iz Slavonije, Like i drugih nerazvijenih krajeva da dobiju za svoje projekte u startu više bodova da bi mogli doć do tih razvojnih sredstava predlažemo kako je to Ministarstvo poljoprivrede ostavilo poseban fond za financiranje razvojnih projekata, da i Ministarstvo gospodarstva, i tu ćemo uložiti amandman, napravi jedan poseban fond za sufinanciranje i pred financiranje i pripremu projekata našim obrtnika i poduzetnika iz tih nerazvijenih krajeva, jer ne mogu se oni staviti u isti koš, u istu utakmicu s onima koji su bliže tržištu, koji su opremljeniji i razvijeniji, i mislim da to treba Ministarstvo prihvatiti i kao takovo uvažiti. Jer nema ravnomjernog razvoja Hrvatske ako mi značajnije ne uložimo u te nerazvijene krajeve. Jer kako je Marija Terezija naselila Slavoniju? Pa zato što je davala povlastice ljudima, obrtnicima i ljudima koji su naseljavali tamo, bilo da su imali slobodno krčit šumu i ostvarit prihod od prodaje šume, nisu plaćali poreze, nisu išli u vojsku i tako dalje. Pa moramo osmislit program i projekte za takve sredine iz kojih nam ljudi odseljavaju, da se to više ne događa, odnosno da zaustavimo iseljavanje. Evo i ovaj fond bi bio jedan od tih mjera, gdje bi se sigurno pomoglo rasterećenju i potpori gospodarstva koji rade na tim područjima. Jer sigurno da mi kao, već sam spomenuo problematiku drvno prerađivačke industrije, tu trebamo daljnje ulagati i pomoći im, a mi smanjujemo sredstva. Imamo metalo prerađivačku industriju, imamo problem konsolidacije, financijske, dokapitalizacije Đure Đakovića, sve se zašutilo, a rekli su vodit će se briga o njemu, marom dobrog gospodara, pa hoćemo li već jedanput kao što se riješila Petrokemija Kutina, riješiti i Đuro Đaković u Slavonskom Brodu, mislim da to naši sugrađani iz Slavonije, gospodine ministre, zaslužuju i da se to riješi. Kad je riječ o obrazovanju, evo i tu nekoliko riječi, samo ističem da treba ulagati u znanost i obrazovanje, jer bez toga ćemo sigurno i dalje zaostajati u gospodarskom razvoju, u odnosu na zemlje koje sam već spomenuo i sigurno da je tu važna i mreža odnosno širenje mreže Sveučilišta i Fakulteta u Hrvatskoj. I još od 2015., kad je donešena Odluka da se osniva Sveučilište u gradu Slavonskom Brodu, stalno imamo nekakve prepreke i nikako riješit to, pa evo i početkom ove godine i Ustavni sud rekao da je tu sve u skladu s Ustavom i da nema razloga da se ne ide u realizaciju Sveučilišta u Slavonskom Brodu. I čuh jutros Klub HDZ-a, odnosno, dio njihovih zastupnika, je uložio amandman. Pa zašto nije Ministarstvo u startu kad već ima sve podloge, jer napravljen je i elaborat koji je dostavljen Ministarstvu, zašto nije u startu stavilo to u program financiranja u proračun, nego se mora ići sa amandmanom? Ja pozdravljam i ja ću podržati taj amandman. I sam ću uložiti amandman zato što smatram da predloženi amandman nije financijski dostatan, jer tamo je za narednu godinu predviđeno svega 5 milijuna kuna, a samo Veleučilište koje sad već igra odnosno radi u Slavonskom Brodu i troši godišnje 10 milijuna kuna, strojarski fakultet 24 milijuna kuna. Znači tu minimalno treba oko 50 milijuna kuna, a ne 5 milijuna kuna i mislim da je to od predlagatelja amandmana neozbiljno, a gotovo što postoji financijski elaborat o održivosti Sveučilišta u Slavonskom Brodu iz kojeg se to može isčitati. I evo tražim da, ako se već razgovara o Sveučilištu i da mora ići Sveučilište, onda da se i sa adekvatnim sredstvima to poprati da bi moglo zaživjeti. Također je bitno i širenje mreže osnovnih i srednjih škola, da se ide ka učeniku i da svi oni učenici koji su u ruralnim područjima imaju jednake kvalitetne uvjete za školovanja kao i ovi u Zagrebu, ili Rijeci, ili Splitu, jer činjenica da još uvijek postoje neke škole koje nisu do kraja uređene, koje nemaju opremljene kabinete, a evo postoji i škola u Slavonskom Brodu za djecu sa posebnim potrebama, gdje mi je prije više od 6 mjeseci ministrica rekla da ide ta škola, da će se izgraditi, na kraju opet moramo to amandmanom rješavati danas, ili u petak. Zašto? Ako je obećano da ide, zašto nije stavljeno u proračun, nego se to mora amandmanom rješavati, a obećano je toj djeci, ima ih preko 200 sa posebnim potrebama u razvoju i sigurno da nisu kvalitetni uvjeti u kojima oni održavaju svoju nastavu u Slavonskom Brodu i da je to vrijeme da se riješi. Također bih istakao i problem izgradnje školsko sportskih dvorana. Mi imamo nekoliko na području Slavonije pa i u području Brodsko-posavske županije gdje su Općine pripremila projektnu dokumentaciju, ishodile građevinsku dozvolu, neke i započele gradnju da im ne propadne građevinska dozvola kao Dragalić, al' nikako da se osigura tih 3, 4 milijuna kuna da se napravi jedna mala jednodijelna dvorana u toj Općini. A zašto to ističem? Pa evo svi se hvalimo uspjehom tenisača, nogometaša, a od kud su oni svi krenuli? Pa upravo iz takvih malih sredina, iz tih osnovnih škola, iz tih dvorana, iz tih entuzijasta koji su ih učili i trenirali, a nemaju uvijete. A zašto bi bio problem u tim sredinama gdje je tradicionalno imamo želju i potrebu djece da se također bave sportom, da ne dobiju i sportske dvorane, i tu ćemo uložiti amandmane. Kratko bi se osvrnuo i na plaće nastavnika i dobro je da se evo sa Sindikatima pregovaralo, iako nije dobro da opet trpe učitelji, profesori, nastavnici, jer oni su iznijeli teret krize. To svi moramo znati kol'ko su oni puta, njima smanjivana plaća i govoreno kad se stigne gospodarski rast, ići će i plaće gore, i sad najedanput se opet to ne događa, nego se moraju vršiti pritisci, najavljivat štrajkovi i tako dalje, da bi se nešto riješilo i opet ne onoliko koliko bi samo sustigli onu plaću koja im je tada smanjena, prije 6 godina. I mislim da zaslužuju da se to riješi i dobro je da se o tome razgovara i planira i u proračunu za iduće razdoblje. Kad je riječ o zdravstvu, nema više ministra ovdje, ali i dalje ostaje problem sanacije dugova bolnica. Prošle godine ja pohvaljujem ministra što je izdvojio milijardu i 200 milijuna kuna za sanaciju starih dugova u bolnicama i tad je dio plasiran tih sredstava i u Slavoniju, međutim i dan danas te bolnice posluju negativno, a sad se javlja i problem i sa Domovima zdravlja, jer nema dovoljno liječnika obiteljske medicine, pa se ne ostvaruju ni prihodi, a dodatno trpe pacijenti, jer ne znaju kad će imati liječnika u svom selu, iako ima opremljena ambulanta kao što je u Vrblju, i koji dan da ide liječniku ili da ne ide. Tako da tu moramo ozbiljnije pristupiti reformi zdravstva da ne bude onih lista čekanja kao što, evo vidimo koliko se mora čekati, skoro godinu dana za pregled kod okuliste ili što sam ja ministru pokazao za magnetsku rezonancu mozga gdje sam preko 300 dana u nekim bolnicama dobio odgovor da bi morao čekati. To se više ne smije događati. Moraju se naći modeli kako smanjiti liste čekanja, jer to ljudi od nas očekuju. I naravno evo sve pohvale za dobru turističku sezonu. Međutim, ostaje na određeni način žal nas sa kontinenta i Slavonije, iz Baranje da se premalo ulaže u kontinentalni turizam. I opet ono što Hrvatska turistička zajednica ulaže najveći dio završi u Istri i Dalmaciji. Moraju se osmisliti modeli kako da razvijemo turizam i u Slavoniji i drugim kontinentalnim krajevima. I evo nadam se da će neki od naših amandmana biti prihvaćeni i na temelju toga ćemo odlučiti kako ćemo glasovati. Hvala.
Hvala lijepa. Evo, sada smo završili sa klubovima. Samo da vam kažem, imamo prijavljenih 46 pojedinačnih rasprava. To je ako nema uopće replika do 1 sat ćemo ostati, tako da krenemo, sada ćemo krenuti sa pojedinačnim raspravama i prvi se javio poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre sa suradnicima. Gospođa Grozdana, kolegica Grozdana Perić je u ime Kluba zastupnika govorila, iznijela stav kluba po pitanju Državnog proračuna za 2019. godinu. Stoga bih ja više govorio o onom dijelu u kojemu državni proračun dotiče, uređuje, priprema, planira brojne projekte na području Dubrovačko-neretvanske županije. Prije toga, jasno bih rekao da je proračun ovako kako je koncipiran uistinu i razvojni, i socijalno osjetljiv u funkciji demografskog oporavka Republike Hrvatske, a da svi ti atributi državnog proračuna utemeljeni su na konkretnom makroekonomskom pokazatelju koji predviđa rast BDP-a u idućoj godini za 2,9%. Ono što daje dodatni legitimitet ovakvom proračunu je činjenica da je i proračun za 2018. godinu, a i proračun za 2017. temeljen na podacima raste BDP-a upravo onakvom kakvom smo na kraju godina i svjedočili. To govorim iz razloga kako bi pokazao dakle da je proračun kojega je Vlada napravila apsolutno utemeljen u makroekonomskim pokazateljima i stoga je on i ostvariv i ja sam uvjeren da će ga Vlada upravo ovako kako ga je zacrtala da ćemo ga krajem iduće goditi svjedočiti njegovom izvršavanju u okvirima kojima je on predviđen, s time što kao što je to i premijer rekao jutros u svom uvodnom izlaganju, a to je da neovisno o tome što planiramo deficit državnog proračuna za 2019. godinu u iznosu od 0,4%, za 2020. 0,3, a onda za 2021. suficit od 0,3% da ćemo već iduće godine za koju donosimo ovaj proračun svjedočiti s obzirom na činjenicu da Vlada ono što obećaje izvrši i još ide iznad toga svjedočiti kao što sam rekao i suficit u državnom proračunu što bi se dogodilo i za ovu godinu u kojoj smo sada da nam ne prijete aktivacija investiranje jamstava u Uljaniku jer smo svjedočili za prvih 6 mjeseci suficit u državnom proračunu oko milijardu i 600 milijuna kuna. To sve govorim samo iz razloga kako bih rekao da je proračun utemeljen kažem u jasnim, stvarnim, ostvarivim i iz ranijeg iskustva realiziranim makroekonomskim pokazateljima. Ono što bih rekao u dijelu koji se odnosi na Dubrovačko-neretvansku županiju onda svakako jest činjenica da u ovom proračunu jest sadržan na dijelu i pozicijama Hrvatskih cesta najvažniji infrastrukturni projekt, prometni projekt u Republici Hrvatskoj koji ćemo realizirati u ovom financijskoj omotnici, prvoj financijskoj omotnici po kom se projektu biti i obilježeno prvo razdoblje članstva Hrvatske u Europskoj uniji, a to je Pelješki most. Vrijednost tog projekta je sa PDV-om 526 milijuna eura koji će se projekt realizirati u 4 faze. On je prevažan projekt za Republiku Hrvatsku s obzirom da predstavlja dokinuće teritorijalnog diskontinuiteta. Ali ono što je važno, omogućuje gospodarski razvoj krajnjeg juga Hrvatske, u prvom redu Dubrovnika, dubrovačkog zaleđa, poluotoka Pelješca, Korčule i Mljeta i taj projekt po meni je bio bespotrebno zaustavljen prije punih 6 godina, jer je da je bilo nastaviti s njegovom realizacijom sukladno jednoj usporenijoj dinamici građenja mi ne bismo svjedočili potpunom rasulu velikih hrvatskih građevinskih tvrtki koje su bile uključene u taj projekt i bili bi se doista danas, danas bismo mogli govoriti o jednoj značajnijoj, jačoj hrvatskoj građevinskoj operativi. No, što je, tu je. Dobro je da taj projekt nastavlja, da se on realizira i da će omogućiti kažem jedan gospodarski oporavak prije svega Pelješca, ali onda jasno i ostalih dijelova krajnjeg juga Hrvatske. Ono što je također za spomenuti kada govorimo o Hrvatskim cestama, to je nekoliko projekata u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Rekonstrukcija ceste na Mljetu. Zatim dovršetak ulaska u Cavtat i još je jedna vrlo važna investicija to je beterment ili rekonstrukcija državne ceste u prostoru Župe Dubrovačke koja je danas ustvari jedina prometnica koja povezuje Dubrovnik sa granicom i Dubrovnik sa zračnom lukom. Prema tome, taj projekt treba čim prije realizirati s obzirom na stanje sa studijom gospodarske opravdanosti izgradnje brze ceste Zračna luka Čilipi koja bi trebala biti u idućem periodu. Ali do tada dok se ona ne realizira pozdravljam činjenicu da Hrvatske ceste nastavljaju sa betermentom odnosno rekonstrukcijom državne ceste kroz Župu Dubrovačku što će u mnogome ubrzati, olakšati promet kroz samu Župu dubrovačku. Ono što bih također izdvojio u ovom proračunu, to su projekti Hrvatskih voda na prostoru Dubrovačko-neretvanske županije i to u nekoliko projekata koji omogućavaju potpunu vodoopskrbu. Naime, svjedoci smo da Dubrovačko-neretvanska županija koja jest po koeficijentu razvijenosti, indeksu razvijenosti među prve tri ili četiri županije ovisi o tome u koji se kriterij uzima u obzir. Činjenica da značajan dio te županije primjerice poluotok Pelješac još na cijelom prostoru nema riješenu vodoopskrbu pa prema tome u ovom proračunu za iduću godinu se konačno dovršava vodoopskrba središnjeg dijela Pelješca, naselja Janjina, odnosno općine Janjina, naselja Dančanje i taj središnji dio poluotoka Pelješca, to je vrijednost investicije oko 15-ak milijuna kuna. Iako se tome još doda rekonstrukcija vodocrpne stanice u Trsteniku mislim da ćemo omogućiti kvalitetniju vodoopskrbu krajnjeg zapadnog dijela otoka Pelješca i otoka Korčule koji je još, koji je oslonjen na vodocrpilište u Neretvi. Dakle posebno bih izdvojio te projekte koji prilikom velikih suša onemogućuju kvalitetnu vodoopskrbu, iznimno jak turističkog dijela Dubrovačko-neretvanske županije a to je zapadni dio Pelješka i otok Korčulu. Ono što bih zamolio a što je već u razgovorima sa Hrvatskim vodama bilo govora to jest vodoopskrba jednog dijela općine kula Norinska, investicija nije mala iznosi oko 15 milijuna kuna ali rješava pitanje jednog prostora koji je vrlo važan u Neretvi, to je ... [[Govornik se ne razumije.]] i općine Kula Norinska koji se dogovara sa Hrvatskim vodama ne bi li se i on realizirao. Ministar Butković je jutros navodio temeljne najvažnije prometne infrastrukturne, kapitalne infrastrukturne projekte koje je Ministarstvo mora, prometa, infrastrukture rješava i čije financiranje osigurava sredstvima europskih fondova i pri tome je izdvojio 28 luka od županijskog značaja diljem Jadranske obale čijom će se izgradnjom, odnosno realizacijom puno bolje povezati prometno povezati hrvatske otoke. Sve su te luke, svih tih 28 luka su gotovo sve u funkciji prometnog povezivanja hrvatskih otoka. Pa bih ja posebno evo izdvojio ono što je važno za Dubrovačko-neretvansku županiju a to je luka Perna na prostoru u općini Orebić ili nova luka Polačište na Korčuli, te dvije investicije sa negdje oko 110 milijuna kuna su sadržane u tom velikom projektu Ministarstva mora, prometa i infrastrukture i luka, Vela Luka, novo trajektno pristanište u luci Vela Luka, rekonstrukcija trajektnog pristaništa u Ublima i dovršetak izgradnje Luke Trpanj. Dakle tim projektima će se doista dovršiti, to je jedno kvalitetnije prometno povezivanje otoka Dubrovačko-neretvanske županije ali u tom projektu je, osigurani su brojni projekti diljem jadranske obale kojima se prometno povezuju hrvatski otoci. A jasno onda svjesni činjenice da je i Vlada na svojoj sjednici u Hvaru donijela program kojima je realizirala brojne investicije koje su upravo su utemeljene ove godine u državnome proračunu. Prema tome, evo s time ću završiti, podržavam ovakav proračun. Izdvojio sam one projekte koji su itekako važni za Dubrovačko-neretvansku županiju ali svakako u prvom dijelu tu je realizacija izgradnje Pelješkog mosta kao jednog od pretpostavke i preduvjeta razvoja krajnjeg juga Hrvatske. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Bačiću, kada ste govorili o financijskim planovima državnih cesta pa i o cesti kruni svega zapravo povezivanju kopna sa poluotokom Pelješcem, ali ne samo to već i ostalih pristupnih cesta, odnosno zaobilaznim ... [[Govornik se ne razumije.]] Ne samo taj dio, meni je drago što je Vlada već odavno primijetila i u ovoj godini je zapravo dala značajna sredstva i za čvor Vučevicu, na cestu D8. Kolega Bauk nije ovdje ali i za Ložićšće, odnosno zaoblilaznicu Ložićšće na otoku Braču jer su uvidjeli zapravo neuralgične točke i ovo ljeto. Dakle u niz, na niz takvih cestovnih pravaca se zapravo jako puno uložilo. S obzirom da je to 7 tisuća i 200 km državnih cesta i kada vidite sredstva za redovno održavanje cesta, odnosno za investicijsko održavanje nije možda preveliki iznos ali mislim da se taj iznos ravnomjerno rasporedio.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Tako je kolega Babić. Dok je jutros ministar Butković iznosio projekte Ministarstva mora u dijelu cestovne prometne infrastrukture pored Pelješkog mosta izdvojio je kao najvažniju, najvažniji cestovni projekt, to je obilaznica Splita, dakle spojnica, bilanca od Solina do Omiša, dovršetak tog dijela s obzirom na zagušenost grada Splita, da ne kažem grada Omiša i cjelokupnog prostora ... [[Govornik se ne razumije.]] po strani koji definira i omogućuje kvalitetno prometovanje i uopće mogućnost života na tim prostorima. Svi mi koji prolazimo tim dijelom putujući od Splita prema Dubrovniku ili prema Omišu, u ljetnim mjesecima znamo kolike su prometne gužve na tom prostoru. Ova je Vlada iznašla mogućnosti i prilazi se realizaciji tog dijela kojega nisam u svom uvodnom dijelu rekao, hvala vam na ovoj replici, jer će on doista omogućiti realizaciju te iznimno važne prometnice za Splitsko-dalmatinsku županiju.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Pranića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačiću, ja ću komentirati jedan samo projekt vezano za naše područje Dalmacije, to je jedan projekt povezivanja i otoka Hvara sa autocestom A1, govorimo o spojnoj cesti Ravča-Drvenik. Ta cesta, imamo ugovor Hrvatskih cesta i autocesta iz 2005., imamo lokacijsku dozvolu iz 2006. i otvaranje dionice 2009. gdje ste vi službeno otvorili tu dionicu, govorimo o spojnoj cesti u vrijednosti 750 milijuna kuna. Imamo jedan memorandum kojeg je potpisao župan Splitsko-dalmatinske županije i 20 gradova i općina, uključujući sve gradove i općine sa otoka Korčule i konstantno nas lažu vezano za taj jedan projekt jer s obzirom da ga ja ne vidim osobno u financijskom planu Hrvatskih cesta za 2019. godinu a izrazito je važno zbog aktivacije luke Drvenik, zbog micanja gužvi iz trajektne luke Split i aktivacije istočnog dijela otoka Hvara i otoka Korčule. Zaista ne znam a vlada je imala na Hvaru sjednicu, govorila da će biti taj projekt, a vidim da u financijskim planovima više ne postoji.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Pranjić, Pelješki most je također započet 2009. g. i njihovom se realizacijom krenulo, kasnije je Vlada SDP-a taj projekt obustavila. Bilo je tu još nekoliko projekta, koji su bili u to vrijeme planirani na krajem jugu Hrvatske, među njima je i tunel koji spaja Vrgorac sa Drvenikom, kako bi se omogućilo kvalitetno prometno povezivanja iz samog Hvara, istočnog dijela Hvara i Korčule i taj projekt doista jedan od važnijih projekata. Mislim da je ministar jutros rekao da su taj projekt i projekt tunela kroz Kozjak, također nešto o čemu ministarstvo, odnosno, Hrvatske ceste razmišljaju, u ovom prvom dijelu, nažalost ovaj projekt nije predviđen do 2021. g. ali se slažem s vama da je to jedan od projekata, koji su vrlo važni za prostor Vrgorca i tog dijela Splitsko dalmatinske, a rekao i bi i Dubrovačke neretvanske županije.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava, biti će onaj poštovane zastupnice Sunčane Glavak.
Hvala lijepo kolega Bačić, hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice i kolege kao što smo danas već i više puta čuli, planirani proračun mora biti i treba biti u funkciji gospodarskog rasta, a ovako planiran, ja bih rekla da je zapravo rađena zdravim osnovama. Od početka rada ili početka mandata ove vlade, fokus je bio na konsolidaciji javnih financija, smanjenju rashodovne strane proračuna i naravno napraviti plan u granicama mogućeg ili jednostavno rečeno ja bih to svela na 2 riječi, trošiti racionalno. Proračun je temeljni dokument koji se tiče svih građana RH, svih koji ovdje žive, svih onih koji ovdje djeluju. Tako ću samo podsjetiti, vrlo kratko, kako su raspoređena sredstva možda po ministarstvima nakon toga ću elaborirati nešto što je posebno važno, kao meni zastupnici iz 3. izborne jedinice. Mislim da je vrijedno podsjetiti da je između ostalog više sredstava i to oko 500 milijuna kn, biti će za obrazovanje. Jednako tako 1,3 milijarde kn, biti će za mirovine. Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, primjerice, dobiti će ovim proračunom gotovo 10% više sredstava ili oko 300 milijuna kn. Što se tiče Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, možemo reći, da će ovo biti godina, odnosno, iduća godina, godina velikih projekata, nešto je o tome rekao i kolega Bačić naravno u fokusu njegovog interesa, tu je Pelješki most, što se najviše vidi na povećanje od gotovo 1 milijarde kn. I Ministarstvo hrvatskih branitelja dobiti će povećanje od gotovo 19 milijuna kn. U resoru Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja nastaviti će se između ostalog poticajna stanogradnja, biti će poticaji za mlade i tu je osjetno povećanje, preko 170 milijuna kn. Ministarstvo obrane od 2009. g. nije imalo ovako veliki proračun. Naravno da tu možemo zahvaliti i odluci, napokon da se Hrvatska odluči za nabavku višenamjenskih borbenih aviona što se vidi i na proračunu biti će oko u plusu oko 250 milijuna kn. Što se tiče resora poljoprivrede, bilo je danas riječi i o tome, naravno, svaki iz svog resora ili iz svoje sfere interesa, može reći da nikada sredstava nije dovoljno, ali evo preko 470 milijuna kn i u resoru Ministarstvoa poljoprivrede. Ministarstvo zdravstva, već je danas nekoliko puta bilo elaborirano, ali ono što smo pomalo možda stavili sa strane, a mislim da je važno, posebno je važno za ljude, u onim uvjetno rečeno u manjim sredinama, to je proračun Ministarstva kulture, on nije u ovakvo velikom povećanju, kao što su neka druga ministarstva, međutim, ono što bilježi plus je i međunarodni centar za podvodnu arheologiju i uređenje djelatnosti kulture, zatim arhivska djelatnost, Hrvatska knjižnica za slijepe, knjižnična djelatnost sveukupno, kazališna i glazbeno scenska djelatnost, Hrvatski audiovizualni centar jednako tako, imati će neznatno povećanje, programi audiovizualne djelatnosti i medija, muzejska i vizualna djelatnost. Dakle, čitav niz projekata koji su bitni kako bismo napravo i onaj naš identitet mogli sačuvati i mogli kroz njega razvijati svoje interese. U svojoj raspravi, kao što sam rekla i na početku predstavljanja proračuna ministru u replici posebno ću se osvrnuti na problem koji muči stanovnike Međimurske županije a riječ je o jednom cestovnom projektu. Posebice to se odnosi na naše sugrađane, koji su dnevno ili u dnevnoj migraciji na cesti Čakovec-Varaždin. Trenutno je riječ o najfrekventnijoj prometnici u Međimurskoj županiji. Još u siječnju 2012. g. dakle, sada amo na kraju 2018. napravljena je prava studija utjecaja na okoliš za obilaznice Nedlelišća koja je ujedno i najveća općina u Međimurskoj županiji i Puščina, riječ je kolegice i kolege od, cesti duljine 6,5 km. Sadašnja državna cesta D3 prolazi kroz područja potpuno izgrađenoisti s obje strane ceste, riječ je o prometnici koja je opterećena kamionskim prometom, osobnim vozilima, poljoprivrednim vozilima, što uvelike predstavlja kritičnu dionicu i ima ozbiljan sigurnosni aspekt. Prema izračunima riječ je o parametru od nešto više 20 tisuća vozila na dan, a buduća bi zaobilaznica mogla za više od 40% rasteretiti sadašnju prometnicu. Obilaznica je uvrštena odnosno predmetni koridor ucrtan je i u prostorno-plansku dokumentaciju i to u prostorni plan Međimurske županije, zatim općine Nedelišće. Trasa od nešto više od 6 km jedva prolazila bi nizinskim i neizgrađenim područjem. Koridor za prolazak trase obilaznice je osiguran i nije potrebno rušenje ili izmještanje ni jednog gospodarskog, stambenog ili drugog objekta. Procjena troška cijele trase prometnice kada je počela studija, izdvadbe Studije utjecaja na okoliš bila je oko 111 milijuna kuna. U proračunu za 2019. godinu na stavci Hrvatskih cesta dakle nalazi se među ostalim programima zahvata na državnim cestama u planu projektiranje obilaznice Nedelišća i Pušćina. Ja ću dva amandmana vezano uz ovu obilaznicu dati, a odnosi se na izmjenu gdje ću tražiti da se ovo projektiranje koje je uvršteno preimenuje u hitno projektiranje. I drugi amandman glasi da se sa početkom radova počne u 2020. godini. Prema posljednjim informacijama iz Hrvatskih cesta od sutra počinje javna rasprava. Završno će se izlaganje održati 11. prosinca u Nedelišću, a preraspodjelom sredstava dakle, nema narušavanja unutar proračunskih drugih stavaka, mislim da bi se ta sredstva mogla iznaći. Na kraju ne manje važno, željela bih reći samo kada govorim o Međimurskoj županiji, da Međimurska županija na sreću ima vrlo nisku stopu nezaposlenosti. Međutim, na nesreću ima najniže prosječne plaće u Republici Hrvatskoj koje iznose 4 tisuće i 473 kuna. Gotovo 80% zaposlenih u Međimurskoj županiji radi u prerađivačkoj građevinskoj industriji i trgovini. Stoga mislim da napori Vlade koji su do sada postignuti, a najveći broj naših ljudi radi kod poduzetnika, obrtnika u većim ili manjim poduzećima, mislim da je na dobrom tragu. Međutim, sve ono što će se moći rasteretiti ili ići k rasterećenju poduzetnika odnosno gospodarstva naravno da ćemo snažno podržati. Što se tiče ostalih stavki vezanih uz Međimursku županiju u proračunu mislim da će doći vrijeme kada ćemo moći još neke kapitalne projekte reći da možemo krenuti u njihovu izgradnju. Ima dosta objekata koji su nužni i što se tiče osnovnih škola potreban je jedan novi dom za djecu. Dakle, čitav niz projekata koji naravno ne možemo reći i ne možemo željeti da budu ostvareni kroz jednu proračunsku godinu razumijevajući i ono što sam rekla uvodno u početku svog izlaganja, a to je moramo trošiti racionalno iako bismo željeli više i za naše poduzetnike, a posebice za radnike za koje još jednom ponavljam nadam se da će se naći prostora i da će onda i radnici moći i u Međimurskoj županiji se barem približiti po prosječnoj plaći ostatku Hrvatske. Naravno da ću podržati ovakav prijedlog državnog proračuna. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo replike. Prva je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice Glavak, dobro ste primijetili da se u današnjim raspravama zapravo nije puno govorilo o sredstvima vezanim za Ministarstvo kulture. Ali treba naglasiti da je recimo što se tiče Ministarstva kulture i njegovanje našeg kulturnog identiteta, naše baštine, naše kako domaće, tako i ove umjetnosti koja je vezana za granice izvan Republike Hrvatske osigurano ove godine negdje nešto više od 40 milijuna kuna. Dakle, on je gotovo 1% od ukupnog proračuna Republike Hrvatske, dakle 1% sredstava. Dakle, u 2017. bilo je milijardu i 38 milijuna kuna. U 2018. milijardu 209 milijuna kuna, a sada je to milijardu i 240 milijuna kuna odnosno značajna sredstva za galerije, za arhive, za muzeje i za sve ono što ste zapravo vi nabrojili i mislim da je ovo prigoda da se to još jednom naglasi. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovana zastupnica Glavak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Babić, u pravu ste. Možda nismo uopće govorili i o Hrvatima izvan Republike Hrvatske, nismo se dotakli ni sredstava iz kojih, koja su predviđena za njih, za njihovu djelatnost, za njihovo promicanje kulture, za njihovo snaženje identiteta. Nismo se danas dotakli možda ni športa. Nismo govorili o nekim stvarima kojima se zapravo najviše radujemo kada pogledate kada kao narod imamo najviše osmjeha na licu, dakle kada naši sportaši postižu dobre uspjehe ili kada se odmaknemo od ove surove političke realnosti i kada odemo i pogledamo neku dobru predstavu ili uživamo u nekoj dobroj kazališnoj predstavi, dakle to je ono što nas predstavlja, to je ono gdje glazbom možemo govoriti nekim drugim jezikom. Možda bi nam to svima trebalo malo češće?
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala. Kolegice Glavak, vi ste se u svojoj raspravi najviše dotakla važnosti izgradnje obilaznice mjesta Nedelišća. Međutim, naglasili ste da se tek sada projektira odnosno od 2012. do danas osim studija nije poduzeto ništa. Samo ću ovdje još naglasiti da na žalost aktualnu Vladu nije dočekao niti jedan ozbiljniji projekat koji je isprojektiran, znači da je ishođena građevinska dozvola kada govorimo o sjeveru Hrvatske. Tako da se sada recimo na području Varaždinske županije projektira peta aglomeracija. Varaždinska se gradi, ali još 5 ih se projektira u vrijednosti milijardu i 600 milijuna kuna. Projektira se obrana od poplava rijeke Bednje, vrijednosti 120 milijuna kuna. Plitvice 60 milijuna kuna. Spinalni centar u Varaždinskim Toplicama vrijednosti kojih 90 milijuna kuna. Znači, na žalost sada bi se moglo graditi da je netko prije si dao truda i to isprojektirao. Naravno tu napominjem i da se projektira brza cesta prema od Varaždina prema Ivancu. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Stričak, kada kažemo da i proračun mora biti nešto što će pomoći naravno i biti u funkciji gospodarskog rasta onda smatram i da sve ovo što ste vi nabrojili a znamo i sami i dijelovi Međimurske županije i Varaždinske županije nažalost možda nisu toliko atraktivni za ulaganja. Ali kad dobijete ulagača, kada dobije nekog tko želi otvoriti nova radna. Tada mu moramo i mi omogućiti ili stvoriti neke preduvjete. Zato mi je nevjerojatno i zato bih voljela da sva ona administracija koju tako ukupno nazivamo administracijom poradi na tome da se a) dobiju što prije građevinske dozvole, da se ishode sva potrebna rješenja, da ne traje 6km ceste izgradnja 10 godina već da svi razumijemo potrebu zašto to treba biti brže, ranije i zašto trebamo omogućiti gospodarstvenicima i na taj način da imaju sve uvjete da bi otvorili pogone, da bi otvorili radna mjesta da bi naši ljudi tamo ostali.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo želim i ja nešto reći u ovoj svojoj raspravi o proračunu za 2019. sa Projekcijama 2020., 2021. jer gledajući danas i portale i sve medije, činjenica jest da ova rasprava ne izaziva neki veliki interes, teško je uopće pronaći neku vijest o proračunu i raspravi, vidimo i sa strane oporbe da osim jutarnjeg nekog kolanja ovdje i malo vike jednostavno nema nekih većih opaski na ovaj proračun osim standardnog nezadovoljstva koje može izgovoriti svatko, pronađeš neku aktivnost koja ti se ne sviđa i kažeš ne valja proračun i idemo dalje. Zbog toga mislim da je možda dobro da prije i same rasprave uglavnom o proračunu da se uspoređujemo jer čuli smo da se često govori da ova Vlada ne zna što radi, da je to loše, da to ne valja, da je sve prije nekako bilo bolje. Pa kad kaže jedna stvara, ako laže koza ne laže rog, možemo se uspoređivati po brojkama. To vjerojatno možemo razumjeti a sve je zapisano negdje i da se pronaći. Pa gledajući recimo 2015. godinu koja je nekako referentna na strani prihoda imali smo izvršenje od 109 milijardi kuna. Pogledamo li 2018. to je 129 milijardi. Gotovo 20 milijardi više u prihodima. To se ne može ignorirati i reći da to ne valja jer ... [[Govornik se ne razumije.]] nešto nije ... [[Govornik se ne razumije.]] Pogledamo li sljedeću godinu to je još nekih 5, 6 milijardi više. Naravno, gledamo i rashodovnu stranu i tu rastu rashodi ali gledajući sve ukupno neke veće mogućnosti pojavile su se ispred nas, ispred Vlade, a vjerojatno i kod samih građana. Gledajući pri tome da su se rješavala i pitanja koja su naslijeđena. Sama procedura prekomjernog deficita u koju smo ušli 2013. godine. Prošle godine je ostvaren prvi suficit. Moguće je bilo i ove godine, ali eto, pojavio se još jedan problem brodogradnje, vjerojatno neće biti moguća a možda i bude. Vidjeti ćemo izvršenje proračuna za 2018. Kad pogledamo samo vrijednosti BDP-a izražene u kunama 2015. godine on je bio 338 milijardi kuna, bio je gotovo jednak kao i 2011. Znači da smo 4 godine radili nešto i bili tamo gdje smo počeli. I kažemo to je bilo super, mi smo bili uspješni i to treba nagraditi. Prošle godine taj BDP izražen u kunama iznosio je 365 milijardi, ove godine će biti sigurno preko 375 milijardi. Preko 30-ak milijardi više u odnosu na 2015. godinu, svi kažu da to ne valja. Ja ne mislim tako, jer brojke ne lažu, nešto se ipak događa. Rast bruto prosječne plaće, rast minimalne plaće, evo 2015. 3 tisuće 29, 2018. pola mandata ove Vlade 3 tisuće 439, 410 kuna više. Tada u čitavom mandatu 200 kuna. Rast javnog duga 211 65% BDP-a, 2015., 86,3% BDP-a, to su brojke. 80 milijardi izraženo u kunama za rješavanje svih problema u te 4 godine. Danas gledamo u protekle 2 godine pad sa 86 na 76 prošle godine i ove godine, sljedeće godine projicirano 71,2%, čitavih 15-ak postotnih poena. I kažu u oporbi da to ne valja. Znači jedna odgovorna Vlada koja se brine o javnim financijama i odnosu prema tim javnim financijama sa svim rezultatima treba je proglasiti lošom ali brojke govore sasvim nešto drugo. Nećemo govoriti o kreditnom rejtingu, sve to učiniti sa još poreznom reformom koja je oslobodila 6,5 milijardi u 3 kruga sa smanjenjem PDV-a za hranu sa 25 na 13, ne svu ali jedan dio koji je vrlo važan za obitelj sa decentraliziranjem prihoda lokalnim samoupravama. Evo, dolazim iz lokalne samouprave sa otoka. Mislio sam da će nam pasti prihodi vezano uz onu poreznu reformu. Imamo nekih 10-ak posto ipak veće prihode iz poreza na dohodak u ovoj godini. Kad gledamo i sve ostale kažem situacije koje su te ili su te na vlasti zatekli kao što je situacija Agrokora, kao što je ne znam privatizacija Petrokemije, kao što je danas brodogradnja ili pitanje ovršenih ili blokiranih ili neke druge politike koje su nas zatekle, jasno je da su se tu trošile velike političke snage ali da su javne financije i proračun imale snage i mogućnosti da se sve to lakše prebrodi. I odgovarati na to na način koji smo danas čuli, to sve ništa ne valja ili niste nas slušali što plaća ili povećanje neoporezivog dijela nije 5 tisuća pa smo mi svi nešto ljudi, ne kazati gdje onaj ostatak uzeti, kao što su radili dok su bili na vlasti po meni nije vrijedno previše ni komentiranja. Ali gledajući iskustva, rezultate, brojke koji se ne može osporiti jasno je da imamo odgovornu Vladu koja itekako brine na koji način se postaviti prema javnim financijama da što više skupina u društvu osjete benefite, a da se ne ugroze javne financije. Pogledajmo sve ministarstva. Gotovo svi su rasli u svojim razdjelima. Ja gledam uvijek dva ministarstva, regionalnog razvoja i Ministarstvo mora. Ministarstvo regionalnog razvoja u ovoj godini ima gotovo 420 milijuna kuna više nego prije dvije godine. To nisu mala sredstva. To je gotovo sve ono što se ostvarivalo u izvršenju u onoj Vladi o kojoj se danas govori kao o nekakvoj Vladi u superlativu. Imamo tu sufinanciranje vrlo važne stavke, europskih projekata gotovo sa 200 milijuna kuna. Razvoj potpomognutih područja 125 milijuna kuna, 50 milijuna više. Od toga samo za brdsko-planinska područja 30 milijuna povećanje za 100% u odnosu na ono što smo imali do sada. Ono što vidimo na dijelu otoka povećanje na kapitalnim potporama. Zasigurno da se uvijek može bolje i uvijek bi moglo više, naravno. Gledajući Ministarstvo mora, preko 8 milijardi kuna proračun. Vrlo važna stavka županijske lučke uprave od 64 milijuna kuna. Riječki prometni pravac 91 milijun kuna. Linije u pomorstvu 316 milijuna kuna. Željeznice i putnički prijevoz gotovo milijardu kuna izdvajanja u sljedećoj godini. Kada gledam sama Primorsko-goransku županiju aglomeracija Rijeka 750 milijuna kuna, Krk gotovo sa 400 milijuna kuna. Imamo tu i ostale otoke. Gledajući ulaganja u zdravstvo, Klinički bolnički centar Rijeka 150 milijuna kuna. Državna cesta D 403 od čvora Škurinje do luke. Preko 500 milijuna kuna, radovi bi trebali početi u sljedećoj godini. Biti protiv takvog proračuna pogotovo oni koji kažu da se bore za svoj kraj, to je pitanje više možda nekih drugih odnosa, a ne onoga što proračun u stvari i u svojoj biti je. Kada pogledamo Ministarstvo prostora, uređenja i graditeljstva, imamo povećanje, veliko povećanje na jednoj stavci uređenje energetskih fasada sa gotovo 90%, 430 milijuna kuna, a subvencija stambenih kredita raste sa 40 na 80 milijuna kuna. Ministarstva sva ostala, Ministarstvo obrazovanja, Ministarstvo branitelja također veći iznos za 50-tak milijuna kuna. Mislim da jasno posložene aktivnosti brojke pokazuju da su svi ministri sebi zadali veći zadatak nego što su imali u ovoj godini. Više raditi, biti sposobniji i realizirati sve te iznose za koje su se borili da budu unutra. Zasigurno da ćemo imati i mi prilike kroz godinu i kritizirati i reći što valja ili što ne valja. Ali generalno biti protiv samo da si protiv zato što si oporba ne gledajući što zaista proračun nudi i uspoređujući sa onim što smo imali, ja mislim da je ovo dobar proračun. Kaže jedna izreka, „još se nije rodio tko je svima ugodio“. Ja vjerujem da ni ministar ne može svima ugoditi, ali vjerujem da se kroz ovaj proračun potrudio kao i premijer i Vlada cijela u cjelini dati koliko god je to moguće mnogim skupinama. Neki su više zadovoljni, neki manje, ali nikoga se sigurno nije ignoriralo. Mislim da su i pred nama ili pred ovom Vladom i izazovi, zaista. Građevinski sektor je nešto što treba još veći oporavak od dosadašnjeg i tu će biti zasigurno problem. Ali s time se kažem svi zajedno moramo boriti i naći načina da zaista onaj benefit europskih fondova koji jasno vidi kroz ovaj proračun zaista bude benefit u pravom smislu riječi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I na vaše izlaganje ima nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Tomislava Sokola.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Kolega Borić da, spomenuli ste puno brojki. To je nešto što s druge strane sabornice danas baš nismo mogli čuti. Više smo slušali floskule. Ali ja bih istaknuo još jednu brojku koju vi niste spomenuli. Rekli ste kako je Hrvatska imala suficit prošle godine što je točno. Međutim, ono što bih ja naglasio, je osim suficita opće države da je Hrvatska bila u primarnom suficitu znači kada se odbiju troškovi kamata. Znači gledamo samo razliku između tekućih prihoda i rashoda od 12,5 milijardi kuna što zapravo znači da ako odbijemo ono što je naslijeđeno od prije Hrvatska godišnje troši 12 i pol milijardi kuna manje nego što je u prihodu. I uz sve to skupa se ima sredstava i ima načina financirati sve ove stvari koje ste spomenuli i to su one bitne stvari koje treba naglasiti. Kažem, više brojki, manje demagogije.
Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Uvaženi kolege Sokol, pa ja sam, mi smo i u raspravi o poreznoj reformi u ovom trećem dijelu bili začuđeni, ali oni su zaista glasali protiv toga da imamo manje cijene hrane, da imamo manji porez na dobit ne znam, sa 20 na 12. Njima je to bilo nešto loše. Oni su se tu postavili na način koji ja ne mogu razumjeti. Ali vjerojatno ona politika „što gore, to bolje“ vjerojatno misle da bi to moglo nešto uroditi plodom, ali nekako trče prema postotku od 10%-tnih poena rejtinga i ignorirajući ovaj proračun na način da se svede na jednu raspravu da ništa ne valja ne pokazujući zaista brojkom što to ne valja, uspoređujući se sa onim što si ti sam radio je jedna besplodna rasprava. Kažem, ali s obzirom da ne izaziva veliki odjek u medijima nemamo se čemu ni čuditi. Nema odgovora na ovakvu politiku.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Pranjića.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolega Borić, spomenuli ste revolucionarno da je u ovom prijedlogu proračuna namijenjeno 30 milijuna kuna za brdsko-planinsko područje Hrvatske. Jeste vi svjesni koliko u brdsko-planinskom području Hrvatske živi stanovnika, a po popisu iz 2001. godine? Živi 200 tisuća stanovnika. Kada vi podijelite 30 milijuna kuna revolucionarne pomoći na 200 tisuća stanovnika, vi dobijete po glavi stanovnika 150 kuna godišnje. Pa recite vi meni kako netko misli da će zadržati stanovništvo na Gorskom Kotaru, Dalmatinskoj Zagori, Hrvatskom Zagorju po sistemu da 30 milijuna kuna pomoći predstavi revolucionarno da zadrži 200 tisuća stanovnika? Da ne govorim o subvencijama od 2 milijuna kuna poduzetnicima. Pa vi znadete sa čime su suočeni poduzetnici u brdsko-planinskom području Hrvatske? I ne samo to. U zadnjem zakonu koji je ovdje predstavljen o brdsko-planinskom području bilo je govora o 35 milijuna kuna pomoći. Svi smo govorili da je nedovoljno. Sada imamo prijedlog proračuna i kaže 30 milijuna kuna. Pa ja zaista ne znam što se tu može dogoditi, a očekivalo se u drugom čitanju povećanje enormno. Mi govorimo o nekoj [[Upadica: Hvala.]] tablici u onoj stavci.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Kolega Pranić ja znam da vi ne želite ili ne trebate ovo podržati, nije ni potrebno i da vi dolazite od tih područja ali bi bilo korektno i objektivno da ste vi kroz porez na dohodak i izmjene tog zakona dobili podosta sredstava, samo to ne želite reć. Jel tako? To nisu beznačajna sredstva 7, 10 neke jedinice i 20 miliona kuna. Ovo je neka pomoć na kojoj će se podijelit kroz nekakav natječaj tim lokalnim samoupravama ali kad usporedimo što smo imali prošle godine ili prije toga 10 ili ništa onda je 30 ipak nekakav rezultat. Što god vi mislili o tome, a sve ostale i također na raspolaganju fondovi, svi ostali mogući ovaj natječaji koji se objavljuju, pa zašto samo gledamo u jednu aktivnost i baš nas ta smeta. Vi ste napravili priču od toga da ste dali jedan otkaz i proširili ne znam dječji vrtić, svaka čast. O tome se piše već nekoliko dana. Pa ima mnogo gradonačelnika i načelnika koji rade i više a ne pričaju puno o tome.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Tomislava Klarića.
Uvaženi kolega Borić, kad ste spominjali velike i milijonske iznose na područje Primorsko-goranske županije predviđene ovim proračunom od riječke aglomeracije od preko 400 miliona kuna u kampu sve ono što će se događat na području Primorsko-goranske županije izrazili ste neku vrstu skepse. Ukoliko bi itko dolje s tog našeg područja bio protiv ovakvog proračuna koji je toliko izdašan prema tom našem kraju onda bi to bio čisti populizam što bi me podsjećalo onda na one svojevremeno slavne razglednice koje su dolazile ministru Kalmeti u trenutku kad su najveća ulaganja iz državnog proračuna išle upravo na područje Primorsko-goranske županije. Dakle, izgradnju riječke zaobilaznice, čvora Sveti Kuzam, tunel za Brajdicu, Rijeka Getra i Projekt, pokretanje kampusa. U ovom trenutku ponovo je investicijski ciklus zamašnjak u ovom proračunu upravo planiran za područje Primorsko-goranske županije i Rijeku da čisto sumnjam da bi vaša se skepsa mogla ostvariti da neko ne bi podržao [[Upadica: Hvala.]] ovakav proračun iz tog našeg kraja.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog, a oprostite odgovor, odgovor poštovanog gospodina Borića.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, pa kolega Klarić mogu razumijet da je netko protiv kažem reko jedan ministar nedavno da je najbolje tim krajevima kad je HDZ na vlasti i onda tamo se dosta toga događa, ali jednostavno ne razumijem da možemo prići jednom ovakvog dokumentu na način i reći da to ništa ne valja sa svim iznosima koji se daju jasno isčitati jel svi pišu. Čak kako bi se rekli imenom i prezimenom i odnose se na određenu regiju, ali dobro. Kažem proračun će se usvojit i nastavit ćemo dokazivat u 2019. i 2020. da znamo svoj posao i isporučit rezultate, to je ono što smo obećali građanima.
Sada će pojedinačnu raspravu imati poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine podpredsjedniče, gospodine ministre, uvažena kolegice i kolege. Sada smo čuli raspravu da kada govorimo o proračunu trebamo se koncentrirati na brojke i da su brojke ono što je u proračunu glavno. Možda je to i točno jer je proračun doista financijski akt i to ne treba dovoditi u pitanje. Međutim, proračun je mnogo više od financijskog akta, proračun je politički akt. Njime vladajuća politička opcija, a danas je to HDZ sa svojim satelitima definira smjer razvoja države u nastupajućem razdoblju. Državni proračun, kao što je to u slučaju proračuna jedinica lokalne ili regionalne samouprave možda bi najbolje bilo usporediti sa nekakvom osobnom iskaznicom onih koji su od građana dobili povjerenje da upravljaju svojim općinama, svojim gradovima, županijama ili državom. Zašto je to osobna iskaznica? Jer upravo iz državnog proračuna vidimo karakter jedne vlasti odnosno vidimo što je jednoj vlasti prioritet, što je jednoj vlasti bitno i na čemu ona očekuje danas ili sutra dobiti povjerenje građana. Međutim, unatoč hvalospjevima koje smo imali prilike u posljednjih nekoliko rasprava uvaženih kolegica i kolega sa desne strane sabornice, a o nastupima nekih ministara danas ujutro neću ni govoriti, unatoč tim hvalospjevima ono što ovaj proračun govori o karakteru vlasti HDZ i njenih satelita nije baš tako pohvalno. Ovaj proračun pokazuje da je identitet današnje hrvatske vlasti u stvari zasnovan na nečemu što je najjednostavnije opisati kao status qvo i kao što je bilo govora prilikom rebalansa proračuna za 2018. i kao što sam više puta istaknuo prilikom oba čitanja vezana uz oba čitanja vezana uz poreznu reformu, ova vlast u stvari ne želi raditi ništa novo. Ova vlast ne želi ništa protresti, ne želi ništa zatresti, ne želi nigdje napraviti nekakve pomake koji bi danas ili sutra mogli dovesti do pozitivnih ali baš doista pozitivnih promjena u RH. I gdje se to najbolje vidi? Na porastu bruto društvenog proizvoda RH. Da to točno je RH raste po stopi od 2,8% ali poštovane kolegice i kolege to je manje od svih tranzicijskih država koje su članice EU. Jedina tranzicijska država koja je u drugom kvartalu ove godine primjerice ostvarila stopu rasta manju od Hrvatske je Češka, ali za razliku od Hrvatske ta Češka je u posljednjem kvartalu 2017. i prvom kvartalu 2018. rasla po stopama većima od 4%. Dakle, kada povučete jednu malo dužu crtu shvatit ćete da je Hrvatska na začelju tranzicijskog vlaka. A što to znači? To znači da naprosto zaostajemo, zaostajemo za tzv. starom Europom, koju ovim tempom nikada nećemo stići a istovremeno nas prestižu sve one države po kojima smo praktički do jučer u duhu sa pa jednim nekad pozitivnima, nekad negativnim hrvatskim bezobrazlukom smatrali gorima od nas. U ovom trenutku jedina država članica Europske unije koja ima lošije ekonomske pokazatelja u pogleda rasta i BDP-a i mnogih drugih pokazatelja, kada gledamo opću prije svega onu sliku koja se govori o visini plaća, o bruto društvenom proizvodu po glavi stanovnika je Bugarska. Sve ostale države članice su ispred nas, a sa ovim proračunom će one to i ostati. Vi govorite da ne spominjemo brojke. Naravno da nećemo primarno spominjati brojke jer kao što sam rekao proračun je politički akt. Ali kad ste već tražili neke brojke onda hajdemo govoriti o onim brojkama koje vladajući danas u svojim raspravama nisu spominjale, a govore malo drugačiju sliku od one koja nam se želi prikazati. Ako odete na ulicu i priupitate naše građane koji je jedan od najvećih problema koje Republika Hrvatska danas ima, sigurno će vam reći da su to liste čekanja u zdravstvu. Svi oni koji se danas naručuju za preglede tijekom 2021. ili 2022. godine smatraju da nešto na području zdravstva treba poduzeti. E pa, u našem proračunu imamo jednu, jedan dio, jednu glavu pod brojem 3602. koja se zove Investicija u zdravstvenu infrastrukturu, i pazite sad 2018. je tu bilo predviđeno 694 milijuna, mnogi će se složiti da to nije bilo dovoljno, ali što smo onda mi napravili za 2019. smanjili sa 694 milijuna kuna na 537 milijuna. Stotinu odnosno više od 155 milijuna kuna manje. Jel smatrate da je zdravstvena infrastruktura u Republici Hrvatskoj dobra? Smatrate li da u nju treba prestati ulagati? jer Vlada to očito smatra, jer ona ne staje na 537 milijuna kuna u 2019. godini. U 2020.. to je ulaganje predviđeno u iznosu od 255 milijuna kuna, a u 2021., 218. Dakle, očito ima ljudi koji smatraju da je stanje zdravstvene infrastrukture u Republici Hrvatskoj odlično i da više neće trebati ulagati. Vratimo se samo na trenutak na iznos iz 2018. godine 694 miliona kuna koji je ovako na prvi pogled izgledao odlično. Kada smo raspravljali o rebalansu vidjeli smo da od tih 694 miliona u stanju smo bili ostvariti tek dvije trećine. Jedna trećina je ostala neiskorištena, kolegice koje su, sad ne vidim kolegicu Roščić koja je tada raspravljala iza mene, objasnila mi je da je to zato što javne nabave nisu bile provedene, pa je novca ostalo i bit će prebačen u naredne godine. I što se dogodilo? U narednim godinama je smanjeno. Mi već valjda sada znamo da niti u 2020. niti u 2021. nećemo biti u stanju provoditi javne nabave. Konkretno, za kraj iz kojeg dolazim to znači da će proračun za Opću bolnicu Pula u 2019. godini odnosno dotacije koje bi trebale doći iz proračuna biti smanjene za 23 miliona kuna. U trogodišnjem razdoblju koje uključuje i 2018. godinu to će biti smanjenje od preko 40 miliona kuna. Istovremeno letimično sam vidio, primjerice za zdravstvo u Bosni i Hercegovini, iako se ulaganje u zdravstvenu infrastrukturu ukupno smanjuje kao što smo vidjeli sa 694 milijuna na 537 milijuna kuna se zdravstvo u Bosni i Hercegovini ćemo izdvajanje ipak moći nešto povećati. Ali to nije jedina brojka o kojoj ću govoriti. Druga je Ministarstvo turizma. Govorili smo kako smo ove godine doživjeli ozbiljan udar na turizam. Došlo je do povećanja boravišne pristojbe, došlo je do povećanja poreza na dohodak za male iznajmljivače, sa uvaženim kolegom Klimanom sam vodio dobru raspravu prilikom rebalansa proračuna, u 2018. godini nismo potrošili ništa za tzv. Cro-kartice koje su bile dio HDZ-eovog predizbornog obećanja, iz razdoblja gospodina Klimana i njegovog proračuna sa iznosom od nekoliko milijuna kuna danas je za Cro-kartice predviđeno tek nekoliko tisuća kuna, istovremeno subvencionirani krediti koji bi trebali pomoći našim malim iznajmljivačima da prebrode ove udare na njih kontinuirano ostaju na istom nivou kao da nam turizam nije bitan i kao da kao država ne želimo pomoći turizmu da bude bolji. I pazite sad, kao da to nije dovoljno. Predviđamo svake godine oko 16 i pol milijuna kuna i onda dođe rebalans pošto tih 16 i pol milijuna kuna za subvencije nismo iskoristili onda i to još smanjimo. Poštovane kolegice i kolege govorimo o rastu Hrvatskog društvenog bruto društvenog proizvoda. Turizam čini 20% tog društvenog proizvoda a mi ne činimo ništa kako bi ga potaknuli. I tu ću stati, vidim da je dosta replika pa ću vjerojatno imati prilika dalje na nešto od toga odgovoriti. Hvala poštovane kolegice i kolege.
Hvala lijepo. Točno da je dosta replika. Idemo redom, prva je poštovanog zastupnika Tomislava Klarića.
Uvaženi kolega Grbin, sad je za vas status quo izgradnja Pelješkog mosta ili bolnice na Sušaku ili banalni projekt koji se ovih dana ostvario ceste od Hrvatskog do Čabra koji je otvorio taj kraj. Zar su to status quo i banalni projekti o kojima Vlada ne vodi računa. Govorite da su sve države članice tu ispred nas. Jesu, jer su ispred nas ušle u Europsku uniju, jer nisu imale rata koji je razorio ovu zemlju, i nisu morali gradit cestu od Zagreba do Rijeke, niti od Zagreba do Splita. Zašto je status quo? o čemu vi govorite? Ako imalo volite ovu zemlju dignut ćete ruku za ovakav proračun jer je razvojan i nije status quo jer gradi i obnavlja ovu zemlju i razmišlja o njenoj budućnosti
Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Naravno da druge države EU nisu gradile cestu od Zagreba do Splita, ali jesu od Varšave do Krakowa, jesu od Bratislave do Košica, ali pri tome nisu imale Božidara Kalmetu i nisu tunele na tim rutama farbali 20 ili 30 puta. Poštovani kolega, spominjete bolnicu na Sušaku. Ja apsolutno nisam protiv te bolnice, treba ju graditi. Mnogi iz Istre odlaze u Rijeku, liječiti se, jer je ipak to nama najbliži KBC. Ali poštovani kolega, niste jednom jedinom riječju demantirali tvrdnju da se 3602 investicije u zdravstvenu infrastrukturu kontinuirano smanjuje umjesto 694 milijuna kuna, tražili ste brojke, evo vam brojke iz 2018.-te, u 2019.-toj to je 537 milijuna kuna. U 2020.-toj 255 milijuna kuna. Poštovani kolega Klariću, tražili ste brojke, sad ste ih i dobili. Hvala.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Sabine Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Kolega Peđa, dobro da ste se dotakli nekih brojki, HDZ isto tako se smijao Vladi Zorana Milanovića kada smo prema ljestvici konkurentnosti Svjetske banke doing business bili na 40-tom mjestu, a sada su nas oni spustili u zadnje 3 godine za čak 18 mjesta. Vidim da vam ovdje neki repliciraju na način da ako volite ovu zemlju da trebate dignuti ruku za proračun. E pa baš zato što volim ovu zemlju, ja neću dignuti ruku za ovaj proračun, jer ovaj proračun uskraćuje oko milijun kuna za prava na privremeno uzdržavanje djece. Baš zato što volim ovu djecu, ne mogu dignut, ovu zemlju, ne mogu dignuti ruku za proračun koji će smanjiti za 80 milijuna kuna sredstva za zajamčene minimalne naknade građanka i građana koji žive u siromaštvu. Baš zato što volim ovu zemlju, ne mogu naprosto dignuti ruku za proračun koji će za mjere aktivne politike mladih, aktivne politike zapošljavanja mladih, izdvojiti 150 milijuna kuna manje [[Upadica: Hvala]] znači, [[Upadica: Hvala]] vjerujem da je ova Vlada odustala [[Upadica: Hvala]] od poticanja zapošljavanja, svjesna da svojim [[Upadica: Kolegice Glasovac]] politikama više nema koga zapošljavati jer su mladi otišli, odlaze [[Upadica: Nemojte to raditi]] u Irsku. I baš zato što volim ovu zemlju [[Upadica: Kolegice Glasovac, dobivate opomenu]] , evo, kolega Peđa, ja vam želim reći da ja ne mogu [[Upadica: Izvolite prestati govoriti]] dignuti ruku za ovakav loš proračun.
Dajte konačno poštujte kućni red, pa valjda i kod kuće imate kućni red nekakav. Odgovor poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, spomenuli ste aktivnu politiku zapošljavanja. Kada smo raspravljali o Poreznoj reformi, sa ove govornice ukazao sam na jedan ozbiljan problem koji se tiče Zakona o doprinosima. A to je da smo ukinuli doprinos za zapošljavanje. Pri tome je u Zakonu koji regulira pitanje poticanja zapošljavanja taj doprinos ostao kao jedan zakonom predviđen izvor sredstava za poticanje zapošljavanje. I koja je posljedica? Ovo što ste sada rekli. Traže od nas brojke. Vi ste sada iznijeli još jednu brojku. Nema poticanja zapošljavanja. I kao što je Vlada gospodina Sanadera, tamo negdje 2004.-te godine, kao jedna od prvih mjera, ukinula mjeru poticanja zapošljavanja s faksa na posao, tako i sada radi Vlada gospodina Plenkovića. Ono što bi građanima trebalo pomoći da dođu do kvalitetnih radnih mjesta koja će iz zadržati u RH, to se, nažalost, ukida [[Upadica: Hvala]] Evo vam brojke kolege.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Kolega Grbin, vi ste rekli da brojke pokazuju drukčiju sliku od one koja nam se želi prikazati. Ne samo brojke, nego i rasprave kolega sa druge strane. Recimo, dobro ste rekli da je ovo politički dokument. I sada smo maloprije slušali kako kolege iz HDZ-a, konkretno iz moje županije, iz vaše izborne jedinice, govore koliko sredstava i u koje projekte ide u našoj županiji, ako volimo ovu zemlju i svoj kraj, ćemo glasati za to. I kao primjer toga, recimo, ovo je vrhunac bezobrazluka, kolega iz Bakra spominje urbanu aglomeraciju Rijeka kao dobar projekt koji se financira ovim proračunom i zbog toga bi mi iz PGZ-a za to trebali glasati, a on je kao grad Bakar, odbio ući u taj projekt jer je rekao da to ne valja i da ne želi biti s Rijekom kao gradonačelnik Bakra. Ni jedan HDZ-ov gradonačelnik nije ušao u urbanu aglomeraciju Rijeke, a nama sada ovdje govore da moramo podržati proračun jer je to dobar projekt. Očito su to podvojene ličnosti jer ja ne znam šta misle u Zagrebu, a šta misle doma.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Poštovani kolega, naravno da smo mi svi zastupnici koji kada glasujemo, trebamo voditi računa o interesima svih građana RH. Ali isto tako smo mi ljudi koji dolaze iz određene regije, iz određenog grada. I kada otvorimo proračun, moramo u tom proračunu vidjeti što je u njemu dobro ili loše za mjesta iz kojih dolazimo. Vi ste sada govorili o Primorsko-goranskoj županiji, ja sam nešto malo spomenuo Istru, ali sada ću to proširiti. Opća bolnica Pula, dakle, Opća bolnica Pula je uskraćena bila u 2018.-toj rebalansom za preko 12 milijuna kuna. Sada u proračunu za 2019.-tu skidamo 23 milijuna kuna. Nadalje, u 2020.-toj skidamo još, 2021.-oj još itd., a govori se, hvale se da će sagraditi bolnicu. A ja vas pitam kako će oni sagraditi kada miču lovu [[Upadica: Hvala]] Ja za to ne mogu glasovati.
Hvala. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Antona Klimana.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Kolega Grbin, za onog mog kratkog mandata 2016.-te godine jedna od prvih posjeta delegacije Istarske županije na čelu sa županom je bila kod mene u Ministarstvu da pokušamo od blokirati proces za gradnju Pulske bolnice. Dakle, 2016.-te godine bolnica je bila stala sa gradnjom. Dakle, sredstva su bila u Ministarstvu financija položena, nigdje se nije kretalo, to vi jako dobro znate i zahvaljujući dobroj suradnji sa ministrom Marićem koji je tada bio ministar financija, mi smo otpustili sredstva i krenula je ta cijela priča. Dakle, to je istina ako već govorimo o politici i ja sam uvjeren da ćemo mi završiti ovu bolnicu na vrijeme i da će biti na korist građana istarske županije. Što se tiče, dakle, CRO kartice, to smo raspravili kod rebalansa proračuna, al' htio bi reći za sredstva boravišne pristojbe, da su to sredstva u prvom redu, sredstva turističkih,
Vrijeme. Tek ste došli, mogli ste. Odgovor na repliku, izvolite.
... [[Govornik se ne razumije.]] gospodine podpredsjedniče. Meni nije problem, mogli ste kolegi Klimanu pustiti još koju minutu, ja, pa ima tu taj nekakav taj lokal patriotizam, pa ja volim kad mi razgovaramo. CRO kartica, vi znate da sam imao primjedbe na nju, ali kao što sam vam rekao i zadnji put, mislim da je to bio projekt koji se mogao doradit i popraviti, pa da otklonimo sve dvojbe, bio sam slobodan sadašnjem ministru turizma uputiti zastupničko pitanje da nam odgovori prvenstveno meni, ali i svima nama što će biti s time? Bolnica. Bolnica se projektirala još tamo negdje od sredine 2000-itih, 2005. kad sam bio član Poglavarstva radili smo na tome kako uskladiti projekt bolnice sa Prostornim planom, ishodile su se dozvole i tako dalje. Bolnica se počela graditi 2015. godine. 2016. kada ste vi postali ministar gradila se na veliko i onda je u jednom trenutku za Vlade gospodina Oreškovića došao zastoj. Za to, nisu krivi oni koji su bili 2015. u uredu. Hvala i oprostite.
Vrijeme. Hvala. Isteklo je vrijeme, hvala. Za repliku se javila zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče. Dio replike mi je oduzeo kolega Kliman, međutim kolega Grbin, nastavit ćemo u ovom tonu što se tiče bolnice. Jest, 2015. godine započelo se nešto graditi, svi znamo da su tada bili izbori i to je možda bilo baš zgodno vrijeme da se krene u ovakvu investiciju. Zastao je projekt i točno je 2016. godine u izravnim razgovorima sa najodgovornijim ljudima Istarske županije, dogovorilo se da Vlada u tome pomogne i Vlada je i ove godine održala svoje obećanje i vrlo dobro znate da su data jamstva, čini mi se u visini oko 600 milijuna kuna. Što se tiče vaše konstatacije da je status quo kolega Grbin, ja ću vas samo podsjetiti da se ne mogu složiti s vama jer status quo nije povećanje za mirovine, povećanje sredstava za obrazovanje. Ja razumijem možda rezigniranost što se nije napravilo sve ono što netko želi, međutim, ponavljam, budimo realni i trošimo ono što možemo i za što imamo. Hvala vam lijepa.
Vrijeme. Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Grbin.
Najviše volim kad me netko pokušava uvjeriti da ne živim u gradu u kojem živim. Najviše volim kad me netko pokušava uvjeriti da kada prolazim Zagrebačkom ulicom u Puli, ne vidim kako se nešto gradi i da 2015. kada sam prolazio svojim gradom, kada sam išao ulicama kojima više-manje svakodnevno idem, nisam primijetio kako je bolnica dovedena do krova i kako je nakon toga gradnja na njoj stala. Vjerojatno me ne služi ni sjećanje kada sam 2017., početkom godine imao i tiskovnu konferenciju na račun toga, kako je baš upravo te 2017., došlo do zastoja radova u bolnicu u Puli. Vjerojatno me ne služe ni moje oči, niti moje ruke kojima sam putem računala provjeravao kameru jer je bila instalirana i kamera na kojoj se može pratiti gradnja, i gledao kako gradnja na bolnici u Puli, kako je HDZ došao na vlast, tako je i stala. Očito, evo nemam pojma što vidim. Hvala.
Vrijeme je isteklo. Hvala. Hvala zastupnik Grbin, isteklo je vrijeme. Zastupnica Anka Mrak-Taritaš javila se za repliku.
Hvala lijepo podpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Grbin pri kraju svog izlaganja ste se referirali na Ministarstvo za turizam. Dakle, kad uzmete proračun i prihodovnu i rashodovnu stranu, i kad gledate malo tko su dobitnici, tko su gubitnici, iako nema izrazito, kao što sam već i u ime Kluba rekla, ali Ministarstvo turizma je ono što bi moglo ići u red gubitnika. Što za pravo jako čudi iz jednostavnog razloga što je 20% našeg BDP-a se bazira na turizmu, turizam nam je važan, trebalo bi ulagati, trebalo bi neke druge modalitete, ali tome nije tako. Pa onda kad vjerujemo svojim očima, a ne nečijim riječima i kad uđemo u proračun onda vidimo da se tu nalazi dubioza, da je tu problem, jer smo mi inače prihodovnu stranu vezali uz turizam, Ministarstvu turizma smo odlučili dat, vezat ruke da nešto malo manje radi i ja to moram priznati ne razumijem čemu je to tako.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Grbin.
Poštovana kolegice, ne mogu se složiti s vama. Naime, Ministarstvo turizma je izraziti gubitnik u ovom proračunu. Naime, proračun Ministarstva turizma je izgubio 40 milijuna kuna što u usporedbi sa nekim drugim proračunima i nije toliko veliko, ali u slučaju Ministarstva turizma to kod njih iznosi 20%. 20% je izraziti gubitak. Ako bi gledali rebalans, onda bi to bio i puno veći, ali nećemo jer se tamo radi jedan, radi o jednom sudskom sporu između nogometnog saveza i Ministarstva turizma. Dakle, trebamo gledati samo ono što je bilo u nerebalansiranom proračunu. A znate li koja je stavka u sklopu Ministarstva turizma na kojoj je gro tog smanjenja? Od 40 milijuna kuna, 35 milijuna kuna je smanjenje u dijelu koji se zove poticanje razvoja turizma. Hvala.
Hvala. S time smo iscrpili replike. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima. Pa dobro je reći da je proračun najvažnija i najsnažnija poluga za vođenje ekonomske politike jedne Vlade. Međutim, kad dolazimo do pojedinih pozicija proračuna ne kreiraju se one danas, prihodovnu stranu proračuna smo mi imali priliku kreirat prošli tjedan kad smo govorili o poreznim Zakonima. Ja sam to i tada rekao. I definitivno ova Vlada je tada poslala poruku da se svjesno u korist hrvatskih građana i hrvatskog gospodarstva odriče nešto skoro manje od 3 milijarde kuna. I prihodovna strana proračuna je takva kakva je, ona je jasno definirana i ona se najviše naslanja na tzv. potrošačke poreze dakle, prije svega na porez na dodanu vrijednost i na trošarine. Međutim, ono što na prihodovnoj strani ima, a mi o toj stavci nismo danas govorili kao o potencijalu hrvatskog proračuna i potencijalu svih korisnika, sadašnjih i budućih korisnika, a to su sredstva iz europskih fondova. I mi smo danas u toj poziciji državnog proračuna govorili na jedan totalno krivi nakaradan način. Umjesto da vidimo da li imamo potencijale i snage napraviti kvalitetne programe, da povučemo čim više i čim bliže sredstava i da na takav način utječemo i na povećano zapošljavanje, da na takav način utječemo i na rješavanje nekih problema koje sada rješavamo isključivo iz državnog i lokalnog proračuna. Mediji su se danas prepucavali, zapravo danas u saborskoj raspravi se prepucavalo koliko je tko ugovorio i šta je tko ugovorio, umjesto da na ovu poziciju u proračunu gledamo na jedan, aktivan, proaktivan način i da vidimo što kroz tu poziciju možemo riješiti. Rashodovna strana proračuna, ja ću reći, da dugi niz godina, vjerojatno i još godina će postojati nekoliko strukturnih problema na rashodovnoj strani proračuna, ali istovremeno, ako pogledate oni najviše rastu, to su plaću, to su mirovine, to je zdravstvo, ali oni su i potencijalna opasnost. Jer šta ako se dogodi određeni poremećaj u prihodima, oni poreznima, a imate pozitivne makroekonomske pokazatelji i jedni i drugi i treći će tražiti rast. Četvrti strukturni potencijalni problem ovog proračuna su jamstva. Gledajte kolegice i kolege danas nitko nije pogledao tablicu izdanih jamstava u proračunu i nitko nije pogledao iznos jamstvene pričuve u Zakonu o izvršenju državnog proračuna. Ta jamstva, zakonom je propisano kom se mogu dati i točno se zna čemu ona služe. Ona služe kao pomoć za restrukturiranje, a ne pomoć da bi netko preživljavao. Međutim, ako se to nerestrukturiranje ne dogoditi, onda imamo ovo što nam se dogodilo sada sa Uljanikom. I možemo se mi ovdje nabacivati koliko god hoćemo. Danas ste čuli, bivši potpredsjednik Vlade je govorio o deficitu 2011. 25 milijardi. A znate kako je on nastao? Oni su kompletan trošak restrukturiranje i hrvatske brodogradnje za ulazak u EU, od 10 milijardi usvajali na proračun 2011. I što se sada događa? Dakle, taj Uljanik 3. Maj se trebao restruktirati, 4 g. su oni dobivali nekakvu pomoć iz državnog proračuna, nažalost, nisu se restrukturirali i zato su danas ovdje gdje jesu. Da su se restrukturirali ne bi bili ovdje gdje jesu. I to je činjenica jer može pričati tko god šta hoće. Isto je takva priča i sa hrvatskim željeznicama, dakle, to su činjenice i kada govorimo o državnom proračunu, to moramo imati itekako na pameti. Također, nalazimo se u godinama povijesno niskih kamatnih stopa. mi smo zbog fiskalne konsolidacije, zbog izlaska iz mjera prekomjernog deficita, došli u poziciju da nas investitori tako gledaju drugačije, situacija je na međunarodnom tržištu takva i misle u protekle 2-3 g. zadužujemo po daleko nižim kamatnim stopama i refinanciramo kredite iz prošlih g. i na takav način smo smanjili iznos za kamate sa nekakvih 11,5 milijardi iz 2015. na nešto manje od 10 milijardi ove g. Međutim, ukoliko takav trend ne bude dalje, to je nešto što može biti potencijala opasnost. Dobro sam pogodio, drugih 5 min ću posvetiti onome o čemu danas nije rasprave u ovom Visokom domu, ali vrlo često je predmet političkih prepucavanja, to su izvanproračunski fondovi. Prije svega HZZO prije 3 ili 4 je spasonosno rečeno, izvučemo ga iz riznice, riješiti ćemo sve probleme hrvatskog zdravstva. Međutim, što imamo danas? Danas imamo jedan dio hrvatskog zdravstva, koji se financira preko HZZO, imate jedan dio zdravstva, to su klinički bolnički centri koji se financiraju preko Ministarstva zdravlja. A ono što je daleko najbitnije, vlada je o izmjenom Zakona o doprinosa, osigurala HZZO-u dodatnih milijardu i pol prihoda. I ako se poduzmu određene strukturne promjene u sustavu zdravstva, to je možda iznos koji bi u budućim vremenima, mogao biti taj, koji neće generirati nove gubitke. Jer mi u ovom trenutku imamo negdje oko 3,5 milijarde dospjelih obveza u zdravstvu, ima negdje oko 8,5 sveukupno 8,5 milijardi. Znači od tih 8,5 3,5 su dospjele. Također ono što tišti svakog od nas na lokalnoj razini, što se jedino može financirati iz tih sredstava, naročito može pomoći jedinicama slabijeg proračuna, a to su Hrvatske ceste i Hrvatske vode. Gledajte, Hrvatske vode imaju vlastiti proračun od 2,5 milijarde kn, danas financijski plan Hrvatskih voda ovdje nitko nije spomenuo. Kao da svaka hrvatska kuća ima pipu u dvorištu i svi smo zadovoljni. Dakle nikoga ne zanima i nitko ne razmišlja kako te Hrvatske vode funkcioniraju. A kada pogledate izvanproračunski fondovi su prošle g. imali pozitivan saldo od milijardu i 900 milijuna. E sad se postavlja, ako su imali toliki pozitivni saldo, što se to nije napravilo? Međutim, zašto govorimo izvanproračunskim fondovima, pa zato što se 2014. netko sjetio, da bi Hrvatskim autocestama trebalo uzeti 40 lipa, pa 20 lipa su dali HŽ infrastrukturi, 20 lipa su dali Hrvatskim cestama, mene bi živo zanimalo, što je tih 20 lipa, to je negdje 485-486 milijuna na godišnjoj razini, što se strukturno riješio u HŽ infrastrukturi s tim novcima, što se poboljšalo? I da li će ona jamstva koja je HŽ infrastruktura dobila od države doći na naplatu ili će oni biti u sami u stanju naplatiti. Ista priča Hrvatske ceste, one osim onih prihoda, koje imaju prilikom registracije vozila praktički nemaju drugih prihoda osim ovih 60 plus 20 lipa. Ali ako smo nekom dali 20 lipa iz državnog proračuna onda je logična stvar, mene bi živo zanimalo da vidim financijski plan Hž-a Infrastruktura, HŽ-a Putnički promet, HAC-a, HRZ-a, HRT-a. Zašto? Pa zato što metodologije ESA 2010. oni su u obuhvatu opće države i oni ulaze u deficit opće države. I onda kako ćemo mi raspravljat o deficitu opće države i govoriti o tome a istovremeno da ne vidimo kakav je financijski plan tih izvanproračunskih korisnika. I pitanje je kad bi mi raspravljali o izvanproračunskim korisnicima, kad bi se svatko dotakao one ceste il one kanalizacijske ili vodovodne mreže da li je 10 minuta za raspravu pojedinačnu u državnom proračunu dosta u ovom saboru. Ali mislim da je došlo vrijeme da mi raspravljamo malo više o izvanproračunskim korisnicima uz ove korisnike koji naravno su proračunski korisnici koji temeljem prijedloga resornih ministarstva imaju svoju poziciju u državnom proračun. Dakle, da završim s obzirom da je ova Vlada naslijedila mjere prekomjernog deficita, s obzirom da je deficit bio preko 10 milijardi kuna, konsolidacija koja je izvršena i da nije bilo ovog nenadanog protestiranog jamstva od ovoga Uljanika, središnja država bi bila u plusu, Vlada je krenula sa mirovinskom reformom, također evo danas je postignut sporazum sa sindikatima ali isto tako moramo računati da slijedeće godine sredstva za plaća će morati biti za 5%-tnih poena plus onaj dio ovoga koliko će biti dogovor za plaće u 2020. godini veći nego 2017. Dakle, gospodine ministre jedan dobar uradak, sukladno situaciju u okruženju i mislim da ovaj prijedlog proračuna treba podržati zbog svih onih socijalnih davanja koja su povećana.
Hvala. Imate niz replika, prva repliku je zatražio zastupnik Tomislav Klarić.
Uvaženi kolega Šuker, spomenuli ste jamstva Uljaniku, 3. maju, jer jamstva koja su pala na teret ovoj Vladi o kojoj ova druga strana večeras nije ništa rekla. Čuli smo s druge strane gdje se spominje nekakvo licemjerje čak i uvrede na osobnoj razini. Da li je licemjerje ako župan Primorsko-goranske županije nakon promašene investicije Marišćine odgovornost odnosno prepušta istu tu Marišćinu nekakvoj općini Viškovo nek se ona bakće s tim. Ili netko tko je oduzeo status brdsko-planinskog Gorskom kotaru, Lici i ostalima svojevremeno, a sad se kao zalaže za njih. I ovdje treba nešto spomenuti, svaka jedinica lokalne samouprave, svaka grad i općina na svoj način se bori i privlači sredstva EU. I tu ne treba zaboraviti da te iste gradove i općine pa evo to je i moj grad se bori da bi osigurano onih 60% sredstava vlastitih da bi moglo sa privučenim sredstvima od 9,10 ili ne znam koliko miliona [[Upadica: Hvala.]] za bilo koju investiciju [[Upadica: Isteklo je vrijeme.]] krenut u realizaciju projekta.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega Klariću, ja sam rekao da kad sam govorio o EU fondovima da praktički kreira sebi koliko će uzeti i to je bit svega. Međutim, kad govorimo o jamstvima ja se sjećam mislim da je to bila 2009. kad mi naprosto nismo mogli dati jamstvo 3. maju onda su naravno županija i grad Rijeka na svojim skupštinama donesli odluku o jamstvu pa sam reko OK, ak je tak da vidim koja će vam banka dat kredit, na kraju je u konačnici država opet spašavala stvar. Međutim ovdje nitko neće reći da je 3. maj pripojen Uljaniku 2 dana odlukom Vlade prije ulaska u EU. A da su jamstva Uljaniku buknula 2014., 2015. i ponavljam da se Uljanik restrukturirao ne bi došao u probleme koje je. I ovo što sad Vlada pomaže oko plaća, ako se oni ne restrukturiraju nažalost Uljanik koji je ponos Pule, ponos Istre, ponos Hrvatske ne može egzistirati ali očigledno to sustav koji je počeo stvarati gubitke i on da bi normalno poslovao [[Upadica: Vrijeme.]] mora se restrukturirat [[Upadica: Isteklo je vrijeme.]]
Hvala. Zastupnica Grozdana Perić zatražila je repliku.
Poštovani kolega, s ove lijeve strane spominju ulaganja u zdravstvo a ne žele iščitati brojke a jako se trude iščitati brojke da je u četvorci dakle u opremi i dodatnim ulaganjima u zdravstvu u 2018. povećano za skoro 2 i po puta, sa 295 milijuna na 766, a u ovoj 2019. još 11,9% znači 858 milijuna kuna znači za opremu dodatna ulaganja i sve ono materijalno što treba doprinijeti za bolji standard u zdravstvu.
Odgovor na repliku, zastupnik Šuker.
Kolegice Perić, najbolje je vidjeti poziciju zdravstva 2015. u proračunu i vidjeti poziciju zdravstva 2019. u proračunu. I ta razlika najbolje pokazuje koliko je ova Vlada stvorila trajni izvor prihoda za zdravstvo. Ne oče se netko sjetit pa će sad sanirat ga sa 400 ili 500 miliona, oče neko nekakvim političkim dogovorom nekoj bolnici dati ovaj aparat ili onaj, nego sa osiguranim trajnim izvorima prihoda osigurava ministra zdravstva da vodi jednu politiku i nabavke instrumenata onako kako smatra da je najpotrebnije i najsvrsishodnije. A vi to možete jedino radit ako imate siguran izvor prihoda, ako nemate siguran izvor prihoda vi se možete samo moljakat oče vam netko dat ili neće. Ja se iskreno nadam da će ove 3,5 milijarde bit pokrivene, da će Ministarstvo zdravstva naći unutarnje zalihe, jer ako nekome plaćate na vrijeme onda će vjerojatno onaj silni bonus koji si je uzimao i naknadu za [[Upadica: Hvala.]] neplaćanja na vrijeme smanjiti [[Upadica: Hvala.]] i na takav način….
Zastupnik Miroslav Tuđman, javio se za repliku.
Hvala, kolega Šuker vi ste govorili o stavkama o kojima se nije govorili to ste argumentirali sa strukturnim rješenjima i kako su ona zapravo rađena a ne znamo posljedice. Jedna od takvih stvari o kojima se nije govorilo to je cjeloviti programa informatizacije državne uprave i informacijske strukture. Jer kada bi se o tome govorilo kao o cjelovitom nacionalnom programu onda bi niz ovih programa, niz ovih podataka o kojima danas raspravljamo bilo sintetizirano i dostupno za raspravu. Ja ne mislim da ne trebaju postojati stavke u proračunu po ministarstvima za financiranje ove informacijske infrastrukture ali mislim da je došlo vrijeme da to počnemo raspravljati kao nacionalnom programu i da znamo svake godine što će se učiniti u narednom razdoblju jer bez toga naprosto bez faktografije koja će biti svima dostupna ne možemo ozbiljno razgovarati ni o proračunu.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. Pa profesore Tuđman, ustvari dali ste mi jednu repliku koja je meni izuzetno draga. Uvođenjem OIB-a je počela informatizacija državne uprave međutim ona je u jednom trenutku zakočena. Da bi OIB funkcionirao državna uprava mora biti kompletna informatizirana. Međusobna informatička povezanost svih sustava vlasti a da ne govorim o pojedinim resorima nema efikasnosti bez toga. Jer ako mi i dalje moramo za nekakav dokument ići na nekoliko adresa mi naprosto nismo pomogli ni sebi ni građanima. Prema tome, informatizacija je nešto što mora biti primarno, što se mora napraviti praktički jučer a ne danas i to je preduvjet za jednu reformu državne uprave, to je preduvjet za profesionalnost, profesionalizaciju i depolitizaciju državne uprave. Jedino sa takvom upravom možemo očekivati bolje rezultate pa i onoga što se tiče onih europskih fondova o kojima smo govorili.
Hvala. Zastupnica Maksimčuk javila se za repliku.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Šuker, evo upravo vi ste rekli i govorili o jamstvima Vlade, pa upravo je ova Vlada potpisala jamstvo za Đuru Đaković kako bi se osigurali pozitivni učinci, konsolidiralo društvo i održiv model poslovanja a time se sačuvala radna mjesta i zadržali ljudi u Slavonskome Brodu, odnosno u našoj županiji čime smo mi evo zahvalni Vladi RH. A ovo drugo zbog čega se javljam je upravo evo to prepucavanje što ste i sami rekli u ovoj sabornici kada jedna strana traži nešto za svoju lokalnu sredinu pa tamo smo mi danas evo amandmanom tražili novce za sveučilište i osnovnu školu Milan Amruš, pa su odmah prepucavanja zašto ne ovoliko ili onoliko. Naravno da svi očekujemo puno više ali akademska godina kreće za sveučilište znači od 10.-og mjeseca pa smatramo da su ovo ... [[Govornik se ne razumije.]] sredstva za početak rada sveučilišta a za 20.-tu i 21.-u godinu to su znatno veća sredstva i sigurni smo da će se ona povećavati kada se napravi dioba ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. Kao što sam govorio da jamstva služe određenim tvrtkama u problemima da mogu normalno početi funkcionirati i početi provoditi program koji je održiv. Tako je Đuro Đaković tvrtka koja je od nemjerljivog regionalnog interesa za Slavonski Brod. Praktički kompletno gospodarstvo Slavonskog Broda je bilo naslonjeno na Đuru Đakovića. I Đuru Đakovića treba gledati kao nekakav gospodarski subjekt za ravnomjerniji regionalni razvoj i na takav način mu pomoći. A oni ako se moraju dodatno restrukturirati. A meni je žao što nije zaživio onaj ofset kada su se radila ona oklopna vozila, tada je Ministarstvo gospodarstva potpisalo jedan dobar program međutim to se negdje izgubilo. Međutim onaj dio Đure Đakovića koji proizvodi kombajne vidite da sjajno radi, kao neki dan sam čuo da primaju 150 novih ljudi. A i on je saživio isključivo tada davajući državnog jamstva i kada se našao dobar strateški partner koji je to proizveo. A druga stvar bitno da zastupnici osiguraju inicijalna sredstva za određene projekte koji oni će se sigurno završiti.
Hvala. Isteklo je vrijeme. Zastupnik Željko Jovanović javio se za repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Šuker, replika vezano za dvije teme, jedna je Treći Maj, drugo zdravstvo. Dakle problem Trećeg Maja ne možemo vezivati uz problem SDP-ove Vlade. Ali to je sad i nebitno. Problem Trećeg Maja nastao je zbog neodgovorne uprave Uljanika i zbog ne kontrole rada te uprave od strane države u posljednje 4 godine. Zbog čega? Zbog toga što je Treći Maj kao zdrava firma, iz njega je isisana pozajmica od 535 milijuna kuna koja jednostavno treba biti vraćena Trećem Maju, treba biti smijenjen aktualni direktor uprave i pustiti radnike Trećeg Maja da rade, to je vrlo jednostavno rješenje. Što se tiče HZZO-a dakle nije problem što je izvučen iz riznice, problem je što se ne racionaliziraju troškovi. Dakle vaš ministar i prošle godine i ova godine natukao je milijun i 300, milijun, milijardu kuna minusa. I jednostavno on ne može upravljati tim povećanim prihodima. U tome je problem.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Šuker.
Krenuti ću s ovim zadnjim, kolega Jovanović, koliki je bio dospjeli nenaplaćeni dug zdravstva kada ste vi otišli s vlasti, 2015.-te? 2 milijarde i 800. Dospjele obveze 7,5 milijardi. Danas su dospjele 3,5, znači za 3 godine samo milijardu veće a za milijardu se povećao. Prema tome, u čemu je ta silna razlika u tome? A što se tiče Trećeg Maja i Uljanika, baš vam hvala što ste postavili ovo pitanje. Po Zakonu o proračunu, netko tko dobije proračunska sredstva dužan je izvijestiti riznicu o utrošenim sredstvima. Dakle Treći Maj je dobio iz državnog proračuna sredstva koja su bila namijenjena za program restrukturiranja temeljem programa koje je prihvatila Europska komisija. Svako davanje tih novaca nekom drugom kao posudbu je, ajde neću biti grub kazneno, nije, pa reć kazneno djelo, je nekakav prekršaj. Ne možete dati ako su to sredstva za vaše restrukturiranje nekom drugom. Prema tome vi ste morali izvijestiti Ministarstvo financija, ne vi nego Treći Maj da je ta sredstva dao nekom drugom.
Hvala. Zastupnik Mirando Mrsić javio se za repliku.
Poštovani kolega Šuker, lako je govoriti da su bivši krivi i to već čujemo sa vaše strane non stop, oko toga krivi su bivši a sadašnji su cvijeće i gledaju svjetlo u budućnost a mislim da budućnost neće biti takva kao što vi očekujete. A kad govorimo o HZZO-u onda treba jasno reći da zdravstvo uvijek može potrošiti onoliko koliko mu se da i više od toga. I problem Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje nije izlazak iz riznice, nego problem su reforme koje se nisu desile. Primarno reforma bolničkog sustava jer bez reforme bolničkog sustava, to zna i ministar Marić, zdravstveni sustav se neće riješiti i ostati će i dalje u dubiozi i dalje će stvarati minus u zdravstvenom sustavu, bila to lijeva Vlada, bilo to desna Vlada, treba imati hrabrosti da se krene u reformu [[Upadica: Hvala]] bolničkog sustava.
Hvala. Odgovor na repliku, zastupnik Šuker.
Kolega Mrsić, što se tiče zdravstva, ovo što ste vi rekli, ja to govorim već 15, 16 godina. Ja uopće nisam rekao da krivac za minus u zdravstvu izlazak iz riznice, nego sam rekao upravo obrnuto. Netko je rekao da će se izlaskom iz riznice riješiti problem u zdravstvu. Sada se vidi da se to nije riješilo. A druga stvar, pročitajte fonogram moje rasprave, pa nađite jednu unutra rečenicu da sam ja optuživao nekoga za nešto. Ja sam govorio o činjenicama. I ako vi predlažete da treba za 2 milijarde kuna uzeti poreza na dohodak da bi se povećale plaće, vi na takav način uzimate novce jedinicama lokalne samouprave jer je to njihov prihod, a to ste napravili 2014.-te. Milijardu i pol kuna ste uzeli, a to su činjenice. Al ja nisam ovih milijardu i pol rekao, nego to sada govorim kad ste mi replicirali, jel naprosto ste me povukli za jezik da to moram reći, ne.
Zastupnica Marija Jelkovac javila se za repliku.
Hvala podpredsjedniče. Poštovani kolega Šuker, dobro ste rekli, ova Vlada, dakle, i nekim svojim prijašnjim potezima stvorila uvjete za ovakav proračun, to se vidi i iz politike koju vodimo, iz poreznih reformi koje su doprinijele da i prihodovna strana izgleda ovako kako izgleda i ova Vlada je zaista pokazala i kroz ovaj proračun šta je u njenom fokusu, a to je da je u fokusu građanin i s druge strane da je to izbalansirano i s ovim projektnim dijelom komunalne infrastrukture. Ali, vidimo, dakle, u ovim pravima koja se tiču građanina, osim zdravstva, školstva, da je u stvari povećanje na svim stavkama koje se tiču i mirovine gdje je povećanje od 1,2 milijarde kuna, zatim izdvajanja za doplatak za djecu gdje je također povećanje za 336,7 milijuna kuna, zatim socijalna prava koja se povećavaju za 107,2 milijuna kuna, za subvencioniranje stambenih kredita osigurana su dodatna sredstva u iznosu od 38 milijuna kuna [[Upadica: Hvala, isteklo je vrijeme]] Zašto sve ovo nabrajam?
Odgovor na repliku zastupnik Šuker.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Kolegice Jelkovac, ova Vlada i sa izmjenom poreznih zakona i sa prihodovnom stranom proračuna i kada pogledate rashodovnu stranu proračuna, onda ćete vidjeti da se taknula svih slojeva društva kojima treba dati novce, koji su potrebiti. Zato jesam govorio i o izvanproračunskim fondovima, jer kada bi malo prošarali te financijske planove, onda bi vidjeli koliko novaca se upućuje prema jedinicama lokalne samouprave. Dakle, Vlada je na ovaj način poslala jednu političku poruku, kakvu politiku želi i može voditi jer jedno je željeti, a drugo je što možete sukladno okolnostima u kojima ste i tko želi to isčitati, može to isčitati i o tim stvarima može polemizirati. Može se složiti ili ne složiti. Ali ako ja nekome kažem da ću povećati, šta ja znam, mirovine za 300,00 kn i reći ću to ne košta ništa, 300,00 kn x 1.250 000, to je 360 000 000 x 12 mjeseci, evo 4 milijarde, kada pitate otkuda, [[Upadica: Hvala]] onda se samo sliježe sa ramenima.
Hvala. Zastupnica Marija Puh javila se za repliku.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo, poštovani kolega Šuker kada ste spominjali Hrvatske ceste, investicije i HŽ, podsjetili ste me na jednu stavku koju sam ja zaboravila reći u svojoj raspravi, a to su Županijske uprave za ceste. Možda bi morali razmisliti i vidjeti nekakav način, vidimo da svake godine u rebalansu proračuna na kraju godine se uvijek pronalaze sredstva koja idu kao potpora Županijskim upravama za ceste za njihova održavanje i rekonstrukciju. Znači, očito postoje neki problemi u financiranju samih Županijskih uprava za ceste i to uvijek dobimo u rebalansu, pa otprilike 100 milijuna kuna, a ne postoji nikakav sustav, ni način ili neka analiza na koji način to popraviti jer očito postoji neki problem, ne bi svake godine odobravali ta sredstva, pa evo, jedna sugestija možda da kod izrade idućeg proračuna imamo u vidu i to.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Šuker.
Hvala lijepo, Kolegice Puh, ja imam malo više godina, pa me onda i sjećanje dobro služi, 98.-me godine su osnovani ŽUC-evi, ali kao privremenog karaktera, nešto što se treba privatizirati, pa za održavanje toga. I taj njihov tada ne riješen status između Hrvatskih cesta i ŽUC-a je ostao, nažalost, ovakav kakav je. Međutim, u međuvremenu se dogodilo prerangiranje cesta, dakle, mnoge državne ceste su zbog izgradnje autocesta postale praktički, pale u nadležnost županija i većih gradova, sredstva su prenesena, sada je pitanje da li je to dovoljno. Dakle, to je očigledno jedan proces koji bi po meni trebao se napraviti potpuno ispočetka s obzirom na tisuću km autocesta, s obzirom na drugačiji standard, možda drugačiju prekategorizaciju cesta, drugačiju nadležnost, a samim i tim drugačija podjela i onih 80 lipa koje se dobivaju iz jedne litre benzina.
Zastupnik Josip Đakić javio se za repliku.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, spominjali ste ono što nije bilo spomenuto, to je korištenje europskih strukturnih investicijskih fondova, pa ja bih htio naglasiti samo što se događa na poziciji Ministarstva poljoprivrde, da je proračun planiran za 472 milijuna kuna više i da je to uzrok baš korištenja takovih investicijskih sredstava Europskih fondova. Jednako tako želim reći da se planira i privući 5,3 milijarde kuna, što je za 809 milijuna kuna više u odnosu na tekući plan 2018.-te godine. Tako da sredstva se najviše dijelom odnose na ulaganja u okviru Europskog poljoprivrednog investicijskog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, te Operativnog programa za pomorstvo i ribarstvo. Želim naglasiti da Ministarstvo obrane koje je bilo proračunski devastirano u proteklom vremenu, sada upravo pokazuje trend rasta od 0,6% svake godine i doseći će kroz određeno vrijeme onih 2% planiranoga koje na to…/ Upadica: Hvala, isteklo je vrijeme/… [[Govornik se ne razumije]] nalažu. Jednako tako [[Upadica: Hvala, isteklo je vrijeme]] i proračunska sredstva Ministarstva branitelja koja su porasla.
Odgovor na repliku, zastupnik Šuker.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Kolega Đakić, krenuti ćemo malo otraga. Dakle, logična stvar je da se u Ministarstvo obrane događa ovo što se događa. To je isključivo posljedica kretanja u proračunu, e kad je proračun došao blizu uravnoteženja onda je logična stvar da neke stvari koje su bile zanemarivane, vi se sjetite da smo mi u nekom periodu osobito tamo 2002., 2003. hvalili se s tim koliko smo smanjili broj vojnika i logično je stvar da sad i Ministarstvo obrane dođe na red. Ali ja sam namjerno u svojoj raspravi kad sam govorio o sredstvima iz EU fondova istaknuo to kao veliki potencijal Hrvatskog proračuna, i onaj tko je snalažljiv, onaj tko se da truda da napravi programe njemu se na pladnju nude novci. E sad ko onaj koji ne želi uzeti novce koji mu se nude na pladnju, naš narod ima jedan izraz za to, ja to ne bi rekao u Saboru.
Zastupnik Tomislav Sokol javio se za repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Šuker vi ste spomenuli Uljanik i to je jedna velika tema ali treba neke stvari staviti u kontekst. Dakle, ono što je bitno da Ugovor o funkcioniranju Europske unije kao krovni europski propis zabranjuje generalno državne potpore, uz određene iznimke, strateške sektore, istraživanje i razvoj, itd., zašto? Zato što se ne želi da se državni novci, novci porezni obveznika lupaju u vreće bez dna. Jedan od uvjeta za ulazak Hrvatske u Europsku uniju je bio upravo to, da se takva praksa u brodogradilištima prekine. Znači, uz ono što je bio uvjet kao što ste i sami rekli to je restrukturiranje brodogradilišta i državne potpore u tom prijelaznom razdoblju kako bi se to restrukturiranje moglo provest. I sad imamo situaciju da oni koji su to trebali provest i kontrolirat što se događa to nisu napravili, da su pred izbore 2015. dodijelili milijarde kuna državnih jamstava koje su sada došle na naplatu i sada s one strane nešto predbacuju ovoj Vladi. Kolega mislite li da je to ipak malo licemjerno?
Odgovor na repliku zastpnik Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Sokolić, gledajte jamstvo kako kome odobri Europska unija, Sokol, pardon, ja njega zovem Sokolić, ispričavam se evo, ispričavam se ovoga, dakle, jamstva kad date nekome onda mu u principu stavljate u povoljniji položaj u odnosu na nekoga drugoga. I Europska unija točno za određene stvari odobri jamstva. Prema tome i Uljaniku kad su odobrena jamstva 2014. i 2015. na pritisak Vlade su mu odobrena kao pomoć za restrukturiranje. I taj proces restrukturiranja nije izvršen i Vlada je morala naprosto 2017. i 2018. dat nova jamstva. Međutim, danas 2018. kada to sve gledamo ne možemo davat nova opet jamstva da bi netko za dvije, tri godine dobio ta jamstva na naplatu i opet morao davat nova jamstva za program restrukturiranja koje može trajati u beskonačnost.
Zastupnica Anka Mrak-Taritaš javila se za repliku.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi kolega Šuker, vi ste svoju raspravu većinom vodili vezano uz vanproračunske stavke, odnosno dio rasprave ste vodili vezano uz Hrvatske vode. Dakle, to mi zaista ni u ime Klubova kad smo razgovarali, kad smo raspravljali, inače nismo detektirali činjenicu koliko u Hrvatskoj, koji dijelovi Hrvatske nemaju adekvatnu mrežu? Pri tom, o vodovodnoj mreži čak i nije problem ali je problem odvodnje, problem je uređaja za pročišćavanje otpadnih voda, problem je korištenja sredstava iz Europske unije za izgradnju tih uređaja za otpadne vode iz jednostavnog razloga što postoji jedan standard a to je da se mora odvodnja riješiti i da se mora sukladno zaštiti okoliša jednako tako to definirati i napraviti. Recimo ja paralelno cijelo vrijeme gledam državni proračun i proračun grada Zagreba…
Hvala, hvala Odgovor na repliku zastupnik Šuker.
Kolegice Mrak-Taritaš, ja sam 5 minuta svoje rasprave posvetio izvanproračunskim fondovima, namjerno sam ih spomenuo, zašto, zato što ti izvanproračunski fondovi tangiraju sve nas. I naprosto mislim da nije dobro da Izvješća o izvršenju proračuna i Proračun u ovom visokom domu prolazi da se mi toga ne taknemo. I onda kad se dogodi ne daj bože nekakva nepogoda onda svi znamo prigovarati. Međutim, kad bi raspravili malo taj financijski plan, pa kad bi vidjeli koliko se sredstava koristi za održavanje slivnih područja, što se nije napravilo, što je, neki dan smo raspravljali o zakonu o sprečavanju poplave na rijeci Kupi i tu smo mogli raspraviti neke stvari, dakle, ja sam isključivo u kontekstu toga govorio jer te teme su mnogim kolegama u Sabornici daleko bliže od nekakvih općih tema kako izgleda državni proračun jer to u principu je i naša dužnost. Nama je u interesu da za svaki taj projekat koji se financira preko izvanproračunski fondova da se borimo.
Hvala. Zastupnik Čuraj javio se za repliku.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Šuker da, spomenuli ste izvanproračunske korisnike i naknadu za HŽ-e konkretno, za HŽ-e infrastrukturu, dakle, ona je u ovom prijedlogu Proračuna negdje skoro 500 miliona odnosno 482 miliona se predviđa da će u prihodovat, općenito će se iz Proračuna oko 550 miliona dati više od pola milijarde dati za HŽ-e. Naravno da je to jedna rupa bez dna i da smo mi cijelo vrijeme u jednom kolutu gdje nikako nećemo ostvariti značajke, pomake u prometu ako ne uložimo u tu infrastrukturu jer danas iz Osijeka na 272 kilometra cestovne odnosno pruge treba minimalno 4 i po sata vožnje. 90-e godine je to bilo 3 sata i 20., a da ne govorimo o putničkim vlakovima to moramo brzo vlakom i drugima gdje je to 7 sati, znači prosječno negdje 5 sati treba im, naravno da nitko ne putuje tim vlakom, i onda kažemo nemamo isplativost ulagati jer nemamo prometa. Pa moramo uložit da bi dobili promet.
Odgovor na repliku zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. Hrvatske željeznice su u posebnom problemu. Veliki dio njihove infrastrukture je bio uništen tijekom domovinskog rata. Jedna od najvažnijih pruga to je ona tzv. Unska pruga prema Splitu je nama neprihvatljiva jer ide preko druge zemlje al to je bio najbliži put za Split, ali mi naprosto, HŽ-e može funkcionirati al ga treba restrukturirati i meni dan danas nije jasno zašto ne postoji gradska željeznica Velika Gorica – Zagreb, Zaprešić – Zagreb, ako se linija Dugo Selo – Zagreb pokazala kao fantastična. Na takav način bi rasteretili i gradski autobus, rasteretili bi i gradski prijevoz, a da ne govorim da bi se ona sutra produžila do Siska i da bi Sisak bio praktički na pola sata od grada Zagreba. Dakle, HŽ ima prostora za neke nove linije, a isto tako neke linije ako ne mogu funkcionirati tržišno, pa bolje, ljudima je bitno da se prevezu, njih ne zanima na koji način će se prevesti, bitno je da imaju prijevoz do svog odredišta.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Marko Vešligaj.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo prije je bilo spomenuto da ovaj proračun rasprava zapravo nije izazvala nikakvu pozornost u medijima, ja osobno smatram to žalosnim, jer to dosta govori o nama kao zemlji, u jednom stanju uma koje trenutno u Hrvatskoj, da o najvažnijem dokumentu kojeg donosi ovaj Sabor a valjda se bar oko toga možemo svi složiti ovdje, mediji gotovo ne izvještavaju. No, u redu. Proračun još jedanput ponavljam kao najvažniji dokument, uvijek ima neke svoje dobitnike, uvijek ima neke svoje gubitnike, evo u situaciji smo sada da zbog stabilne konjukture ovogodišnji proračun uz izuzetak Ministarstva turizma uistinu, ovaj, ima situaciju da se Ministarstvima povećavaju sredstva s kojima će raspolagati. Sad zvati ih dobitnicima, zagrebimo malo ispod površine pa da vidimo dal' je to tako, samo zato jer dobivaju veća sredstva. Recimo kod, toliko danas spomenutog, zdravstva, koji dobiva više sredstava, no znamo kakve su dospjele obveze, 3 milijarde kuna, ukupan dug je veći od 8 milijardi kuna, umjesto da smo sad ovu situaciju povećanih sredstava iskoristili za jedne prave reforme u zdravstvu koje su mu nužne da izađe iz ove jedne spirale gubitaka, tih reformi, tih stavki za reforme, nema. Pozitivan efekt ima jedan, ja ću ga spomenuti ovdje kod proračuna za zdravstvo, a to je, to su povećana sredstava za Hitnu medicinu i nadam se će, da neće više biti takve situacije da moraju jedinice regionalne samouprave koje sad izdvajaju nekih 10 milijuna kuna da sufinanciraju Hitnu medicinu na svojim područjima, a to je zadatak države, recimo od tih 10 milijuna kuna, čak 2,5 milijuna kuna izdvaja Krapinsko-zagorska županija, da će barem država to sada preuzeti na sebe kroz ovaj povećani proračun Ministarstva, koje se odnosi na Ministarstvo zdravstva. Sličnu ovu priču s dobitnicima možemo ponoviti kod mirovinskoga sustava, dakle, povećat će se rashodi za mirovine, za prvenstveno za indeksaciju gdje je predviđeno 630 milijuna kuna, no za veliki broj umirovljenika to će donijeti povećanje njihovih mirovina u iznosu od 60 kuna. Da li mi možemo onda zvat one koji su korisnici mirovina dobitnicima? Po meni teško. Lokalna samouprava također dosta spominjana, rekao sam i prije, pozitivan efekt koji je napravljen ove godine, u prvenstveno za gradove, općine su imale puno manje tu koristi od toga iznosa koje je ministar spomenuo, međutim sada poruka koja se šalje u 2019. godini, a to je da će imati zbog ovih poreznih reformi gotovo pola milijarde prihoda manje. To nije dobra poruka sa situacijom kako se sada suočavaju, sa sufinanciranjem, naravno sredstava, projekata iz Eu fondova i brojnim drugih stvari koje se stavljaju pred lokalnu samoupravu . Ne možete jednu godinu dić' sredstva, i onda ih, onda reći to je sve super, i onda drugu godinu to smanjivati. Struktura proračuna, dakle vidimo da nam iz godine u godinu, evo istina rastu ti proračunski prihodi, ali jednim žešćim tempom nam još buja potrošnja, dakle, rashodi bi trebali iznositi 140,3 milijarde kuna, prihodi 136 milijardi kuna, znači manjak 4,2 milijarde kuna i to je zapravo gotovo 2 milijarde kuna više manjka nego što je bilo prije 2 godine. Sliku nam sad tu upotpunjuje i jedan podatak o planiranom gospodarskom rastu koji nam je daleko manji od planirane potrošnje, znači 2,9% a potrošnja raste 5,2%. Podaci zapravo pokazuju da ne očekujemo, da Hrvatsku ne očekuje razvoj i da ovaj proračun nažalost nije razvojan, ja ne vidim nekakvu točku preokreta koji bi trebao ovoj situaciji donositi, dakle, dobivamo proračun koji svakome daje po malo, ali definitivno premalo da bi zapravo mogli zvati sve ove sektore dobitnicima, znači, neće, proračun neće zapravo niti za milimetar promijeniti situaciju odnosno razloge zbog čega Hrvatska zaostaje za zemljama u okruženju i zbog čega, i razloge zbog kojih ostaje bez ljudi. Prihodi su dobrim dijelom povećani zbog ovih planiranih prihoda koji se očekuju od fondova, iz fondova Europske unije, ja vjerujem da će doći do takve realizacije, a ne da imamo situaciju da kod rebalansa u idućoj godini smanjimo ta sredstva za onaj iznos koji smo smanjivali ove godine, mislim da se radilo o više od 2 milijarde kuna. Evo drugi dio ove rasprave želio bi malo posvetiti s obzirom na ova povećana sredstva nekakvoj preraspodjeli za koju smatram da bi trebalo, koju bi trebalo napraviti, ona je dobrim dijelom fokusirana naravno na moju Krapinsko-zagorsku županiju, ali općenito na jednu regionalnu politiku, di u brojnim područjima ne vidim onaj jedan iskorak koji se mogao ostvariti. Brdsko-planinska područja, već je bilo ovdje spominjano, taj iznos je definitivno, iznos od 30 milijuna kuna je definitivno premali da bi mogli napraviti ono što želimo, a to je, ja ću reć' održati život u brdsko-planinskim područjima, jer to nije samo izgradnja infrastrukture, to nije samo izgradnja komunalne infrastrukture u tim područjima, to su određene mjere koje će ljudi, zbog kojih se ljudi ostajati u tim područjima, određen mjere koje će možda, možda kažem nekoga privoliti da se i naseli na ta područja, tako to rade razvijene, alpske zemlje prvenstveno, meni je žao da Zakona još dan danas nemamo, evo očekuje se sad u prosincu mjesecu, ali bojim se da niti tamo neće biti one konkretne mjere koje su recimo za otoke podosta dobro napravljene, i zbog toga je taj Zakon dobio jednu podršku, ali je tamo iznos, podsjetit ću vas, gotovo 120 milijuna kuna osiguran, za brdsko-planinska područja samo 30 milijuna kuna. Štete za elementarne nepogode, opet samo 20 milijun kn, a svake g. na kraju dolazimo u situaciju da nam treba oko 100 milijuna kn. Ja ne razumijem, zbog čega … [[Govornik se ne razumije.]] amandman, zbog čega ne osiguramo tih 100 milijuna kn i počnemo graditi jedan dobar sustav, kroz koji ćemo moći nadoknađivati te štete za elementarne nepogode. Evo, zakon je također u pripremi, žao mi je, evo i kroz amandman ću predložiti, da ipak taj iznos bude realan i onakav kakav bi trebao biti, jer 20 milijuna kn, je ništa gotovo, a znamo da se svake g. suočavamo sa elementarnim nepogodama. Dvije još stvari koje bi evo, odnosi se na Hrvatske ceste i na Hrvatske vode, prva stvar već je spomenuta, to je smanjenje iznosa za žuceve, smatram jednom lošom porukom sa 80 na 25 milijuna kn, to smanjiti i amandmanom ću također barem predložiti zadržavanje ovoga iznosa, a smatram također alarmantnim, da se nikakva sredstva ne osiguravaju niti u projekcijama za '20. i '21. g. I još jedna stvar kod Hrvatskih cesta, a to su financiranje za nerazvrstane cesta, odnosno, to je 10 milijuna kn, koji se odnosi isključivo na zimsku službu, samo 10 milijuna kn, recimo na području Krapinsko zagorske županije, zbog oštre zime, prošle g. su imale jedinice lokalne samouprave 6 milijuna kn, u odnosu na ono što su planirale veće troškove. I tu također smatram da treba povećati i pomoći jedinicama lokalne samouprave u tim ekstremnim zimskim uvjetima, za koje opet možemo očekivati da će biti. Evo, za cijelu državu je osigurano samo 10 milijuna kn. Klizišta kod Hrvatskih voda, naravno, podržavam da se ta stavaka otvara ali samo 50 milijuna kn, na području Krapinsko zagorske županije, štete od klizišta su procijenjene 112 milijuna kn. A mi sada osiguravamo samo 50 milijuna kn za cijelu državu i tu također trebamo barem nekakav malo veći iznos da bi mogli krenuti sa sanacijom klizišta, jer to je zapravo ista stvar, klizišta su ista s tvar kao i elementarne nepogode, odnosno, spadaju u tu kategoriju. Predložiti ću još 2 nove stavke, koje se odnose na Krapinsko zagorsku županiju za koje smatram da trebaju ući u ovaj prijedlog proračuna za 2019. g. prva je jedan projekt koji se zove znanstveno edukativno zabavni centar ZES radi se zapravo o jednom centru kojeg … [[Govornik se ne razumije.]] EU samo Hrvatska i Rumunjska, kreće se sa izradom projektne dokumentacije i evo, predložiti ću tu iznos od 2,5 milijuna kn, koje bi trebali osigurati. To je projekt koji je dalo evo i nekoliko ministarstava, podršku 4 županije, imaju podršku iz znanstvenih centara iz Republike Poljske, iz Narodne Republike Kine pa vjerujem da će biti sluha da to također uđe u proračun. I druga stvar kao novu stavku želim, također ću predložiti, potpora veleučilište, Hrvatsko zagorje Krapina, dakle, da prenese se osnivačka prava na državu, osnivači su sada županija i nekoliko jedinica lokalne samouprave. Evo, županija je jedna od rijetkih koja nema, taj status visokog učilišta i tu bi trebalo osigurati 5 milijuna kn, zbog podrške visokom obrazovanju, ja se nadam da će se evo ovdje također naći sluha. To su ukratko amandmani, koji ću dati zajedno sa kolegom Sinišom Hajdašom Dončićem za Krapinsko zagorsku županiju. Hvala.
Hvala. Zastupnik Domagoj Hajduković, javio se za repliku.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega, kada govorimo o razvojnom proračunu, kada govoromo o demografiji, spominjete brdsko planinska područja, nedavno smo u Saboru raspravljali o Zakon o otocima, ali mislim da je možda dužnost opetovano ponavljati, da nam nažalost i Slavonija postaje otok i Slavonija postaje brdsko planinsko područje. I ono što smo do sada od ove vlade dobivali, su samo uvjeravanja da Slavonija i Baranja daju nešto više, ali zapravo daju samo ono što nam zapravo pripada, to je projekt Slavonija, to je samo jedan loši p.r. projekt. Evo vam samo primjer grada Belog Manastira, od kojeg se službeno odjavilo prema podacima koje imam gotovo 1000 stanovnika, službeno odjavilo, dakle, da više nisu prijavljeni u Ministarstvu unutarnjih poslova, nego da žive izvan RH. Oni koji se nisu odjavili službeno je barem još 5 puta toliko. Dakle Beli Manastir ako ima 5000 st. onda smo sretni, a imao je 10000. Ja ne vidim u ovom proračunu, niti jednu stavku, koja će pomoći da zadržimo ljude na tom prostoru.
Odgovor na repliku zastupnik Vešligaj.
Pa evo, koliko pratim taj projekt Slavonija ima izuzetno jednu jaku medijsku potporu. Nažalost, konkretnih stvari još ovdje ne vidim, u redu koriste se sredstva iz EU fondova, koristimo ih na razini cijele Hrvatske, ja bi uistinu želio, Slavonija, naravno, bez Slavonija, niti Hrvatska ne može stati onako pravo na noge, ali evo, ukoliko se ta sredstva koja su namjena za Slavoniju, realiziraju, a nadamo se da će ipak biti tako, budimo optimisti, ali očekujem također i za sjever Hrvatske, da se sličan projekt, ne samo na p.r. razini nego sa konkretnim mjerama, ja ih ovdje u proračunu jednostavno ne vidim, neke od njih sam sada nabrojio koje bi trebalo staviti unutra, jer sjever Hrvatske, je jedan od najrazvijenijih krajeva Hrvatske, tamo ljudi ipak ne odlaze u tako velikom broju. Ali, ukoliko nećemo dati jedan pravi … [[Govornik se ne razumije.]] , jedan pravi poticaj tome, onda će se desiti nešto slično što se sada dešava u Slavoniji.
Zastupnik Ante Pranić javio se za repliku.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Vešligaj, dati ću vam repliku, vjerojatno ćete vi razumjeti ovaj problem, iskoristiti ću svoje pojedinačno izlaganje, da dodatno kažem o čemu je riječ, a apsolutno je vezano za sredstva za potpomognuta brdsko planinska područja. No, po čemu je Hrvatska rekorder u EU? Po broju djece koja ne idu u dječje vrtiće, 40%, svi znamo da je to na teret financiranja jedinica lokalne samouprave i kada znamo da je Europsko vijeće donijelo 2002. g. jedan strateški dokument u Barceloni po kojem treba 33% djece biti u jaslicama, 90% u svim drugim odgojnim skupinama. Zapravo ćemo vidjeti najveću razliku između ruralnog i urbanog područja, odnosno, da se ova mala sredstva za brdsko planinska i potpomognuta beznačajna. Jer u Zagreb je dosegao taj karakter, dok imate 4 slavonske županije, gdje 10% djece ide u jaslice, a 33 u ostale vrtiće. Odnosno, jedinice lokalne samouprave ne mogu sufinancirati cijenu djeteta, ekonomsku cijenu djeteta, jer nemaju jake fiskalne kapacitete za razliku od urbanih područja, roditelji [[Upadica Petrov: Hvala isteklo je vrijeme.]] imaju manje prosječne plaće i normalno da djeca ne mogu ići u vrtić. Hvala.
Isteklo je vrijeme. Odgovor na repliku zastupnik Vešligaj.
Evo pa drago mi je da ste spomenuli problematiku dječjeg vrtića evo svakako se slažem tu s vama po onim istraživanjima koja su rađena, djeca koja idu u dječji vrtić imaju punu više šanse kasnije i za veći uspjeh u obrazovanju, a i samim time i naravno za nekakav bolji život kasnije. Da imamo ogromne razlike na razini Hrvatske, imamo neke lokalne jedinice di se dječji vrtići ne plaću uopće odnosno oni su 0 kuna, a imamo negdje gdje se plaćaju 800, 900 kuna pa i više. Dakle, jedna poruka koju šaljemo našim građanima je jako loša ali sve to zapravo izvire iz jedne centralizirane države jer da imamo nivo prihoda recimo na nekakvoj istoj razini onda se to ne bi dešavalo, ali kod nas evo neke jedinice lokalne samouprave raspolažu sa 1.000 kuna po stanovniku i manje, a neke imaju 10.000 kuna i više po stanovniku, dakle tu je nešto gdje bi država trebala intervenirati i zapravo radit jednu pravu decentralizaciju koju Hrvatska još nije …/nerazumljivo/…
Hvala, zastupnik Josip Borić javio se za repliku.
Hvala lijepo predsjedniče, kolega Vešligaj slušajući jutros raspravu gospodina Bernardića, uspoređujući je sa vašom raspravom imamo nesklad u razmišljanjima. Kolega Bernardić ultimativno kaže povećajte neoporezivi dio poreza na dohodak sa 3.800 na 5.000 i taj novac bi se uzelo vjerojatno lokalnoj samoupravi regionalnoj jel je 100% spušten njima, a vi kažete dajte lokalnoj samoupravi, dajte lokalnoj samoupravi, dajte lokalnoj samoupravi, znači morate se dogovoriti što zastupate. Jer jedan kaže uzmite, drugi kažite dajte, ne, a stranka je ista. Znači nije to jednostavno na način dajte uzmite a Vlada nek se misli pa ako nađe nađe a ako ne ništa. Sredstva za brdsko-planinska, za potpomognuta i za otoke su nacionalna sredstva i nisu velika jer vjerojatno bi da je tamo 200 ili 300 miliona pitanje tko bi se s brdsko-planinski područja ili s otoka bavio europskim fondovima i kolika bi bila i motivacija da se ti ljudi bave s tim. Mislim da moramo to razumjet i da država daje onoliko koliko može, a 100% je više [[Upadica: Hvala. Isteklo je vrijeme.]] nego što je bilo sad.
Odgovor na repliku, zastupnik Vešligaj.
A dobro, kolega Borić vi morate ovaj uvijek pronać nekakav ovaj razlog da tako kažem, ali ovdje ga nema. Ovdje apsolutno niste u pravu dakle da ste pozorno slušali kolegu Bernardića i pozorno slušali ono što je rekao Klub SDP-a, dakle smanjivanja sredstva za lokalnu samoupravu nema fond izravnanja će se ovaj namiriti iz prepuštenog dijela PDV-a lokalnoj samoupravi. Ja uistinu ne znam zbog čega je PDV sveta krava i zbog čega on mora biti isključivo prihod centralne države. Dakle, to je vrlo jasno rečeno u onom prijedlogu koji je SDP dao za povećanje osnovnoga odbitka. Druga stvar mogu vas razumjeti vi ste s otoka i vi ste vjerojatno zadovoljni s programom i sa mjerama koje su dani ovaj u Zakonu o otocima, na žalost takvih programa, takvih mjera, takvih aktivnosti za brdsko-planinska područja nema, a još da dodamo da otoci su dobili 4 puta više u odnosu na brdsko-planinska područja u ovom prijedlogu proračuna za 2019.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javila se zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege, pa o svakoj stavci državnog proračuna može se dosta govoriti ali mislim da svaka ona stavka koja ukazuje na to da dolazi do povećanja u odnosu na raniji period, a odnosi se bilo na investicije ili nekakve poticaje ili u odgoju, obrazovanju u kulturi, regionalnom razvoju, razvoju otoka ili slično je hvale vrijedna. Mada sigurno da svako od nas koji dolazi ima interes za određeno područje bi želio da ta stavka bude još viša. Kako dolazim iz Šibensko-kninske županije, županije u kojoj je osnovna grana turizam bez obzira što evo na kraju, pri kraju same godine možemo reći da u prvih 10 mjeseci bilježimo na nivou RH povećanje od 6% više dolazaka i 4% više noćenja nego u prvih 10 mjeseci prošle godine ipak moramo znati da je sad već vrijeme da razgovaramo o novoj turističkoj sezoni da se što bolje i kvalitetnije pripremamo posebno kad govorimo i razmatramo proračun za 2019. godinu. Kako je u Šibensko-kninskoj, Splitsko-dalmatinskoj i Zadarskoj županiji u prošloj godini bio najveći broj požara u kojima su angažirane zračne snage, kako je u više navrata trebala i kopnena vojska, kopnene vojne snage biti angažirane, kako je više puta za ovim govornicama prozivana Vlada na temu vatrogastva, neopravdano prozivanje Zavoda za hitnu medicinu i sl. ja sam posebnu pažnju obratila upravo ovim stavkama i mogu reći da evo Hrvatsko vatrogasna zajednica u 2019. će dobiti 16,5 milijuna kuna, kad to usporedimo ne samo sa 2018. nego 2017. kada je to bilo nešto više od 10 milijuna znači da je gotovo 60% više, tako i sa javnom sigurnošću, organiziranjem i provođenjem zaštite i spašavanja, preventivna zaštita i gašenje požara također bilježi povećanje od 43%. Ako to pak opet usporedimo 2017. sa 2016. da je za organiziranje i provođenje zaštite i spašavanja bilo povećano 148% dovoljno govori kolko ova Vlada želi i ulaže u i modernizaciju i u vatrogasni sustav. Kad sam rekla modernizaciju onda treba reći da je evo i u 2020. već planirano samo za vozila odvojiti 108 milijuna kuna. Vatrogasni sustav RH sastoji se od 1799 dobrovoljnih vatrogasnih društava. Ta društva se financiraju isključivo iz proračuna jedinica lokalne samouprave. Za razliku od 89 javnih vatrogasnih postrojbi koje dijelom sredstva dobijaju iz državnog proračuna i možemo ih vidjeti upravo u na ovim stavkama koje su danas pred nama. Radi se ukupno o 50 tisuća vatrogasaca i još dodatno 15 tisuća pomladaka. Ono što bih ja apelirala ovom prilikom na predstavnike ministarstva a i onih resornih ministarstava koji raspoređuju sredstva da raspored tih sredstava ipak bude pravedniji. Npr. javna vatrogasna postrojba grada Vodica koja pokriva 94km kvadratna i broj stanovnika, stalnih stanovnika je gotovo 10 tisuća, da ne kažem da u ljetnim mjesecima prelazimo brojku i od 50 tisuća, za svojih 18 djelatnika dobiva nešto manje od 1,9 milijuna kuna iz državnog proračuna. Neću imenovati koje, ali isto tako javne vatrogasne postrojbe iz priobalja koje imaju tri put manju površinu, dva put manji broj stanovnika dobivaju milijun kuna više. Nije pravedno da po pojedinom vatrogascu neke javne vatrogasne postrojbe ili bolje rečeno njihove jedinice lokalne samouprave dobivaju i 150 tisuća kuna za razliku od grada Vodica koja po stalnom zaposleniku javne vatrogasne postrojbe dobiva svega 90 tisuća. Nadalje kad sam spomenula već i hitnu medicinu, evo kao što je rekao kolega Vešligaj da oni u njihovoj županiji izdvajaju 2,5 milijuna kuna treba reći da sam grad Vodice izdvaja pol milijuna kuna za još jedan tim, tako da mi svih 12 mjeseci imamo 24h-tno dežurstvo i to tzv. tima 1 sa liječnikom što mislim da bi bar dijelom mogle one jedinice lokalne samouprave koje su, koje financijski bolje stoje, znači ne mogu reći da to mogu i moraju svi ali nakon zadnje porezne reforme, odnosno onog drugog kruga kada su jedinice lokalne samouprave, čuli smo evo danas dobili i milijardu i 800 milijuna kuna sigurno da bi apelirala na ta gradska, odnosno općinska vijeća da bar dio tih sredstava osiguraju za sigurnu zdravstvenu zaštitu i hitnu pomoć svojih građana i gostiju. I sam kolega Vešligaj je rekao i zaista treba primijetiti da Hrvatski zavod za hitnu medicinu će dobiti 227% više sredstava odnosno 24 milijuna 153 tisuće. Kada usporedimo da je izvršenje 2017. bilo svega 4 milijuna onda vidimo da se radi o, o koliko? 6 puta većem iznosu nego što je to bilo 2017. Opet, 2017. je imala 63% veće povećanje u odnosu u 2016. kada je u pitanju hitni medicinski prijevoz. Još ovo kratko što je ostalo do kraja moram reći da me veselilo kada sam u proračunu Hrvatskih voda vidjela da je u provedbi 8 projekata koji su odobreni u okviru operativnog programa zaštite okoliša. Oni projekti koji se provode u dvije faze i završiti će u programskom razdoblju od 2014. do 2020. uključen je i sustav prikupljanja i pročišćavanja otpadnih voda grada Vodica za što je ukupno zajedno sa preostalim predviđeno iz Europe bespovratnih sredstava 862 milijuna kuna. Dosta kritike je danas bilo i po pitanju koliko će Ministarstvo regionalnog razvoja, koliki je proračun, koliko sredstava se planira povući i slično, ministrica je u svom kratkom izlaganju određene brojke iznijela, koliko je ugovoreno, koliko povućeno. Ali ja bih samo ovom prilikom željela podsjetiti da je prijedlog proračuna za Ministarstvo regionalnog razvoja milijardu i 279 milijuna kuna što je 25% više u odnosu na 2018. Najveći kritičari koji su završili Vladu 2015. trebaju znati da je Ministarstvo regionalnog razvoja imalo izvršenje proračuna za 2015. 484 milijuna kuna. Znači 484 milijuna u odnosu na milijardu 279 milijuna kuna. Još jedna stavka o kojoj se isto dosta pričalo o uhljebima, kako HDZ i ova Vlada zapošljava ljude, troši itd., treba reći za rashode za zaposlene, ukupne iz državnog proračuna. U prijedlogu za 2019. godinu planira se izdvojiti nešto više od 29 milijuna i to je zaista povećanje od 3% u odnosu na 2018. i odnosno na izvršenje 2017. koja je bilježila 26 milijardi 733 milijuna. Međutim, treba pogledati onu tabelu koja govori o rashodima koji utječu na visinu manjka, odnosno viška proračuna što znači da tu rashodi za zaposlene u 2019. su 24 milijarde do 29 milijardi kuna, iznosi su, odnosno sredstva koja će se povući iz europskih fondova. Znači sva ta zapošljavanja ne idu na trošak državnog proračuna i ne utječu na njegov višak odnosno manjak. Hvala.
Zastupnik Sladoljev zatražio je repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana zastupnice govorili ste, zapravo ja se s vama slažem da se ovaj proračun oslanja na granu turizma, tj. na ... [[Govornik se ne razumije.]] dobre turističke sezone. Međutim svaki ekonomist koji imalo razumije ekonomiju će reći da je to grana koja nije sigurna. I analize pokazuju da su upravo najsiromašnije zemlje svijeta se oslanjaju na tu granu. Mi zapravo imamo 19% BDP-a koja ovisi o turizmu. Nije li rizično ... [[Govornik se ne razumije.]] proračun i oslanjati se cijeli proračun na tu granu s obzirom da druga stavka proračuna u kojoj se proračun zapravo najviše oslanja je povlačenje iz EU fondova? Mi zapravo imamo dvije nesigurne stavke o kojima zapravo nismo sigurni kako će biti i mislim da je to vrlo rizično s obzirom kako je proračun prenapuhan i koliko je zapravo.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa kolega Sladoljev, ja ne bih rekla da je to djelatnost s kojom se bave siromašne zemlje nego to je sigurno najosjetljivija djelatnost i tu moramo biti jako, jako oprezni i zato sam obratila upravo svoje izlaganje na pripremu već naredne turističke sezone. Kad govorite o Europskim fondovima, danas je ministrica točno iznijela brojke, svega 6% smo zatekli, sada smo raspisali natječaja preko 75%. Međutim, i u ovom trenu već imamo preko 80% svih investicija koje se financiraju iz Europskih fondova, što dovoljno govori što bi bilo sa RH da nije uopće ni ovih sredstava, mada ćemo se svi složiti da bi voljeli da je u ovom trenu daleko više ugovoreno odnosno povučeno u cijelosti.
Zastupnik Đujić javio se za repliku.
Kolegice, vi ste otvorili jednu jako dobru temu, a to je financiranje vatrogastva u RH. Dakle, rekli ste koliko dobivaju Javne vatrogasne postrojbe (JVP), koliko dobivaju Dobrovoljna vatrogasna društva (DVD), međutim, i apelirali ste na Ministarstvo da radi malo bolju raspodjelu. Međutim, to Ministarstvo ne može jer je to Zakonom propisano da JVP dobivaju u pravilu sredstva za plaće djelatnika iz državnog proračuna, dok lokalne samouprave moraju financirati DVD. A ono što bih ja molio na vas, apelirao na vas, da vi apelirate na svoju Vladu jer da Konačno donesemo novi Zakon o vatrogastvu jer je RH spremna za novi Zakon o vatrogastvu. Vidio sam da vam je repliku digao i kolega Sanadar koji je ujedno i predsjednik Hrvatske vatrogasne zajednice (HVZ), pa očekujem i od njega da će unutar svoje stranke, ovoga, odraditi pritisak da se novi Zakon donese jer je RH za to spremna i u tome novom Zakonu treba napraviti pošteniju raspodjelu i treba spomenuti [[Upadica: Hvala, isteklo je vrijeme]] samo da u JVP, [[Upadica: Neki drugi put, ispričavam se]] evo pola rečenice podpredsjedniče, rade profesionalci, a u DVD-ima ipak ne moraju [[Upadica: Nažalost, ja vas moram isključiti, prema svakome trebam biti isti]]
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa kolega Đujić, upravo iz toga razloga danas i govorim i često govorim na ovu temu jer mislim da nije pošteno da male općine i gradovi moraju financirati iz svojih sredstava DVD-a, u isto vrijeme JVD velikih gradova dobivaju iz državnog proračuna sredstva. Međutim, ja sam opet govorila o drugoj nepravdi, da i te JVD pojedine dobivaju 90 000 za jednog vatrogasca, a neke 150 000.
Zastupnik Sanader javio se za repliku.
Poštovani podpredsjedniče. Uvažena kolegice, evo, o temi vatrogastva smo dosta razgovarali. Moram par ispravaka prvo, u RH ima 67 Javnih vatrogasnih postrojbi (JVP), ne 85 jer to su ove u gospodarstvu ostale. Nepoštenje ima velikoga, to se vuče već 10 godina. Kolika je nepravda tek da grad Kaštela koji ima 45 000 stanovnika, država ne plaća niti jednoga vatrogasca, a nekoj maloj općinici tamo plaća i to je borba koju kažem, vodimo 10 godina. Nažalost, mi niti status vatrogasca nismo imali u RH, su na državnoj razini dvi glave. Jedna je Hrvatska vatrogasna zajednica (HVZ), druga je Državna uprava za zaštitu i spašavanje. Evo nadam se da će pred ovaj Sabor do kraja godine doći Zakon o glavi, bar da dobijemo prvo Jedinstvenu vatrogasnu organizaciju, a samim time i preduvjete, ako postanemo nadležno državno tijelo, da možemo izboriti, evo, da se riješe ove nepravde i da se izjednači i taj broj, ali da se da svim jedinicama lokalne samouprave, a ne samo onima koji imaju osnovane JVP jer to je prvi početak ispravljanja nepravdi.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Sanader, ja vjerujem da vi znate daleko više od mene o vatrogastvu, međutim, ovu brojku sam našla u obrazloženju državnog proračuna, pa evo, apeliram da se to onda tamo ispravi i što se tiče, najpravednije bi zasigurno bilo da se sredstva raspodjeljuju ili po kilometrima kvadratnim površine koju štiti određena, bila JVD ili DVD po broju djelatnika ili po broju stanovnika, znači, na čijem području se nalazi određeno društvo.
Zastupnica Jelkovac javila se za repliku.
Hvala. Poštovana kolegice, spomenuli ste ovu vrlo važnu i značajnu temu vatrogastva i dakako, i tu je Vlada našla načina za povećanje, naravno, da kada dođe do elementarnih nepogoda kao što su požari, a isto tako poplave i klizišta, da smo onda svi u nedoumici kako pomoći našim sugrađanima. Ja bih samo napomenula da je Vlada i u ovom proračunu našla, a i u projekcijama za 2020.-tu i 2021.-tu godinu isto tako iznos od 50 milijuna kuna za sanaciju klizišta, budući dolazim iz toga kraja gdje su takve elementarne nepogode zaista napravile veliku štetu, želim naglasiti kako ova Vlada zaista na vrijeme vodi računa o tome, a i kroz proračun Hrvatskih voda vidimo da i kroz apliciranje na projekte Europskih fondova, zaista vodimo računa kako na učinkovit način riješiti ove probleme. Da li mislite da su zaista opravdani prigovori sa lijeve strane kako ovaj proračun nije razvojan i nije dobar, kada znamo da u vrijeme [[Upadica: Vrijeme je isteklo]] njihove Vlade takvih pomoći nije bilo. Hvala.
Isteklo je vrijeme. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa kolegice Jelkovac, dobro ste rekli, vi najbolje znate kako je to kada poplave krajevi, kada vaše stanovništvo dolazi u jako ružnu situaciju, kada se očekuje da Vlada, premijer dođe i sanira sve te troškove koji su bili. Sve to nalazi se upravo u ovom proračunu i u svom izlaganju u više navrata sam uspoređivala brojke koje smo imali u proračunu 2015.-te godine, tako kao što sam rekla Ministarstvo regionalnog razvoja je tada imalo daleko manje sredstava nego sada, a sad kritiziraju koliko se povlači sredstava, koliki je proračun tog Ministarstva i što se može učiniti za sva ta sredstva.
Zastupnica Alfirev javila se za repliku.
Hvala poštovani podpredsjedniče. Pa kolegice Juričev-Martinčev, znači, dosta ste spominjali u ovom svom raspravi, zapravo, o našem zajedničkom gradu i onome što i kroz ovaj proračun se može doprinijeti. Pa evo, ako sam možda krivo ili propustila negdje vidjeti, pa i u proračunu, ali možda i u vašem izlaganju, spominjali ste dosta toga, ali mi se čini da niste spominjali dječji vrtić. Koliko je svima nama poznato iz javnosti, dakle, obećano je iz Ministarstva demografije nekih milijun i 200 tisuća kuna upravo za gradnju ili u pomoć u gradnji novog dječjeg vrtića. Stoga bih vas molila da mi pokažete gdje se to točno nalazi u ovom proračunu. Ako se ne nalazi slučajno u ovom proračunu za 2019. godinu. Ja ću rado podnijeti amandman i nadam se da ćete to prihvatiti ili podržati ili vaš klub.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa što se tiče dječjeg vrtića grada Vodica, nažalost to je investicija koja se ne može aplicirati na europske fondove, sva sredstva državnih proračuna mogu se svesti evo maksimalno na milijun kuna čime se ne može jedan takav veliki projekt izgraditi. Ministarstvo demografije je u ovoj godini donijelo odluku, znači u proračunu za 2018. godinu najprije raspisalo natječaj, grad Vodice se prijavio i odobrena su mu sredstva u iznosu od 1,2 milijuna kuna. Takve i slične stavke nemamo kao pojedinačne u proračunu ni jednom tako ni demografije, kao što imamo skupnu stavku za razvoj otoka, za brdsko-planinska, za potpomognuta onda oni temeljem natječaja budu dodijeljena, znači milijun ili milijun i pol dva, 800 tisuća, 200 tisuća kuna, to nećete naći u ovom ni sličnim proračunima nego nakon kandidiranja mogu ministarstva odobriti jedna takva ja bih rekla skromna sredstva za tako veliki ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se Željko Jovanović.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege, rasprava o proračunu je rasprava kao kad gledate krvnu sliku nekog čovjeka onda iz te krvne slike možete procijeniti kakvo je njegovo zdravstveno stanje tako i svatko tko dobro pozna stavke u proračunu može procijeniti kakvo je stanje jedne države. Ono što meni osobno smeta je što na svaku kritiku koliko god ona bila konstruktivna čujemo prigovore i poziva se na nešto što je bilo u periodu 2011. i 2015. što nikako ne može biti isprika za odgovore na pitanja koja mi postavljamo želeći pri tome osigurati da ovaj proračun bude što kvalitetniji jer to je proračun za sve građane Hrvatske bez obzira u kojoj stranci bili. Ono što je možda najspornije u proračunu za 2019. godinu je rashodovna strana proračuna koja nije stavljena pod kontrolu nego je Vlada Andreja Plenkovića i ministra financija Marića vodila se očito nekim drugim motivima. Jer mislim da nije dopustivo da rashodi rastu za čak 6,5% bez ikakve strategije po ministarstvima gdje su ti rashodi najveći a da je projekcija rasta BDP-a svega 2,8%. Prema tome, bojim se da na ovaj način u pojedinim ministarstvima se garantira stagnacija, odsustvo reformi, krpanje rupa i nekontrolirano trošenje novaca. Iako smo kada je resor zdravstva mogli vidjeti i najave da je ministar financija Marić bio nezadovoljan učinkom ministra Kujundžića i da je povećanje uvjetovao upravo provedbom reformi. Ono što posebno zabrinjava a tiče se, dakle ako već rashodi rastu za 6,5% je u dijelu socijalnih naknada. Dakle zašto pravo na privremeno uzdržavanje djece pada za oko milijardu kuna? Zašto zajamčena minimalna naknada pada za oko 80 milijuna kuna a znamo koliki je broj građana koji živi u siromaštvu. Također unapređenje zaštite žrtava nasilja u obitelji ostaje na istoj razini uz neznatno povećanje sredstava za udruge a znamo da provedba Istanbulske konvencije konkretno zahtjeva čitav niz aktivnosti kod kojih ovo simbolično povećanje neće biti dostatno. No ono što posebno želim skrenuti pažnju tiče se zdravstva. Dakle danas je u uvodnoj riječi Andrej Plenković u nekoliko navrata rekao da on traži od svojih ministara da što bolje gospodare raspoloživim sredstvima odnosno on traži fiskalnu održivost i racionalno korištenje javnog novca. Ja se potpuno slažem s tim i to je zaista pravi zahtjev koji premijer može postaviti pred svoje ministre međutim ništa što se događalo u proteklom periodu, u protekle 2 godine u Ministarstvu zdravstva ne pokazuje da je ministar zdravstva sa svojim suradnicima u stanju održati financijsku održivost sustava zdravstva i racionalno koristiti javni novac u sustavu zdravstva. Dakle, ministar Kujundžić je sretan čovjek jer nikada niti jedan ministar zdravstva nije imao na raspolaganju ovoliko novaca koliko će on imati i koliko je imao u protekle 2 godine. Međutim, što se dogodilo u te dvije godine? Dugovi i dalje bujaju, postojeća sredstva se neracionalno troše i praktično možemo reći da je bolnički sustav apsolutno financijski neodrživ odnosno da ministar nije u stanju raspolagati racionalno javnim novcem. Dakle naravno da i kao liječnik i kao političar koji prati zdravstvo podržavam svako povećanje sredstava za zdravstveni sustav iz jednostavnog razloga što troškovi u sustavu zdravstva moraju rasti. Oni rastu zbog novih tehnologija, oni rastu jer u pravilu živimo duže iako je u Hrvatskoj to relativno u odnosu na europski prosjek, pa prema tome potrebno je više sredstava. I kada kažemo racionalno raspolaganje sredstvima, mi ne tražimo nikakvo rezanje troškova koje će dovesti do toga da onemogući ono što je naš cilj a to je da liste čekanja budu kraće i da ishodi liječenja budu povoljniji. Dakle mi u Hrvatskoj smo u apsurdnoj situaciji iako zdravstveni sustav raspolaže sa više novaca nego ikada, naše liste čekanja su duže, naši ishodi liječenja su nepovoljniji u odnosu na ishode liječenja u recimo najbližim zemljama i u okruženju u EU, istovremeno naravno naši zdravstveni radnici su nezadovoljni i odlaze iz Hrvatske. Prema tome, kako se ne upitati kako će ministar zdravstva održati financijski održiv zdravstveni sustav ako je samo u prvih 6 mjeseci 2018. godine bolnički sektor ostvario manjak od 565 milijuna kuna odnosno dospjele obveze su povećane za preko 620 milijuna kuna, odnosno čak 26%. Kolegice i kolege. U redu, da je to se povećalo ali da su se liste čekanja skratile, da su ishodi liječenja bolji, ali nisu, dakle troškovi rastu, dospjele obveze rastu a naše liste čekanja se povećavaju, ishodi liječenja nisu dobri i zdravstveni radnici odlaze iz Hrvatske. Prema tome, to je pokazatelj da ovo povećanje sredstava zahvaljujući povećanju doprinosa neće osigurati financijsku održivost zdravstvenog sustava. Također ono što je sigurno problem o čemu sam govorio u više navrata a to je da je ova Vlada vratila na staro plaćanje bolnica putem fiksnih bolničkih limita, ukinuto je plaćanje po učinku, što sigurno doprinosi tome da bolnički sustav nije financijski održiv i da Hrvatska bilježi pad na svim ljestvicama, koji prate dostupnost zdravstvenih usluga ishode liječenja. Ono što posebno i ja mogu naglasiti, dakle, nije nam jasno ovakvo drastično smanjenje u resoru turizma, koji bi sigurno i dalje trebao biti jedan motor koji omogućuje Hrvatskoj da ipak na neki način lakše izlazi iz svih ovih kriznih vremena u kojima danas živimo. Također ono što me čudi, čudi me da su sredstva za časopise u Ministarstvu znanosti smanjena sa 12,6 na 2 milijuna kn. Dakle za 10 milijuna kn, ako sam dobro vidio, pa bi molio objašnjenja ako je moguće, ako ne, da pokušavamo amandmanom ta sredstva vratiti na iznos na kojima su bili i prošle g. domaći časopisi, jer to ipak garantira, jednu produkciju znanstvenu u Hrvatskoj. Prema tome, kao i ostali kolege napisati ću nekoliko amandmana, jedan se tiče i psihijatrijske bolnice Lopača, naime, novim Zakonom o zdravstvenom zaštiti, predviđeno je da je moguće da se iz proračuna izdvoje sredstva u slučaju elementarne nepogode i katastrofe za zdravstvene ustanove, koji nije osnivač RH, odnosno, koje su osnivač jedinice lokalne samouprave, pa poznato je da je grad Rijeka, jedina jedinica lokalne samouprave, jedini grad koji ima svoju bolnicu, to je psihijatrijski bolnica Lopača koja je stradala u požaru, koji je izbio i tom prilikom na požarištu su se našli i premjer Plenković i ministar Kujundžić i obećali su financijsku potporu, koju do sada nažalost nismo vidjeli, pa se nadam da će taj amandman biti uvažen i da će u proračunu biti osigurana sredstva koja će omogućiti potpunu obnovu ove psihijatrijske bolnice. Ali da će se i u sredstvima HZZO-a premda se radi o gradskoj bolnici, naći sredstva koja će omogućiti da se u toj bolnici na kvalitetan način liječe psihijatrijski pacijenti, obzirom da znamo u kojoj mjeri je problem psihijatrijskog oboljenja u Hrvatskoj sve veći i da svi ti pacijenti zaslužuju adekvatnu skrb. Evo, mislim da je to ono osnovno što sam htio reći, da sada ponovno ne otvaram priču 3.Maja, jer ono što sada je bitno, da kada pustimo sve što je bilo, bitno je sada pomoći 3. Maju a to je moguće ako se smjeni uprava koju vodi Percan, ako 3. Maju vrate pozajmice koje su iz njega isisane bez da su se osigurale kolaterale i da se osigura sirovina, da bi radnici u 3.Maju mogli završiti gradnje koje su započete i da se svi oni brodovi koji su ugovoreni nastave graditi u 3.Maju jer je to jedini način da se spasi brodogradnja u RH. Hvala lijepo.
Zastupnik Hajduković javio se za repliku.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolega Jovanović, spomenuli ste jednu vrlo zanimljivu temu, a to je provedba Istanbulske konvencije, odnosno, činjenicu da su sredstva za udruge tek neznatno povećane a udruge bi trebale biti oslonac u njezinom provođenju. Prije nekoliko mj. postavio sam pitanje vladi, evo sada da se malo vratimo, na odgovaranje, na pitanje zastupnika. Što namjeravaju i kako učiniti da bi se osigurala provedba konvencija koju HDZ podržava iako ne možda cijeli Klub HDZ-a. Naravno odgovor nisam dobio. A što se tiče zdravstvenog sustava, na kojem ste se najviše zadržali, nažalost u zadnje vrijeme, iz prve ruke sam svjedočio svim nedostacima naše zdravstvenog sustava. I katastrofično je kada ležite u bolesničkoj sobi, gdje vam je prozorsko staklo zalijepljeno selotejpom. Taj sustav, samo nadljudskim naporima i entuzijazmom održavaju ljudi, koji rade u njemu, a koje kao što ste rekli podkapacitiran. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo kolega Hajdukovića, zabrinjava da, upravo to, zato što, ne samo da je ta stavka minorno povećana a imamo obvezu prema Istanbulskoj konekciji, nego u pojedinim stavkama gdje je prevencija nasilja, prevencija nasilja u obitelji, prevencija vrtićkog nasilja, također nije došlo do povećanje stavki. A uzmimo primjer sporta, koji se svi dičimo, dijele se odlikovanja, skače se sportašima i radi kampanja na njihov računa, a stavka javne potrebe u sportu, smanjena je za 2 milijuna kn. Istovremeno uopće nisu povećana sredstva za stručne kvalifikacije vrhunskih sportaša koja bi omogućila tim sportašima da nakon prestanka karijere, i dalje se aktivno bave kao treneri u sustavu sporta. Dakle, puno pričamo, puno demagogije, a zapravo na ovim stvarima se vidi da se ne misli ozbiljno.
Za pojedinačnoj sudjelovanje u raspravi, javio se zastupnik Ivan Lovrinović.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Poštovani građani, mi raspravljamo o prijedlogu državnog proračuna za 2019.g. Odmah želim na početku reći, da je prijedlog ovog proračuna nerealan, one je rastrošan, socijalno nedovoljno osjetljiv, pa ga iz tih razloga, stranka Promijenimo Hrvatsku, neće podržati. Tko ustvari najviše puni ovaj predloženi proračun? Najviše ga pune radnici, umirovljenici kroz PDV, jer oni su najveći potrošači svega što se prodaje, a kroz PDV državni proračun uprihodi oko 47,5 milijardi kn. U tom kontekstu najviše se uzima radnicima i umirovljenicima a najmanje se njima upravo daje iz proračuna. Umjesto da je Vlada predložila proračun u kojem će rashodi ostati na razini prošle g. ona je povećala te rashode sa 136 na 140 milijardi kn. Dakle unaprijed se odredilo da će se povećati naš javni dug za 4 milijardi kn, odnosno unaprijed se odredilo da će se trošiti više nego što se zaradi, odnosno, više nego što se prikupi na stani prihoda. U tom smislu mi ekonomisti i ekonomska struka zna da je hrvatski državni proračun prevelik u odnosu na BDP i u tom slučaju on je nalik na veliki usisavač. Znači kada imate veliki proračun u maloj državi to vam znači da imate veliki usisivač koji izvlači od građana sve više novca odnosno previše novca. Zašto su prihodi proračuna za 2019. godinu nerealni, pa zato što se očekuje rast prihoda od PDV-a prije svega i transferi iz EU, fondova EU, očekuje se pri tome rast BDP-a preko 2,5% i rast potrošnje građana i potrošnje turista preko sezone. No zapuhali su drugi vjetrovi sa zapada, prije svega iz SAD-a zapuhao je i vjetar trgovinskog protekcionizma koji je pokrenula SAD i on sve više prerasta u pravi trgovinski rat pa tako i prema EU. U tom smislu možemo sigurno očekivat sljedeće godine da će se bruto domaći proizvodi zemalja EU smanjivati, posebno će se smanjivati izvoz, posebno prema SAD-u, a čim se smanji izvoz članica EU to znači da će se smanjivati i izvoz Hrvatske u zemlje EU. Kada se smanjuje izvoz Hrvatske u zemlje EU to znači da će praktično se smanjivati naš PDV, a prema tome doći će u krizu i proračun koji ste predložili. Iz tih razloga za očekivati je da ćete ga morati u relativno kratkom razdoblju prepravljati zbog prevelikog optimizma koji ste zapisali u ovom prijedlogu. Svake godine iz proračuna se financira 17 milijardi kuna nedostajućih sredstava za mirovine, 10 milijardi kuna za kamate koje se bankama plaćaju, 2 do 3 milijarde kuna za zdravstvo, 500 milijuna kuna za Hrvatske autoceste, dugačak je taj popis ne mogu dalje čitati, nemam vremena. Ne možemo imati prihvatljiv proračun i manje rashode dok se ne strukturiraju izvanproračunski korisnici to su HAC, Hrvatske autoceste, Hrvatske ceste, Hrvatske željeznice, HZMO, zdravstveno osiguranje, Hrvatske vode, ali od tih restrukturiranja kao što vidimo nema niti slova. Vi znate poštovane kolegice i kolege, da ja ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku, to je ozbiljna mala stranka, manja stranka koja kontinuirano raste i mi smo uistinu prava programska oporba. Evo vam primjera, jer mi ne volimo napamet pričati, evo vam primjera HAC-a Hrvatskih autocesta to je izvanproračunski fond, evo vidite kako se u stvari financijski restrukturira Hrvatske autoceste. Nema ovdje ministra vidite on je otišao njega ovo ne zanima, što mi govorimo, pa tako mi ne može odgovoriti na ono što ću sada govoriti, pa ga molim da se pismeno očituje. Mi znamo da je iznos dugova Hrvatskih autocesta oko 35 milijardi kuna, pristupilo se procesu restrukturiranja i to financijskog i izjave njegove su da se već restrukturiralo oko 60% dugova koje rekao sam iznose oko 35 milijardi i time se hvali Ministarstvo prometa i ova Vlada. Međutim, dragi građani naše su autoceste već jednom otplaćene samo do sada plaćenim kamatama, znači već smo jednom autoceste otplatili kroz kamate, a glavnica pri tome nije smanjena. Ova Vlada proglašava da je otplata kamata svake godine velebni uspjeh, a glavnica ostaje za slijedeće generacije. Želite li i dalje takvu Vladu, sigurno ne želite. Kako je tamo obavljen program restrukturiranja, koja je konzultantska kuća to radila, koliko su plaćeni tražim od predsjednika sabora da hitno ode, otvori točku dnevnog reda i raspravu u Hrvatskom saboru da to vidimo. E sad gledajte kako su oni to obavili, jeste primijetili, evo i ministar financija je ovdje, za 2019. vidite kako je to otprilike bilo. U 2017. u HAC-u su obveze bile za glavnice i kamate 2017. 5,2 milijarde kuna, u 2018. već pale na 1,5 milijardu, a slušajte sad ovo u 2019. su predviđene samo na oko 290 milijuna kuna, a u 2020. 330 milijuna kuna, čudo jedno, čudo ljudi, HAC ozdravio. Međutim, u čemu je ovdje kvaka, slušajte ovo, oni su dugove stare prolongirali, znači refinancirali doduše jeftinije, niže kamate to je istina, ali do 2030. s tim da se u naredne 2-3 godine otplati samo 5% novih kredita, a 95% dospijeva ostali 18 polugodišnjih otplata. Taman naredne godine ova Vlada, ona razmišlja ostati na vlasti i da ima odlične pokazatelje o smanjenom dugu prema javnosti a u stvari ništa se nije promijenilo, masno će zaraditi banke i prema tome ovo je tipičan primjer pi ar restrukturiranja u Hrvatskoj. Nemojte nam to raditi, nemojte nas varati i nemojte nas obmanjivat taman kad smo pomislili da je istina da ste restrukturirali HAC kako treba i da ste nas rasteretili vi ste nas u stvari razočarali naše ste dugove od HAC-a samo prolongirali do 2030. godine. Što dalje reći o prijedlogu ovoga, ovoga proračuna? Svake, što se tiče HAC-a, svaki građanin zna da u svakoj litri utočenog goriva u svoj auto plaća 20 lipa upravo za sanaciju ove neuspješne firme. Ima li negdje neki primjer kako to drugi rade, pa evo vidite u Sloveniji imamo situaciju da tamo imaju duplo manje kilometara autocesta, imaju duplo manje zaposlenih a 50% zarađuju više prihoda od autocesta, pa u tom smislu mi vidimo da javni sektor boluje od teških bolesti i da ga treba što prije restrukturirati. Međutim pokazuje se da taj proces restrukturiranja ne samo da se ne zna izvesti i provesti nego on se ne želi. Jer vi kad provodite restrukturiranje onda morate htjeli ne htjeli kidati one klijentelističke veze, koruptivne veze na kojima se sada živi. Vidjet ćete kako će HDZ puknuti kad ispadne vlast, kad izgubi vlast, brže će se raspadati od SDP-a jer ih sada povezuje ono vezivo koje je prije svega vezano za klijentelizam. I na kraju da kažem, Stranka promijenimo Hrvatsku predložila je jedan amandman. Zašto jedan? Pa zato što mi predlažemo da se u stavci rashoda kamate bankama smanje, to je realno, za 5 milijardi kuna, sa 10 na 5, to je izvedivo, to ministar zna, to svi znaju, i da se od tih 5 milijardi kuna namire svi koji su ovdje manje ili više tražili, od javnih službi, profesora, nastavnika, učitelja, medicinskih sestara, i tako dalje, i tako dalje. Dakle, Stranka promijenimo Hrvatsku želi državničke poteze, strateške poteze, da rasteretimo, da dakle, plate najviše oni koji imaju, a ne da se bankarima i fond menadžerima trpa u njihove prepune džepove, a da se od sirotinje, radnika, umirovljenika uzima. Od ovih 5 milijardi kuna koje ćemo mi uštedjeti kad dođemo uz pomoć građana na vlast, to će biti takav proračun, 2 milijarde će ići za povećanje mirovina, 1 milijardu i 700 za povećanje plaća javnim službama, dakle, učiteljima, profesorima i ostalo, i prema tome to će biti jedan drugačiji proračun. Hvala.
Hvala. Isteklo je vrijeme. Za repliku se javila zastupnica Putica.
Hvala podpredsjedniče Sabora. Profesore Lovrinoviću, umjesto svog uzaludnog predizbornog programa, građanima biste kao jedan profesor ekonomije ipak trebali govoriti istinu. Pa ću ja reći dragim građanima da u ovom proračunu možemo pročitati da će dobiti 1,2 milijarde kuna više za mirovine, 900 milijuna kuna više za plaće u javnom sektoru, dodatnih još 2% što je još 150 milijuna i uz to standardno povećanje od 0,5% za minuli rad, a planirane su i božićnice i regresi što je sve ukupno oko 500 milijuna kuna. Ja bih razumjela da ja kao ekonomski financijski laik ovdje mogu govoriti takve neistine ali to se od vas kao od profesora ekonomije ne očekuje, nego da na pravilan način čitate proračun i da našim građanima govorite istinu o njemu.
Odgovor na repliku.
Uvažena kolegica Putica, ja neću se tako nabacivati prema vama kao što vi prema meni, ali ću vam ponuditi argumente. Od 2008. do 2017., vi ste svim zaposlenicima u javnim službama smanjili plaće za 15%. Sada im dajete 5% natrag, znači, a 15% ste skinuli. Je li to taj vaš, vaša politika, dakle niste im ni kompenzirali ono što ste uzeli, a kamoli da im dajete više. Dakle, u svemu primjenjujete PR. To dobro zvuči ali naši ljudi ne mogu od toga živjeti, ne može ona medicinska sestra živjeti, ne može učitelj, ne može nastavnik, ne može onaj koji se bavi socijalnom skrbi, ljudi loše žive. Vi ne vidite pravu sliku svijeta. Zašto? Vi ste u jednoj koaliciji, vi ste zatvoreni u svoj svijet, ljudi i dalje iseljavaju i zato mi moramo promijeniti ovu državu da dođu novi ljudi, sposobni, pošteni i da ih povedemo u novom smjeru boljem.
Hvala. Zastupnica Lukačić javila se za repliku.
Hvala vam lijepa. Kolega Lovrinović, vi ste rekli da ovaj proračun nije socijalan, dakle nema socijalan karakter, ja iz vašeg izlaganja nisam ni u jednoj rečenici čula da ste spomenuli bar jednu socijalnu kategoriju naših građana, a niti jednu socijalnu naknadu koja se nalazi u ovom proračunu. Na kraju vašeg izlaganja rekli ste koliko bi dali umirovljenicima, koliko bi dali profesorima, ali niste rekli koliko bi dali, na primjer osobama s invaliditetom, osobama koje ne rade i tako dalje. Dakle, nemojte govoriti da je proračun nesocijalan. U svojoj raspravi kasnije, ako budete slušali, ja ću vam reći za koliko se povećao on u odnosu na socijalne kategorije. Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku, zastupnik Lovrinović.
Uvažena kolegice, zastupnice. Ja sam rekao, nisam rekao da je nesocijalan nego nedovoljno socijalni, pogledate u snimci, poslušajte snimku. Međutim, da vam kažem istinu, prethodna Vlada, prethodne Vlade i ova Vlada pretvaraju sve veći dio hrvatskog društva u socijalnu kategoriju. Ako je cilj neke Vlade, da socijalnim skupinama daje mrvice, a ne da svi mogu živjeti dobro od svoga rada i od socijalne pomoći, onda jednostavno tu nema perspektive. Uostalom, vidimo kakva je praksa, zašto ljudi bježe iz ove zemlje? Pa ne odlaze zato što im je dobro. Prvi razlog je što ne mogu naći posla, drugi ako ga nađu, rade na određeno vrijeme, potplaćeni su, a treći zbog pravosuđa, nije Zakon isti za sve. Prema tome sve je ovdje jasno, ovdje se mora razmontirati ovaj sustav politički koji je nakaradan i da se Sabor postane ključno mjesto, a Vlada da bude sluškinja.
Hvala. Hvala. Isteklo je vrijeme. Zastupnik Đakić javio se za repliku.
Hvala lijepo. Kolega Lovrinoviću govorili ste o javnom dugu i njegovim projekcijama te da se on ne smanjuje, pa ja bi vam pokazao krivulju koja to demantira. Naime, 2015. godine javni dug je iznosio 83,7% BDP-a, projekcije za 2021. su 65,6%, a za 2019., narednu godinu 71,6%, to jasno govori ova krivulja koja pokazuje bitan pad javnog duga u bruto domaćem proizvodu, a to se sve odražava i povećanjem potrošnje koja je omogućila ova Vlada s obzirom na 3 faze fiskalne decentralizacije i pomoći poduzetnicima, mogućnostima ulaganja lokalnih jedinica samouprava, rastom svih proračuna jedinica lokalnih samouprava, pa i naših Županija, dolazi se do povećanja svih proračuna pa tako i državnoga. Naravno uz veću potrošnju, veći proračun čini ono što mi želimo, uz kreditne reforme koje su sa manjom stopom kamata, jasno se dolazi do ovakve projekcije.
Hvala. Isteklo je vrijeme, hvala. Odgovor na repliku zastupnik Lovrinović.
Poštovani kolega Đakić, nisam baš očekivao da će te vi ispred HDZ-a, čitat mi lekciju iz financija, javnih financija, ali odgovorit ću vam. Trebate razlikovati pojam apsolutno i relativno, pa pogledajte koliki je javni dug apsolutno u odnosu na BDP. I ne samo to, već sam ministru prije godinu dana skrenuo pažnju, a i to je sada točno, to je državna revizija ukazala na to, vaši podaci o javnom dugu nisu točni, gospodo. Izađimo pred televiziju, na televiziju pred javnost, da vam pokažem da vam nisu podaci točni. Vi neistinito informirate Europsku Komisiju i Eurostat, niste najmanje 12 milijardi kuna trgovačkih društava u vlasništvu lokalne uprave i samouprave uključili u javni dug, a to ste obvezni. Prema tome, sve ovo govori, doći će kraj vašoj piar vlasti, vi ćete se također u tome naći, ali ono što je bitno, treba vas ispratiti jednostavno jer RH ne može više s vama živjeti.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo predsjedavajući. Evo kolegice i kolege, prije nekih 10-tak sati premijer je rekao kako je ovo, proračun koji je socijalno osjetljiv, okrenut razvoju i Službi demografske politike, da ga citiran. Ja bih prvo, se zadržao na ovom socijalnom aspektu proračuna i tu bih se složio sa kolegom Lovrinovićem da je on nedovoljno socijalno osjetljiv. Ono što zabrinjava je da pravo na privremeno uzdržavanje djece, dakle, kada obveznik plaćanja, ne plaća uzdržavanjem i kada uskače država, dakle, kolokvijalno rečeno, je palo za oko milijun kuna. Nadam se da to nije zbog toga što ima manje djece u RH, nadam se da je to zbog toga što je više očeva odgovorno, ali nekako sumnjam u to. Zajamčena minimalna naknada pala je za oko 80 milijuna kuna, a preko milijun građanka i građana žive u siromaštvu ili u riziku od siromaštva i nakon primanja socijalnih naknada. Unapređenje zaštite žrtava nasilja u obitelji ostalo na istoj razini izvršenja iz 2018.-te, dakle, oko 2 milijuna i 150.000,00 kn, govorim o cijeloj RH, a ide provedba Istambulske Konvencije. Kako je rečeno prije, sredstva za nevladine udruge tek se neznatno dižu sa 50 milijuna na 57 milijuna, dakle, ja bih to čak nazvao i statističkom greškom ili usklađivanjem sa inflacijom, a znamo da bi trebali provoditi Istambulsku Konvenciju, te da nevladine udruge trebaju biti jedan od glavnih oslonaca toga provođenja, onda možemo reći da su sva ta povećanja minimalna odnosno da je to povećanje minimalno, neznatno, kozmetičko itd., toliko o socijalnom proračunu. U službi demografske politike, dakle, ponovio sam, i ponoviti ću ponovo, ako je cilj demografske politike i dalje, i daljnja depopulizacija istoka RH, onda je to veliki, veliki uspjeh. Piar projekt zvani Projekt Slavonija nije uspio. Kolegice i kolege to je popis projekata koje se provode na istoku RH. Vi ste uzeli sve što rade Ministarstva, što su radila i prije, sve što rade lokalne razvojne Agencije, sve što rade određeni gradovi, općine i samo ste to popisali i rekli opa, imamo Projekt Slavonija, vidite, cvjetaju ruže, super je, a u stvarnosti se nije desilo ništa, apsolutno ništa. Sama infrastruktura, iako je ulaganje u nju naravno itekako poželjno, neće zadržati ljude niti u Slavoniji, a bojim se niti u RH. A kada već govorimo o infrastrukturi, evo reći ću vam podatak koji možete pročitati na mrežnim stranicama Osječko-baranjske županije u materijalu koji su Županijske uprave za ceste (ŽUC) dostavile pred Županijsku skupštinu. Da bi održavale Fond cesta odnosno da bi rekonstruirale Fond cesta, ŽUC nema dovoljno novaca, te godišnje može samo 2% cestovnog fonda potpuno rekonstruirati, što bi značilo da određenu dionicu, određenu cestu, ponovo može rekonstruirati tek nakon 50 godina. E, sad vi meni recite hoće li ta cesta izdržati 50 godina ili su vladajući već uračunali da će dovoljno ljudi otići, pa se cesta više neće dovoljno koristiti. Kada govorimo o željezničkoj infrastrukturi, a i tu je bilo riječi, dakle, ja smislim da je kolega Šuker spomenuo da je veliki dio željezničke infrastrukture bio uništen u ratnim stradanjima, što je istina, jedan dio je. Ali, imate podravsku željeznicu, dakle, ona prolazi kroz Podravinu koja je žila kucavica toga kraja, koja je doslovno u raspadu. Znači, strojovođa mogu reći da pruga pred njima pleše, doslovno jer su pragovi istrunuli i vide kako se šine miču. Dokle će to tako biti Jer na određenim dionicama vam je ograničena brzina kretanja na svega 30 km/h. Dokle će to tako biti, ne znam. Vjerojatno dok netko ne nastrada, a mi govorimo o ulaganjima u infrastrukturu. Zaposlenost kaže premijer raste, opet da se referiram na primjer Osječko-baranjske županije. Jedini poslodavac koji sumanuto zapošljava je Osječko-baranjska županija. Osječko-baranjska županija ima 15 upravnih odjela, najviše u RH. Zapošljava, dakle, sada je zaposlila samo u zadnjem ciklusu sigurno jedno 20-tak ljudi, raspisani su već novi natječaji itd. itd. A zašto i kome? A govorimo stalno o tome kako su županije zapravo paralizirane, kako služe kao servis, ja bih ih nazvao skretničarima, znate oni koji su prije u željeznicama, danas je sve automatizirano, ali oni koji su povukli ručku da vlak skrene na jedan kolosijek ili na drugi. To rade županije, one povlače skretnicu, povlače tu ručku i usmjeravaju novac koji država ionako usmjerava u školstvo, u zdravstvo itd., institucijama koje su na njihovom teritoriju. Dakle, jedino što me još može iznenaditi da će moja županija osnovati ured za … [[Govornik se ne razumije]] gubljenje vremena, kako se to kaže u Alanu Fordu. No, želio bih također upozoriti na neke konkretne propuste u proračunu koje sam pokušao popraviti Amandmanima da se ne ponavljam ponovo, a koje mislim da zaslužuju itekako našu pažnju. Prije svega, prevencija nasilja u školstvu. Dakle, govorimo stalno o porastu vršnjačkog nasilja, nasilja, pardon, govorimo o tragičnosti toga, da to treba sprječavati, da trebamo sve raditi na tome da se ono smanji, a znate koliko država želi izdvojiti za to u ovoj godini? 1.589.000,00 kn. Pa to je simboličan iznos, zaista simboličan iznos Poticanje rada s darovitim učenicima i studentima, dakle svi govorimo opet stalno kako sa darovitima treba raditi, treba im davati dovoljno prostora itd.. Znate koliko država želi izdvojiti? 2,5 milijuna kuna, 2,5 milijuna kuna. Izvannastavne aktivnosti u osnovnim školama. Znate koliko će država uložiti u to? Milijun kuna. Ako uzmete u obzir da imate oko 2 tisuće i 100 osnovnih škola u RH to znači da će svaka škola za izvannastavne aktivnosti dobiti 478 kuna i 5 lipa. Pa vi meni recite šta da rade sa tim izvannastavnim aktivnostima. Odnosno dakle ako podijelimo i prevenciju nasilja i poticanje rada sa darovitim učenicima doći ćemo do vrlo sličnih iznosa ili manjih budući da se oni odnose i na osnovne i na srednje škole. Kada govorimo o gradu heroju, o gradu Vukovaru, njega se sjećamo valjda samo u 11. mjesecu. Još prošle godine sam upozoravao na to da je grad ukinuo sufinanciranje međumjesnog prijevoza studentima iz Vukovara koji najčešće ako ne studiraju na Visokom učilištu u Vukovaru, studiraju u Osijeku i mnogi od njih si i ne mogu priuštiti mjesečnu kartu, odnosno moraju se odlučiti za neke druge ili destinacije studiranja ili načine studiranja. Grad Vukovar to, odnosno gradonačelnik se tada pravda o nedostatku novca i manjkom novca iz državnog proračuna pa mu ja evo želim pomoći a nadam se i vi svi kolege, te sam tražio 2 milijuna kuna za tu namjenu. Ponovo se vraćamo na prevenciju od nasilja športom u školama, dakle tu je isto iznos više nego simboličan. Ako svaka škola dobije 500 kuna za to biti će dobro. Ono što ja predlažem je da se taj iznos uveća. Politika za mlade, dakle stalno govorimo mladi su naša budućnost, na mladima svijet ostaje, trebamo zadržati mlade u Hrvatskoj a želimo ... [[Govornik se ne razumije.]] izdvojiti za politike za mlade u RH u sljedećoj godini? 4, ne ni 4, ne, 4 milijuna kuna. Isto tako simbolično. Ako ćemo ići po regijama, četiri regije svakoj po milijun kuna. Ako imamo 4 regije a imamo ih više. Ako imamo 21 županiju evo računajte koliko je to. Tehnička kultura u osnovnom i srednjem školstvu. Pazite, mi stalno govorimo o STEM revoluciji, o tome da nedovoljno učenike upisuje prirodoslovne i tehničke znanosti a tehnička kultura u osnovnoj školi godišnje imate 15 sati, 15 sati kolegice i kolege kroz 4 godine predmetne nastave. E sad vi računajte koliki je to fond sati. Ako nemamo tehničku kulturu kao izvannastavnu aktivnost i u svakom drugom pogledu tada kako možemo očekivati da će naši učenici biti spremni za upisivanje u takva i slična znanja? I na kraju ulaganje u hrvatski kvalifikacijski okvir, iako tu moram pohvaliti Vladu i ovaj proračun da ima nekih pomaka i dalje mislim da je to nedovoljno. Previše kasnimo, premalo se novaca konkretno za to ulaže, hrvatski kvalifikacijski okvir već kasni, on je prepreka da cjeloživotno obrazovanje zaista zaživi u onakvom smislu kako bi trebalo ali tu pomaka najviše ima iako sam i tu dao amandman, dakle imamo i povezivanje sa europskim kvalifikacijskim okvirom, imamo i daljnje unapređenje našeg, no bojim se i dalje da je sve to nedovoljno. Evo toliko, dakle htio sam upozoriti na neke stavke iz proračuna koje ja doživljavam kao problematične i zbog toga proračun podržati neću. Hvala.
Zastupnica Branka Juričev Martinčev javila se za repliku.
Hvala lijepo. Pa kolega Hajduković vi ste rekli da projekt Slavonija, Baranja i Srijem da od toga ništa, da se ništa nije napravilo, međutim želim da naši građani znaju, znači osigurano je 2,5 milijardi eura, što znači 18,75 milijardi kuna iz europskih fondova. Do sada je ugovoreno 45% što znači 8,4 milijarde kuna. Od željeznice, vodoopskrbe, odvodnje, lučke infrastrukture, od Osijeka do Vukovara, Vinkovaca, samo za projekt „Zaželi“ osigurano 400 milijuna kuna. Imamo uređenje fasada, najveći projekt je projekt elektrifikacije željezničke pruge Vinkovci-Vukovar za što je ugovoreno 453 milijuna kuna. I tako redom. Mislim da ipak to nije ništa.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolegice Vlada ne može osigurati europske novce, ona može stvoriti preduvjete da se oni ugovore i da se realiziraju. Jel vas ja moram podsjećati na to što je rekla povjerenica u Belom Manastiru? Rekla je dajte nam akcijski plan, zašto ga nema, gdje je, bez njega ne možete povući novce. Kada smo pitali ministricu što je s tim, e ne znamo, toga nema. Ali je bitno da evo toliki novci se slijevaju, Europa valjda samo čeka da sve te novce pretoči u Slavoniju i Baranju. Ništa Vlada nije dala Slavoniji i Baranji nego ono što je ide. Samo što nema kapaciteta koji to mogu povući nažalost. A čija je to krivica opet?
Zastupnik Škorić zatražio je repliku.
Hvala lijepa. Pa evo kolega Hajduković izrazio je nezadovoljstvo sa financiranjem županijske uprave za ceste i iznosom koji je namijenjen za održavanje cesta. S time se slažem, to i prihvaćam ali evo imamo i jednu činjenicu da od 2003. godine godišnja naknada za uporabu cesta nije povećavana, dakle punih 15 godina. U međuvremenu smo imali stopu inflacije od 34%. A s druge strane ne da nije povećana nego je za vrijeme vaše vlasti i ministra Hajdaša Dončića dakle ona smanjena i za 240 milijuna kuna i taj iznos iz trošarina još nije vraćen. I ministar je u svom uvodu kazao danas i u pregovorima smo sa ministarstvima da ta sredstva vratimo i da osigurano dodatnih 400 milijuna kuna koji će omogućiti održivo funkcioniranje i djelovanje županijskih uprava za ceste. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega ne znam da li je to u skladu sa vašom politikom ukidanja parafiskalnih nameta ali dobro. Ja se inače ne bih protivio da se naknade povećavaju ako bi primanja građana pratila inflacijske trendove. Nažalost ne prate, nažalost većini građana je taj iznos značajan i zbog toga se protivim njezinom povećanju. Ja bih bio najsretniji kada bi nam to svima bila sitnica. S druge strane Domovina nije firma i ne možemo je tako gledati. Dakle, ceste ja mislim da su osnovni preduvjet za to da, pogotovo u ruralnim područjima koja već jesu demografski oštećena da neki ljudi ostanu, da imaju osnovnu infrastrukturu da mogu raditi, moramo to imati na umu.
Zastupnik Sokol zatražio je repliku.
Hvala lijepa, pa kolega Hajduković vi ste spomenuli kako, odnosno implicirali da je ovaj porast broja zaposlenih prvenstveno proizvod, rezultat zapošljavanja u javnom sektoru. Ja ću samo reći neke brojke, znači na kraju 2016. broj zaposlenih u RH bio je milijun i 579 tisuća a na kraju 2017. milijun i 639 tisuća. Znači govorimo o 60 tisuća više zaposlenih. S druge strane ako pogledamo rast broja zaposlenih u javnom sektoru vidjeti ćemo da on nije niti 10% ovog broja koji sam sad rekao. Dakle molim vas opet, baratajmo činjenicama, baratajmo brojkama, ne govorimo na pamet, nemojmo pljuvati bezveze.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Hajduković.
Hvala. Evo, kolega Sokol, ja bih vas molio da operete uši jer ja nisam govorio o RH, ja sam govorio o Osječko-baranjskoj županiji pa molim vas da se u skladu sa time onda i ponašate i da ne implicirate meni da sam govorio nešto što nisam. Hvala lijepa.
Zahvaljujem na odgovoru. Sljedeća replika poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Hajduković, vi ste govorili o tome kako se u županiju, Projekt Slavonija zapravo ništa ne radi. Evo iz 7.mj kada je bila sjednica savjeta, upravo je potpisan ugovor o projektiranju za Centar za gospodarenje otpadom Osječko-baranjskoj županiji što je oko 15 milijuna kuna a taj projekt koji će vrijediti i koji vrijedi sada procjenjuje se na preko 300 milijuna kuna. Mislim da to itekako puno znači za razvoj tog kraja.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Perić, ja uopće ne sumnjam da je to bitan projekt i za infrastrukturu ne samo naše županije nego i šire regije. No, ja vam želim postaviti neko drugo pitanje. Recite vi meni Centar za gospodarenje otpadom koliko će ljudi zbog njega ostati u Hrvatskoj? E to ja vas pitam, koliko će mladih obitelji se zbog Centra za gospodarenje otpadom odlučiti ostati u Osječko-baranjskoj županiji, u Osijeku, u Belom Manastiru, u Majškim Međama, u Podravskoj Moslavini, u Viljevu i da vam ne nabrajam sad sva mjesta koja je već opustošila bijela kuga. Bojim se nitko.
Zahvaljujem na odgovoru, kolega Hajduković. Sljedeća rasprava poštovani kolega Tomislav Sokol, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo danas je dosta toga rečeno s druge strane sabornice, koristili su se razno razni izrazi, ja nisam dizao povredu Poslovnika kad su neki tu vrijeđali nešto, nabacivali mi, mislim da to nije potrebno ali doista smo čuli neke stvari koje nisu primjerene, ali kažem, mislim da to nije potrebno, mislim da svi možemo malo izdržati i jaču raspravu. Međutim, ono što mene smeta u cijeloj priči da je bilo jako malo argumenata, jako puno paušalnih izjava, jako puno napada bez pokrića, jako puno nekakvih općenitih tvrdnji i čak vrlo često i proturječnih. Tako da, ono što bih ja tom prigodom istaknuo da oni koji se najviše tu bune koji najviše napadaju ovaj proračun su upravo oni koji su uspjeli u svoje 4 godine vlasti podići apsolutni dug, znači javni dug u apsolutnom iznosu za 74 milijarde kuna. I sve to vrijeme imati praktički, skoro do kraja imati recesiju i to u razdoblju kada su se sva naša ključna tržišta s kojima imamo razmjenu, tržišta EU bili u rastu kada više nisu bili u ekonomskoj krizi. To je doista rezultat kakvog se ne bi posramili niti Hugo Chavez, Maduro ni ekipa iz Venezele. No dobro. To je što se njih tiče. Činjenica je da ovaj proračun pokazuje pozitivne trendove, puno toga je, puno toga je rečeno, da se paralelno uspijeva smanjivati razina, odnosno udio javnog duga u BDP-u a istovremeno se isto tako uspijevaju isfinancirati mnogi projekti i dizati sve proračunske stavke koje su za RH od ključne važnosti. Ja bih se kao jedan od rijetkih ovdje koncentrirao više na znanost i obrazovanje. Znači o tome se danas nije puno govorio osim pojedinih možda škola u pojedinim jedinicama lokalne samouprave ali misli da tu treba istaknuti ovu širu sliku koja je ostala zanemarena. Znači proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja podiže se ove godine, odnosno u 2019. u odnosu na 2018. za više od milijardu kuna. Znači to je itekako veliki iskorak a ono što je još važnije od samog povećanje je na što to povećanje odlazi osim ovih stvari koje su vezane uz nužno povećanje plaća, koje su za vrijeme SDP-ove vladavine upravo najviše stradale u sustavu obrazovanja ovaj preostali dio odlazi upravo na reformu, na obrazovnu reformu kako u osnovnom i srednjem školstvu tako i u sustavu znanosti i visokog obrazovanja znači 310 milijuna kuna. Znači to je upravo onaj dio koji treba predstavljati iskorak o kojemu smo od oporbe dosta toga čuli. Što se tiče samih pojedinih stavki, evo pogledajmo samo znanost. Znači od onih koji su nam, koji nam cijelo vrijeme predbacuju kako je veliko iseljavanje, kako je ova Vlada za to kriva itd., ja ću samo navesti jedan podatak. U proračun 2015. Ministarstvo znanosti i obrazovanja je za doktorande i postdoktorande znači najkvalitenije i najperspektivnije hrvatske mlade kadrove, mlade znanstvenike bilo rezervirano 18,6 milijuna kuna. Dok je u proračunu za 2019. za tu svrhu predviđeno 49,5 milijuna kuna znači gotovo trostruko veći iznos. I mislim da upravo to pokazuje kome su mladi na prvom mjestu, kome je cilj perspektivnost, kome je u cilju da najkvalitetniji kadrovi ostaju u Hrvatskoj a kome su to zapravo samo floskule iza kojih ništa ne stoji. Dalje istaknuo bih Hrvatsku zakladu za znanost, nastavni projekti, znači sustav kojim se financira upravo ono najkvalitetnije u hrvatskoj znanosti podignuto iz 2015. sa 79 milijuna kuna na 2019. 96,5 milijuna kuna. I ako pogledamo ukupni rast proračuna vidjeti ćemo da su upravo ove ključne stavke rasle više nego što je rastao ukupan državni proračun jer to je ono što je bitno za naglasiti. Znači nije da se samo prati onaj rast kompletnog proračuna i BDP-a nego se radi jedan dodatan iskorak, dodatni napredak. … [[Govornik se ne razumije]] EU fondovi, dosta toga, dosta često. Ono što, ja bih tu isto tako spomenuo područje znanosti. Naime, mi smo u zadnjih, otprilike dvije godine, imali, što ste tiče Europskih fondova, najveće, pokrenuli najveći investicijski iskorak u hrvatskoj znanosti u ovom stoljeću. Ja bih samo istaknuo investiciju 300, znači, potpisani ugovor za 373 milijuna kuna za znanstvene centre izvrsnosti i 992 milijuna kuna za znanstvenu infrastrukturu. I to su upravo sva ona sredstva koja će ići i na Zagrebačko Sveučilište, i na Splitsko i na Osječko, o kojem se dosta ovdje govorilo i koje će omogućiti našoj znanosti da prebrodi cijelo ono razdoblje ne investiranja od niza godina, a najviše, nažalost, u vrijeme SDP-ove vladavine. Znači, tu se upravo radi o onom dijelu gdje se mora nadoknaditi taj zaostatak koji smo imali. Naravno, tu ima i nekih stvari koje možda nisu idealne, recimo, ja bih istaknuo smanjenje u 2019.-toj odnosno u 2018.-toj ugovorno financiranja znanstvene djelatnosti sa 68 na 11 milijuna kuna. Znači, taj je dio koji će ići kroz programske ugovore odnosno koji bi trebao ići kroz programske ugovore vezano uz Sveučilišta. Međutim, pitanje je hoće li se ta sredstva i potrošiti na adekvatan način i hoće li zapravo to, ako se sve stavi u jedan veliki bazen, zapravo, onemogućiti centriranje i pravo kanaliziranje tih sredstava. Slični su tako sa znanstvenim časopisima. Znači hrvatski domaći znanstveni časopisi i knjige koje su od itekako velikoga značaja za hrvatsku znanost i za hrvatski sustav visokog obrazovanja su, nažalost, u vrijeme SDP-a i ministra Jovanovića, bili stavljeni na marginu. Taj nedostatak investicija koji je doveo do velikih problema, upravo u našoj Akademskoj zajednici smo sa proračunima nakon 2015.-te, 2016.-ta, 2017.-ta, 2018.-ta uspjeli poboljšati i nadam se da će se nastaviti u istom smjeru, da neće doći u tome smislu do pada. Činjenica je da je u vrijeme ministra Jovanovića i njegovog tadašnjeg zamjenika, zapravo, bio raspisan, zapravo, bio pokrenut jedan svojevrsni križarski rat protiv društvenih humanističkih znanosti koji je doveo do rezanja proračuna u mnogim segmentima na Sveučilištima upravo u tome dijelu, koji je doveo do donošenja Pravilnika koji su više puta padali pred Ustavnim sudom, ako se ne varam čak 7 puta i ja se nadam da je ta praksa iza nas. Tako kada sve sumiramo, zaključio bih da je ovaj proračun doista pozitivan, predstavlja daljnji iskorak odnosno nastavak onih pozitivnih promjena koje su se do sada događale, posebno bih istaknuo ciljana ulaganja u znanost i obrazovanje, upravo one ključne segmente koji su najvažniji, a to je znanstvena izvrsnost, to su mladi doktorandi, post doktorandi, to su znanstveni projekti infrastruktura i upravo zbog toga podržavam ovaj proračun, uz određene, kažem, možda nedostatke koji su tu prisutni. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Sokolu. Replika poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Sokol, vi ste tu rekli nekoliko netočnosti, ali ona koja bode oči je ta da je problem bio u našoj Vladi 2011.-to 2015.-ta da, evo, nije dala dovoljno za obrazovanje, a sada ta vaša Vlada odnosno Vlada Andreja Plenkovića to ispravlja. Kao da ste prespavali period, možda ste te 2011.-te bili na doktoratu na Katoličkom Sveučilištu u Levenu u Belgiji, pa ne znate u kakvoj situaciji je tada bila RH i kakve je financije ostavio kolega Šuker ispred vas. Da je taj deficit bio preko 20 milijardi kuna, pa kako dati? Ali sada kada se trend okrenuo, to je moguće, i ovaj podcjenjivački, što ste napravili prema učiteljima i učiteljicama, ja podržavam štrajk sindikata Preporod zbog toga što prvu godinu kada ste došli na vlast, odmah ste povlaštene mirovine digli 10%, a sada ljudima niste u mogućnosti barem toliko dignuti plaće. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras. Odgovor kolega Sokol, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras, ja sam i kada sam bio u Belgiji, pratio što se događa u RH, ali vi dok niste bili u Sabornici, očito niste pratili raspravu, pa i zbog toga niste znali kakva je točno bila situacija bila 2011.-te. Znači, taj deficit je bio toliki jer je 10 milijardi kuna preknjiženo na sva ona jamstva za Brodogradnju, za restrukturiranje Brodogradnje, što se moglo riješiti na drugi način, a što je bila obveza zbog ulaska u EU. Znači, ja bih napomenuo da je realni deficit bio 10 milijardi kuna manji, nego što ste vi naveli. Napomenuo bih da je 2011.-te bio gospodarski, znači, stagnacija, znači, pad je bio svega 0,2% i da je to bila situacija koja je bila naslijeđena zbog gospodarske krize u koju je utonula Europa i cijeli svijet 2008.-me, 2009.-te. Dok ste vi nakon 4 godine rasta u cijeloj Europi, uspjeli imali recesiji od toga 3,5 godine i 74 milijarde kuna novoga javnog duga, tako da molim vas, naime, govorimo o činjenicama, a ne na ovaj način.
Zahvaljujem kolega Sokol na odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Damir Felak, nije nazočan. Poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnice, baš mi je drago što sam, evo, odmah dobio priliku da nastavim ovu raspravu, kako bih ukazao mladom kolegi Sokoku na neke njegove zablude da u budućnosti, možda mu to bude poslužilo u nekoj raspravi, jer krenuo je dobro, vidim da su te rasprave sadržajne, ali će mu možda pomoći ove neke činjenice koje ću reći, da bude još bolji u budućnosti, a ne da ovdje govori ljudima stvari koje se nisu desile. Šteta što odlazi, ali može pogledati snimku, ovaj, kasnije, pa će mu svejedno to pomoći. Znači, kolega Sokol je govorio da, evo, Vlada se sada jako isprsila prema obrazovnim djelatnicima, a Vlada Zorana Milanovića, to nije radila. I dobro bi bilo da kolega Sokol zna da je 2015.-te, znači, kada je Vlada Zorana Milanovića bila na odlasku, proračun i prihodi bili 109 milijardi kuna, a dobro slušajte sada, evo možda i vi drugi koji ste u dvorani, prijedlog proračuna za 2019.-tu godinu je prihodi poslovanja 135 milijardi kuna, što jednostavnim oduzimanjem 135 od 109 ostaje 26 milijardi kuna više prihoda koje vlada Andreja Plenkovića u ovom trenutku ima i sa kojima raspolaže i sa kojima može ispraviti mnoge nepravde koje su nanesene, a pogotovo prema onima koji zarađuju ispodprosječno i koji rade najodgovornije poslove u ovoj zemlji. To su sigurno i naši učitelji i učiteljice i oni koji se bave sa našom djecom i nevjerojatno je da je Vlada u kojoj je sjedio i ministar Marić prvu godinu kad je došla u poziciju odmah povlaštene mirovine dignula 10%, tada nije bilo problema oko toga da nema novca, 10% se moglo dići povlaštenih mirovina. A znate zašto? Zato šta gospoda iz HDZ-a računaju da su to njihovi glasači. Oni žele dati 10% onima koji imaju mirovine 7, 8, 9.000 kuna kako bi ti glasali na izborima za njih. I vrlo jednostavna je ta računica kako se HDZ ponaša u poziciji kada može napraviti pravedniju raspodjelu državnih financija i državnog proračuna. Koliko smo mi uspješni, danas smo čuli ovdje izlaganje premijera koji kao da živi u nekoj drugoj zemlji, kao da ljudi 100 tisuća ljudi koji odlaze iz Hrvatske ne znaju kako je u Hrvatskoj i možda evo prijedlog njemu i Vladi RH da ovaj govor koji je on danas ovdje imao u Hrvatskom saboru snime, multipliciraju i podijele kompanijama poput Čazmatransa i sl. koji voze naše građane nažalost u Njemačku, neka im pusti taj govor možda se ljudi do Bregane predomisle. Kad čuju kako je dobro u Hrvatskoj, kako to Plenković, kolega Marić i svi ostali rade u interesu naših građana možda odluče, može odluče ne otići van RH možda odluče ostati u RH. Uspješnost se mjeri i po duing biznis ljestvici, pali smo u zadnjih 2 godine za 18 mjesta, uspješnost se mjeri i po rastu BDP-a zadnji smo u EU po rastu BDP-a i sa te strane me zanima kako je to moguće onda da premijer Plenković ovdje u Hrvatskom saboru hrvatskoj javnosti objašnjava da u biti on radi izvrstan posao kad to niko drugi osim njega ne vidi. Ima još jedna mantra koju dosta često upotrebljavaju u HDZ-u kažu oni vratili smo građanima 3 milijarde kuna poreznom reformom. Kada nešto vraćate onda se očekuje da će porezni prihodi biti manji ako se vraća, to je logika stvari, znači kad vraćaš nešto onda su porezni prihodi manji. A porezni prihodi na robu i usluge u zadnje 2 godine su narasli 4,5 milijarde kuna od kojih 4,5 milijarde kuna su nešto platili i naši građani, šteta šta ministar Marić i premijer Plenković nisu ispunili ono svoje prvo obećanje da će smanjiti stopu PDV-a za 1% šta vjerojatno nećemo vidjeti do kraja mandata. Znači ništa ova Vlada ne daje, ništa ova Vlada ne oprašta, ova Vlada uzima, ova Vlada ne ispravlja nepravde, ova Vlada daje samo svojima i sebi pokazuje se to na proračunu Vlade RH. Izvršenje 2017. 266 miliona kuna prijedlog proračuna za 2019. 424 miliona kuna, ili skoro 160 miliona kuna više za Vladu RH. Možda ćete reći pa to možda nema veze s premijerom Plenkovićem, ali onda pogledate Ured predsjednika Vlade RH i vidite da je on 2017. imao izvršenje 8 miliona i 800, a u 2019. se planira 12 miliona kuna. Znači preko 33% zbrojeno u dvije godine više za premijera Plenkovića nego što je to bilo u 2017. godini. I onda vi recite ministre Mariću hrvatskim građanima, učiteljicama, učiteljima da nema za njihove plaće ali za plaće u Uredu premijera Plenkovića ima 2017. 6 miliona i 700 za plaće, to su ove kolege koji dolaze s premijerom Plenkovićem svaki dan, kada je on ovdje, a 2019. 9 miliona kuna odnosno povećanje opet od preko 30%. I onda se postavlja pitanje, da li je ovo podcjenjivačka ponuda ministra Pavića i Vlade RH koju su prihvatili neki sindikati, ali oni koji su proveli referendum među svojim članstvom kao što je Sindikat Preporod nisu prihvatili jer je 84% njihovih članica i članica odbilo tu ponudu i ovu 2% od 9 mjeseca zbog toga što ljudi vide da se prioriteti u Hrvatskoj vode na krivi način. Da kada treba dati ljudima i populaciji koja glasa za HDZ da nije problem dati 10% u prvoj godini, kada treba javnim službenicima učiteljicama, učiteljima dati zasluženo povećanje plaće onda se to ne može. Sramota je da naši učitelji i učiteljice pogotovo u Gradu Zagrebu zaostaju za prosječnim plaćama čak i kada imaju skoro 40 godina radnog staža. To je nešto o čemu ova Vlada ne vodi računa, a još jednom ću reći 2015. 21 milijarda kuna, pardon 26 milijardi kuna manje prihoda u proračunu RH, prije 3 godine. U zadnje 3 godine da se neke nepravde i nelogičnosti nisu mogle ispraviti, mogle su samo da garantirate kao ovi iz skupine povlaštenih umirovljenika da ćete glasati za HDZ. Za njih se uvijek nađe novac. Za njih nije problem nać novac i naći će se ako treba još 10%, nije problem, samo pogledajte koja ministarstva rastu i koja su prioritet HDZ-u i onda mi recite da je to pravedno i da ljudi u medicini, da ljudi u javnim službama koji se krvavo narade, socijalni radnici, učiteljice, medicinske sestre i tehničari ne zaslužuju povećanje veće, odnosno, više od 3% na godišnjoj razini. Brzo ćete doći do zaključka da sve ovo što je govorio premjer Plenković je laž da mi nismo uspješni, jer ako ste zadnji po stopi rasta u BDP-a u EU, kako ste onda uspješni, što je mjerilo uspjeha? Da ste zadnji? Šta je mjerilo uspjeha, da nazadujete na doing biznis ljestvici? Šta je mjerilo uspjeha? Je li mjerilo uspjeha kupiti polovne avione i potrošiti preko 3 milijarde kn narednih godina umjesto da se ulaže u ono što nam zbilja treba u ovoj zemlji? Prioriteti su totalno krivi i ja sam uvjeren da to svi građani RH vide. Jedini koji to ne vidi, nažalost je premjer Plenković, koji ima mogućnosti i moć utjecati da se te nepravde isprave i žao mi j e što se to ne radi. Ulaganje u naše škole, u laganje u naše bolnice, nešto je kolega Peđa Grbin govorio o tome koliko se malo ulaže u medicinsku infrastrukturu. U to se ne ulaže, liste čekanja su sve duže i duže, kvaliteta usluga je sve niža i niža i nažalost vidimo da ovaj rast uopće ne koristimo na kvalitetan način, jer za ovaj proračun dobre riječi nemaju ni sindikati, ni poslodavci, a ono što je najvažnije, nemaju ni građani RH. Jer da imaju ne bi njih 100 tisuća svake g. izlazio i odlazilo iz naše zemlje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Marasu na ovoj raspravi. Imamo repliku, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Maras, znači vi se pitate od kuda HDZ-u 5% koje stalno spominju. Pa jeste li zaboravili da je 2015. g. Karamarko, prepisao program 5 plus od Mile Vasića iz Prnjarova? Pa on to od Mile Vasića ili kako se već zove od njega je uzeo taj program i zato je on stalno 5 plus njemu napamet. Normalno da to ministar Marić nije pisao, jer da je pisao ne bi se nikada tako zaletio, ali on o tome ne brine, o tome brine stranačka infrastruktura, koja dakle, ukrade program iz Prnjavora onda kaže to je info institut iz Njemačke i to su njihova obećanja. … [[Govornik se ne razumije.]] vjerojatno i vjerodostojno, tko zna gdje su to, možda u Žepču ili recimo u Kumanovu, negdje prepisali i sada normalan da se to ne ože realizirati. Jedno je šta se priča za izgore, a drugo je šta se priča kada dođe proračun i rebalans. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bunjac, odgovor, kolega Maras, izvolite.
Kolega Bunjac, uvjeren sam da ni u Prnjavoru, ni u Žepcu, ni u Kumanovu, ne bi na ovaj način prevarili hrvatske birače. Prvo obećanje, evo kolega Boris sjećam ga se na nekim skupovima HDZ-a kako je svako tamo i veselio se kada je bila priča oko 1% manjeg PDV-a, odmah, kaže, kada dođemo, taj čas, odmah ćemo to smanjiti, čak je i on povjerovao i vidio sam iskreno se veseli čovjek na tim skupovima, ali vjerojatno ni on nije znao da premjer Plenković ministar Marić to obećanje neće ispuniti. Vjerojatno je i razočaran zbog toga. Ja ga razumijem, razočarani su i svi naši sugrađani. Zbog toga što jednostavno ljudi su očekivali kao i g. Borić iz HDZ-a da će Plenković i Marić smanjiti 1% PDV-a odmah kada dođe, ali prevareni su i građani i kolega Borić. I to je ono što treba ovdje govoriti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Marasu na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Poštovani ministre, članovi vlade, koji su tu barem sa svojim papirićima Danas svjedočimo tko zna kojoj epizodi, razmetljive i sirove bahatosti članova vlade, čije oličenje predstavlja izlaganje, bolje reći ispad potpredsjednika Vlade Tolušića, čovjeka koji bijesno troši na reprezentaciju koji ima 6 službenih vozača, od kojih je barem jedan povezan s obavještajnim podzemljem i trenutno se nalazi u zatvoru. Koji vodi svoja ministarstva u suradnji, također s svojim kumovima i prijateljicama i koji dolazi ovdje i pametuje nama zastupnicama kaže, gledajte mi smo raščistili nered SDP-a. Mi smo se dogovorili sa sindikatima. A upravo je HDZ-ova Vlada 2009. g. sva prava oduzela državnim i javnim službenicima, sve i božićnicu i regres i otpremninu i jubilarnu nagradu i plaću su snizili za 6% i sada kada nakon 10 g. oni to vraćaju, oni kažu mi smo dali. 10 g. vam je trebalo da vratite ono što ste uzeli. Oni zaboravljaju da su oni 2009. g. imali rekordnu recesiju više od 8%. Da su imali deficit proračuna od 25 milijuna kn. Ministar Marić vrlo dobro zna da je 2009. g revizija pokazala da je Agrokor u nesavladivim problemima. I što onda imamo za posljedicu? Za posljedicu imamo to da je g. Gazda uzeo 700 milijuna kn iz Agrokora i odnio sa sobom, da su borgovci uzeli još 700 milijuna kn, a onda vlada kaže, mi imamo 150 milijuna, za sve državne službenike u RH. Milijarda i 400 im ispari pred nosom, a oni se h vale sa 150 milijuna. Pa šta niste tih milijardu 400 dali za plaće učiteljima i medicinskim sestrama? Vlada HDZ-a je 2011. g. donijela Ovršni zakon, koji je proizveo više od 10 milijuna ovrha, preko 300 tisuća hrvatskih građana bacio na koljena, i jeste ga promijenili, jeste ga ukinuli? Niste. Zašto to ne činite? Jer vam je i za to kriva SDP-ova Vlada? Da gospodo iz HDZ-a očito imate amneziju i vrlo kratkoročno pamćenje. Jeste, ja se slažem, čistili ste SDP-ovo smeće, ali prije svega ste čistili svoje vlastito i još ga niste očistili jer ga ne biste mogli očistiti ni da ne znam kakvu vodu iskrcate u ovaj Sabor i Vladu. Šta smo još imali prilike danas slušati u ovom Visokom domu? Imali smo prilike slušati kako sateliti dakle jedne nemoralne i nesposobne Vlade hvale proračun tipa ja sam nešto dobio. Moj kraj je nešto dobio. Moj kraj je nešto dobio, moja manjina je nešto dobila, moja stranka je nešto dobila, moja udruga je nešto dobila, moja struka je nešto dobila. Umjesto da se odnose rješenja koja su dobra za sve građane, da se ne ide za partikularnim interesima, da donosimo proračun koji će svim građanima donositi dobro, svejedno je li on iz Istre, je li iz Međimurja, iz Baranje, iz Dubrovnika, svejedno iz koje je stranke, tko je čiji kum, tko je čiji brat, zet ili ne znam gdje, tko je koje nacije ili vjere. Čemu služi donošenje proračuna? Sada bih ja trebao iz Čakovca tražiti neki amandman za Čakovec. Ili sam povjesničar odmah za povijest 10 milijuna kuna i čim dobijem glasam za proračun. Je li to smisao nacionalnog Sabora? Grebanje, žicanje novca? I ovi su ponosni kada dobiju nešto za to. A oni kažu evo ja sam riješio klizišta u svojoj općini, proračun je super. A nije super jer smo u rujnu 2018. godine prije 2 mjeseca se u Hrvatskoj rodilo najmanje djece u hrvatskoj povijesti. Tko je za to kriv? Tko je za to kriv? Recite da uperimo prst u njega. Evo, je li gospodin Bauk za to kriv? Je li za to gazda kriv? Ili je kriva Vlada koja upravo sada ima svoj mandat? Vi ste za to krivi. Tko je kriv što je Hrvatska u 30 godina pala sa 4,5 milijuna na 3,5 milijuna stanovnika. Tko je kriv što imamo nepovjerenje građana u institucije što Hrvatski sabor ima ocjenu 1,9, može ići na ponavljanje razreda? Što 94% građana ne vjeruje u pravosuđe, što dvije trećine pravosudnih djelatnika ne vjeruje u ono što radi. A šta mi imamo u Saboru, imamo Snjeguljice, dođe, stane za govornicu, ogledalce, ogledalce jesam li ja najljepši na svijetu? Da, gospodine zastupniče ti si predivan i super ali znaš ima jedna Snjeguljica koja eto ipak nema za kruh ili možda ne može platiti HRT-u pretplatu pa će doći od Hanžekovića umjesto 84 kune 5 hiljada kuna ovrhe. Nemamo djece, nemamo ljudi i to je ono što biste vi morali sagledati kad ovdje blebećete o nekakvim uspjesima Vlade. Cijeli proračun morao bi biti podređen demografskoj obnovi. Cijeli proračun morao bi biti podređen radnicima koji pune proračun, bez kojih nema rasta BDP-a niti proizvodnje. Cijela država bi se morala odricati tako dugo dok se ne povise najniže plaće, dok se ne povisi minimalac. Štedjeti bi trebali. I vidjeti ćete za par godina očajnički će nam nedostajati radna snaga i neminovno će doći recesija a ona recesija iz 2009. je mila majka kakva će biti i ova koja sada dođe i to sve prognoze pokazuju. I neće onda biti 8% recesija nego će biti još više. I neće nam trebati jedno desetljeće da dođemo sebi kao sada nego će nam trebati cijela vječnost koju vi sigurno nećete doživjeti koji sada ovdje pričate priče o nekakvom oporavku. Kažete mi povećavamo zaposlenost. Da sve nezaposlene koliko ih god imate u Hrvatskoj ovog trenutka zaposlite zaposlili biste 100 tisuća ljudi više. Vi ne možete zaposliti 180 tisuća ljudi jer nema 180 tisuća ljudi, nema ih. To ste napisali u vašem programu a jednostavno niste računali da ljudi ne postoje. Pričate o suficitu opće države a zadužujete se 30 milijardi kuna ove godine, samo za proračun bez javnih tvrtki, rasprodajte imovinu, ponovno imate milijardu kuna iz privatizacije. Šta će vam rasprodaja ako imate suficit? Kako ćete popuniti, sami kažete za mirovine vam fali 20 milijardi kuna godišnje? Za zdravstvo vam fali 8 milijardi. Na koji način ćete to zakrpati? Što sve ne radite, dajete milijardu kuna zdravstvu, povećavate doprinose, povećavate za cigarete, želite povećati dopunsko osiguranje i opet vam nije dosta zato što nemate reforme. Kažete mi smo poreznom reformom dignuli BDP za 0,3% a onda imate Uljanik koji vam uzme 1% BDP-a dok kažeš keks. Zašto ne slomite dužničko ropstvo? Zašto ne riješite slučaj švicarca, preplaćenih kamata, naknada banaka? Zašto ne napravite porezno rasterećenje koje bi bilo veće od rasta BDP-a? Nema priče o nikakvom poreznom rasterećenju toliko dugo dok porezi rastu brže od BDP-a. Ako porezi, sami ste napisali u vašem proračunu rastu godišnje po stopi 3,2% a rast BDP-a je 2,5%, nema rasterećenja, matematika za malu djecu. Samo cijedite dodatno narod, uzimate ljudima ono što nemaju, uzimate im život. I pri tome, čemu svjedočimo? Svjedočimo tome da ste beskrajno umišljeni u ne znam svoj neki grandiozni uspjeh i da vi onda dolazite ovdje i još likujete nad nama, kažete gledajte kakvi smo mi uspješni. niste uspješni i to vam nije moje mišljenje, nego vam je mišljenje cijeloga hrvatskoga naroda [[Upadica: Zahvaljujem]] a vi sada samo uživajte do kraja ove večeri [[Upadica: Poštovani kolega Bunjac]] Hvala lijepo.
Slijedeća rasprava, poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, razmišljao sam na koji način, zapravo, ukazati na ono što se ovdje događa. I dugo sam razmišljao, dugo sam razmišljao i sjetio sam se jedne bajke koja se zove Carevo novo ruho. Naime, naš premijer se ovdje hvali da je proračun vrhunski i štoviše, ne samo on, mnogi mu plješću i kažu da, da premijeru, da, ovo je savršeno itd. i stoga sam ja vama odlučio pročitati bajku Carevo novo ruho jer mislim da ono najbolje zapravo govori o stanju naših financija. Kaže ovako, jednom davno, živio je jedan car koji je toliko volio lijepu novu odjeću da je sav svoj novac trošio da se lijepo odjene. Gospodine Marić, spominje se i ministar u ovoj bajci. Nije ga bilo briga za njegove vojnike, kazalište ili izlet u šumu. Jedino mu je bilo stalo da se pokaže u novoj odjeći. Odjeću je mijenjao svakoga sata. Za vladara se obično kaže da je u vijećnici, ali o ovom se uvijek moglo kazati, car je u svojoj garderobi. U velikom carevom gradu bilo je živo i zabavno, svakoga dana je dolazilo mnogo stranaca u posjetu, ali jednoga dana dođu i dvije varalice. Oni se predstaviše kao tkalci i rekoše caru da je tkanina koju oni proizvode najljepša koja se da zamisliti. Osim što su boje i uzorci tkanine neobično lijepi, odjeća od nje sašivena, imala je čudnu osobinu da je nevidljiva za sve ljude koji su nesposobni za svoj posao ili neoprostivo glupi. To je očito divna odjeća, mislio je car, kada budem u njoj, znati će tko u mojoj carevini nije sposoban za svoju službu, a moći ću i razlikovati pametne od glupih. Tu odjeću moram što prije dobiti. Car dade varalicama mnogo novaca, kako bi što prije počeli sa tkanjem. Oni smjesta postaviše dva tkalačka razboja, praveći se da rade. Zahtijevali su najfiniju svilu i najsjajnije zlato koje su zatim pospremili u svoje torbe radeći na praznim razbojima do dugo u noć. Baš me zanima kako napreduje tkanje moje nove odjeće, pomisli car. Malo mu je bilo oko srca pri pomisli da glupi i nesposobni ljudi neće moći vidjeti tu divnu tkaninu. Bio je siguran da se on sam nema čega bojati, ali ipak prvo odluči poslati nekoga drugoga, da vidi kako posao napreduje. Svi u gradu su već znali sve o čudesnoj moći tkanine i svi su bili znatiželjni vidjeti koliko su glupi ili nesposobni njihovi susjedi. Poslati ću svoga staroga poštenoga ministra, dosjeti se car. On će najbolje moći vidjeti kako tkanina izgleda jer je pametan, a nitko ne obavlja svoj posao bolje od njega. Stari pošteni ministar, ode u dvoranu gdje su varalice sjedile i tobože tkale na praznim razbojima. Bože sačuvaj, ja ništa ne vidim, pomisli stari ministar iskolačenih očiju, ali ne reče ništa. Varalice ga zamole da dođe bliže, pitajući ga zar boje i uzorak tkanine zaista nisu divni, pozivali su se na prazne razboje, dok je stari ministar i dalje buljio, ali ništa nije mogao vidjeti, jer tamo ničega nije ni bilo. Gospode Bože, mislio je ministar, zar sam ja zaista glup? To stvarno nisam mislio, to nitko ne smije znati. Ja zaista nisam sposoban za svoj posao, ne, ne smijem nikome reći da ne vidim tkaninu. Kaže dalje, pa zar nemate ništa za reći upita ga jedan od tkalaca? O vrlo, vrlo lijepo, zaista prekrasno, odgovori stari ministar, divne boje i uzorak, da, ja ću kazati caru da mi se tkanina zaista sviđa. To nam je vrlo drago čuti, rekoše tkalci i počeše nabrajati boje i opisivati uzorak tkanine. Stari ministar je pažljivo slušao, kako bi sve mogao prenijeti caru. Varalice su sada zatražile još novaca, svile i zlata jer im je to tobože trebalo za tkanje. Sve su spremili u svoje džepove, a na razbojima nije bilo ničega za vidjeti, dok su oni i dalje pleli nevidljivu tkaninu. Car uskoro pošalje drugog poštenog ministra da pregleda kako napreduje pletenje i hoće li odjeća uskoro biti sašivena i on je gledao i gledao, ali nije vidio ništa osim praznih razboja. Da, zar ovo zaista nije divni komad tkanine, govorile su obje varalice, te pokazivale i objašnjavale sve divne uzorke koji uopće nisu postojali. Ja nisam glup, mislio je on. Zar zaista nisam dorastao svom poslu? To mi je čudno, al izgleda da mi je bolje šutjeti. Zato pohvali tkaninu koju nije vidio i uvjeri ih kako mu se sve boje i uzorci zaista vrlo sviđaju. Da, to je zaista nešto najljepše, poruči on caru. Cijeli grad je pričao o divnoj tkanini. Car je samo zaželio vidjeti dok je još bila na razboju. S velikom pratnjom u kojoj su bila i ona dva stara poštena ministra, dođe do vještih varalica koji su se i dalje bez ičega trudno pleli. Da, zar nije magnifik, govorila su oba poštena ministra. Vaše Veličanstvo mora pogledati kakvi uzorci i boje, pokazivali su na prazne razboje jer su mislili da ostali vide odjeću. Što je ovo, mislio je car, ja ne vidim baš ništa, pa to je grozno, zar sam ja glup, zar nisam dostojan biti car, to je najgore što mi se moglo dogoditi. O vrlo lijepo reče car, moje priznanje i on se zadovoljno složi gledajući prazne razboje jer nije smio pokazati da ne vidi baš ništa, svi iz pratnje su gledali i gledali, ali nisu vidjeli više od ostalih, pa su baš kao i car rekli, o koje li ljepote, te mu savjetovali da ovo novo ruho odjene već na prvoj slijedećoj procesiji. Magnifik, divno, ekselent, priča se širila od usta do usta, svi su bili ushićeni. Car dodijeli varalici orden viteškog križa, te ih proglasi gospodskim tkalcima noć uoči procesije varalice su budno sjedile uz 16 svijeća. Svi su gledali dok su se oni žurili dovršiti carevo novo ruho. Pravili su se kao da skidaju tkaninu sa raboja, rezali zrak svojim velikim škarama, šivali iglama bez konca, a na kraju rekli evo odjeća je sad spremna. Uz pratnju najodličnijih dvorjana, car osobno dođe po odjeću, a oba dva varalice su dizali ruke u zrak, kao da nešto drže i rekli evo hlača, evo košulja, evo plašt itd. lagani poput paučine tako da je osjećaj kao da nemaš ništa na tijelu, a to jest najveća vrlina ove tkanine. Da odgovoriše svi dvorjani iako baš ništa nisu vidjeli, jer ničega nije ni bilo za vidjeti. Ako bi vaše veličanstvo bilo milostivo i skinulo svoju odjeću, rekoše varalice, odjenut ćemo vas u novu ovdje ispred velikog ogledala. Car odloži svu svoju odjeću, a varalice su se pravile kao da ga oblače jednim po jednim komadom odijela hvatajući ga oko struka te mu tobože vezivali skute da se car, dok se car okretao pred ogledalom. O bože kako lijepo stoji, kako li divno leži, divan uzorak, divnih li boja to je skupo odijelo. Nosači s baldahinom čekaju na dolazak vašeg veličanstva, reče glavni majstor s ceremonije. Da, ja sam spreman reče car, zar ne izgleda dobro, još jednom se okrene prema ogledalu jer se morao praviti kao da u stvari vidi svoje divno odijelo. Dvorjani koji su bili zaduženi za skute rukama su pipali po podu i pravili se da ih podižu, zatim ih držali u zraku, nisu se usudili reći da ništa ne vide. Car ode u procesiju, ispred divnog baldahina, svi su ljudi na ulicama i prozorima, bože kako je carevo novo ruho neusporedivo, kako mu je divan pojas na košulji. Nitko se nije usudio reći da u stvari ništa ne vidi jer bi to značilo da ili nije sposoban za svoje dužnosti ili je vrlo glup. Od svih carevih odjela ovo je bilo najveći uspjeh. Ali on je gol reče neko malo dijete. Bože taj nevini glas, reče otac i od uha do uha proširi priču o tome. On je gol to govori malo dijete, on nema ništa na sebi. Car je gol svi su na kraju vikali. Caru nije bilo lako jer mu se činilo da imaju pravo, al pomisli ovu procesiju moram izdržat do kraja. Držao se još ponosnije dok su ga dvorjani dalje pratili držeći ne postojeće skute. Eto drage dame i gospodo, kao što je lijepo i divno carevo novo ruho, tako je lijep i divan vaš proračun, tako je dobra i sjajna ova Vlada. I evo ja ću sada, umjesto kolega HDZ-ovaca koji vide ironiju početi pljeskati i reći, živio naš premijer Plenković ovo je vrhunska stvar koju radite, vodite državu u pravom smjeru al eto ima onih ljudi koji to nisu u stanju vidjeti, sram ih bilo. Hvala.
Zahvaljujem poštovani kolega Pernar. Temeljem članka 239. zbog neprimjerenog ponašanja izričem vam opomenu. Prelazimo na slijedeću raspravu. Poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani podpredsjedniče, pojedini saborski zastupnici nažalost ne obavljaju svoj posao onako kako trebaju pa nisu pročitali proračun, ali su zato pročitali bajke i zato je vjerojatno pojedinim samoborskim zastupnicima stalo da se snizi dobna granica glasača, tad bi vjerojatno djeca glasovala za njih budući da ozbiljni i odgovorni građani sigurno ne bi. Što se tiče ovog proračuna, on je prije svega racionalan, to znači da se ne troši više nego što se ima. Isto tako se istodobno smanjuje javni dug i to su po meni najjednostavnije rečeno osnovni …/nerazumljivo/… ovog proračuna. Ja ću o ovom proračunu govoriti kroz dva, možda nekome neobična resora, ali jako bitna ako govorimo o stabilnosti i sigurnosti. Zato što se Hrvatska u zadnje vrijeme, a zapravo ako gledamo povijesno oduvijek nalazi na jednom nestabilnom području i nije rijetko pročitati da je ovo nekakvo balkansko bure baruta, a unazad nekoliko godina ima jednu novu dimenziju odnosno jedno novo značenje ova rečenica. I nema ni turizma, nema ni gospodarstva, nema ni općenito stabilnosti i sigurnosti države bez stabilnih financija resora kao što su MORH i kao što je MUP. I zato ih ja apostrofiram kao osobito značajne u ovom proračunu naravno ne umanjujem niti jedan drugi resor u ovom proračunu i naglašavam racionalnost ovog proračuna i viziju stabilnosti. Ako gledamo po stavkama proračuna onda prvo ću se dotaknuti MUP-a i reći da proračun se povećava doduše za 97 milijuna kuna od čega za plaće i materijalne troškove ide 50 milijuna kuna i bitno je reći da proračunska sredstva MUP-a su zapravo povezana jednim dijelom su ta proračunska sredstva, idemo tako reći rasterećena europskim fondovima, dok aktivnosti koje se tiču ilegalnih migracija iz kojeg se financiraju troškovi za azilante i fond za unutarnje poslove i troškovi granične policije su zapravo maksimalno financirani iz EU fondova kao i kupnja određenog dijela opreme i na taj način se rasterećuje državni proračun. E sad ako objektivno sagledavamo sve ove stavke, ja vodim računa o vremenu pa neću otić previše u širinu, u ovom trenutku zapravo MUP u daljnjim godinama, a znamo da imamo obvezu prema Šengenu daljnjim preraspodjelama ljudi neće biti posve u mogućnosti osigurat potrebnu ispomoć na državnoj granici ako se svakodnevno već sada angažira 500 pričuvnih policajaca taj broj će morat biti i veći, ali da bi MUP mogao odgovorno u budućnosti odgovorit na ovu sigurno svjetsku migracijsku krizu i adekvatno ući u Šengenski sustav granične kontrole onda definitivno treba dodatnih 50 milijuna kuna minimalno. I ova Vlada dakle i MUP pa i MORH su prvi puta suočeni s nekim novim momentima, a prije svega kad govorimo o migracijama treba reći da je Hrvatska dobila potporu europskih institucija i relevantnih tijela za modalitet upravljanja granicama i to nisu prazne riječi, nego su to činjenični dokumenti. Što se tiče MUP-a racionalno se troši, ali cilj je da funkcioniraju sve službe i posebno granična policija gdje je jaki pritisak. I ti ljudi, dakle, policajci i djelatnici su do nedavno radili u prilično lošim uvjetima i nadam se da će većim izdvajanjem novca u proračunu tim djelatnicima biti lakše, jer svi znamo razlikovati ilegalne od legalnih migracija. Svi znamo razlikovati ilegalan od legalnog ulaska u neku državu i svi vidimo da Hrvatska nije posegnula za nekim drastičnim metodama kao neke susjedne države i vidimo da bez obzira na ograničen broj policajaca još uvijek je ta situacija, a riječ je svjetskoj migrantskoj krizi i Hrvatska je samo tranzitna zemlja i dalje je još pod kontrolom. Što se tiče MORH-a kao drugog važnog čimbenika stabilnosti i sigurnosti države, onda ako gledamo po stavkama proračuna na brzinu, tu vidimo, recimo za stavu opremanje, modernizacija i izgradnja, da je planirano više od 257,9 milijuna u sljedećoj g. a da je već sada učinjene zaista značajan pomak u opskrbi obućom, odjećom, boljoj prehrani časnika, dočasnika i vojnika, izgradnji i rekonstrukciji objekata. Sada kada govorimo konkretno, onda mogu reći da su tu uključena vojarna, obnova vojarne u Pločama, u Varaždinu, u Splitu, zrakoplove baze u Puli, u Zemuniku, u Splitu, vojni poligon Gašinci, vojarna Dugo Selo, Vinkovci, Našice, itd. itd. Nabavka oklopnih vozila u iznosu 102,3 milijuna kn i 5 obalnih, obodnih brodova. Naravno da sudjelujemo i u NATO integriranu sustavu protuzračne obrane. Mnogi ne znaju činjenicu, odnosno, ta činjenica prolazi nekako ispod radara, da koliko je bitno sudjelovanje MORH-a i ublažavanje štete i spašavanje života u prirodnim katastrofama. Prvi put nakon 15 g. Hrvatska ima strategiju nacionalne sigurnosti i to nije običan dokument, to je vrlo, vrlo važan dokument čija realizacija itekako se pokazala presudnim u već sada prirodnim katastrofama, recimo u požarima i poplavama, a samo tijekom ove turističke sezone Hrvatsko ratno zrakoplovstvo je prevezlo 627 hitnih domaćih pacijenata, 141 stranog pacijenta, rođeno je čak i 2 djece na tom putu u helikopteru. I ono što je bitno reći, naravno ne dopušta mi vrijeme širu raspravu. Ali, sve što govorim je više nego jasno. Prijedlog za 2019. što se tiče ova dva resora MORH-a i MUP-a je prije svega izdvajanje za ljude, dakle, za ljudstvo, za kvalitetu rada tih ljudi u tim resorima i za modernu obranu i za modernu zaštitu. Čovjek je u fokusu, to je bitno reći i čovjek kojem s jedne strane ovi resori trebaju pomoći, a s druge strane čovjek koji ej dio tih resora. I ono što je isto bitno naglasiti. Pa prvi puta su zapravo hrvatski vojnici dobili i one financijske naknade koje nisu imali za dežurstvo, za teren, za stražu itd. znači, umjesto dosadašnjih situacija, gdje su im vječito produživani ugovori na neodređeno, sada konačno imaju, mogu planirati obitelji. To je isto išlo sa izmjenama zakona. Prema tome, ovaj proračun je što se tiče ova 2 resora MORH-a i MUP-a vrlo racionalan, što se tiče MORH-a vrlo je razvojan i svake g. raste, što se tiče MUP-a ako kompariramo u odnosu na MORH tu još ima nedostatak sredstava koji treba nadoknaditi u nekim idućim prilikama. I mislim da prije svega treba dati naglasak da u ovom trenutku je naglasak na tome da Hrvatska zahvaljujući ovom proračunu i zahvaljujući ovim dvama resorima, može održavati svoju stabilnost i može održavati svoju sigurnost, a ti čimbenici su preduvjeti onda za sve ove ostale čimbenike o kojima govorimo i s kojima smo svaki ozbiljan proračun bavi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegici Petrijevčanin Vuksanović, replika poštovani kolega Ante Bačić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Vukasnović upravo mi je drago ova rasprava o proračunu jer traje dosta dugo večeras, a evo, nismo spomenuli tj. rijetko tko je spomenuo uprav ova dva resora, koje ste vi spomenuli, znači Ministarstvo unutarnjih poslova i Ministarstvo obrane, kao i dobro ste naglasili da je zapravo i to preduvjet bilokakve i fiskalne konsolidacije i sigurnosti i sutra gospodarstvenicima. Ta sigurnost koju pružaju ta dva resora je zapravo i preduvjet cijele financijske nestabilnosti koje imamo zapravo danas i u RH. Volio bi samo naglasiti napomenuli ste dosta toga što MUP i MORH rade za naše građane, volio bi samo da se osvrnete i na to, bez obzira koliko racionalno su se ponašali u ovome proračunu, da maksimalno dobro iskorištavaju svoja sredstva i kod energetske učinkovitosti i obnova policijskih postaja. Sada imamo upravo u Imotskom potpisivanjem ugovora o gradnji nove policijske postoje, a da ne spominjem MORH, opremu … [[Govornik se ne razumije.]] itd.
Zahvaljujem. Odgovor kolegica Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani kolega. Pa vi znate da ja govorim konkretno, ali zaboravila sam spomenuti obnovu zgrade i naravno da se ulaže u energetsku obnovu zgrada što se tiče MUP-a kao što se ulaže i što se tiče MORH-a, s jedne strane imamo ovako ozbiljno konkretno govorenje naših kolega, koji zaista iznose argumente, činjenice i brojke. A s druge strane imamo ovo obnavljanje i umanjivanje tko je poprimilo tolike razmjere da je zapravo meni to teško slušati. Jer ta količina da kažem uvreda za hrvatske građane je naprosto nepodnošljiva. Stranka koja ima 4 kaznene prijave za falsifikaciju Skupštine stranke, koji su cijeli svoj put izgradili na obmanama ljudi koji su deložirani, oni sada ovdje nama moraliziraju, ljudi koji nikad u životu nisu zasukali rukave i radili nešto konkretno. Znači to je nešto što je meni apsolutno teroriziranje svakog ozbiljnog i obrazovanog građanina.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Sljedeća rasprava poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi podpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjeni ministre sa suradnicima. Ja sam evo danas cijeli dan kao i svi mi zajedno na proračunu i moram priznati da sam uzela 2 proračuna. Uzela sam državni i uzela sam proračun grada Zagreba jer su me zanimale neke usporedbe iz jednostavnog razloga, što ja sam sigurna, da svatko od nas negdje do 10, 20.000 kuna odlično barata, ali kad krenu milijuna pa milijarde, mi tu gledamo brojke i teško nam je to uopće posložit u glavi što je što, pa sam se odlučila za dvije teme. Jedna tema je za ovu pojedinačnu raspravu. Jedna tema je Središnji ured za sport, a druga tema su klimatske promjene, jer klimatske promjene su činjenica svima osim gospodinu Trampu. I onda kad uzmemo proračun našeg Središnjeg ureda za sport, taj proračun je 300 milijuna kuna. Mi svi volimo slike Hrvatske, volimo slike navijanja, volimo da naši sportaši nižu uspjehe. Šta je 300 milijuna kuna? 300 milijuna kuna vam je recimo, zagrebački rotor, ovaj koji kasni već jedno mjesec dana s početkom radova i otprilike 300 milijuna kuna će biti zagrebački rotor pa da samo znamo o čemu radimo. Toliko je proračun Ureda za sport. I sad postoje 2 stavke koje su tu mene posebno zaintrigirale. Jedna stavka je državne nagrade za vrhunska sportska postignuća, i te državne nagrade su predviđene u 2019.-oj u iznosu od 10 milijuna kuna, nešto su veće 2020.-te jer je to godina Olimpijade pa je onda za očekivat da možda ipak nešto bude, dakle 13 milijuna kuna. Ja sam sigurna kad naši sportaši dođu, ili rukovodioci iz bilo čega, i kad to nekom pričaju, taj ne vjeruje šta čuje i misli da je ovaj krivi jezik govori ili bilo šta drugo. Jednako tako je interesantna još jedna stavka, i to imam osjećaj da se iz godine u godinu u proračunu navodi ista stavka, s istim iznosom bez želje da se nešto napravi, a to je Prevencija nasilja sportom u školama. Za prevenciju nasilja sportom u školama u proračunu je predviđeno 389.000 kuna. Mene živo zanima, što se s tim iznosom može napravit? Bojim se, i to je kontinuirano, s tim što je izvršenje 2017.-te bilo 114.000 kuna, a onda je, plan je otprilike taj iznos tu 2018./2019., vidim da me kolege gledaju, ali vi ste dobili od Ureda za šport i ono što ste dobili, ide dalje, ali to pokazuje zapravo da nema stvarne namjere u tom proračunu da se nešto dešava, nego je to stavka koja ide dalje. Dakle, ili hoćemo se baviti temom prevencije nasilja sportom u školama ili ukinimo stavku, nemojmo ju držati da bi ju držali. I tu ću završiti vezano uz Ured za sport, meni je žao što je tome tako, ja bih voljela da je tu veća stavka, voljela bi da je nagrade za sportaše veće, da slike koje idemo, i zaista volimo svi vidjeti i volimo se veseliti, jer je to jedna dobra i pozitivna energija, ali ću ovaj dio rasprave iskoristiti za pravo dva za izvan proračunska korisnika. Jedno su Hrvatske vode, a drugo je Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Mi bi mogli, odnosno rasprava bi mogla biti vezana uz klimatske promjene i tu bi se moglo otvoriti i na migracje. Dakle, svi stručnjaci koji se bave klimatskim promjenama upozoravaju da su klimatske promjene činjenica i upozoravaju da će biti migracije ljudi zbog klimatskih promjena jer ljudi na pojedinim dijelovima svijeta neće moći živjet. Obzirom da mi dosta uspješno ignoriramo uopće ovu potrebu za radnom snagom, ignoriramo i činjenicu da nam je što hitniji jedan cjeloviti program demografske obnove Hrvatske, ne čudi me da ignoriramo i klimatske promjene. I tu sam išla gledati dva, dakle izvan proračunska korisnika kao što sam već rekla, jedni su Hrvatske vode, a drugi je Fond, jer tu bi trebalo, dakle, u nekim projekcijama za 2020.-tu, 2021., se vidjeti nekakav iskorak kojim pokušavamo riješiti taj problem. I ja ću upozoriti samo na nekoliko stavki. Cijelo vrijeme se upozorava i stručnjaci upozoravaju, da jedan od razloga zašto se između ostalog i plavi na pojedinim područjima je to što se nekvalitetno odnosno nedovoljno dobro održava i obnavljaju se vodotoci odnosno vodne građevine, trebate šišati travu, uklanjati drveće, trebate održavati vodotoke prirodnim, ne betonirati ništa, nego da se voda može u teren, i zanimalo me, mislila sam tu će biti nekakav iskorak pa ćemo tu nešto novo napraviti, no ni tu nismo ništa napravili, nego točno onol'ko koliko je izvršenje u 2017.-oj, to je u 2018.-tu, razlika je vrlo, vrlo mala i onda je Prijedlog Plana za 2019.-tu i 2020.-tu, isti. Ja ovu raspravu koristim između ostalog, moja mama je meni uvijek imala običaj reći Ja ti samo kažem, a ti kako hoćeš.>, i onda kad bih ja nešto krivo napravila, onda bi mi ona rekla Jesam ti rekla>, i ja se sve češće nalazim u toj situaciji. Dakle, ja koristim ovu raspravu o proračunu da samo ukažem na činjenicu klimatske promjene su činjenice, činjenice za cijeli svijet. O klimatskim promjenama da ih nema, i da one ne postoje, nego su izmišljotine medija, govori gospodin Trump, a bojim se i da ova dva izvan proračunska korisnika, proračuna Republike Hrvatske se ponašaju kao da njih zaista i nema. Jedna nova stavka je u Hrvatskim vodama, 50 milijuna kuna za klizišta, ali je ta stavka u Fondu za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša, ukinuta. I budući da imam relativno malo vremena, onda ću vezano uz Fond za zaštitu okoliša reći sljedeće, gospodarenje otpadom. Do 31.12.2018., mi moramo, više se ne može odlagati otpad na odlagališta koja nisu sanirana. Dakle, samo na sanirana. 31.12.2018., je sutra, I u proračunu kaže da ćemo mi sve svoja odlagališta napraviti do 2023. do početka 2023. ostaje nam 4 godine. Za sad imamo napravljena 2 slovom i brojkom 2, u pripremnoj dokumentaciji od tih 10 imamo u 2019. Bikarac drugu fazu i Biljane donje, pa će onda u 2019. biti i Babina gora, Lećevica, Piškornica, Lučino razdolje i preostala 3 Zagreb, Orlovnjak i Šagulje će biti iza toga. Dakle, ja sam sigurna da bez obzira koliko je kasno da niko u ovoj sabornici ne vjeruje da sve ono što nismo napravili do kraja do sad ćemo napraviti u preostale 4 godine. Ministri financija, vi ili netko drugi će plaćati penale. Mi ćemo ih jednostavno plaćat jel ih ne možemo izbjeć jer je apsolutno nemoguće to u tom periodu napraviti. Ne možete doći u rodilište i reći da sve žene trebaju roditi u 4 mjeseca, jer ne mogu jer postoji nekakav tijek. Mislim ja to govorim već u ove kasne sate malo možda plastičnije nego što bih trebala. Jednako tako postoji tijek za projekt, morate imati projekt izvodljivosti, morate imati procjenu utjecaja na okoliš, morate imati projekt, morate provesti javnu raspravu, to je jednostavno nemoguće napraviti. Kao što ove godine u proračunu imamo temu Uljanika u slijedećim proračunima imat ćemo tu temu ni jedna od članica EU nije prošla lišo, da tako kažemo, svi su dobili određene penale. Sve ovdje piše u proračunu Fonda za energetsku učinkovitost, zaštitu okoliša piše šta smo napravili i što ćemo napraviti. I stoga jednostavno stoji da to nije moguće realizirati i nije moguće definirati. S tim što postoji još nešto, a to je gledam pažljivo da još neke stvari koje mislim da je dosta važno da kažem, kažem. Poticanje održive gradnje što je Fond za zaštitu okoliša stavio, stavio je 22 miliona kuna i rekao je od tog će se raditi energetska učinkovitost energetska učinkovitost višestambenih zgrada od tog će se sufinancirat nabava i ugradnja kondenzacijskih bojlera i rekonstrukcija dimnjaka, paralelno s proračunom Grada Zagreba. U proračunu Grada Zagreba imate 20 miliona kuna za obnovu fasada samo i svi mislimo da je premalo jer od toga možete obnoviti 15 do 20 fasada. I još jedna stvar koja je izuzetno važna, sve zemlje EU potiču energetsku učinkovitost u prometu, da se koriste dakle biogoriva, da elektro-automobili i sve ostalo. Jednako tako kad pogledate naš fond je predvidio 46 miliona u 2019., ali onda da to nastavi dalje on je planirao da tokom godina se ta stavka smanji, dakle sve naopako i krivo. Dakle, klimatske promjene su činjenica, mi ih vidimo svaki dan, ne vidi ih gospodin Tramp i bojim se da ova dva izvanproračunska korisnika našeg proračuna to ne vide. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici, replike. Poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče, poštovana kolegice Mrak-Taritaš ja ću se s vama složit oko bitnosti klimatskih promjena, a vi ćete se vjerojatno sa mnom složiti oko toga koliko je upravljanje državom težak i zahtjevan posao i koliko zapravo zahtjeva razboritosti i stabilnosti i ozbiljnosti, pa ako hoćete i odgovornosti i ako se i napravi nekakva pogreška na kraju uspjeh neće izostat ako se vodimo ovim elementima koje sam rekla i ako odgovorno radimo. Valjda sam žalosna što mi nitko iz Živog zida nije dao repliku pa to moram sad vama odgovorit. Malo govora koje je zapravo popraćeno djelima je puno bitnije meni od puno praznog govora bez dijela, a ja znam da se mi u ovome sigurno ćemo složiti i nadam se da će i dalje vaš nekakav rakurs biti da vidite ono što je kod ove Vlade dobro, a ono što nije da objektivno ukazujete za razliku od nekih kolega [[Upadica: Zahvaljujem…]] Hvala lijepa.
… kolegici Vuksanović. Odgovor poštovana kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo kolegice, dakle svako od nas ima svoj način gledanja, svako od nas ima i nekakav svoj životni put, svako od nas neko ima nekakve karijere stručne pa je ovo mjesto u saboru nadogradnja u odnosu na to, a neko bojim se da imam i nekakve druge opcije. Sve rasprave koje ja nastojim vodit, vodim na način da nastojim argumentirati i da ukazujem na činjenice, nisam slučajno rekla, meni moja mama kaže jesam ti rekla, ja koristim ovu sabornicu iz razloga da upozorim na činjenicu. Možda će me neko nešto čuti, možda će neko nešto napraviti. Iz kog razloga? Iz razloga što je zadaća svih nas, bez obzira da li smo vladajući ili oporba iza sebe ostaviti nekakav rezultat i ako ova rasprava je potakla nekog da kaže gle malo stvarno smo tu nešto krivo napravili ja sam već napravila posao.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici, slijedeća replika poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala podpredsjedniče, uvažena kolegice Mrak-Taritaš to je isto jedna vrlo važnu temu, a to je pitanje struke koja malo proširuje pitanje ovo pitanje proračuna, jer struka uvijek može kontrolirati i tijeka novca. Za jedinice lokalne samouprave jedan od vrlo važnih ili vrlo važna vrsta izdataka ili projekata su u području vodoopskrbe, odvodnje ili zaštite voda. I pazite kod odvodnje mi imamo sada veliki problem predimenzioniranih sustava, sustavi koji jako puno koštaju, mi ćemo imati u budućnosti sigurno izmjena puno projekata jer osim klimatskih promjena mi imamo demografsko, demografsko odumiranje ili smanjenje broja stanovnika i evo slikoviti prikaz. Sustav navodnjavanja Kapinci Vaška ja ga pozdravljam, međutim znate što se tamo dogodilo, 900 litara vode, 900 litara u sekundi negdje na 17 km mreže, u isto vrijeme sustav vodoopskrbe ima 20 km mreže sa 60 litara u sekundi s pumpnim stanicama [[Upadica: Zahvaljujem.]] ovaj sustav navodnjavanja će trebat trošit energiju…
Zahvaljujem kolega Žagar, odgovor kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo, dakle mi smo ovim skloni malo megalomanskim projektima. Dakle, vi ste tu u pravu kad ste rekli i zbog demografske slike u Hrvatskoj neki projekti neće biti mogući. Ja sam se svoj životni vijek bavila u principu prostornim planiranjem. I tamo negdje 80-tih godina prošlog stoljeća kad sam bila pri kraju fakulteta su svi prostorni planovi rađeni na kodnu godinu 2000. I tada je ta kodna godina 2000.-ta, mi smo imali prostornim planovima, građevinskih područja u Hrvatskoj za 22 milijuna stanovnika. Mi danas nemamo 4 milijuna. Što želim? Želim napraviti vezu sa općim sustavima odvodnje. Kad su krenuli prvi projekti, kad smo krenuli aplicirati sa prvim projektima rješavanje problema odvodnje pred EU, oni su nam rekli koliko imate po zadnjem popisu stanovništva imate toliko, povećanje hoćete imati toliko, preprojektiravajte. I zaista je činjenica da imamo projekte koji su puno, puno veći od potreba.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Anki Mrak Taritaš na odgovoru. Sljedeća rasprava poštovana kolegica Ljubica Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Evo ja ću u svojoj raspravi večeras govoriti kratko o nekim naknadama o kojima danas ovdje baš i nije bilo riječi osim što ih je jutros premijer spomenuo u svojoj raspravi i ministar također u svojoj. Neću govoriti isključivo o socijalnim naknadama iako neke od njih to i jesu već o naknadama koje sam onako, bilo bi i previše da sam išla sve nabrajati ali neke su izuzetno važne a nalaze se u različitim resorima. Osobna invalidnina, za nju ste vi čuli, doplatak za pomoć i njegu, status njegovatelja, ortopedska pomagala, spinalni centar, pomoćnici u nastavi, knjige za slijepe i slabovidne učenike, Zavod za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom, poticaj za zapošljavanje osoba sa invaliditetom, doplatak za djecu, skrb osobama sa mentalnim oštećenjima, izgradnja centra za odgoj i obrazovanje Vinko Bek, naknade u vezi sa obrazovanjem, pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom, itd., itd.. Bilo bi toga još puno ali dugo bi trajalo kada bih sve nabrajala. Dakle, sve ove naknade i Ured pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom bilježe u ovom proračunu povećanje. To je ono što smo očekivali, to je ono na što su osobe sa invaliditetom moram reći na neke od ovih naknada čekale 20 godina pri tome mislim na osobnu invalidninu i doplatak za pomoć i njegu. Osobna invalidnina, doplatak za pomoć i njegu i status njegovatelja, samo ta tri prava rastu za otprilike 117 milijuna kuna. Dodatno ortopedska pomagala za 50 milijuna kuna. Možete zamisliti što to znači onima koji ih trebaju. Konačno evo dočekali smo i osiguranje sredstava u državnom proračunu za spinalni centar i vjerujemo da će osobe sa spinalnim ozljedama koje danas još uvijek nemaju adekvatnu skrb i onakvu rehabilitaciju kakvu bi trebali imati nakon ozljede kralježnice dobiti ustanovu u kojoj će se što je to moguće brže rehabilitirati i što je moguće prije uključiti u život. Pomoćnici u nastavi, svi znamo što to znači današnjim učenicima, prije nekoliko dana dobili smo i Pravilnik o pomoćnicima u nastavi i sredstva za pomoćnike se povećavaju. Već duže vrijeme slijepe i slabovidne osobe upozoravaju da su knjige na Brailleovom pismu ono što je potrebno jer tko ne zna čitati „brajcu“, to nije za njih pismena osoba. Kada govorimo o poticajima za zapošljavanje osoba sa invaliditetom neću puno o tome jer smo u nekoliko navrata u ovoj sabornici imali priliku o tome slušati pa i nedavno kada smo donosili Izmjene i dopune Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom imamo prigodu vidjeti upravo ovih dana da se osnivaju integrativne radionice. Dakle ono što je bilo predviđeno zakonom iz 2015. godine, tek je evo ove godine profunkcioniralo. I integrativne radionice imaju pravo na poticaje za zaposlene osobe sa invaliditetom stoga evo drago mi je da se i ta sredstva povećavaju. Centar Vinko Bek svi ste vjerojatno čuli, evo konačno je predviđena izgradnja toga centra. Pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom prije nekoliko dana otvorila je novi ured u Osijeku. U sljedećoj godini planiran je u red u Splitu, u 2020. godini ured u Rijeci i tako redom još u Puli i za to su predviđena sredstva na poziciji pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom. Jesmo li mogli više? Možda i jesno. I kao što je rekao kolega Lovrinović u svojoj raspravi nije potrebno davati mrvice, čini mi se da je tako rekao. ja bi se s time i mogla složiti, rekao je da je potrebno zarađivati za svoj život, to je točno. Međutim, uvijek će biti onih koji nikada neće moći raditi i uvijek će biti onih koji su osobe s invaliditetom i koji zbog svog invaliditeta, jednostavno rečeno, imaju skuplji život. Stoga je potrebno ove naknade povećavati u skladu sa životnim potrebama i krenuli smo, kao što sam rekla, 20 godina čekali smo da osobna invalidnina poraste. U ovoj godini smo to uspjeli, očekujemo, evo, u slijedećoj godini, ministre apeliram na vas, da razmotrite i oslobođenje osobne invalidnine od svih mogućih cenzusa jer i u BiH, i u Republici Srpskoj ne postoje nikakvi cenzusi na ovu naknadu obzirom da je to naknada za invaliditet, a nije socijalna naknada. Stoga, evo, u okviru izrade i donošenja u slijedećoj godini novog Zakona o socijalnoj skrbi, vjerujem da ćemo riješiti i taj problem. Tako bi, na taj način bi i proširili krug osoba s invaliditetom koji bi mogli ostvariti svoju naknadu i koji bi mogli podmiriti osnovne životne potrebe obzirom da, kao što sam rekla, je njihov život skuplji. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Prelazimo na slijedeću raspravu. Poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. S obzirom da sam u prijašnjim izlaganjima općenito govorio o samom proračunu i svemu, kao i situacija, ja ću samo sada se skoncentrirati na ono što je najbitnije, pogotovo za Slavoniju, Baranju i grad Osijek, odakle dolazim. I ono što mogu pohvaliti i što sam već napomenuo je kada govorimo o Slavoniji i Baranji i ulaganju u ceste, dakle, to je 40 milijuna kuna za obilaznicu Vinkovci, 200 milijuna kuna Vukovar. Ono kod mene što je dobro 38 milijuna kuna za obilaznicu oko Belog Manastira što je u planu i naravno, 51,5 milijun za obilaznicu oko Petrijevaca. Ova oko Petrijevaca zapravo bi trebala biti jedan početak, ili kako god hoćete, završetak i nečega što sam ja i predao Amandmane, prije svega, za izgradnju brze ceste, od Bjelovara, znači, Zagreb-Bjelovar, Virovitica-Donji Miholjac-Osijek, dakle, naše podravske brze ceste ili podravske magistrale, da se jednostavno krene u tom načinu razmišljanja. Amandman ide da se otvori stavka u proračunu, za projektnu dokumentaciju sa donekle simboličnim sredstvima, ali da se u tome smjeru krene razmišljati, da se krene iznalaziti rješenja, onaj prvi korak kada dođe do mogućnosti financijskih da se to može što prije realizirati jer mislim da ta cesta, ne samo što bi povećala sigurnost i u krajnjoj liniji smanjila troškove održavanja postojeće ceste jer znamo da kamioni koji tamo prolaze, ako govorimo o šleperima, da oni imaju ekvivalent gotovo 10-tak tisuća vozila, što se tiče štete na samom kolniku, al naravno, nebrojeno puta smo svjedoci bili i tragičnih nesreća na tim dionicama. Ujedno bi to značilo puno i za ekonomski odnosno gospodarski razvitak cijele Podravine, brže povezivanje, ekonomičnije, dakle, mislim da je to jedan projekt koji bi isto bio za oživljenje same Slavonije. Kada smo već na samim prometnim pričama, također, jedna bitna, bitan projekt za grad Osijek je konačno denivelacija odnosno podvožnjak nad Čepinskoj cesti odnosno Cesti Sv. Leopolda Bogdana Mandića, gdje se stvaraju ogromne kolone koje … [[Govornik se ne razumije]] na pružnom prijelazu i mislim da je to nešto isto trebamo početi razmišljati i o projektnoj dokumentaciji i rješavanju svih preduvjeta da se može spremno dočekati, svi mogućnosti financiranja i to je nešto što trebamo… [[Govornik se ne razumije]] trebamo progovarati i trebamo razmišljati. Također, što se tiče Osijeka, jedan Amandman koji sam predao na milijun kuna, vezan je za komarce. Mi sada, prije svega više, možemo govoriti o i razinama različite epidemije. Znamo da su nekoliko osoba i ozbiljno hospitalizirano u RH i u Osijeku, pogotovo jel komarci prenose, zbilja, teško zarazne bolesti, a da ne govorimo o samoj kvaliteti života i Osječana, ali i svih okolnih mjesta jel grad Osijek izdvaja dovoljno, mislim dovoljno, ne može izdvojiti dovoljno sredstava, izdvaja dosta sredstava, ali to nije problem samo grada Osijeka, to je problem i okolnih mjesta. Znamo da je tu Drava, Dunav, pogotovo Kopački rit, a općine ne mogu financijski sudjelovati u tome projektu. Tako da, mislim da su to tri konkretna prijedloga koja će poboljšati kvalitetu života stanovnika i građana u Slavoniji i Baranji i prije svega da su naslonjene na realne mogućnosti ovoga proračuna, dakle, ne traži se, ne znam što, ali prije svega želim vidjeti tu dobru volju kod tih prometnih projekata da se krene, ovaj, da evo, do 5 minuta ću, ne brinite, da se krene u tome razmišljati. Ono što je zaključno bitno i kod ovog samog proračuna, pogotovo što smo u našim resorima, kada govorimo o HNS-u osigurali, to su prije svega 130 milijuna kuna za reformu, nastavak Kurikularne reforme. Nadalje, imamo 50 milijuna kuna za informatizaciju, digitalizaciju odnosno reformu … [[Govornik se ne razumije]] zemljišne administracije, dakle, ono što svi znamo da je kočnica nekom i normalnijem, bržem poslovanju odnosno gospodarenju samih nekretnina. Također, tu je za međumjesni prijevoz osigurano gotovo 45 milijuna kuna više, idu novi krediti za mlade i dakle, idu nova sredstva 30 milijuna kuna za komunalne projekte. Mislim da je ovaj proračun izuzetno realan što se tiče njegovih procjena i konzervativan i nadam se da će se i ovi Amandmani tome prisloniti, da su zbilja uokvireni i da su realni. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Čuraju. Poštovani kolega Nikola Grmoja. Poštovani kolega Tomislav Paninić. Poštovani kolega Ante Pranić, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Evo već i danas smo raspravljali cijelog dana o Nacrtu novog Prijedloga proračuna, sam dolazim iz ruralnih krajeva, izlagao sam i u Nacrtu novog Zakona o brdsko-planinskom području, i zaista se čudim regionalnoj politici Hrvatske, koja planira sa 80 milijuna kuna predviđenih u potpomognutom području i 30 milijuna kuna koja su predviđena za brdsko-planinska područja, zadržati ljude na 2/3 Republike Hrvatske. Rekao sam u jednoj pojedinačnoj raspravi kad bi podijelili ovih 30 milijuna kuna brdsko-planinskom području za 45 gradova i općina koji se danas nalaze, razvrstani su temeljem Zakona o brdsko-planinskom području na kojem živi po popisu stanovništva iz 2011.-te oko dvjesto, dvije tisuće stanovnika, dobili bi zapravo pomoć od 150 kuna i sa takvim državnim mjerama regionalnog razvoja, mi bi trebali zadržati stanovništvo na području i Dalmatinske Zagore, i području Like, i području Gorskog kotara i dijela Slavonije. No, kako se Hrvatska, odnosno hrvatski proračun odnosi u smislu regionalne raznolikosti i mjera koje potiču ravnomjeran razvoj Hrvatske, nikako mi ne može biti jasna činjenica, nemam ništa protiv, dapače, smatram i da je korektno, da otoci odbiju 195 milijuna kuna, a kumulativno brdsko-planinsko područje i potpomognuto područje po Nacrtu Prijedloga proračuna 110 milijuna kuna. E sad gledajte paradoks, ako imamo indeks razvijenosti kao jedini pokazatelj razvijenosti jedinica lokalne samouprave u 8. i 7. skupini se nalaze većina otoka, a najnerazvijeniji se baš nalaze iz brdsko-planinskog područja i potpomognutog područja. E ako otoci odbiju kumulativno 195 milijuna kuna za što nemam protiv, po logici regionalne razvijenosti potpomognuto područje i brdsko-planinsko područje bi trebalo dobiti 3x više. Jer to apsolutno nema nikakve logike i volio bi da mi tu logiku objasni ministrica Regionalnoga razvoja ili ako je nekom zastupniku HDZ-a ostalo replika. Koja je to pravednost da se na 2/3 površine Hrvatske na trista i nešto jedinica lokalne samouprave daje kumulativna pomoć od 110 milijuna kuna, ako znamo baš da je to područje ruralni najrazvijenije, da tu prvašića ima najmanje, da se tu škola zatvara i slično? No, ipak, u svome izlaganju, sukladno i mom jednom amandmanu, osvrnut ću se na jedan drugi problem. Problem budućnosti Hrvatske, problem koji će se dogoditi uz ruralnom području Hrvatske u svim onim jedinicama lokalne samouprave koji su dobili bespovratna sredstva za gradnju novih vrtića. Ja bi sad postavio pitanje a tko će financirat tete u vrtićima u tih jedinicama lokalne samouprave, koje proširivaju? Ako imamo jedan podatak odnosno imamo relativnu odnosno politiku Europske unije, Europsko vijeće je donijelo 2020. godine u Barceloni jedan strateški dokument i postavilo je za cilj svim članicama Europske unije da jaslice trebaju obuhvatiti 33% djece, a 90% djece od treće do šeste godine bi trebalo biti u odgojnim skupinama odnosno u vrtićima. Hrvatska ima poražavajući rezultat ako sagledamo 2015. ovih 19,9% je bilo u jaslicama, 57 u ostalim grupama. No kad sagledamo unutar Hrvatske raspored između i tu veliku, jednostavno nelogičnu raspodjelu, vidimo zapravo da Zagreb zadovoljava već sada ove godine, sve te aspekte Sporazuma iz Barcelone, dok recimo, ruralna područja, kao što je Vukovarsko-srijemska, Požeško-slavonska, Brodsko-posavska, Virovitičko-podravska županija, imaju manje od 10% djece u jaslicama, a manje od 33% u vrtićima ako govorimo o odgojno-obrazovnim skupinama od treće do šeste godine. Zbog čega se to događa? Događa se prije svega zbog visoke cijene u ruralnom području, jer ako je proračun lokalne jedinice manji, normalno da fiskalni kapacitet manji i jednostavno manje mogu sudjelovati u participaciji ekonomske vrijednosti djeteta, a znamo svi da i prosječna plaća u ruralnom području Hrvatske nije ista kao i prosječna plaća na razini Republike Hrvatske. To je ta velika razlika između urbanih i ruralnih područja, shodno tome sam dao jedan amandman vrijedan 200 milijuna kuna, znam da neće biti prihvaćen, ali će aktualizirati ovaj problem, jer ako bi mi željeli dostići do 2020.-te godine ovaj element od 90% djece u vrtićima odnosno 33 u jaslicama, mi bi trebali imati 5310 novih odgajatelja. Znate li vi što znači 5310 novih odgajatelja koji bi trebali biti u ruralnom području? To vam je, ako je prosječna bruto plaća odgajatelja u dječjem vrtiću 95000 kuna, to vam ispada po matematici skoro 500 milijuna kuna, tko će to financirati?, koje jedinice lokalne samouprave?, jer je najlakše napraviti vrtić putem bespovratnih sredstava, putem mjere demografije ali tko će financirat tete u vrtićima? Još nešto, da se razumijemo, smatram osobno da vrtić nije mjesto gdje će se čuvati djeca, nego jedna odgojno-obrazovna ustanova, i tu nastaje izrazito veliki razdor između urbanih i ruralnih područja, jer vidimo da urbana područja zadovoljavaju ove aspekte koliko je % ispunjenosti djecom u određenim odgojnim skupinama, dok ruralna područja jednostavno s time ne zadovoljavaju, odnosno zaista zaostaju, tako da sva djeca u Hrvatskoj nemaju jednaku šansu. Ja se nadam zaista da će se ovom problemu sistemski posvetiti prije svega Ministarstvo demografije, da će se naći određena sredstva financijske pomoći, vidim da ih nema danas u 2019. godini, nadam se u sljedećoj godini, jer svi oni vrtići koji se sagrade danas u ruralnom području putem mjera ruralnog fonda pri tom mjera 7 4 koji su sad aplicirali, ili onih koji idu u sljedeću mjeru, jednostavno jedinice lokalne samouprave neće imati iz čega financirati rad djelatnika unutar njih samih. Osobno ću se osvrnuti na još jedan projekt lokalni, to je jedna spojena cesta Ravča-Drvenik, to nije spojena cesta Ravča-Drvenik kao lokalni projekt to je jedan krucijalni projekt koji bi riješio sve prometne kolapse trajektne luke Split zato što bi aktualizirao trajektnu luku Drvenik. To je projekt, o tom projektu se puno priča ali o tom projektu se i puno laže i to se laže i nas iza Biokovlja i Primorja i zapadne Hercegovine i otoka. Taj projekt se sustavno zanemaruje i ja ne znam zaista u ovom nacrtu nema ništa protiv tunela preko Kozjaka. Ali ako vidimo da u ovom projektu o čemu ja govorim već postoji ugovor iz 2005. između Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta, ako ima pravomoćnu lokacijsku dozvolu i drugi put mijenjanu iz 2016., ako ima memorandum kojeg je potpisalo 21 jedinica lokalne samouprave i župan Splitsko-dalmatinske županije, ako imamo i bivšeg državnog tajnika koji je otvarao radove iz 2009. ja ne znam zaista što više dokazati Vladi da taj projekt znači opstanak za Biokovlja, da znači i razvoj Makarskog primorja, da znači aktualizaciju trajektne luke Drvenik, da znači revitalizaciju istočnog otoka, dijela otoka Hvara, da znači bolju povezanost sa otokom Korčulom jer apsolutno zadovoljava sve aspekte pa čak i oni prekogranični aspekt povezivanja zapadne Hercegovine sa autocestom A1 kod Vrgorca. Dao sam osobno i amandman što se tiče i rekao sam brdsko-planinskog područja da se povećaju izdvajanja u proračuna, ovo zaista je smiješno 30-ak milijuna kuna. Ja ne znam koliko je poznato poduzetnici iz brdsko-planinskog područja nikako ne mogu biti konkurentni s poduzetnicima nekog drugog dijela Hrvatske. Svi znamo koje probleme imamo sa nerazvrstanim cestama, poglavito Gorani oko snijega. Svi znamo na području Dalmatinske zagore da je najskuplja voda zbog vertikalne raščlanjenosti terena. Znači i ako vi mislite da sa 30 milijuna kuna možemo pomoći našim gospodarstvenicima. Prije svega ja ne govorim o kapitalnim projektima i nogostupima jer ako se nastavi ovakva politika ulaganja gdje će se pomagati jedinicama lokalne samouprave da se grade nogostupi. Pa evo i konkretno da se izgrade i vrtići da neće tko imati financirati tete u vrtićima dogoditi će se situacija da po tim nogostupima novim ulicama obnovljenim ili sličnim nekim komunalnim infrastrukturama što kažu da se otvaraju određeni fondovi neće imati tko hodati ako znamo da 180 ljudi dnevno iseljava iz Hrvatske i ono ne iseljava ni iz Zagreba ni Splita, mislim ni Rijeke, ni Istre iseljava iz Dalmatinske zagore, Like i Gorskog Kotara, Zagorja i Slavonije. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Praniću. Imamo replike. Poštovani kolega Ante Bačić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Praniću mogu se čak i složiti s vama vezano za ovaj spor Ravča Drvenik, definitivno je neophodno i to će značiti ne samo za Vrgorački kraj nego i za Drvenik, Makarsku i Sučuraj nešto što i tunel znači za između Zagvozda i Baške Vode, ali prvi vi pošto dolazite kao zastupnik iz 10.-te izborne jedinice trebali bi podržati ovaj proračun ako gledamo samo ovu proteklu godinu, ako gledamo protekle 2 godine samo vezano za prometnu infrastrukturu od kaštelanske brze ceste otvaranja, od mosta Čiovo, od uvrštenja u proračun 2 velika projekta a to je Stobreč, Dugi Rat, Omiš, prva faza vrijednosti 250 milijuna kuna. Da ne spominjem spojnu cestu Vučevica A1 vrijednosti 870 milijuna kuna koliko će Pelješki most značiti isto i za Vrgorac, ne samo za Dubrovačko-neretvansku županiju a da ne spominjem na sjednici Vlade koja je bila na Hvaru Rukavac-Vis, 27 milijuna kuna, Češka vila cesta 12,5 milijuna, Otok Čiovo prva faza 12 milijuna, Nerežišća 36 itd., itd..
Zahvaljujem kolega Bačić. Odgovor kolega Pranić, izvolite.
Kolega Bačić, ja sam vam inače pristalica ulaganja u ruralno područje Hrvatske i sve što ste naveli sada se nalazi u urbanom području Splitsko-dalmatinske županije, sve konglomeracije Splita. A šta se događa u Hrvatskoj? Vi osim procesa iseljavanja van granica Hrvatske vi imate izraziti proces urbanizacije Hrvatske, odlaska stanovnika iz ruralnog dijela u Split recimo iz Dalmacije, Zadar ili pak Zagreb. Ja smatram osobno da Hrvatska nije Zagreb i ono što se vidi iz Gornjeg Grada niti Split i ono što se vidi iz Marjana. Hrvatska vam je i Vrgorac i Imotski i Sinj i Trilj i Delnice i Vrbovsko i Lepoglava i Orahovica i ostali krajevi. Ja bih volio da recimo u Splitsko-dalmatinskoj županiji vidimo u planu i cestu Imotski i Zagvozd i cestu Vrgorac ili cestu Sinj-Dugopolje i slično. A takvih infrastrukturnih projekata nema pa prema tome najbolje bi bilo da stanovništvo Dalmatinske zagore kompletno iseli ... [[Govornik se ne razumije.]] Split i da imamo jedan rezervat imenom Dalmatinska zagora.
Zahvaljujem kolega Pranić. Sljedeća replika poštovana kolegica Dragica Roščić. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo uvaženi kolega Praniću, svi smo osjetljivi kada govorite o tunelu Drvenik-Ravča i prošle godine su isto tako išli amandmani i onda bi se mi naravno pripali jer meni isto koja dolazim iz te izborne jedinice naravno da mi je to prioritet, naravno da mi je prioritet i da Zagora ima što više para tako da Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave Vrgorac je dobio 6,6 milijuna kuna više a što se tiče iskazivanja analitičkih projekata kao što su tunel Drvenik-Ravča oni se tako ne iskazuju jer je u tijeku izrada dokumentacije i to je onaj sad korak kojega ne možemo preskakati zaključkom Vlade koja je bila u Splitu, znači predzadnja sjednica Vlade u Splitsko-dalmatinskoj županiji jasno se dan zaključak da se takva dokumentacija izrađuje. Prošlogodišnji amandman je tu bio kriv zato što se je tražilo da se sa hrvatskih cesta, odnosno sa županijskih cesta i sredstava koja se koriste i za održavanje cesta na području Vrgorca prebacuju se sredstva u Hrvatske ceste a ne u autoceste s obzirom da se u tom projektu je nadležnost hrvatskih autocesta jer je to upravo spoj na autoput.
Zahvaljujem kolegice Roščić. Odgovor kolega Pranić, izvolite.
Naravno, kolegice Roščić vama očito nije poznato da zadnjim Izmjenama zakona o brdsko-planinskom području 1.1.2015. preko noći su gradovi izgubili nas 35 koji nisu bili u sastavu potpomognuto 155 milijuna kumulativno prihoda. Sad zamislite vi da vama u Baškoj Vodi netko, gradonačelnik preko noći sreže gradski proračun za duplo. Znači nemojmo govoriti o fiskalnom izravnavanju. Ja bih vam mogao potvrditi činjenicu prelijevanje šupljeg u prazno isto novaca. Znači mi govorimo o, da, Vrgorac je dobio određena sredstva a ta sredstva znači mu još za krpanje onih dugova odavnina a da ne govorimo o političkim opcijama koje smo naslijedili. Što se tiče Ravča Drvenik, ovdje g. Bačić koji je svečano otvarao radove 2009. a to je investicija, mi danas govorimo o projektnoj dokumentaciji, pa ko koga tu laže? Znači mi govorimo o projektnoj dokumentaciji, investiciji, koja se otvarala 2009. Ova investicija ima izmijenjenu lokacijsku dozvolu, pravomoćnu, neka pokaže se lokacijska dozvola tunela Kozjak.
Zahvaljujem kolega Pranić, sljedeća replika, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Pranić, za razliku od vas koji kažete da ja lažem, ja ću vama reći da ne govorite istinu. Naime, ja sam za tunel Ravča Drvenik. Ja sam za izgradnju punog profila autocesta do Dubrovnika. Ja sam i za izgradnju brze ceste zračna luka … [[Govornik se ne razumije.]] Dubrovnik. I očekujem da će se tu naći u proračunu Hrvatskih cesta. U ovom trenutku, to nije prikazano u proračunu RH, kao što vam je rekla kolegica Dragica, iz razloga, što se proračun prikazuje na 4 razine, u 5 razini to nije prikazano i ja očekujem da se dovrši dokumentacija ishodi građevinska dozvola, za sve važne projekte juga Hrvatske. Prema tome, kolega Grmoja g. Pranić zna što će odgovoriti bez vašeg sufliranja i g. Panenića gradonačelnika koji zna misli svojom glavom, pa će znat, ali dakle, nije točno, podržavam kolega Praniću izgradnju tunela.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bačiću, odgovor, kolega Pranić, izvolite.
Kolega Bačić, evo ovdje vam je prijedlog financijskog plana Hrvatskih cesta za 2019. valjda znam nešto pročitati u prijedlogu proračuna i pronaći ove spojeve na autocesti, gdje ne vidim, da je uopće definirano 2021. g. Što se tiče tunela Ravča Drvenik, daj da konačno rečemo istinu. Znači imamo sporazum Hrvatskih cesta potpisan od predsjednika Uprave Stjepan … [[Govornik se ne razumije.]] i Hrvatskih autocesta, predsjedniku uprave Mariju Crnjak iz 2005. U čl. 1. kaže spojena cesta Ravča Drvenik izrada idealnog rješenja, izrada studija okoliša, izrada … [[Govornik se ne razumije.]] izrada glavnog projekata, geodetski, parcelacijski, geotehnički otkup zemljišta, upravni postupak izgradnje, do kraja 2008. Pa tko je bio tada na vlasti? Bio je HDZ, ali zašto to nije prošlo? Nije prošlo zato što je netko gurao iz nekog interesa ovaj tunel Baška voda Zagvozd, zašto sada ne može proći? Zato što se iz nekih interesa gura tunel Kozjak Vučevce, odnosno, spoj Vučevica dole Kaštela, tunel Kozjak. A zašto se to gura? Ako svi znamo da je strateški planova znači ova cesta otvaranje trajektne luke Drvenik i revitalizaciju trajektne luke Drvenik istočnog otoka Hvara. Pogledajte koliko nekretnina stoji u istočnom otoku Hvaru, što stoji … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem poštovani kolega Praniću. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Robert Podolnjak, nije nazočan, poštovani kolega Slaven Dobrović, nije nazočan, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predstavnici Vlade kolegice i kolege. … [[Govornik se ne razumije.]] žao mi je što ministar nije ovdje, vjerojatno je nešto morao otići, nekakvu izjavu dati, inače cijeli dan sjedi ovdje, htio sam mu nešto osobno reći, a možda ako dođe reći ću mu to, ali eto ovako htio bi možda za uvod reći, da je državni proračun jedan od proizvoda, čija izrada traje duže nego jamstvo na njega, to je takva vrsta proizvoda. Nadamo se da će jamstvo na ovaj proizvod trajati duže od 6 mj. pa da neću imati rebalans već prvih 6 mj. Ono što nam govori da bi tako moglo biti je, visoki rashodi koji ovaj proračun predviđa, ti rashodi su praktički iz godine u godine ponavljaju, oni su i velikim dijelom zadani. Sada kada bi ministra pitali, s koliko zapravo novca raspolaže, ima li on nešto novaca za raspolaganje, mogli bi zaključiti da gradonačelnik Grada Zagreba, najvećeg grada u RH, raspolaže sa više novca, zapravo više novca može odrediti da ide u posebne potrebe, nego što to može ministar Marić jer je najveći dio tih rashoda zadan. Da bi se pokrivali tako veliki rashodi, potrebni su i prihodi i u tom smislu, imamo da kažem tako sreću što su se prihodi, državni prihodi počeli puniti više, najvećim dijelom, to je sam ministar priznao da su oni generirali potrošnjom povećanom potrošnjom građana domaćom potražnjom i u tom smislu to baš i nije najbolje. Dakle, nama su najveći prihod, porezni prihodi prihodi od PDV-a preko 50 milijardi kn, tu su naravno trošarine i onda takva struktura prihoda, zapravo upućuje na to da su i poduzetništvo i građani opterećeni iznimno i pomalo onda djeluje danas neuvjerljiva izjava premjera, kada je rekao da je ovaj proračun razvojni. Na čemu zapravo on može biti razvojni. Ono što je isto generalno određeni porast prihoda su povlačenje sredstava iz fondova EU. Međutim, prema natpisma medija, prema onome što smo imali ovdje priliku ćuti, ne možemo biti zadovoljni sa razinom ili ugovorenim sredstvima, posebno onima sredstvima koja su isplaćena a vezana su uz fondove EU. Dakle, na tom pitanju bi trebalo puno više poraditi, jer ako očekujemo da nešto generira razvoj, to bi mogla biti svakako sredstva koja su na raspolaganju iz izdašnih fondova, a negdje nam je ostalo na raspolaganju još 7 milijardi eura a mali rok da bi ta sredstva mogli povući. Dakle, imamo jedan ogroman proračun, veliki proračun, proračun, koji bi, ako bi slikovito mogli reći, kao izgleda kao bucmasti čovjek obučen u jedno usko odijelo i savjetovano mu je da se što manje mrda da ne bi došlo do pucanja toga odjela. Ono što je ministar, ja sam rekao to danas u replici premjeru a i ministru Mariću, je svakako za pozdraviti što on naglašava kako deficit treba držati pod kontrolom, ako promatramo to tako da povećani deficit generira onda i povećani javni dug, a to onda utječe na kreditni rejting i na sve ono što negativno utječe kasnije na zapravo investicije i ono što bi potaklo proizvodnju, međutim bilo je ovdje ministara, prijašnjih ministara koji su tvrdili da deficit i nije problem. Danas je premijer jasno vrlo jasno rekao kako on nije za to se deficitom potiče proizvodnja, da se potiče razvoj. E sad ja nisam ekonomist neću ja ulazit u takve polemike je li to dobro ili loše, ali ipak mi ostaje pitanje, a s čim se zapravo želi potaknuti razvoj ove zemlje? Na koji način, ako deficit smanjujemo imao velike rashode, prihodi su nam veliki isključivo zbog opterećenja i poduzetništva kako onda mislimo generirati taj gospodarski rast. Volio bi da i to o tome nešto ministar kaže u završnoj riječi na temelju čega on to želi? Porezna reforma koju je uveo nešto je, nešto je na tom polju napravljeno. Međutim, evo pogledajte sad u ovom dijelu na to su kolegice i kolege upozoravali, smanjenje stopa doprinosa znači za zapošljavanje i za ovaj za naknada za nezaposlene i zaštitu na radu, pardon, ta su dva doprinosa ukinuta ali se dio toga prelio onda u zdravstvo gdje je taj novac potreban. Dakle, nije se rasteretilo gospodarstvo onoliko koliko je se moglo, ajmo tako reć, ali u zdravstvu postoji rupa. I onda postavlja se pitanje zašto se u zdravstvenom sustavu ne napravi one reforme koje su nužne, koje je počela i prijašnja vlada. Znamo da je bilo velikih otpora kad se govorilo samo o funkcionalnom spajanju bolnica a da ne govorim onda o ukidanju pojedinih bolnica, to je bilo velikih ovoga otpora i u tom smislu govorim evo na tom da kažem ovako eksternom primjeru gdje Vlada treba pokazati snagu, ako nešto želimo napraviti, onda ne možemo tu kalkulirati, a pogotovo ne ministar financija. Ja bi volio evo možda bi bilo dobro rješenje da se i ministar financija kao i predsjednik države bira direktno, da on bude jači od politički od ajmo reći od premijera, jer pazi ja mogu sada zato sam reko da bi volio da je ministar tu. Je li ministar danas jači od jednog gradonačelnika? Ne mislim jači fizički, nego ako ga ministar kaže ne dam, a ovaj kaže pa ja sad idem kod premijera ja ću, e sad ćeš vidjet da ćeš dat. Dakle, ministar kad kažem ne dam, nema novca, u tom smislu bi fiskalna disciplina ili stabilizacija financija bila puno jača. Netko je ovdje danas to spomenuo nije rješenje da svako trči k ministru pa ga vuče za rukav, daj za ovo, daj za ono, rješenje bi bilo kad bi znali u kom smjeru idemo što su prioriteti. Ja ne kažem da ova Vlada nema prioritete, ali ono što me i dalje muči je odkud, kako ćemo generirati taj rast, prognozira se, sad je 2,9% pa će nešto i padati, što je to, koje su to grane, nama industrijska proizvodnja sad pada. Govorim o tome da treba povećati plaće, minimalne plaće. Ja sam prvi koji bi to isto se za to založio, a šta će nam se dogoditi onda upravo u industrijskom tamo sektoru gdje imamo najnižu, najmanju konkurentnost zapravo radna mjesta. Gdje su u pravilu radnici sa srednjom ili nižom stručnom spremom …/nerazumljivo/… da neće biti otkaza. Dakle, ne možemo mi dekretom potaknuti proizvodnju. Dakle, ministre još jedanput vas na neki način da kažem molim jel, razgovarajte sa načelnicima, gradonačelnicima, županima sa svojim kolegama ministrima, daj vidite da se ova sredstava konačno počnu povlačit. Četvrtina gradova u RH nije povukla ni kune sredstava iz fondova EU. Meni je žao što kolega Bačić sad s vama priča, iako su kasni sati ovo su važne teme. Imaju čak, čak u zakonu tzv. leks šerifu bio amandman i ja sam se založio za taj amandman da jedinice lokalne samouprave mogu se zajedno družit da povlače sredstva iz fondova EU. Zašto to jedinice ne čine, zašto ne ide ta inicijativa jača odozdola prema gore, jedino takva inicijativa može onda s takvom inicijativom se mogu povuč sredstva, ali onda ministre vi morate nastupit, ako jedinice lokalne samouprave nemaju dovoljno novca dajte im sredstva jer to može onda generirati određene, određene infrastrukturne projekte i onda može potaknuti našu industriju zapravo naš građevinski sektor da se uključe u tome. I ono što još kao vi kao ministar financija, kad govorimo o kontroli javnih financija obratite malo pažnju na javnu nabavu u RH, iako je to u nadležnosti Ministarstva gospodarstva, iako tamo imamo državnu kontrolu postupaka javne nabave. Ovdje je danas spomenut koridor 5C, tamo je bio javni natječaj i 2 ponuđača, izabran je jedan ponuđač koji je imao nižu, nižu naknadu nakon toga znate ko se žalio onaj koji nije dobio posao, ali znate na što se žalio, na poništenje natječaja. I onda je, i onda je Državna komisija uvažila žalbu toga koji se žalio što nije dobio posao i poništila natječaj po službenoj dužnosti, a ovome isplatila 100.000 kuna odštete. Takve stvari se u RH ne smiju događati jer onda uvode sumnju u transparentnost trošenja javnih sredstava, a mislim da vi kao ministar financija na tome trebate posebno, posebno raditi jer svaka kuna koja od ovih 140 milijardi rashoda mora biti kontrolirana. Ministre ja vam želim puno uspjeha u radu, a ovaj proračun ne mogu podržati. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Žagaru, replike. Poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, poštovani kolega Žagar, mislim da niste dobro jutros shvatili što je htio reć premijer kada je govorio o mogućnosti poticanja rasta gospodarstva dodatnim zaduživanjem. On je rekao da je ovaj rast utemeljen na za da je ovo na ovaj gospodarski rast nije rezultat i dijelom zaduživanja, nego isključivo da je to zbog rasta gospodarstva, zbog svih drugih okolnosti koje su rezultat sređivanja javnih financija i mjera Hrvatske vlade, da s druge strane postoji mogućnost da se da također dođe do povećanja rasta kao što je to bilo ranijih godina kad se gospodarski rast temeljio na zaduživanju onda ulaskom u investicije poticanjem gospodarstva. To je on je to htio reći, a ne ovo kao što ste vi rekli i krivo ga protumačili da je moguće da se nastavi s rastom i novim zaduživanjem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bačiću. Odgovor kolega Žagar, izvolite.
Hvala podpredsjedniče, uvaženi kolega Bačić, dakle možda sam se krivo izrazio u pravu ste, premijer je tako rekao da nije on smatra da ne treba se dalje zaduživati da bi se na taj način poticao gospodarski rast jer to jer to, prema njegovom mišljenju nije dobro. Ja, kažem neki ministri prije su bili tog drugačijeg mišljenja. Ako se i zadužujemo, ako to ide u smjeru gospodarskog rasta, nije to opasno. Ono što je, ovoga, poticaj, ja sam to rekao i ministru kod PDV-a, jel, evo, i meni je bilo čudno, ministar je bio protiv, nije htio uvažiti Amandman da se na kiselo mlijeko smanji stopa, opća stopa PDV-a. Ono je za pozdraviti kada je smanjena stopa poreza na dobit. Imali smo veće prihode, u tome smislu treba malo više ambicije, malo više, ovoga, da kažem hrabrosti i možda će se neke stvari pokrenuti.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Žagaru. Slijedeća replika poštovani kolega Ante Sanader, izvolite.
Hvala podpredsjedniče. Uvaženi kolega, vi ste dali jednu lovit adu, a to da bi ministra birali neposredno. Šta mislite da sve ministra biramo neposredno, kakva bi to bila harmonična Vlada, pa onda dođu iz svih opcija. Ta bi Vlada vrlo dobro funkcionirala vjerojatno, ali ja sam doživio to kao šalu. Međutim, ovo što se tiče nabave, vi kažete, ja znam jedan primjer gdje se za veliki natječaj žalila firma koja se uopće nije javila na natječaj i kada je državna komisija odbila, oni su se opet žalili, kad se produžio rok, opet su se žalili i tako odugovlače jedan veliki projekat godinu dana. Šta bi tima napravili? A uopće se nisu javili na natječaj, znači nisu konkurentni, niti su dali ponudu za natječaj.
Zahvaljujem poštovani kolega Žagar, izvolite.
Hvala. Podpredsjedniče da, to su tzv. profesionalni žalitelji. Nešto se izmjenama Zakona na tome nastojali spriječiti. Kolega Sanader kada sam rekao to malo slikovito da ministra bi možda trebalo birati direktno, ono što je moje čisto razmišljanje je da ministar financija mora imati jaku političku ulogu jer proračun je prije svega politički dokument, on ne samo da planira prihode, rashode za iduću godinu, on je i rezultat onoga što Vlada radi. I zato ministar bi trebao imati tu, da kažem, puno više snage. Evo meni, reći ću sada jednu stvar, meni je danas smetalo što je premijer govorio 21, 22, 23 minute, a ministar je svega 7 minuta. Naravno, ja shvaćam da ministar, da premijer objašnjava politiku Vlade, ali ministar financija je taj koji mora, ovoga, ministar mora čuvati blagajnu. Ministre čuvajte našu tu blagajnu.
Zahvaljujem kolegi Žagaru. Slijedeća replika poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Žagar, izrazili ste svoje žaljenje jer brojne jedinice lokalne samouprave nisu povukle niti jednu kunu odnosno jedan EUR-o iz Europskih fondova i mišljenja ste da je jedan od razloga, bitan razlog zato što nemaju vlastitih sredstava. Upravo iz toga razloga možete vidjeti na stavci Ministarstva regionalnog razvoja i EU fondova, stavka sufinanciranje EU projekata. Za 2019.-tu rezervirano je preko 200 milijuna kuna, što je 66% više nego u odnosu na 2018.-tu, a daleko više nego u 2017.-toj kada je bilo planiramo 66 milijuna. Kada tome pridodamo još i 1,8 milijardi kuna koje je samo u prvih 10 mjeseci su dobile jedinice lokalne samouprave s obzirom na drugi paket reformskih zakona. Mišljenja smo da je to dovoljno da mogu i oni se kandidirati i participirati u EU projektima.
Zahvaljujem, odgovor kolega Žagar, izvolite.
Uvažena kolegice, hvala na ovoj replici. Zato što još, evo, upravo je to suština, možda nisam dovoljno bio jasan. Zato ministar treba pozvati predstavnike jedinica lokalne samouprave, da pita što onda, u čemu je problem, ako imate novca. Možda je problem što nemaju resursa dovoljno, mogu se zajedno ujediniti i tražiti te, zajedno tražiti sredstva, pitati one jedinice koje su u tome uspješnije, ako toga nema, onda se postavlja pitanje čemu će nam onda 555 gradova i općina. I onda Vlada kreće u reformu, kaže u redu, ako vi ne možete povlačiti sredstva, nemate svojih sredstava, pa ajmo onda nešto promijeniti. To su onda reforme koje se, ovoga, trebaju provesti, ali, naravno, za to treba politička odluka, jel, da kažem, političke hrabrosti.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Žagaru. Slijedeća rasprava poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, pred nama je proračuna za 2019.-tu godinu i taj proračun možemo nazvati da je proračun koji je usmjeren ka izborima i da se radi o jednom predizbornom proračunu i slobodno možete napraviti copy paste jer će takav proračun biti i za 2019.-tu i za 2020.-tu jer nam slijede predsjednički izbori i parlamentarni izbori, ako to sve bude onako kao što je zapisano u Zakonu. Hrvatsko gospodarstvo, a onda i proračun koji se predlaže postali su ovisni isključivo o vanjskim faktorima, ovisni su o turizmu i investicijama koje bi trebale doći u RH, dakle, ovisimo o drugima. Industrijska proizvodnja stagnira i sada je zadnji čas da se upali crvena lampica i crveni alarm prije nego opet budemo u banani jer i premijer Plenković i ministar Marić se ponašaju kao bivši premijer Sanader i kolega Šuker koji su prije 10 godina građanima govorili da je sve ok, da je sve u redu, a ono što se sada događa u našem gospodarstvu je da jednom nogom već stojimo na banani koja je samo pitanje vremena kada će se pokliznuti na njoj, a zajedno sa ovom Vladom i svi mi u RH. Ne čudi što je proračun ne reformski, što ne nudi promjene u vođenju državnih financija jer imamo jednu potpuno nelegitimnu Vladu i saborsku većinu. Po prvi puta u Saboru imamo trgovačku koaliciju na vlasti koja po ničemu ne odražava volju građana. Takva većina, naravno da ne može provoditi reforme jer i kroz ovaj proračun vidi se utjecaj razno raznih dijelova vladajuće trgovačke koalicije. Takva većina može samo trgovati ne može provoditi reforme. Ovaj proračun koji je danas predstavljen, temelji se na pretpostavci rasta BDP-a od 2,9%, u vrijeme kad je ekonomska situacija povoljnija, svaka odgovorna Vlada bi u proračunu predvidjela nužne reforme i osigurala sredstava za dan ili za godinu poslije. No ništa novo od HDZ-a i partnera. Umjesto da se rast prihoda iskoristi za smanjenje na rashodovnoj strani da se time smanji državni dug, povećanje prihoda se iskoristilo za povećanje rashoda prema već ustaljenoj praksi svih Vlada u Hrvatskoj do sada. HDZ je sada imao priliku da napravi iskorak, ali očito da su apetiti bili puno veći, i taj iskorak se nije desio. Troši dok možeš, netko će drugi to platiti. Rast od 2,9% pokriva samo inflaciju i nama je, i najniži je od svih nama usporedivih zemalja. No hrvatski građani su navikli na jednoznamenkasti rast BDP-a, pa očito niti ova Vlada ne prima jasan signal kako ekonomsku politiku treba mijenjati i napraviti ekonomski zaokret. I to sada, kada je ekonomska situacija povoljna. Prevencija je puno jeftinija od liječenje te stoga ju trebamo danas, sada, provoditi u ovom periodu kada su cijene nafte niske i kada su kamatne stope niska, a ne onda kada se to promijeni, jer tada to neće biti moguće. Navodno se provode reforme koji umanjuju porezno rasterećenje poduzetnika, a istodobno se drastično povećavaju planirani prihodi i ovoj našoj jednoznamenkastoj ekonomiji. Takvo što je moguće očito samo u ministrovoj kuhinji, jer je evidentno da je porezno opterećenje ostalo isto, a povećani prihodi se neće iskoristiti za smanjenje opterećenja gospodarstva, nego za snažniju potrošnju države koju u stvari bi je trebalo reformirati. Jer ukupni rashodi rastu negdje oko 7 milijardi od kojih bi 4 milijarde trebale doći iz Europske unije. Krajnje nategnuta priča s obzirom da povlačenje sredstava iz Europske unije nije onako kao što bi htjeli, i poučeni iskustvom do sada, nisam siguran da će država u 2019. povući te potrebne 4 milijarde. Treba jasno reći da umjesto uravnoteženog proračuna koji smo trebali imati, a imali smo šansu da ga imamo ove godine, država će se zadužiti za dodatne 4 milijarde kuna i time će jasno porasti javni dug. Nebu pod oblake rastu troškovi imovine, mada ne znamo uopće koje imovine i za što. Sve se nade polažu u dobru turističku sezonu, EU fondove i strane investicije. Rast BDP-a u zdravoj ekonomiji bi se trebao temeljiti na izvozu i investicijama, ali uvijek ima jedan ali, i u Hrvatskoj uvijek taj ali postoji, jer ono što treba napraviti, a nije napravljeno je jedan jaki i značajni zaokret u državi, reset cijele države. Što ako podbaci turistička sezona? Turizam ionako ... [[Govornik se ne razumije.]] ekonomska grana, što ako iz europskih fondova ne povučemo planirane 4 milijarde, sigurnost da to ne postoji poučeni s vladavinom ministrice Žalac. Tko je taj koji sa sigurnošću može potvrditi da ćemo svih 20 milijardi obveznica moći kvalitetno plasirati, i ovakav proračun koji je danas pred nama je nemoguće opravdati, no razlog za ovakav proračun je vrlo jednostavan, kao što sam već rekao na početku, pred izbori su pred nama i ovi izbori očito diktiraju i sam proračun. Premijer Plenković kao šef HDZ-a je jednom ponovio da na početku 2016. lapsus mandi, al' mog'o bi biti i u SDP-u, trenutnih 8% povećat ćemo na europski prosjek od 2% što je 7 milijardi kuna iz Fondova, za to imamo alocirano 2 milijarde kuna. Radi se o povećanju izdvajanja za znanost. Hrvatska ako ne bude izdvajala za znanost neće moći ići naprijed. Mi smo u prvih 6 zemalja koje izdvajamo po izdvajanju iz BDP-a za vojsku, a među zadnjima smo po izdvajanju za znanost i obrazovanje. I što reći na kraju da zaključim, da ovaj proračun se može svesti u par rečenica. Umjesto uravnoteženog proračuna, dobili smo proračun u kojem se više novaca alociralo za nabavku imovine, a nemamo pojma koje i za što, više novaca za uhljebljivanje i polovne skupe igračke našeg ministra obrane, više novaca za zdravstvo, što je bez reforme bacanje novaca, jer zdravstvo će potrošiti sve ono što mu date, i ako ne dođe do reforme zdravstvenog sustava, pretežno primarno bolničkog sustava koji generira gubitak u zdravstvu, opet ćemo imati dubiozu u zdravstvenom sustavu. Opet se troši više nego što imamo, opet se bježi od ključnih reformi, jer je očito fotelja u Bruxelles-u bolja i bolje grije nego fotelja u Banskim dvorima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Mrsić. Imamo repliku, poštovana kolegica Marija Alfirev. Izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče. Kolega Mrsiću, spomenuli ste neke stavke koje, za koje ste rekli da su otišle nebu pod oblake, spomenuli ste da raste za imovinu, spomenuli ste da se troši na avione, a da se zapravo ne troši ili ne ulaže se u znanost. A ja bih vam spomenula još jednu stavku o kojoj ova Vlada uopće ne vodi računa, a to su ovi naši najugroženiji članovi društva to su najsiromašniji to su oni primatelji zajamčene minimalne naknade jer je upravo ova Vlada ove godine za slijedeću godinu zapravo smanjila tu stavku za gotovo 80 milijuna kuna, što zapravo znači da im do tih građana nimalo nije stalo.
Zahvaljujem, izvolite.
Hvala lijepo, poštovana kolegice Alfirev, da točno je u ovom proračunu za koji se Vlada, a i vladajuća većina kune da je on socijalni i da pokriva sve one socijalne troškove koji bi trebao iz proračuna se jasno vidi da to nije istina. Primjerice, naknade za nezaposlene su na 860 miliona kuna, a bile su negdje preko milijardu i pol, očito da ova Vlada ne želi da naknadu za nezaposlene poveća i da oni naši sugrađani koji stjecajem okolnosti izgube radno mjesto dobiju veću naknadu za nezaposlenost, po ovome će oni dobiti manju nego što bi trebali imati. I proračun nije ti razvojni, nije niti socijalni nego je to proračun koji je trgovački i proračun koji ide za time da zadovolji apetite ove trgovačke koalicije koja je na vlasti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, kolega Mrsić. Slijedeća rasprava poštovani kolega Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, gospodo predstavnici ministarstva, kolegice i kolege, pa evo pred nama je proračun RH za 2019. godinu ja ću se osvrnuti na samo neka ministarstva i neke segmente proračuna koji su apsolutno poboljšani i koji prate trendove koji su bili nužni i potrebiti. Naime, devastirani proračun Ministarstva obrane RH je meni najinteresantnija tema koju želim ovaj puta naglasiti i reći da se stvarno povećava ulaganje u standard i uvjete rada vojnika, dočasnika i časnika u Hrvatskoj vojsci te državnih službenika i namještenika u istoj našoj hrvatskoj vojsci. Naime, za 0,6% prati se trend povećanja u BDP-u proračuna i sada je u 2019. godini predviđeno 5 milijardi 75 miliona 302 tisuće 937 kuna, ako i u 2020. također za dodatnih 0,6% i taj trend treba dostići onih 2% BDP-a u narednim godinama. Jasno pokazuje što se želi učiniti, kao što sam rekao devastirani proračun, vojska koja nejednaku hranu troši, objekti zapušteni skoro i napušteni, vojnici bez morala, to je ono što nikako nije moglo braniti domovinu Hrvatskoj. Avioni koji su vraćeni u kamionima, sve su to bile stavke koje su govorile da je nacionalna sigurnost i obrana RH bitno ugrožena. Ovim proračunom se jasno pokazuje koji ciljevi žele biti ostvareni pa to se i događa. Danas svi u vojarnama jedu istu hranu, svi imaju i salatu i juhu i desert, svi imaju trenerke, svi vježbaju svi su plaćeni za noćni rad, za smjenski rad, za stražu i za sve ono što rade a nije u osnovnom opisu i njihovim zadaćama. Povećanje sredstava za izgradnju, adaptaciju, održavanje postojećih objekata i infrastrukture također je preokupacija koju treba dostići. Opremanje višenamjenskim borbenim avionima, nastavak to nisu igračke kao što neki kažu nego to su stvarna potreba čuvanja našeg neba, ali i iznajmljivanja naše flote kako bi čuvali i susjedne zemlje koje već pregovaraju, dogovaraju, kako će plaćati RH da čuva i njihovo nebo od ugroza. Tako da apsolutno ove inicijacije koje se događaju kroz proračun ali i kroz naznake što će se događat u budućem vremenu govore o tomu da se ulaže u ono što je najbolje. Ja bi samo naglasio da snažna hrvatska vojska opremljena domaćim naoružanjem, domaćom uniformom, domaćim kacigama, šljemo ili domaćim čizmama ili malo sam se zanio. Ali sve to govori o tome da 29 hrvatskih tvrtki radi, prezentira hrvatska vojska diljem svijeta naše proizvode, naše naoružanje, kupuje se od pištolja do pušaka pa do kompletne opreme i jasno govori da tako postaje evo zemlja koja ima vojnu industriju koja je konkurentna u svijetu i tako se doživljava izvozni proizvod koji je tražen i cijenjen u cijelome svijetu. Jasno možemo reći da topnički sustavi, obalni ophodni brodovi, helikopteri podatkovna središta i računalna oprema te daljnja integracija sustava protuzračne obrane RH u NATO sustav, nastavak preuzimanja preuzetih obaveza koje proizlaze iz članstva u EU i NATO, intenzivno sudjelovanje u netradicionalnim vojnim zadaćama pružanjem pomoći civilnim institucijama i društvu sve su to stavke koje su u ovom proračunu pokrjepljene ovim povećanjem od 0,6% u BDP-u jasno govore da će biti zadaće izvršene i da će Hrvatska vojska biti snažna opremljena i spremna izvršiti svaku zadaću, naročito pokrjepljena i financijskim sredstvima za njihove plaće kao i prekovremeni noćni rad, stražu i ostalo što do sada baš i nije bio slučaj. Moja daljnja rasprava, želim se osvrnuti na povećanje proračuna u Ministarstvu branitelja, ono nije od milijardu ni od stotine miliona, ali je 43 miliona kuna povećanje proračuna u Ministarstvu branitelja, ja sam znak da se i o daljnjoj brizi o braniteljima vodi i da će također osnovne stvari koje trebaju biti pokrjepljene stavljene su u ovaj proračun. Pa izgradnja veteranskih centara, pomoć našim suborcima i prijateljima i briga o pripadnicima HVO, nabava 2 stroja za daljnja otkivanja nestalih naših osoba u Domovinskom ratu, provođenje mjera i programa stručnog osposobljavanja i zapošljavanja hrvatskih branitelja kao i članova njihovih obitelji, obnova memorijalnih groblja žrtava iz Domovinskog rata, razvojna suradnja i humanitarne pomoći sa susjednom BIH u memorijalno dokumentacijski centar, nabava vozila putem lizinga za 100% invalide kao što se radi svake g. Sve su to stavke koje krase i proračun Ministarstva hrvatskih branitelja. Jasno želim nešto reći i o tome što se događa u Ministarstvu poljoprivrede, o čemu sam već u replikama govorio, a to je da plan proračuna za razdoblje 2019.2021. govori o tome, kako se proračun povećava, a naročito je interesantno naglasiti da se povećava zbog europskih, strukturnih i investicijskih fondova i iznosi više za … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna kn ili u prijevodu možemo računati da u 2019. g. sredstava europskih fondova, poveći će se iznos od čak 5,3 milijarde kn, što je 809 milijuna kn više u odnosu na tekući plan za 2018. g. A u 2020. iznos od 5, … [[Govornik se ne razumije.]] milijarde ulaganja u okviru europskoga poljoprivrednoga jamstvenoga fonda, europskoga poljoprivrednoga fonda za ruralni razvoj, te operativni program za pomorstvo i ribarstvo. E ovo čini proračun Ministarstva poljoprivrede koji također se povećava i jasno govori o tome, da se želi unaprijediti naš poljoprivrednik, da mu se želi omogućiti što više projekata i programa kako bi bio konkretniji na europskom tržištu. Jednako tako, želim naglasiti da ima i onoga s čim se ne slažem u ovom proračunu, a to je izgradnja brze ceste Farkaševac Bjelovar, u 2019. g. za nju nema proračunskih sredstava, kažu da nema ni dokumentacije dovoljno i ja ću uložiti amandman na tu dionicu brze ceste jer je dosta obećanja, planiranja i svega onoga što je pratilo tu brzu cestu, pa autocestu, pa tko zna kako će se sada zvati, polubrza cesta ili će se zvati samo cesta. Jer neki predviđaju izgradnju u jednu traku, neki u 2 traka, neki u 4 traka, ja ću u amandmanu, tražiti od 50-100 milijuna kn u … [[Govornik se ne razumije.]] zajedno s svojim kolegama kako bi se ta trasa nastavila do Bjelovara, a dokumentacija je predviđena za dalje Bjelovar Virovitica. To je žila kucavica za naš prostor, za županiju Virovitičku podravsku, jednako tako kao i za Bjelovarsko bilogorsku i nužnosti potreba iziskuju da se sa drugih pozicija, sličnih pozicija, uzme bar 100 milijuna kn i stavi u ovu i ubrza rad na toj cesti, kako bi bar došla do Bjelovara u 2019. g. početkom 2020. da se nastavi gradnja od Bjelovara prema Virovitici, kako bi stvarno taj kraj bio povezan sa centrom i financijske i političke moći i gospodarstvom u Gradu Zagrebu, kako bi se moglo investirati u naše poluprazne industrijske zone, koje smo napravili da bi poduzetnici mogli dobiti za proizvode pogone po 1 kn kvadratni metar zemljišta u Virovitici. No, međutim, kada kažu da ih policija zaustavi 20 puta do Virovitice, da moraju potrošiti 2,5 do 3 sata dolazeći tamo, a to su neki kolege putujući i vidjeli, onda je nužnost i potreba brze ceste više nego ikada, sada da se učini iskorak i da se ta agonija pretvaranja jedne u drugu cestu osigura proračunskim sredstvima, i zato nadam se da će se naći razuma do kraja ove rasprave ovi amandmani će biti uloženi, pa nadam se da će biti dovoljno snage, da se iznađu sredstva za tu brzu cestu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Đakiću, imamo replike, poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani kolega Đakić, odgovorite mi na jedno vrlo jednostavno pitanje, što je vama važnije, puške ili znanost, da li vam je važnija vojska ili znanost, jer u proračunu ministara Marića izdvajamo 1,3%, a za znanost 0,8%. Napominjem da je prosjek EU obrnut, za vojsku 0,9% a za znanost 1,23%. Ugroza Hrvatske nije takva, da moramo imati vojsku koja toliko košta, jer primjerice Slovenija izdvaja za vojsku 0,7%, a Češka 0,6%. Vaš predsjednik stranke i premjer je jasno i u vašem programu koji ste donijeli za izbore rekao da će povećati izdvajanje za znanost na razinu EU, dakle, na preko 1,2%.
Zahvaljujem, odgovor kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo kolega Mirando. Meni je znanost važna jer sam dozvolio da se vojarna u Virovitici pretvori u visoko učilište, ali jednako tako mi je vojska još draža. I svjestan sam koliko sigurno zemlje kada je zemlja sigurna, onda u nju može se i ulagati. Kada zemlja ima svoju vojsku i kada ima sigurnost na svojim granicama, onda je to nešto drugo. Bojim se da vama to nije prvi moment, jer da ste tako razmišljali, ne bi devastirali proračun u prošlom razdoblju. Vojsku ne bi stavili da jedni jedu juhu, drugi jedu kolač, a treći imaju samo sve. Ili obrnuto. I ne bi dozvolio u onim ranim '90. da razoružate Hrvatsku teritorijalnu obranu kako bi bila predana vojsci u ruke.
Zahvaljujem kolega Đakić, sljedeća replika, poštivani kolega Vladimir Bilek, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Đakiću, slažem se s većim dijelom vašeg izlaganja, ali ipak ono što je glavno i radi čega sam podigao repliku je brza cesta od Farkaševca prema Bjelovaru, dalje prema Virovitici, jer na način na koji ste s tom cestom već više od 10-tak g. raspolaže, pa hoće biti, neće biti, kako će biti itd. koja je prerasla doslovce uz samu cestu, dobro što nije jednotračna predložena. Mislim da svakako treba biti brza cesta jer je to doslovce žila kucavica, prije svega, prema našim gradovima, šta u Bilogori, šta u Slavoniji, šta u Podravini, i ona kao takva mora dobiti svoj puni profil kako bi zaživili gospodarstvo i bilo direktno povezano, šta sa Zagrebom, ali šta izvan granica RH. S te strane kažem da ću direktno podržati i predlaganje Amandmana, ali i glasati za taj vaš Amandman. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, odgovor kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Pa kolega Bilek, drago mi je da ste i vi spoznali kako bez cestovne infrastrukture nema razvoja naših krajeva, da ni Bilogora, ni Daruvar, ni Grubišno Polje, ni sam Bjelovar i sve ostalo što prati, pogotovo Virovitica, nemaju perspektive u budućnosti ukoliko nemamo bar jedan taj brzi pravac. Onaj drugi, Ilok, Kormoš, kada će se izgraditi, to pitanje dal ćemo mi doživjeti ako će se graditi ovim tempom i ovim planinskim sredstvima. Ako u 2019.-toj nitko nije iznašao za shodno ni 50 milijuna kuna za nastavak … [[Govornik se ne razumije]] do Bjelovara, onda je to žalosno. Meni je žalosno da su neki na dužnosti i direktora Hrvatskih cesta zaboravili da smo 100 puta razgovarali o istoj temi, i vi i ja i kolega Lacković i gradonačelnik Bjelovara i župan jedan [[Upadica: Zahvaljujem]] župan drugi i treći… [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Zahvaljujem kolega Đakić na odgovoru]] koji su potrebni.
Slijedeća rasprava poštovani kolega Lacković, nije nazočan. Poštovana kolegica Marija Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče. Pa evo nema tu danas, večeras zapravo, ni ministra, a nema ni premijera, ali ću se, dakle, početi ću s time referirati na ono što su rekli da je ovaj proračun socijalno osjetljiv i to su tvrdili i jedan i drugi. Međutim, ja ću reći da on i tvrdim da on nije socijalno osjetljiv i to [[Upadica: Ispričavam se, poštovane kolege, ja bih vas molio da kolegicu ne prekidamo i da ako imate neke rasprave da ih obavite izvan Sabornice. Ispričavam se kolegice, nastavite, izvolite]] Sve je u redu. Dakle, ono što sam rekla i tvrdim, ovaj proračun nije socijalno osjetljiv jer kako može biti socijalno osjetljiv ako on smanjuje onima koji su u najosjetljivijem položaju. Ovaj proračun, ono što posebno zabrinjava, da on pravo na privremeno uzdržavanje djece smanjuje za oko milijun kuna. Zajamčenu minimalnu naknadu za oko 80 milijuna kuna, unaprjeđenje zaštite žrtava nasilja u obitelji ostalo je na istoj razini kao i prethodne godine, znači, iznosi 2 milijuna i 150.000,00 kn, isto tako i za nevladine udruge, a znamo da je potrebno provesti ono što nas obvezuje Istambulska Konvencija. Dakle, za nevladine udruge ostalo je, podignuto je tek nešto malo sa 50 milijuna na 57 milijuna kuna. Zato tvrdim da ovaj proračun zaista nije socijalno osjetljiv. Ono što želim napomenuti u ovome posebno, to je da je prema istraživanjima i prema rezultatima koje je objavio Eurostat, dakle, ti podaci pokazuju silazni trend opasnosti od siromaštva i društvene isključenosti u zemljama Europe. Dok u RH je 27,9% od ukupnog stanovništva na rubu siromaštva, a od toga broja preko 500 000 tisuća živi u teškoj materijalnoj deprivaciji i ne mogu si priuštiti, evo npr. niti svaki drugi dan, jedan obrok, koji možda sadrži ili meso ili ribu, niti mogu uredno i bez zakašnjenja plaćati režije. I što ova Vlada radi po tom pitanju? Rekli bismo da bi trebala i u socijalnoj politici i u programima napraviti nešto ili više. Međutim, upravo ovu socijalnu naknadu, znači, zajamčenu minimalnu naknadu koja je kao naknada najbolje povezana sa smanjenjem rizika siromaštva, ona smanjuje. I to smanjuje se za 80 milijuna kuna. I ono što smo čuli kao obrazloženje ministra financija da će to biti dovoljno. Što će biti dovoljno? Istovremeno rezultati odnosno podaci ne pokazuju smanjenje broja siromašnih, dapače, raste taj broj. Znači, jedino što se zaključuje da ne želi ova Vlada, zapravo, ne želi povećati taj iznos. Iz toga razloga ili se pitamo hoće li ili kada će ono što radi, to je da daje obećanja, rekli bismo, ludom radovanja. Paralelno sa Amandmanom koji sam podnijela na ovaj proračun, a to je ono što sam napravila i prošle godine, naravno, bio je odbijen s izlikom da imamo dovoljno sredstava u proračunu za 2018.-tu. Da, imali smo dovoljno za onaj iznos, za onu sirotinju koju se daje ljudima najsiromašnijima, našim sugrađanima. Pa kada smo smanjili u 2018.-toj tu stavku, rebalansom, smanjuje se sada, zaista postavljam pitanje zašto nismo povećali? Zbog čega? Zar je 800,00 kn osnovica koja je donesena 2014.-te godine i nije se povećavala. Zar je 800 kuna dovoljno za život? To zaista trebamo postaviti svi skupa to pitanje. Dakle istovremeno s ovim amandmanom postavila sam i pitanje, zastupničko pitanje premijeru kada će povećati osnovicu za izračun zajamčene minimalne naknade jer prostora za ovo ima. Da bi ovaj proračun bio socijalno osjetljiv, da biste ga nazvali socijalno osjetljivim onda trebate voditi računa upravo o najosjetljivijim našim građanima koji se nalaze u najosjetljivijem društvenom položaju. To su oni najsiromašniji a ne reći da ima dovoljno sredstava jer toga nema. Nažalost, evo dolazim iz županije, pa mogu reći da u toj županiji nije ni napravljeno puno po tom pitanju jer upravo prednjači po siromaštvu. Upravo je u Šibensko-kninskoj županiji najveći postotak osoba koje primaju zajamčenu minimalnu naknadu. Pa se pitam i što župan radi po tom pitanju i hoće li i on nešto napraviti, hoće li županija koja je toliko godina u HDZ-ovoj vlasti, hoće li išta napraviti ili ćemo i sljedeće godine zapravo bilježiti porast osoba koje primaju zajamčenu minimalnu naknadu. Dakle to je 4,1%. Koliko je do sada, poznavajući odnos prema, do sada prema građanima vidim ili vidimo da se neće baš nešto bitno promijeniti pa tako ni ovaj proračun ne ide u tom smjeru. Ono što bih još htjela spomenuti a to je odnos prema ženama, prema žrtvama nasilja u obitelji i prema obavezama, prema obavezama koje smo si odredili ratificirajući Istanbulsku konvenciju, nažalost, to se u ovom proračunu također ne vidi, ne vidi se dovoljno. Upravo na stavkama koje bi trebale biti slika nema povećanja. Stoga je i u tom dijelu, dakle unapređenja zaštite žrtava nasilja u obitelji nema niti lipe povećanja, niti se vidi u projekcijama pa se zato pitamo kakav je onda taj odnos i što se radi u smislu prevencije. Jer upravo bi prevencija trebala biti taj ključni moment ili ono što u što bi trebalo ulagati. Ako nema prevencije onda zaista možemo očekivati i daljnje povećanje, povećanje nažalost nasilja jer kroz i ovu godinu i 2018. nije došlo do smanjenja, čak i od ratificiranja. Od trenutka ratificiranja mi smo svjedoci, svjedoci smo dakle i te loše statistike. I ono što moram reći nažalost i tu je Šibensko-kninska županija prednjači i ti zadnji podaci govore upravo u tom, u tom smjeru da je i Šibensko-kninska županija najrizičnija po pitanju sigurnosti žene kada gleda se u odnosu na postotak stanovništva. Evo, to su te dvije stvari ali ima još koje govore upravo o tome da proračun nije dovoljno i socijalno osjetljiv. Pa vi mi recite da je to drugačije ali ovo što sam izrekla, ovo što sam sad pročitala i ovo što se u proračunu vidi je realnost, to je činjenica. Evo, hvala vam.
Zahvaljujem kolegice Alfirev. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Alfirev, vi ste ovdje vrlo precizno naveli konkretne podatke, znači argumentirane kako se pogoršava položaj određenih socijalnih skupina koje su ranjive a ja se sa time slažem. Međutim, vaš opis situacije uopće se ne slaže sa jutrošnjim opisom situacije u Hrvatskoj od predsjednika Vlade gospodina Plenkovića, čini se da mi ne živimo u istoj državi. E sad mene zanima jedna stvar, vidite, ovi sindikati javnih službi, neki su se uspjeli nagoditi s Vladom, po mom mišljenju ishitreno i trebali su pregovarati, tražiti, još više dobiti, ali ostao je ovaj, naši građani koji rade u obrazovanju, znači oni neće dobiti koliko su tražili. Što možemo očekivati od obrazovanja osnovnog, srednjeg, pad kvalitete, nezadovoljstva? Kako te ljude motivirati, kako očekivati da nam djeca budu bolje obrazovana kada ova Vlada do njih tako slabo drži.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Alfirev, odgovor, izvolite.
Hvala. Kolega Lovrinoviću, da, točno je i lijepo ste rekli da zapravo možda živimo u paralelnim svjetovima, možda mi zapravo građani zapravo živimo u jednom svijetu, kako bi rekli realnom svijetu dok naša Vlada zapravo živi u jednom drugom, paralelnom gdje su naočale ružičaste pa onda sve vide u nekakvim, u lijepim bojama. Možda im je sve krasno pa onda zapravo ne vide da naši obrazovni radnici, djelatnici, dakle učitelji koje bi trebalo najbolje nagraditi a prema njima se ponašaju onako kako bi se, evo kako se ponašaju i prema najosjetljivijim građanima u RH. Što time pokazuju? Da li im je znalo do znanja naše djece. Da li im je znalo do znanosti? [[Upadica: Hvala]] Nije.
Zahvaljujem kolegice. Slijedeća replika poštovana kolegica Branka Juričev- Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolegice Alfirev, ja ću priznati da vi o socijali znate daleko više od mene. Ali zato priznajte da ja mogu znati i da znam nešto više o proračunu od vas. Pa onda kada govorite, sve ste govorili o stavkama koje se odnosi na Ministarstvo za demografiju, obitelj, mladu i socijalnu politiku, možete vidjeti da je prijedlog proračuna za 2019.-tu 5 milijardi i 939 milijuna, što iznosi gotovo 8% više nego što je bilo 2018.-te, a nekih 800 milijuna više nego što je bilo izvršenje 2017.-te godine. Točno je da je zajamčena minimalna naknada u ukupnom iznosu niža nego što je bilo ranije. Međutim, propustili ste, već i sad ne znam, namjerno ili ste preskočili, da imamo novu stavku naknada za ugroženog kupca energentima, 110 milijuna kuna, ako taj iznos pribrojimo ovome, onda ćemo vidjeti da našim socijalno ugroženim građanima imamo više predviđenog novca, nego što je bilo u 2018.-toj godini [[Upadica: Zahvaljujem]] Nadalje, skrb za djecu i mladež itd.
Zahvaljujem kolegici. Odgovor kolegica Alfirev, izvolite.
Hvala. Poštovana kolegice, pa da, mislim da, vjerojatno poznate i bolje proračun i ekonomistica ste po struci. Međutim, ne trebate ni baš puno biti socijalno, dakle, educirani, da biste vidjeli ili dobro isčitali stanje i položaj naših ljudi. Mislim da je dovoljno proći pored, pa čak i navečer, pored kvartom i vidjeti koliko ljudi kopa po smeću i traži, recimo, plastične boce, kako bi sutra to mogli zamijeniti za novac. E, upravo ti građani i dalje su najsiromašniji, upravo ti građani dobivaju najmanje od ovoga proračuna i to je činjenica. Ovo što govorim, to govore i socijalni radnici, to govore svi oni stručni radnici koji se [[Upadica: Zahvaljujem poštovanoj kolegici]] susreću sa najugroženijim našim sugrađanima. To su [[Upadica: Zahvaljujem kolegice Alfirev]] podaci Centara za socijalnu skrb.
U ime kluba zastupnika Živog zida i Snage, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa podpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, predstavnici Vlade. Znači, slično kao i u poreznoj reformi, u proračunu su dobitnici oni kojima novac ne treba, a oni kojima treba, za njih nema. Porezna reforma dignula je plaće bogatima, onima koji pune proračun, nije. Evo u proračun, recimo, ako se bavite vojskom, ratovima, naoružanjem, onda ste dobro prošli, recimo evo, NATO misije 147 milijuna, pa 124, pa 161, pa 123 milijuna kuna godišnje, daje se novac za UN-ove misije, za NATO misije, za EU misije, za zbrinjavanje izbjeglica, za obranu granica od migranata itd. Proračun je narastao hrvatskim braniteljima sa 903 milijuna na milijardu 320 milijuna, za 36% se povećao. Nemam ništa protiv dok proračun to može izdržati, neka se samo povećava. Ministarstvo obrane sa 4 milijarde 800, penje se na 5 milijardi 700 i otkupiti ćemo oklopna vozila, naoružanje za 106 milijuna kuna, obalni brod 300 milijuna kuna, borbeni avioni koji će biti, nadam se, potpisani jednog lijepog dana, evo čuo baš da će biti ovih dana, ali možda ipak tamo negdje oko Uskrsa, 350 milijuna, 360 milijuna, 564 milijuna, 561 milijun, za što? Za kante koje možemo izložiti u Tehničkom muzeju. Gospodo, ako to sa avionima ne bude u redu, jednom ćete za to mora odgovarati, to vam moram reći u ime Živoga Zida koji će uskoro postati druga stranka po snazi, a vrlo vjerojatno kroz koju godinu i stranka koja će sastavljati Vladu, normalno, na vaš užas, ali tako će to biti. Zato nemojte s tim avionima, ovoga, se zaletavati, ako nije potrebno. Zašto se kupuje svo to silno oružje? Na planeti Zemlji ima oružja da se 9 puta uništi planeta Zemlja, 9 planeta Zemlja možete uništiti. Imate 50 tisuća atlantskih bombi, NATO savez ima 3900 F-16 aviona i sada mi još moramo 12 kupiti. Evo, sada će biti na zemlji mira, biti će sreće, sada ćemo mi moći Srbe, Bošnjake, koga treba bombardirati, Kosovsku Mitrovicu, strah i trepet. I onda će doći, ovoga, članovi Vlade i mahati će zastavicama s rukom na srcu i biti će sretni, evo. A za to vrijeme, ti narode propadaj, iseli se, gladuj, ne možeš platiti HRT pristojbu, participaciju za lijekove, ali neka, glavno da su aviončine, ovoga, na nebu, koje će nas štiti od vanzemaljaca jer RH je kao što znate u velikoj opasnosti od naših susjeda, ovoga, evo spremaju nas svakoga časa napasti, samo što nemaju s čim. A i onda kada napadnu, kao što smo vidjeli, ne isplati im se baš jel dobiju po piksi. Al dobro, nema to veze. Vlada si povećava sredstva, pa ima 266 milijuna, pa druge godine već 354, pa 424, pa 494 milijuna, pa toj Vladi treba novaca, povećavaju si vozni park za 117% sredstva. Ministarstvu pravosuđa rastu sredstva sa 2 milijarde na 4 milijuna, za šta, za aute. Auti sve skuplji, kaže ministar da su pojeftinili, ali mi koliko vidimo, treba sve više i više novca za te aute. Ministarstvo uprave Lovre Kuščevića povećava si proračun za 44,4%, baš njemu treba, evo. RH će bolje živjeti od toga što smo dali Lovri Kuščeviću novac za upravu. umjesto da to Ministarstvo ukinemo jer je potpuno bespotrebno i pripojimo ga Ministarstvu pravosuđa, mi mu povećavamo proračun za 44%, istovremeno smanjujemo proračun za Ministarstvo zdravstva, za Ministarstvo turizma, za Ministarstvo gospodarstva, za mirovine ne dajemo dovoljno, ne dajemo za gladnu djecu. Godinama ne možemo skupiti 30 milijuna kuna za gladnu djecu u školama, samo 30 milijuna. Pa šta je to prema konzultantskim uslugama grupe Borg? Pa daj barem jedan taj konzultantski ugovor poništite, dajte za tu gladnu djecu da jedu, mi ćemo dat' amandman, nadamo se da će te ga podržati. Ukratko možemo reći, ovako kako nam je bilo do sada, nije dobro i treba nešto mijenjati. Da bi nešto mijenjali treba biti hrabar, a kad se nešto mijenja, trebaju se vidjeti rezultati. Mi sve to ne vidimo, sve se nastavlja po starom, nema bitne promijene. Nastavljamo put u katastrofu, dok orkestar svira. Živi zid neće podržati proračun. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na ovoj završnoj riječi. U ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista, završna riječ poštovani kolega Ante Pranić. Izvolite.
Hvala uvaženi podpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani ministre. U kakvoj državi mi živimo? Mi živimo u jednom paradoksu u kojem svakodnevno iseljava 180 ljudi, kumulativno 65000, a vidimo u proračunu povećanje rashoda za masu plaća zaposlenika svih javnih službi. Nitko mi ne može objasniti logično da se broj stanovnika Hrvatske smanjuje, a broj javnih službenika, prije svega uprave i određenih Ministarstava, povećava, ako znamo da bi oni trebali kako sami kažu, služiti narodu, a naroda je sve manje i manje. To je jedna logika koja ne može biti opravdana, kao ni ovih 2700 ljudi koji su zaposleni od dolaska ove Vlade i vidimo da nema smanjenja u državnom proračunu za 2019.-tu, a zato ima nedovoljnih sredstava i za brdsko-planinsko područje, i za potpomognuto. Ja kad to kažem to znači 2/3 područja Hrvatske. 2/3 područja Hrvatske u kojem se najteže živi, u kojem su najmanje prosječne plaće i ne može se regionalna politika Hrvatske voditi putem sredstava Europske unije. Mi moramo znatno veća sredstva uložiti da bi izjednačili krajeve Hrvatske i Dalmatinske Zagore, i Like, i Slavonije i Gorskog kotara, sa Zagrebom i urbanim područjima. I tu zaista ima jedna nelogičnost koja isto tako ne može se logično opravdati. Nemam ništa protiv otoka, dapače, smatram da zaslužuju, ali vidimo da zadnjim izmjenama su otoci dobili 195 milijuna kuna, a po indeksu razvijenosti, a indeks razvijenosti je parametar koji definira kako i koja jedinica lokalne samouprave razvijena sa 6 osnovnih parametara, i vidimo da u 8. i 7. skupini indeksa razvijenosti, znači najrazvijenije su jedinice lokalne samouprave baš iza toga. A najnerazvijenije su iz potpomognutog i onog jadnog brdsko-planinskog područja, akumulativno dobiju 110 milijuna kuna. Nemam ništa kažem, ako otoci dobivaju 195 milijuna kuna ali po ovoj logici bi ovo ostalo, 2/3 područja trebalo dobiti bar 3x više. I čemu bi tih 3x više moglo biti opravdano od strane, što smo mi predlagali Most-a nezavisnih lista preko 2 amandmana, konkretno s kolegom Buljom. Hrvatska se nalazi na začelju Europske unije po mnogo faktora. No mene u zadnje vrijeme najviše dotiče jedan faktor, a smatram da bi trebao doticati i svakog stanovnika Hrvatske, a to je broj djece u vrtićima. U Hrvatskoj vam ima oko 60% djece ide u vrtiće, a znate li kol'ko u prvoj sljedećoj članici Europske unije? U Cipru 74%, u Poljskoj 80%, u susjednoj Sloveniji 89%. Mi imamo sada podijeljeno 500 milijuna kuna jedinicama lokalne samouprave za izgradnju vrtića u ovoj prošloj omotnici 7.4, i u evaluaciji nove omotnice 7.4 novih 500 milijuna kuna. Ok, sagradit će se vrtići, ali kako će jedinice lokalne samouprave kada jedva sklapaju kraj s krajem, odnositi malo bolje i žive sukladno zadnjem Zakonu o fiskalnom izravnavanju, ali kako će sukladno pedagoškom standardu moć' uopće zaposliti tete, ako znamo da do 2020. i Sporazuma potpisanog u Barceloni, bi mi trebali u svim vrtićima imati 90% djece u skupinama od tri do šest godina, odnosno 33 u jaslicama. Kad govorimo o vrtićima, govorim o odgojno-obrazovnim ustanovama i zapravo kad sagledate područje Zagreba, koji je davno dosegao standarde Barcelone, a ruralna područja se daleko nalaze, pošto vidimo pa parametrima, zapravo govorimo o 2 kriterija neravnopravnosti ruralnog prema urbanom području. Ja sam zaista smatrao, imali smo naznaka poziva i sam sam sudjelovao u radnoj skupini sa gradonačelnicima iz brdsko-planinskog područja, ali kako mi netko može objasnit da će razviti 200.000, područje kojim trenutno živi 200.000 Hrvata sa pomoći od 30 milijuna kuna. Od 30 milijuna kuna? Svi znamo da to nije konkurentno područje, ne može poduzetnik potpomognutog područja ili poduzetnik brdsko-planinskog područja, to su poduzetnici na 2/3 Hrvatske, plaćat iste namete kao poduzetnik iz Zagreba, kao poduzetnika iz Splita. Što se tiče, samim time, nemojmo se čuditi zašto iseljava ljudi, iseljavat će još više i zbog toga nećemo moći podržati ovaj proračun. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Praniću na ovoj završnoj riječi. S ovime smo iscrpili sve rasprave, zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o ovim točkama kad se za to steknu uvjeti. Prelazimo na sljedeću .. Izvolite poštovani kolega Lovrinović.
... [[Govornik se ne razumije.]] vas gospodine podpredsjedniče. Molim naše građane, željno bi htjeli pratiti ovu našu Sjednicu, ovo su važne razgovori, tiču se naših sudbina, ja vas molim da ovaj kasni sat prekinete Sjednicu, da nastavimo sutra kada je normalno radno vrijeme, kada ljudi mogu pratiti, kada nisu umorni, ja ne razumijem, stječe se dojam da pod okrilje noći vladajuća koalicija želi sve propustiti, tako da je puno stvari otvoreno. Ja vas molim da prekinemo ovu sjednicu, ljudi ništa ne čuju, idu spavati, oni su umorni, moraju sutra raditi, a vidite koliko i zastupnika fali. A i vas valjda nisu kaznili da morate vodite, vaš šef nije vas valjda kaznio da sada vodite sjednicu a ne danas.
Zahvaljujem kolega Lovrinoviću na toj brizi za mene, ne brinite vi za mene. Što se tiče sjednice, odnosno, točaka dnevnog reda, one su utvrđene. Nastavljamo dalje sa radom i molim vas da nemojte zloupotrebljavati javljanje ubuduće. S obzirom da je ovo vrijeme neću vam izricati opomenu.
Hvala. Sada ćemo preći na izjašnjavanje o amandmanima, na prijedlog državnog proračuna RH za 2019. g. i projekcije za 2020. i 2021. s prijedlozima financijskih planova i izvanproračunskih korisnika za 2019. i projekcija planova za 2020. i 2021. g. i to Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Hrvatsku agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, te HZZO-a. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, pregled amandmana podnesenih na prijedlog državnog proračuna, dostavljen vam je svima elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, to je po novom ministar financija, poštovani Zdravko Marić. Najprije 1 amandman zastupnika Ivana Lovrinovića, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče [[Upadica Reiner: To je opći dio najprije.]] Tako je na opći dio, dakle, predloženi amandman vlada ne prihvaća, predviđena sredstva u samom proračunu odgovaraju utvrđenim ugovornim obveza plaćanja kamata po javnom dugu 2019. g. te ih nije moguće smanjiti. Inače ističemo da je u prethodne 2 g. što se je vidjelo i iz izvršenja, odnosno, izvještaj o izvršenju državnog proračuna, kako za 2016. tako za 2017. vlada je smanjila rashode za kamate, na razini opće država za preko 2 milijarde kuna što je gotovo 20% postojećih tada zatečenih kamata na u državnom odnosno proračunu opće države. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Ivan Lovrinović.
Poštovani gospodine ministre nisam zadovoljan vašim odgovorom, pa vi ste sami sebe demantirali, vidite rekli ste u 2016., 2017. uštedjeli ste na kamatama oko 2 milijarde kuna, to ste rekli [[Upadica: Molim vas, možemo se malo utišati, da čujemo kolegu Lovrinovića.]] a onda sada kažete da za 2019. godinu to isto nije moguće napraviti. Stručnjaci Stranke Promijenimo Hrvatsku u našem odboru za financije pokazali su vam, svaku brojku smo obrazložili da je to moguće i još ću jednom pred građanima obrazložit kako je to moguće. Slušajte me dobro, molim vas. Stavka kamata u rashodima državnog proračuna predviđena je za 10 milijardi kuna to su kamate za državni dug koji je dakle uziman uz prosječnu kamatnu stopu od 6%. Vi dobro znate da je moguće refinancirati te obveze i kredite uz 3%, prema tome štedi se 5 milijardi kuna, vi jednostavno ovdje šaljete poruku nama i građanima želite i dalje trpati novac u džepove stranih bankara. Zašto to radite? Umjesto da ste ovih 5 milijardi kuna preusmjerili prema umirovljenicima mi smo vam predložili da njima date 2 milijarde kuna za povećanje mirovina, radnicima u javnim službama milijardu i 700, da date 500 milijuna kuna u Ministarstvo znanosti za poboljšanje znanosti i obrazovanja, da date 300 milijuna kuna pomoći mladim poljoprivrednicima i Ministarstvu za demografiju 500 milijuna kuna prije svega za izgradnju vrtića i rodiljne naknade. Vi još jednom ponavljam, proračun je pravo lice određene vlade, kakvo je, što vi pokazujete ovim proračunom, svoje pravo lice kao Vlada, kakvo je lice ove Vlade pravo, to je grubo i hladno lice koje ne želi pomagati svojim građanima, nego trpati novac u džepove bankara, a ti džepovi su već prepuni.
Dakle tražite glasovanje [[Upadica: Tražim glasovanje.]] Hvala lijepa. Sada idemo na posebni dio, prvo je Ured predsjednice RH imamo drugi amandman to je amandman zastupnika Arsena Bauka, izvolite.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća budući nema potrebe planirati sredstva za predložene aktivnosti, inače cijeli razdjel Ureda predsjednice RH je dogovoren i zapisan još u smjernicama ekonomske i fiskalne politike ista brojka stoji sada u proračunu. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik, Arsen Bauk.
Ništa vam nije sveto. Ništa pokušava napraviti razdor između Vlade i mene, kaže predsjednica republike prije nekoliko dana, a sad vidimo i tko, Vlada. Dakle, ovo je svjesna opstrukcija političkog i vanjskopolitičkog rada predsjednice republike. Pokušat ću obrazložit. U nogometnom srpnju veliki rast potpore Kolinde Grabar Kitarović, to kad je bilo svjetsko prvenstvo, a onda mjesec dana nakon toga HDZ provocira Grabar Kitarović, nakon Marakeške avanture izgubila je četvrtinu pristaša. Današnje naslovnice vrište ovo je udar, prema tome očito je da jedina uspješna vanjskopolitička aktivnost predsjednice republike je navijanje, a sve ostalo čega god se uhvati ili osramoti HDZ ili osramoti Hrvatsku. Istambulska konvencija u kampanji potpisat ćemo je radi presice, nakon toga kada Vlada predloži, nemojmo je potpisat. Marakeški sporazum ode u UN hvali, dođe doma Bujanec pošalje pismo, nećemo Marakeški sporazum. Ovo sa aferom SMS i sa savjetnicima Vijeća za nacionalnu sigurnost prema tome jedino što diže rejting, jedino što je uspješno i jednodušno prihvaćeno od svih, a to je navijanje vi joj odbijanjem amandmana onemogućujete, ali neće vam uspjeti, jer ako nije ušlo u proračun ušla je u Paninijev album sličicama zajedno sa Lukom Modrićem i naravno da tražim glasanje. Zahvaljujem.
Sad ćemo preći na dio posvećen, izvolite poštovani zastupnik Matić.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče, ja vas molim situacija je ozbiljna u ime Kluba SDP-a stanku od 10 minuta na ovu temu. Naime, ja sam mislio do zadnjeg trenutka da će Vlada pokazat razumijevanje, međutim ne. Evo ja sam šokiran i u nevjerici, to je udar, ne ovo što je danas izašlo u medijima, to je udar. Slijedeće godine tolika natjecanja, tolika svjetska prvenstva, predizborna kampanja, svjetsko prvenstvo u rukometu, košarci, vaterpolu, atletika ponovo Davis cup, međutim kvalifikacije nogomet, da li je nekom stalo, HDZ-u očito nije nama jeste i mi to je očito podmetanje Vlade i udar na predsjednicu. Šta će ona radit slijedeće godine, obišla sve županije, šatora više nema, psa hrane drugi, Putinu i Trumpu se već popela na vrh glave i šta će ona radit. Smisao njenog postojanja i funkcije će totalno izgubit smisao, glavni frend i donator znamo da iz objektivnih razloga nije u državi i jednostavno mi se moramo konzultirat jer ovo je preozbiljno da bi se prepustilo slučaju. Molim vas stanku. Hvala.
Naravno ja ću vam odobriti stanku, makar nisam siguran da je takav pristup baš u političkom životu naj, ja bih rekao oportuniji, ali u svakom slučaju naravno dajem vam stanku i vidit ćemo se u 11 sati točno. STANKA U 10,52 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,02 SATI]] Poštovane kolegice i kolege. Evo, vrijeme stanke nam je isteklo pa ćemo nastaviti sa trećim amandmanom Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća iz razloga što Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina kao i stručna služba savjeta za nacionalne manjine u prijedlozima svojih financijskih planova imaju planirana sredstva koja će biti dostatna za obavljanje svih djelatnosti u razdoblju 2019.-ta, 2021.-a. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi ministre Marić. Bio sam nedavno u Beogradu i tamo su mi se žalili ljudi da pitanje stanarskog prava još uvijek nije riješeno odnosno da su mnogi Srbi, izbjegli Srbi ostali bez nekretnina u Hrvatskoj. Mnogi od njih vode sporove, neki su čak došli do Europskog suda za ljudska prava, međutim Hrvatska te presude defacto ne priznaje. Hoću reći da prava Srba pa i drugih nacionalnih manjina u Hrvatskoj nisu dovoljno zaštićena. A ako vi smatrate da dovoljno novca odlazi na njihovu zaštitu onda se postavlja pitanje kamo taj novac ide jer je očito da ne ide onima kojima bi trebalo. Prošle godine amandmanom sam predložio da za zaštitu prava tih nacionalnih manjina ide 20 milijuna kuna. Nakon što sam razgovarao i vidio kako žive Romi, što se događa sa Srbima ja sam udvostručio ta sredstva u ovoj godini i odabrao sam stavku vojnih aviona. Zašto vojnih aviona? Zato jer je jasno da ovaj posao sa Izraelom krajnje dvojben tim više što američka firma koja je trebala obaviti servis tih aviona zbog preinaka koje su učinjene to odbija napraviti. Žalosno je da u trenutku kada se raspravlja o tome da se povećavaju sredstva za zaštitu nacionalnih manjina pripadnici nacionalnih manjina koji bi trebali predstavljati interese tih ljudi danas ovdje nisu nazočni i bojim se da će kao i prošle godine svojim odbijanjem da podrže moj amandman zapravo zabiti nož u leđa ljudima koje predstavljaju. Ovo je velika sramota za njih a pogotovo za gospodina Pupovca. Hvala.
Hvala. 4. amandman, tražite glasovanje, pretpostavljam?
Ovo je prevažno pitanje i o njemu treba glasovati kako bi pripadnici nacionalnih manjina vidjeli tko zapravo štiti njihove interese a tko ne.
Dobro, hvala. Sljedeći amandman je br. 4. Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća iz razloga što Ured za opće poslove Hrvatskog sabora i Vlade u prijedlogu svojih financijskih planova ima planirana dostatna sredstva za podmirenje rashoda za zaposlene u razdoblju od '19.-ta do '21. Hvala.
U ime kluba zastupnika, poštovani zastupnik Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi ministre Marić, znači ne razumijemo zašto ste poreznom reformom sebi i političarima drugima, ministrima, zastupnicima dignuli plaće u prosjeku između 1500 i 4000 tisuće kuna a oni ljudi koji ovdje rade zajedno s nama, djelatnici, znači tajnici, kuhari, konobari, zaštitari i spremačice njima niste dignuli kunu, niti jednu kunu njihova primanja. Mi smatramo da bi prije svega njima trebalo dignuti plaće kao nekakav simbol ljudi koji moraju raditi da bi preživjeli, da bi osnovali neku osnovnu egzistenciju a tim prije jer ste između ostalog Vladi povećali sredstva za nevjerojatnih 85% sa 250 milijuna na gotovo 500 milijuna kuna i to za suradnju sa nevladinim udrugama. Znači čemu toliko povećanje u jednom sektoru koji nema takav izravan utjecaj na hrvatsko društvo, na hrvatsku politiku i rad institucija. Smatramo da bi se tu moglo skinuti 20 milijuna a to je neznatan iznos u odnosu na to koliko se ukupno izdvaja i dati dakle ljudima s kojima se svakodnevno susrećete a koji nisu adekvatno nagrađeni za svoj veliki trud. Pa s te strane, evo molim vas da te plaće koje iznose oko 3 tisuće, 3500 kuna podignite na neku pristojnu razinu da ljudi eto zarađuju barem 5 tisuća jer je to nekakav minimum da bi održavali kakav takav građanski standard i na koncu konca bili motivirani da rade. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sad prelazimo na Ministarstvo financija. … [[Upadica se ne čuje.]] Je, glasanje će biti kada to bude. Sad idemo na 5. amandman zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo. Vlada predloženi amandman ne prihvaća. Pomoć iz državnog proračuna koje su prethodnih godina bile planirane na razdjelu 0,25 Ministarstvo financija ostvarivale su se temeljem kriterija utvrđenih Zakonima o izvršavanju državnog proračuna za pojedinu proračunsku godinu. Budući da je odredbama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne i regionalne samouprave koja je u primjeni od 1. siječnja 2018. propisan fond fiskalnog izravnanja u Prijedlogu državnog proračuna RH za 2019. i projekcije za '20.-tu i '21. godinu nisu predviđene pomoći koje su jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave ostvarivale temeljem kriterija utvrđenim dosadašnjim Zakonima o izvršenju državnog proračuna. Pravo na sredstva fiskalnog izravnanja ostvaruju one jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave čiji je kapacitet ostvarenih poreznih prihoda manji od referentne vrijednosti kapaciteta ostvarenih poreznih prihoda. I ovom prilikom ću napomenuti u prvih 10. mjeseci efekti tog zakona su milijarda i 800 milijuna kuna više prihoda svim jedinicama lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave, dakle do kraja godine očekujemo i veći iznos od toga što je preko 20% više od onog planiranog iznosa. Hvala.
Poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre ne mogu biti zadovoljan sa ovakvim obrazloženjem, naime grada Vukovara i Vukovaraca sjetimo se jedanput godišnje, uglavnom to je u ovom mjesecu na dan njegovog stradanja, ali tijekom godine bojim se da jako malo interesa imamo u to kako ljudi tamo zaista žive i da li je to zaista područje o kojem država posebno skrbi. Naime, još prošle godine gradonačelnik Penava se ispričao zato što studenti nisu imali sufinanciranje međumjesnog prijevoza od strane grada zbog nedostataka sredstava iz proračuna. Ja sam i prošle godine i ove samo to želio ispraviti kako bi studente iz Vukovara koji ne studiraju na Visokom učilištu u Vukovaru imali mogućnost da im se prijevoz najčešće do Osijek gdje studiraju, sufinancira. Zbog tog razloga, tražim glasanje jer mislim da trebamo biti osjetljivi na Vukovar i na to kako Vukovarci žive tijekom cijele godine a ne samo 18. i 19. 11.
Hvala. I šesti amandman je također amandman zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Vlada predloženi amandman također ne prihvaća, obrazloženje je identično prethodno narečenom, samo ću ovdje istaknuti u prvih 10 mj. što se tiče Osječko-baranjske županije, ona je ostvarila 29,2 milijuna kuna odnosno 40,7% više nego u istom razdoblju prethodne godine. Hvala.
Poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Dakle, premijer je predstavljajući proračun, pričao o tome kako on je on razvojan, socijalno osjetljiv i kako potiče zapošljavanje. Pa evo i ja želim poticati zapošljavanje. Osječko-baranjska županija je županija sa najviše upravnih odjela u RH, župan bjesomučno zapošljava, uskoro ćemo valjda dobiti i ured za rude i gubljenje vremena, pa ovo je samo moj mali doprinos da se smogne sredstava za plaću svih tih ljudi koji će u županiji vjerovatno raditi baš to. tražiti rude i gubiti vrijeme zato što ako pogledate realizaciju proračun tih upravnih odjela, vidjet ćete da su one minimalne, dakle kreću se od 3 do 10% što su u pravilu samo plaće zaposlenika. Pa ako ćemo plaćati, ako ćemo na taj način poticati zapošljavanje, moj je prijedlog da onda to i država zdušno potiče jer ipak se radi o HDZ-ovom kadru i o HDZ-ovim uhljebima, zbog toga tražim glasanje.
Sedmi amandman je onaj poštovani zastupnika Siniše Hajdaša Dončića i Marka Vešligaja.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća. U državnom proračunu za 2019. osim navedenih 20 milijuna kuna, plan je na proračunskim pozicijama naknada štete uzrokovane nepogodama, osigurano je i 200 milijuna kuna na aktivnosti proračunska zaliha koja se ili sredstva koja se mogu koristiti za financiranje rashoda nastalih pri otklanjanju posljedica elementarnih nepogoda. Također na raspolaganju su sredstva mjere 5 programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014.-2020. kojima upravlja Ministarstvo poljoprivrede 150 milijuna kuna, koja još uvijek nisu utrošena a mogu se koristiti za ulaganje u obnovu poljoprivrednog zemljišta i proizvodnog potencijala narušenog elementarnim nepogodama, klimatskim prilikama i katastrofalnim događajima i to do 100% prihvatljivih troškova. Hvala.
Poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić i potpredsjednik ovog Doma.
... [[Govornik se ne razumije.]] je uvijek isti iznos sredstava za elementarne nepogode dakle osobno kolega i ja smatramo da je taj iznos premali osobito ako gledamo sjeverozapadni dio Hrvatske, dakle Međimursku, Varaždinsku i Krapinsko-zagorsku županiju jer nakon naknade, štete koje su uzrokovane ili čistim elementarnim nepogodama, mislim na tuču ili čak mislim na određene nametnike a u Dalmaciji na požare, u konačnici najveći broj poljoprivrednih proizvođača vam dobije vrlo nizak iznos ili mali iznos sredstava a ako imamo državu a državu imamo, dakle imamo i zastavu, grb, imamo reprezentacije ali zapravo ako želimo razvijati jedno tolerantno društvo, dakle ljudi moraju biti sigurni, mislim da je uloga države da pruži određenim ljudima sigurnost a samim time ako im pruža sigurnost dakle da moraju i u slučajima elementarnih nepogoda, dobiti odgovarajući iznos. Stoga tražim glasanje.
Gospodo iz MOST-a, molim vas, nemojte prvo vikati … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] vidim da ste se počeli naguravati, nemojte molim vas, ajde, ajmo mirno biti.
Potpredsjedniče Sabora, naravno tražim glasanje.
Dobro, evo sad ćemo prijeći na Središnji državni ured za Hrvate izvan RH. Osmi amandman je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća. Koliko se sjećam, lani smo imali nešto slično po ovom pitanju, nakon 10 g. evo 9. travnja 2018., uz prisustvo visokih dužnosnika iz hrvatske i mađarske strane, otvoreno je kazalište, hrvatsko kazalište u Pečuhu i na 14. sjednici Međuvladinog mješovitog odbora za zaštitu manjina između RH i Mađarske koja je održana u Budimpešti ove godine, Međuvladin mješoviti odbor je pozdravio doprinos obiju strana prilikom realizacije najznačajnijeg projekta hrvatske manjine u Mađarskoj dakle hrvatskog kazališta u Pečuhu. Nastavno navedeno, mađarska strana treba osigurati sredstva za nesmetan rad i održavanje ovog kazalište a obje strane dogovorno će razmatrati mogućnost buduće suradnje oko programa gostovanja i koprodukcija. Inače treba reći da se upravo na razdjelu Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH itekako brine o pripadnicima hrvatske nacionalne manjine u 12 europskih država pa tako i u Mađarskoj, te su ukupna sredstva za financiranje različitih programa i projekata hrvatske nacionalne manjine u europskim državama odnosno njih 12, nakon puno godina stagniranja, u 2017., 2018., povećana za 50%, iznos je 4,5 milijuna kuna a isto tako planiraju se i povećati dalje u 2019. g. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Pa ministre ne bi se složio sa ocjenama, dakle svakako je za pozdraviti što je HNK u Pečuhu konačno otvoreno ali ne bih se složio sa ocjenama da možemo biti zadovoljni s time koliko je to hrvatska strana financirala. Naime, hrvatska manjina u Mađarskoj je jedna od najorganiziranijih manjina i zaista mislim da treba pozdraviti sve napore koje ulažu u očuvanju svog kulturnog identiteta i jezika u zemlji koja je prilično zapravo različito barem jezično ako ne kulturološki od naše. Sačuvali su identitet i to na tolikoj razini da je ovo jedino hrvatsko narodno kazalište izvan granica RH. Ako uzmemo u obzir konačno financijsku kontribuciju koju je Rh napravila prema ovom projektu, ona će biti simbolična da ne kažem zanemariva odnosno ovaj projekt isfinancirali su pojedinci i država Mađarska te određene jedinice lokalne samouprave iz Hrvatske. I ja to ne vidim, niti doživljavam kao adekvatnu brigu RH za svoju manjinu, bilo gdje pa tako i u Mađarskoj. A što se tiče ostalih sredstava u sustavu Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH također se tu ne mogu složiti jer ako pogledate Mađarsku, Hrvatska će izdvojiti otprilike 100-tinjak tisuća kuna između 100 i 200 tisuća kuna za godišnje projekte svih udruga Hrvata u Republici Mađarskoj. Dakle govori se i od kapitalnih zahvata do predstavljanja knjiga do izdavanja časopisa itd.. Složiti ćete se da je to zaista, zaista simboličan iznos te sam mislio da s ovim isto tako nevelikim iznosom bi barem pokazali dobru volju prema našim sunarodnjacima u Mađarskoj a ponekad je dobra volja i pažnja sve što im treba a ne samo novac. I zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Hvala. Sada ćemo prijeći na onaj dio o Središnjem državnom uredu za šport a odgovarati će u ime Vlade poštovani Krešimir Šamija, zamjenik državne tajnice Središnjeg državnog ureda za šport. To je 9.-ti amandman zastupnika, poštovanoga Željka Jovanovića. Izvolite.
Vlada RH ne prihvaća navedeni amandman iz razloga što bi predložena izmjena dovela do nemogućnosti realizacije aktivnost s kojih se predlaže povećanje sredstava te naglašavamo da su na ovoj poziciji sredstva već povećana u odnosu na 2018. godinu za iznos od 4 milijuna kuna i višestruko povećana u odnosu na prethodno razdoblje.
Poštovani zastupnik Željko Jovanović.
Hvala lijepo. Uvaženi zamjeniče državne tajnice gospođe Kostelić, žao mi je što niste uvažili ovaj amandman, ja sam podnio nekoliko amandman prije svega zbog poziva ljudi s terena, amandman koji se tiču javnih potreba u sportu i amandman koji se tiče lokalnog sporta i lokalnih sportskih aktivnosti. Svi smo svjedoci ove godine da je godina bila izuzetno uspješna na sportskom planu međutim kada se ugase svjetla pozornice, televizijske kamere na terenu brojni sportski klubovi jedva životare. Prema tome, predloženi amandman trebali su biti bar jedan mali vjetar u leđa brojnim sportskim klubovima kako bi članarine bile dostupnije roditeljima i kako bi od najnižih općina pa do vrha države osigurali da se mladi bave sportom. Ako uzmemo jedan prosječan klub koji se bori u nekoj nacionalnoj ligi i treba mu 2 milijuna kuna, npr. što je zaista skroman proračun tog kluba onda sa strane države i lokalne razine za sve mlađe uzrasne kategorije, za njihove trenere, stipendije, natjecanja osigura se svega 15%. Prema tome na kraju dana sport, sportaši zaista se pitaju kako preživjeti. I koliko god se svi kleli u sport, u uspjehe sportaša i pričali da su najbolji promotori Hrvatske, sport je kolegice i kolege u Hrvatskoj na izdisaju. Na lokalnim razinama mnogi klubovi jedva sklapaju kraj s krajem i pitanje dana kada će se morati početi gasiti seniorske ekipe a onda i pitanje kako će to biti poticaj mladima da se bave sportom a znamo u kojoj mjeri sport treba biti prevencija i alkoholizmu i drugim bolestima ovisnosti, budući je Hrvatska među 35 zemalja EU, među 15-godišnjacima na 1. mjestu po pijenju alkoholnih pića. Tražim glasanje.
10. amandman je onaj poštovanog zastupnika Hajdukovića opet.
Vlada RH ne prihvaća navedeni amandman iz razloga što su u navedenoj stavci planirani iznos od 2000 kuna i utrošiti će se isključivo na isplatu naknada malom broju vanjskih suradnika dok će većinu projekta iznijeti djelatnici Središnjeg državnog ureda za šport za što su osigurana sredstva na drugim stavkama.
11. amandman je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića. A pardon, oprostite, odgovor poštovanog zastupnika Hajdukovića. Izvolite.
Dakle ne mogu biti zadovoljan ovakvim odgovorom i jednostavno ne vidim što to Središnji državni ured zapravo radi tako dobrog na prevenciji vršnjačkog nasilja sportom u škole. Naime, svjedočimo jednom vrlo negativnom trendu a to je rast vršnjačkog nasilja u osnovnim srednjim školama, među vršnjačkog, dakle radi se o nasilju koje je fizički, nekad je i psihički, dakle može biti i preko društvenih mreža itd., itd.. Istraživanja relevantno su pokazala da je sport jedan od oblika na koji se može smanjivati, odnosno zaustavljati ovaj trend kroz kvalitetno korištenje vremena maloljetnika ali isto tako imati i odgojnu mjeru poštovanja jednih i drugih prije svega kroz timske sportove ali i ovo što je kolega Jovanović govorio, dakle svakako ima i udio u odgoju za zdravi život. Budući da su sredstva koja su osigurana minimalna ja sam predložio uvećavanje za 2 milijuna kuna. Ako u obzir uzmete da u Hrvatskoj ima otprilike oko 2100 osnovnih škola i 700 srednjih škola to znači da će od ta 2 milijuna svaka škola dobiti 714 kuna. To je više nego simboličan iznos ako mene pitate a svaki manji iznos mislim da bi bio sramota jer više nije ni simbolički već je evo, samo da bude stavka u proračunu da možemo reći da nešto radimo i po tom pitanju. I zbog toga tražim glasanje. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći 11. amandman je onaj poštovanog zastupnika Jovanovića.
Vlada RH ne prihvaća navedeni amandman iz razloga što je na temelju analize dosadašnjih prijava te uvjeta natječaja zakonski planirani iznos bit dostatan za realizaciju u 2019. godini a sve sukladno realizaciji u 2017./2018. godini.
Poštovani zastupnik Željko Jovanović.
Hvala lijepo. Uvaženi zamjeniče državne tajnice, dakle ovdje se radi onda o neradu vašeg ureda. Dakle vi ste za ovu godinu predvidjeli, za iduću godinu predvidjeli manje sredstava nego za ovu godinu. Da građani znaju o čemu se radi, radi se o poticanju stjecanja stručnih kvalifikacija vrhunskih sportaša. I sada ste upravo rekli da je broj prijava premali. Pa to je katastrofalno. Dakle naš cilj mora biti upravo u pomoći vrhunskim sportašima da stječu i stručne kvalifikacije za njihove profesionalne karijere ali i za rad u sportu. I vi kažete da se na vaš natječaj nije javilo dovoljno sportaša. Pa onda morate raditi i na promociji tog natječaja kako bi se javilo što više. Prema tome, ne prihvaćam ovo obrazloženje i smatram da se taj iznos mora povećati. Uz to, kad već imam priliku pitati vas, što je, gdje je Nacionalna strategija razvoja sporta, gdje je novi Zakon o sportu, izgubili smo cijelu godinu a niti jedan dokument nije izašao iz Središnjeg ureda za sport. I ono što je posebno katastrofalno niti jedan vaš prijedlog za porezno rasterećenje sporta za unapređenje financijskog stanja u sportu, Vlada nije prihvatila. Koji je uopće smisao vašeg postojanja? Tražim glasovanje.
12. amandman je onaj Kluba zastupnika HSS-a.
Vlada RH ne prihvaća navedeni amandman iz razloga što proračunski korisnik državnog proračuna može preuzeti obvezu po investicijskim projektima tek po provedenom stručnom vrednovanju i ocijenjenoj opravdanosti i učinkovitosti investicijskog projekta kako je propisano člankom 45 Zakona o proračunu. Isto tako u prijedlogu Državnog proračuna posebnom dijelu 0,36 Središnjem državnom uredu za šport aktivnost sufinanciranja izgradnje građevinskog zahvata i opremanje športskih građevina je nova aktivnost koja je namijenjena za sufinanciranje ili financiranje izgradnje novih i ili opremanje građevinskih zahvata na postojećim građevinama kao i opremanje istih potrebnom opremom putem javnog poziva namijenjenog jedinicama lokalne i regionalne samouprave što je nova aktivnost u državnom proračunu 2019. godine.
Poštovani zastupnik Davor Vlaović u ime Kluba.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi zamjeniče državne tajniče, vaš Središnji ured za šport bi osnovna uloga trebalo biti unapređenje stanja u športu i razvoj športa a nema razvoja športa bez športa u ruralnim područjima bez rada s mladima, bez ulaganja u šport na terenu. A preduvjet za to moraju imati i športske objekte. Školska sportska dvorana u Dragaliću koju smo ovim amandman predložili 5 milijuna kuna podsjetiti ću vas, vjerojatno ne znate da je Dragalić jedna od općina koja je bila u vrijeme Domovinskog rata okupirana je puno sredstava uloženo da bi se mjesto obnovilo, obiteljske kuće, škola i ova dvorana stoji već 10-ak godina kao obećanje da će se toj djeci u Dragaliću napraviti. Mislim da bi trebali imati posebnu brigu o područjima od posebne državne skrbi koji su bili ratom uništeni, opustošeni da ti ljudi zaslužuju pažnju Vlade i vašeg središnjeg ureda jer i oni se žele baviti sportom i oni žele imati školu kakva je u Zagrebu ili negdje u okolici. A i nažalost evo godinama to obećanje im se ne ostvaruje, zato smo uložili ovaj amandman jer je općina uložila vlastita sredstva u pripremu zemljišta, u ishođenje građevinske dozvole i da ne propadne građevinska dozvola započeli gradnje. I ove godine moraju nastaviti izgradnju i općina će u svom proračunu predvidjeti sredstva za nastavak a očekivali smo više sluha od Središnjeg ured za šport da ovakvim sredinama pomogne da se izradi školska sportska dvorana jer i ta djeca bi tamo igrala nogomet i košarku. Do jučer su igrali košarku, znate na čemu? Na vrbu su zabili koš. Nažalost zbog starosti i tu vrbu su im srušili, sad ne mogu ni košarku igrati ni na toj staroj vrbi. A kad će imati dvoranu? Kad ćemo dati im nadu da ostanu živjeti na tom području ili ćemo prepustiti da se isele i da na tim područjima raste dalje vrba i šikara. Hvala, tražim glasovanje.
Hvala. I 13.-ti amandman je onaj Kluba zastupnika HSS-a.
Vlada RH ne prihvaća navedeni amandman iz razloga što proračunski korisnik državnog proračuna može preuzeti obvezu po investicijskim projektima tek po provedenom stručnom vrednovanju i ocjenjenoj opravdanosti i učinkovitosti investicijskog projekta. Kao i kod proteklog amandmana napominjem da je ove godine u proračunu definirana nova aktivnost koja se zove sufinanciranje izgradnje građevinskog zahvata i opremanja športskih građevina. Također želim naglasiti da je Vlada RH u ovom mandatu povećala pomoć lokalnom sportu na 30 milijuna kuna sa 2 milijuna kuna, da je ukupno proračun Središnjeg državnog ureda za šport narastao za 100 milijuna kuna u odnosu na 2016. godinu i ove godine je oko 300 milijuna kuna. Hvala.
U ime kluba poštovani zastupnik Mladen Madjer.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ja nisam zadovoljan vašim odgovorom, da vas podsjetim da je početak gradnje sportske dvorane u općini Kalinovac bio od 2013. godine, da je 2015. godine bila okončana situacija vrijednost izvedenih radova je bilo 7 milijuna kuna u čemu je sudjelovala općina i Koprivničko-križevačka županija i 2015. godine su radovi stali. Znači sad je 2018. godina i mislim da je nešto najgore kada je objekt u pola sagrađen i da se ne može koristiti. I stvarno apeliram na vas s obzirom da neće najvjerojatnije i ne prihvaća i neće proći amandman prilikom glasovanja apeliram da se pronađu sredstva za završetak dvorane jer vele da je najgore kad je dvorana u pola sagrađena a ne može se koristiti. Imajte na obziru da i u ruralnim sredinama ne mogu sve biti kao što je u velikim gradovima, imajte obzira na ruralne sredine i omogućite djecu u ruralnim sredinama da mogu u vrijeme zime se baviti sportom. Tražim glasovanje.
Sad ćemo prijeći na ovaj dio o Ministarstvu unutarnjih poslova a odgovarati će poštovani državni tajnik Žarko Katić. 14. amandman je Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
2Poštovani gospodine predsjedatelju. Vlada RH ne prihvaća amandman Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Naime, kao što je poznato Vlada RH svake godine donosi program aktivnosti u provedbi posebnih mjera zaštite od požara koje su namijenjene osiguravanju uvjeta za gašenje požara otvorenog prostora koji često na našoj obali bukte u ljetnim mjesecima. I u okviru toga je Ministarstvo unutarnjih poslova u okviru glave 30. na stavci Državne uprave za zaštitu i spašavanje na projektu programu, provedbi posebnih mjera zaštite od požara ima osigurana sredstva u iznosu od 17 milijuna 700 tisuća kuna koja su namijenjena za isplatu dodataka vatrogascima angažiranim prilikom akcija u kojima sudjeluju. Ukoliko se dogode požari širih razmjera sredstva za takve izvanredne akcije se izvršavaju iz te kućne zalihe državnog proračuna te Vlada smatra da u ovom trenutku nije potrebno iskazivati takva sredstva u državnom proračunu na način kao što je to učinio predlagatelj. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Bunjac.
Hvala poštovani državni tajniče, znači vaš obrazloženje je i smiješno i žalosno, a u skladu sa izjavom vašega premijera koji kaže da su požari u Dalmaciji interesantni i atraktivni. Vatrogasci koji gase požare u Dalmaciji i spašavaju stotine milijuna kuna imovine, na koncu konca ljudske živote uslijed ljeta pod temperaturama između 30 i 40 stupnjeva, rade prekovremeno praktički bez normalnoga sna i prehrane, imaju bruto plaće oko 7.000 kuna, bruto plaće ponavljam. Vi i vaši nalogodavci, dakle ministri i ostali članovi Vlade imate barem 20.000 kuna bruto, a nerijetko i preko 30.000, da li vi smatrate da vi doista toliko vrijedite u odnosu na vatrogasce da vaše plaće moraju biti 3, 4, 5 puta veće ili možda ipak vi ovisite o njima više nego oni o vama. I smatram da bi te plaće morale biti barem na pola visine političara i članova Vlade u vrijeme dok se gase veliki požari, dok su oni stvarno na dužnosti stvarno na posto dok brane dakle i svoje ali i čuvaju i vlastite živote. Trošiti novac za NATO akcije, davati stotine milijuna kuna za što? Koja je konkretna korist hrvatskog sudjelovanja u NATO akcijama u Afganistanu, ne znam slanja hrvatske vojske na rusku granicu, mi štitimo ne znam granicu Poljske, a nismo u stanju zaštititi svoju vlastitu zemlju. Tražim glasanje, hvala lijepo.
Slijedeće je 15. amandman, poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman, naime sredstva za aktivnosti osposobljavanje i oprema za potrebe vatrogasnih intervencija osigurana su u okviru glave 030 proračunski korisnici u funkciji zaštite i spašavanja, Hrvatska vatrogasna zajednica i isključivo se izvršavaju iz izvora financiranja po posebnim propisima i strogo su namjenska. Vlada RH je mišljenja kako izgradnja interventnog heliodroma za hitne medicinske potrebe nije u nadležnosti Hrvatske vatrogasne zajednice te iz navedenog razloga ne prihvaća navedeni amandman.
Poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Radi se dakle o dijelu otoka gdje se povećava i broj stanovnika i broj gostiju i nesumnjivo je da je potrebno što prije izgraditi heliodrom na području naselja Mirca. Nedavno je žena rodila u helikopteru dok su je prevozili iz bolnice upravo zato što je do najbližeg heliodroma potrebno određeno vrijeme. Zahtjev je to i bolnice u Splitu i hitne službe, grad je osigurao zemljište i dokumentaciju, a županija je osigurala dio sredstava. Ja se nadam da će što prije Vlada RH u kojem god razdjelu proračuna želite to napraviti i osigurati sredstva za ovu namjenu i tražim glasanje.
16. amandman je amandman poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman, MUP trenutno provodi projekt modernizacija vozila vatrogasnih postojbi, provedbom ovog projekta, a to je nabava 94 nova vozila vatrogasnih, vatrogasna i drugih specijalnih vozila, pokreće se proces nužne potrebne, nužno potrebne modernizacije postojeće tehnike i opreme u vrijednosti od 256.260.000 kuna. Vatrogasna vozila koja se nabave iz ovog projekta bit će raspodijeljena javnim vatrogasnim postrojbama diljem cijele naše države, dakle svim županijama, kako bi se vozni park modernizirao i standardizirala oprema i vozila te povećala učinkovitost samih vatrogasnih postrojbi. Projekt je realiziran kroz Operativni program konkurentnost i kohezija za razdoblje 2014.-2020. gdje bespovratna sredstva iznose 85% odnosno u ovome konkretnom projektu to je 27.821.000 kuna, dok će preostalih 15% iznosa odnosno 38.490.000 kuna biti sufinanciran od MUP-a kroz trogodišnje razdoblje provede ovoga projekta.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo, pa ne mogu opet biti zadovoljan, naime i prošle godine sam uložio isti amandman, nismo vidjeli neki napredak budući da se radilo o simboličnim sredstvima iako mi je drago da će se raditi na nabavi vozila dalje. Mislim da je ovo isto bio jedan simboličan čin koji smo mogli učiniti i ne radi se i o velikim sredstvima, a da bi izbjegli ponovo da gledamo antikne primjerke vatrogasne opreme prilikom gašenja požara i pristupa na požarište diljem RH tijekom ljeta. Tražim glasanje.
Hvala, sad ćemo preći na odio Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta, a odgovarati će u ime Vlade poštovani državni tajnik Mario Antonić. 17. amandman je onaj Kluba zastupnika HSS-a.
Poštovani predsjedavajući, poštovani i cijenjeni saborski zastupnici i zastupnice, dakle amandman broj 17. kojim se predlaže povećanje na razdjelu 049 našeg ministarstva nova aktivnost Fonda za sufinanciranje projekata obrtnika i malih poduzetnika iz Slavonije u iznosu od 20 miliona kuna i predlaže se da se smanjenje istog iznosa na razdjelu 027 RH Sigurnosno-obavještajna agencija. Amandman se ne prihvaća, Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta potiče razvoj malog i srednjeg poduzetništva i obrtnika na području cijele RH kroz Operativni program konkurentnosti i kohezija, kroz projekte Poslovna konkurentnost, Investicijski prioriteti 3A, Promicanje poduzetništva posebno olakšavajući ekonomsko iskorištavanje novih ideja i poticanje stvaranje novih poduzeća u iznosu od 479.018.000 kuna te kroz 3D podupiranje kapaciteta malih srednjih poduzeća za rast na regionalnom, nacionalnom, međunarodnim tržištima inovacijske procese u iznosu od 484 milijuna 285 tisuća kuna.
Poštovani zastupnik Davor Vlaović.
Hvala podpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, sjećate se da sam na Odboru za gospodarstvu pohvalio da se 490 milijuna kuna izdvaja za potpore obrtništvu i poduzetništvu i to je dobro da se vodi briga o obrtnicima i poduzetnicima, ali sam istakao problem poduzetnika i obrtnika iz Slavonije i drugih nerazvijenih krajeva gdje nisu u istom položaju u odnosu na gospodarstvenike, obrtnike u razvijenim krajevima koji su bliže tržištu Zagreba, Varaždina, Rijeke, drugih razvijenih krajeva i ne mogu oni na ovaj natječaj na koji se javljaju biti u istom košu sa tim razvijenim područjima, nemaju iste kapacitete i treba ih osnažiti, da bi ih osnažili, moraju imati nekakav poseban Fond za obrtnike iz tih područja. Pogotovo za naše obrtnike iz Slavonije. Svjedoci ste da se veliki broj obrta zatvara jer jednostavno nisu u mogućnosti pratiti te trendove, nemaju vlastito i dovoljno kapacitete, niti financijske, niti ljudske kapacitete da pripreme projekat, da ga kandidiraju i onda imaju istu šansu kao i poduzetnik ili obrtnik iz Zagreba. Ne može igrati nogomet jednako dobro tko ima nove kopačke i onaj tko igra bos. Zbog toga predlažemo da se ustroji ovaj Fond, slično nešto je napravilo Ministarstvo poljoprivrede gdje sufinancira projekte iz Slavonije. Zašto ne bi i Ministarstvo gospodarstva? Više puta sam isticao da nije u redu da jednak broj bodova za projekte dobivaju poduzetnici i obrtnici iz Zagreba i onaj iz Iloka, Županje ili Gunje. Jednostavno to nije ravnopravna utakmica i ne možemo osnažiti razvoj obrtništva i poduzetništva u Slavoniji ako ne budemo imali poseban Fond za potpore istima. I stoga tražim glasovanje. Hvala.
Hvala lijepa. Prije nego što nastavimo pozdravimo svi zajedno studentice i studente Međunarodnog programa razmjene ERASMUS Filozofskog fakulteta u Zagrebu koji su nam na galeriji… [[Pljesak]] 18.-ti Amandman je onaj kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, izvolite.
Amandmanom broj 18 predlaže se povećanje za razdjel 0,51 Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta, nova aktivnost poticanje mikro i makro poduzetništva u iznosu 250 milijuna kuna. Predlaže smanjenje u istom iznosu na razdjelima 02005 Vlade RH za 200 milijuna kuna, 02506 Ministarstva financija, 2114 Potpore političkim strankama u iznosu od 30 milijuna kuna i 07620 Agenciji za pravni promet i posredovanje nekretninama, Aktivnost K260345 kupovanje određenih nekretnina za račun RH u iznosu od 20 milijuna kuna. Amandman se ne prihvaća. Za navedene aktivnosti razvoja malih i srednjih poduzetnika u 2019.-oj godini nastavljaju se financirati iz Europskih strukturnih investicijskih fondova Zakonom o ustrojstvu i djelokrugu Ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave koji je stupio na snagu 16. listopada 2016.-te proizlaze statusne promjene kod proračunskih korisnika državnog proračuna. Izmjenama i dopunama državnog proračuna RH za 2016.-tu godinu za razdjel 051 Ministarstvo poduzetništva, obrta je ugašen, a sredstva preuzima razdjel 049 Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta. Sredstva na proračunu Vlade RH neophodna su za obavljanje redovite djelatnosti. Čl. 3 Zakona o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe utvrđuju se sredstva za redovito godišnje financiranje političkih stranka i nezavisnih zastupnika koja se trebaju osigurati u državnom proračunu RH u iznosu od 0,075% ostvarenih poreznih prihoda iz prethodno obavljenih godišnjih izvještaja o izvršenju proračuna. Dakle, iznos planiran u državnom proračunu za 2019.-tu godinu na pozicijama Ministarstva financija za političke stranke u skladu je s obvezom utvrđenom Zakonom o financiranju političke aktivnosti i izborne promidžbe. Također [[Upadica: Hvala]] zadnja sredstva Agencije za pravni promet i posredovanje nekretninama [[Upadica: Hvala]]
Poštovani zastupnik Panenić.
Hvala lijepo na ovome objašnjenju. Iscrpno je u onome dijelu gdje se govori kako se ne može. Ono što zapravo naše poduzetnike prvenstveno zanima kako se nešto može riješiti. Isto pitanje bilo je postavljeno i ministrici Dalić, koja evo, više nije na funkciji iz znanih razloga, ali ona je rekla, da, vratiti ću to, neće biti trajno, nego vratiti ćemo, mi smo očekivali u proračun sada da ćemo vidjeti, ali izgleda da to obećanje, kako je otišla ministrica, tako je otišlo i obećanje. Ali, ova pitanja, odakle se uzima, pa evo kad se pojavilo sada treba 150 milijuna kuna za povećanje plaća, negdje se našlo, kada je trebalo 250 milijuna kuna za knjige, negdje će se naći, a da se ne može naći za e-impuls program koji je stvarno bio potpora brojnim poduzetnicima, jednostavno je teško prihvatljivo, jer naši poduzetnici, oni se neće baviti sa proračunom, sa traženjem stavki s kojih se može skinuti, gdje manje treba, gdje više treba, nego očekuju od Ministarstva da ima rješenje i da vrati sredstva koja su oni imali i davalo se trajnu potporu poduzetništvu. I onda kada nas ocjenjuju na koji način mi te poduzetnike potičemo, pomažemo kroz razne mjere, onda na tim listama, naravno da padamo. Radi toga što mi, važnije nam je financiranje stranaka, važnije nam je financiranje Vladinih troškova, važnije nam je, ne znam, kupnje određenih nekretnina, sve je to samo trošak, trošak, trošak, oni razumiju samo investicija, dajte nam sredstva da olakšate naše investicije da stvaramo nova radna mjesta, da stvaramo dodanu vrijednost, ovo na kraju da podignemo rejting RH. Industrijska proizvodnja nama pada i to je neupitno. Na ovaj način ako ne osiguramo brza, kvalitetna sredstva, neće nam pomoći ni svi Fondovi EU jer mi nismo spremni žrtvovati ni jednu hrvatsku kunu da bi pomogli ijednom hrvatskom poduzetniku. Tražimo glasanje ovdje. Hvala lijepo.
Slijedeći dio je vezan uz Ministarstvo kulture, a u ime Vlade odgovarati će poštovani državni tajnik Krešimir Partl. 19.-ti Amandman je onaj poštovanih zastupnika Domagoja Hajdukovića i Damira Tomića.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba raspisuje javni poziv za financiranje programa u kulturi. Prijavljene programe razmatraju … [[Govornik se ne razumije]] vijeća za pojedine djelatnosti u skladu sa Zakonu o kulturnim vijećima. Ako je program kao takav prijavljen na natječaj Ministarstva kulture biti će razmotren i donijeti će se odgovarajuća odluka.
Pretpostavljam da će poštovani zastupnik Hajduković nešto reći.
Dobro pretpostavljate potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, o ovom biseru sa … [[Govornik se ne razumije.]] umjetnosti u Slavoniji, mislim da je suvišno govoriti. Dakle, Čakovečkoj katedrali Sv. Petra, koja je građena između 1866. i '82. g. ne prestaju se čuditi od samih početaka gradnje, pa ja bi se usudio reći do danas. U nju je utrošeno 7 milijuna opsega iz ciglane Đakovačke biskupije, a kamen je dobavljen iz različitih zemalja Europskih država. Nacrtaj za katedralu je naručio biskup Strrosmayer u Beču, koji je vrlo poznat od arhitekta Karla Vesbera. Postojanje ovakve … [[Govornik se ne razumije.]] u Đakovu, u samom srcu Slavonije, zaista je samo čudo. Ona je plod Strossmayerove beskompromisne vizije, u kojoj se nije zadovoljio prosječnošću, nego je tražio najbolje iz umjetnosti i graditeljstva svoga vremena. To je primjer, koji bi se usudio, reći, da bi trebalo slijediti i danas. Katedrala je bogato uređena brojnim umjetničkih djelima, poznatih slikara i kipara toga doba, kakvi su bili Ljudevit i Aleksandar Maksimilijan Štajc, Johan Fredrich Overbech, Vatroslav Donegani i drugi. Ovako važan sahralni objekt, vjerujemo da zaslužuje primjerenu rasvjetu, a ovaj projekt zapravo može biti i međuresorski, jer na neki način radi i na razvoju turizma. Zbog svega navedenog tražim glasovanje.
20. amandman je Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture je u skladu sa Zakonom o javnim potrebama u kulturi raspisuje javni poziv, prijavljene programe vrednuju vijeća, sukladno djelatnostima u kojima su prijavljeni, ako je program rekonstrukcije, zgrade javne namjene i prijavljen na natječaj Ministarstva kulture, biti će razmotren i donijeti će se odgovarajuća odluka.
Čini mi se da će odgovoriti poštovani zastupnik Boris Miletić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa nisam zadovoljan obrazloženjem, radi se o iznimnom kulturnom projektu u općini Gračišće na lokaciji Kašća, iz razloga što je općina jednostavno financijski toliko slaba, da ovaj projekt, samostalan nije u mogućnosti realizirati. A ona je po najprije bitna zbog same sigurnosti građana Gračišća bez obzira da se ovaj objekt nalazi u jednom derutnom i ruševnom stanju. Dakle, ono što je ideja same općine i zahtjev mještana je da se rekonstrukcijom postojeće zgrade Kašće, prenamjeni u zgradu društvene i javne namjene sa ciljem upravo razvoja društvenih i kulturnih djelatnosti na području same općine. Svi skupa znamo da se određenim izmjenama zakona, penaliziraju male općine, koje jednostavno više nemaju samostalnih sredstava gdje bi mogli održavati takve građevine, a s obzirom da se radi o investiciji za kulturnu djelatnosti, smatrali smo da bi i Ministarstvo kulture trebalo prepoznati takvu jednu potrebu. Stoga ću tražiti glasanje o amandmanu.
21. amandman je onaj Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Arheološka istraživanja na području Solina, još od '19. st. preveden nacionalnoj muzejske institucije. Arheološki muzej u Splitu i muzej hrvatskih arheoloških spomenika u Splitu, obje institucije su financirane iz proračuna, arheološki muzej u Splitu ima i svoju ispostavu izravno na lokalitetu salona, u kojoj su zaposleni arheolozi koji provode istraživanje i obrađuju arheološku građu. Uz navedene institucije, nadležni konzervatorski odjel, također ima arheologe, koji provode konzervatorski nadzor nad istraživanja, stanjem lokaliteta i svim projektima. S obzirom na stručnu pokrivenost arheološkog područja, smatramo da nije potrebno osnivanje još jedne arheološke institucije, koja bi se bavila arheološkim istraživanjima.
Poštovani zastupnik Miro Bulj u ime kluba.
Hvala lijepo. Grad Solin je prostro od posebnog povijesnog značaja s bogatom arheološkom naslijeđem iz antike staro hrvatske baštine. Osnivanje centra na jednom mjestu se mogućnost sustavnog arheološko istraživanje brojnih lokaliteta, na kojim bi sudjelovali stručnjaci i sveučilišta. Na taj način bi se uz istraživanja omogućio rast studentima, koji bi na terenu dobili prijeko potrebnu praksu, a znanost bi dobila nova saznanja. Osim toga, olakšao bi se posao jedinicama lokalne samouprave, jer bi centar s ovim istraživanjem i radom omogućio predradnje, elaborate, studije itd. za eventualna ulaganja i potencijalne gospodarske djelatnosti. Cilj je sve institucije bilo lokalne ili nacionalne te jedinice, lokalne samouprave, umrežiti na dobrobit društva, gospodarstva i znanosti. Osim toga, Solin je prostor, koji u smislu baštine nadilazi lokalni značaj, te je nažalost, nedovoljno … [[Govornik se ne razumije.]] i na nacionalnoj i međunacionalnoj razini. Stoga smatram da Solin, kao starohrvatski grad, kao koljevka hrvatstva, kao jedan od vrlo bitnih lokaliteta, mora imati veći značaj, a ne da ti lokaliteti budu kanta za odlaganje otpada, nego da se posvete i da se ulažu sredstva kulturnim znanstvenicima, sjecištima i da s na tome području zaštite ti lokaliteti, a ne da sve ostane na lokalnoj samoupravi, koja očito ne vodi brigu, a nema dovoljno financijskih kapaciteta. Stoga tražim da se glasa o ovome amandmanu.
I 22. amandman je Kluba zastupnika Mosta, nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture sukladno Zakonu o financiranju javnih potreba raspisuje javni poziv, … [[Govornik se ne razumije.]] programe. Ako je program sanacije Dioklecijanovih podruma prijavljen na natječaj biti će razmotren i donijeti će se odgovarajuća odluka.
Poštovani zastupnik Miro Bulj.
Evo, također kao što sam kazao značaj Dioklecijanovih podruma je nadišao i Hrvatsku i međunacionalnu razinu. Smatram da ovim amandmanom, u biti dajemo značajan doprinos i metimo na mjesto te Dioklecijanove podrume koji nisu dovoljno zaštićeni, nisu dovoljno kulturno istraženi i na ovaj način bi Dioklecijanovi podrumi bili na svjetskoj listi baštine tj. koji bi imali mogućnost i da naši stručnjaci, znanstvenici u kulturi da to istražuju, a poglavito studenti, to je jedan vrlo bitan objekat kojega moramo istražiti i zaštititi i osigurati sredstva da se istraže a ne da u biti u biti Dioklecijanovi podrumi budu znanstveno i svakako drukčije u podrumu, jednostavno Dioklecijanovi podrumi moraju biti zaštićeni, istraženi i zbog toga trebamo osigurati, ovim amandmanom jedini je način ovim da ovim amandmanom riješimo taj problem. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Dvadeset treći amandman je također Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Sukladno Zakonu o financiranju javnih potreba u kulturi, sukladno Zakonu o kulturnim vijećima, ako je program sanacije krova gradskog stadiona Poljud prijavljen na natječaj, bit će razmotren i donijet će odgovarajuća odluka.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Hrvatski nogomet ima jedan simbol, to je poljudska lipotica, to je stadion NK Hajduk. Žalosno je da stadion koji je od '79. g. tj. koliko već 40 g., nije uložila kuna država u njega niti je briga države a očito dovoljno je doć dole u Split Vlada i da daju obećanja. Ne uredi li se i ne sanira li se krov poljudske ljepotice, Poljuda, dolazi do mogućnosti da dođe do velikih katastrofa, da se uruši onaj krov i da poljudska lipotica postane tragedija hrvatskog sporta. Hajduk živi vječno i Hajduk zaslužuje minimalno i grad Split i Dalmacija da ova država sanira nakon 60 g. poljudsku lipoticu. To je minimum. Nemate opravdanja. Ako gradonačelnik Splita osim slikavanja selfija i župan, nemaju snage to reći, ja kažem ispred kluba MOST-a da Split i Poljudska ljepotica i navijači Hajduka i Torcida, minimalno šta zaslužuju ulaganje u Poljud i obnovu Poljuda. Prije svega zbog toga šta su ugroženi navijači koji se nalaze na stadionu Poljuda, koji je pun kad je Hajduk ili prvi ili zadnji. Hajduk se živi, Hajduk je i nacionalni simbol i zbog Hajduka. Ovo vam ozbiljno govorim, minimalno je šta morte, poglavito vi koji dolazite iz Dalmacije a i svi vi iz cijele RH, osigurajte ovaj novac i zaštitimo poljudsku lipoticu podno Marjana.
Hvala. Pretpostavljam da tražite glasovanje [[Upadica Bulj: Tražim glasovanje.]] nakon tako žestokog govora? Slijedeći dvadeset četvrti amandman je također Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Sukladno Zakonu o javnim potrebama, ako je program muzeja mora u Splitu prijavljen na natječaj, bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Poštovani zastupnik Bulj.
Evo muzejska djelatnost je vrlo bitna. Muzejska djelatnost u Splitu također u Dalmaciji je zaboravljena, opet ponavljam da je kolijevka i Hrvatska iz hrvatstva a također i antike i na tome području. Tražim da se ozbiljnije uhvatiti u zaštiti, proučavanju tog područja. Ja bi vas zamolio da osnaživanjem kulturne ponude grada, predlažem preseljenje eksponenata iz ... [[Govornik se ne razumije.]] muzeja i otvaranje muzeja mora. Naime, u sadašnjem prostoru prikazano je tek dio vrijedne zbirke koja broji više od 5881 izložak školjaka, puževa i priznate međunarodne vrijednosti. Predlažem da muzej mora se otvori u zgradi Dalmacijavina koja je postala vlasništvo države te da ima se status zaštićenog spomenika. A ne da bude komunalni problem grada Splita jer se nalazi na pomorskom dobru, u središtu grada i smatram da bi ovo bilo rješenje kojem bi zaštitili ova naša kulturna dobra. Tražim glasanje.
Sad ćemo prijeći na ovaj odio Ministarstvo poljoprivrede a u ime Vlade će se izjasniti poštovana državna tajnica Marija Vučković, izvolite. Najprije amandman dvadeset i pet, Kluba zastupnika HSS-a.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo poljoprivrede je prilikom predlaganja proračuna, uzelo u obzir novi zakonodavni okvir koji uređuje sustav državnih potpora, postupak izrade strateških dokumenata kao i reformu zajedničke poljoprivredne politike koja je u tijeku. Novi Zakon o poljoprivredi čije je stupanje na snagu predviđeno 1. siječnja 2019. g. uređuje se okvir provedbe državnih potpora te se utvrđuje da se programi državnih potpora financiraju sredstvima državnog proračuna RH u okviru utvrđenih financijskih omotnica. Stoga je ovim državnim proračunom predviđena aktivnost na proračunskoj poziciji, programi državnih i de minimis potpora i sufinanciranje infrastrukture za razvoj poljoprivrede u okviru koji se nalaze predviđena sredstva za nove programe državnih potpora čija izrada se planira u 2019., stoga za sad nisu potrebne posebne mjere u sektoru svinjogojstva. Dodatno, kako je u izradi nacionalna razvojna strategija također i strategija razvoja poljoprivrede, rezultat koji će biti jedinstveni strateški plan poljoprivrede za razdoblje od 2020. g., u ovom trenutku nije moguće planirati potpore za 2020. i 2021. g.
Poštovani zastupnik Davor Vlaović u ime kluba.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice, da, točno je nemamo još uvijek strategiju razvoja poljoprivrede, nemamo definirane koji su to strateški pravci razvoja, nemamo definirane ni osjetljive sektore. A iz HSS-a i ja osobno smatram da i svinjogojstvo je jedan od osjetljivih sektora u poljoprivrednoj proizvodnji i podržali smo u proračunu prijedlog da se osigura 65 milijuna kuna za potpore govedarstvu, 5 milijuna kuna za ovce i koze, 3 milijuna kuna za sustav krava, tele i nije nam jasno zašto je svinjogojstvo ostalo po strani. Pogotovo kad znamo da je ovo vrlo osjetljiv sektor, da je u Hrvatskoj devastiran, da je od ulaska Hrvatske u EU naše svinjarstvo nestalo, da preko 70% svinjetine uvozimo u RH, a imamo tradiciju i iskustvo uzgoju svinja, tova svinja prerade i prepoznati smo i po svojim suhomesnatim proizvodima, ne samo u Hrvatskoj nego i izvan Hrvatske. Na vratima nam je i afrička svinjska kuga. I vrlo realna je opasnost da već slj. g. se pojavi i u Hrvatskoj, a vi nemate osigurane ni jedne kune u proračunu za potpore u svinjogojstvu. Veliki problem je i uzgoj, odnosno, rasplodne krmače naš reproduktivni materijal, jer najveći dio se prasadi uvozi i mi praktički, omogućujemo razvoj poljoprivrede, Nizozemske i Njemačke, umjesto da pomažemo razvoj naših obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i ono što imamo kapacitete u Slavoniji i šire, jer ima niz praznih objekata, o kojima bi se to moglo odvijati. Vidjeli ste da je veliki otpor i u vašem Klubu, u Klubu HZD-a što je svinjarstvo izostavljano. Željeli smo vam ovim amandmanom pomoći da svinjojcima date šansu da opnastu na tržištu i da našim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, a i našim potrošačima date svinjetinu iz Slavonije iz Hrvatske. Nažalost odbijanjem amandmana, to neće biti moguće. Tražim glasovanje.
Hvala. Sljedeći je 26 amandman je Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Projekti na području Slavonije, Baranje i Srijema, financiraju se u okviru razvojnog sporazuma kojim je predviđeno financiranje 29 projekata, Ministarstvo poljoprivrede iz državnog proračuna financira 4 takva projekta. Ona su vrijedne 105 milijuna kn, predviđeno je njihovo plaćanje u 3 g. i dinamika je usklađena s ugovornim korisnicima, stoga je na temelju tako usklađene dinamike i potpisanih ugovora, izrađen plan proračunskih stavki za razdoblje od 2019.-2021. g.
Poštovani zastupnik Panenić u ime Kluba.
Poštovane državne tajnice, ali kada netko gleda u proračunu, osigurali ste, 105 milijuna kn, od ta 4 projekta to su 2 županije. Znači samo su 2 županije koje su dobile svaka po 2 projekta, one ostale županije, nemaju što očekivati. Kada se vidi da nema dodatnih sredstava, to je to. Mi ćemo … [[Govornik se ne razumije.]] 105 milijuna kn, pričati još slijedećih 7 g. i reći, evo, mi smo napravili neki odmak, potpisali smo neki sporazum ja govorim o kontinuitetu. Ako je u 1 g. bilo sa pozicije ministarstva poljoprivrede, odvojeno 60 milijuna kn, s obzirom na potrebe svake g. 60 milijuna kn, najmanja je potreba koja je tamo, jer ove g. ćemo imati 10-tak, na godinu ćemo imati 30 i to je to. Znači 2019. imamo 10 milijuna kn, 10 milijuna kn koje Ministarstvo poljoprivrede će po nekom sporazumu proslijediti prema Vukovarsko srijemskoj županiji i Virovitičko podravskoj, 10 milijuna. Kada raspodijelimo samo na broj poljoprivrednih proizvođača, skoro da je nitko ništa dobio, a ti projekti, to su građevinski, prvo će se izgraditi, pa će se onda tamo postaviti niz podobnih ljudi, koji će probati nešto kao organizirati i na kraju što će biti rezultat? Proći će nam vrijeme. A ljudi nemaju više to strpljenja, niti poljoprivredni proizvođači. Kuda će otići? Kada prestane im poljoprivredna proizvodnja, što smo im otvorili? Koju alternativo? Hoće postati dio javnih službi? To je jedino što ima, sve ono ostalo je već polako utihnulo. I što je manje ljudi, sve je manje potreba, sve je manje traženja da im se i nađu, oni nađu alternativu u nekim drugim zemljama i naravno da su ogorčeni. I ogorčeni moramo biti ovdje kada prezentiramo ovakav proračun u kojem se navodimo 10 milijuna kn, bay, bay Slavonija. To je sve što smo mi predvidjeli za vas i budite sretni, mi ćemo pričati o 105 milijuna, 105 g. Hvala lijepo, tražimo glasovanje.
Hvala. 27. amandman je onaj poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Amandman se ne prihvaća. U prijedlogu plana proračuna RH za 2019. g. s projekcijama za 2020. i 2021. g. Ministarstvo poljoprivrede je planirano proračunsku aktivnost provedbu hitnih fito sanitarnih mjera, u visini 4 milijuna 540 tisuća 605 kn. Navedena sredstva sukladno Zakonu o zaštiti bilja, namijenjena su provedbi aktivnosti, sprječavanja unosa, suzbijanja štetnih organizama, a posebice onih od karantenskog značaja, a s naglaskom na redikaciju opasne bolesti koja se epidemijski širi hrvatskim vinogradima, to je zlatna žutica vinove loze. Također nastaviti će se aktivnosti pojačanog nadzora, bilja i vinih proizvoda, kako na granicama, tako na cjelokupnom području RH.
Poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Nesumnjivo je da podržavamo tu aktivnost što se tiče vinove loze, ali moj amandman je išao na novu aktivnost koja se tiče zaštite od palmine pipe. Naime, naše obalno područje poharao je nametnik palmina pipa, koji je prouzročio velike štete i uništio veliki br. palmi, na obalnom području. Prema našim saznanjima trenutni preparati nemaju rješenje za uporabu u 2019. g. nije riješena situacija sa tzv. privatnim palama, onda, onim palmama koje ljudi imaju u svojim vrtovima. Prema našim saznanjima, zadnji akcijski plan za suzbijanje i sprječavanje crvene palmine pipe iz rujna 2013. g. a zadnji plan koji postoji u fizičkom obliku iz 2015. g. Ja ću ostati na tome da o ovom amandmanu se glasa, jer očito obzirom da ste u vašem obrazloženju naveli vinovu lozu jer niste dobro pročitali amandman, a ovdje se ne radi o onome Bandičevoj palmi i Svetozareva, nego doista o palmama koje su uljepšavale našu obalu i koje su opjevane u onoj pjesmi, dok palme njišu grane. Pa da bi palme i dalje njihale grane, tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Prije nego što pređemo na sljedeći amandman, pozdravimo studentice i studente Fakulteta političkih znanosti Sveučilišta u Zagrebu, koji su na galeriji. …/Pljesak. Nadajmo se da će imati koristi od boravka ovdje među nama. Sada ćemo prijeći na 28. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. U prijedlogu plana proračuna Ministarstva poljoprivrede za 2019. godinu sa Projekcijama za 2020. i 2021. godinu za organizaciju manifestacije osigurana su sredstva u okviru pozicija administracija i upravljanja i to ovisno o vrsti budućeg korisnika u okviru tekućih donacija u visini 361 tisuću 250 kuna u okviru prijenosa između proračunskih korisnika istog proračuna također 361 tisuću 250 kuna, u okviru rashoda za uslugu 400 tisuća kuna te pomoći unutar proračuna 350 tisuća kuna.
Poštovani zastupnik Panenić u ime kluba.
Hvala lijepo. Evo meni je bilo teško pratiti kad ste to sve nabrajali negdje, vjerojatno kad netko organizira neku manifestaciju onda treba se obratiti Nikoli pa Miri pa Sonji, pa tako, svatko će ti netko nešto dati. Što očekuju zapravo korisnici, oni koji žele organizirati, mi govorimo o ruralnom razvoju tamo gdje se događa neko događanje koje uzimaš malo od općine ili grada, malo ćeš tražiti od ministarstva, malo ćeš neka vlastita sredstva. Sad zamislite dođete u ministarstvo, oni vam kažu ima svega tu ali nema javnog poziva. Ja želim kao organizator manifestacije ili nekog gospodarskog događanja da znam da će biti raspisan javni poziv. Na taj javni poziv šaljem objašnjenje kao što je i svih ovih godina bilo pa na kraju i vaša Vlada je bila značajno povećala sredstva u 2017. godini jer tako, bilo je nekih 5 milijuna kuna, znači prepoznali ste treba to. I sada odjedanput ne treba više. Sad je dovoljno da si dobar sa ministrom ili s nekim tko je dovoljno visoko pa će on reći daj evo dati ću ti ja par stotina tisuća. Nema javnog poziva, znači nema više ni kriterija odlučivanja, toliko se bili negativni prema Vladi Zorana Milanovića, na kraju oni su to imali. I Vlada iza toga je imala. I sad odjedanput, ne nema potrebe ovo. A ja vam govorim na terenu itekako postoji potreba ali vjerujte mi ti korisnici, oni bi trebali svi doći i po ministarstvu poljoprivrede da kažemo delegacijama pa tražiti ono s kojim će pomoćnikom državni tajnikom, tajnicom ili sa ministrom naći termin pa da bi objasnili kako njima treba 5 tisuća kuna. A prije toga je bilo objavi se javni poziv, negdje je to bilo u veljači je li tako? Onaj tko je organizirao prije isto tako šalje. Svi su bili dobivali taj mali novac koji je toliko puno značio da se to u ruralnom području održava, ubili ste niz manifestacija na ovaj način. Tražim glasanje, hvala lijepo.
Hvala. Sad ćemo imati odjeljak Ministarstva regionalnog razvoja i Fondova EU a u ime Vlade će govoriti poštovani ministar Zdravko Marić. Pa idemo na 29. amandman zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Vlada predloženi amandman ne prihvaća, kroz par minuta će Vlada izreći svoj stav po pitanju financiranja brdsko-planinskih područja. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Zakon o brdsko-planinskim područjima od 2002. u Sabor RH mijenjao se i nadopunjavao više od 7 puta. 45 jedinica lokalne samouprave u brdsko-planinskim područjima a to su gradovi i općine koji imaju status u Primorsko-goranskoj županiji, Splitsko-dalmatinskoj, Krapinsko-zagorskoj, Istarskoj, Ličko-senjskoj itd.. Radi se o dvije trećine, o velikom dijelu RH, o velikom području gdje živi 200 tisuća ljudi, znamo koji je demografski pad i mi predlažemo amandman koji je minimalan, smiješni su iznosi koji se nalaze na proračunu. Tražimo amandman od znači 50 milijuna da se poveća, jer ovo što imamo, za 50 milijuna. Jer ovo što imamo i znam šta namjeravate, da bi ispalo, ja ovo tražim već evo otkada sam ovdje u Parlamentu, znam šta će biti, vi ćete minimalno povećati u idućem amandmanu čisto da bi se povećalo i čisto da bi se priča poklopila nekakvih među koalicijskih prelazaka ja to podržavam. Međutim, smatram da je minimalno što možemo dati za ta područja je 50 milijuna kuna iz ovoga proračuna jer ćemo izgubiti krajeve i Ličko-senjske županije, naše Like, Gorskog Kotara, Dalmatinske zagore, Slavonije, Zagorja ćemo izgubiti. Znam da ste ovdje spremili amandman nekakav koji je već bio takav iznos u proračunu ali vi ste ga smanjili čisto da prihvatite nekoga drugoga, međutim to nije povećavanje, to je samo niveliranje koalicijskih partnera i vaših saborskih zastupnika. Mi tražimo stvarno povećanje sredstava za opstanak brdsko-planinskih područja gdje živi 200 tisuća ljudi. Ne može se smanjivati i sada se vratiti na isto da bi vi pričali da ste nešto napravili. Tražim glasanje o ovome amandman.
30-ti amandman je onaj Kluba zastupnika HSS-a.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća, potrebna sredstva za realizaciju i tehnološkog inovacijskog razvojnog inkubatora Brodski Stupnik predviđena su u okviru proračunske pozicije operativni program konkurentnosti i kohezija ... [[Govornik se ne razumije.]] mehanizam veliki gradovi. Hvala.
Poštovani zastupnik Davor Vlaović u ime Kluba.
Hvala potpredsjedniče. Uvažen ministre nisam zadovoljan sa odgovorom. Da, ovo nije nekakav imaginaran projekat nego to je projekat koji je kvalitetno osmislila općina Brodski Stupnik LAG područje Posavina, Brodsko-posavska županija i koje je kroz projekt razvoj urbanih područja grada Slavonskog Broda prošao znači da je dobro pripremljen ali je osigurano svega 27 milijuna kuna. Do konačne realizacije po tom projektu trebalo bi oko 32 milijuna kuna. Zato smo i tražili još 5 milijuna kuna kroz ovaj amandman i na taj način osigurali da se ovaj projekata i realizira. Jer ovdje nije riječ o jednoj općini o jednom proizvođaču, ovo je LAG područje koje pokriva 7 općina, Novu Kapelu, Oriovac, Brodski Stupnik, Bebrinu, Sibinj i Podcrkavlje a i općinu Čaglin iz Požeško Slavonske županije, znači dvije županije. U fazi su osnivanja proizvođačke organizacije znači jedan osmišljeni projekt koji bi pomogao obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvenicima i obrtnicima sa ovog područja da imaju i kvalitetan prostor gdje bi mogli skladištiti svoje proizvode, gdje bi mogli pakirat svoje proizvode, gdje bi mogli preradit svoje proizvode, gdje bi onda mogli plasirat te proizvode na tržištu u onom trenutku kad je najpovoljnija cijena za njih i sigurno da bi za stručnu pomoć koju također kroz ovaj projekt predviđena dobili kvalitetne informacije za daljnji razvoj svojih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. I stoga apeliramo da se ako se ne prihvaća ovaj amandman nađe načina da se pomogne ovom projektu da uđe u program projekta Slavonija jer sigurno zaslužuje jednu takvu pažnju jer obuhvaća jedno široko područje i veliki broj proizvođača, daje šansu mladima da ostanu tamo da se bave povrtlarstvom, voćarstvom, proizvodnjom meda, a ne da iseljavaju, jer dosta smo pomagali velike koncerne, vidimo kako je prošla privatizacija, ljudi su ostali bez radnih mjesta bez kapitala, a ovdje pomažemo privatne projekte malih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava [[Upadica: Hvala.]] i dajemo im šansu za razvoj i opstanak u Slavoniji. Hvala lijepa.
Budući da je riječ o brodskom području pozdravimo na galeriji učenice i učenike Obrtničke škole Slavonski Brod. [[Pljesak.]] A 31. amandman je onaj zastupnika Siniše Hajdaša Dončića i Marka Vešligaja.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća, potrebna sredstva za razvoj potpomognutih područja koja se odnose na male kapitalne projekte nisu osigurana samo na ovoj stavci razvoj potpomognutih područja, nego i u značajnom dijelu i na ostalim pozicijama Ministarstva regionalnoga razvitka i fondova EU, kao i na pozicijama ostalih ministarstva, kako god bilo u ponedjeljak će visoki dom će između ostaloga i vidjeti amandman koji je Vlada podnijela, a odnosi se upravo na razvoj potpomognutih područja. Hvala lijepo.
Pretpostavljam da će govoriti poštovani zastupnik Vešligaj.
Zahvaljujem podpredsjedniče Hrvatskog sabora, evo pozdrav i ministru financija koji je evo imao danas zadatak da i brani Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova EU žao mi je što nemamo niti jednoga predstavnika od njih, ali u redu. Ovako u programu ove Vlade, dakle stoji da će se raditi na smanjenju regionalnih nejednakosti i da će se ulagati sredstva u ona područja koja zaostaju za nacionalnim prosjekom. I sad šta imamo mi kroz ovaj proračun, imamo recimo otoke za koje smo osigurali 112 miliona kuna, otoke na kojima živi nešto više od 100.000 stanovnika, a imamo potpomognuta područja koja su sukladno novoj indeksaciji utvrđeno dakle u njih je ušlo 264 jedinice lokalne samouprave to je 47% ukupnih jedinica lokalne samouprave na razini RH u njima živi dakle, gotovo milion stanovnika dakle 23% stanovništva i sad smo za tih 23% u Hrvatskom zagorju, u Baniji, u Dalmatinskoj zagori, u Slavoniji, u Lici osigurali oko 80 kuna po stanovniku. Nemojte se ministre vaditi na financijsko izravnanje jer dobrim dijelom ovih 264 lokalne jedinice dominiraju općine koje nažalost nisu imale preveliki benefit od ovoga fiskalnoga izravnanja. Ali ono što je dobro da znamo o kojim se lokalnim, jedinicama lokalne samouprave radi i recimo kod Zakona o brdsko-planinskim područjima još uvijek nemamo ni obuhvata tih lokalnih jedinica, niti znamo koliko će biti stanovnika obuhvaćeno, niti o kojoj se površini radi. Smatram ovaj iznos definitivno neprimjerenim barem nismo kao ja i kolega Hajdaš Dončić, nismo predložili nismo bili nikakvi megalomani, nego smo predložili jedan realan iznos koji smatram da se može podlijeći da se pošalje ipak jedna poruka za potpomognuta područja jer ona jednostavno trebaju jednu jaku i snažnu podršku Vlade za svoj razvoj, za oživljavanje života na tim područjima. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala, 32. amandman je zastupnice Marije Puh, Ivana Šipiča i Žarka Tušeka.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče, evo za ovaj amandman trebam duboko udahnuti. Vlada predloženi amandman prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 33. amandman je zastupnika Siniše Hajdaša Dončića i Marka Vešligaja.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća, upravo je spomenuto, prihvaćen je amandman 32. koji kaže da će se onda brdsko-planinska područja iduće ukupni iznos sredstva iznosi 40 miliona kuna. Hvala.
Poštovani zastupnik Vešligaj.
Pa evo prvo moram reć da mi je drago da je prihvaćen ovaj amandman, barem djelom, s obzirom da smo ga ja i kolega Hajdaš Dončić podnijeli prije kolega iz Stranke Milan Bandić i HDZ koji su ga podnijeli i podnijeli smo dosta veći iznos, a to je iznos veći od, znači iznos koji se pojačava ovaj proračunska stavka za 50 miliona oni su podnijeli za 10 miliona. Ono što moram izrazit još jedanput nezadovoljstvo jest mi za brdsko-planinska područja imamo broj, međutim ne znamo niti broj stanovnika, ne znamo niti površinu, nemamo nikakvih konkretnih mjera, nažalost zakon još uvijek nije stupio na snagu, za razliku evo Zakona o otocima i šaljemo zapravo s ovim jednim sredstvima čak s ovim povećanjem jednu lošu poruku ljudima koji žive na tim područjima, šaljemo im na neki način poruku, iselite se, iselite se sa tim područjima, sa tih područja. Jer što će se dogoditi sa novim zakonom, sa novim zakonom predviđeno je nekih 85 jedinica lokalne samouprave koja bi trebala ući u brdsko-planinska područja ja vjerujem da će barem evo vladajuća većina odnosno HDZ Krapinsko-zagorske županije ispuniti svoje obećanje koje su izrekli na obilježavanju obljetnice HDZ u Zagorju 28.3. kada su istaknuli da cijela Krapinsko-zagorska županija treba biti brdsko-planinsko područje. Teško da će tako biti, bit će vjerojatno nekoliko lokalnih jedinica, a brojna naselja koja se nalaze u brdsko-planinskim područjima će ostati izvan ovoga obuhvata i time ćemo zapravo stvorit jednu nepravdu među ljudima, time ćemo stvorit jednu nepravdu među jedinicama lokalne samouprave, jer neki će dobiti sredstava za komunalnu infrastrukturu, neki će koristiti te određene porezne olakšice, neki će možda se doseliti u te lokalne jedinice, a druge se nažalost neće. Umjesto da imamo konkretne mjere, ne samo za izgradnju komunalne infrastrukture, recimo za poticanje izgradnje širokopojasnoga Internet u tim područjima što ja smatram da je jedan od osnovnih preduvjeta da život tamo ostane i da se razvija, subvencije za vrtiće, subvencije za škole veće, mi nažalost toga [[Upadica: Hvala.]] ovdje nemamo, a s ovim iznosom koji je [[Upadica: Hvala.]] definitivno premali niti ne možemo …/nerazumljivo/…
34. amandman je zastupnika Ante Pranića.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća, ista argumentacija kao i kod prethodnog. Hvala.
Zastupnika ne vidim, pa ćemo morat glasovat o tome. 35. isto je amandman zastupnika Ante Pranića.
Također Vlada ne prihvaća, sa istom argumentacijom. Hvala.
Zastupnika nema, pa ćemo o njemu glasovati. 36. amandman je zastupnika Mire Bulja.
Vlada amandman ne prihvaća, sa istom argumentacijom. Hvala.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Bulj.
Zaista mi nije jasno kako Vlada misli sa ovih 10 miliona kuna koje je prihvatila a povećao joj se obuhvat lokalnih samouprava sa 45 na 75 duboko udahnite, duboko udahnite da netko misli 40 miliona kuna godišnje zadržati stanovništvo, povratiti raseljene ljude, potaknuti naseljavanje na brdsko-planinskim područjima Hrvatske. Lažemo se u Saboru Republike Hrvatske. Dok se Gorski Kotar, Dalmatinska zagora, Lika, i Zagorje bez povratno prazni, lažemo 200 tisuća ljudi koji žive puno teže nego ljudi u urbanim prostorima. Zaista više ne znam što se treba dogoditi da u Gorskom Kotaru, Dalmatinskoj zagori, Lici ili Zagorju da Vlada Hrvatske u Zagrebu konačno shvati kako se živi u brdsko-planinskim područjima Republike Hrvatske. Koliko se još škola treba isprazniti, koliko se radnih mjesta treba zatvoriti zbog ne konkurentnosti brdsko-planinski područja u obliku otežanih uvjeta rada. Koliko još snijega treba pasti na nerazvrstane ceste da netko shvati koliko netko shvati koliko košta trošak održavana. Kolika je cijena vode za piće, treba poskupjeti i biti skuplja od prosjeka Republike Hrvatske, vertikalna raščlanjena terena, prosječne niske naseljenosti u brdsko-planinskim područjima Hrvatske. Koliko to sve skupa košta? Sve ovo utječe na znatno veća mjesečna izdvajanja za život prosječne obitelji u brdo-planinskim područjima ili pak na trošak poslovanja poduzetnika. Ovaj moj amandman je za poticaj poduzetnika na brdsko-planinskim područjima 22 miliona kuna i vi to odbijate. Popijte tu čašu vode i udahnite duboko iz ovog urbanog grada Zagreba jer ste vi krivci što je zaboravljena Dalmatinska zagora, što Gorski Kotar, Lika i što poduzetnici nisu konkurentni [[Upadica Reiner… hvala, hvala]] i što nemamo radna mjesta na tim područjima. Tražim glasovanje.
Sad prelazimo na Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture. U ime Vlade govorit će poštovana državna tajnica Nikolina Brnjac. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća, radi se o višegodišnjem programu opremanja [[Upadica Reiner… prvi amandman, samo da ja kažem, prvi amandman je onaj poštovanog zastupnika Željka Jovanovića]] Amandman se ne prihvaća, dakle, radi se o višegodišnjem programu opremanja srednjoškolskih pomorskih učilišta obveznom opremom i održavanjem školskih brodova gdje Učilišta pored opreme koju dobiju moraju ulagati svoja vlastita sredstva u uređenje prostora za prihvat specijalizirane opreme. Sukladno gore navedenom amandmanu na povećanje sredstava na aktivnost A754057 se ne prihvaća jer bi iziskivao dodatno povećanje sredstava na razinama županija koji su osnivači srednjoškolskih učilišta.
Poštovani zastupnik Jovanović će se očitovati o amandmanu 37.
Hvala lijepo. Mislim da je Hrvatska prepoznata u cijelom svijetu po kvaliteti kadrova koji izlaze sa Pomorskih škola i Pomorskih fakulteta, sigurno u tome veliku ulogu igra i stručna praksa koja se može provoditi na brodovima, koji su u vlasništvu škola, odnosno visokih učilišta pa mi je žao što niste prihvatili ovaj amandman i tražim glasanje.
38. Amandman je onaj Kluba zastupnika IDS, PGS i RI. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Gospodarska zona Barban ima postojeću cestu i spojena na županijsku cestu 5101, na županijsku cestu 5077, te na državnu cestu 66 kroz dvije kratke dionice lokalne ceste dužina ceste cirka je 500-tinjak metara. Navedene županijske ceste križaju se u samom području gospodarske zone i županijska uprava za ceste Istarske županije izradila je klasično četverokrako križanje, eventualno promjena ili nadogradnja takvog križanja u rotor, također je u nadležnosti županijske uprave za ceste. Obzirom da proračun Ministarstva mora, prometa i infrastrukture nije izvor financiranja županijskih i lokalnih cesta trenutno ne postoji mogućnosti ispunjenja navedenog zahtjeva.
Odgovor će poštovani zastupnik Boris Miletić.
Pa nisam zadovoljan obrazloženjem, iz razloga što je ovo vrlo, vrlo bitno križanje i neophodnost izgradnje navedenog rotora ima dvije funkcije. Jedna je sigurno gospodarska zona kako ste i sami naveli. Međutim, na taj način bi se u značajnoj mjeri rasteretilo prometovanje samim centrom mjesta Barban gdje je na žalost postojeća prometna infrastruktura nedostatna. I s druge strane navedenom prometnicom prometuju kompletno cijeli kamionski prijevoz koji ide prema luci Bršica što je također luka od državnog značaja. Na taj način bi se osim rasterećenja prometovanja u samoj općini odnosno mjestu Barban povećala sigurnost prometovanja kako za gospodarstvo ali tako i za građanstvo. Stoga tražim glasanje o ovom amandmanu.
39. Amandman je onaj Kluba zastupnika HSS-a
Amandman se ne prihvaća. Županijska uprava za ceste Brodsko-posavske županije je ustanova izvanproračunski korisnik županije Brodsko-posavske nadležno za gospodarenje županijskih i lokalnim cestama. Obzirom da u proračunu Ministarstva mora, prometa infrastrukture nisu planirana sredstva za građenje održavanje županijskih i lokalnih cesta trenutno ne postoji mogućnost ispunjenja navedenog zahtjeva.
Poštovani zastupnik Davor Vlaović.
Hvala potpredsjedniče, uvažena državna tajnice upravo zato što županijska uprava za ceste nema dostatno sredstava da bi izgradila ili rekonstruirala sve zahtjeve općina i gradova za izgradnju i obnovom prometnica smo i kandidirali prema Državnom proračunu ovu cestu Slavonski Kobaš- Bebrina prema Slavonskom Brodu. Znači to nisu dva mala naselja koji je spoj koji bi omogućio građanima dvije općine Oriovac i Bebrina brži pristup do županijskog središta do Slavonskog Broda i na taj način omogućili razvoj ovog kraja. Znači, omogućujete da se od čvorišta Lužani s izlaza s auto ceste ima alternativni pravac prema gradu Slavonskom Brodu, omogućujemo ovom cestom da obrtnici, poduzetnici, obiteljska poljoprivredna gospodarstva mogu dostaviti svoje proizvode u grad Slavonski Brod. Ova cesta je započeta izgradnja, projekta je gotov, makadamski dio je uređen i ukoliko se ne nastavi gradnja doć će do daljnje devastacije i trebat će ponovno uložiti još veća sredstva. Obzirom da županijski uprave za ceste nemaju dostatno sredstava, imali smo i prijedlog da se povećaju sredstva za financiranje svih županijskih uprava za ceste što isto tako nije prihvaćeno, mi ne vidimo načina kako će se ova cesta izgraditi ako tu država i resorno Ministarstvo ne uskoči. U ime svih građana koji žive na ovom području tražimo da razmislite i nađete modele zajedno sa županijom i Županijskom upravom za ceste (ŽUC), da se ova cesta napravi, pogotovo kada znate da s tih područja ljudi iseljavaju, a iseljavaju jer im je nedostupna i zdravstvena zaštita, a znate koliko je važno da pacijentu u onom zlatnom satu dođe do bolnice. Ovom cestom bi se skratio put 30-tak km žiteljima Slavonskog Kobaša do Slavonskog Broda. Na taj način bi sigurno pomogli ljudima da ostanu živjeti na ovom području i povećali kvalitetu života na ovom području. Stoga tražimo da se glasuje o ovom Amandmanu. Hvala lijepo.
40.-ti Amandman je onaj zastupnice Marije Alfirev i Franka Vidovića.
Amandman se ne prihvaća. Društvo Hrvatske ceste u planu za razdoblje 2019.-ta, 2021.-va ima predviđena sredstva za rekonstrukciju križanja državne ceste D8, Ulica Škorpika u Šibeniku, čvor Mandalina-Čvor-Čvor-Ražine.
Poštovana zastupnica Marija Alfirev.
Hvala poštovani podpredsjedniče. Ako sam vas dobro shvatila imate sredstva, ili nemate. U svakom slučaju ovaj Amandman ide za tim da riješi taj jedan veliki problem čvora Ražine koji je trenutno riješen kao semaforizirano križanje, a koje svi oni koji žive dolje u Šibeniku ili se dolaze kao turisti, znaju da tijekom cijele godine predstavlja usko grlo na tome dijelu ceste, magistralne ceste D8, Jadranska magistrala. Pogotovo tijekom ljetne sezone, upravo zbog ovog semaforiziranog križanja stvaraju se kilometarske kolone iz svih pravaca, pa se adekvatno rješavanje toga čvora na način da se napravi Rotor, zapravo se nameće kao jedino ili kao goruće za realizaciju. Nažalost, u Šibeniku imamo trenutno situaciju kada HDZ-ov gradonačelnik neodgovorno troši novac na gradnju podzemne garaže usred grada kada se bacaju ogromni novci, a pogotovo u vremenu sada kada svi veliki gradovi, pogotovo turistički gradovi sve svoje garaže ili parking mjesta izmještaju vani, a ne rješava se ovakvo jedno ključno pitanje koje se tiče jednog rješavanja, adekvatnijeg rješavanja prometa ulaska u grad i izlaska iz samoga grada, pa tražimo glasovanje.
41.-ti Amandman je zastupnika Marije Alfirev i Franka Vidovića, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni projekt nije uvršten u plan građenja i održavanja državnih cesta za 2019.-tu godinu. Prilikom određivanja prioriteta građenja za naredno razdoblje stručne službe će razmotriti prijedlog za uvrštenje navedenog prijedloga u slijedeći plan građenja i održavanja državnih cesta.
Poštovana zastupnica Marija Alfirev.
A evo rekli ste nije uvršten. Kolega Franko Vidović je i prošle godine upravo sve ove Amandmane koje danas obrazlažem je također tražio i također ste dali odgovor, nije uvršteno, evo. Stoga, tražiti ćemo opet glasovanje, al evo kratko obrazloženje. Što se tiče prometnog čvora Dubrava, čvor Šibenik, treba reći da je Šibenik jedini grad u Dalmaciji koji nema četverotračni prilaz s autoceste prema gradu. Već sada se tijekom ljetnih mjeseci na potezu ceste D33 čvor Dubrava, čvor Šibenik stvaraju prometni čepovi. S obzirom na izniman turistički rast posljednjih godina, srećom, i pogotovo na blizinu Nacionalnog parka Krka, kojeg godišnje posjeti preko milijun posjetitelja, daljnja ulaganja na prostoru Zablaća sukladno postojećoj prostorno planskoj dokumentaciji, situacija će se iz godine u godinu pogoršavati, te se projekt gradnje četverotračne prometnice na predmetnom potezu nameće kao jedan od prioriteta ulaganja u cestovnu mrežu na području grada Šibenika. Naravno, tražiti ćemo glasovanje.
Slijedeći Amandman je broj 43., ponovo poštovane zastupnice Marije Alfirev i Franka Vidovića.
Amandman se ne prihvaća. Društvo hrvatske ceste u planu za razvoj 2019.-te do 2021.-ve ima predviđena sredstva za rekonstrukciju raskrižja na D8 u Šibeniku, čvor Njivice.
Poštovana zastupnica Marija Alfirev.
Također vezano za ovo što smo do sada govorili, znači, cjelokupni prilazi gradu Šibeniku su takvi da zahtijevaju rekonstrukcije i ovaj uređenje čvora Njivice, mislim da ste spomenuli, dakle, taj dio u zapadnom dijelu Šibenika koji je naslonjen na povijesnu jezgru i svega 10 minuta hoda od čuvene katedrale Sv. Jakova pod zaštitom UNESCO-a, nalazi se zona nekadašnje tvornice Elektroda ferolegura TEF, nakon izgradnje tvornice i provedene ekološke sanacije, ovaj prostor predstavlja jedan od najvažnijih razvojnih potencijala grada Šibenika. Nakon razgradnje tvornice i provedene ekološke sanacije, ovaj prostor predstavlja jedan od najvažnijih investicijskih potencijala, ne samo Šibenika, nego cjelokupne istočne obale između dvije međunarodne zračne luke Zadar i Split i u neposrednoj blizini autoceste, te infrastrukturno opremljeno. Kao takvo, područje je izuzetno pogodno za razvoj i izgradnju visokokvalitetnih hotelskih, sportskih i nautičkih sadržaja. Zbog svih ovih pogodnosti, ali u prvom redu zbog jedinstvenog geografskog, povijesnog, sportskog i kulturnog okvira u kojem se nalazi, prostor TEF-a bi u budućnosti trebao predstavljati ono što je bio u prošlosti, nositelj gospodarskog ali ovaj put i turističkog razvoja grada Šibenika a samim tim razvoj ovog prostora i jedinstvenu priliku za potencijalne investitore. Iz svega navedenog, nužno se nameće rješavanje adekvatnog, zapadnog ulaza u grad budući da postojeće rješenje i pri trenutačnog frekvenciji prometa predstavlja veliki prometni ali i sigurnosni problem.
Zabunom sam preskočio broj četrdeset dva amandman isto Marije Alfirev i Franka Vidovića, pa molim da se o njemu očitujete.
Amandman se ne prihvaća. U 2018. g. završen je projekt izvođenja radova na povećanju sigurnosti na obilaznici grada Vodica na državnoj cesti oznake DC 8.
Poštovana zastupnica Marija Alfirev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa to što ste rekli je točno međutim, niste u pravu ako kažete da je dovoljno uloženo ili da je ova prometnica sigurna. Ovaj naš amandman ide za tim da za sa 5 milijun kuna zapravo napravi nešto što bi doprinijelo sigurnosti ove prometnice. Otkada se ona izgradila, svjedoci smo koliko je ljudskih života izgubljeno upravo zbog aljkavosti i zbog nedovoljnog sigurnosnog ulaganja u sigurnost same prometnice. Ono što ovim amandmanom želimo, to je da se umjesto semaforiziranog križanja lokalne ceste Vodice-Gaćele sa magistralom, ugradi dakle da se gradnjom rotora poveća protočnost što bi imalo svakako utjecaja na sigurnost i radi samog umirenja prometa. Stoga, tražimo glasovanje.
Hvala. Slijedeći četrdeseti četvrti amandman je onaj Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a.
Amandman se ne prihvaća. Za projekte gradnje infrastrukture na aktivnosti A57 0219, izgradnja, sanacija i rekonstrukcija objekata pod gradnjom lukama otvoren za javni promet od županijskog i lokalnog značaja te modernizacija obnove izgradnje ribarske infrastrukture ovog ministarstva, osiguran je iznos od 64 milijuna kuna od čega je 60 planiran na konto od 38,21, kapitalne donacije neprofitnim organizacijama a koji će namijeniti za projekte koji se prijave na postupak ministarstva i koji budu vrednovani prema utvrđenim kriterijima. Kroz taj postupak očekujemo da će Lučka uprava Pula kandidirati amandmanom predloženi projekt za sufinanciranje.
Poštovani zastupnik Miletić.
Hvala lijepa. Pa dakle ovdje se radi o potrebi sanacije lukobrana koji još datira iz doba Austrougarske, usuđujem se reći da je to možda jedina građevina koja Austrougarska monarhija nije nikada dovršila do kraja. Naime, 254 m lukobrana nikad nije dovršeno. Svi skupa znamo što znači za sigurnost građana ali i imovine pulski lukobran i jednostavno naša lučka uprava sa vlastitim sredstvima niti grad kroz svoj proračun ni županija kao osnivač lučke uprave, ne može samostalno isfinancirati ovaj kapitali objekt. Iz tog razloga kako bi se prije svega povećala sigurnost, ne daj bože nekoga plimnoga vala koji bi mogao oštetiti imovinu u ugroziti sigurnost građana, držimo da je neophodno i sudjelovanje odnosno participacija državnog proračuna u sanaciji pulskoga lukobrana, stoga ću tražiti glasovanje o ovom amandmanu.
I slijedeći četrdeset peti amandman je onaj Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a.
Amandman se ne prihvaća. Za projekte gradnje infrastrukture na aktivnosti A57 0219, izgradnja, sanacija i rekonstrukcija objekata pod gradnjom lukama otvoren za javni promet od županijskog i lokalnog značaja te modernizacija obnove izgradnje ribarske infrastrukture ovog ministarstva, osiguran je iznos od 64 milijuna kuna od čega je 60 planiran na konto od 38,21, kapitalne donacije neprofitnim organizacijama a koji će namijeniti za projekte koji se prijave na poziv ministarstva i koji budu vrednovani prema utvrđenim kriterijima. Kroz taj postupak očekujemo da će Lučka uprava Rovinj kandidirati amandmanom predloženi projekt za sufinanciranje.
Poštovani zastupnik Boris Miletić.
Svi skupa znamo da sa 60 milijuna kuna naprosto nije moguće zadovoljiti potrebe koje lučke uprave u Hrvatskoj imaju, stoga ovaj zahtjev za ovom potporom prema Lučkoj upravi Rovinj ide za time da se upravo stanovništvu osigura mogućnost izgradnje južne luke a za to je potrebno izgraditi dakle sjeverni lukobran. Samo ovaj projekt je vrijedan preko 23 milijuna kuna. Ono što je najtragičnije obzirom da su osnivači lučkih uprava županije, želim istaknuti da bi možda bilo pametno razmisliti i to se odnosi na set ovih amandmana koji se odnose na lučke uprave, da se omogući investicija lučkih uprava kroz kreditno zaduženje na način da to ne ide uopće u zaduženje županija jer vi svi znate da jedinice regionalne samouprave imaju svoj limit do kuda se mogu zadužiti, to je 20% izvornih prihoda a držim da obzirom da je moguće pomoći lučkim upravama, to se ne odnosi samo na Istarsku županiju nego i drugdje, da na taj način osigurate i ... [[Govornik se ne razumije.]] kapacitet svih lučkih uprava. No još jednom kažem da bi se ovaj projekt realizirao u Rovinju, potrebno je dakle osigurati 23 480 738 kuna a svi skupa znamo da 60 milijuna kuna za cijelu Hrvatsku nije dostatno. Tražit ću glasovanje o ovom amandmanu.
Četrdeset šesti amandman je također onaj Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a, i RI-a.
Amandman se ne prihvaća. Za projekte gradnje infrastrukture na aktivnosti A57 0219, izgradnja, sanacija i rekonstrukcija objekata pod gradnjom lukama otvoren za javni promet od županijskog i lokalnog značaja te modernizacija obnove izgradnje ribarske infrastrukture ovog ministarstva, osiguran je iznos od 64 milijuna kuna od čega je 60 planiran na konto od 38,21, kapitalne donacije neprofitnim organizacijama a koji će namijeniti za projekte koji se prijave na poziv ministarstva. Kroz taj postupak očekujemo da će Lučka uprava Rabac kandidirati amandmanom predloženi projekt za sufinanciranje.
Poštovani zastupnik Boris Miletić.
Dakle, potpora Lučkoj upravi Rabac za izgradnju lukobrana, taj projekt je ukupno vrijedan 69 milijuna kuna. Normalno je da sama Lučka uprava ne može to samostalno isfinancirati, a to je doista nezaštićena Luka u našem području jer Luku Brana naprosto nema, temelji jesu napravljeni. Međutim, kako bi se sama Lučica zaštitila i kako bi se mogao dalje razvijati to područje neophodno izgraditi, dakle, lukobran, duljine od 150 m. Rekao sam, dakle, procijenjena vrijednost te investicije je 69 milijuna kuna. Logično je da predviđeni iznos sredstava koji je Ministarstvo namijenilo svim Lučkim upravama, ne može zadovoljiti te potrebe, stoga ću i za ovaj Amandman tražiti izjašnjavanje zastupnika.
I 47.-mi Amandman je onaj kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a.
Amandman se ne prihvaća. Za projekte gradnje infrastrukture aktivnosti A570219 izgradnja sanacije i rekonstrukcija objekata pod gradnju Luka otvoren je za javni promet od županijskog i lokalnog značaja, te modernizacija i obnova izgradnje ribarske infrastrukture ovog Ministarstva i osigurani iznos 64 milijuna kuna, od čega je 60 planirano na kontu, 3821, kapitalne donacije neprofitnim organizacijama koje će se namijeniti za projekte koji se prijave na postupak Ministarstva. Kroz taj postupak očekujemo da će Lučka uprava Porečka kandidirati Amandmanom predloženi projekt za sufinanciranje.
U ime kluba poštovani zastupnik Boris Miletić.
Mislim da svi skupa znamo koliko grad Poreč u turističkom smislu doprinosi hrvatskom gospodarstvu i koliko je turizam značajan za hrvatsku ekonomiju, kada znamo da je udio turizma preko 20% BDP-a. No, konkretno, ovim Amandmanom tražimo potporu Lučkoj upravi Poreč za izgradnju putničkog terminala jer današnji kompletan putnički promet se odvija u samom centru grada, što je naprosto neizdrživo. Na ovaj način bi se, iznos koji se predviđa 24 milijuna kuna, a na ovaj način bi se kompletni međunarodni putnički promet i domaći pomorski, domaće pomorske linije, te trajektni promet izmjestili iz samoga Centra grada, čime bi se starogradska jezgra oslobodila i na taj način se smanjili i promet i same gužve u graničnom prijelazu Poreč. Tražim izjašnjavanje o ovom Amandmanu.
48.-mi Amandman je također kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a.
Amandman se ne prihvaća. Za projekte gradnje infrastrukture na aktivnosti A570219 izgradnja sanacije i rekonstrukcija objekata pod gradnju Luka otvoren je za promet od županijskog i lokalnog značaja, te modernizacija i obnova izgradnje ribarske infrastrukture ovog Ministarstva osiguran je iznos 64 milijuna kuna, od čega je 60 planirano na kontu, 3821, kapitalne donacije koje će se neprofitnim organizacijama koje će se namijeniti za projekte koji se prijave za postupak Ministarstva i koju budu vrednovani prema utvrđenim kriterijima. Kroz taj postupak očekujemo da će Lučka uprava Porečka kandidirati Amandmanom predloženi projekt za sufinanciranje.
U ime kluba poštovani zastupnik Boris Miletić.
Hvala vam. Dakle, ovim Amandmanom se također traži potpora Lučkoj upravi Poreč, međutim, odnosi se na izgradnju lukobrana i ribarskog dijela za smještaj ribarskih plovila u ribarskoj Luci Santa Marina u Tar-Vabrigi. Vrijednost ove investiciji 33 milijuna kuna, a kako bi se zaštitilo Lučko područje i stanovnici Tar-Vabrige, kao i njihovi gosti tijekom turističke sezone, neophodno je izgraditi lukobran u ribarskoj Luci Santa Marina u Tar-Vabrigi. Jasno je da sama općina to ne može isfinancirati samostalno, jednako tako niti Lučka uprava, a upravo izgradnjom toga lukobrana, omogućilo bi se smještaj za ribarske brodice i normalno veća sigurnost samih građana koji posjećuju to mjesto. Zato tražim glasovanje o ovom Amandmanu.
49.-ti Amandman je također kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a.
Amandman se ne prihvaća. Za projekte gradnje infrastrukture na aktivnosti A570219 izgradnja sanacije i rekonstrukcija objekata pod gradnju Luka otvoren je za javni promet od županijskog i lokalnog značaja, te modernizacija i obnova izgradnje ribarske infrastrukture osiguran je iznos 64 milijuna kuna, 60 je planirano na kontu, kapitalne donacije neprofitnim organizacijama koje će se namijeniti za projekte koji se prijave na poziv Ministarstva. Amandman se ne prihvaća. Za projekte gradnje infrastrukture na aktivnosti A570219 izgradnja sanacije i rekonstrukcija objekata pod gradnju Luka otvoren je za javni promet od županijskog i lokalnog značaja, te modernizacija i obnova izgradnje ribarske infrastrukture osiguran je iznos 64 milijuna kuna, 60 je planirano na kontu, kapitalne donacije neprofitnim organizacijama koje će se namijeniti za projekte koji se prijave na poziv Ministarstva. Kroz taj postupak očekujemo da će Lučka uprava Umag-Novigrad kandidirati Amandmanom predloženi projekt za sufinanciranje.
Poštovani zastupnik Miletić odgovoriti će u ime kluba.
Ovim Amandmanom se tražila potpora za Lučku upravu Umag-Novigrad u visini od 15 milijuna kuna za izgradnju, dakle, u Luci Dajla lukobran, opet govorimo, dakle, o lukobranu i vidimo za svih ovih 5 Amandmana izrađena je projektna dokumentacija i jednako tako izdani su potrebni akti za izgradnju. Sama vrijednost ovih Amandmana uvelike premašuje ukupan iznos koje je samo Ministarstvo predvidjelo za sva Lučka područja u RH. Stoga ću kazati što se ovoga djela tiče, da izgradnjom lukobrana od 110 m dužine i normalno u samoj Luci, kapacitet bi bio do 70 vezova za javni promet. Dakle, ponoviti ću ono što sam vam rekao maloprije, a odnosi se na to da bi i Lučke uprave doista bile u mogućnosti kada bi im se oslobodio, dakle, kreditni potencijal u većoj mjeri i samostalno isfinancirati neke od ovih projekata, uz manju potrebnu potporu novaca iz državnoga proračuna. Međutim, ono što predstavlja limit, to su, dakle, zakonski propisi koji kreditno zaduženje Lučkih uprava normalno prevaljuje na ukupno kreditno zaduženje jedinica regionalne samouprave, a obzirom da je on limitiran, na taj način, defakto se veže ruke ovim Lučkim upravama, kako bi u značajnijoj mjeri mogli samostalno financirati potrebne projekte. Vidite koliko ima potreba za izgradnjom lukobrana, kako bi se zaštitila naša Lučka područja i vjerujem da će Ministarstvo, ukoliko već i nije prihvatilo niti jedan od ovih Amandmana, razmotriti mogućnost kako bi se Lučkim upravama oslobodio kreditni potencijal i kako bi se konačno moglo krenuti u izgradnju potrebne infrastrukture. Zahtijevam glasovanje.
I 50.-ti Amandman je kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a.
Amandman se ne prihvaća. Istarska županija zatražila je od Vlade RH u srpnju 2018.-te godine pomoć u iznosu od 20 miliona kuna za provedbu mjera sprječavanja širenja onečišćenja te uklanjanje onečišćenja mora i priobalja uz obrazloženje da ne raspolaže dostatnim sredstvima za naknadu troškova sanacije koji dospijevaju na naplatu. U međuvremenu poznati je onečišćivač izvršio je …/nerazumljivo/… 40%, 45% navedenih troškova u tijeku je postupak naknade troškova sprječavanja troškova širenja onečišćenja te otklanjanja od onečišćenja mora i priobalja pogonskim gorivom s motornog broda Fideliti nastalog 22. lipnja 2018. godine na području Raškog zaljeva kojeg Istarska županija provodi u suradnju s poznatim onečišćivačem. U ovisnosti o ishodu tog postupka iznaći će se proračunska sredstva za pomoć Istarskoj županiji do završne naplate od onečišćivača.
Slijedeći amandman je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića, pardon odgovor, odgovor poštovanog zastupnika Miletića.
Dakle, mogu biti samo djelomično zadovoljan odgovorom iz razloga što je vrlo jasno da se ovo onečišćenje dogodilo i da samostalno Istarska županija ne može to sanirati. U dosadašnjim razgovorima sa i sa vašim ministarstvom između ostaloga uvijek je iskazana usmena dobra volja kako bi se taj problem razriješio. Dakle, normalno da je bila potrebna hitna reakcija kako bi se spriječilo daljnje onečišćenje, jednako tako do sada je plaćeno 9.727.612 kuna, a sve to skupa iz razloga što se izlilo gorivo iz broda Fideliti kako ste i sami naveli 22. lipnja. Mi smo sada već na koncu studenoga, znamo tko je prouzročio tu štetu, znamo da je bilo neophodno spriječiti daljnje širenje i očistiti priobalje i stoga kako vidimo neophodno je osigurati sredstva kako bi se ti troškovi koji su učinjeni, priobalje je očišćeno, daljnje onečišćenje spriječeno, međutim to je neophodno i platiti. I stog razloga smo predložili ovaj amandman kako bi se osigurala sredstava u proračunu za 2019. godinu i taj proces zaključio. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
31. amandman je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Amandman se ne prihvaća. U narednom proračunskom razdoblju od 2019. do 2021. godine tendencija je smanjenja broja stipendista u cilju postizanja povećanja izvrsnosti učenika i studenata pomorskih srednjih škola i fakulteta, kao i preusmjeravanje dijela proračunskih sredstava na program sufinanciranja, ukrcaj vježbenika palube, stroja i elektrotehnike jer se u praksi pokazalo kako sve veći broj učenika i studenata srednjih pomorskih škola i fakulteta a samim tim i stipendista nakon što završe školovanje jako teško ostvaruju 12 mjeseci plovidbe u službi vježbenika što je preduvjet za ulazak u svijet rada pomoraca.
Poštovani zastupnik Željko Jovanović.
Hvala lijepo, slažem se s ovom inicijativom da se poveća iznos sredstava za stimuliranje odrađivanja staža koji je neophodan da bi pomorci mogli raditi svoj posao za koji su se školovali, ali se ne slažem s obrazloženjem zašto ne prihvaćate amandman za povećanje iznosa za stipendije iz jednog razloga koji sam uočio. Dakle, već dugi niz godina Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture dobro radi taj posao stipendirajući srednjoškolce i studente preddiplomskih studija, sada je tu i mogućnost financiranja preko Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta kroz više nije sporta, kroz te stipendije za preddiplomske studije, međutim studenti diplomskih studija Pomorskog fakulteta nisu uključeni ni u jednu kategoriju. Tako da bi taj iznos trebalo usmjeriti u diplomske studije na Pomorskim fakultetima kako bi i oni imali pristup stipendijama i to oni naravno koji su izvrsni da se vrednujući kriterije izvrsnosti mogu stipendirati i studenti diplomskih studija Pomorskih fakulteta. Stoga tražim glasanje i da razmislite o tome.
52. amandman je Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Za projekte gradnje infrastrukture na aktivnostima A570219 izgradnja sanacije i rekonstrukcije objekata, podgradnja u lukama otvorenim za javni promet od županijskog i lokalnog značaja te modernizacija, obnova, izgradnja ribarske infrastrukture ovog ministarstva osiguran je iznos od 64 milijuna kuna, od čega je 60 planirano na konto 3821 kapitalna donacija neprofitnim organizacijama koji će se namijeniti za projekte koji se prijave za poziv ministarstva. Kroz taj postupak očekujemo da će lučka uprava Dubrovačko-neretvanske županije kandidirati amandmanom predloženi projekt za sufinanciranje.
Želi li netko od predlagača nešto što god reći, a slušajte Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista dao je amandman [[Upadica: Može, nisam čuo, dobro.]]
Ovako tiče se znači uređenja obalnog pojasa u mjestu Brna, znači na Korčuli to je turističko mjesto i težnja je znači povećanju broja turista, produženju sezone i podizanju same destinacije, tražimo znači izradu projektne dokumentacije za uređenje obalnog područja u mjestu Brnja, iznos je 800.000 kuna, to ne bi trebao biti nekakav problem i ne znam zašto odbijate ovaj amandman, time pokazujete da vam nije stalo do Korčule, da vam nije stalo do razvoja turizma i da vam nije stalo do tih ljudi tamo. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
53. amandman je također Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća …/nerazumljivo/… usvajanje masterplana istočne obale grada Splita koji će definirati optimalno rješenje s polja Poljičke sa gradskom lukom nakon čega će Hrvatske ceste u skladu sa svojim ovlastima izvršiti svoje obveze.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. S ciljem smanjenja gužvi smatram, u Splitu, smatram da je potrebno napraviti denivelaciju Poljičke i Zvonimirove ceste u Splitu. Poglavito u vrijeme turističke sezone nemoguće je u nekoliko sati prevaliti nekoliko stotina metara s automobilom, jednostavno je blokada prometa u Splitu, u blizini je prometnica, trajektna luka, autobusni kolodvor, sami centar Splita i smatram da ako su već ukupni prihodi Hrvatski cesta za 2018. godinu iznose 2,7 milijardi kuna od čega čak 7 74 21% odnosi se na prihode iz trošarina od energenata za 2018. znači benzin, plin, dizel znači a ukupno to znači ukupno nešto od 2 milijarde kuna, ako svedemo to na iznose potrošnje goriva samo građana Splita i turista koji najviše koriste splitske ceste i kupuju gorivo na tome području, u Gradu Splitu, to iznosi negdje oko 120 milijuna kn. Ako je uplatimo u Hrvatske ceste građani grada Splita i svi oni koji su u Splitu. Smatram da je minimalno, da napravite ovaj, izradu … [[Govornik se ne razumije.]] projekta i da to odradite za grad Split, jer je Split prometno blokiran grad u sred turističke sezone. S tim da turisti ne mogu doći do otoka sa trajektne luke, ne mogu do autobusnog kolodvora, ne mogu do aerodroma, ja mislim da je ovo strateški bitan projekt, ne samo za građane Splita, nego za cijelu RH, jer kada turisti dođu jedne g. pa u jednoj, ovoj g. kada samo bili, pa vidjeli prometne gužve, pa kad vidite, kako hitna pomoć ne može doći do splitske bolnice iz pravca Dalmatinske zagore i svih pravaca, smatram da bi bilo minimalno da izradite ovu projektnu dokumentaciju i da vratite Dalmaciju i Splitu barem ova 2 milijuna kn. Ali to je očito vama ovdje u centralnoj državi ispod časti. Tražim da se glasa o ovome amandmanu.
Hvala. Sada smo na odjeljku Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, a u ime vlade, odgovarati će poštovani ministar Zdravko Marić, 54. amandman je Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, Vlada predloženi amandman ne prihvaća. Sredstva za komunalno uređenje osiguravaju se u dijelu Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, dakle na razdjelu pod programom razvoja i upravljanju prostornim uređenjem, aktivnosti unapređenje stanovanja i komunalnog gospodarstva, te jedinice lokalne samouprave, imaju mogućnost svake g. javiti se na natječaj i aplicirati za dodjelu sredstava za uređenje komunalne infrastrukture, pod jednakim uvjetima za sve. Hvala lijepo.
U ime kluba poštovani zastupnik Boris Miletić.
Radi se opet o općini Gračišće koje je doista jedna malena općina i vrlo teško može svojim vlastitim izvornim prihodima financirati potrebnu izgradnju infrastrukture. Treba napomenuti da je unatoč tome ova općina do 2017. g. već uložila otprilike 10 milijuna kn, kako bi riješila popločenje i spajanje dvaju glavnih trgova u samom Gračišću. Međutim, nedostatna sredstva od milijun i 800 tisuća kn, koja se traže ovim amandmanom, podrazumijevaju da i država participira u ovome projektu. Želim naglasiti da mogu razumjeti stav da se komunalna infrastruktura, financira iz proračuna jedinice lokalne uprave i samouprave, međutim, određenim poreznim izmjenama kojima su značajno oštećene male općine, one to više nisu u mogućnosti, a podsjetiti ću ministra financija, da Istarska županija, godišnje plati preko milijardu kuna više u državni proračun, nego što joj se vraća. Tražim izjašnjavanje o ovom amandmanu.
Sada ćemo preći na … [[Govornik se ne razumije.]] Ministarstva zaštite okoliša i energetike. Odgovarati će u ime Vlade, poštovani državni tajnik Mile Horvat, amandman 55. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Zahvaljujem se uvažene zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća. Naime sve preostale obveze Ministarstva zaštite okoliša i energetike po važećim sporazumima i ugovorima za financiranje i izgradnju županijskog centra za gospodarenje otpadom Kašnjun, planirane su aktivnosti K78, 40 20 operativni program okoliš, prioritet 1 i 3, na skupini računa 36, pomoći dane u inozemstvu i unutar općeg proračuna, 363 pomoći unutar općeg proračuna u iznosu od 6 milijuna 490 tisuća kn, za 2019. i 180 tisuća kn za 2020. g. te dodatna sredstva u ovu svrhu nisu potrebna.
U ime Kluba, poštovani zastupnik Boris Miletić.
Imamo situaciju da je propisano na koji način treba gospodariti otpadom, da je po samom Zakonu predviđeno da može biti najviše 1 centar za gospodarenje otpadom po županiji i jednako tako, da mehaničko biološka obrada otpada podrazumijeva i proizvodnju tzv. SRF-a odnosno, onog gorivog dijela iz otpada. Mi smo u Istarskoj županiji izgradili županijski centar za gospodarenje otpadom, on je u funkciji, no s druge strne pitanje na koji način će se rješavati gorljivi dio iz otpada nije definiran. I držimo da je to problem, ne samo Istarske županije, koji ima izgrađen županijski centar za gospodarenje otpadom, već je to i problem Primorsko goranske županije. Dakle, jedine 2 županije koje su napravile iskorak u ovoj zemlji, kada govorimo o zaštiti okoliša i gospodarenje otpadom. Kako bi se dakle, riješilo zbrinjavanje gorivog dijela otpada, a to zakonodavac svojim propisima nije do kraja razriješio, neophodno je dakle, izgraditi postrojenje gdje će se moći putem korištenje SFR-a dakle, gorivog dijela otpada, proizvoditi el. energija, prije svega za potrebu samoga centra ili za moguću distribuciju za samu mrežu. Stoga tražimo ovim amandman da se Centar za gospodarenje otpadom Kaštjun osiguraju sredstva kako bi se ovaj proces mogao odviti do kraja i kako bi mogli pokazati da je vrijeme da kada se otpad na jedan primitivan način zbrinjava na odlagalištima bez ikakve obrade i ugrožava okoliš i zrak i zemlju i podzemne vode, da smo napravili taj iskorak u ovoj zemlji i stoga glasim, tražim da se zastupnici izjasne o ovome amandmanu. Hvala vam.
Hvala lijepo. Sada ćemo na časak zastati sa amandmanima i preći na iznošenje stajališta u ime kluba pa ćemo prvo zamoliti nezavisnog zastupnika, poštovanog zastupnika Željka Glasonvića, da kaže što ima reći. Sad ćemo se vratiti na našu točku i na razdjel Ministarstva znanosti i obrazovanja, u ime Vlade će govoriti poštovana državna tajnica Branka Ramljak, izvolite. Pedeset šesti amandman je onaj zastupnika Gordana Marasa.
Poštovani gospodine predsjedavajući, uvažene zastupnice i zastupnici, amandman broj pedeset šest se ne prihvaća. Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2019. g. te su uvećana za 345 452 kune. Naime, u 2019. su spojene dvije aktivnosti, prevencija ovisnosti, prevencija nasilja u školama. U okviru ove aktivnosti, financira se projekt resocijalizacije ovisnika o drogama te se sufinanciraju programi prevencije ovisnosti u osnovnim i srednjim školama za koja se sredstva osiguravaju i iz drugih izvora kroz druga tijela, MUP-a, zdravstva te kroz Agenciju za odgoj i obrazovanje. Također, Ministarstvo znanosti i obrazovanja u okviru natječaja za udruge za aktivnosti namijenjene poticajima izvaninstitucionalnom odgoju i obrazovanju, financira projekte koji se provode u obveznom partnerstvu sa školama.
Poštovani zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Iako ste sada rekli da se u okviru drugog programa minimalno povećavaju sredstva, rekli ste do 300 000 kuna, ja ne mogu biti s time zadovoljan. Kada vidimo i to povećanje od 300 000 kuna na razini jedne godine, ja mislim da je nedovoljno, mislim da prevencija ovisnosti i opasnosti koje se dešavaju za našu djecu svakim danom da to ne preveniramo dovoljno i da ne educiramo niti djecu niti roditelje o svemu što se može desiti ali sa druge strane vidimo da nije problem povećati plaće u uredu premijera za 2 milijuna. Znači sa te strane 30%-tno povećanje svih plaća u uredu premijera je ok, to se može, za to ima novaca, a ovdje ste rekli da se za cjelokupni program u svim osnovnim i srednjim školama u RH, povećaju sredstva za 300 000 kuna. Znači moj amandman ide za time da se ostavi ovaj program šta je bio prije, osigurajte još 2 milijuna kuna za prevenciju ovisnosti u osnovnim školama a smanjite uredu premijera plaće za 2 milijuna kuna na razinu na kojoj su bili ove godine. Zbog čega moramo uhljebljivati, trpati ljudima, nevjerojatno je da je premijer u zadnjih nekoliko godina povećao fond plaća samo u svojem uredu, u svojem uredu, znači to je ured ovih njegovih najbližih suradnika, ne radi se tu samo o ljudima koji su svi u Vladi, znači opće službe itd., ne ovo je samo ured premijera Plenkovića. Znači 9 milijuna kuna čovjek troši na plaće svojih neposrednih službenika i zaposlenika a u cijeloj Hrvatskoj, evo gospođa je rekla, radi se o tome da se povećala sredstva za prevenciju ovisnosti 300 000 kuna. Jel vi vidite koji je tu nesrazmjer? Hvala lijepo.
Hvala. Amandman broj pedeset sedam zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2019. g. Ministarstvo znanosti i obrazovanja financira izvannastavne programe u osnovnim i srednjim školama pa i programe tehničke kulture i to iz 4 izbora, iz izvora poticaj udrugama za izvaninstitucionalni odgoj i obrazovanje djece i mladih, zatim iz poticaja hrvatskoj zajednici tehničke kulture, iz poticanja programa rada s darovitim učenicima i studentima i za aktivnosti poticanje izvannastavne aktivnosti u osnovnim školama.
Poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Uvažena državna tajnice, apsolutno ne mogu biti zadovoljan odgovorom. Naime, ako ćemo govoriti o sredstvima koja su već rezervirana za poticanje izvannastavnih aktivnosti i na koja sam također uložio amandmane, one su više nego simbolična, a čuti ćete i kasnije zašto. Ali tehnička kultura je izuzetno bitna. I ako već imamo infrastrukturu, imamo učitelje, imamo škole, dakle, prostor imamo sve, zašto iz zapravo dalje ne aktiviramo? Na ovaj način bi direktno, dakle, financiranjem u školama kroz dakle, izvannastavne programa, ali i programa poticanje tehnička kulture to napravili. Zašto? Pa mislim da poticanje učenika da se bave tehničkom kulturom više o njoj uči i na kraju studiraju tehničkih znanosti, treba biti jedna od odrednica razvoja našeg obrazovnog sustava. Dakle, svi govorimo o stem revoluciji, stalno o tome govorimo, ali što na tome djelatno radimo? Pa vrlo malo s obzirom na to kakav nam je proračun. S obzirom da je satnica tehničke kulture u osnovnoj školi 35 sati godišnje, dakle, vrlo mala, ako to, ako izračunate koliko je to tijekom 4 godišnjeg obrazovanja, dakle, gotovo predmeta nastave u OŠ gotovo zanemarivo, a u srednjoj školi ako nije tehnička, se sa tehničkom kulturom više ne susrećete, ovo je jako veliki problem. 4 milijuna kn, koja sam skinuo sa pozicije naknada odnosno, plaća za zaposlene sa ureda predsjednice, koja je ionako obećala da će smanjiti ureda a još nije, znate koliko bi dobila jedna škola bilo osnovna, bila srednja po ovom prijedlogu? 2782 kn za aktivnosti poticanje tehničke kulture. To je više nego simbolično, ali je ipak nešto, zbog toga tražim glasanje.
58. amandman podnijeli su zastupnici Domagoj Hajduković i Damir Tomić, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2019. g. te su uvećana za 345 tisuća i 452 kn. U 2019. g. spojene su 2 aktivnosti, prevencija ovisnosti i prevencija nasilja u školama. Dakle, u okviru ove aktivnosti, financira se projekt resocijalizacije ovisnik o drogama, te se sufinanciraju programi prevencije ovisnosti u osnovnim i srednjim školama. Također Ministarstvo znanosti i obrazovanja u okviru natječaja za udruge, sa aktivnosti najmanje poticajima izvaninstitucionalnom odgoju i obrazovanju financira projekte koji se provode u obveznom partnerstvu sa školama.
Poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Prema predloženim sredstvima na ovoj stavci odnosno, milijun i 589 tisuća 500 kn, znate koliko bi škola dobila svaka škola osnovna i srednja u RH, za ovaj program? 571 kn. S obzirom da je u 2017. bilo 2782 što srednje, što osnovne škole u RH, to je iznos koji bi dobila. E sada ja vas pitam, kakav program vi konkretno možete voditi u školi sa ovim iznosom? Znači možete isprintati 3-4 malo ozbiljnija plakata, možete organizirati jednu radionicu ako i to i to je to. To je znači prevencija nasilja u školama. A stalno pričamo o porati vršnjačkog nasilja u školi, posebice u školi a onda i izvan nje, a toliko smo malo voljni uložiti u prevenciju. U zdravstvu postoji jedna izreka, koja kaže 1 kn uložena u prevenciju 4 kn ušteđenu u sanaciji. Ako ovdje govorimo o mladim životima, a govorimo, o njihovoj budućnosti, o njihovom psihičkom zdravlju, onda mislim da je svaka kn, itekako bitna. Po mom prijedlogu dakle, i kolege Tomića radi se o jednom konzervativnom povećanju od 2 milijuna kn, u kojem bi svaka škola dobila tek nešto manje od 3 puta više za ovu aktivnost, onda, 1300 kn, što je isto simbolično, imalo dovoljno ali je ipak više, zbog toga tražim glasanje.
59. amandman je onaj zastupnice Ines Strenja.
Amandman se ne prihvaća obrazloženje je isto kao i ono prethodno.
Poštovana zastupnica Ines Strenja.
… [[Govornik naknadno uključen.]] i ovisnosti sredstva sa 2,5 milijuna povećaju za 4 milijuna. Dakle, zaštita prava i integriteta svakog djeteta zahtjeva jasno utvrđivanje i uspostavljanje sustava koje će štiti sve učenike od vršnjačkog nasilja u školi. Podizanje svijesti o vršnjačkom nasilju u školama i jačanju kapaciteta zaposlenika škole da se uključe i izravno rade na prevenciju nasilja unapređujući svoje vještine i kompetencije u tom području je naša obveza. Također programima treba aktivno uključiti same učenike u definiranju nasilja i poštivanju prihvaćenih vrijednosti i pravila koja se tiču nasilničkog ponašanja, kao i utvrđivanju mjera, kojima se osigurava rješavanje problema. Isto tako, smatram da od svih institucije društvene zajednice, školski sustav ima najviše mogućnosti da primarnom prevencijom unaprijed i unaprijedi nacionalni standard zaštite djece i mladeži od svih oblika rizičnog ponašanja, pa tako i od onih koji mogu dovesti do stanja ovisnosti. Iz godine u godinu, povećava se broj rizičnih ponašanja, ovisnosti, kockanja, seksualna ponašanja, buling, prehrana i promet, na koje bi trebalo preventivno djelovati, povećava se i br. preventivnih programa a time se i opterećuje i škole. Programe treba povezati, ujediniti u jedinstveni odgojno obrazovani program koji se tiče zaštite zdravlja i provoditi ga kontinuirano i ravnomjerno na području cijele RH. I zbog toga sam tražila da se ova pozicija povisi na 4 milijuna kn, kako bismo sustavno pokušali, barem dijelom pomoći prevenciji nasilja u školama i prevenciji svih ovisnosti koji se javljaju u školama. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Sljedeći amandman, 60 je poštovanog zastupnika Gorana Marasa.
Amandman se ne prihvaća, iz razloga što na aktivnosti državne nagrade za izuzetne rezultate u obrazovanju i kulturi su osigurana dostatna sredstva za dodjelu godišnjih nagrada i nagrada za životno djelo, prije svega tu mislim naravno na dvije naše nagrade, „Nagrade Ivan Filipović“ i „Nagrada Faust Vrančić“.
Poštovani zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice. Evo kako su i kolege prije mene prepoznali potrebu da se neke stavke povećaju ja prepoznajem ovdje također potrebu da se povećaju nagrade i da pokažemo da izvrsnost i trud se u obrazovanju i kulturi isplati a da sa druge strane zanemarimo ono što je očito Vladi HDZ-a važno a to je da se sljedeće godine zapošljavaju novi kadrovi u javnoj upravi. I zbog toga i imamo odlazak iz Hrvatske jer evo kako i naš akademik Reiner sigurno prepoznaje znanost nije na onoj razini na kojoj bi trebala biti jer kada šaljete poruku da se ove stavke ne povećavaju a sa druge strane zapošljavanja po niz ministarstava, državnih agencija, javnih poduzeća rastu, onda je to poruka našim ljudima, br. 1. u Hrvatskoj se znanje ne vrednuje, nemojte se truditi i broj 2. odite studirati van na druga sveučilišta gdje je upravo suprotno gdje se potiče izvrsnost, učenje, obrazovanje, kultura i sve ono što bi trebao biti prioritet u RH. Ali ne, mi smo odlučili da ćemo potaknuti još jedno po mojoj procjeni barem 20-ak službenika u neposrednoj blizini našeg premijera vjerojatno sve sa iskaznicom HDZ-a kako bi ti ljudi mogli pomoći našem premijeru da on u tim svim velikim obvezama što efikasnije radi i vjerojatno ljudi trolaju na internetu i pišu komentare ispod članaka na određenim portalima kako bi se stekao dojam da je naš premijer u biti izvrstan i da on dominira na političkoj sceni. Zato evo molim vas gospodine akademiče da i vi se založite za ovaj amandman. Hvala lijepa.
Prije nastavka pozdravimo članice i članove Mađarskog kulturnog društva Novi Bezdan iz Osječko-baranjske županije na galeriji. [[Pljesak.]] 61. amandman je Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2019. godini. Naglašavamo da su sredstva povećana u odnosu na 2018. za 25% kao što su i u 2018. u odnosu na 2017. uvećana za čak 333%. U 2019. godini Ministarstvo znanosti i obrazovanja osiguralo je sredstva u okviru Europskog socijalnog fonda za provedbu natječaja poticanje rada se darovitom djecom i učenicima na predtercijarnoj razini. Prijavitelji projekata mogu biti osnovne i srednje škole ili jedinice lokalne (regionalne) samouprave a trajanje projekata može biti od 16 do 24 mjeseca. Također rad s darovitima financira se i kroz natječaj za udruge za projekte koji se provode u obveznom partnerstvu sa školama sa aktivnosti namijenjenih poticajima izvaninstitucionalnom odgoju i obrazovanju. Prednost pri dodjeljivanju sredstava imaju projekti u kojima su krajnji korisnici djeca i učenici s posebnim odgojno obrazovnim potrebama, daroviti i djeca sa poteškoćama.
Poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle koliko je povećanje sredstava bilo dostatno govori i činjenica da je i nedavno, vrlo friško, mladi matematičari nisu mogli otići na natjecanje pa onda ste navukli ... [[Govornik se ne razumije.]] način u roku odmah, našli neka sredstva iz drugih izvora. Naime, sljedeća godina ključna je godina za uvođenje kurikularne reforme, završava školska godina u kojoj se ona pilotira i treba donijeti odluku na koji način će ona biti nastavljena u punome kapacitetu. Ako budemo nastavljali ovim tempom zapravo će ispasti da financiramo i stimuliramo prosječnost a ideja kurikularne reforme pa ako hoćete i ovog njenog pilot dijela je upravo u tome da se stimulira izvrsnost, kompetitivnost, dakle da se otvaraju mogućnosti na što više načina. Sredstva koja ćete povući iz Europskog socijalnog fonda jedan su dio mogućnosti. Ali pogledajte u ukupnosti ovaj iznos koji ste vi planirali vidjeti ćete da se zapravo na ukupni broj škola u RH radi zapravo o smiješnome iznosu. Dakle mi predlažemo da to bude 5 milijuna kuna jer svaka lipa uvrštena u izvrsnost i kompetitivnost naših učenika, dakle darovitih učenika vratiti će se stostruko i društvu i gospodarstvu. Tražim glasovanje.
62. amandman je zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u sljedećoj godini. Naglašavamo da su sredstva povećana za 25% u odnosu na 2018. kao što su i u prethodnoj godini povećana. Dakle zapravo je isto obrazloženje kao i na prethodni amandman.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Drago mi je da se kolega Beus i ja slažemo u ovome da treba više ulagati u darovite i da se višestruko vraća ali kolega Beus i njegov klub su bili skromniji, ja sam predložio da to bude 8,5 milijuna kuna a ne 2,5 milijuna kuna. E kada kažete da imamo dosta sredstava onda ajmo se malo pozabaviti elementarnom matematikom. Dakle u RH 2017. godine bilo je 2782 škole. Ako školama za ovu aktivnost odnosno poticanje rada sa darovitim učenicima damo 2,5 milijuna kuna to znači da po školi, škola dobiva 898 kuna i 63 lipe. Pa vas ja opet pitam je li to dovoljno i što s time možemo učiniti? Prema mom prijedlogu svaka škola dobila bi 3055 kuna. Dakle to je i dalje malo ali je puno više nego što Vlada predlaže. S druge strane stavka s koje sam uzeo a to je Ured premijera i to su rashodi za usluge, mislim da će premijer preživjeti bez manje istraživanja javnog mijenja, bez, s manje spin doktora i sa manje kojekakvih usluga kako se javnosti dopasti, a da će naši daroviti učenici itekako znati iskoristiti svaku kunu koju u njih uložimo. Zbog toga tražim glasanje.
63.-ći Amandman je kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što će Ministarstvo znanosti i obrazovanja u okviru svojih aktivnosti u 2019.-toj godini osigurati nastavne materijale i opremu za učenike osnovnih i srednjih škola i studenata koji ostvaruju pravo na temelju Pravilnika o uvjetima, postupku i načinu ostvarivanja prava na besplatne udžbenike, vojnih i civilnih invalida rata. Odluke Vlade RH o sufinanciranju nabave udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava za školsku 2018./2019.-tu i slijedeću školsku godinu. I odluke o sufinanciranju obveznih udžbenika za djecu smrtno stradalih osoba od eksplozivnih zaostataka rata. Provedbu mjere osiguranje potpore učenicima osnovnih i srednjih škola koji žive u nepovoljnim socioekonomskim prilikama Ministarstvo znanosti i obrazovanja provodi u okviru Inter sektorske suradnje s Ministarstvom hrvatskih branitelja, Ministarstvom za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, Hrvatskim Centrom za razminiranje, Centrima za socijalnu skrb. Kako se s ove aktivnosti sufinancira i nabava udžbenika, Ministarstvo znanosti i obrazovanja će u suradnji s drugim nadležnim tijelima osmisliti model financiranja udžbenika za učenike svih osnovnih škola u RH, kao i utvrditi potrebni dodatni iznos financijskih sredstava, te će po donošenju odluke Vlade RH uštedama putem preraspodjele na pozicijama državnog proračuna osigurati potrebna sredstva.
Poštovani zastupnik Jankovics, izvolite.
Poštovana gospođo državna tajnice, poštovani podpredsjedniče HS-a. Premda naš Amandman nije prihvaćen, ja vam zahvaljujem na ovom drugom dijelu što je odgovor Ministarstva, mislim da ove riječi, osigurati ćemo udžbenike za sve osnovnoškolce u RH zvuče obećavajuće, ne samo za roditelje te djece, nego zvuče obećavajuće i za brojne jedinice lokalne samouprave, općine i gradove, koji sada planiraju proračun za 2019.-tu da će to država njima riješiti. Glede samoga Amandmana ja klub imam u ponedjeljak ujutro, tako da ja danas ne mogu odustati od njega, tako da trenutno inzistiramo na glasanju.
Kolega Maras je dignuo povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je Poslovnik gospođa državna tajnica i kolega Jankovics su povrijedili 238, ne govore istinu. Znači, postoje jasni odredbe u proračunu i sredstva koja se planiraju za pojedine aktivnosti. Ne možete reći da ćete osigurati novac preraspodjelama. Šta će nam onda uopće proračun? Znači, ovo je prevara, ovo je igrokaz Bandića i Plenkovića koji se vrti oko toga da prevare i da rade idiotima cijelu hrvatsku javnost. Znači, ili dajte novac u proračun ili nemojte dati, ne može [[Upadica: Zastupniče Maras]] biti preraspodjela, onda se može u proračunu sve preraspodijeliti i totalno nanovo [[Upadica: Kolega Maras]] napraviti određene programe, ovo želim da ljudi znaju [[Upadica: Prvo ste premašili vrijeme]] znači, ne postoji novac za udžbenike u proračunu [[Upadica: Drugo]] i ovo je igra između Bandića i Plenkovića i [[Upadica: Kolega Maras]] prevara hrvatskih građana [[Upadica: Opominjem vas]] Hvala vam lijepo.
Sada zato jer zlorabite Ad 1. Poslovnik, Ad. 2 premašili ste vrijeme. Ja vas molim da to ne činite. Imamo još puno, nemojte da dobijete drugu opomenu, pa da ne možete onda mudrih misli ovdje izricati. Sad smo na 64.-tom Amandmanu, kluba zastupnika Glasa i HSU-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što se rad pomoćnika u nastavi financira s nekoliko pozicija, a na ovoj poziciji isključivo lutrijskim sredstvima koja se za 2019.-tu godinu planiraju dodatno povećati, te se uskoro očekuje Uredba Vlade RH kojom se predmetno i regulira. Također napominjemo da je u tijeku realizacija ugovorenoga projekta putem Europskog socijalnog fonda s aktivnosti učinkoviti ljudski potencijali, a kojim je ugovoreno četverogodišnje povlačenje iznosa preko 471 milijun kuna, od čega preko 362 milijuna kuna bespovratnih sredstava. Navedenim sredstvima osiguran je rad oko 3000 pomoćnika u nastavi i stručnih komunikacijskih posrednika.
Poštovani zastupnik Beus Richembergh.
Zanimljivo je da niste dali podatak koliko će biti sredstava angažirano u 2019.-toj godini, nego stalno govorite osigurati će se na drugim pozicijama, a što se tiče ove, ova je bitno smanjena u odnosu na prošlu godinu. Ovo što sada kažete da će se donijeti nova Uredba kojom će se preraspodijeliti sredstva od igara na sreću, to je jako loša vijest, jer, dakle, opet izvodite vratolomije sa tim izvorom sredstava, koji kao što znademo, je namijenjen čitavome nizu i humanitarnih i ostalih potreba koje su se nekada realizirale iz državnog proračuna, a otkad je HDZ na vlasti, zadnjih nekoliko, recimo to, zadnjih 8 ili 9 godina, to se zapravo prebacuje na leđa iz ovoga izvora i smanjuje se, naravno, za one koji su do tada imali, ovoga realizirana odnosno osigurana sredstva. Što to znači da će 3 stotine milijuna kuna biti utrošeno na 3000 pomagača? Pa vi znadete da to nije istina, pa budžet, ovoga, svih plaća saborskih zastupnika, ovoga, za jednu godinu je 50 milijuna. Dakle, opet nam govorite netočne cifre. Recite nam koliko je Vlada RH prijedlogom ovog državnog proračuna osigurala za pomoćnike u nastavi? Svake godine se oko toga traljavimo i svake godine je tih sredstava nedovoljno. Dajte konačno recite jedne godine imamo dovoljno i to iznosi toliko i toliko, a ne da svake godine imamo problem te vrste. Ostajem kod prijedloga Amandmana.
Tražite glasovanje? 65.-ti Amandman je zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Amandman se ne prihvaća s obrazloženjem koje sam dala i u pitanju 63. Dakle, Ministarstvo osigurava i nastavne materijale i opremu za učenike osnovnih i srednjih škola temeljem različitih Pravilnika, provedbu mjere osiguranja potpore učenicima osnovnih i srednjih škola koji žive u nepovoljnim socioekonomskim prilikama ministarstvo provodi u okviru intersektorske suradnje s ostalim ministarstvima, a isto tako tu je i obrazloženje što se tiče udžbenika koje sam dala u Amandmanu broj 63.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Ovaj amandman je pod rednim brojem 1. besplatni udžbenici za osnovnoškolce na cijelom području RH u iznosu znači od 315.724.979 kuna, istovjetan amandman sam dao i prošle godine. Sve ovo šta ste sad rekli koalicijskim ili kome već partnerima vi obmanjujete javnost, ja vam sad dajem amandman pod rednim brojem 1 koji je pred menom da osigurate novac za besplatne udžbenike. Vi sad ne osigurajete novac a ja vam dajem amandman za besplatne udžbenike u točnom iznosu, točan broj udžbenika prema službenim podacima. Draga moja gospođo, u 10 godina broj učenika osnovnih škola u RH smanjio se za preko 60.000, smanjeni broj učenika rezultat je dvaju procesa, jedan je manji broj novorođene djece čim se suočavamo desetljećima, a drugi je iseljavanje, demografski procjenjuju da se od ulaska Hrvatske u uniju odselilo oko 200.000 građana, no rijetko se spominje kako djeca među njima služe, kao da se opće ne broje kao takve koji su odselili. Predlažem povećanje ovoga proračuna za besplatne udžbenike, predlažem novac, znači ovaj amandman je za besplatne udžbenike, vi varate osnovnoškolce, Zagreb ima besplatne udžbenike, ista stvar se dogodila i u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Kad sam predlagao bio sam populist, a kad sam u Sinju riješio svojim amandmanom svojim kolegama iz Kluba MOST-a nezavisnih lista vijećnika, kad sam izvršio pritisak, kad smo osigurali novac i za udžbenike i za radne bilježnice, onda su i županiji počeli govoriti. Pa dvije godine vam predajem amandman isti. Evo imate amandman prihvatite ga, i riješite problem ne lažite djecu, ne lažite 2/3 Hrvatske, zbog vas odlaze [[Upadica: Hvala.]] zbog vaših laži i obmana.
…/Govornici govore u isti glas./… da, da vaš amandman.
Dakle, to je Amandman broj 66. Amandman se ne prihvaća iz razloga što će Ministarstvo znanosti i obrazovanja u okviru svojih aktivnosti u 2019. osigurati nastavne materijale i opremu, dakle isti je odgovor kao i u prethodnom amandmanu.
66. amandman će odgovoriti poštovani zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče, kao što smo čuli u nekolicini prethodnih amandmana znači novac nije osiguran u proračunu, niti za udžbenike a činjenica je da nema dovoljno novca niti za nastavne materijale i opremu za učenike osnovnih i srednjih škola jer na razini cijele Hrvatske planirana sredstva od 15 miliona kuna. Znači, to je nešto što roditelji vrlo dobro znaju kad odlaze u naše škole kako su one opremljene, kako naša djeca imaju opremljene škole, kako imaju pomoćnu opremu, na koji način funkcioniraju i to je odraz na žalost i Vlade RH prema osnovnom i srednjem školstvu, a to je da se u to dostatno ne ulaže. Ali zato sa druge strane nema problema kada treba kupiti polovne F16-tice tu smo prvi, vjerojatno i jedini koji su ih htjeli kupiti, ovaj na tržištu znači 30, 40 godina stari avioni će u Hrvatsku doći i letit još možda 20, 30 godina i za to ćemo platiti u narednih 10 godina 3,5 milijarde kuna i to je taj novac koji će Vlada uložiti u avione, polovne avione, ali neće, ali neće uložiti u našu djecu i ove performanse koje izvode Plenković i Bandić oko udžbenika, jer gradonačelnik Bandić u Gradu Zagrebu smanjuje novac na održavanje škola i opremu škola. Znači u Gradu Zagrebu se u sve škole u renoviranje opremanje potroši manje od 20 miliona kuna godišnje, a sa druge strane 1 spomenik i još spomenik koji radi sada krajem ove ćemo platiti duplo više. Toliko o ljudima koji su u poziciji i ja bih molimo da se prihvatiti ovaj amandman, tražim glasovanje o njemu kao i svim ostalim koju ću obrazložiti i prije i poslije.
67. amandman je Kluba zastupnika Živog zida i Snage.
Amandman se ne prihvaća jer su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2019. godini. Ministarstvo znanosti i obrazovanja kontinuirano sufinancira izvannastavne aktivnosti osnovnih škola, a te se aktivnosti financiraju iz nekoliko izvora. Poticaja udrugama za izvan institucionalni odgoj i obrazovanje djece i mlade, zatim iz poticaja hrvatskoj zajednici tehničke kulture, ako i iz aktivnosti poticanje programa rada s darovitim učenicima i studentima.
U ime Kluba poštovani zastupnik Bunjac.
Hvala lijepa poštovana državna tajnice, znači iz godine u godinu imamo sve veći rast proračunskih prihoda a ova stavaka se ne povećava niti za jednu kunu. Kako se može vozni park Vlade povećati za 117%, a ova stavka koja je 10 puta bitnija da ne kažem 100 puta niti za jednu lipu. Naš amandman je pravedan on kaže nećemo davat za aute više neg što treba, zadržat ćemo razinu na prošlogodišnjem proračunu, a taj višak novca koji se eto stvorio dat ćemo za nešto korisno, znači za izvannastavne aktivnosti djece u školama. Imamo 2.055 osnovnih škola i ova sredstva koja ste vi predvidjeli iznose 488 kuna po školi za sve izvannastavne aktivnosti, bilo da su to likovne grupe, dramske grupe, informatičke grupe, šahovske grupe, plesne grupe, bilo da su to izložbe, posjeti izvan škole, bilo da su to školski voćnjaci ili vrtovi da sad ne nabrajam dalje. Što se može napravit s 488 kuna? Probajte sami uzeti taj novac pa osmislite neku izvannastavnu aktivnost, a osobito na nivou škole, neke škole imaju po 1000 učenika, pa ćete znati da su ta sredstva ne minimalna nego su ustvari i zdravom mozgu itekako uvredljiva. Milijun kn u biti ne predstavlja ništa, to je jedan amandman koji smo mi dali tek toliko da vidimo kakvu savjest ima vaša vlada. Milijun kn, to vam jedan navodni konzultant u Agrokoru zaradi za mjesec dana. Milijun kn, vam je iznos koji svaki ministar u vladi ima na svom računu i mogao bi ga se mirne duše odreći da financira ova sredstva. Nemojte podcjenjivati budućnost ovoga naroda, nemojte podcjenjivati pamet hrvatske javnosti, jer oni doista ovakvo ponašanje osuđuju. Hvala lijepo.
Sljedeći 68. amandman je onaj Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a
Amandman se ne prihvaća jer su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti. Ministarstvo znanosti i obrazovanja, kontinuirano, kao što sam rekla, sufinancira izvannastavne aktivnosti OŠ iz različitih izvora financiranja.
Poštovani zastupnik Beus Richembergh.
Ako je milijun kn koliko ste predvidjeli na ovoj stavci dostatno za izvanškolske aktivnosti, odnosno, vannastavne, onda je potpuno jasno da one potpuno ne postoje. Dakle, možemo nas biti sram, dakle, milijun kn, je u stanju potrošiti jedna aktivna škola sa nekoliko stotina džaka. Naime, o čemu se radi, mi imamo sve veći broj nastavnika koji nemaju puno satnicu. Sada ćemo se dovesti do toga, da nam u nekim mjestima, da čak nastavnici informatike, neovisno o tome što ej uvedena kao obvezan predmet iz 5 razreda nemaju dovoljno sada, čak uz naredništvo, nisu u stanju napuniti cijelu satnicu. I na moje pitanje, možete li kroz slobodne aktivnosti, dakle, kroz programe koje ćete osigurati i voditi za učenike, da oni što više imaju toga ponuđenog u školi, možete li to na doknaditi na ovu satnicu? Oni kažu možda bismo i mogli, kada bi vodstvo škole bilo zainteresirano i kada bi ministarstvo uopće to plaćalo. Pa ne možemo očekivati od nastavnika da organiziraju sve te silne sekcije, sve te silne aktivnosti, da vode djecu na izlete, da iz izvedu iz škola, dakle, da s njima budu i na terenu, a da to nitko živ ne plati. A s druge strane odbija im se od plaće to što imaju dva ili tri ili četiri ili pet sati manje od ukupne satnice, a očekuje se od njih da to odrade. Dakle, nevjerojatno je, mi smo tu vrlo … [[Govornik se ne razumije.]] rekli, pa dajte barem 3 milijuna, jer jedno je 1 a drugo je 3. Međutim, vi kažete ima dovoljno, za sve što je planirano, a to samo znači da nije planirano gotovo ništa. Ostajemo kod amandmana, molimo glasovanje.
69 amandman je onaj zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Amandman se ne prihvaća, jer su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2019. g. a obrazloženje je nadopunjeno s istim tekstom kao i prethodnom amandmanu.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Dakle, moram se složiti sa kolegama prije, koje su u ocjeni rekli da ako dajemo milijun kn, to znači da nema izvannastavne aktivnosti. Kada smo čuli što se sve s ove pozicije mora financirati, dakle, uz zadruge školske, likovne radionice, sportske radionice, različite posjete itd. Znači sve ono, vatrogasnu skupinu, itd. itd. sve ono što se financira tim novcem, još se financira i prevencija nasilja u školama i prevencija ovisnosti o školama i što sve ne. E pa ja vas pitam vlado, što škola sa 492 kn i 83 lipe može isfinancirati? Opet jedno retoričko pitanje, dva ozbiljnija plakata, 1 školsko događanje, ako i to, ako i to. Ja sam opet bio malo neskromniji za razliku od kolega prije, ja sam zatražio barem 5 milijuna kn na ovaj stavci, što bi značilo da bi svaka osnovna škola dobila 2,5 tisuće kuna. Također simbolični iznos, ali ako je i simboličan, barem je više od 500 kn. Zbog toga tražim glasovanje.
Sljedeći amandman je amandman br. 70. poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Amandman se ne prihvaća, jer Ministarstvo znanosti i obrazovanja, kontinuirano sufinancira izvannastavne aktivnosti srednjih škola i visokoškolskih ustanova, a te se aktivnosti financiraju iz nekoliko izvora financiranja, poticaj udruga za izvaninsitucijalni odgoj i obrazovanje djece i mladih, poticaj hrvatskoj zajednici tehničke kulture, poticanje programa rada s darovitim učenicima i studentima i u odnosu na 2018. g. ova aktivnosti povećala se za 178773 kn.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Dakle, pa evo, u obrazloženjima vlade, stalno ćemo pozivanje na iste stavke koje smo tražile da se povećaju, dakle, rad s darovitim učenicima, izvannastavne, tehnička kultura itd., itd. itd. Dakle, ovdje govorimo o srednjim školama, govorimo i o visokoškolskom obrazovanju. Ako će ići … [[Govornik se ne razumije.]] i pretpostaviti da se ovo odnosi samo na srednje škole, a ne odnosi se onda bi svaka srednja škola dobila oko 2000 kn. To se možemo složiti da je simboličan ali pristojan iznos. Međutim, radi se o visokom školskim institucijama i kada to razbijete na sve njih, opet ćemo doći do nekog simboličnog iznosa do par stotina kn. Dakle, po mom prijedlogu to bi se upeterostručilo i to bi i dalje ostalo na simboličnoj razini, ali bi ipak bilo više, nego što smo izdvajali do sada. Zbog toga tražim glasanje.
71. amandman je poštovanog zastupnika Gordana Marasa, a oprostite, vi ste se javili izvolite.
G. potpredsjedniče imam jednu molbu ukoliko je moguće i u osigurati, s obzirom da se radi u raspravi o amandmanima, mi s opozicije, više-manje smo upoznati sa time, ali pošto primjećujem da u sabornici svega 3 troje zastupnika HDZ-a da pokušate pozvati zastupnike većine, kako bi im objasnio o čemu se radi i možda dobili koji glas na glasanju prilikom amandmanima, jer ovako, hrvatski građani mogu vidjeti da oni uopće nisu zainteresirani za ono što opozicija predlaže nego jednostavno ovdje funkcioniraju kao dizaći ruku. Ja vas molim da prekinete sjednicu na 10 min i da pozovete sve u sabornicu, hvala vam lijepa.
Naravno da neću prekinuti radi toga sjednicu kao što nisam prekidao sjednicu ni jučer i prekjučer kad nije bio nijedan zastupnik SDP-a ovdje. Prema tome na svakome da procjeni što ga zanima, što ga ne zanima, jel'. No, imate riječ sada vi, ali nije, je, državna tajnica prvo, izvolite.
Amandman je broj sedamdeset jedan. Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je isto kao u prethodnom.
Poštovani zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo, Gospodine potpredsjedniče, žao mi je što niste ovu uslišali moju molbu jer možda bi onda jedan dio zastupnika čuo zbog čega mislimo i shvatio zbog čega mislimo da treba povećati iznos na izvannastavnim aktivnostima u srednjim školama jer ako imamo 1200 ustanova, kada podijelimo to sa iznosom koji je, znači pardon i visokoškolskom obrazovanju, to se dobije simboličan iznos od nekoliko tisuća kuna i sa tim se ne može ništa napraviti. A sa druge strane, još jednom apeliram da shvatite da nam je važnije ne povećati plaće uredu premijera a sa druge strane dati učenicima i studentima u sustavu. I s obzirom da niste uslišali moju molbu, ja ću zamoliti gđu. Bedeković ovdje da prenese ostalim zastupnicima HDZ-a ovo šta ja ovdje govorim, kako bi možda u međuvremenu još došlo do njihove svijesti da je to zbilja potrebno povećati jer očito nam obrazovanje nije prioritet, preraspodjelama se ne može ništa riješiti. Evo kolegica državna tajnica je rekla da će se preraspodjelama doći do udžbenika, zbilja mi nije jasno kako je to moguće ako se 5% proračuna može preraspodjeljivati, znači imat ćemo očito rebalans, onda recite imat ćemo rebalans proračuna gdje ćemo osigurati 300 milijuna kuna za udžbenike. Znači ovo je navrat-nanos sklepan dogovor između gradonačelnika Bandića i premijera Plenkovića koji očito neće na kraju uroditi nikakvim rješenjem osim što je proračun vrlo izdašan prema uhljebljivanju i zapošljavanju novih ljudi a tu prednjači upravo premijer Plenković i njegov ured. Hvala vam lijepa.
Hvala. I sedamdeset drugi amandman je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je isto kao u prethodnom amandmanu.
Poštovani zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ovo je jasni signal kako se mi odnosimo prema učiteljima u sustavu, ne samo što su zakinuti za svoje plaće i osobne dohotke na mjesečnoj razini gdje nije bio problem povećati mirovine povlaštenim skupinama umirovljenika u prvoj godini mandata za 10%, naravno zato šta HDZ računa da su većinom to njihovi glasači, ali učitelji i učiteljice u gradu Zagrebu primjerice, kada dolaze u mirovinu nakon 40 g. radnog staža, imaju otprilike 10, 15% nižu plaću nego šta je prosječna u gradu Zagrebu. I to je recimo također signal kako se odnosimo prema učiteljima i učiteljicama a ovdje je ideja bila da se subvencioniraju kamate u onim područjima gdje možda nedostaje učitelja/učiteljica, da im se na taj način pomogne kako bi možda netko imao i poticaj da ode raditi u neki manje razvijeni dio Hrvatske i na taj način da Vlada pokaže gestom da je važno im ulagati u učitelje i učiteljice a ne opet ista stavka, kod premijera Plenkovića, 30% više ljudi zaposliti. To je po meni totalno neprihvatljivo u ovom trenutku kada se Hrvatska, ja bi rekao, pokušava izaći iz krize, danas imamo poruku premijera Plenkovića da smo povećali, pazite ovu poruku, minimalnu plaću na 3000 kuna. Pa evo jedan gospodin iz Irske mu je Hrvat, odgovorio da čestita premijeru Plenkoviću i Vladi HDZ-a da je tjedna plaća minimalna u Irskoj 3000 kuna. Toliko to govori o tome koliko je uspješna naša Vlada. Ja još jednom molim ovdje prisutne kolege iz HDZ-a da prenesu svojim kolegama i da daju potporu ovom amandmanu kad se o njemu bude glasalo.
Sedamdeset treći amandman je također zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća jer je Zakonom o subvencioniranju stambenih kredita omogućeno subvencioniranje kamata na stambene kredite na nivou RH za koje su sredstva osigurana u okviru Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja. Osigurana sredstva su dostatna za realizaciju 22 ugovorene kreditne partije subvencioniranih kredita.
Poštovani zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. U jednom djelu sam maloprije i obrazložio ovaj amandman, jedan su iza drugog bili, ali moram još jednom istaknuti potpunu nepravdu i potporu sindikatu Preporodu, njihovom štrajku jer je neprihvatljivo da učitelji i učiteljice u situaciji kada državni proračun raspolaže sa više od 25 milijardi kuna više prihoda nego 2015. g., oni se moraju pogađati i pokušati izboriti za neko povećanje koje na kraju bude 3 + 2% od 9. mj., znači na razini godine svega 3,5% i sa te strane ono šta mogu reći da i ov subvencija kamate za stanove učitelja pokazuje upravo to a to je nebriga o onima koji su po meni najvažniji a to su oni koji sudjeluju u obrazovnom procesu. To su naj možda ključni djelatnici u javnim službama i još jednu stvar koju bi trebalo reći je da se ja zalažem, naravno da to povećanje bude veće ali postoji mogućnost i parcijalno, primjerice u gradu Zagrebu da gradska uprava učiteljima u dnevnim boravcima poveća plaću mimo Vlade RH i tako da pokaže naša gradska uprava i gradonačelnik Bandić da se zalaže za njihov bolji status i prisili svoje koalicijske partnere na razini države da to ujednače u odnosu na cijelu Hrvatsku. I još jednom ću reći. 15%, 10-15% je manja plaća učiteljice i učitelja kad idu u mirovinu sa VSS-om nego što je to prosječna plaća u gradu Zagrebu. Da li je to pravedno? Da li to pokazuje koliko cijenimo naše učitelje i učiteljice? Pokazuje, izgleda da ih ova Vlada uopće ne cijeni i zato tražim da se i o ovom amandmanu glasa. Hvala lijepa.
74. amandman je Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća jer je predloženi iznos na ovoj proračunskoj stavci dostatan za financiranje obveza koje je Ministarstvo znanosti i obrazovanja već preuzelo financirati s ove proračunske stavke. Osim toga, navedenim amandmanom nije definirano za koje namjene bi se upotrijebilo zahtijevano povećanje proračunskih sredstava a koje mora biti sukladno odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju.
Poštovani zastupnik Grmoja u ime kluba.
Itekako je sve navedeno gdje se namjerava potrošiti ali vas očito nije briga za Korčulu. Odbili ste uređenje znači obale u mjestu Brna, sad odbijate na Smokvici, znači gdje smo predložili izdvajanje sredstava za izgradnju i montažu solarne elektrane na športskoj dvorani u Smokvici. Znači tu je potrebno postaviti solarne ploče zbog ogromnih računa struje iz razloga energetske neovisnosti. Ovo pokazuje da ministarstvo uopće nije zainteresirano da na bilo koji način pomogne ljudima koji žive na otocima, koji su ionako u već jednom težem položaju nego ostatak naših građana a posebno znači evo ovdje na Korčuli gdje drugi amandman po redu koji predlažemo odbijate. Ja ovo nikako ne mogu prihvatiti i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
75. amandman je zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća a obrazloženje je isto kao u prethodnom.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Ovim amandmanom sam predložio da se izdvoje sredstva u visini 4 milijuna kuna za rekonstrukciju i popravak srednjoškolske sportske dvorane u Sinju. Ista dvorana je napravljena prije 40 godina za mediteranske igre u Splitu, prokišnjava, djeca igraju u toj dvorani sa kabanicama i kišobranima i čizmama gumenim na parketu koji je opasan gdje se proklizavaju. Također tu je igrao i Alkar Sinj košarkaški klub, simbol cetinskog kraja sporta a i cijele košarke na području RH. Smatram da država se odnosi prema objektima obrazovanjima poglavito sportskim neodgovorno na brdsko-planinskim područjima i potpomognutim područjima jer jednostavno da djeca nemaju mogućnosti u srednjoškolskom centru gdje idu, u srednjoškolskim, u školama, gdje ide više tisuća djece iz cijelog područja cetinske krajine da nemaju adekvatnu dvoranu da bi mogli svoje sportske aktivnosti. I ne samo djeca koja su u školi nego i sportske aktivnosti, vanškolske, znači brojni sportski klubovi tu treniraju i nemaju mogućnosti trenirati. Prokišnjava im dvorana, stakla su opasna otpadaju, kroz visi, koševi vise, opasni su po život, apsolutno cijela infrastruktura unutra je urušavajuća. Molim vas prihvatite ovaj amandman jer to je moguće, vi ne želite a razlog je, a razlog je zbog toga što vas nije briga za tom djecom jer vama je bitno da ste napravili u par većih gradova ogromne dvorane a ova djeca na brdsko-planinskim područjima nemaju mogućnosti trenirati. Bitno je pranje novca kroz velike projekte a vas ne briga za dvije trećine Hrvatske i ne prihvaćate ovaj amandman djeca igraju u čizmama gumenim u dvorani. Pa je li vas sram, 50 tisuća ljudi, djece cetinske krajine? Tražim glasovanje.
Hvala. 76. amandman je zastupnika Gordana Marasa.
Amandman uvaženog zastupnika se ne prihvaća. Obrazloženje je isto kao u prethodnom amandmanu.
Poštovani zastupnik Maras.
Obrazloženje je isto kao u prethodnom amandman ali to obrazloženje vjerujte mi ne znači ništa s obzirom da svi znamo u kakvom su stanju naše škole, koliko država godišnje ulaže u kapitalne investicije u osnovnom i srednjem školstvu. I sad pogledajte, naš proračun državni iznosi skoro 140 milijardi kuna a ovdje ulažemo 60. Koliko je to promila? Znači to nije niti jedan posto, to je, to se mjeri u promilima. Znači nevjerojatno je koliko malo država uopće ulaže u kapitalne investicije u osnovnom i srednjem školstvu kao da je se to uopće ne tiče, kao da su svi sposobni. Evo, pričao je nešto kolega Bulj ovdje o pojedinim jedinicama lokalne samouprave ulagati i svojih novaca kao da imaju dovoljno novca i kao da bi to sami po sebi sve morali raditi. A jasno je, jasno je da ni najbogatije jedinice lokalne samouprave, istaknuti ću ovdje opet primjer grada Zagreba koji ima novaca ali nažalost prioriteti su totalno krivi. Znači mi za dva spomenika ulažemo godišnje pola ovog novca koji ste vi ovdje spomenuli. To je recimo jedan nonsense gdje se u kampanju gradonačelnika za ne znam koje buduće izbore ulaže nacionalnu a ne da se rješavaju problemi Zagrepčana i njihove djece. Znači dok se god novcem Zagrepčana bude trgovalo politički, radilo svoje kampanje u suradnji HDZ-a i gradonačelnika Bandića neće biti dobro. Ja sam se nadao da ćete barem na razini državnog proračuna to pokušati promijeniti ali ne, vi ste se odlučili investirati u F 16.-tice polovne a ne u naše osnovne i srednje škole. Hvala lijepo.
Hvala. I sljedeći amandman 77 je zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća jer je predloženi iznos na ovoj proračunskoj stavci dostatan za financiranje postojećih ugovora i licenčnih prava koje ministarstvo financira.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Državna tajnice ovaj odgovor dostatan u biti ne znači ništa. Znači on može biti ako nema ni jednog ugovora isto dostatno može biti nula, znači to je samo pitanje šta ćemo realizirati, ako se planira više, ako se investira u infrastrukturu sustava visoku informacijski infrastrukturu sustava visokog obrazovanja, onda, ako planiramo više, onda ovo neće biti dostatno. Ja tražim da se planira više. Opet kažem, znači u informacijsku infrastrukturu sustava visokog obrazovanja na razini cijele Hrvatske, investiramo 10 milijuna kn. Kakva je to poruka? Jel se onda čudimo što u Hrvatskoj imamo najsporiji Internet u EU, što u našim fakultetima, informacijska infrastruktura, nije dobra, što se ne rade programi na odgovarajući način. Kada bi se ovako odnosile neke druge države prema svojem visokom obrazovanju, vjerojatno bi one zaostajale kao što to danas zaostaje Hrvatska, u području ovih informacijskih tehnologija. S te strane ja apeliram, da dovoljno je samo 1 mj. kasnije ugovoriti isporuku aviona i imati ćemo više nego dovoljno sredstava za ovo što sam ja ovdje preložio i sa te strane mislim da bi bilo potrebno da to napravite i nejasno je zbog čega u biti s ovako jednostavnim obrazloženjem, dostatna su sredstva, pa oni koji su predložili, će vjerojatno reći za sve da je dostatno. Tako da s te strane, očito, ne želite da se više u ovo ulaže, i sa te strane ću tražiti glasanje o ovom amandman. Hvala lijepo.
78. amandman je onaj zastupnika Arsena Bauka.
Amandman se ne prihvaća, iz razloga što je predloženo u suprotnosti s odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školi, a kojima nije predviđena mogućnost osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu RH. Već u proračunima osnivača i nositeljima sufinanciranja odnosno, županija i gradova. Također je za naglasiti da smo svjesni skromnih fiskalnih kapaciteta osnivača školskih ustanova, te da postojeća raspoloživa sredstva nisu dostatna za financiranje potrebne obrazovne infrastrukture, te smo predložili Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU, da se pokrenu pregovori oko izmjene OP-a na način da se omogući financiranje obrazovne infrastrukture, iz europskih sredstava, što do sada nije bilo moguće. Napominjemo da je izmijenjen Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, kojoj se izmjenom omogućuje financiranje iz državnog proračuna, najprioritetnijih projekta, tj. onih objekata u kojima je ugrožena sigurnost učenika i zaposlenika. Također, planirano i povećanje decentraliziranih sredstava za slj. g. u visini od 2%.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem uvažena državna tajnice, ja sam čak djelomično i zadovoljan sa onim dijelom vašeg odgovora u kojem mogu ili između redaka ili direktno reći da ste svjesni o čemu se radi i da ste svjesni da novce koje jedinice lokalne samouprave imaju u tom smislu nisu dostatni, ali onda u tom slučaju treba izmijeniti tu zakonsku odredbu i prilagoditi je situaciji u kojoj se jedinice lokalne samouprave nalaze. Ovdje se konkretno radilo o amandmanu, koji se tiče osnovne škole u Supetru na Braču to je deveti grad u Hrvatskoj po rastu broja stanovnika, što je za jednu otočnu sredinu dosta veliki uspjeh, a škola je stara preko 100 g. što nije baš primjereno. Ona radi u 2 smjene bez kvadratnog metra, prostora za bilo koju aktivnost djece. Ne zadovoljava minimum tehničkih ni prostornih aktivnosti, a posebno je zanimljivo to, da već sada tamo imaju problem s upisom djece u vrtić, a djeca koja sada upisuju u vrtić, za koju g. će vrlo vjerojatno krenuti u školi, pa će onda imati problem i sa upisivanjem u školu. Dakle, primjerice sada negdje imaju 346 učenika, a sljedeće g. će imati 400 učenika i nesumnjivo je da se radi o nečemu što bi trebao biti prioritet. Prema tome, dokumentacija samo za otkup zemljišta iznosi 4 milijuna kn i to je jednostavno nemoguća misija osigurati gradu, to z nate i vi i to ste i rekli. Prema tome, kada već se vlada zalaže za demografski razvitak, onda je i red nagraditi i one sredine, ili barem onim sredinama u kojima se to već uspješno provodi, omogućiti im dakle da sa svojom infrastrukturom, omoguće školovanje djece barem u osnovnoj školi više nego što imaju svoje mogućnosti kao jedinice lokalne samouprave. Tražim glasanje i imam isto obrazloženje za sljedeći amandman koji se isto za toga tiče, pa neću se javljati za riječ.
Dobro. Dakle 79. amandman je isto poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je isto kao i prethodno.
Evo ga, čuli smo da se neće javiti poštovani zastupnik Bauk, pa ćemo preći na 80 amandman kojeg je Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je predložen u suprotnosti s odredbama Zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju kojim je utvrđen sadržaj javnih potreba u predškolskom odgoju a koji se ne sufinanciraju iz državnog proračuna. Javne potrebe se odnose samo na programe odgoja i naobrazbe s djecom teškoćama u razvoju i darovitu djecu. Za djecu predškolske dobi i hrvatskih građana u inozemstvu, za djecu u predškolske dobi pripadnika etičnih i nacionalnih zajednica i manjina i program pred škole. Sredstva za zahtijevano osiguravaju se proračunima jedinice lokalne odnosno, regionalne uprave i samouprave. Također napominjemo da Vlada Republike Hrvatske, financira iz programa ruralnog razvoja Republike Hrvatske, za razdoblje 2014.-2020. putem mjere 7.4.1. u proračunu Ministarstva poljoprivrede, a za izgradnju rekonstrukciju i ili opremanje dječjih vrtića i to u dva do sada objavljena natječaja. U prvom natječaju ugovorena je izgradnja, rekonstrukcija i ili opremanje 57 dječjih vrtića i igraonica u ukupnom iznosu od 330 milijuna kn. U drugom natječaju koji je trenutno u obradi, prijavljena je izgradnja ili rekonstrukcija ili opremanje 160 dječjih vrtića a ukupni traženi iznos potpore je 860 milijuna kn.
Poštovani zastupnik Grmoja u ima kluba.
Po 3 put, 3 amandman koji se tiče Dubrovačko neretvanske županije, odnosno, Korčule vi odbijate znači tražili rekonstrukciju dječjeg vrtića Bambi Smokvica, gdje rashodi iznose za ovakav proračun koji ste napuhali i gdje trošite na svakakve gluposti mizernih milijun kuna, ali evo i to obijate. Znači predloženim amandmanom predlaže se osiguranje sredstava za rekonstrukciju dječjeg vrtića Bambi u mjestu Smokvica, što bi svakako poboljšalo kvalitetu života na otoku, zgrada vrtića je rađena 50-tih godina i u raspadu je i zbog toga je potrebna hitna rekonstrukcija, ali nikoga u Vladi izgleda za to nije briga. Nije briga ministra Marića koji ovdje sjedi i čita poruke na mobitel, znači njega nije briga za djecu na Smokvici na Korčuli, nije briga Andreja Plenkovića i nije briga vas cijenjena gospođo. Znači, vas ne zanima kvaliteta života ljudi, vas zanimaju isključivo vaše pozicije, to je ono što vas zanima i tražim glasovanje.
81. amandman je Klub zastupnika Živog zida i Snage postavio.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što na ovoj poziciji osigurano dostatno sredstava za isplatu plaća i pripadajućih doprinosa kao i ostalih rashoda za zaposlene, a sve sukladno ugovorenim kolektivnim ugovorima. Ujedno napominjemo da je Vlada RH postigla postigla dogovor sa sindikatima javnih i državnih službi, a kojim će se plaće zaposlenika od 1. siječnja uvećati za dodatnih 3% te od 1. rujna dodatnih 2% te ako tome pridodamo povećanje iz 2017. od 6% plaće su već uvećane za 11%. Kao što su zaposlenicima osigurana i dodatna materijalna prava primjerice isplata regresa i božićnice.
U ime Kluba poštovani zastupnik Bunjac.
Hvala lijepa, poštovana državne tajnice, ne znam po kojem kriteriju vi zaključujete da su sredstva za plaća učitelja dostatna kad smo ovaj tjedan imali štrajk. Znači to samo vi mislite, vaše mišljenje želite nametnuti kao mišljenje [[Upadica: Apsolutnu istinu.]] tako je kao neku apsolutnu i vječnu istinu. Znači od 67.000 ljudi u sustavu obrazovanja u sustavu obrazovanja ne slaže se s vašim mišljenjem, ali vi mislite krajnje nedemokratski naravno da vaše mišljenje vrijedi više nego njihovih 67.000 mišljenja. Znači, mi predlažemo u Živom zidu da se uzme novac iz NATO akcija i da se da učiteljima da se zaustavi štrajk da oni budu zadovoljni i da djeca mogu prisustvovati nastavi, smatramo da je to puno korisnije nego davati novce za što, za NATOV imperijalizam u Iraku i Afganistanu. Koja je korist od hrvatske motorizirane bojne na poljskoj granici, evo recite mi molim vas da ja znam, ja do sada to nisam uspio shvatiti dajte me prosvijetlite i recite mi što hrvatska vojska radi na toj granici i zbog čega mi moramo dati 120 milijuna u tu svrhu, a ne možemo dati 70 milijuna kuna za plaće učiteljima koji štrajkaju, koji su nezadovoljni i koji planiraju napustit ovu zemlju i koji svi, pa makar u bradu kritiziraju poteze vaše Vlade i vaše ministrice. Dajte idemo odrediti jasno prioritete, ko je korisniji motorizirana bojna ili 67.000 učitelja, znači totalno, totalno potpuno krivi kriterij, potpuno kriva ljestvica vrijednosti. Smatramo da ovaj amandman mora biti prihvaćen, da je to logičan i da s te strane tražimo glasanje.
82. amandman je Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje kao u pitanju 80. gdje se govorilo o tome na koji način se financiraju zapravo taj predškolski odgoj i kako je zapravo kroz Ministarstvo poljoprivrede kroz dva programa, kroz dva natječaja osigurana dostatna sredstva za ovaj dio rekonstrukcije izgradnje i opremanje tih dječjih vrtića.
Poštovani zastupnik Pranić.
Uvažena državna tajnice, od čega kreće naš sustav obrazovanja od prvog razreda osnovne ili od dječjih vrtića, svi znamo da su vrtići po zakonu odgojno-obrazovne ustanove i kad sumiramo gdje se nalazi Hrvatska tu na razini EU, nalazimo se na samom dnu. 60% djece ide u vrtiće, slijedeća prva europska zemlja je Cipar sa 74%, da ne govorimo o Poljskoj 70% i Sloveniji 79%. Niste nam uvažili onaj amandman vezano za sufinanciranje rada vrtića u ruralnom području, a sami sada govorite da preko mjera ruralnog fonda će se obnovit vrtići. I sad imate primjer da će se uložit preko milijarda kuna u građevine, zvane vrtiće, a iz čega će to jedinice lokalnih samouprava iz potpomognutog područja financirat djelatnike. Vi po toj prognozi morali bi zaposlit 5.000 djelatnika da bi mi uopće ovaj sporazum iz Barcelone dosegli, to vam je reda 475 miliona kuna jedinice lokalne samouprave iz potpomognutog i brdsko-planinskog područja trebaju osigurat za rad dječjeg vrtića, iz čega da to osiguravaju, i ovaj sam naš amandman je bio u tom duhu da se pronađe određena sredstva kao početak za sufinanciranje dječjih igrališta jer po pedagoškom standardu svako novo igralište sagrađeno u dječjem vrtiću uzrokuje novog djelatnika koji se financira iz jedinice lokalne samouprave kao osnivača. S obzirom da znamo kako se nalazi u potpomognutom području jedinice lokalne samouprave iz čega će financirat, evo konkretno imate jedan primjer u Dalmatinskoj zagori, općina Podbavlje dobila je novi vrtić 6 miliona kuna provodi, pa mora zaposlit 15 djelatnika, iz čega će ih zaposlit, iz čega će to zaposlit, to je jedan veliki problem s kojim se mi suočavamo i s kojim će se suočavat Hrvatska i 2019. i 2020. godine, a rezultati takvog sustava su poražavajući, na dnu smo EU. Toliko o našem obrazovanju. Hvala.
Slijedeći Amandman je broj 83. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, izvolite.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje isto kao u prethodnom.
U ime kluba poštovani zastupnik Miletić.
Dakle, ovim amandmanom se traži sufinanciranje od strane državnog proračuna za izgradnju dječjeg vrtića u Bračišću maloj općini u središtu Istre, gdje dakle nedostaju kapaciteti za predškolski odgoj, gdje jedan dio djece pohađa predškolski odgoj u susjednim gradovima, a nažalost više od 35 djece uopće nisu u obuhvatu predškolskog odgoja na području same općine. Obzirom na ukidanje statusa brdsko-planinskog područja i situacija da za izgradnju ovakvog vrtića pa gledajte trebalo bi barem jedno 4 godišnja ukupna proračuna općine uložiti kako bi se ovakav kapitalni objekt izgradio nije realno za očekivati da to općina sama sa svojim proračunom može ukinuti. Često puta kažemo da su nam djeca najbitnija, da trebamo osigurati kvalitetan standard i predškolski odgoj međutim općina u ovom trenutku to samostalno nije jednostavno ne može isfinancirati. Iz tog razloga razloga molim da se glasuje o ovom amandmanu.
Sljedeći amandman je broj 84. poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što Županija bjelovarsko-bilogorska nije dovršila proceduru sukladno svim propisima koji reguliraju financiranje putem JPP-a te ne postoji osnova za planiranje financijskih sredstava.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ako hoćete da završite potpredsjedniče razgovor [[upadica Reiner: Bez brige]] Dobro znači ovdje se radi o projektima javnog privatnog partnerstva u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji i njihova jedina zamjerka odnosno razlika u odnosu na primjerice Varaždinsku županiju koja je po istom u istoj proceduri bila kao i Bjelovarsko-bilogorska županija za određene projekte škola i dvorana je ta što je Varaždinski bivši župan i sadašnji župan što su u koaliciji na nacionalnoj razini sa HDZ-om ušli u tu priču i uspjeli ubaciti te svoje projekte u Proračun i mi vidimo već tamo da se određeni projekti izvršavaju. Inače ja sam prije 2 godine kada smo usvajali prvi proračun predlagao i za Varaždinsku županiju i onda ne znam da li ste vi bili gospođo državna tajnice ili netko drugi isto mi je dao ovakav odgovor da se ne može. Ali onda slijedeće godine kad je HNS ušao u vladajuću koaliciju odjedanput se moglo, znači ja zaključujem da se može i ovdje kada bi se htjelo odnosno kada bi bilo političke volje da se pomogne županiji Bjelovarsko-bilogorskoj da se odradi 10-ak projekata osnovnih i srednjih škola odnosno sportskih dvorana kako bi djeca u tom dijelu Hrvatske bila u istoj poziciji primjerice kao u Koprivničko-križevačkoj županiji odnosno Varaždinskoj županiji. Znači ne bi smjeli raditi isključivo političke trgovine kupnju političke podrške na način da se onda neki projekti uguravaju u proračun jer sa te strane šalje se vrlo jedna ružna poruka Hrvatskih građanima da je jedino bitno da li će netko nekog u Saboru kupiti kako bi se projekti u njihovoj županiji izvršili. Tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
85. amandman je onaj Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što na ovoj poziciji osigurana su sredstva za isplatu plaća i pripadajući doprinosa kao i ostalih rashoda za zaposlene a sve sukladno ugovorenim kolektivnim ugovorima. Ujedno napominjemo da je Vlada RH postigla dogovor sa sindikatima o čemu sam govorila u jednom od prethodnih obrazloženja amandmana pa nemam više za šta dodati u ovom obrazloženju.
U ime Kluba govoriti će poštovani zastupnik.
Ne čudi me znači, sve ste odbili. Sve što smo predlagali, evo predsjednik Kluba HDZ-a je znači s ovog područja dakle smo predlagali amandmane i to ste odbili. A ovim amandmanom koji smo dali osiguravaju se sredstva za pomoć učenicima 8. razreda osnovne škole nakon maturiranja. Upis u srednju školu nije samo stresan proces za djecu i roditelje već zahtijeva i određena materijalna sredstva, uglavnom se radi o nabavci potrebne opreme za školu i troškova drugih izvanrednih aktivnosti koje djeca pohađaju ova pomoć sastoji se od financijske pomoći u iznosu od 1000 kuna te poklon paketa u vrijednosti od 1350 u kojem se nalaze osnovne potrepštine za školu kao što su olovke, kemijske olovke, omoti za knjige , ruksak kabanica za kišu i td. U Republici Hrvatskoj godišnje maturira oko 37 tisuća učenika i za ovu mjeru je potrebno osigurati znači ovaj iznos koji smo ovdje naveli i vama je to također problem, a znate koliko je teško roditeljima s kakvim se sve poteškoćama suočavaju ali Vladu RH nije briga. Tu su prisutna 2 ministra, ministar prometa Oleg Butković, ministar financija Zdravko Marić koji predstavljaju Vladu. Ovu Vladu nije briga za njene građane, vas dragi ministri nije briga za građane do jedan amandman oporbe ste odbili i ne znam zašto uopće ovakav silan trud. Dali smo najviše amandmana u oporbi, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista međutim vi to konstantno ignorirate, sve što mi predlažemo u korist naših građana vi odbijate. Hvala lijepo.
86. amandman je Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, također.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je kao i u prethodnom.
Poštovani zastupnik Grmoja u ime Kluba. Pardon Bulj. Ajde se odlučite. … [[Upadica se ne čuje.]] Onda je, ne, ne MOST nezavisnih lista, poštovani zastupnik Grmoja.
Znači predložili smo financiranje toplih obroka za svu djecu u osnovnim školama u najugroženijim područjima u RH i to na području Like, Gorskog Kotara, Slavonije i Baranje te Dalmatinske Zagore. Topli obrok bi se osigurao za učenike od 1 do 4 razreda osnovne škole. Iako bi ovu mjeru trebalo primijeniti na sve osnovne škole u RH mi smo realni svjesni smo financijskog ograničenja pa predlažemo barem da se pokuša pomoći, znači djeci u ovim nerazvijenim područjima. Iznos koji bi se trebao osigurati za tople obroke u 2019. godini za svu djecu od 1 do 4 razreda osnovne škole znači je 30 miliona kuna i to je ono što je vama ogroman problem i vi ne želite apsolutno napraviti i bilo što prihvatiti. I hvaliti ćete se ne znam s ovim sitnim potezima, kolega Bulj već 3 godine predlaže za nerazvijena područja i sad je kolega Šipić uputio jedan amandman sitno nešto nebitno 10 miliona kuna i to je kao vlada prihvatila. Samo zato da ne biste izgubili glasove, jer ste svjesni ko se u ovom Sabor bori za interese naroda, a tko radi protiv interesa naroda? Ova Vlada na čelu sa premijerom Plenkovićem. Protiv svojih građana odbijate uporno sve Amandmane koje predlažemo, uložili smo silan napor da pokušamo vidjeti koji su ključni problemi u RH, infrastrukturni i ovi koji bi pomogli našim građanima, ali jednostavno vi nemate bilo kakve volje uvažiti ono što dolazi iz redova oporbe, sve konstantno odbijate i ja se nadam da što veći broj građana gleda na koji način se ponaša Vlada RH koja bi trebala raditi u njihovom interesu.
Slijedeći Amandman je broj 87, zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je predloženo u suprotnosti s odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, a kojima nije predviđena mogućnost osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu, već u proračunima osnivača i nositelje sufinanciranja. Također je za naglasiti da smo svjesni skromnih fiskalnih kapaciteta, osnivača školskih ustanova, te da postojeća raspoloživa sredstva nisu dostatna za financiranje potrebne obrazovne infrastrukture, te smo predložili Ministarstvu regionalnog razvoja i Fondova EU da se pokrenu pregovori oko izmjene OP-a na način da se omogući financiranje obrazovne infrastrukture iz EU sredstava, o čemu smo također u jednom od prethodnih obrazloženja naveli.
Poštovani zastupnik Bulj.
Evo još jedan Amandman iz Dalmacije, Dalmatinske zagore, iz nerazvijenih područja, iz Brdsko planinskih područja, odbijate. Vlade su dolazile u Sinj, bile su predizborne kampanje, obećavalo je rješavanje OŠ Fra Pavla Vučkovića, brojni ministri i pomoćnici su najavljivali kamene temeljce, 2016.-te godine sam se izborio da uđe u proračun iznos određeni za ovu školu, projekt nije zaživio, premda imamo projektnu dokumentaciju, kao da nije dogovoren iznos, a iznosi su bili dogovoreni, nešto kao da je pretprojektirano, previše novca i tako. Činjenica da je bilo u državnom proračunu 2016.-te godine. Činjenica je da u Cetinskoj krajini, osnovnoškolci u Sinju idu u više smjena, činjenica je da iđu učenici osnovnih škola trenutno u objekat gdje su franjevci vlasnici, trebati će ići u 4 smjene, izgleda mi, ali kako ste vi počeli ulagati, koliko ulažete i kako odbijate Amandmane koje mi predlažemo po pitanju dječjih vrtića, po pitanju obrazovanja, po pitanju besplatne marende za djecu za osnovnoškolce, za studente prijevoz, kako odbijate, čini mi se da neće ni tribati nama škole. Vama je to cilj. Pa jel vama problem izgraditi školu u Cetinskoj krajini koja ima 50 000 stanovnika, koja je po prostoru veća od, osnovnu školu koja je veća od Međimurske županije, po broju stanovnika od Ličko-senjske županije. Dal je vas briga uopće za nerazvijena područja? Jel je neistina da ne može biti u proračunu ako je bilo 2016.-te u proračunu. Zbog čega je bila, tko će mi objasniti, 2016.-te u proračunu? Izgradnja OŠ Fra Pavla Vučkovića. Vas nije briga, a još me više žalosti što je samo jedna zastupnica iz većine u ovim klupama. Gdje su sada moji iz Dalmatinske zagore zastupnici [[Upadica: Hvala]] iz 9.-te izborne jedinice, iz 10.-te [[Upadica: Hvala]] iz Like, gdje su? More je biti sram i stid.
Slijedeći Amandman je Amandman 88, poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća jer na aktivnost, odgoj i naobrazba učenika s teškoćama u razvoju u osnovnim školama su osigurana dostatna sredstva za osiguravanje podrške učenicima s teškoćama u razvoju u iznosu od 25 milijuna 240 tisuća kuna. Sredstva su povećana u odnosu na 2018.-tu godinu u visini od 1.226.719,00 kn. Dodatna sredstva osigurana su i na aktivnosti Program izrade udžbenika za slijepe i slabovidne učenike i u okviru aktivnosti poticaj Udrugama za izvaninstitucionalni odgoj i obrazovanje djece i mladih u provedbi organizacija civilnog društva u suradnji sa osnovnim i srednjim školama.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Znači, obrazloženje je kao i svako do sada, a to je da su sredstva dostatna. Po mišljenju predlagača, što bi se iznenadio da netko ovdje dođe kao predlagač i kaže da nisu dostatna sredstva, to je, to bi zbilja bilo nelogično. Znači, bilo tko, tko bi došao rekao bi na isti način, sredstva su dostatna i sada si vi mislite što god želite. Moja poruka je broj jedan, da nisu dostatna sredstva, to se možemo svjedočiti svake školske godine i po količini sredstava koja se utroše, moglo bi biti i duplo više sredstava i po tome kako djeca sa teškoćama u razvoju imaju asistenciju u školama, znači, uvijek imamo probleme u tom dijelu svakog početka školske godine. I sa te strane je gotovo, pa nevjerojatno da je problem tu povećati za 15 milijuna kuna sredstva, a sa druge strane u jednoj godini za novi avion nije problem dati odnosno polovne avione nije problem planirati novu stavku od 350 milijuna kuna. To jasno pokazuje prioritete ove Vlade i brigu ove Vlade, kao što pokazuje i to je rekao dobro gospodin Bulj, ovdje samo jedna zastupnica iz HDZ-a, ostatak od 50-tak njih su već vjerojatno Bosiljevo, dole prema Dalmaciji, petak je i tu se jasno pokazuje koliki uopće vlada interes za ovo što se predlaže za našu djecu, za naše učenike, za obrazovanje i volio bih kada bi tu bilo malo više razumijevanja i sa neke strane brige da se u obrazovanje daje, a ne samo da se rutinski digne ruka i čeka 15.12. da se uzme jedan mjesec godišnjeg i da se više onda uopće ništa ne radi, kao što se očito ne radi ni sada. Hvala lijepo.
89.-ti Amandman je kluba zastupnika Glasa i HSU-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva na ovoj poziciji dostatna za izvršenje plana pomoći u opremanju osnovnoškolskih knjižnica za 2019.-tu godinu. Predloženi iznos sukladan je višegodišnjoj dinamici u prethodnom razdoblju, a sredstva su povećana za 200 tisuća kuna u odnosu na 2018.-tu. razdoblju, a sredstva su povećana za 200000 kuna u odnosu na 2018.-tu. Također podsjećamo da su opremanje knjižnica osnovnih i srednjih škola u razdoblju od 2012. do 2015. uopće nije financiralo.
Poštovani zastupnik Beus Richembergh, u ime Kluba
Pa krasne ste nam vijesti donijeli, dakle, da nakon što nisu financirane nabavke knjiga, vi financirate otprilike 17 knjiga po knjižnici svake godine. Pa to je jedan krasan napredak, tol'ko ih napiše akademik Reiner u dvije godine. Dakle, ako izračunamo ovo kol'ko ste vi, ovoga, predvidjeli po svakoj školi, to je 1700 kuna. Ja vama predlažem da vi odete na Interliber pa za te novce kupite knjige pa da vidite, ovoga, to je jedinstvena prilika da se umjesto 17 kupi 24, i da onda svi doniramo knjige, malo ironiziram, ali ako se pozivate već na praksu bivših, koja nije bila dobra, pokažite da ste bolji, knjiga je jedna od najvažnijih stvari u školi. Ako godišnje nabavljamo prosječno 17 komada, a knjižnica u osnovnoj školi ne može funkcionirati ispod 2000 ili 3000 relevantnih naslova i primjeraka, onda možete misliti za koliko godina će se obnoviti taj knjižni fond. Ne samo da će ova djeca biti djedovi, nego će vjerojatno biti šukundjedovi onih koji će tada ići u školu, ako uopće bude više djece. Hvala. Tražim glasovanje.
90. amandam je Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je predložen uz suprotnosti sa odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju. Dakle, mogućnost osiguravanja sredstava je, nije na državnom proračunu već u proračunima osnivača i nositelja sufinanciranja odnosno Županija i Gradova, o čemu smo i u jednom od prethodnih amandmana već i obrazložili.
U ime Kluba, poštovani zastupnik Miletić.
Pa ovim amandmanom smo dakle tražili sredstva za osnovnu školu u Marčani, budite uvjereni kad bi ova zemlja bila decentralizirana, kada bi Gradovi i Općine i Županije raspolagali onim sredstvima koja se na tom području stvaraju u punoj većoj mjeri nego što je to danas, onda niti te Općine, pogotovo male Općine, ne bi tražile pomoć državnoga proračuna, već bi to napravili sami, odnosno sa sredstvima koji su njihovi poduzetnici i njihovi građani upravo stvorili na tom prostoru. Dakle, da bi se osigurali minimalni tehnički uvjeti za održavanje nastave u Osnovnoj školi Marčana, potrebno je uređenje te osnovne škole, a planirana investicija negdje oko 19,5 milijuna kuna. Dakle, logično i jasno da sve ove stavke koje nakon toga i slijede, a koje ću obrazložiti, nije moguće isfinancirati sa postojećim mizernim lokalnim proračunima. Svi skupa znamo da se u ovoj zemlji, u principu, ukupan fiskalni kapacitet dijeli na način da je oko 90% ukupnih prihoda u državnoj blagajni, da je na razini Gradova i Općina, i Županija otprilike 10%, ako izostavimo Grad Zagreb koji participira otprilike sa 5%, onda nam je svima skupa jasno da po postojećem modelu rigidne centralizacije, naše Općine, naši Gradovi, naše Županije teško mogu samostalno isfinancirati ove kapitalne objekte. Zato tražim glasovanje o ovom amandmanu.
91. amandman je također Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman se ne prihvaća s istim obrazloženjem kao i u prethodnom.
Poštovani zapisnik Miletić u ime Kluba.
Hvala vam lijepa. Dakle, ovdje se radi o Osnovnoj školi u Savićenti, isto tako jedna mala Općina u našoj Istri, gdje je, dakle, neophodno osigurati sredstva za građevinske objekte u ukupnom iznosu 22 milijuna i 500 tisuća. Dakle, jednako kao u prethodnom amandmanu da bi se Osnovna škola Savićenta, da bi se mogli osigurati minimalni tehnički uvjeti za održavanje nastave, potrebno je dakle uređenje same Osnovne škole. Planirano je uklanjanje dijela postojeće zgrade, rekonstrukcija, dogradnja i nadogradnja postojeće školske zgrade i s izgradnjom jedne male jednodijelne školske sportske dvorane i školskih vanjskih igrališta. Svima je jasno da ova sredstva niti Županija, niti sama Općina, samostalno ne mogu osigurati i zato se traži ovim amandmanom nova pozicija, dakle stavka u vašem Ministarstvu. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
I 92. amandman je Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje isto kao i prethodno.
Poštovani zastupnik Miletić u ime Kluba.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o Osnovnoj školi doktora Mate Demarina u Medulinu, gdje je, dakle, potrebno izgraditi novu školu i drago nam je da ipak ima mjesta u našoj zemlji gdje je demografski porast, dakle, nije da svi iseljavaju izvan naše zemlje, međutim, treba osigurati normalno i potrebne uvijete kako bi učenici mogli pohađati školu odnosno što sam prije rekao predškolski odgoj. Dakle, ovim projektom je planirana rekonstrukcija, dogradnja i nadogradnja postojeće školske zgrade i izgradnja, dakle, sportske dvorane. Obzirom da se radi o značajnim sredstvima koja nisu moguće samostalno osigurati Općina i Županija, traži se, dakle, nova stavka u razdijelu vašega Ministarstva u iznosu od 43 milijuna kuna. Tražim glasovanje.
93. amandman je također Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Ovaj amandman se ne prihvaća, sa istim obrazloženjem kao u prethodnom.
U ime Kluba poštovani zastupnik Miletić.
Ovdje se radi o Osnovnoj školi Petra Studenca u Kanfanaru. Opet jedna mala Općina u Istri, gdje je, dakle, potrebno osigurati minimalne tehničke uvijete za održavanje nastave u Osnovnoj školi. Za tu stavku je predviđen iznos od 20 milijuna kuna, i obzirom da sama Općina i Županija nisu u mogućnosti samostalno osigurati ta sredstva, a žele naravno ponuditi kvalitetnije uvijete pohađanja nastave za naše osnovnoškolce, tražimo dakle ovim amandmanom osiguranje nove pozicije u razdijelu vašeg Ministarstva. Molim glasovanje o ovom amandmanu.
I 94. amandman je Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je isto kao u prethodnom.
Poštovani zastupnik Miletić.
Hvala lijepa. Dakle, ovim amandmanom se traži stavka u iznosu od 27 milijuna kuna za potrebe OŠ u Fažani, dakle da je potrebno uložiti sredstva u građevinski objekt OŠ u Fažani kako bi se osigurali minimalni tehnički uvjeti za održavanje nastave, a da taj iznos samostalno niti općina niti županija ne mogu osigurati, ovim amandmanom se traži nova stavka u razdjelu vašeg ministarstva kako bi se moglo ići u realizaciju ovoga projekta koji je od prijeke potrebe za građane općine Fažana. Tražim glasovanje.
Devedest peti amandman je također Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman se ne prihvaća a obrazloženje je isto kao i u prethodnom.
Poštovani zastupnik Miletić u ime kluba.
Hvala vam lijepa. Ovdje se dakle traži stavka u razdjelu vašeg ministarstva za potrebe OŠ Vladimira Gortana u Žminju, dakle još jedna od manjih općina u našoj Istri a potrebna sredstva za uređenje škole Vladimira Gortana u Žminju su u iznosu od 9 milijuna kuna. Kako sama općina ne može odnosno i sama županija ne mogu samostalno osigurati sredstva za uređenje OŠ Vladimira Gortana, traži se dakle da se u razdjelu ministarstva osiguraju sredstva i da se na taj način može urediti navedena osnovna škola, tražim glasovanje.
I devedest šesti amandman je Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman kluba zastupnika se ne prihvaća s obrazloženjem koje smo dali u prethodnom.
OŠ Škola Vladimira Nazora u Vrsaru, dakle potrebna sredstva za uređenje građevinskog objekta 9,5 milijuna kuna a potrebno je dakle rekonstruirati, dograditi i nadograditi postojeću školsku zgradu kako bi se osigurali tehnički uvjeti za održavanje nastave u navedenoj osnovnoj školi. Kako sama općina i županiju nisu u mogućnosti osigurati sredstva potrebna za uređenje škole, traži se dakle nova stavka u razdjelu vašeg ministarstva kako bi se moglo ići u taj projekt. Tražim glasovanje.
Devedest sedmi amandman je također Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman se ne prihvaća s istim obrazloženjem.
Poštovani zastupnik Miletić u ime kluba.
Područna škola Martinski pri OŠ Vitomira Širola Paje u Nedeščini, dakle još jedna od naših općina koje ne mogu samostalno zbog svog fiskalnog kapaciteta osigurati sredstva za uređenje naveden osnovne škole, dakle traži se iznos od 2 milijuna i 100 000 kuna kako bi se mogla osigurati sredstva za građevinske objekte. Radi se dakle o područnoj školi Martinski pri OŠ Vitomira Širola Paje iz Nedeščine a obzirom da je školu planirana energetska obnova, rekonstrukcija i preraspodjela prostora. Kao što sam i prije rekao, kako županija i sama općina ne mogu samostalno osigurati potrebna sredstva, ovim amandmanom se traži pozicija u vašem ministarstvu i tražim glasanje.
Devedest osmi amandman je također Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman se ne prihvaća s tim obrazloženjem kao u prethodnim.
U ime kluba, poštovani zastupnik Miletić.
Dakle, radi se o talijanskoj OŠ Scuola elementare Italiana Novigrad, Cittanova, gdje je potrebno osigurati sredstva u iznosu od 15 milijuna kuna kako bi se moglo ići u izgradnju nove školske zgrade. Dakle znamo da na području Novigrada nedostaje kapaciteta za osnovnoškolsko obrazovanje i ovim amandmanom smo htjeli predložiti da se i država uključi sa svoje razine u financiranje ovih objekata. Dakle želim istaknuti da je nama u Istri jako bitno imati i prava pripadnicima talijanske nacionalne manjine, stoga imamo doista relativno kvalitet uvjete u gradovima i općinama međutim, u Novigradu konkretno je potrebno izgraditi novu školu. Tražim glasovanje.
Devedeset deveti amandman podnijeli su zastupnici Pero Ćosić, Ljubica Maksimčuk i Marko Šimić.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio proračuna. Stoti amandman podnijela je zastupnica Marta Luc- Polanc.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što se vode razgovori sa Ministarstvom regionalnog razvoja i fondova EU-a o mogućnosti financiranja ovog projekta iz darovnice norveške Vlade a iz koje je za sektor obrazovanja predviđen dio sredstava. Tijekom 2019. g. će nam biti poznati rezultati tih pregovora. U svakom slučaju svjesni smo važnosti ovog projekta i nužnosti njegove realizacije ali sredstva s pozicije Ministarstva obrane nije moguće smanjivati jer su ista nužna za realizaciju njihovih projekata.
Budući da zastupnice nema, o tome prijedlogu amandmana se mora glasovati. Amandman sto jedan zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva na ovoj poziciji dostatna za izvršenje plana pomoći u opremanju osnovnoškolskih knjižnica za 2019. g. i predloženi iznos sukladan je višegodišnjoj dinamici u prethodnom razdoblju a sredstva su povećana za 200 000 kuna u odnosu na 2018.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Iznenadili ste me ovim obrazloženjem o dostatnosti sredstava i konstatacijom da je 3 milijuna i 400 000 kuna dovoljno da opremimo novim naslovima sve knjižnice obveznom lektirom i stručnom literaturom u osnovnim školama u RH. To dovoljno govori o tome koliko ulažete u knjižnice, to dovoljno govori koliko je Vladi stalo da se obnove knjižnice, da nam djeca čitaju, da se razvija kultura čitanja, da na neki način imamo dovoljno knjiga, nerijetko se dešava da djeca ne mogu ni posuditi knjigu jer nema dovoljno knjiga jer nema dovoljno knjiga za obveznu lektiru i sa te strane moraju se snalaziti po gradskim knjižnicama. I to dovoljno govori još jednom o onome što ste maloprije izveli a to je igrokaz između Vlade i gradonačelnika grada Zagreba oko školskih knjiga koje ćete kao preraspodjelom osigurati ne znamo samo kako jer to zakonski nije moguće tijekom sljedeće godine. A sa druge strane još jednom govorim na uhljebljivanje na zapošljavanje svih onih koji će doći sljedeće godine u Vladu RH a tu prednjači po postotku Ured premijera Andreja Plenkovića sa 30%-tnim povećanjem zaposlenih. Stvarno mi to nije jasno koji su se to poslovi odjednom pojavili da premijer Plenković mora imati 30% više zaposlenih u svojem uredu kako bi valjda što efikasnije radio posao koji po njegovim izjavama i ovako radi najbolje što može. Tako da tražim glasanje o ovom amandmanu.
102. amandman je Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća jer se na ovoj poziciji planiraju sredstava za plaće i naknade zaposlenih u srednjoškolskim ustanovama koje uključuje bruto plaće sa pripadajućim doprinosima poslodavca, otpremnine, pomoći i druga materijalna prava zaposlenika srednjih škola. Navedeno se financira u sklopu aktivnosti provedba kurikularne reforme te aktivnosti sufinanciranje nastavnih materijala i opreme za učenike osnovnih i srednjih škola.
Poštovana zastupnica Ines Strenja.
Zahvaljujem. Smatram da još jednom treba ponoviti da smo ovim amandmanom željeli pripremiti i opremiti jednu informatičku učionicu sa cjelokupnom opremom, znači komplet 15 računala, 15 stolova i stolica i 1 projektor koji je zapravo trebao biti namijenjen prvoj Sušačkoj hrvatskoj gimnaziji. Dakle radi se o hrvatskoj gimnaziji koja je osnovana 1627. godine u Rijeci katedrale Sv. Vida koji su, gdje su Isusovci osnovali kolegij i započeli znači davne 1627 godine sa gimnazijskim obrazovanjem koje traje neprekidno do današnje dana. Ukidanjem reda Isusovaca gimnazijsku naobrazbu preuzimaju svjetovne vlasti i gimnazija, nastavlja djelovati a upaljena ... [[Govornik se ne razumije.]] znanja ostala je gorjeti do današnjih dana. Dakle posljednje velike promjene zadnjih desetljeća dogodile su se i ta škola je danas nazvana prva Sušačka hrvatska gimnazija u Rijeci u kojoj se sustavno provode gimnazijski programi opće i jezične i prirodoslovno-matematičke gimnazije. To je škola promjene zadnjih desetljeća dogodile su se i ta škola je danas nazvana prva Sušačka hrvatska gimnazija u Rijeci u kojoj se sustavno provode gimnazijski programi opće i jezične i prirodoslovno-matematičke gimnazije. To je škola u kojoj je 620 učenika raspoređenih u 24 razredna odjela u programima opće jezične i prirodoslovno-matematičke gimnazije zajedno sa 60 vrsnih profesora izučavaju sadržajni i zahtjevan gimnazijski program. Smatramo da u školi ima 7 nastavnika informatike i 2 informatičke učionice, jedna sa 8 računala a druga bez računala za učenike. Dakle ovakva gimnazija sa ovakvom poviješću ima samo 8 računala i dvije informatičke učionice. Zbog svega navedenog predložili smo samo 180 tisuća kuna za ovu školu što je trebalo osigurati u hrvatskom proračunu. Tražim glasanje o ovom amandman.
103. amandman je podnijela poštovana zastupnica Ines Strenja.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je isto kao i za prethodni amandman.
Poštovana zastupnica Strenja.
A ja ću još jednom ponoviti. Ovaj amandman smo dali u Primorsko-goranskoj županiji gdje je SDP na vlasti i naravno nije smatrao da prva Sušačka riječka gimnazija koja ima 2 informatičke učionice jedna sa 8 računala a jedna bez jednog računala sa vrhunskim rezultatima, iz informatike i matematike na nacionalnoj i svjetskoj razini nema mogućnosti pravog obrazovanja i naravno i u Primorsko-goranskoj županiji su odbili a odbili su i evo kao što vi kažete vjerojatno i od strane Vlade. Dakle, upravo u prvoj Sušačkoj gimnaziji organizirana je prava redovna izborna pojačana i fakultativna informatika odnosno robotika učenici se kontinuirano obučavaju ali samo na 8 računala. Smatram da ste trebali osigurati 180 tisuća kuna samo 180 tisuća kuna samo za 18 računala. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
104. amandman je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva za sufinanciranje troškova javnog prijevoza redovitih učenika srednjih škola u 2019. godini uvećana za 37 milijuna i 500 tisuća kuna u odnosu na 2018. godinu. Povećanje proizlazi iz uvećanih limita za cijene mjesečnih karata. U odluci o kriterijima i načinu financiranja troškova javnog prijevoza redovitih učenika srednjih škola za školsku godinu '18.-tu, '19.-tu te su dostatna za pokriće svih obveza sukladno odluci koju je donijela Vlada RH.
Poštovani zastupnik Bulj.
Za ovu mjeru u državnom proračunu potrebno je osigurati 40 milijuna kuna. Ovim amandman se predlaže osigurati sredstva za ... [[Govornik se ne razumije.]] i financiranje prijevoza svih učenika osnovnih škola na potpomognutim područjima i brdsko-planinskim područjima. Prema trenutnim propisima prijevoz do škole i od škole organizira za učenike osnovnih škola od 1. d. 4. razreda koji žive u naseljima udaljenima od škole više od 3 km kao i za učenike od 5. do 8. razreda koji žive u naseljima udaljenim od škole više od 5 km. Također ako nema nogostupa ... [[Govornik se ne razumije.]] djeca imaju pravo na državno subvencionirani prijevoz. Međutim ovaj uvjet se skoro nigdje ne primjenjuje ja vam garantiram i zato treba jer znam, jer živim na tim područjima treba osigurati sredstva za svu djecu osnovnoškolce imaju organiziran besplatan prijevoz. Jel vam nije isto organiziran prijevoz 3 km u Zagrebu gdje imate tramvaj, autobus, pristaništa ili negdje u brdsko-planinskom području Gorskoj Kotara, Dalmatinske zagore ili Slavonije. Djeca odlaze u noćnim satima koji su u popodnevnim smjenama jer nemaju svi osigurane jutarnje smjene gdje nema rasvjete a postoji nogostup. U noćnim satima kasnim u brdsko-planinskim područjima i nerazvijenim područjima. Mislim da ovaj iznos bi bilo nešto najbolje od demografskih mjera za ta područja u tim područjima kad bi bio osiguran svim učenicima osnovnoškolcima besplatan prijevoz vjerujte mi da bi to bilo vrlo bitno za roditelje koji ne bi strahovali za svoju djecu, oće li se vratiti živi ili ne, jer moraju oni onda organizirati prijevoz, a ja vam garantiram da organiziraju sami prijevoz i žalosti me što ne prihvaćate niti jedan amandman oporbe koji je konstruktivan. Jel ovdje se ne radi o meni, ovdje se radi o djeci, ovdje se radi o djeci sve amandmane što smo dali, dali smo u korist građana, a vi ne prihvaćate [[Upadica: Hvala.]] tražim glasovanje.
Kolega Sponza je digao nešto ruku, izvolite.
Poštovani podpredsjedniče, ljubazno vas molim naš klub traži stanku kako bi se konzultiro oko stajališta postupanja i izjašnjavanja oko amandmana koji slijede, a razlog i motivacija stanke koju tražimo u trajanju od 10 minuta je što je predlagač se pozitivno izjasnio na Amandman broj 99. koji se tiče obrazovanja i školstva kojeg su predložili vladajući, amandman jest usvojen, a kada smo mi predlagali koji se također tiču obrazovanja i školstva, svi su redom odbijeni s obrazloženjem da se to ne može. Dakle mi smo predložili sveukupno, kolko, mi smo predložili više od 9 projekata koji se tiču obrazovanja, predložili smo amandmane na državni proračun u nešto većem iznosu od 800 miliona kuna i ako bi to izračunali u postocima svi naši navedeni amandmani iznose 0,6% u odnosu na ukupni iznos proračuna. Dakle, građani Istre koji svake godine uplaćuju svojim radom, ostvarenim dohotkom jednu milijardu kuna više u državni proračun čime smo uvijek iskazivali i uvijek iskazujemo solidarnost prema onim područjima kojima doista pomoć jest potrebna, ali kada tražimo poput prošle godine i ove godine amandmana koji se tiču školstva, djece, koje se tiču domova za starije, znači za nemoćne i potrebite, koji se tiču zdravstva, koji se tiču znanosti, koji se tiču unapređenja [[Upadica: Hvala.]] infrastrukture, [[Upadica: Hvala.]] niti jedan prijedlog naš nije odobren i sad sa punim pravom, [[Upadica: Hvala lijepa.]] nemojte da se niko ne uvrijedi, pitam da li se radi jedna diskriminacija prema građanima Istre.
Hvala lijepa, ovaj naravno dat ću vam 10 minuta stanke, ovaj dapače vrlo rado i vidimo se u 15,10 evo. [[STANKA U 15,04 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,15 SATI]] Evo ga, sad ćemo sa još većim elanom nastaviti dalje, ovaj i amandman 105. podnio je poštovani zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Amandman se uvaženog zastupnika ne prihvaća, obrazloženje isto kao u prethodnom koje se odnosi na financiranje i sufinanciranje troškova prijevoza.
Poštovani zastupnik Maras, izvolite.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče, evo mogu samo reći da mi žao šta Vlada nije prihvatila niti jedan od mojih 12 amandmana, ja sam se posebno skoncentrirao na područje obrazovanja koje mislim da je ključno za RH, a vidi se i po broju amandmana zastupnika, znači najveći broj amandmana je upravo došao na Ministarstvo znanosti i obrazovanja i sa te strane mislim da je već taj pokazatelj da nije usvojen niti jedan amandman od oporbe, a da je usvojen jedan amandman od kolega iz većine ali samo onaj koji definira u projekcijama za 20. i 21. znači defakto nije usvojeno ništa jer mada je tu poskočila kolegica ih HDZ-a šta će biti u proračunu za 20. to ćemo tek vidjeti naredne godine. To dovoljno govori da Vlada ne pokazuje nikakav interes kao što ne pokazuju ni interes zastupnici HDZ-a kojih u ovom trenutku nema niti jednoga u sabornici odnosno ovdje ne prisustvuju ne razgovaraju, evo kolega je došao jedan jedni, ali oću vam reći da to samo pokazuje odnos prema ovome što smo mi predložili i vrlo vjerojatno je kvorum veći, rekao sam negdje oko Bosiljeva ili dole iza Zadra već lagano, znači prema južnim dijelovima nego što je to u Klubu zastupnika HDZ-a. Ja bi molio da probate uvažite naše argumente ako ne sada onda slijedeći puta, jer činjenica da je vama važnije uložiti 351 milion u polovne F16 nego u naše, u našu djecu u naše obrazovanje dovoljno govori samo po sebi, ja vas molim da se o mome amandmanu glasa. Hvala vam lijepo.
Amandman 106. podnio je Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je ovo na proračunima osnivača i nositelja sufinanciranja odnosno županija i gradova, također je naglasiti još jednom da smo svjesni skromnih fiskalnih kapaciteta osnivača školskih ustanova te da postojeća raspoloživa sredstva nisu dostatna za financiranje potrebne obrazovne infrastrukture pa smo i Ministarstvu regionalnoga razvoja i fondova EU predložili da se pokrenu pregovori oko izmjene OP-a na način da se omogući financiranje obrazovne infrastrukture iz EU sredstava. Napominjemo da je izmijenjen Zakon o odgoju i obrazovanju u onom dijelu kojim se izmjenom omogućuje financiranje iz državnog proračuna najprioritetnijih projekata tj. onih objekata u kojima je ugrožena sigurnost učenika i zaposlenika. Također, planirano je povećanje decentraliziranih sredstava za slijedeću godinu u visini od 2%.
U ime kluba poštovani zastupnik Miletić.
Pa ne mogu biti zadovoljan ovim obrazloženjem, prvenstveno iz razloga što se radi o prijeko potrebnoj srednjoj školi, dakle medicinskoj školi i svi skupa znamo da je potreban medicinski kadar. Konkretno upravo zbog derutnosti i ne uvjetnosti srednje medicinske škole još 2003. je iseljena iz svoje zgrade i danas dakle ta škola doista djeluje u ne uvjetnim prostorima, potrebno ju je izgraditi. S druge strane i prethodni amandmani koji su se ticali osnovnih škola redom su bili odbijeni na način da je to na osnivačima, jel tako, oni koji osnuju školu moraju financirati izgradnju odnosno ulaganje u građevinske objekte. Međutim, upravo 99. amandmanom ste pokazali da nemate jednaki metar za sve, jer je u Slavonskom Brodu pretpostavlja osnivač grad Slavonski Brod, a ne država. Zašto to govorim, govorim iz razloga što na taj način, nije bitno što se predlaže nego je upravo bitno tko predlaže. Za jedne imate jedne kriterije, a za druge imate redom ili isto obrazloženje odbijanja ili obrazloženje da je to na samim osnivačima. Držim da to nije pravedno trebali bi svi, ja sam apsolutno sretan što ćete vi financirati osnovnu školu u Slavonskom Brodu, nemam ništa protiv toga, ali držim da bi i našim općinama jednakim metrom trebalo pomoći. A vidite za razliku od vas mi nismo predložili samo amandmanu za one škole gdje je IDS na vlasti, konkretno u Medulinu je nezavisni načelnik, u Fažani je SDP-ov načelnik u Kanfanaru je HSLS-ov načelnik koji je čak i dio vaše vladajuće koalicije. Dakle, gledali smo jednako prema potrebama, a ne tko je gdje na vlasti. Vi ste pokazali vašim obrazloženjima da slušate isključivo dio vladajuće većine kako ona je postignuta [[Upadica: Hvala.]] je nebitno, ali niste pokazali jednak metar za sve. Tražim glasovanje.
I 107. amandman također je Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman 106., [[Upadica: 107.]] 107. Amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, amandman se ne prihvaća, obrazloženje je opet isto kao i prethodno.
Poštovani zastupnik Miletić.
Dakle, ovdje se radi o talijanskoj srednjoj školi Leonardo da Vinci iz Buja gdje je potrebno uložiti 15 milijuna kuna kako bi se osigurali minimalni tehnički uvjeti za održavanje same nastava u talijanskoj srednjoj školi, potrebno je dakle uređenje same zgrade, rekonstrukcija, dogradnja i nadogradnja postojeće školske zgrade i kako sam u onom dijelu stao zbog isteka vremena želim isto tako naglasiti da bi trebalo promatrati kada dolaze i zahtjevi odakle se puni državni proračun. Tko je taj koji doista privređuje, tko je taj koji plaća PDV u državnu blagajnu, tko je taj koji potiče poduzetništvo odnosno koje su to regije koje svojim radom i zalaganjem imaju pozitivan demografski prirast. Ukoliko ćemo uvijek ići za time da one koji su uspješni zakidamo je ne znam tko će tu lokomotivu sutra vuči jer vidimo da na žalost po brojnim pokazateljima ovoj državi ne ide baš najbolje odnosno ne ide uopće dobro. Dakle Grad Buje ne mogu to sami isfinancirati to je svima jasno njihov proračun nije dostatan za pokrivanje ovih sredstava ali kažem još jednom ono što najviše smeta ono što najviše boli da nemate iste kriterije odnosno nemate jednak metar za one zahtjeve koji su upućeni u obliku amandmana već imate selektivan pristup isključivo po političkoj podobnosti a to naprosto nije pravedno. Treba poštivati volju građana treba poštivati volju birača ali treba imati jednak tretman prema svim. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
108. amandman predložio je Klub zastupnika IDS-a PGS-a i RI-a.
Amandman se ne prihvaća, s istim obrazloženje.
Poštovani zastupnik Miletić.
Radi se o gimnaziji i strukovnoj školi Jurija Dobrile u Pazinu, dakle potrebno je uložiti sredstva u dogradnju i nadogradnju postojeće školske zgrade planirani iznos je 10 miliona kuna. Radi se o značajnom iznosu kojeg jednostavno samostalno Grad Pazin i Istarska županija ne mogu isfinancirati i zato smo i uputili ovaj amandman. Tražim izjašnjavanje zastupnika o navedenom amandman.
109. amandman također je predložio Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a.
Amandman se ne prihvaća s istim obrazloženjem kao prethodni.
Poštovani zastupnik Miletić.
Društveni centar u Puli potrebno je dakle ići u adaptaciju, rekonstrukciju dogradnju i nadogradnju postojeće zgrade iz razloga što taj smještaj koristi i gimnazija u samoj Puli, glazbena škola Ivana Matetića Ronjgova te škola primijenjenih umjetnosti i dizajna. Kad govorimo o samom smještaju učenika normalno da želimo imati kvalitetne standarde kako bi se oni mogli kvalitetno obrazovati s toga i razloga što se radi o značajnom iznosu 19 miliona i 100 tisuća kuna koje osnivači nisu samostalno u mogućnosti isfinancirati tražili samo da se ovim amandmanom uvrsti nova stavka u razdjelu vašeg dijela proračuna i stoga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Slijedeći amandman je broj 110. koje su predložili zastupnici Domagoj Hajduković i Marta Luc-Polanc.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što predložena sredstva nisu dovoljna za funkcioniranje budućeg Sveučilišta, a nisu predložena ni sredstva u projekcijama za 2020. i 2021. godinu.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Dakle iz vašeg obrazloženja pretpostavljam da ćete usvojiti amandman koji je predložen i to od strane vladajućih, pretpostavljam, jer postoji još jedan amandman koji se odnosi na ovu temu. No zašto sam ovo predložio i ovo smo predložili kolegica i ja i prošle godine. Naime Zakon o osnivanju sveučilišta u Slavonskom Brodu je donese u Hrvatskom saboru 25. 9. 2015. godine te je potvrđen Odlukom Predsjednice RH Kolinde Grabar Kitarević o proglašenju Zakona o osnivanju sveučilišta u Slavonskom Brodu 1. 10. iste godine. Zbog svega navedenog ja ne znam zašto ministarstvo do dan danas nije počelo provoditi zakon i nije ni u prošlom proračunu a ni u ovom isplaniralo sredstva. Ja pretpostavljam da ćete usvojiti amandman od troje kolega iz pozicije. Već jedan jeste usvojili dakle radi se o osnovnoj školi, ali mi je žalosno da se prilikom planiranja proračuna ako ste već misli krenuti sa tom aktivnošću nije nisu isplanirali ni iznosi za rad brodskog sveučilišta. Ukoliko ćete usvojiti onda mi je drago da konačno počinjete provoditi zakon, ali budući da ne mogu biti siguran tražim glasanje.
Amandman 111. predložio je Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Amandman se ne prihvaća jer je planirani iznos dostatan za financiranje bruto plaća znanstvenih novaka, asistenata i poslije doktoranata na javnim znanstvenim institutima, a kojih je trenutno u sustavu potpore oko 120. S obzirom da će dio njih kroz 2019. godinu ispuniti svoju ugovornu obvezu, isteći će im ugovori o radu ili će sporazumno otići iz sustava potpore očekuje se daljnje smanjenje broja znanstvenih novaka. Ukupno njih oko 69 u 2019. godini te se stoga planirana sredstva smanjuju u odnosu na 2018. godinu a kontinuirano će se nastaviti smanjivati i u budućem razdoblju nakon 2019. Međutim odlaskom znanstvenih novaka iz sustava potpore i oslobađanjem koeficijenata za njihova radna mjesta oslobađaju se koeficijenti koje javni znanstveni instituti mogu koristiti za zapošljavanje novih asistenata i poslije doktoranata u okviru tzv. Razvojnih koeficijenata, te se sukladno tome sredstva na aktivnosti redovna djelatnost javnih instituta unutar razdjela 080 Ministarstva znanosti i obrazovanja na odgovarajući način i povećavaju.
Predlagača nema pa ćemo morati o tome glasovati. Slijedeći amandman je 112. kojeg je predložio zastupnik Željko Jovanović.
Amandman se ne prihvaća, a i planirani iznos smatramo da je dostatan za financiranje temeljem javnog poziva izdavanja znanstvenih i znanstveno stručnih časopisa te časopisa za popularizaciju znanosti i to za znanstvene , znanstveno stručne udruge i/ili pravne osobe registrirane za nakladničku odnosno izdavačku djelatnost kao prihvatljive prijavitelje unutar javnog poziva. Sredstva na ovoj aktivnosti su značajno smanjena u odnosu na 2018. iz razloga što se sredstva za financijsku potporu izdavanju znanstvenih časopisa koje izdaju javni znanstveni instituti i visoka učilišta od 2019. planiraju i osiguravaju u sklopu nove aktivnosti „Programsko financiranje javnih znanstvenih instituta“ i već postojeće aktivnosti programsko financiranje javnih visokih učilišta te će u sklopu ukupnog iznosa za programsko financiranje koje će biti definirano temeljem ugovora koji će se sklopiti sa svakim pojedinačnim javnim znanstvenim institutom odnosno javnim visokim učilištem biti prihvatljivi troškovi a kojima će se i dalje sredstva državnog proračuna pružati potpora održavanju znanstvene publicistike u RH na jednoj kvalitetnoj razini te se poticati objavljivanje znanstvenih i stručnih radova a što je od višestruke koristi za akademsku i znanstvenu zajednicu posebno kroz činjenicu da objava radova predstavlja uvjet znanstvenicima za napredovanje u znanstvenim zvanjima.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo. Djelomično sam zadovoljan sa odgovorom. Naime, na ovoj stavci je prošle godine bilo 12 milijuna 664 tisuće 414 kuna, ove godine je to iznos manji za 10 milijuna kuna i moj amandman je išao u tom smjeru da ostane iznos isti kao i lani. Ja znam da je dio sredstava prebačen na programske ugovore sa sveučilištima, onda se prikazuje da je došlo i do povećanja značajnog financiranja sveučilišta, zapravo se radi o preraspodijeli stavki. Naravno da moramo poticati izdavaštvo, poticati naše časopis ali i izvrsnost tih časopisa jer kao što je rekla državna tajnica i napredovanje ovisi o objavljenim stručnim i znanstvenim radovima, o tome ovisi i rangiranje naših sveučilišta. Međutim uvijek postoji jedan strah da neka sveučilišta pitanje koliko će poštovati izvrsnost u kreiranju svojih časopisa odnosno znamo da tu zna biti i samo izdat, tako poznat je taj pojam u našem, kod naših domaćih časopisa gdje pojedini urednici zapravo na taj način stvaraju lobije, monopole i osporavaju napredovanje svojih suradnika po čemu je posebno prepoznatljiva jedna disciplina koja to ne bi smjela biti budući se radi o bioetici na Zagrebačkom sveučilištu. Prema tome, skeptičan sam djelomično prema budućnosti ove stavke na način kako je predviđena i zbog toga ipak tražim glasanje.
113.-ti amandman predložio je Klub zastupnika SDP-a
Amandman se ne prihvaća iz razloga što nije potrebno uvođenje nove pozicije jer se aktivnosti edukacije u području prevencije nasilja diskriminacije pa tako i opasnosti totalitarnih režima, fašizma i holokausta organiziraju i financiraju iz nekoliko izvora ovisno provode li se u osnovnim ili srednjim školama te na međunarodnoj razini.
Poštovani zastupnik Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvažena državna tajnice. Ovo što držim u rukama je izvješća pučke pravobraniteljice. Ovo izvješće pučke pravobraniteljice govori o relativizaciji zločina nezavisne države Hrvatske koji narušavaju temeljne vrijednosti Ustava a izostanak reakcija otvara prostor mržnje. Ovo nije govor o nečemu što se dogodilo prije 70-ak ili više godina, ovo je govor o onome što se događa danas. Ako želimo da se zločini, ako želimo da se napad na druge i drugačije ne ponavljaju i ne događaju ponovo onda to moramo na neki način prevenirati. Mi u Klubu zastupnika SDP-a držimo da je najbolja, čak ću ići korak dalje pa reći i jedina prevencija neznanju, mržnji itd., obrazovanje, kvalitetno obrazovanje gdje će se naše učenike učiti o opasnostima fašizma i opasnostima njegovog relativiziranja i u konačnici ponovnog događaja. To ne možemo postići ako za to ne osiguramo sredstva. Ovo što ste vi rekli je samo na prvi pogled točno, u praksi vidimo da takvog odgoja koji će našu djecu upozoriti na opasnost fašizma, učiti ih o zločinima i pomoći da spriječe da se to nikada više ne ponovi, imamo samo na temelju inicijative pojedinih jedinica lokalne samouprave, jedan opći, nacionalni program koji bi bio sveobuhvatan, koji bi dotaknuo problem u svim školama u čitavoj Hrvatskoj toga nema. I zbog toga je Klub zastupnika SDP-a predložio ovaj amandman. Nisam mislio da ćete ga odbiti, nadao sam se da ćete ga prihvatiti sve do sinoć, sve dok sinoć nismo raspravljali o interpelaciji koja se odnosila na otprilike sličnu materiju i dok nisam vidio raspravu zastupnika sa desne strane sabornice. Nakon toga vaše odbijanje je samo normalan sljedeći korak. Naravno da tražimo glasovanje.
114. amandman predložio je poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što će Sveučilište Jurja Dobrile u Puli kao i sva druga visoka učilišta moći prezentirati svoje potrebe za kapitalnim aktivnostima u pozivu Ministarstva znanosti i obrazovanja za koji je na poziciji održavanje objekata planiran iznos od 27 milijuna kuna što je dostatan iznos za ove namjene u 2019. godini.
Poštovani zastupnik Grbin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovana gospođo državna tajnice. Pa ja sam ustvari osupnut vašim odgovorom. I dopustite mi da se vratim 3 godine u prošlost. 2015. godine otvoren je prvi studentski dom u Puli, a odmah pored tog studentskog doma otvorena je i menza. U njih je država uložila desetke milijuna kuna. Dakle samo ta dva objekta koštali su čini mi se preko 40 milijuna kuna. I iskoristiti ću ovu priliku da zahvalim svojem kolegi Željku Jovanoviću koji je kao resorni ministar obrazovanja prepoznao značaj tog ulaganja i pomogao da se novac za to predvidi u državnom proračunu. To smo gradili u trenutku kada je RH pristupala EU i kada još nismo imali pristup europskim fondovima kao što ga imamo i danas. U međuvremenu je naše sveučilište jedno malo, propulzivno sveučilište dramatično radilo na pristupu u europskim fondovima. Tijekom svibnja prošle godine ishođena je dozvola, pripremljeno je sve kako bi se izgradio još jedan studentski dom pored postojećeg sa preko 260 kreveta. Taj će studentski dom dobiti 85% sredstava iz fondova EU pod jednim uvjetom. A znate li koji je taj uvjet? Da Hrvatska osigura preostalih 15%. Vi meni sada kažete osigurano je 27 milijuna kuna. Tih 27 milijuna kuna je jedva dostatno za jedno malo veće sveučilište a kamoli za sva sveučilišta u RH. Da li ste vi svjesni da u ovom trenutku ne samo u Splitu, ne samo u Dubrovniku već u Rijeci, Puli i gotovo svim gradovima pa čak i u Zagrebu, studenti 15. 6. moraju napuštati svoje stanove ako nemaju mjesto u domu zato što se stanovi iznajmljuju. Situacija je dramatična. Ako hoćemo osigurati standard u visokom obrazovanju, morat ćete osmisliti jedan program koji će obuhvatiti daleko više od ovih 27 milijuna kuna i naravno da tražim glasovanje.
115. amandman predložio je Klub zastupnika HSS-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što se predložena sredstva ne mogu preraspodijeliti iz pozicije Ministarstva obrane a za koje ista ima ugovorene obveze.
Poštovani zastupnik Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice, osnivanje sveučilišta u Slavonskom Brodu je nužna potreba žitelja ne samo grada Slavonskog Broda nego i šire okolice. Pretpostavke za to postoje, već su napravljeni elaborati, istraživanja i dokazivanja i u konačnici je u rujnu 2015. ovaj Sabor donio odluku o osnivanju sveučilišta u Slavonskom Brodu. Predsjednica je to potvrdila u listopadu iste godine. Ako je i bila prepreka odluka Ustavnog suda, i ona je donesena u siječnju ove godine da se sa sveučilištem može ići, da je to sve u skladu sa Ustavom. Zašto se onda to sveučilište nije našlo u proračunu za iduću godinu nego se mora ići ovako amandmanima? Grad Slavonski Brod je već sad po meni i po nama iz HSS-a sveučilišni grad jer preko 60 g. tamo djeluje Strojarski fakultet, aktivno je veleučilište dugi niz godina, već je u Slavonskom Brodu dislociran studij Poljoprivrednog fakulteta, Učiteljskog fakulteta, Fakulteta medicinskih znanosti postoji veliki broj akademski obrazovanih građana sa znanstvenim zvanjima koji su već dokazani u struci, koji pišu znanstvene radove i koji mogu pridonijeti usvajanju novih znanja i tehnologija i razvoj ovoga kraja. Nema razvoja jednoga kraja pa ni Slavonije bez ulaganja u znanost i obrazovanje, dajte šansu našim studentima da studiraju u svom gradu, da privučemo studente iz Bosanske Posavine, da damo šansu Slavoncima da imaju manje troškove studiranja a dajmo šansu gospodarstvu Brodsko-posavske županije, Požeško-slavonske, Vukovarsko-srijemske da imaju i znanstvena istraživanja i podloge za inovativni i kreativni rad. To se može kroz sveučilište. Ova sredstva koja su predviđena Ministarstva obrane su predviđena za kupnju aviona. Već smo čuli u i kroz medije je objavljeno da je upitno kad će doći do realizacije istog obzirom da su još neke pretpostavke se trebaju ostvariti, onda je sigurnije prebaciti te novce u znanosti i sveučilište da se ovim sredstvima financira sveučilište u Slavonskom Brodu a ove cifre crpim iz ocjene financijske održivosti sveučilišta Slavonskog Broda [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] znači nije iz prsta, hvala, tražim glasovanje.
116. amandman predložili su zastupnici Pero Ćosić, Ljubica Maksimčuk i Marko Šimić.
Predloženi amandman se prihvaća.
Hvala. Slijedeći 117. amandman predložili su zastupnici Siniša Hajdaš Dončić i Marko Vešligaj.
Amandman pod rednim brojem 117. se ne prihvaća iz razloga što se sva veleučilišta i visoke škole financiraju sa aktivnostima, redovna djelatnost veleučilišta i visokih škola na koju su povećana sredstva u visini od 3 190 926 kuna u odnosu na 2019. g. Po eventualnom donošenju uredbe o prijenosu osnivačkih prava, veleučilište Hrvatsko zagorje će se moći financirati iz državnog proračuna. Vlada predlaže zapravo amandman koji će se raspraviti u ponedjeljak upravo na ovu temu o kojem bi se osiguravala preraspodjela u iznosu od 4 milijuna 100 000 kuna ukoliko se zaista osnivačka prava prenesu na RH.
Ja sam zaboravio reći, naravno da amandman 116. automatizmom postaje sastavni dio proračuna a sada će vjerojatno poštovani zastupnik Vešligaj nešto reći u vezi tog amandman 117.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo, mogu reći da mi je drago da je ovaj amandman doduše ne u onom obliku koji smo predložili ja i kolega Siniša Hajdaš Dončić prihvaćen, međutim idemo prema nekakvom cilju a to je da Veleučilište Hrvatsko zagorje Krapina dobije status visokoga javnoga učilišta, da ima sufinanciranje iz državnoga proračuna da se omoguće kvote za studente koji će besplatno studirati na Veleučilištu Hrvatsko zagorje Krapina. Jedino mi je žao što evo, ne možete prihvatiti jednu činjenicu a to je da smo ja i kolega Hajdaš uložili taj amandman a da su zapravo tu cijelu priču inicirali župan Krapinsko-zagorske županije i još 6 čelnika jedinica lokalne samouprave koji su osnivači ovoga visoka učilišta i na taj način zapravo pokrenuli taj jedan cijeli postupak, očito ne možete prihvatiti to da ukoliko nešto što ne dolazi kao izvorni prijedlog od vaše parlamentarne većina, od HDZ-a i vaših satelita, ne može se prihvatiti kao amandman. Meni je to jako žao jer je to jedno podcjenjivanje ovoga Visokoga doma, to je podcjenjivanje nas kao saborskih zastupnika bez obzira na to što dolazimo iz oporbe i žao mi je još jedna stvar, što ste umanjili ovaj iznos jer smo tražili 5 milijuna a bit će osigurano koliko sam danas vidio na press konferenciji se to danas vrlo gromoglasno najavilo, makar ćemo o tome tek raspravljati u ponedjeljak kada će doći službeno u ovaj Visoki dom amandman taj od strane Vlade RH što isto smatram malo neprimjerenim ali u redu, ide na dušu onima koji su to predložili što ste umanjili taj iznos za gotovo milijun kuna, razmislite još o tome da prihvatite tih 5 milijuna, a ja ću naravno tražiti glasovanje o ovom amandmanu. Hvala.
Hvala. 118. amandman predložili su zastupnici Damir Tomić i Željko Jovanović.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što se predložena sredstva ne mogu preraspodijeliti iz pozicije 027 RH SOA za koja ista ima ugovorene obveze te nisu predložena sredstva u projekcijama za 2020. i 2021.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo. Uvažena državna tajnice, meni je drago da ste vi prihvatili amandman kolege iz HDZ-a vezano za sveučilište u Slavonskom Brodu, pa će sredstva biti ipak osigurana i smatram da je Amandman kolege Tomića i mene kojeg ponavljam po treći puta, pisali smo ga 2016.-te. 2017.-te, evo napisali smo ga i ove godine i tražili sredstva za Slavonsko-brodsko Sveučilište, potaknuo da kolege iz HDZ-a napišu Amandman i da preuzmu na sebe zasluge što će se ta sredstva osigurati u državnom proračunu. Dakle, nama u SDP-u nije problem ako prijedlozi koje mi predlažemo, vi kasnije prepišete jer su to dobri prijedlozi koji dolaze sa naše strane. Ali, budući da su ta sredstva nedostatna, obzirom da je nedavno privremeni rektor rekao da im treba barem 20 milijuna, tražim da se glasa i o našem Amandmanu. Hvala lijepo.
Izvolite kolega Grbin.
Ja se ispričavam poštovani gospodine podpredsjedniče, ali bih htio samo ukazati na jednu stvar. U nekoliko obrazloženja do sada uvažena gospođa državna tajnica dala je obrazloženje da se ne može prihvatiti određeni Amandman zato što nije napisan na ispravan način. Kao što vi znate, oni Amandmani koji nisu napisani na ispravni način, nisu podobni za raspravu i glasovanje, o njima niti ne raspravljamo i glasujemo, pa bih vas molio da kada državna tajnica na taj način obrazlaže odbijanje Amandmana, istu upozorite i ukažete joj da mora dati konkretan razlog zašto se Amandman ne odbija, a ne ovo što nije predmet njenog odlučivanja, već je to nešto što rade stručne službe Sabora. Hvala vam lijepo.
Točno, mi smo ukupno 37 Amandmana je proglašeno nevažećim jer nisu bili adekvatno pripremljeni, ali državna tajnica je dala uvijek i dodatna obrazloženja, ne samo ta. 119.-ti Amandman dali su poštovani zastupnici Siniša Hajdaš Dončić i Marko Vešligaj.
Točno, mi smo ukupno 37 Amandmana je proglašeno nevažećim jer nisu bili adekvatno pripremljeni, ali državna tajnica je dala uvijek i dodatna obrazloženja, ne samo ta. 119.-ti Amandman dali su poštovani zastupnici Siniša Hajdaš Dončić i Marko Vešligaj.
Poštovani zastupnik Vešligaj.
Zahvaljujem. Pa evo, drago mi je da ste rekli, da ste spomenuli da se radi o hvale vrijednom projektu jer uistinu je tako. Zapravo, to je jedan projekt koji se zove Znanstveno edukativni zabavni centar ZEZT koji bi trebao biti u dvorcu Stubički Golubovec u Donjoj Stubici kao partner u projektu uz Krapinsko-zagorsku županiju i uz grad Donju Stubicu sudjeluje udruga ZEZT koja zapravo želi uz pomoć djela odnosno lika, jednog lika iz hrvatskoga animiranoga filma, prof. Baltazara, svima ga poznato ga, zapravo, napraviti popularizaciju znanosti u raznim poljima. I sad, evo, mogu ovdje pohvaliti Ministarstvo državne imovine koje je ustupilo na korištenje svoj dio dvorca županiji na 40 godini, dakle, ostatak je dvorca je kupljen na javnoj dražbi od strane Krapinsko-zagorske županije i grada Donja Stubica i u realizaciju toga projekta za sada je uloženo 914.000,00 kn. Dakle, ukupna vrijednost projekta je 125 milijuna kuna i kroz ovaj Amandman ja i kolega Hajdaš Dončić, zapravo, tražimo da se u državnom proračunu osiguraju sredstva za izradu projektne dokumentacije u iznosu 2,5 milijuna kuna. Mislim, reći ću da su stvarno dali i podršku ovom projektu i Ministarstvo znanosti i Ministarstvo regionalnog razvoja, Institut Ruđer Bošković, Zagrebačka županija, Sisačko-moslavačka županije, Koprivničko-križevačka, Karlovačka županije, da ima potporu znanstvenih centara iz Poljske, iz NR Kine, da ovakvoga centra u EU za popularizaciju znanosti, na žalost, nemaju samo HR i Rumunjska i meni je žao da niste ovo prihvatili i uvrstili u državni proračun jer ovo je jedan projekt od nacionalnoga značaja, no pozivam saborske zastupnike da ipak kroz ovaj Amandman podrže ovaj jedan hvale vrijedan projekt koji će koristiti za popularizaciju znanosti na razini RH.
Hvala. Sad ćemo prijeći na razdjel Ministarstva rada i mirovinskog sustava. Govoriti će u ime Vlade, poštovani ministar Marko Pavić. 120-ti Amandman podnio je klub zastupnika Glasa i HSU-a, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani podpredsjedniče Sabora, poštovani saborski zastupnici, Amandman se ne prihvaća. Naime, izmjenama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom, Centri za profesionalnu rehabilitaciju su potpali od 1. siječnja 2019.-te godine pod Osnivačka prava države odnosno država dobiva osnivačka prava nad Centrima i dostatna sredstva su osigurana na njihovim pozicijama. Isto tako smo izmjenama Zakona proširili mogućnost korištenja sredstava koji se prikupljaju od naknade poslodavaca za kvotno zapošljavanje osoba s invaliditetom, te smo jako ponosni da upravo korištenjem tih sredstava ćemo financirati dodatan razvoj Centara za profesionalnu rehabilitaciju i na tim stavkama su osigurana dostatna sredstva. Hvala vam lijepa.
Hvala. U ime Glasa nema nikoga, pa ćemo o tome glasovati, hvala vam lijepa. Slijedeći razdjel je Ministarstvo zdravstva, u ime Vlade državni tajnik gospodin Tomislav Dulibić. 121.-vi Amandman podnijela je zastupnica Ines Strenja.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo zdravstva pri izradi prijedloga državnog proračuna za 2019.-tu godinu i projekcija za 2020.-tu , 2021.-vu godinu izvršila Re alokaciju sredstava vezano da se hitne intervenciju nad zgradama i opremi zdravstvenih ustanova sa razdjela Ministarstva zdravstva na glavu 9620 Zdravstvene ustanove u vlasništvu države iz razloga što su do sada sredstva za hitne intervencije u KBC-ima, KB-ima i Klinikama bila podijeljena na glavi 09605 Ministarstva zdravstva. Nadalje, Ministarstvo zdravstvo je za hitnu nabavu zastarjele opreme sklopile Ugovore u ukupnoj vrijednosti od 163 milijuna kuna, te u 2019.-toj godini također planira nabavljati medicinska oprema putem sredstava EU Fondova.
Poštovana zastupnice Strenja.
Pozivam Vladu da se napokon odluči što će sa Psihijatrijskom bolnicom Lopača, i zbog toga sam dala amandman na 10 milijuna kuna, tu je i ministar koji je iz mog kraja, tu su svi saborski zastupnici koji su istu večer nakon što je bolnica izgorjela u kolovozu, zajedno sa Premijerom došli tamo na lice mjesta i rekli da će toj bolnici pomoći. Ta bolnica je u posebnom položaju zbog toga što je jedina gradska bolnica i koja bi trebala zbog toga imati određeni položaj u odnosu na dodjeljivanje decentraliziranih sredstava, ali nema, da dobiva ili preko Županije koja odbija, odbija da decentralizirana sredstva rasporedi osim svojih županijskih ustanova, odbija to učiniti i prema Lopači, ali isto tako gradska bolnica koja jedina bolnica takva u tom statusu, znači Lopača, Grad Rijeka ne može od državnog proračuna povući decentralizirana sredstva. Zbog svega toga, bolnica je u katastrofalnoj situaciji i povrh svega još je prošle godine izgorjela. Ta bolnica je u ovom trenutku evakuirana najvećim dijelom, pacijenti su u drugim ustanovama i zahtjeva odluku tko će dodjeljivati decentralizirana sredstva za tu bolnicu, jer građani Rijeke i ove Županije isto tako izdvajaju novac za tu bolnicu, izdvajaju novac iz svojih plaća, novac odlazi u državnu blagajnu i decentralizirana sredstva, kao za sve ustanove, moraju dolaziti i za tu bolnicu. Podsjećam Sveti Duh je isto gradska bolnica ali Grad Zagreb ima položaj Županije. Mi smo to trebali napokon srediti, i svi prebacuju loptice, pisalo se i Ministarstvu financija, i Ministarstvu zdravstva, svi od sebe otklanjaju mogućnost da su oni ti koji će to razriješiti, ja molim pomoć za ovu bolnicu. To je bolnica u kojoj su najmanje plaće medicinskih sestara i liječnika, zato što im se ne može isplatiti prema kolektivnom ugovoru, i onda internim pravilnikom raspoređuju koliko mogu za plaće. Situacija je katastrofalna i povrh svega je izgorjela glavna zgrada u kojoj je bio smješten najveći broj pacijenata, gdje je jedan čovjek poginuo, izgorio, a 16 njih je teško ozlijeđeno. Molim pomoć od ove Vlade da se odluči kako će pomoć Psihijatrijskoj bolnici Lopača. Molim glasovanje.
Hvala. 122. amandman podnio je zastupnik Željko Jovanović.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje isto kao i kod prethodnog amandmana.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo. Evo nastavno na ovo što je rekla kolegica Strenja Linić, mogu ponoviti jedan dio. Psihijatrijska bolnica Lopača u specifičnom položaju, bolnica postoji od 1967. godine, jedina bolnica čiji je osnivač Grad, Grad Rijeka, kao jedinica lokalne samouprave i amandman koji sam ja predložio, predviđen je upravo na način da može pomoći ovog trenutka sa 01.01.2019. godine bolnici Lopača, bez da se mijenja bilo kakav status, a naravno očekujem da se dugoročno riješi i status. Naime, novim Zakonom o zdravstvenoj zaštiti, predviđeno je u članku 9., stavak 4., Republika Hrvatska osigurava i sredstva za investicijsko ulaganje u zdravstvene ustanove čiji su osnivači jedinice područne regionalne samouprave odnosno Grad Zagreb ili jedinice lokalne samouprave u slučaju potrebe saniranja posljedica prouzrokovanih elementarnom nepogodom odnosno drugom katastrofom. Točno ono što se dogodilo u Psihijatrijskoj bolnici Lopača, dakle, ovaj članak omogućuje da se sa ove stavke koju sam naveo, izdvoje sredstva u iznosu od 3 milijuna potrebna za saniranje štete koja je nastala i osiguravanje normalnih uvjeta za rad Psihijatrijske bolnice u Lopači, a onda kasnije tijekom godine rješavanje ovih statusa, tako da se može razvijati skrb dostojna 21. stoljeća, tim prije što Primorsko-goranska županija uz Grad Zagreb, Istarsku županiju i Zagrebačku županiju spada među 4 jedine županije koje su neto uplatitelji u državni proračun, a svih ostalih 17 su neto primatelji. Prema tome smatram da se iz tog razloga moraju osigurati sredstva koja će pomoći normalnom funkcioniranju Psihijatrijske bolnice Lopača. Tražim glasanje.
123. amandman uputio je poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Amandman se ne prihvaća. U prijedlogu državnog proračuna, posebnom dijelu investicije u zdravstvenu infrastrukturu, Opća bolnica Pula, osiguran je dostatan iznos od 23 milijuna kuna za kreditne obveze radi financiranje izgradnje i opremanja nove građevine Opće bolnice Pula, slijedom donesene Odluke o državnom jamstvu Vlade Republike Hrvatske za HBOR u iznosu od 300 milijuna kuna. Osim toga u postupku je pred nadležnim tijelima sukladno mjerodavnim odredbama Zakona o proračunu, Zahtjev za izdavanje suglasnosti Ministarstvu zdravstva za preuzimanje obveza na teret državnog proračuna Republike Hrvatske za razdoblje 2019.-2037., za sklapanje ugovora o kreditu između HBOR-a i Opće bolnice Pula za kreditno zaduženje radi financiranja izgradnje i opremanja nove građevine Opće bolnice Pula.
Poštovani zastupnik Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine podpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine državni tajniče. U proračunu, državnom proračunu za 2019. godinu ukupna, ulaganja u zdravstvenu infrastrukturu u odnosu na proračun za 2018. godinu, smanjenja su za više od stotinu pedeset i pet milijuna kuna, znači stavka 36.02, smanjenje za više od stotinu pedeset i pet milijuna kuna. Ono što je još tužnije od ove činjenice, je da niti ono što smo 2018. godine predvidjeli, nismo uspjeli potrošiti pa smo u rebalansu sa preko 670, 680 milijuna kuna, to smanjili na ispod 500 milijuna kuna, odnosno 1/3 je ostala neiskorištena. Kao da je zdravstvena infrastruktura u Republici Hrvatskoj odlična. Obrazloženje koje smo dobili kao zastupnici ovdje u Saboru, je bilo da ima problema sa javnom nabavom. Iz proračuna za 2019., sa projekcijama za 2020. i 2021., vidljivo je da nije problem samo u javnom nabavi, nego da se očito smanjuju sredstva za ulaganje u zdravstvenu infrastrukturu. Jer su projekcije za 2020. i 2021., još i manje. Od bolnica koje su tu navedene, Opća bolnica u Puli je jedan od najvećih gubitnika, u odnosu na ono što je bilo predviđeno projekcijama u proračunu za 2017.-tu, u proračunu za 2019. godinu Opća bolnica u Puli izgubila je 23 milijuna kuna. U rebalansu proračuna za 2018. godinu bolnica u Puli je izgubila i 12,5 milijuna kuna. Kada dodamo projekcije za 2020. i 2021. u odnosu na ono što smo vidjeli prije godinu dana, neto gubitak je još i veći, jer tu ima još nekakvih skoro 10–ak milijuna kuna. Dakle, ukupno u odnos u na ono što je bilo u proračunu 2017.-tu, smanjena su nam sredstva u Puli za ovaj više od 40 miliona kuna. Pa vas pitam dva pitanja? Prvo, zašto ne date ono što ste predvidjeli prije godinu dana i drugo želite li vi uopće da se ta bolnica izgradi li ne? Hvala. Naravno tražim glasovanje. Hvala.
124. amandman dao je Klub zastupnike IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Kako Istarska županija ne ulazi u županije prve i druge skupine indeksa razvijenosti jer se radi o razvijenijoj županiji očekuje se da županija može osigurati tražena sredstva za Bolnicu za ortopediju i rehabilitaciju „Prim.dr. Mate Horvat“ u Rovinju. Nadalje, prema važećem Zakonu o zdravstvenoj zaštiti RH osigurava sredstva za investicijsko osiguranje investicijsko i tekuće održavanje za zdravstvene ustanove čiji je osnivač.
Poštovani zastupnik Miletić u ime kluba.
Dakle, ovim amandmanom se traže sredstva za Bolnicu „Prim.dr. Martin Horvat“ u Rovinju iz potrebe uređenja smještajnih kapaciteta bolnice, energetske obnove, zamjene energane i energenata i radi se doista o značajnoj, financijski zahtjevnom projektu. Za sve je već osigurana projektna dokumentacija nažalost u našem operativnom programu nije omogućeno financiranje iz fondova EU, a za kompletiranje cijele financijske konstrukcije nužno je osigurati i participaciju same države. Želim istaknuti da je i grad Rovinj i Istarska županija već osigurala značajan iznos potrebnih sredstava, međutim ne u potpunosti. Ono što me posebno smeta kad se ističe iz vašeg resora dio koji se odnosi na indeks razvijenosti jer po tome ispada da u ovoj zemlji jedino nagrađujemo one koji su neuspješni, oni koji nisu razvijeni, oni koji ne rade, oni koji neto ne doprinose državnom proračunu njih treba nagrađivati, a oni koji rade, koji uredno plaćaju svoje obveze, koji uplaćuju i PDV u državni proračun ona regija koja ima trećinu hrvatskoga turizma, trećinu hrvatskoga turizma a hvalimo se ukupnim prihodima iz turizma u hrvatski proračun vidimo da na ovaj način biva penalizirana. Ja držim da bi uvijek više trebalo poticati one kojima je pomoć potrebna, koji nisu razvijeni, da treba biti solidaran da, to smo uvijek bili to dokazujemo iz godine u godinu, no s druge strane ukoliko obrazloženje da vi ste iznad indeksa razvijenosti da vama nije moguće osigurati financiranje iz državnog proračuna, mislim da je to kriva poruka. To je ko da djeci kažete nemojte biti izvrsni đaci, budite prosječni, ili budite oni loši đaci pa ćemo se s vama nešto više baviti. Mislim da je to krivi put za ovu zemlju, mislim da treba pomoć potrebitima, ali da treba jednako tako one koji vuku [[Upadica: Hvala.]] tretirati. Tražim glasovanje.
125.-ti amandman podnio je također Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman se ne prihvaća obrazloženje isto kao i kod prethodnog amandmana.
Poštovani zastupnik Miletić.
Hvala vam lijepo, ovim amandmanom smo tražili sredstva za istarske domove zdravlja, Ispostavu Pazin, gdje je potrebno uložiti sredstva u energetsku obnovu i nadogradnju same ispostave u vrijednosti od 15 miliona kuna. Svi skupa znamo da grad Rovinj i Istarska županija ne mogu, grad Pazin ispričavam se radi se o Ispostavi Pazin i Istarskoj županiji, da to ne mogu samostalno izfinancirati stoga smo uputili ovaj amandman. Tražim glasovanje.
126. amandman također je predložio Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman se ne prihvaća obrazloženje isto kao kod prethodnog amandmana.
Poštovani zastupnik Miletić.
Dakle, ovim amandmanom smo tražili stavku, novu poziciju u vašem ministarstvu u iznosu od 10 miliona kuna za istarske domove zdravlja, međutim ovdje se radi o Ispostavi Labin. Ovim projektom je predviđena energetska obnova zgrade u vrijednosti od 10 miliona kuna i obzirom da u proračunima jedinica lokalne i regionalne samouprave ne postoje dostatna sredstva za ulaganje, tražimo ovim amandmanom uvrštenje nove stavke u vašem razdjelu proračuna. Tražim glasovanje.
127. amandman podnio je zastupnik Miro Bulj.
Amandman se ne prihvaća, ova Vlada posebnu pozornost pridaje Općoj veteranskoj bolnici „Hrvatski ponos“ u Kninu što dokazujemo time što sklopili i proveli projekt u iznos 5,5 miliona kuna za dnevnu bolnicu i jednodnevnu kirurgiju koji je uspješno završen i uspješno funkcionira, a također ćemo u sljedećoj godini nastaviti s daljnjim EU projektima.
Poštovani zastupnik Miro Bulj.
Predloženim amandmanom predlaže se ulaganje u izgradnju davno obećanog bazena za fizioterapeutu, a najveći korisnici bolnice opće i veteranske bolnice Hrvatski ponos, Knin su hrvatski branitelj, uz naravno i ostale korisnike. Svaki izborni ciklus se obećaje i Josipa Rimac je obećavala da će se to izgraditi, svi su obećavali, naslikavali se i ovim amandmanom ste riješili taj problem. Znači imat ćemo bazen za fizioterapiju u kninskoj bolnici, općoj bolnici veteranskoj bolnici koja se zove pogledajte sad kako Hrvatski ponos. Da dolazite svi uredno u Dalmatinsku zagoru u Knin, koji ima u zadnjih 5 godina za duplo manje stanovnika nego šta je imao prije 5 godina, vidimo da, poglavito kroz dan Oluje da se vi koji ste uzvanici, visoki dužnosnici ograđeni raznim barijerama da se ne bi slučajno zazviždalo, ali skinite krvatu, otiđite u taj kraj, pogledajte taj kraj, ta bolnica im puno znači, veteranska bolnica puno znači tome kraju da to zato što su to uglavnom ljudi koji su braniteljska populacija i ostali koriste i obećanja koja ste davali vi, ministar, Josipa Rimac, svi koji su davali obećanja, vi ste lagali taj narod, vi ste obmanjivali taj narod. A niti jedan amandman koji smo dali niste prihvatili za taj kraj, a ministar Kujundžić je iz toga kraja, Dalmatinske zagore, pa kome on baca maglu u oči. Najveći demografski odljev u posljednjih 5 je iz Dalmatinske zagore, a vi ne želite uložiti u bolnicu koja se zove u Kninu Hrvatski ponos, veteransku bolnicu a obećajete svaku predizbornu kampanju i naslikajete se po Kninu, može vas biti sram. Tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miri Bulju, prelazimo na 128. amandman zastupnice Ines Strenja.
Amandman se ne prihvaća, Ministarstvo zdravstva 2018. godinu je uložilo što iz proračunskih sredstava što iz EU sredstava iznos veći od 100 miliona kuna KBC Zagreb, u sklopu dva poziva za jednodnevne kirurgije i za hitni prijem. Također KBC Zagreb je kao korisnik dva ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava nabavilo visoko sofisticiranu opremu za KBC u iznosu većem od 88 miliona kuna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, poštovana kolegice Ines Strenja, izvolite.
Ja znam koliko ste uložili u KBC Rebro, sve to što navodite su bila povučena sredstava koje smo još 2016. povlačili za OHBP-ove i za dnevne bolnice. Dobro znam koliko ste uložili. Ono o čemu ovdje pričam to je 7,5 miliona kuna kako bi se uspostavio rad centra za pripravak terapija djece oboljele od akutne limfoplastične leukemije, dakle radi se o onoj bolesti zbog koje je mala Nora Šitum išla kad je to tek bilo eksperimentalo u Ameriku. Mi to želimo svoj djeci Hrvatske, djeca ne mogu ovisiti o skupljanjima, humanitarnim skupljanjima kako bi se terapija obavila negdje vani u svijetu. Dakle, KBC institucija koja ima dugačku tradiciju transplantacije krvotvornih matičnih stanica i stanične terapije i vodeća je takva institucija ne samo u našoj državi veći u i regiji. Dakle, time ovi troškovi, koji navodimo manipulacije svode se na desetinu iznosa koji je zapravo potreban ukoliko se primjenjuje sadašnja komercijalno dostupna no za mnoge ekonomije realno preskupa metoda. Dakle, nedavno je od FDE, američke znači fudet drag asociatiton odobren prvi komercijalni pripravak genetski modificiranih t-limfocita, to su te kard stanice za terapiju djece oboljele od akutne limfoblastične leukemije. Riječ je o inovativnoj ali skupoj tehnologije koja je sada dostupna u manjem broju svjetskih centara za liječenje staničnom terapijom. Razvit taku inovativnu platformu u našoj Hrvatskoj značilo bi ponudit našoj djeci i našim bolesnicima mogućnost liječenja najnovijom tehnologijom inovativnim pristupom po iznimno komercijalno prihvatljivoj i time bi se naš KBC Zagreba pozicionirao kao vodeći u ovom dijelu Europe čime bismo mogli ovu terapiju nudit i onim ostalima u našoj regiji. Ova inovacija zasigurno bi unaprijedila ne samo preživljenje hematoloških odnosno onkoloških bolesnika već bi unaprijedila i cjelokupni hrvatski zdravstveni sustav, o tome vam ja govorim [[Upadica: Zahvaljujem.]] o 7,5 miliona kuna kojima bi liječili našu djecu oboljelu od limfoblastične leukemije. Hvala. Tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovana kolegice Ines Strenja. Prelazimo na 129. amandman poštovanog zastupnika Miranda Mrsića. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepa, amandman se ne prihvaća, Ministarstvo zdravstva je sukladno financijskim mogućnostima 2008. do 2017. za potrebe usluga imunogenetskog testiranja dobrovoljnih darovatelja krvotvornih matičnih stanica osiguralo financijska sredstava u ukupno iznosu od 37,5 miliona kuna i napominjemo kako su u prijedlogu državnog proračuna za 2019. osigurana dostatna sredstva za potrebe usluga imonogenetskog testiranja dobrotvornih darivatelja krvotvornim matičnih stanica.
Zahvaljujem državnom tajniku, poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo, potpuno krivo gospodine državni tajniče to nisu dostatna sredstva za tipizaciju donora u ovom trenutku imate 1.500 spremljenih uzoraka koji nisu tipizirani, a u isto vrijeme imate 3 mladih ljudi koji nisu našli darivatelja unutar ovog registra niti svjetskih registara ja ću ih navesti imenima jer su oni javno poznati, Robert Matić 5 godina, Valentino Družinec 15 godina i Marko Radonić 17 godina, ako ne odobrite moj amandman neće biti moguće tipizirati uzorke koji su sada na Rebru. I to će dovesti do toga da to troje mladih ljudi, ali i ostali bolesnici koji trebaju transplantaciju matičnih stanica ne nađu donora u ovom registru. Sa onim prikupljenim uzorcima koji će biti prikupljeni do kraja godine, bit će 2.000 uzoraka koji neće biti tipizirani i točno je država je uložila 37 miliona kuna do sada i ne vidim razloga zašto ne može uložiti još milion kuna više tako da imao 2,5 miliona kuna koji će nam omogućiti da tipiziramo svih 2.000 uzoraka i da među njima nađemo, možda se među tih 2.000 darivatelja nalazi donor za ovo 3 djece, ali se nalazi vjerojatno i za neke buduće bolesnike koji se sada liječe na hematologijama u Hrvatskoj i potpuno je neprimjereno da kažete da država uložila 37 miliona kuna, država treba nastaviti i dalje ulagati i ovih 1,5 milion kuna je premalo za one potrebe koje imamo. I ovo nije amandman niti jedne stranke, niti crvenih, niti bijelih, niti plavih, niti žutih ovo je amandman bolesnika u Hrvatskoj koji trebaju transplantaciju matičnih stanica. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mrsiću. Prelazimo na 130. amandman, Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća, sredstava za rad Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu u prijedlogu državnog proračuna za 2019. godinu osigurana su u dostatnom iznosu za obavljanje zakonom propisane djelatnosti.
Zahvaljujem, izvolite kolega.
Poštovani državni tajniče, mi predlažemo da se nabava brzog broda sa specijaliziranom opremom za otočku hitnu službu, dakle da je on potreban, dakle osigurana sredstva su dakle od prilike 650 tisuća kuna za dodatnu opremu, a ukupan trošak nabave broda i opremanje, edukacija tima otočkih hitnih službi 2.600.000 kuna, radi se o šibenskom akvatoriju to je jedna od najizazovnijih i najzahtjevnijih područja na Jadranu ovaj arhipelag obuhvaća Nacionalni par Kornati, naselja i otoke Žirje, Kapri, Zlarin, Prvić, Murter te Krapanj, samo da podsjetim da je otok Zlarin prvi put u svojoj povijesti ima više rođenih, nego umrlih i smatramo da je ovo demografska mjera, mi tražimo glasovanje o toj točci.
Zahvaljujem kolegi Marku Sladoljevu. Prelazimo na Amandmane za Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku. Pozdravljam državnu tajnicu gospođu Margaretu Mađarić. 131.-vi Amandman poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića, izvolite državna tajnice.
Gospodine podpredsjedniče, Amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje planiranih mjera imajući u vidu činjenicu o utrošenim sredstvima u 2018.-toj godini.
Zahvaljujem, poštovani kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Ne mogu, naravno, biti zadovoljan ovakvim odgovorom. Sredstva ne smatram dostatnima, naime, razvoj volonterstva u RH mora biti jedna od odrednica razvoja Nevladinog sektora, skrbi o socijalno ranjivim skupinama u društva, kao i o poticanju pojedinaca da konstruktivno doprinose društvu i koriste svoje vrijeme na produktivan način za sebe i za svoju okolinu u cjelini. Kultura volontiranja u RH nije na zadovoljavajućoj razini, to je potrebno dalje, institucionalno poticati i osnaživati, što je učinjeno donošenjem Zakona o volonterstvu, no potreban je daljnji rad, što iziskuje dodatna sredstva. Moj prijedlog je bio da uvećamo sredstva za 4 milijuna kuna, to je otprilike kuna po stanovniku. Mislim da je to više nego simbolično i zbog toga tražim glasanje.
Zahvaljujem, poštovanom kolega Hajdukoviću. Prelazimo na 132.-gi Amandman kluba zastupnika HSS-a. izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, budući su sredstva za funkciju doma kao dislocirane jedinice doma za starije i nemoćne osobe Slavonski Brod osigurana na poziciji A788017, dodatna sredstva izravnavanja za decentralizirane funkcije temeljem Odluke o minimalnim financijskim standardima, kriterijima i mjerilima za decentralizirano financiranje domova za starije i nemoćne osobe u 2019.-toj godini.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Poštovani kolega Vlaović, izvolite.
Hvala podpredsjedniče. Uvažena državna tajnice, briga za stare i nemoćne mora nam biti prioritet ako smo socijalna država, a jesmo i takvima se želimo prikazati. U Brodsko-posavskoj županiji postoji preko 500, a neki kažu i 1000 naših sugrađana koji duže od dvije godine čekaju na smještaj u dom za stare i nemoćne. Da, u Novoj Kapeli egzistira rad i izdvojena jedinica. Međutim, tamo nisu adekvatni uvjeti, nedavno je investirano u prošlim godinama da bi se prilagodili uvjeti, ali smo shvatili u Brodsko-posavskoj županiji, općini Nova Kapela i dom za stare i nemoćne da je bolje izgraditi novi dom za stare i nemoćne kao posebnu jedinicu u Novoj Kapeli. Općina Nova Kapela je darovala zemljište, pristupilo se izradi elaborata i sve pripadajuće dokumentacije, što je i učinjeno. I iz toga financijskog elaborata proizlazi da je za izgradnju nove jedinice potrebno 17 milijuna kuna, što je Amandman da se izgradi u Novoj Kapeli novi dom za smještaj određenog broja štićenika, starijih osoba i na taj način njima da jednu kvalitetnu brigu i skrb jel znamo da u domu za stare i nemoćne ima i medicinsku skrb i svu drugu, pogotovo što ovdje imamo jedan veliki problem sa dijelom osoba koje su slabije pokretne ili nepokretne, što nemamo dosta kapaciteta za smještaj istih, a pogotovo što nemamo riješen problem ni osoba koje nemaju svoje dovoljno financijska sredstva i ne mogu ići u privatni smještaj koji je u nekim obiteljima i dovoljno kvalitetan, ali je skuplji nego u domu za starije i nemoćne u Slavonskom Brodu i Novoj Kapeli. Zbog tih sugrađana, ne zbog HSS-a i mene osobno, dajte razmislite da se osiguraju novci da se ide u izgradnju toga doma, da bi se smanjile liste čekanja koje su preko dvije godine, da tih 500 ljudi ne čeka, a da imaju kvalitetnu skrb u starijim danima, jer oni to zaslužuju, hvala lijepo i tražim glasovanje.
Zahvaljujem kolega Vlaović. Prelazimo na 133.-ći Amandman poštovanog zastupnika Domagoja Hajdovića, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, jednako je obrazloženje kao i za Amandman 131 uvaženog zastupnika Hajdukovića.
Zahvaljujem poštovani kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo. Naime, mislim da ćemo se svi složiti kada kažem da su mladi posebno osjetljiva skupina u društvu koja zaslužuje posebnu pažnju i zaštitu. Kvalitetna politika za mlade je preduvjet za puno uključivanje i ostvarivanje mladih, posebice u svezi sa obrazovanjem, stručnim osposobljavanjem, radom, rekreacijom i zdravim životom. U svijetlu činjenice da nam je bitna pozicija mladih u društvu, da se njihov glas čuje, kao i da sami sudjeluju u oblikovanju politika i odnosa prema svojoj populaciji, te da se kvalitetno ostvaruju u društvu, držim da je bitno da na poziciji politika za mlade u proračunu dobije također odgovarajuća sredstva u sklopu nastojanja da zadržimo mlade u RH. Naime, kolegice i kolege, prema popisu iz 2011.-te godine u RH je živjelo do 19.-te godine života 896 605 osoba. Nažalost, taj broj je sada vjerojatno manji. Ali, ako se vodimo ovom brojkom i sa predloženim sredstvima koje je Ministarstvo namijenilo za ovu namjenu, tada ispada da Vlada po mladoj osobi ulaže 4,46 kn u politiku za mlade. Dakle, to je po meni neprihvatljivo. Moj prijedlog više nego uduplava ovu stavku odnosno po glavi bi to bilo 11,15 kn. Također simboličan iznos, ali opet viši nego što je planirani i zbog toga tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hajdukoviću. Prelazimo na 134.-ti Amandman, poštovane zastupnice Marije Alfirev. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, jednako je obrazloženje kao i za prethodni Amandman.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče. Naravno da nisam zadovoljna ovim odgovorom jer ipak ne pokazujete dovoljnu niti senzibiliranost, niti pokazujete dovoljno obzira prema provedbi i obaveza ratificiranja Istambulske Konvencije. Ovaj Amandman ide za tim i da povećamo sredstva koja će u svakom slučaju biti potrebna za kvalitetu provođenja stručne podrške žrtvama nasilja nad ženama, za provedbu svih onih aktivnosti unapređenja rada skloništa za žrtve žene nasilja, nasilja nad ženama, ali i za dodatnu izobrazbu jer ovom društvu nama, mnogima od nas, mnogima koji obnašaju javne dužnosti izgleda da je potrebna dodatna edukacija, dodatna izobrazba. Upravo u Nacionalnoj strategiji kaže i da će se u ovom, dakle u ovoj stavci provoditi izobrazba predstavnika državnih tijela nadležnih tijela jedinica područne, regionalne samouprave i organizacije civilnog društva. I slažem se i smatram da tu treba uložiti dodatnog truda kako ne bi naši cijenjeni visoki dužnosnici, kako im se ne bi omaklo da govore o tome da se nasilje događa eto ili tamo negdje u nekoj obitelji jer to je tako slučajno ili da predsjednica na vrijeme ili taj dan kada je međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama uopće se ne oglasi ili da se uopće ne oglasi po pitanju sveg onog što se žena događa u bolnicama. Stoga tražim glasovanje po ovom amandmanu.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Alfirev. Prelazimo na 135. amandman Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite poštovana državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje planiranih iznosa za zajamčenu minimalnu naknadu za 2019. godinu imajući u vidu činjenicu o utrošenim sredstvima iz 2017. i 2018. godine.
Zahvaljujem. Želi li netko obrazložiti amandman iz, poštovani kolega Pernar, izvolite.
Hvala vaša ekscelencijo. Pa htio bih reći gospođi koja je upravo odbila moja amandman da ja razumijem što ona misli pod time da su planirana sredstva dovoljna za zajamčenu minimalnu naknadu. Međutim, poanta nije u tome da li vi imate dovoljno novaca za to nego je poanta amandman da li je zajamčena minimalna naknada premala. Ja osobno i mi u Živom zidu koji na neki način zastupamo u velikoj mjeri i siromašne ljude odlučili smo povećati za 50% iznos sredstava koji se dobivaju znači u vidu zajamčene minimalne naknade jer trenutna sredstva au nedvodoljna za normalan život, i to na kraju krajeva i vi sami znate. Stavke iz kojih smo planirati smanjiti sredstva su sljedeće. Mirovine misije koje su u biti vojne misije u Afganistanu za 100 milijuna kuna i ovo opremanje višenamjenskim avionom koje smo htjeli smanjiti za 200 milijuna kuna. Znači kada bi bilo manje za rat u Afganistanu i kada bi bilo malo manje sredstava za ovaj škart, staro željezo koje nikom ne treba. I kad bi se taj novac usmjerio na žive ljude koji su egzistencijalno ugroženi vjerujem da bi mnogima bio život lakši, da bi mnoga dječja lica bila veselija i da bi jednostavno mnoge obitelji, olakšali bi im život. I ja znam da vi nemate sluha za njih. Meni je jasno bilo i prije nego sam uopće predao ovaj amandman da ćete ga vi odbiti. Ali sam htio pred cijelom hrvatskom javnosti pokazati vaše lice i vašu lažnu brigu za one kojima je najteže. Jer je svojedobno Jadranka Kosor govorila da je HDZ najjači onda kada je najteže. Ali evo kada je tim ljudima najteže, vi ste ih slikovito rečeno gurnuli niz stepenice i može vas biti sram. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Ivanu Pernaru. Prelazimo na 136. amandman poštovanog zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje planiranih iznosa za naknade u vezi s obrazovanjem za 2019. godinu. Naime, iako je u 2017. u odnosu na 2016. bio trend porasta broja korisnika naknade u vezi s obrazovanjem. U listopadu 2018. godine koristi naknadu 50 korisnika.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa uvažena državna tajnice, to ću reći kao i kod amandman koji se ticao npr. stručnog usavršavanja vrhunskih sportaša i njih, omogućavanje da se bave profesionalnom karijerom nakon sportske karijere. To vrijedi i za ovaj amandman, dakle pitanje da li ste uspjeli doći do svih onih kojima je potrebno kroz ove naknade omogućiti bolje obrazovanje. Jer obrazovanje je ključ boljeg života a u sustavu osoba npr. s posebnim potrebama to je dodatno izraženo. Recimo, postoje sredine koje uopće nemaju logopede, koji uopće nemaju edukatore rehabilitatore a u Zagrebu imamo vrhunsku ustanovu polikliniku Suvag i sa dječjim vrtićem i sa osnovnom školom gdje osobe oštećena sluha i govora mogu usavršiti i unaprijediti tu svoju sposobnost preostalu tako da mogu normalno kasnije funkcionirati u svom životu. U nekim sredinama uopće ne postoji mogućnost da im se pruži takva skrb a u Zagrebu postoji. I ako dolaze iz drugih dijelova Hrvatske, ako im se ukaže npr. mogućnost jednostavno neće biti u prilici niti realizirati tu mogućnost da budu u dječjem vrtiću jer će trebati platiti 6 mjeseci boravka u Zagrebu. Prema tome treba uvoditi nove naknade koje se tiču obrazovanja i na taj način zbog toga sam tražio da se ovo poveća i da se proširi obuhvat svima kojima se u sustavu socijalne skrbi kroz naknade za obrazovanje može osigurati bolje obrazovanje jer to znači i bolji život i tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Željku Jovanoviću. Prelazimo na 137. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite poštovana tajnice.
Amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje planiranih mjera imajući u vidu činjenicu o utrošenim sredstvima u 2018. godinu.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ovim amandman osiguravamo sredstva u visini od 300 tisuća kuna za pokrivanje troškova ljetovanja djece sa teškoćama bez potrebne roditeljske skrbi. Smatramo da se dakle škole moraju same organizirati i da vrlo često rade humanitarne akcije na tu temu i samo moja škola, evo sad idu božićni sajmovi i gdje se roditelji sami organiziraju. Također smatramo da te humanitarne akcije čak nisu ni zakonski dovoljno uređene da bi se škole upuštale u takve stvari. Ovo je jedna rehabilitacijska mjera, radi se o par dana mora na koje ta djeca bi otišla. I smatramo da im je to potrebno osigurati i tražimo glasovanje u vezi ovoga amandmana.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Sladoljevu. Prelazimo na 138. amandman poštovane zastupnice Ines Strenja. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća budući da djelovanje studentskih domova nije u nadležnosti Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Ines Strenja, izvolite.
Kao što sam već nekoliko puta govorila, smatram da za lijekove ne trebaju se organizirati humanitarne akcije kao i za potporu djeci koja su udomljena ili izlaze iz udomiteljskih obitelji i iz dječjih domova, ne treba sakupljati humanitarnim aktivnostima nikakav novac, to je dužna učiniti država. Prošle godine smo i mnogi od nas sudjelovali, potporu dali akciji uz nas „Niste sami“ gdje je Caritas napokon odlučio da u okviru akcije „Da život imaju!“ organizirao prikupljanje sredstva za objekt za mlade gdje bi se djeca mogla u Zagrebu smjestiti ukoliko nakon punoljetnosti napuštaju domove i trebaju nakon toga živjeti u nekakvoj zajednici. Ne mogu sa 18 g. izići iz udomiteljske obitelji, iz doma a da mi o tome nemamo sustavno kao država nikakvu brigu i nemamo nikakvu odgovornost. I zbog toga Caritas je organizirao to, ja predlažem da država izdvoji 15 milijuna kuna i da takve domove, znači takve zgrade izgradi u Splitu, Osijeku i Rijeci gdje bi djeca nakon odlaska iz dječjih domova i udomiteljskih obitelji gdje ih sada imamo otprilike do 3000, mogla nakon svoje punoljetnosti imati mjesto gdje mogu nastaviti barem određeno vrijeme živjet a posebno govorim o Rijeci, Osijeku i Splitu zato što tamo bi bila smještena ona djeca koja bi nastavila i studirati. Radi se o mnogima od njih koji zapravo nakon što iziđu iz udomiteljske obitelji, iz dječjih domova, prestaju sa bilokakvim daljnjim školovanjem i nemaju nikakve prilike studirati osim apliciranjem u studentske domove a potrebna im je ovakva skrb. I zbog toga sam smatrala Ministarstvo za demografiju, obitelj i mlade treba imati osjećaj i ovako planirati brigu o toj djeci. Tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Ines Strenja. Prelazimo na 139. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća jer su prioritetne aktivnosti u pogledu skrbi o starijim osobama usmjerene na razvoj izvan institucijskih usluga kojima se osigurava zadržavanje starijih osoba u vlastitom domu a zdravstvena rehabilitacija ne ulazi u djelokrug rada Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
U Splitu imamo 50 000 osoba treće životne dobi a u splitskim domovima za starije i nemoćne ima mjesta samo za njih do 1000 te se na odobrenje smještaja u domu čeka više od 4 g. Na listama čekanja nalazi se više od 1500 prijavljenih osoba. Ovim amandmanom koji smo dali za izradu projektne i tehničke dokumentacije za izgradnju doma za starije i nemoćne osobe za zdravstvenu ... [[Govornik se ne razumije.]] na području grada Splita bi se umanjio taj problem. I minimalno što možete Splitu napraviti je da ovaj iznos od 4,5 milijuna kuna koji je potreban za izradu ove dokumentacije, da se vrati Splitu barem na taj način i Dalmaciji. Pa odbijate Splitu sve amandmane, Splitsko-dalmatinskoj županiji, Dalmaciji, Lici, Gorskom kotaru, pa nije samo centar svita ovaj Sabor ovdje i Markov trg i vi i vaši uredi. Moramo znati da u gradu Splitu umirovljenici su doslovno gladni, znamo kolike su im najniže mirovine. Nemaju dovoljno novca, prehranjuju se i žive od prikupljanja plastičnih boca. Projektom je potrebno obuhvatiti dvije komponente, prva je pružanje usluga i smještaja njege i stariji i nemoćnih osoba i predvidjeti smještaj i kapacitete za najmanje 300 osoba. Druga komponenta je omogućiti usluge zdravstvene rehabilitacije u svim dobnim skupinama. Smatram da bi pošto imamo veliku potrebu starijih, sve više starije populacije, da je Split i zaleđe ogroman prostor, da sama Splitsko-dalmatinska županija koja se proteže uz sami Split je najbrojnija iza grada Zagreba, da bi minimalno što bi trebalo odobriti barem poneki amandman međutim, vas nije briga ni za Splitom ni Splitsko-dalmatinskom županijom ni Dalmacijom. Tražim glasanje ali ovo je stvarno prevršilo svaku mjeru, ovo je sve otišlo u tri da ne kažem šta. Ovo je katastrofa. ... [[Govornik se ne razumije.]] glasanje.
... [[Govornik se ne razumije.]] Miri Bulju, prelazimo na 6 amandmana Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, želite možda objedinjeno ili pojedinačno? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Hvala lijepo. 140. amandman, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća budući da su sredstva za funkciju domova osigurana na poziciji A788017 dodatna sredstva izravnavanja za decentralizirane funkcije temeljem odluke o minimalnim financijskim standardima, kriterijima i mjerilima za decentralizirano financiranje domova za starije i nemoćne osobe u 2019.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Boris Miletić, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Pa ne mogu biti zadovoljan ovim odgovorim, iz njega se da iščitati da možda niste niti proučili sam amandman koji je upućen jer je tema ovog amandmana potreba za ulaganjem u nadogradnju i rekonstrukciju postojećeg doma. Zašto? Zato što naprosto nedostaju potrebni kapaciteti. I ovih 6 amandmana koji se odnose na domove za starije osobe su u principu prijedlozi kako pomoći građanima treće životne dobi i to treće životne dobi onima kojima je pomoć potrebna jer vjerujem da nitko ne bi išao u dom ukoliko za to doista ne bi imao potrebu. Ovih 6 amandmana u ukupnom zbiru su samo 0,1% proračuna RH. Da, dobro ste čuli, 0,1% proračuna. Obzirom na nedostatak kapaciteta, ono što bi želio istaknuti da bi bilo dobro razmotriti kako postojeći modeli smještaja osoba možete pravednije ustrojiti. Dakle nedostaju kapaciteti s jedne strane jer naši umirovljenici, dakle građani koji su radili, zaslužili svoj mirovine ali su mirovine nedostatne za platiti ekonomsku cijenu koštanja, normalno da traži mjesta u subvencioniranom domu kada biste ustrojili sustav koji bi temeljem imovinskog cenzusa dao građanima mogućnost za smještaj i ustanovama drugih osnivača, onda bi imali sigurno jedan pravedniji sustav gdje bi se upravo potrebitim ljudima omogućio smještaj u domovima za starije i nemoćne. Zato smo predložili ovaj Amandman za dom za starije i nemoćne osobe Alfredo Štiglić u Puli i tražim glasovanje o Amandmanu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Borisu Miletiću. Prelazimo na 141.-vi Amandman kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća budući da se u državnom proračunu osim putem odluke o minimalnim financijskim standardima, kriterijima i mjerilima, za decentralizirano funkcioniranje domova za starije i nemoćne osobe u 2019.-toj godini mogu planirati sredstva isključivo za domove čiji je osnivač RH.
Zahvaljujem poštovani kolega Boris Miletić, izvolite.
Dakle, ovim Amandmanom smo tražili sredstva za dom za starije osobe u Labinu koji ne postoji. Dakle, treba ga izgraditi. I obzirom da je, način na koji funkcionira Ministarstvo, zatvorilo mrežu postojećih smještajnih kapaciteta, bilo bi pošteno sagledati i pravednije rasporediti smještajne kapacitete na ravnopravan način u sve dijelove RH. Dakle, vidimo da imamo gradova gdje uopće nema domova, dakle, nema smještajnih kapaciteta, a vidimo da se niti ne pomišlja na promjenu postojećeg funkcioniranja. Dakle, još jednom ću ponoviti i dat vam možda jedan primjer, kojeg sam i rekao samoj gospođi ministrici, obzirom da je u domeni lokalne samouprave, dakle, sustavno je predškolskog odgoja, ni mi ne bi imali dovoljan broj kapaciteta kada ne bi koristili ustanove drugih osnivača. Ali kako to pravedno ustrojiti? Pa upravo tako da kriterijima definirate tko ima pravo na državnu subvenciju za smještaj u domu za starije osobe. Tko je to imovinski cenzus? Dal je to netko tko ima visoku mirovinu ili je to netko sa malom mirovinom i ne može si platiti ekonomsku cijenu? Kada bi na taj način pristupili ovome problemu, barem bi pomogli onima koji jednostavno nemaju financijske mogućnosti platiti pod navodnicima, kako ih zovemo privatne ustanove, jer je ekonomska cijena prevelika, ali bi poštenijim pristupom omogućili onima koji imaju male mirovine, a nemaju imovinu, a na žalost, zbog nedostatnih kapaciteta, obuhvata mreže domova za starije i nemoćne, za njih nema slobodnog kreveta. Zato smo ovim Amandmanima tražili izgradnji ili nadogradnju postojećih i za dom za starije i nemoćne osobe u Labinu tražim glasovanje.
Zahvaljujem kolega Miletić. Prelazimo na 142.-gi Amandman kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je jednako kao i za prethodni Amandman.
Zahvaljujem, poštovani kolega Miletić, izvolite.
Ovdje se radi, dakle, o gradu Pazinu, sjedištu Županije, dakle, velikom gradu prema kvalifikaciji. Međutim, u gradu ne postoji dom za starije i nemoćne. Dakle, uopće nema kapaciteta. To je ono na što želim ukazati. Dakle, želim ukazati da bi trebalo imati jednak metar, dakle, jednakim metrom mjeriti sve dijelove RH. Kad govorimo o starim i nemoćnim, dakle, ljudi koji su odradili svoj radni vijek, ljudi koji su, reći ću, zadužili mlađe generacije, a ponoviti ću, svih ovih 6 Amandmana iznosi samo 0,1% proračuna. Dakle, tim ljudima ne omogućiti smještaj, držim da to naprosto nije dobro, da to nije u redu. A moguće je to riješiti upravo na način da se promijeni postojeći neefikasan sustav. Dakle, dom za starije i nemoćne u Pazinu ne postoji, potrebno ga je izgraditi i držim da bi bilo pravedno omogućiti umirovljenicima s toga područja smještaj u samome domu. S druge strane, svi skupa znamo da mirovine su male, ali živjeti sa malom mirovinom u Istri, gdje su nažalost, i najamnine više, pa reći ću, i troškovi života viši, sigurno se teško može uspoređivati s nekim drugim krajevima. Zato držim da za tu populaciju bi ovo Ministarstvo trebalo imati poseban senzibilitet i još jednom napominjem uzeti imovinski cenzus da oni koji imaju nedostatne mirovine, ne mogu se priuštiti ekonomsku cijenu koštanja, imaju od države odnosno od naše zajednice zagarantiran smještaj. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miletiću. Prelazimo na 143.-ći Amandman kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je jednako kao za prethodna dva Amandmana.
Zahvaljujem, kolega Miletić, izvolite.
Hvala lijepa. Ovim Amandmanom smo zatražili sredstva za dom za starije osobe u gradu Buzetu. Dakle, potrebno je prije svega, dograditi dom, svi skupa znamo da postojeća decentralizirana sredstva naprosto nisu dostatna niti za održavanje postojeće infrastrukture, postojećih zgrada, a kamo li za nadogradnju nekog novog dijela ili izgradnju samoga novoga doma. Držim da i na tom području treba pokazati senzibilitet prema našim sugrađanima treće životne dobi i da jednostavno građanima koji nemaju mogućnost da ih obitelj potpomogne da imaju zagarantirano mjesto u samome domu kako bi imali pravo na dostojan život i u trećoj životnoj dobi. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 144.-ti Amandman kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je jednako kao za vaš Amandman pod rednim brojem 140.
Zahvaljujem, poštovani kolega Miletić.
Ovim Amandmanom smo tražili sredstva za dom za starije osobe u Novigradu, CASA PER ANZIANI CITTANOVA, iz razloga što je potrebno izvršiti energetsku obnovu same zgrade, a iznos od 7 milijuna kuna je naprosto prevelik da bi sama ustanova to mogla isfinancirati. Mislim da bi trebali imati i malo više senzibiliteta prema našim najranjivijim skupinama. Stoga je pomoć i briga o našim sugrađanima treće životne dobi, ne samo potrebna, već i nužna. Molim da se zastupnici izjasne o ovom Amandmanu, hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 145.-ti Amandman kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje jednako kao za prethodni amandman i amandman pod redni brojem 140.
Zahvaljujem. Kolega Miletić, izvolite.
Dakle, Dom za starije osobe iz Raše, gdje je potrebno izvršiti rekonstrukciju i dogradnju same zgrade Doma. Dakle, to je 6.-ti od ukupno 6 amandmana iz područja resora vašeg Ministarstva i ponavljam ukupna vrijednost svih ovih amandmana koje smo usmjerili prema našim sugrađanima treće životne dobi, iznosi samo 0,1% državnoga proračuna. Mi vodimo sigurno na regionalnoj i lokalnoj razini skrb o našim sugrađanima treće životne dobi, i držim da bi i Ministarstvo trebalo pokazati više senzibiliteta kako bi naši sugrađani kojima je smještaj potreban, a kojega ne mogu platiti u samim ustanovama drugih osnivača odnosno ne mogu sa svojim mirovinama platiti cijenu smještaja od 5500-6000 ili 7000 kuna mjesečno da bi za te ljude koji su odradili svoj radni vijek i koji imaju potrebu za smještajem, društvena zajednica trebala pružiti primjerenu skrb i njegu. Stoga tražim izjašnjavanje o ovom amandmanu. Hvala vam.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miletiću. Zahvaljujem i državnoj tajnici Margareti Mađerić. Prelazimo na amandmane Ministarstva pravosuđa. Pozivam poštovanog ministra Dražena Bošnjakovića. 146. amandman poštovanog kolege Željka Jovanović. Izvolite ministre.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naime, mi za poslove resocijalizacije i socijalne integracije naše počinitelje kaznenih dijela koji su ovisnici, šaljemo u Ustanove, znači, izvan zatvorskog sustava i u principu tamo se događa glavni trošak. Mi ove godine imamo 6000 kuna i zato smo za iduću godinu bilancirali samo 15000 kuna.
Zahvaljujem ministru. Poštovani kolega Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa uvaženi ministre, meni je upravo zato i izgledala smiješno ova predviđena suma od 15000 kuna, tako da sam i predložio amandman da se taj iznos poveća, jer mi nije jasno što se uopće može učiniti sa 15000 kuna u smislu resocijalizacije i socijalne integracije ovisnika počinitelja kaznenih dijela, obzirom da se radi, zaista o važnom poslu. U Hrvatskoj ima oko 7000 ovisnika u stalnom tretmanu, dio njih su i počinitelji kaznenih dijela, i sigurno je za društvo vrlo bitno da se ih pokuša resocijalizirati i socijalno integrirati. No, ako vi tvrdite da vaše Ministarstvo, zapravo, ne sudjeluje u tom procesu, onda mogu odustati od svog amandmana i ne tražim glasanje, ali potičem vas da zajedno sa ostalim ministrima u hrvatskoj Vladi, osigurate što je moguće više sredstava za uspješnu resocijalizaciju i socijalnu integraciju ovisnika počinitelja kaznenih dijela. Hvala lijepo.
Znači povlačite 146.-ti amandman? Hvala lijepo. Prelazimo na 147. amandman, poštovanog zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, ovdje ovih 10 milijuna kuna, mi smo usuglasili ovaj iznos sa USKOK-om, zapravo koji je potreban za njihovo redovno poslovanja od 25 milijuna kuna. Ovih 10 milijuna kuna mi ćemo na neki način osigurat na drugim stavkama, a to je za zakup poslovnog prostora u koji će oni uć', to će ići sa stavke Ministarstva pravosuđa, i još 5 milijuna kuna osiguravamo za obnovu prostora na Kenedijevom trgu gdje će se također određeni kapaciteti popuniti, a sadašnji koji su zatrpani, osloboditi. Tako da ovaj iznos, 25 milijuna, je usuglašen sa USKOK-om i dostatan za njihovo redovno poslovanje, a ovo što ćemo izvanredno napravit, to će ići sa ovih drugih stavki.
Zahvaljujem poštovanom ministru. Poštovani kolega Jovanović.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, kolegice i kolege. Svi znamo da je jedan od ključnih problema hrvatskog društva, korupcija, organizirani kriminal, da građani odlaze iz Hrvatske zbog problema korupcije i svaki potez gdje ćemo pokazati i podići učinkovitost i pravosuđa, i represivnog aparata, je put da vratimo veće povjerenje građana u sustav, da indeks percepcije i korupcije bude povoljniji, idući tjedan obilježavamo Međunarodni dan borbe protiv korupcije, tako da smatram da sredstva nisu dostatna, iz mojih brojnih kontakata kao predsjednika Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije, uvijek se ponavlja, kako USKOK, DORH rade u uvjetima koji su neprimjereni, da imaju nedostatna sredstva, pa zbog toga, unatoč vašem obrazloženju, inzistiram da glasamo o ovom mojem amandmanu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Jovanoviću. Prelazimo na 148., amandman poštovanog kolege Željka Jovanović. Izvolite ministre.
Uvaženi zastupniče, ovaj amandman također ne prihvaćamo, jer iznos koji smo predvidjeli za sljedeću godinu od milijun kuna, je sasvim dostatan za sve ove aktivnosti koje imamo, prvenstveno i najviše to su ugovori sa psiholozima, i ove godine imamo predviđenih 900000 kuna i to zapravo nećemo vjerojatno uspjet do kraja godine potrošit. Tako da ovaj iznos gledano unazad par godina, bit će sasvim dovoljan za sljedeću godinu.
Zahvaljujem ministru. Poštovani kolega Jovanović.
Hvala lijepo. Dakle, opet iz iskustva, iz razgovora, jedan od problema koji imamo i u pravosuđu, u kaznenom sustavu, je psiho-socijalni tretman, tako da ne bi bilo sigurno štete da imamo i više sredstava i zato ostajem kod svog amandmana. Ovo je ujedno i posljednji amandman koji sam ja predložio. Naravno, niti jedan nije prihvaćen, nisam ni očekivao, no međutim nadam se da su kolege vaše, uvaženi ministre, s kim mogu reći da zaista kvalitetno surađujem, ipak čuli nešto od svega toga i da će prijedloge koje smo pokušali mi, iz Kluba SDP-a na ovaj način unaprijediti proračun, provesti na neke druge načine i iskoristiti barem dio prijedloga koji su išli u najboljoj namjeri da osiguraju kvalitetnije stavke u području posebno obrazovanja, zdravstva, socijale i ovom slučaju pravosuđa. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Jovanoviću, zahvaljujem i ministru pravosuđa gospodinu Bošnjakoviću, na očitovanju o amandmanima, hvala lijepo. Prelazimo na amandmane financijskog plana Hrvatskih voda za 2019. godinu. Pozdravljam uvaženog državnog tajnika Maria Šiljega. Amandman poštovanog kolege Siniša Hajdaša Dončića i kolege Marka Vešligaja. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena zastupnice i zastupnici. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća ovaj amandman. Naime, u okviru aktivnosti administracije upravljanja financijskog plana Hrvatskih voda podskupine 323 rashodi za usluge, čime rashodi za usluge tekućih i režijskih troškova koji su neophodni za funkcioniranje redovitog poslovanja u iznosu su plana i potreba na razini iz 2018. g. Nadalje, na poziciji K2062 sanacija klizišta, iznos od 50 milijuna kuna predstavlja iznos sufinanciranja sanacije klizišta u okviru aktivnosti nositelja provedbe posebice jedinica lokalne samouprave a prema projektima, aktima i dozvolama koji se temelje na temelju propisa u na temelju čega se izvode sanacije klizišta stoga smatramo da je predviđen iznos za 2019. dostatan budući da je financijskim planom Hrvatskih voda i za 2020. i za 2021. g. planiran iznos d 50 milijuna kuna što će u iduće 3 g. omogućiti sufinanciranje sanacije klizišta od strane Hrvatskih voda u ukupnom iznosi 150 000 milijuna kuna. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Marko Vešligaj, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Evo pozdrav državnom tajniku, ne mogu se složiti s vama da je ovaj iznos od 50 milijuna dostatan, naravno, pozdravljam otvaranje ove stavke, zapravo jedno prebacivanje koje se desilo iz Fonda za zaštitu okoliša i Hrvatskih cesta di su prije već postojale stavke za sanaciju klizišta ali on nije dostatan. Samo na području Krapinsko-zagorske županije gdje je onako sustavno taj problem klizišta siguran sam, najizraženiji na području RH unatoč tome što možda ta klizišta nisu dobila medijski tretman kako su dobila možda u nekim dijelovima RH. Štete su procijenjene 112 milijuna kuna na ukupno 350 klizišta i moram reći da se nova nažalost svake godine pojavljuju. Dakle, da se nova klizišta ne pojave za to bi nam trebalo 3 g. da ih, gotovo da ih saniramo a siguran sam da će ih još biti. Ja ću vam reći evo primjer iz svog grada, iz grada Pregrade, 358 klizišta, ukupno je 12 milijuna kuna su procijenjene štete s tim da svake godine najmanje jedno 4 do 5 novih klizišta se pojavljuje. Dakle govorim samo za Krapinsko-zagorsku županiju, podaci na razini cijele države su puno, puno veći. Ukoliko želimo održati život na tim ruralnim prostorima di se najvećim djelom klizišta pojavljuju, smatram da ovih 30 milijuna koja sam siguran da se može nać u proračunu Hrvatskih voda ili se može naći kroz nekakva dodatna sredstva koja će osigurati Vlada RH, možemo ipak dati jednu jaču poruku i pokrenuti jedan jači ciklus u sanaciji klizišta koja još jedanput ponavljam, koji je nužno potreban da bi se održao život i da bi moglo zapravo ljudi na prvenstveno koji žive, ja govorim sa aspekta Krapinsko-zagorske županije, naravno žive na brdima, ostati tamo živjeti i zapravo da se ta infrastruktura na taj način sanira. Evo tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Vešligaju, zahvaljujem i državnom tajniku na očitovanju o amandmanima. Prelazimo na amandmane financijskog plana Hrvatskih cesta, pozdravljam poštovanog ministra g. Olega Butkovića. Amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća iz razloga što je u tijeku izrada studije izvedivosti poboljšanja prometne povezanosti Korčule i Pelješca, nakon izrade te studije će se krenuti u daljnje aktivnosti izrade projektne dokumentacije, tako da taj projekt je u planu ali ova sredstva koja se predlažu se i ne bi mogla potrošiti i slijedećoj godini.
Zahvaljujem. Izvolite, kolega Bulj.
Ministre, evo nakon sjednica Vlade i brojnih obećavanja, brojnih projekata, brojnih milijardi u Dalmaciji, vidimo sada u Zagrebu, vidimo da ste obmanuli ljude. Žao mi je što nema tvojih kolega iz HDZ-a pa čak i čovjeka koji je predsjednik kluba HDZ-a iz Korčule, prazne su klupe, da vidi što govorite, da uočite istinu. Ali je moguće da Dalmacija zaslužuje niti jedan ozbiljan projekat, vi se samo pozivate na Pelješki most koji se 30 g. spominje? Dal' zaslužuje da su plan gradnje državnih cesta u proračun uvrsti obilaznica Orebića za koju je Hrvatske ceste još 29. kolovoza 2011. ishodile rješenje o prihvatljivosti zahvata za okoliš, vršili dodatne izrađene radove i preciznije pozicioniranje trase te trebali zatražiti lokacijsku i građevinsku dozvolu. Hrvatske ... [[Govornik se ne razumije.]] ceste razmatraju ponovno nova rješenja, uvijek ista priča, znači vi 10 g. obmanjivate taj narod iz Dalmacije. U ovome slučaju ove obilaznice Orebić. A ne mogu vjerovati, evo sad se radi Dubrovačkoj županiji, neretvansko dubrovačkoj. Da niti jedan amandman nije prihvaćen, niti jedan zastupnik iz tih krajeva u ovome trenutku vladajuće većine cijelo vrijeme nije bi ovdje. Niti jedan. Ne mogu vjerovati da ih apsolutno nije briga i di su sada, bit će da su sad svratili dolje usput di, na Klis, na pečenu janjetinu, na ... [[Govornik se ne razumije.]] di su, pa di su. Di su ministre vaši ti ministri, ti saborski zastupnici koji hodaju po terenu i lažu, obmanjuju ljude, di su? Pogledajte ih vamo. Nađite ih. Tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegici Bulju. Prelazimo na 2. amandman poštovanog kolege Ante Pranića. Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća, ovaj projekt se priprema za apliciranje financiranja iz fondova EU-a. U planu je izrada i predviđene studije izvedivosti poboljšanja prometne povezanosti otoka Hvara, Poljica, Sućuraj, Drvenik, čvor Ravča. Ta studija istražit će moguća varijabna rješenja te dati preporuku najisplativijeg nakon čega će se izraditi studija utjecaja na okoliš na najisplativije predloženo rješenje što je idući korak u razvoju projekta.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Ante Pranić, izvolite.
... [[Govornik nije uključen.]] 13 g. slušamo istu priču, 13 g. nam nas apsolutno lažu i obmanjuju bez obzira koje boje vlast državna bila. 2005. imate sporazum Hrvatskih cesta i autocesta gdje se točno navodi spojna cesta čvor Ravča-Drvenik da treba biti izgrađen 2008. g. 2009. naš uvaženi kolega saborski zastupnik g. Bačić otvara radove na toj istoj dionici, 2009. na jednom djelu, uz njega je bilo nekoliko tadašnjih visoko pozicioniranih ljudi iz HDZ-a. Imate drugu izmjenu lokacijske dozvole tog istog projekta, pravomoćnu iz veljače 2017. godine, znači druga izmjena. Imate potpisani memorandum od 20 jedinica lokalne samouprave, Župana Splitsko-dalmatinske županije koji naglašavaju važnost ovoga projekta. Ovim projektom rješavate apsolutno sve prometne gužve s Trajektne luke Split zato što aktivirate Trajektnu luku Drvenik. Čovjek sa Hvara uz postojeću trajektnu liniju Sućuraj-Drvenik sa ovom cestom je na autocesti za 30 minuta, povezujete zapadnu Hercegovinu s makarskim Primorjem, aktivirate značenje istočnog dijela otoka Hvara. Ako ova vrijednost projekta je oko 850 milijuna kuna, kroz investiciju u turizmu tog jednog dijela, južnog makarskog Primorja, istočnog dijela otoka Hvara, dijela Korčule, Za-Biokovlja, bi se itekako isplatila ova investicija. Imate jedan susjedni tunel, Zagvozd-Baška voda, koji je bez ikakvog prioriteta sagrađen prije ovog projekta i sada što mene najviše žalosti, je spojevi na autocestu gdje navodite ponovno tunel Kozjak, apsolutno nemam ništa protiv njega, ali recite mi po kojem prioritetima taj projekt je važniji od ovog projekta koji ima izmjenu lokacijsku kompletnu projektnu dokumentaciju? Zašto opet pred projektiranje? Tog pred projektiranja smo se našalili 13 godina, i svaki put kad dođu izbori, dolazi nam ljudi u Vrgorac, obećavaju, ne samo u Vrgorac, nego u južnu Makarsku, Primorje, a od tog projekta nema ništa, k'o što sada vidimo. Tražim glasovanja.
Zahvaljujem. Zahvaljujem poštovani kolega Praniću. Prelazimo na 3.-eći amandman poštovanog kolege Arsena Bauka. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga kao i prethodni amandman.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Gospodine ministre, kada ste odbili amandman gospodina Pranića, ja sam mislio da ste ga odbili jer je premalo novaca predložio, a ne zato što, ovo što ste rekli. Dakle, obično projekti idu ovako, nešto se obeća, onda se napravi studija, onda se potpiše ugovor i onda se završi ugovor, i onda se svečano otvori. A u tunelu, u tunelu Ravča-Drvenik, ide ovako, najprije se potpiše sporazum, onda se svečano obveže da će biti gotovo, onda se svečano otvore radovi, onda se nakon sedam godina ide u Split na sjednicu Vlade, da bi se darovao projekt, i sada se priprema izvedba studije. I to traje 13 godina. Gospodine Praniću, kad ste obrazložili 20 jedinica lokalne samouprave, bili ste malo neprecizni, dakle, 15 jedinica lokalne samouprave iz Hrvatske, i 5 načelnika iz Bosne i Hercegovine. I to 5 načelnika gradova Čitluk, Ljubuški, Grude, Čapljina i Široki Brijeg, plus Za-Biokovlje, makarsko Primorje, otok Hvar, Korčula i poluotok Pelješac. Dakle, ovo je projekt oko kojega postoji nekakav opća suglasnost da se treba napraviti, opća suglasnost da se radi o korisnom projektu i opća suglasnost da za jedan dio makarskog primorja taj projekt čak bio važniji od ovoga tunela, tunela Zagvozda-Baška voda, jer imaju spoj na Dupce koji je 15 kilometara recimo dalje, ovdje se treba ići skroz okolo oko Ploča, možda 30 ili 35 kilometara, prema tome gospodine ministre, tražim glasanje ove godine, a čini mi se da ćemo o ovom projektu razgovarati još dosta, dosta dugo, evo 13 godina da bi se došlo do studije i apliciranja novca za EU nakon dva, tri otvaranja, nije loš rezultat. Mislim da će ovo biti rekord. Zahvaljujem. Tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegu Bauku. Prelazimo na 4.-ti amandman poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća. U ovom trenutku je postupak nabave za izradu studije utjecaja na okoliš ishođenjem Rješenja o prihvatljivosti zahvata na okoliš za projekt Obilaznicu Dicma, a s druge strane nije moguće smanjiti planirana sredstva za sufinanciranje Županijskih uprava za ceste.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Da nije tužno, bilo bi smiješno. Spoj na autoput Kukozovac-Križice spominje se godinama i vrlo bitno je za Cetinski kraj, koji je po broju stanovnika veći od Ličko-senjske županije, to ću uvijek ponavljati, a po površini od Međimurske županije. Ona je izolirana. Ova cesta bi bila spoj, postao bi predgrađe Splita, Sinj bi u tom trenutku i pošto je taj bazen, ima 300000 stanovnika, splitski, bilo bi predgrađe Splita. I onda se obeća 2016. godine, malo pod pritiscima, bude studije izvedljivosti, i izabere se varijanta, i onda obećate, vi, u Županiji, kao obećate, do 2019.-te će se početi to graditi. Pa recite pošteno nemamo novaca. Nemamo novaca narode. Nemojte lagat. Zašto? Zbog toga šta je na Vladi u Splitu je, nabrojen ovaj projekt, ali su falili, rekli su Križice-Krivodol, falili su jedno 70 kilometara ili 120, zavisi o ovom našem Krivodolu na hrvatskoj strani ili na bosanskoj. Čak su falili ime, i onda ste na tematsku sjednicu poslali gospodina Puža, zaista su projekti sporiji i od puža, koje jednostavno čovjek nije znao šta će reć'. Pa vi lažete, obmanjujete taj narod. Uredni ste na dolascima na Sinjsku alku, na Vrgoračke dane pršuta, tu ste značajno vi iz Vlade uredni i pometete ono stolova, što ima pomest, i to plati naravno iz proračuna gradski plaćaju građani. A pogledajte Drvenik, sedam puta se dosad to, Ravča otvara. Spoj Sinja na autoput, to jest Cetinske krajine, ne Sinja, pa 20 godina se masla, laže, obmanjiva, isto je to radio evo i Arsen Bauk, prije kad je dolazio doli, kad sam ja radio prosvjede. Lažete i obmanjivate. Tražim glasanje.
Zahvaljujem. Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Prelazimo na 5.-ti amandman poštovanog kolege Mire Bulja. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća. U tijeku je izrada projektne dokumentacije za projekt obilaznice ... [[Govornik se ne razumije.]] a s druge strane nije moguće smanjiti planirana sredstva za sufinanciranje Županijskih uprava za ceste.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Moram, i prošle godine sam na ovaj amandman predložio, za, razvoj Drniškog kraja je nužan spoj na autoput, jer Drniški kraj je najveći demografski pad, ima uz Knin i dijelove Dalmatinske zagore kao i općine u, bivše općine u sastavu Drniš. Jednostavno shvatiti da to područje koje je ratom oštećeno, da nitko ne smatra da treba pokrenuti ovaj postupak izgradnje tj. izrade dokumentacije 4 milijuna kune neki nije iznos veliki da se taj kraj ima spojenu cestu na A1, to bi bila i demografska mjera jer ta blizina bi omogućila i protok ljudi i roba, gospodarstvo bi se revitaliziralo, i možda bi utjecalo na demografske vjerojatno pokazatelje koji u zadnje vrijeme su poražavajući. Drniš je nažalost mrtav grad, drniški kraj. 2/3 Hrvatske su apsolutno takve ali u ovom slučaju govorim o Dalmatinskoj zagori. I da vi u Dalmaciju ne možete uložiti u ovu projektnu dokumentaciju 4 milijuna kuna. Dalmatinska zagora je područje od Krke do Neretve. U 5 g. otišlo je 26 000 ljudi. 26 000 ljudi, uglavnom mladih. Jel' vi ne želite investirati? Vas to nije briga? Vi lijepo pričate, imate dobar PR, imate dobrog premijera koji je sve to dobro posložio uz teleoperatere koji izvlače novac i dalje i nitko ne smije odgovoriti, ni vi mi ne odgovarate. Dinastija Mišetić to dolje upravlja, a Drniš, Knin, Sinj, Vrgorac i cijele 2/3 Hrvatske izumrlo. Tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miri Bulju. Prelazimo na 6. amandman poštovanog kolege Mire Bulja, izvolite ministre.
Ovaj amandman se također ne prihvaća jer je u tijeku izrada studije izvedivosti planirane ceste Zagvozd-Imotski te predviđena su sredstva i aktivnosti koje će biti u 2019. g. su dovoljne za nastavak aktivnosti oko ovog projekta.
Zahvaljujem ministru. Poštovani kolega Bulj.
Stvarno ministre, kao da ste pojeli kazetu onu staru pa se ista traka vrti, tako ste isto kazali prošle godine, uvijek projektiranje. Prije su se prale pare bojeći tunele, sad projektiranje. Koliko vi to projekata radite za iste projekte? Svake godine pare za projekte. Tako prošle godine je rekao da radite projekte, sad opet radite projekte. Perete li vi te pare? Imate li vi račune od tih projekata, možete li nam pokazati te projekte? Jer istu ste nam priču kazali za ovaj vrlo bitan projekat. Imotski-Zagvozd, vrlo bitan projekt, za imotski kraj i zaleđe Hercegovine koja iseljava poglavito ovaj dio Hercegovine, malo niže dolje, ovaj vaš potpredsjednik, tj. potpredsjednik našeg Sabora Milijan Brkić, on bi vam mogao pojasniti koliko bi značio spoj na Imotski za taj kraj i za Hercegovinu. Međutim, nikoga nije briga. Di su saborski zastupnici dijaspore, iz Imotske krajine, ja ne mogu shvatiti, stvarno da se toliko ogladnilo da moraju toliko žuriti na pečenu janjetinu danas kad je najbitniji dokument se raspravlja. I zbog toga se ne glasa danas o ovome dokumentu. Pa Imotska krajina, 70% ljudi ima manje nego 90-ih godina. prostor mrtav, nije samo država teritorij, teritorij su i ljudi, prometna infrastruktura, jedino šta žure kamioni, vidio sam, poglavito županijskih cesta od kojih ... [[Govornik se ne razumije.]] pare kad su izbori i kad je kampanja. Imamo točno po selima, vidi se slojevi asfalta. Međutim nemate vi strateških projekata, ne asfaltiranje oko ... [[Govornik se ne razumije.]] za glasove. Imotski zaslužuje ovaj spoj i svi centri u Dalmatinskoj zagori na autoput, inače taj autoput je izolirao Dalmatinsku zagoru. Tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Prelazimo na slijedeći amandman poštovanog kolege Mire Bulja, izvolite ministre.
Ovaj amandman se također ne prihvaća. U tijeku je izrada projektne dokumentacije za izgradnju obilaznice grada Knina a s druge strane nije moguće smanjiti planirana sredstva za sufinanciranje županijskih uprava za ceste.
Zahvaljujem ministru. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Pa dajte, recite nam tko je taj izrađivač te dokumentacije, koliko dokumentacije vi izrađujete? Pa mi tražimo u proračunu šta nema u proračunu. vi znači u ovom djelu za ceste nemate, u proračunu taj novac, a izrađujete dokumentaciju. Izrađivali ste je prošle godine i ove godine, a stvarno me podsjeća to na bojanje tunela. Svake godine izrađujete dokumentaciju i odobrena su sredstva za dokumentaciju ali mi je ne vidimo u proračunu, ma nemojte obmanjivati te ljude. Knin je simbol otpora, Knin je ponos Hrvatske i smatram da odnos prema tome kraju poglavito prema Kninu nije na razini kako treba, ja sam dao i drugih amandmana za ovaj kraj, ali ovi spojevi i ove ceste su značajne za grad Knin jer brže prometovanje, brže bi bilo i ljudi i roba. Smatram da ne znam razloge bojkotiranja tih naših krajeva, 2/3 koji izumru, opet ću napomenuti, nije samo u pitanju dalmatinska zagora nebo i Hercegovina i dijelovi Bosne gdje žive Hrvati u zaleđu, da je to prazan teritorij, da strateški se ne planira opstanak tih ljudi, infrastrukturalni projektima koji bi održali te ljude. Mi smo dali evo već 60-ak amandmana, niti jedan niste prihvatili a nit vas je briga nit st vi to pročitali. Vi ste jednostavno rekli, radimo projektnu dokumentaciju, pa vi i dalje bojajte tunele, radite projektnu dokumentaciju, ali će vam narod to debelo platiti, kad-tad. I vi ćete biti g. Oleg Butković odgovorni što narod iseljava. Nećete samo na premijera ... [[Govornik se ne razumije.]] ne znam ja koji su ti lobiji, tko su, kakve dinastije koje upravljaju telekomunikacijama, jel' su to Mišetić ili tko, vi, vi, dobro znate. Znači i vi ćete bit u tom slučaju odgovorni. Tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Prelazimo na 8. amandman poštovanog kolege Mire Bulja, izvolite.
Ni ovaj amandman se ne prihvaća. U planu je izrada studije izvedivosti ostvarivanja poveznica funkcionalne regije južna Dalmacija na sustav mreža autocesta RH na potezu od čvora Ploče do budućeg mosta Pelješac. S druge strane, nije moguće smanjenje rashoda na poziciji K2104 obnova voznog parka jer se ovdje radi o sredstvima koja su predviđena za nabavu specijalnog vozila namijenjenog za pregled ceste s ciljem sanacije opasnih mjesta na državnim cestama.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Kad odem doli put Neretvanske doline, pa kada vidim koliko su slabo povezane infrastruktura, kada idem dole prema Metkoviću, kada vidim, koda je kozji put. Toliko nebrige, doći sa Auto puta do doli, ja ne mogu, ne možete vjerovati, ne znam tko je išao doli, kako to izgleda. I vama je problem opet za Projektnu dokumentaciju izdvojiti za taj dio novac, al toliko vi mrzite RH, jel vama samo ruka na srcu, a mrzite RH. Gledajte, moguće je, nema tamo, prazne su vam klupe, nema vaših saborskih zastupnika, otišli su kući, nije ih briga oni što vas vodaju po terenu, lažu i obmanjuju. A Metković i Neretvanska dolina zaslužuju spoj na auto put, vi ste Dalmaciju, niti jedan projekt za taj dio ne prihvaćate, ne prihvaćate za Slavoniju, ne prihvaćate za Gorski Kotar, za cilo područje Brdsko-planinskog, za potpomognuta područja jer vas nije briga, ni po pitanju prometne infrastrukture kao vrlo bitnog za te ljude, vrlo bitnog infrastrukturnog projekta, tako ni dječji vrtići, tako ni škole, tako ni besplatni udžbenici, jel imate Amandman, niste ga prihvatili. Metković i Neretvanska dolina su zaboravljeni od ministra prometa. Zbog čega? Vjerojatno znaš razloge, previše biti će voliš RH, a taj grad ti nije drag, nije ti srcu. Zbog čega ne projektirati tu cestu? Jel cesta nije u dobrom stanju. Tražim glasanje.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj, ja vas molim da nikoga ne omaložavate, niti vrijeđate, jer niste vi mjerna jedinica za domoljublje, niti ste veći domoljub od bilo koga od nas i molim vas nemojte na takav način i takvim rječnikom govoriti u ovom visokom Domu. Prelazimo na 9.-ti Amandman poštovane zastupnice Vesne Bedeković, poštovanog kolege Josipa Đakića, poštovanog kolege Vladimira Bileka i poštovanog kolege Željka Lackovića, izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku, tako da glasi, u prijedlogu financijskog plana Hrvatskih cesta za 2019.-tu godinu i projekcije za 2020.-tu i 2021.-vu u obrazloženju posebnog dijela K2004 program gradnje i rekonstrukcije brzih cesta za projekt DC10 Podravski ipsilon, dionica Kloštar Vojakovački i Križevci i državna cesta 12, dionica Farkaševac - Bjelovar ukupne procijenjene vrijednosti 549 milijuna kuna mijenja se predviđeni početak izvođenja radova iz 2020.-te u 2019.-tu, te se osiguravaju dodatna sredstva u iznosu od 37 milijuna kuna za realizaciju u 2019.-toj godini. Istodobno se smanjuju planovi za realizaciju u 2019.-toj godini u okviru K2004 program gradnje, rekonstrukcije brzih cesta.
Zahvaljujem, poštovani kolega Lacković, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, cijenjeni ministre, vidim da vam zaista nije lako, dakle, mi ne padamo na kontinentu jer kažemo nemamo autoput, morate nas vidjeti, morate nas razumijete. S druge strane, tamo gdje je auto cesta došla, svi kažu zašto nismo prikopčani na autoput, mi imamo to pravo, to su demografske mjere. Ovo što je početak radova na Podravskom ipsilonu, pomaknut na 2019.-tu godinu s osiguranih 37 + ranije 340 milijuna kuna je garancija svim stanovnicima Bjelovarsko-bilogorske županije, Koprivničko-križevačke i Virovitičko-podravske da će dionica i osigurana sredstva u najavi za 2020.-tu od 549 milijuna kuna biti realizirana i da možemo očekivati, dakle, povezivanje Podravskim ipsilonom koje je također krenuo prije 10 godina, a ovako izmijenjeni Amandman u ime kolegice Bedeković, kolege Đakića i kolege Bileka ćemo prihvatiti i smatramo da je od vaše strane dan onoliko koliko je bilo moguće. Možda za usporedbu jer se govori o značaju svake ceste koja se traži i njezine modernizacije da je upravo ova Podravska dionica i D2 i ceste od Križevaca do Koprivnice i prema Virovitici jedna od najsmrtonosnijih jer tamo gine više ljudi ponekad u jednom mjesecu, nego, recimo, na Dalmatini tijekom cijele godine. Još jedanput zahvaljujemo na uvažavanju Amandmana i želimo vidjeti ovih, u 2020.-toj 549 milijuna kuna, pa vjerujemo da ćemo i mi jednoga dana doći da tražimo da se povežemo na tu cestu s okolnim gradovima i općinama, kako to traže kolege iz Mosta. Hvala.
Zahvaljujem. Dakle, utvrđujemo da prihvaćate izmijenjeni Amandman u ovom obliku kako je ministar predložio. Prelazimo na 10-ti Amandman kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, izvolite gospodine ministre.
Amandman se ne prihvaća. Društvo Hrvatske ceste u planu za 2019.-tu, 2020.-tu, 2021.-vu godinu planiraju sredstva za izgradnju upravo te dionice čvor Sisak-Sisak sukladno predviđenom dinamičkom planu izvođenja radova.
Zahvaljujem. Izvolite. 10-ti Amandman. Izvolite kolega Bulj.
Znači, nije prihvaćen Amandman za Sisak. Tražiti ću glasanje premda se taj čvor obećaje već godinama. Tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Prelazimo na 11.-ti Amandman poštovanog kolege Stjepana Čuraja, koji je povukao Amandman. Dakle, idemo na 12.-ti Amandman, poštovanog kolege Tomislava Panenića, izvolite ministra.
Amandman se ne prihvaća. U tijeku je postupak nabave za izradu projektne dokumentacije za brzu cesti Požega-Staro Petrovo Selo, a daljnji tijek projekta, odvijati će se prema planiranoj dinamici.
Zahvaljujem ministru. Vidim predlagatelja nema, znači glasovati ćemo o amandmanu. Prelazimo na 13. amandman, poštovane kolegice Sunčane Glavak, izvolite ministre.
Amandman se prihvaća.
Zahvaljujem. Postaje sastavni dio. Prelazimo na 14. amandman poštovane kolegice Sunčane Glavak.
I ovaj amandman se prihvaća.
Zahvaljujem postaje sastavni dio. Prelazimo na 15. amandman poštovanog kolege Ante Pranića, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Stavka A 1000 administracija upravljanje odnosi se na troškove redovnog poslovanja društva Hrvatske ceste koje nije moguće smanjiti u predloženom iznosu od 40 milijuna kn. U ovom trenutku je izrada projektne dokumentacije u tijeku za projekt … [[Govornik se ne razumije.]] raskrižja državne ceste DC8, DC512 i županijske ceste 6197 u Makarskoj i za obnovu državne ceste 512 dionica Donja Gora-Ravča duljine 14,657 km. Nakon izrade projektne dokumentacije … [[Govornik se ne razumije.]] će se postupak nabave izvođenje radova.
Zahvaljujem poštovani kolega Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče, cijenjeni ministre. Znači inicijativa gradova Vrgorac, Makarske, Podgora i Tuče i prebaciti … [[Govornik se ne razumije.]] za 2018. upućena je prema Ministarstvu mora, pomorstva i infrastrukture, i Hrvatskim cestama. Mi smo dobili odgovor 10.listopada 2018. potpisan od strane državnog tajnika g. Tomislava Mihotića, da se taj projekt kandidira za razdoblje 2019. g. Naglašavam prije jedno mjesec dana, spletom okolnosti, jedan čovjek zamalo nije poginuo zbog odrona na dijelu te državne ceste. Ta državna cesta je spoj kompletne zapadne Hercegovine, Vrgorca, sa Makarskom i južnim dijelom Makarskog primorja. Ne treba se projektirati, kao što ste rekli, projekti su gotovo, osobno sam ih vidio. Znači osobno sam bio u Hrvatskim cestama u Splitu i osobno sam vidio svu potrebnu projektnu dokumentaciju. Ja zaista ne znam, da nam se ovdje u ovom Viskom domu govori da se projektiraju neke stvari kada su projekti gotovi. Za projekt ovaj, konkretno treba osigurati 40 milijuna kn, javna nabava može biti otvorena sljedeći mj. i proces će ići u proces izgradnje, a kažem vam da, eto, samim drugim Bogom i srećom nije došlo do pogibije, zbog odrona koja su učestala pojava na toj državnoj cesti, zbog dijela koji je izrazito nepovoljan za promet. To je cesta žila kucavica, povezivanje za Biokovo i Makarskog primorja, a da ne kažem da je svojevrsni i cestovni prometni bajpas, kompletnog južnog dijela Makarskog primorja koji koriste tu cestu pozivajući se s autocestom A1 čvor Ravča zbog svih gužvi koje se događaju kroz Makarsku i dio Baške vode, zbog ceste Baška voda-Zagvozd. Nije mi jasan vaš, tu, u izražaju, sa govornice se ne prihvaća i pismo državnog tajnika, koji kaže da će biti realizirano u 2019. Hvala, tražim glasovanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Pranjiću. Prelazimo na 16. amandman poštovanog kolege Mire Bulja, izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća. U tijeku je postupak javne nabave za izradu projektne dokumentacije za rekonstrukcije državne ceste 1 dionica Velika Stež duljine 7 km što obuhvaća područje Otišića, stavka A 1000 administracije upravljanja, odnosi se na troškove redovnog poslovanja društva Hrvatske ceste, koju nije moguće smanjiti u predloženom iznosu.
Zahvaljujem poštovani kolega Bulj, izvolite.
D1 državna cesta D1 koja prelazi od Splita prema Kninu, gdje je vrlo značajna prometnica, poglavito ta prometna značajna zbog Masleničkog mosta, kada je zatvoren Maslenički most, sav promet se preusmjerava na tu prometnicu državnu cestu D1. Ona je opasna po život, poglavito u ovim dijelovima, kroz Otišić prema Vrlici. I dalje govorite da to planirate. Zašto ne stavite to u proračun, kada planirate? Prošle g. ste rekli da planirate. Pa izlazili ste do sada 1000 puta u javnosti i mediji, dolje lokalni političari da se to planira i projektira. Ja ne mogu prihvatiti to da vi ne želite staviti ovaj iznos u proračun, i da se ta cesta, zbog sigurnosti, prije svega je to državna cesta br. 1 Split-Zagreb, uz jezero Peruću kroz … [[Govornik se ne razumije.]] to područje je opasno, to je kritična točka promet udesa ja mislim da ima najviše, jedna od najveći broj u RH. Znači već kada niste prihvatili ove spojeve na autoput, barem na malo preprojektirajte i uredite ovu cestu di su kritične točke. Jer vi planirate i dođete dole pred izbore da ste isplanirali. Kada završe izbori, onda ćete opet planirati. Tražim da se to napravi, to je taj narod, dole zaslužuje. To je minimum. On ne zaslužuje termoelektrane, opasne štete u Peruču, nego da ima normalno prometnicu, da ima mogućnost obrazovanja, da ima mogućnost dječjih vrtića, hitne pomoći, bolnica, domova zdravlja, ali to dole ništa nema. Ne mogu shvatiti, evo vi ste ministar projekat projektiranja, a Kalmeta je bio ministar bojanja tunela. Tražim glasanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 17 amandman poštovanog kolege Mire Bulja, izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća, u financijskom planu Hrvatskih cesta d.o.o. za 2019. g. unutar programa K2012 investicijsko održavanje i rekonstrukcija državnih cesta predviđena su sredstva za obnovu kolnika na D60 i D2020 prolaz kroz 3. Također u tijeku je izvoda jedinog rješenja i studija utjecaja na okoliš za cestu Čaporice Velić.
Zahvaljujem, poštovani kolega Bulj, izvolite.
Ja mislim da je ovaj iznos … [[Govornik se ne razumije.]] znamo da od Kamenska prema Trilju, da je to isto prometnica koja je vrlo bitna, a Trilj je grad koja prolazi ta prometna državna cesta i ta cesta je dosta opterećena. Znači ljudi iz livanjskoga kraja, domovinskog, tj. Tomislavgrada, većina … [[Govornik se ne razumije.]] prihod Trilja tom cestom, bilo na autoput, na Čaporice bilo prema Sinju ili preko Masle prema Splitu. Ne vidim niti jedan razlog da se ovo izostav i da se ta cesta proširi jer je opasna cesta također, ima dosta kritičnih točaka, dosta zavoja koji su nepregledni, a znamo da je gore i granični prijelaz. Prema tome ne vidim niti jedan razlog i zbog ljudi iz livanjskog područja, duvanjskog područja tj. Tomislavgrada, a poglavito iz krajeva, iz zaleđa Trilja, šleperi su, pošto je granični prijelaz, prelaze šleperi, vrlo je opasna ta cesta. Tu su zimski uvjeti, pošto je planinsko područje, dugo traju, tu je tranzitni promet preko tog graničnog prijelaza i mislim da ovo nije dobar potez i da sam ja očekivao da će i gradonačelnik Šipić izvršiti pritisak na vas ministre jer vas često isto ... [[Govornik se ne razumije.]] kolegu Šiljega dolje vidim u Trilju, a mislim da će ovaj problem biti riješen, vidim da se često dolje vrti ... [[Govornik se ne razumije.]] pa mislite da će biti riješeni, evo žao mi je šta kolega Šipić sad kad govorim o ovome problemu nije ovdje ali eto, mislim da će glasati za ovaj proračun koji rješava jedan od većih problema triljskog područja, cetinskog kraja, livanjskog kraja, duvanjskog kraja a u biti i graničnog prijelaza i onih koji tuda voze. Žao mi je, još jednom ističem šta nije moj kolega saborski zastupnik Cetinske krajine ovome dao potporu i da ovo uđe u proračun ali očekujem da će glasiti na proračunu. Tražim glasanje, hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Prelazimo na 18. amandman poštovanog kolege Mire Bulja, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Društvo Hrvatske ceste izrađuje idejno rješenje i elaborat za zaštitu okoliša za spojnu cestu DC60 do DC1 na lokaciji Turjaci-Kukuzovac. Nije moguće smanjenje rashoda na poziciji K2014 obnova voznog parka. Sredstva su predviđena za nabavu specijalnog vozila namijenjenog za pregled ceste s ciljem sanacije opasnih mjesta na državnim cestama.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Jedna od većih prometa i tranzita, prometa broja vozila je preko Trilja koji ide na ... [[Govornik se ne razumije.]] to je kroz Turjake, dosta je prometnih nesreća i zagušujući je promet i stvara velike gužve, poglavito u jutarnjim satima ali i u vrijeme turizma na Masli gdje se skreće lijevo za Trilj i BiH i ravno prema Splitu, prema Kukuzovcima. Ovim potezom od Košuta do Kukuzovca a imamo već cestu kojoj je vlasnik grad Sinj kroz zonu Kukuzovac, zona bi dobila značaj, skratio bi se 6 km put ljudima koji dolaze iz pravca Čapurica s autoputa i iz pravca Kamenska na Trilj i Triljanima samim naravno, 6 km bi bio kraći put, ne bi bile gužve kroz selo Turjake i ne bi bile gužve Brnaze na Masli gdje je križanje D60 i D1, jedan ogroman problem i ogroman jedan čep. Smatram da je ovo vrlo bitan projekat za sigurnost prometa, rasterećenje prometa, značaj koji dobivaju zone Kukuzovac i zone Čapurice u Trilju i očekujem također od mog kolege zastupnika koji u ovom punim klupama izostaje ovdje da će dati potporu, da je čup za ovaj amandman, ja sam mu rekao a očekujem da će ga podržati, da će svi zastupnici, ... [[Govornik se ne razumije.]] iz IX., X. izborne jedinice pa i iz dijaspore jer je ovo vezano i za Hrvate u Herceg Bosni tj. u BiH-u i da će podržati ovaj amandman, očekujem da će oporba podržati ovaj amandman jer ovo je pitanje i sigurnosno a i pitanje razvoja prometnica. Znam ... [[Govornik se ne razumije.]] ja sam i gurao taj dio da ide u projekt, međutim ovo je sporo, ovo je trajno rješenje za taj problem. Tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Prelazimo na 19. amandman poštovanog kolege Mire Bulja, izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je, u tijeku je ishođenje građevinske dozvole za rekonstrukciju raskrižja DC1 sa Ulicom Put pazara u Sinju te je projekt u planu Hrvatskih cesta. S druge strane nije moguće smanjenje rashoda na poziciji K2014 obnova voznog parka jer su sredstva predviđena za nabavu specijalnog vozila namijenjenog za pregled ceste s ciljem sanacije opasnih mjesta na državnim cestama.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Jedna od većih problema na državnoj cesti D1 i u gradu Sinju su gužve jer državna cesta D1 prolazio kroz Sinj i to su uglavnom u ljetnim vremenima, za dane alke, Velike Gospe, u tim vremenima je ogromna gužva, i u jutarnjim satima kada djeca idu u školu i kada naravno ljudi idu u jutarnjim satima prema Splitu. Imamo križanje D1 prema stočnom pazaru tj. prema vojarni gdje je sada i vojska, gdje je jedan nepregledni čep i znam za taj projekt jer sam u odboru međutim, samo se priča o tome projektu. Ovim sredstvima predloženim, mi bi u biti ušli u fazu da se može isplanirati, da se može i početi sa izgradnjom. Taj kružni tok je rješenje za jedan od problema koji se nalazi u samom središtu grada Sinja a poslije ću kazati u svome obrazloženju i druge probleme koji se događaju u samom središtu grada Sinja po pitanju neriješenog prometa jer smatram da je to minimum šta se mora napraviti i riješiti uz par ovih stvari jer ako niste prihvatili do sada niti jedan amandman po pitanju spoja na brze ceste, pa ne vjerujem da nećete ništa napraviti ili će kad budu izbori, ipak ćete vi doć dolje, ministre pa ćete reć, evo kako vi kažete, ... [[Govornik se ne razumije.]] pa napravit ćemo nešto za ovaj narod, ovaj narod je zaslužio ipak se ovdje se trče Sinjska alka, lijepo je biti u svečanoj loži, ljudi vam dočekaju, počaste a vi ništa. Pa ne vjerujem da ćete se tako ponašati, evo ja čisto sumnjam da ćete se vi tako ponašati, da ćete ipak pogledati u taj kraj i reći taj kraj zaslužuje određene projekte, smatrate to jednim, nije ovo previše, ovo je minimalno što zaslužuje to područje, grad Sinj, evo, hvala lijepo. Tražim glasanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 20. amandman poštovanog kolege Mire Bulja, izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća jer je planirana rekonstrukcija raskrižja Vukovarske ulice i Ulice Buljana i Matića u gradu Sinju a s druge strane nije moguće smanjenje rashoda na poziciji K2014 obnova voznog parka.
Izvolite kolega Bulj.
Znači, Hrvatske ceste su napravile kružni tok u Vukovarskoj ulici, to je stara državna cesta D1, gdje imamo ogroman problem, imamo blizu srednjoškolski centar, hotel, imamo znači tu i Centar, ovaj, prodajni i ujutro su gužve ogromne. Međutim, šta je problem? Imamo znači kružni tok sa pješačkim prijelazima i to je bio kao dar Hrvatskih cesta gradu Sinju, gdje Alka se nalazi u središtu toga kružnog toka, vjerujem da će uskoro biti i Vodotoranj Vukovara, tako da će se zvati Vukovarska ulica, međutim, problem je šta kada trebamo riješiti problem da pješaci budu, da imaju kuda proći, a ne preko pješačkog prijelaza, pothodnikom. Znači, jel stvaraju se čepovi ogromni i gužve, bude do nekoliko do Hrvaca, budu, ovaj, prometne kolone vozila, poglavito u jutarnjim satima jer je blizu škola, tu je hotel, Alkar i smatram da bi u ovoj godini vi to mogli riješiti, vjerujem da ćete do Alke to riješiti, ipak imate Europarlamentarne izbore i značajno vam je, pa bar evo, evo napravite bar taj, ovaj, pothodnik da mogu ljudi proći, a da mogu promet i opasno je po život, tu mora biti policija non stop. Znači, imamo pješačke prijelaze u kružnom toku u središtu grada, na vrlo bitnoj prometnici, državnoj cesti broj 1. Hrvatske ceste su to kao poklonile gradu Sinju, ali nisu napravile u cijelosti bro projekt jel je bio protočniji promet dok je bio semafor, nego sada kad su kružni tok sa pješačkim prijelazom. Očekujem minimalno da će je podržati, minimum, svega toga, kolege moji saborski zastupnici iz tih krajeva, a žao mi je što vi niste podržali, premda se nadam da ćete se do Alke vi predomisliti. Tražim glasanje.
Zahvaljujem kolega Bulj. Prelazimo na 21.-vi Amandman poštovanog kolege Mire Bulja, izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća. Planom izrade studija opravdanosti povezanosti čvor Vučevica, državna cesta DC8 trajektna luka Split. Stavka A1000 administracije upravljanje odnosi se na troškove redovnog poslovanja društva Hrvatske ceste koje nije moguće smanjiti u predloženom iznosu.
Zahvaljujem, poštovani kolega Bulj, izvolite.
Jel tunel Amandman, nisan. Pa vidim, to je glavni problem, čak je župan najavio i na Vladi je to bilo u Splitu da će biti šator ovdje, ja nisam ništa drugo napravio, nego ono što mi u županijskoj skupštini u županiji na Vladi govorimo. Znači da tunel Vučevica, dali smo mi iznos pošto nema iznosa u proračuna. Znači, mi smo samo taj dio dali kao Amandman i ne vjerujem da je to tolika obmana i prevara, mislio sam da ste se vi zabunili, pa to niste unijeli. Jel glavna promidžba je bilo splitsko-dalmatinskog župana, premijera Plenkovića i vaše Vlade, taj tunel. I sad ne smijete skinuti s ovoga dijela, ne smijete s onoga dijela. Skinite odakle hoćete, a ispunite ono što ste rekli da ste osigurali na Vladi u Splitu. Sve ove projekte koje ja sada govorim, vi ste rekli da ste osigurali novac na Vladi u Splitu. Samo vi to brzo zaboravite tj. vi pamtite, ali ste svjesni da ćete to brzo zaboraviti jer od puno informacije, šume informacija, od jednog stabla ne vidi se šuma. I vi ste svjesni i na tu kartu igrate i svako 4 godine ista pisma, ista kaseta vrti se. Tražim glasanje i očekujem da će ovo proći, ali ovo su glavni projekti koje, il će župan donijeti šator ovdje, ovaj, prosvjedovati, logorovati ispred Vlade. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Prelazimo na 22.-gi Amandman poštovanog kolege Mire Bulja, izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća. Vezano za rekonstrukciju državne ceste Sinj-Knin na području od Hrvaca-Potravlja-Otešić, Hrvatske ceste u financijskom planu za 2019.-tu imaju osigurana sredstva za izradu projektne dokumentacije za izgradnju pothodnika kod osnovne škole u Hrvacama i u tijeku je raspisivanje natječaja za izgradnju nogostupa kroz Hrvace i u tijeku je postupak javne nabave za izradu projektne dokumentacije za rekonstrukciju državne ceste 1, dionica Vrlika-Satrić duljine 7 km, što obuhvaća područje Otišića.
Zahvaljujem, izvolite kolega Bulj.
Evo još su mi ostala kod vas ministre, evo pogledati ću, evo još dva Amandmana, evo na ovom zadnjem ću se, oproštajno ću vam kazati ono što imam. Znači, sve riješeno, jel, samo što ne vidimo doli strojeve, bagere i ljudi. Isto ka i prošle godine. Na prošlom proračunu ste istu priču ponovili. Ja sam očekivao minimum da ćete napraviti nekakav pomak. Ja malo kada sam kazao da, ovaj, vi projektirate, samo projekte, blago projektnom birou, koliko to projekata ima, kolika je ta zgrada gdje su ti projekti, jel to moralo bi stati, ja sam to malo radio slikovito, jel, jel činjenice, samo ponavljajte iz godine u godinu projekti, projektiranje, ali ne ukoličiva se, nema, znači trasa, nema bagera, nema ljudi. Mi očekujemo da riješi se problem, nema dozvola, mislim, sve je na priči, ostaje. Tražim naravno glasanje o ovom Amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeći Amandman br. 23 poštovanog kolege Mire Bulja, izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća. U tijeku su radovi na rekonstrukciji državne ceste DC 33 u Drnišu sa izgradnjom nogostupa, oborinske odvodnje i javne rasvjete i izrada projektne dokumentacije za rekonstrukciju državne ceste DC 33 dionica Knin-Drniš duljine 20 km.
Zahvaljujem ministru. Poštovani kolega Bulj.
Ja ne znam ministre, vi idete autoputom, vas voze, znate li kako izgleda već kada niste dali spoj na autoput, izgleda cesta od Knina do Drniša. Pa vele… [[Govornik se ne razumije]] najveći meštar ja ne znam bi li mogao proći, nevjerojatna cesta. Uz malo volje vaše, spoj Drniš-Knin bi bio puno bolji i brži, ali očito ova cesta vama odgovara, vama paše da ti ljudi budu onemogućeni normalno prometovat, normalno živjeti u tim krajevima i ja sam razočaran, evo. 60 amandmana za ljude, ja sam sam dao 20-ak, ukupno smo svi dali 60. Ne mogu vjerovati da niti jedan amandman ministre niste prihvatili u području Dalmacije, Slavonije, poglavito brdsko-planinska i nerazvijena područja. I ne samo vi nego nitko i nikoga nije briga. Bitno je doći u ponedjeljak da ima većina, da se izglasa proračun i idemo dalje. Pa za vrtić vi ne možete osigurati ta sredstva, najmanje djece u vrtićima imaju najmanju mogućnost u RH, najmanju u postotku. Besplatne udžbenike ste lagali ljude, dao sam amandman, prvi amandman koji je predat ovdje, to je bio amandman kojega sam ja dao i ove godine i prošle godine. Pa područja su vam prazna, dvije trećine Hrvatske su prazne. Pa ovo je otišlo sve, malo prije sam mislio reći u šta a neću. Ovo je neozbiljno, ovo je nakaradno. Pa pogledajte saborske klupe većine, molim vas, pa pogledajmo a govorimo o proračunu, o najbitnijem dokumentu a vi ćete kada dođu dizači ruku, građani koji gledaju sada ako ste dozvolili da bude izravan prijenos, ne znam, [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] Evo neka građani pogledaju [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] Tražim glasanje a vi iz Vlade RH može vas biti sramota niti jedan amandman ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Prelazimo na 24 amandman poštovanog kolege Damira Mateljana. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća, projekt izgradnje MOST-a i pristupnih cesta preko Kupe u Pokuplju planiran je na stavci K2005, ostali programi zahvata na državnim cestama. Planirano je započeti izvođenje radova u 2019. godini.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Mateljan izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče Sabora. Hvala lijepo uvaženi ministre. Dakle most u Donjem Pokuplju preko rijeke Kupe jedini je most na državnoj cesti 228 koja spaja Jurovski Brod, dakle granični, međunarodni granični prijelaz sa Republikom Slovenijom preko grada Ozlja sa županijskim središnjim gradom Karlovcem odnosno autocestom A1 odnosno A6. S time da upravo u tom jugozapadnom dijelu Karlovačke županije postoji najveći broj malih i srednjih poduzeća sa preko 2 tisuće zaposlenih ljudi a taj most trenutno nije sposoban niti za promet osobnih vozila a kamoli za promet teretnih vozila te stoga upravo taj prostor jugozapadni prostor Karlovačke županije, odnosno ti poduzetnici u vrlo su nepovoljnom položaju odnosno vrlo su nekonkurentni. Dakle nužna je gradnja toga mosta kako bi pogotovo ovaj jugozapadni dio Karlovačke županije, ruralni dio Karlovačke županije ali velim dio Karlovačke županije koji je najjači u tom malom i srednjem gospodarstvu bio i dalje konkurentan u tom području. Ja se duboko nadam da će se gradnjom toga mosta početi u 2019. godini jer i suviše dugo tražimo tu dokumentaciju. Naime da plastično objasnim 1909. godine u gradu Ozlju sagrađena je jedna od prvih hidrocentrala u ne samo Hrvatskoj nego već i u Europi, napravljena je u godinu dana. Pruga između Ljubljane i Karlovca izgrađena je 1913. godine, napravljena je u godinu dana ne sagraditi nešto nego i naći projektnu dokumentaciju. Hvala lijepo.
Dobro. Zahvaljujem. Jel tražite glasovanje? Ne? … [[Upadica se ne čuje.]] Ne tražite glasovanje.
Tražim.
Hvala lijepo. Prelazimo na 25. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća. Ukupni planirani rashodi za usluge redovnog održavanja državnih cesta u 2019. godini se povećavaju za 6,33% u odnosu na plan za 2018. godinu zbog povećanja mreže državnih cesta te s ciljem podizanja razine standarda održavanja. Planirani rashodi za redovno održavanje cesta i objekata iznose po 420 milijuna kuna za po za sve tri godine financijskog plana. Oštećenja kolnika i odroni kamenja se redovno saniraju na državnim cestama kroz ranije navedeni program.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Ovaj amandman moram jer jednostavno kad vidim o kojem se kraju radi bio sam tamo. Ovim amandmanom predlažemo osigurati sredstva za obnovu dijela dionice ceste Obrovac-Kruševo. Radi se obnova od ukupno 2,5 tisuće metara, 2,5 km ceste za što je potrebno osigurati 500 tisuća kuna. Od 500 tisuća kuna za najgori demografski pad koji je doživio to je Obrovac. To ste vidjeli, pratite, ne znam kad ste bili tamo, ja često odem. Znači ta cesta je neodržavana, devastirana, opasnost za imovinu i ljude ta predstavlja cesta osim odranjanja kamena o kojem nitko ne vodi brigu, zemlje, radi se o oštećenju kolnika, potpornih zidova te ceste. Ova dionice nadalje poseban je izazov kad puše jaka bura ili za vrijeme kišovitog vremena, odroni su stalna pojava svakodnevna, kolnici su puni rupe i jednostavno cesta nije za prometovanje. I ovih 500 tisuća kuna bi riješilo taj problem. Za Oborvac do Kurševa. Znate šta to predstavlja, to područje? Pa ljudima su više blokirane ceste nego što nisu. Pa je li vas sramotno kazati mislim ne prihvaćam ovaj amandman? Pa niti jedan amandman, pa ti ljudi ionako nemaju od čega živjeti, bore se da opstanu sa svojom djecom da nam očuvaju ta ognjišta, taj prostor. Međutim, jednostavno vas očito nije briga za tim prostorom. Zašto vas nije briga ja ne znam. Zašto ovu Vladu nije briga za tim prostorom. Više ih je briga da seljaju kao guske u Marrakechnego da očuvaju taj prostor sa našim ognjištem, našim ljudima. Ja mislim, ne znam, ovo je razočarenje do bola, ovo je otišlo sve k vragu, evo, kad vi ovako razmišljate o ovako malim, bitnim projektima. Tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Prelazimo na 26. amandman poštovane zastupnice Ines Strenja. Izvolite MINISTRE Butković.
Amandman se ne prihvaća, jer navedeno klizište se ne nalazi na državnoj cesti stoga nije u nadležnosti društva Hrvatske ceste d.o.o.
Zahvaljujem poštovana kolegice Ines Strenja, izvolite.
Žao mi je šta niste prihvatili niti jedan od 64 amandmana koje je podnio Klub MOST-a, ali ja još jednom ću ovdje ponoviti amandman koji smo tražili, kojim smo tražili 27 miliona kuna za sanaciju klizišta ceste koja se, kojom se spaja bolnica Lopača, psihijatrijska bolnica koja je bez te ceste pristupne ceste potpuno odsječena i do nje vozi 45 minuta preko Grobničkog polja. Isto tako ta cesta je ključna za sve stanovnike Grobničkog polja, a zapravo se radi samo o 1270 metara od toga je 300 metara o strane općine Jelenje, a 970 s područja grada Rijeke. Građanima je to krucijalno, bolnici je to ključno za funkcioniranje i mi smo zbog toga tražili za sanaciju tog klizišta 27 miliona kuna. Žao mi je šta za to niste imali sluha. Al niste imali sluha i samo ste otklonili moj amandman koji je bio za 3 miliona kuna osigurat za parking KBC-a Split, KBC Split kojim je potpuno onemogućeno na kvalitetan način pristup invalidima, ženama, djeci, svim onima koji trebaju pomoć potražiti u KBC. Znamo koliki je prometni problem u samom Splitu, problem parkinga i mi smo samo tražili 3 miliona kuna za izradu projektno tehničke dokumentacije za taj parking. Ovdje su svi vaši, tamo je kompletna vertikala i grad i županija i država treba osigurat ta sredstva da liječnici ne traže po sat vremena parking da mogu doć i medicinske sestre na svoja radna mjesta, ali i pacijenti. To je bilo bitno za njih, žao mi je da taj amandman nije čak ni uvršten jer Split to nije zaslužio i svi građani koji se tamo liječe. Žao mi je šta niste imali sluha za ni jedan amandman od 64 koje je podnio MOST, ali građani ovo čuju, građani su vidjeli mi smo se pokušali založiti za sve dijelove Hrvatske jer znamo da je problema jako puno, a vi ste imali osjećaj samo za neke svoje kojima ste kupili dalje svoje terene. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Ines Strenja. Prelazimo na 27. amandman, poštovanog kolege Siniše Hajdaša Dončića i kolege Marka Vešligaja. Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Ovaj amandman se ne prihvaća. Od 2012. godine do danas je duljina mreže državnih cesta kroz odluke za razvrstavanje javnih cesta povećana za oko 560 km za koje je potrebno osigurati odgovarajući obujam radova investicijskog održavanja. Budući da smo u 2 godine osigurali dodatnih 200 miliona kuna za rad žuceva, također se razmatraju inicijative da se u narednom razdoblju pronađu novi izvori financiranja koji bi se između ostaloga namijenili sufinanciranju županijskih uprava za ceste.
Zahvaljujem, poštovani kolega Vešligaj, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani kolega Vešligaj, izvolite.
Zahvaljujem, poštovanom kolegi Vešligaju. Prelazimo na 28. amandman, poštovanog kolege Siniše Hajdaša Dončića i kolege Marka Vešligaja. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća, iz istog razloga kao, iz istog obrazloženja kao u prethodnom, kao u prethodnom amandmanu.
Zahvaljujem, poštovani kolega Marko Vešligaj, izvolite.
Pa evo mogu reć da su zapravo za nerazvrstane ceste, odnosno ovo su sredstva koja su korištena za zimsku službu. Dakle, koja su dobivale jedinice koje su imale status brdsko-planinskih područja i taj iznos je 10 miliona kuna. Ja kroz ovaj, ja i kolega Hajdaš Dončić kroz ovaj amandman predlažemo da se taj iznos digne na 30 miliona kuna s obzirom na to da se povećava obuhvat jedinica lokalne samouprave koje će uć u brdsko-planinska područja. Moram vam reć evo da na području Krapinsko-zagorske županije, lokalne jedinice su imale, kolega Bulj zamolio bih vas samo ako mogu završiti. Znači samo na području Krapinsko-zagorske županije su imale prošle godine jedinice lokalne samouprave troškove za zimsku službu 6 miliona kuna veće u odnosu na planirana sredstva, a samo njih 5 koji su bili nekada u statusu brdsko-planinskog područja su dobila, su dobile određene pomoći od Hrvatskim cesta. Sa ovim iznosom, sa ovim iznosom zapravo ispravljamo jednu nepravdu prema jedinicama lokalne samouprave, ja smatram da i one koje neće ući u ovaj obuhvat brdsko-planinskih područja, a imaju nizak fiskalni kapacitet bi trebale dobiti pomoć za zimsku službu, a znamo da zime su nam ponekad vrlo oštre, ne znamo kakva će biti ova, ali taj iznos sigurno se može s obzirom na proračuna Hrvatskih cesta, s obzirom da nam je državni proračun narasto se može, se mogu siguran sam osigurati. I ono što bih još htio samo za kraj reć, žao mi je što evo niti jedan amandman nije prihvaćen, jedan komentar zapravo na proračun Hrvatskih cesta ja se nadam su ove investicije koje su predviđene za Krapinsko-zagorsku županiju a vidim zapravo kroz cijeli ovaj plan Hrvatskih cesta vidim jedno usporavanje i recimo za brzu cestu Popovec, Marija bistrica, Zlatar Bistrica, Zabok predviđeno, predviđen je određeni iznos ali u periodu 19.-21. recimo za druge, brze ceste nije, slično je za državnu cestu Zabok-Krapina, nema niti državne ceste Kumrovec-Zagorska sela, kao niti Pregrada-Hum na Sutli, i evo vjerujem da će se ovo ipak uspjeti izrealizirati, da neće doći do zastoja. Tražim glasovanje ovo.
Zahvaljujem. Zahvaljujem. Zahvaljujem poštovani kolega Vešligaj. Prelazimo na 29.-ti amandman Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a. Izvolite ministre.
Amandman se prihvaća.
Zahvaljujem, postaje sastavni dio proračuna. Prelazimo na 30.-ti amandman, Kluba zastupnika GLS-a i HSU-a.
Amandman se ne prihvaća. Ispravan naziv projekta glasi Državna ceste 10. Podravski ipsilon Vrbovec-Križevci-Koprivnica-granica Republike Mađarske, dionice Križevci-Koprivnica, poddionica Križevci-Klošar Vojakovački. U tijeku je izrada projektne dokumentacije za dio Podravskog ipsilona državne ceste 10., dionica Klošar Vojakovački-Križevci. Planiran je početka izvođenja radova prema predviđenoj dinamici.
Zahvaljujem. Budući da nema predlagatelja, glasovat ćemo o ovom amandmanu. Zahvaljujem poštovanom ministru Olegu Butkoviću na obrazloženju amandmana. Prelazimo na amandmane Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Pozdravljam državnog tajnika, gospodina Maria Šiljega. Prvi amandman Kluba zastupnika GLS-a i HSU-a. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Naime, projektom nabave spremnika za odvojeno prikupljanje komunalnog otpada, nabavljaju se spremnici čiji je vremenski rok uporabe, u načelu nije ograničen, minimalno jamstvo iznosi 5 godina. Imajući u vidu broj predviđenih spremnika i njihovu financijsku vrijednost, spremnici koji se nabavljaju u ovom projektu, predstavljaju dugotrajnu imovinu koja će se knjižiti u poslovnim knjigama jedinica lokalne samouprave. Vrećice za odvojeno prikupljanje bio-otpada su potrošna roba, te su za njihovo prikupljanje svakako potrebni spremnici u koji će se taj otpad odložiti do njihovog skupljanja koje obavlja davatelj javne usluge prikupljanja miješanog komunalnog bio-razgradivog otpada, a sukladno Odluci jedinice lokalne samouprave o načinu pružanju javne usluge. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku. Budući da nema predlagatelja, glasovat ćemo o ovom amandmanu. Još jednom hvala državnom tajniku na obrazloženju. S ovime smo iscrpili sve amandmane. Zaključujem raspravu. Poštovane kolegice i kolege, s ovime smo iscrpili sve točke dnevnog reda predviđene za današnji dan. Nastavit ćemo s radom u ponedjeljak, 3. prosinca 2018. godine u 09:30 sati, sa glasovanjem o točkama dnevnog reda u 09:30 sati. Želim vam ugodan ostatak dana i ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 17:51 SATI.
Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2019. godinu i projekcija za 2020. i 2021. godinu s prijedlozima financijskih planova izvan proračunskih korisnika za 2019. godinu i projekcija planova za 2020. i 2021. godinu, Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, a rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena, Vlada je podnijela amandmane, sukladno članku 199.-om, Poslovnika, ovako podnesenim amandmanima, mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o Amandmanima Vlade. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 81 ZA, 33 PROTIV, donijeli odluku o provođenju rasprave o Amandmanima Vlade RH, pa bih molio predstavnika predlagatelja da obrazloži podnesene Amandmane, s nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija Zdravko Zrinušić, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče HS-a, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Vlada RH na temelju čl. 196. Poslovnika HS-a predlaže dva Amandmana na prijedlog državnog proračuna za 2019.-tu godinu i njegove projekcije za 2020.-tu, 20121.-vu godinu. Oba se Amandmana odnose na posebni dio, točka dva, na način da se iza čl. 3. mijenjaju rashodi poslovanja i rashodi za nabavu nefinancijske imovine raspoređene po korisnicama i programima u posebnom dijelu proračunu, a sve analitički prikazano u tablici koja je sastavni dio oba Amandmana. Što se tiče prvoga Amandmana, predlaže se preraspodjela iznosa od 4 milijuna i 100 tisuća kuna na način da se smanjuju sredstva Ministarstva državne imovine, a povećavaju sredstva Ministarstva znanosti i obrazovanja za 2019.-tu u istome iznosu, u cilju osiguravanja potrebne mase sredstava za rad Učilišta i Veleučilišta koje dobivaju preko nadležnog Ministarstva. Što se tiče drugoga Amandmana, također se odnosi, kao što sam i rekao, na poziciju posebni dio iza čl. 3 na način da se preraspodijeli 14 milijuna i 600 tisuća kuna smanjivanjem pozicija Ministarstva državne imovine, a povećavanjem sredstava regionalnog razvoja i Fondova EU također za 2019.-tu godinu. Naime, projekti lokalne zajednice koje se financiraju kroz kapitalni projekt pod nazivom Razvoj potpomognutih području, predstavljaju podršku gospodarskoj i socijalnoj revitalizaciji potpomognutim područja, te jačanju socijalne kohezije održivog razvoja. Riječ je o manjim projektima [[Upadica: Samo malo državni tajniče, samo malo, kolega Beljak, ja bih vas molio i kolega Bulj, malo tiše, to meni nije bitno, ja vas samo molim da budete tiho da može čovjek govoriti, izvolite državni tajniče]] Hvala lijepa, riječ je, dakle, o manjim [[Upadica: Izvolite državni tajniče, nastavite]] dakle, riječ je o manjim projektima komunalne i socijalne infrastrukture za koje se ne mogu financirati iz … [[Govornik se ne razumije]] fondova ili iz drugih izvora, a važni su za ujednačavanje razvoja. Budući da je interes lokalne zajednice za provođenje ovakve vrsta projekata i on je vrlo velik. Osiguravaju se dodatna sredstva za 2016.-tu u iznosu koji sam spomenu 14 milijuna i 600 tisuća kuna. Predloženim Amandmanima i jednim i drugim ne mijenjaju se ukupni iznos sredstava planiranih u prijedlogu državnog proračuna RH za 2019.-tu godinu.
Hvala vam. Otvaram raspravu o Amandmanima Vlade, samo predstavnici klubova mogu sudjelovati u toj raspravi. Zaključujem raspravu, nitko se ne javlja, pa dajem na glasovanje prvi Amandman Vlade, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 89 ZA, 4 SUZDRŽANA i 10 PROTIV, prihvaćen prvi Amandman Vlade, te on postaje sastavni dio prijedloga državnog proračuna. Idemo na drugi Amandman Vlade, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 84 ZA, 2 SUZDRŽANA i 8 glasova PROTIV, prihvaćen i drugi Amandman Vlade, te i on postaje sastavni dio prijedloga državnog proračuna. Prelazimo sada na odlučivanje o ostalim Amandmanima, izjašnjavanje o Amandmanima na prijedlog državnog proračuna i prijedloge financijskih planova izvanproračunskih korisnika proveli smo na sjednici održanoj 30. studenoga 2018.-te. Sada ćemo glasovati o Amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Pregled Amandmana dobili ste elektroničkim putem. Naglašavam da ćemo odlučivati samo o Amandmanima koji su podneseni u skladu s čl. 38.-im Zakona o proračunu, pa idemo redom, izvolite kolega Jankovics. Samo malo netko se nije isključi, očito, evo ga, izvolite.
Tražim stanku u ime kluba zastupnika Stranka rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika, kako bih vas izvijestio da povlačimo Amandman vezano uz besplatne udžbenike kojeg smo predali. To je Amandman br. 63. Povlačimo ga iz razloga što smo tijekom vikenda imali dodatnih konzultacija i sve ono što smo čuli i vidjeli, nas ponukalo da vjerujemo u ono što su izjavili, dakle, i državna tajnica Ramljak, a i sam premijer, da će se osigurati, dakle, putem preraspodjele tijekom 2019.-te godine sredstva za besplatne udžbenike i stoga povlačimo naš Amandman sad na početku da ne moramo kasnije prekidati i uglavnom, naravno da ne tražimo stanku, mi možemo, što se nas tiče, ako vi odobrite, stanku odmah nastaviti sa radom.
Zahvaljujem. Pravila su takva da bi stanka trebala biti, a ako se slažete mi možemo nastaviti odmah sa radom. Onda, evo, traži kolega Grmoja i kolega Maras stanku, pa ću odobriti stanku od 10 minuta. Nastavljamo u 10,36. SJEDNICA PREKINUTA U 10,28 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,39 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, molim vas da zauzmete svoja mjesta jer sada krećemo glasovat i o amandmanima. Prvi amandman zastupnika Ivana Lovrinovića, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na amandman vezan za Ured Predsjednice RH, zastupnik Arsen Bauk, Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na amandmane prema Vladi RH, to je broj 3. Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 4. istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani Ministarstva financija, zastupnik Domagoj Hajduković, amandman broj 5, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 6. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 7. zastupnika Siniše Hajdaša Dončića i Marka Vešligaja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na amandmane o Središnjem državnom uredu za Hrvate izvan Hrvatske, zastupnik je Domagoj Hajduković, amandman je broj 8., a Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani prema Središnjem državnom uredu za šport, amandman broj 9., zastupnik Željko Jovanović, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 10. zastupnika Domagoja Hajdukovića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 11. zastupnika Željka Jovanovića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 12. Kluba zastupnika HSS-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 13. Kluba zastupnika HSS-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na amandmane o Ministarstvu unutarnjih poslova, broj 14., Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 15., zastupnika Arsena Bauka, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 16., zastupnika Domagoja Hajdukovića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na amandmane o Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta, Klub zastupnika HSS-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Broj 18. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na amandmane Ministarstva kulture. Amandman broj 19., zastupnici Domagoj Hajduković i Damir Tomić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 20., Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 21., Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 22. istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 23., istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 24., istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na amandmane koji su vezani za Ministarstvo poljoprivrede. Amandman broj 25., Klub zastupnika HSS-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 26., Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 27., zastupnika Arsena Bauka, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 28., Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandmane vezane za Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova EU. Amandman broj 29. zastupnik Miro Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 30. Kluba zastupnika HSS-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 31. zastupnici Siniša Hajdaš Dončić i Marko Vešligaj, Vlada ne prihvaća [[Upadica: Ti pratiš.]] Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 32. je prihvaćen i postaje sastavni dio proračuna. Amandman broj 33. zastupnici Siniša Hajdaš Dončić i Marko Vešligaj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 34. zastupnika Ante Pranić, Vlada ne prihvaća [[Upadica: Sve odbijaju.]] Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 35. istog zastupnika, Vlada na prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 36., zastupnika Mire Bulja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandmane prema Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture. Amandman broj 37., zastupnika Željka Jovanovića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 38., Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 38., Kluba zastupnika, ne pardon, Amandman broj 39., Kluba zastupnika HSS-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 40., zastupnici Marija Alfirev i Franko Vidović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 41. istih zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 42. ponovo isti zastupnici, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 43. ponovo zastupnici Marija Alfirev i Franko Vidović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 44., Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 45. istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 46. istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 47. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 48. ponovo IDS, PGS i LRI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 49. ponovo isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 50. ponovo IDS, PGS i LRI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 51., zastupnika Željka Jovanovića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 52., Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća [[Upadica: Evo, Petar Škorić odbi i Split.]] Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 53. istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na amandmane vezane za Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja. Amandman 54., Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Pa idemo na amandmane vezane za Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Amandman 55. ponovo Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Pa idemo na Ministarstvo znanosti i obrazovanja. Amandman 56., zastupnik Gordan Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 57., zastupnik Domagoj Hajduković, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 58., zastupnici Domagoj Hajduković i Damir Tomić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 59. amandman, zastupnica Ines Strenja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 60. amandman, zastupnika Gordana Marasa, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova pa idemo na amandman 61. Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 62., zastupnika Domagoja Hajdukovića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 63. je povučen. Amandman broj 64. Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 65. zastupnika Mire Bulja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 66. zastupnik Gordan Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 67. Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 68. Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 69. zastupnika Domagoja Hajdukovića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 70., zastupnik Domagoj Hajduković, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 71. zastupnik Gordan Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 72. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 73. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 74., Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 75. amandman zastupnika Mire Bulja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 76. zastupnik Gordan Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 77. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 78. zastupnik Arsena Bauka, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 79. amandman ponovno zastupnik Arsen Bauk, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 80., Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 81. Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 82., Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 83. Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 84., zastupnik Gordan Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 85., Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 86., isti kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 87., zastupnik Miro Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 88., zastupnik Gordan Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 89., Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 90. Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 91. istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 92. istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. nije dobio potreban broj glasova. Amandman 92 istoga kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 93 isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 94, ponovo IDS-PGS-RI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 95, ponovo isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 96, ponovo IDS-PGS-RI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 97, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 98, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 99, je prihvaćen i postaje sastavni dio proračuna. Amandman br. 100 zastupnica Marta Luc-Polanc, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 101, zastupnik Gordan Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 102, klub zastupnika Mosta Nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 103, zastupnice Ines Strenja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 104, zastupnika Mire Bulja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 105-ti Amandman, zastupnik Gordan Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 106, klub zastupnika IDS-PGS-RI, Vlada ne prihvaća. Kolega Bulj, isključite se samo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 107, klub zastupnika IDS-PGS-RI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 108, istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 109, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 110, zastupnici Domagoj Hajduković i Marta Luc-Polanc, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 111, klub zastupnika Glasa i HSU-a, Vlada ne prihvaća. Vlada ne prihvaća odnosno nije prošao. 112-ti Amandman zastupnika Željka Jovanovića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 113, kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 114, zastupnik Peđa Grbin, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 115, kluba zastupnika HSS-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 116 je prihvaćen i postaje sastavni dio državnog proračuna. Amandman br. 117 zastupnici Siniša Hajdaš Dončić i Marko Vešligaj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 118, zastupnici Damir Tomić i Željko Jovanović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 119, zastupnici Siniša Hajdaš Dončić i Marko Vešligaj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebni broj glasova. Sada idemo na Amandmane vezane za Ministarstvo rada i mirovinskog sustava. 120.-ti Amandman je klub zastupnika Glasa i HSU-a, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potrebni broj glasova, pa idemo na one Amandmane koji su vezani uz Ministarstvo zdravstva. 121.-vi Amandman zastupnice Ines Strenja, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 122, zastupnik Željko Jovanović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova Amandman 123, zastupnika Peđe Grbina, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 124., Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 125. istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 126. amandman isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 127., zastupnik Miro Bulj, Vlada ne prihvaća [[Upadica: Tamo Veteranska bolnica u Kninu, al dobro. Neće HDZ za Knin.]] Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 128., zastupnica Ines Strenja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 129., zastupnik Mirando Mrsić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 130., Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandmane vezane za Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlada i socijalnu politiku. 131. amandman, zastupnik Domagoj Hajduković, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 132. amandman Kluba zastupnika HSS-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 133., zastupnika Domagoja Hajdukovića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 134., zastupnice Marije Alfirev, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 135., Klub zastupnika Živog zida i Snage, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 136. zastupnika Željka Jovanovića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 137., Klub zastupnika MODT-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 138., zastupnice Ines Strenja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 139. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 140., Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Isti klub zastupnika Amandman 141., Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 142. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 143. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 144. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 145. ponovo IDS, PGS i LRI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na Ministarstvo pravosuđa. 146. amandman je povučen. 147. zastupnik Željko Jovanović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na 148. zastupnik Željko Jovanović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Pa idemo sada na pregled amandmana na prijedlog Financijskog plana Hrvatskih voda za 2019. godinu i projekcija plana za 2020. i 2021. godinu. Prvi amandman zastupnici Siniša Hajdaš Dončić i Marko Vešligaj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Pregled amandmana na prijedlog Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2019. i projekcija plana za 2020. i 2021. Prvo je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća [[Upadica: Branko, zaobilaznica Orebića, Branko, za Orebić.]] Nije dobio potreban broj glasova. Drugi amandman zastupnika Ante Pranića, nije ni on dobio dovoljno glasova nije, [[Upadica: nerazumljivo]] ni Vlada ga ne prihvaća [[Upadica: Obećavali ste.]] Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na Amandman 3. zastupnika Arsena Bauka, Vlada ne prihvaća [[Upadica: Najbolje se hipnotizirati.]] Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 4., zastupnika Mire Bulja, Vlada ne prihvaća [[Upadica: ajmo spoj Sinja, ajmo spoj Sinja, čovječe]] Kolega Bulj i kolega Grmoja, to nije smiješno da svaki put uključite mikrofon i nešto komentirate, znači sad više ne samo da dobacujete, nego sad već i uključujete mikrofon [[Upadica Nikola Grmoja: Potičemo znači da se probudi savjest.]] To stvarno mislim, ja, dajte molim vas, pa postoji nekakva vrsta ponašanja u ovoj Sabornici, i ja vas molim da se toga držite. ….nije dobio potreban broj glasova. Amandman 5., istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman 6., istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman 7., istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman 8., istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman 9., zastupnika Vesne Bedeković, Josipa Đakića, Vladimira Bileka i Željka Lackovića, …/Upadica Ivan Pernar:
Gospodine Jandroković, vi ste opomenuli kolegu Miru Bulja i Grmoju bez razloga, …/ ... [[Govornik se ne razumije.]] u obliku, ... [[Govornik se ne razumije.]] , ja vas molim, ja vas molim straža, ja vas molim stražu da postupi ... [[Govornik se ne razumije.]] , …/Upadica Ivan Pernar nerazumljivo.
… molim stražu da ukloni ovo, molim vas da otklonite [[Upadica Ivan Pernar nerazumljivo.]] [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Kolega Pernar ja vas molim da se maknete, kolega Pernar molim vas da napustite Sabornicu. …/upadica Ivan Pernar:
vi samo mehanički, ovo što se napravili, što ste raspravu sakrili od naroda je sramota i ovo ponašanje je isto sramota prema meni. Hvala./ …
Hvala./
Pa mi smo u pravu, mi želimo da znamo o čemu se glasa ovdje, o čemu se glasa. Ja ću tražit. …/Govornici govore u glasa, nerazumljivo./…
Izričem naravno kolegi Pernaru opomenu sa trajnim što se tiče današnjeg dana, udaljenjem iz Sabornice i nemam uopće komentara na ovu vrst ponašanja. Dakle, amandman broj 9., kao što sam rekao prihvaćen je u izmijenjenom obliku što je predlagatelj i prihvatio. Idemo na 10.-eti amandman, to je Klub zastupnika Mosta, nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 11., je povučen. Amandman broj 12., zastupnik Tomislav Panenić, Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 13., je prihvaćen, postaje sastavni dio Prijedloga proračuna. Amandman broj 14., zastupnice, isto, od Sunčane Glavak je prihvaćen, postaje sastavni dio prijedloga proračuna. Amandman broj 15., zastupnika Ante Pranića, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman 16., zastupnika Mire Bulja, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 17., zastupnika Mire Bulja, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman 18., istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 19., istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 20., istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 21., istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 22., ponovno zastupnik Miro Bulj, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 23., istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 24., zastupnika Damira Mateljana, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 25., Klub zastupnika Most-a, nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman 26., zastupnice Ines Strenje, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman 27., zastupnici Siniša Hajdaš Dončić i Marko Vešligaj, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. 28.-mi amandman, zastupnici Siniša Hajdaš Dončić i Marko Vešligaj, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 29., je prihvaćen i postaje sastavni dio proračuna. Amandman broj 30., Klub zastupnika GLS-a i HSU-a, Vlada ne prihvaća, nije dobio potreban broj glasova. I idemo na pregled amandmana na prijedlog financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2019.-tu i i projekcija plana za 2020. i 2021. godinu. Samo je jedan amandman Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-u, Vlada ga ne prihvaća [[Upadica: Ovoj je sramota…]] Nije dobio potreban broj glasova. I sada bismo trebali pristupiti glasovanju prijedlogu državnog proračuna, ali javlja se poštovani kolega Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedničke sabora, prije svega želimo upozoriti na efekt koji će imati [[Upadica: Samo malo, tražite stanku ili što?]] tražim stanku, radi dodatnih konzultacija jer želimo upozoriti na efekt koji će imati stanje u Uljaniku i 3. maju na Državni proračun RH. RH garantira svojim jamstvima za stanje u Uljaniku i u konačnici će cijeli problem Uljanika i 3. maja morati platiti građani naše zemlje. Vlada je sve znala, godinu dana je imala sva izvješća na stolu, odugovlačila je s rješavanjem pitanja Uljanika i 3. maja, odugovlačila je s izborom nove uprave, zašto je to radila, možda zato da bi netko od vladajućih nanišanio ili dobio u budućnosti atraktivno zemljište od Uljanika, ali time ste direktno ugrozili živote nekoliko tisuća radnika koji rade u Uljaniku i 3. maju i njihovih obitelji. Ostat ćete zapamćeni kao Vlada koja je uništila hrvatsku brodogradnju, ovo će direktno imati utjecaj na pad industrijske proizvodnje u Hrvatskoj, vama je to kolegice i kolege iz HDZ-a smiješno, kao što vam je smiješno kad se izvlače novci iz Hrvatske u Agrokoru, kao što vam je smiješna afera Borg, kao što vam je smiješno propadanje brodogradnje, vama je to smiješno. Vi se možete nastaviti smijati, pozivam vas da to rade ali radnici čije obitelji žive od toga, nažalost ne smiju se, nego odlaze iz Hrvatske, a vi se i dalje smijte. Pad industrijske proizvodnje imat će direktno utjecaj na rast gospodarstva, rast gospodarstva pada i zbog pada investicija, pada izvoza ali ono što je najtragičnije, pada turizma koji ste dodatno opteretili novim nametima, jer će preko 100.000 privatnih iznajmljivača morati platiti 5 puta veći porez. Dakle, ovaj proračun Hrvatsku polako i sigurno vodi u sigurnu recesiju, nakon što je SDP-ova vlada uspjela Hrvatsku oporaviti, a od kupovanja, pokušaja kupovanja koalicijskih partnera, dakle vaših dežurnih potrčaka, Bandića i HNS-a to od toga opet neće [[Upadica: Hvala vam.]] biti ništa da jer će i to obećanje proći [[Upadica: Hvala vam, hvala vam, isteklo je vrijeme.]] kao i obećanje za povratak INE u hrvatske ruke. Dakle ništa [[Upadica: Kolega Bernaradić, vrijeme isteklo.]] lažno obećanje.
Vrijeme isteklo. Javio se za stanku i kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedničke Hrvatskog sabora tražim stanku u ime Kluba HDZ-a jer očigledno je da nakon cjelodnevne rasprave neke istine treba ponavljati. Dakle, ako se sjećate ovoj istoj govornici vlada SDP-a je 2012. nas uvjeravala da je program restrukturiranja hrvatske brodogradnje završen i 10 milijardi troška te brodogradnje su stavili na deficit proračuna 2011. Vlada SDP-a je 2 dana prije ulaska Hrvatske u EU pripojila 3. maj Uljaniku, vlada SDP-a je 2014., 2015. izdala 3 milijarde 200 miliona jamstava i to su ova jamstva koja su došla na naplatu sada, dakle vlada koja nije kontrolirala proces restrukturiranja, jer ako ste rekli da je 2011. završen onda ste ga morali kontrolirati. Druga stvar, kolegice i kolege vjerojatno ste vidjeli da nekada neko dobije 10, 15, 20 tisuća kuna iz pričuve državnog proračuna, međutim na kraju godine mora podnosit izvješće u državni proračun na što je te novce utrošio, ali vrlo interesantno da nitko 500 miliona koje je 3. maj dobio za program restrukturiranja i kasnije ih samo proslijedio Uljanik, niko u državnom proračunu te godine kad su ta novci dani, a dano je za vrijeme vlade SDP-a nije kontrolirao zašto su se utrošili ti novci. Da se tada to napravilo ovo sve skupa se vjerojatno ne bi dogodilo na ovakav način na kakav se dogodilo. Dakle, ova Vlada je naprosto došla u situaciju da mora platiti jamstva koja je izdao netko drugi i da mora naći model kako dat plaće radnicima Uljanika i 3. maja, isto tako da mora naći program restrukturiranja jer nema budućnosti hrvatske brodogradnje dok se program restrukturiranja ne završi. Zato tražimo stanku. Da, reko sam da je u ime kluba, ali javno želimo ponovit neke stvari, uvijek tumačimo ove stvari utvrdit da bi ih mogli stalno ponavljat.
Mogu vam dati stanku jedno ako tražite konzultacije za klub. Tražite? Nisu …/Govornici govore u isti glas./… Dobro imamo sada tu tri replike, tri povrede Poslovnika. Kolega Bernardić.
Pa prije svega, hvala vam predsjedniče što se primijetili da je riječ o povredi Poslovnika i to članka 238. budući da nije napravio kolega Šuker ono što je trebao, ali ono na što se posebno želim osvrnuti je plan restrukturiranja nije ni otišao u Brisel. Dakle, i s tim namjerno odugovlačite, lažete, kupuje i glasovima proračuna glasove koalicijskih partnera, HNS-a, Bandića koje doživljavate kao dežurne potrčke. Jasno je da i od tih obećanja u vašem državnom proračunu neće biti ništa [[Upadica: Kolega Bernardić.]] kao što nema ništa [[Upadica: Kolega Bernardić.]] ni od obećanja da ćete INU [[Upadica: Kolega Bernardić.]] vratiti u hrvatske ruke.
Prvo govorite izvan vremena, drugo ovo nije bila povreda Poslovnika, nego replika i izdajem vam iz tog razloga dobivate opomenu. Kolega Bauk, izvolite.
Ja bi se usredotoči na povredu članka 119. Poslovnika koji govori o odnosu Vlade i sabora, gospodin Šuker je tijekom svoje obrazloženje za stanku jedno 10-tak puta rekao vlada SDP-a, ako ste mislili na vladu na čijem je čelu bio Zoran Milanović, brodogradnja je bila u resoru Ministarstva gospodarstva koju su vodili današnji vaš koalicijski partner gospodin Radimir Čačić i još jedan koalicijski partner gospodin Ivan Vrdoljak, pa u tom smislu [[Upadica: Kolega Bauk.]] zbog zapisnika da ostane zapisano. Hvala.
Naravno da ste dobili opomenu jer ste vi zloupotrijebili Poslovnik, ali ovako sad ćemo završiti još ovaj krug. Inače, kad uočim da netko koristi povredu Poslovnika za repliku ja ću ga prekidati i isključiti, jer to je sad postala praksa, dakle ponovo smo našli jednu, jednu rupu u pravilima i pokušavate to kontinuirano činiti. Kolega Maras, odustajete, dobro, onda se kolega Bulj, javio isto.
Predsjedniče povrijedili ste vi čl. 255. jer ovo glasovanje i povrijeđena je javnost glasovanja, zbog toga što javnost ne zna o kojemu mi amandmanu glasamo, o čemu se radi, radi li se to o Sinju ili Trilju, pa kolega Šipić nije glasao, ili se radi o imovinskome, pa Babić kolega nije glasao, ili o Metkoviću, kolega Čelić i tomu slično. Znači ne zna se javnost, ovim ne zna o kojemu smo amandmanu glasali, a kada je bila rasprava, nitko od ovih nije bio u sabornici gospodo, ni vi iz Slavonije koji niste podržali i vi Bandićevi, bio je proračun u, bio je prijedlog amandmana moj, prijedlog o udžbenicima za koji ste glasali protiv. I prošle g. i ove g. prema tome ovime je povrijeđen …/Govornik isključen./…
Molim vas, sjednite prvo kolega Bulj. Prvo ne poštujete vrijeme i iz tog razloga zaslužujete opomenu. Drugo javnost može pratiti na internetskim stranicama Sabora jer sve piše. Zna, zna, tablice su obavljene, meni je žao da vi to ne pratite. Samo malo, nemojte vikati, sada ste iskoristili ste priliku, ja vam sada odgovaram, dakle, javnost nije proviđena jer na stranicama internetskim sabora je tablica, koju svi ovdje imamo i onaj tko je zainteresiran će tu tablicu pratiti. Dobro, dobili ste ugl. opomenu. Idemo dalje, Furio, odustajete kolega Radin, kolega Sponza se javio. Kolega Radin, samo malo, recite.
Dao sam, digao sam ruku radi konzultacije Kluba nacionalnih manjina, jer Klub nacionalnih manjina želi shvatiti zbog čega SDP, to je bilo nakon nastupa SDP-a, zbog čega SDP zapravo dovodi minimum garancije, koji većinski vlasnik Uljanika i 3.Maja što je Vlada daje ovim proračunom. To je minimum garancija, mi nismo shvatili zašto je to tako, pa onda sam tažio, htio sam tražiti stanku, ali ipak, nakon cijele tog raspleta i rašumuna, koji se dogodio poslije, odustajemo od toga. Hvala.
Kolega Spozna, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, zatražio sam stanku u ime kluba, iz istih razloga, kao što su to učinili prethodnici. Poštovane kolegice i kolege, ukazivanje na problem, kao što je to činio predsjednik SDP-a Bernardić je dobro, ali prepucavanje SDP-a i HDZ-a preko leđa radnika na štetu brodogradnje, umjesto da se traže rješenja, je put koji nas vodi u slijepu ulicu. Ovo što ste vi rekli, kolega Bernardić, da će to koštati sve građane RH, onda nemojmo biti licemjerni, govorimo koliko će koštati građane RH, situacija u kojoj država nije niti jedan promil suvlasnik u Agrokoru, a što će građani Hrvatske platiti, gdje se je problem riješio i pronašao ekspresno, a ovdje se evidentno odugovlači sa rješenjem. Prema tome, pozivam i iz redova pozicije i iz redova opozicije, da fokus rasprave usmjerimo u traženje rješenja, brodogradnja je bitna za Hrvatsku, brodogradnja je puno šira tema od same brodogradnje, jer se vezuje i za znanost i za specifična znanja, ali vezuje se za industriju. Jer Hrvatska ukoliko bude ostala samo na turizmu, a bez brodogradnje, bez industrije i bez poljoprivrede, neće imati svoju održivost. Prema tome, fokus interesa treba biti fokus rasprave u iznalaženju i traženju riješena. Prema tome, nemojmo skupljati jeftine političke poene, što to netko pokušava činiti, preko leđa radnika. Hvala.
Dobro. Odobravam stanku, javio se i kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e tražim stanku u trajanju od 10 min kako bi se unutar kluba konzultirali o prioritetima proračuna za trenutnu vladu i njihovu većinu. Naime, mi u proračunu, dajemo sredstva za naoružanje, dajemo 100 milijuna kn za obalni brod, 300 milijuna kn dajemo za naoružanje, za okapna vozila, 500 milijuna kn dajemo za avione, koje nikada neće doći, dajemo za NATO operacije u Afganistanu, u Iraku, dajemo za EU operacije, dajemo za migrante u Turskoj, dajemo za krizu u Južnom Mediteranu, u Sudanu, u Čadu, a istovremeno imamo štrajk učitelja. Znači istovremeno je prošli tj. bio štrajk učitelja koji su nezadovoljni svojim plaćama, koje su izrazito niske, i koje jednostavno više nisu motivirani raditi svoj časni posao. Istovremeno imamo iseljavanje danonoćno radnika. Sada će uslijediti novi val, naravno nakon stečaja Uljanika, moguće i 3.Maja, pitanje što će se dogoditi 1.1. 2020. kada Austrija otvorit svoje granice, još 120 tisuća radnika će otići, a mi eto, imamo da dajemo plaću Afganistanskim policajcima. Znači umjesto da damo svojim učiteljima i svojim vatrogascima, vi dajemo plaće afganistanskim policajcima i smatramo da je to potpuno kriva lista prioriteta, potpuno poremećena ljestvica vrijednosti iz tog razloga želimo dakle još jednom raspraviti prije glasanje za proračun. Hvala lijepo.
Odobrava se i ta stanka. Sada je kolega Bernardić, povreda poslovnika? Ja vas upozoravam da ću vam oduzeti riječ ako ne bude povrede poslovnika i nećete moći govoriti više, jer ne znam di je bila povreda poslovnika.
Poštovani predsjedniče, povrijeđen je naravno čl. 238. zato jer je kolega Radin uzeo, tražio stanku da obrazloži stanku, na kraju je odustao od stanke, u tom je povreda Poslovnika. A što se tiče kolege Radina, ja ne znam zašto se on i kolega iz IDS-a, zašto su se osjetili prozvanim na temu u Uljaniku. I postavlja se pravo pitanje kad kolega Radin ovako srčano brani odluke Vlade, da li postoji nekakva tajna veza kolega Radin između vas i onih koji možda imaju namjeru brodogradilište u Uljaniku pretvoriti u nekakvi hotelski kompleks. Morate nam to reći. Hvala vam lijepa.
Isteklo je vrijeme. Kolega Bernardić, isteklo vam je vrijeme to je jedna stvar, druga stvar povrijedili ste Poslovnik ponovno. Da, dobivate drugu opomenu. Kolega Furio Radin, dao sam opomenu drugi puta, … … [[Upadica se ne čuje.]] Drugu opomenu da, drugu opomenu da, sa oduzimanjem riječi, tako je, da, da, da. Javio se je kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, tražim stanku u ime kluba GLAS-a i HSU radi konzultacije oko glasanja i koristim priliku isto da se osvrnem na ove izrečene kvalifikacije vezano i za brodograđevnu industriju Hrvatske Uljanik i Treći Maj. Dakle, možemo govoriti što god hoćemo, međutim pitanje brodogradnje i opstanka brodogradnje proteže se kroz više Vlada, niti je ovo ni odgovornost ni zasluga ove Vlade niti je ni odgovornost i zasluga bivše Vlade za ovo stanje, za stanje u Uljaniku nego godinama toleriranje jednog načina rada i neprovjeravanje, znači neodgovornosti od strane Vlade oko davanja garancija i upravljanja sa dijelom svoga vlasništva. Prema tome, moj apel vama svima je da prestanemo tražiti krivce, da pokušamo spasiti ono što se spasiti dade a to bez radnika i bez kvalificirane radne snage nećemo moći. I dajem punu podršku radnicima koji opravdano traže svoja prava a apeliram na Vladu da iznađe mogućnosti, jer ih može naći, ako će čekati da DORH radi sve izvide da bi dala novac, ti brodovi se nikada neće završiti na štetu svih nas jer ćemo prestati biti zemlja koja može izgraditi brod najveći proizvod na ovom našem području. Dakle, čekanje, traženje krivaca je samo na štetu svih nas u RH i ne treba u tom dijelu razmišljati o tome tko je sklon ili tko podržava ovu Vladu nego treba naći rješenje. Nenalaženje rješenja je na štetu svih građana RH.
Hvala. Javio se i kolega Grmoja, izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Kada nakon? … [[Upadica se ne čuje.]] Onda nećete moći dobiti stanku jer ćemo onda glasovati o proračunu. … [[Upadica se ne čuje.]] Nakon glasovanja o proračunu da ali ne nakon stanke, dobro. Onda smo iscrpili sve ove zahtjeve za stankom sada, nastavljamo u 11,50h, molim vas da budete točno jer se glasuje o proračunu. STANKA U 11,40 SATI NASTAVAK NAKON STANKE U 11,55 SA Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Izvolite kolega Maras.
Bez obzira na vaš smiješak ja moram reagirati gospodine predsjedniče. Znači ovo što smo malo prije diskutirali prije stanke.
Samo malo, koja je forma da možemo mjeriti mjere?
Forma je vama savjet za budućnost.
Taj savjet ćete mi dati kasnije a ne sada.
Ne, ali javnost mora, [[Upadica predsjednik: Nećete mi davati savjete.]] javnost mora čuti zbog toga što je nemoguće pratiti o čemu se glasa na ovaj način zbog komocije vaših zastupnika koji u petak nisu bili ovdje, [[Upadica predsjednik: Kolega Maras.]] da ne moraju sjediti 10 sati i slušati amandman. Naši građani ne znaju o kojim smo amandman kako glasali. Šta vi mislite zbilja da je netko doma isprintao 200 amandman i sjedi pred televizorom i stavlja kvačice kraj svakog amandman.
Kolega Mars dobiti ćete opomenu, nemojte se tako ponašati.
Ma mogu dobiti 10 opomena ali nemojte to više raditi.
Idemo na glasovanje. Gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na glasovanje o Prijedlogu Državnog proračuna. Na temelju članka 91. Ustava RH za donošenje Državnog proračuna potrebna je većina svih zastupnika, 76. Dajem na glasovanje Prijedlog Državnog proračuna RH za 2019. godinu i Projekcije za 2020. i 2021. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za i 1 suzdržani i 45 glasova protiv donesen Državni proračuna RH za 2019. i Projekcija za 2020. i 2021. godinu. Sukladno članku 35. stavku 3. Zakona o proračunu sad prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti i prijedlozima financijskih planova izvanproračunskih korisnika 2019. godinu i Projekcija za 2020. i 2021. godinu. Podsjećam da smo amandmanima na prijedloge financijskih planova izvanproračunskih korisnika glasovali maloprije. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče, ja mislim da je nedopustivo da niti jedan amandman opozicije ne bude prihvaćen, da od 64…
Što, što tražite recite?
Tražim stanku kluba da se konzultiramo oko skandaloznog ponašanja vladajućih, ne samo da ste odbili sve naše amandmane, nego u petak ovdje, pogledajte snimku, nikoga nije bilo u sabornici kada ste stavili raspravu o amandmanima a danas kako kažu i kolega Bulj i kolega Maras i kolega Pernar, građani uopće ne znaju o čemu smo mi ovdje danas glasali. Građani ne znaju da je kolega Babić glasao protiv spoja Imotskog na autocestu, građani ne znaju da je kolega Šipić glasao protiv O.Š. Pavla Vučkovića u Sinju, građani ne znaju da je kolega Miro Kovač, koji je izabran u toj izbornoj jedinici glasao protiv grada Knina, protiv bolnice u Kninu, protiv spoja na autocestu, građani ne znaju da je moj neretvanin Ivan Ćelić glasao protiv spoja Metkovića na autocestu, građani ne znaju da je kolega Bačić glasao protiv svih amandmana za Korčulu, građani ne znaju da su zastupnici iz Slavonije glasali protiv svih amandmana iz Slavonije, građani ne znaju da je kolega Škorić glasao protiv stadiona Poljud, protiv uređenja Zvonimirove ulice u Splitu gdje su velike gužve, građani to ne znaju predsjedavajući. I to je, građani će znati jer ćemo ih mi upozoriti da radite protiv njih i da ste odbili sve te amandmane. A što je najgore, to su obećanja koja ste vi davali u svojim predizbornim kampanjama. Evo kolega Bačić je otvarao tunel Ravča-Drvenik, je li tako, 2009? A sad je glasao protiv projektne dokumentacije uopće, znači koja uopće još nije napravljena nakon toliko godina. To je ono što vi radite. I zato ne želite da se uopće zna o čemu se ovdje glasa. Znači odbili ste ne naše amandmane nego ste odbili amandmane građana. I mi nećemo u ovome sudjelovati, znači nećemo, povlačimo se iz sabornice jer ovakvo ponašanje kada glasujete protiv onoga što ste sami obećavali je neprihvatljivo.
Hvala vam lijepa, hvala. Imamo povredu Poslovnika kolega Bulj.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolega Grmoja je povrijedio Poslovnik članak 238. Kolega Grmoja, pa odakle vama pravo da vi tražite da narod zna kako su glasali njihovi saborski zastupnici. Pa Poslovnik je napravljen da narod ne zna kako su glasali njihovi zastupnici. Zašto bi oni znali da Petar Škorić nije glasao za obnovu Poljuda, uređenje? Zašto bi oni znali da Ivan Šipić nije glasova o projekte Cetinske krajine? Zašto bi oni znali da Babić nije glasao, Miro Kovač, ... [[Govornik se ne razumije.]] za Slavoniju, da Milan Bandić i saborski zastupnici nisu glasali za udžbenike? Zašto bi oni to znali a na to se pozivaju? Oni ne smiju znati. Ja smatram da vas je predsjednik Sabora trebao izbaciti iz Sabora i zabraniti vam govoriti. Hvala lijepo.
A predsjednik Sabora je demokratičan i neće to učiniti čak i u ovakvim situacijama kakva je vaša ali ću vam opomenu već dati. Ima još jedna povreda Poslovnika, kolega Šipić.
Hvala gospodine predsjedniče. Zaista nije mi namjera ono kad vas čovjek proziva više puta onda to postane lakrdija i uvreda. Prema tome, zadnji put, … … [[Upadica se ne čuje.]] 238. gospodo draga kojega vi najviše zloupotrebljavate, 238., dakle, samo ću reći MOST-u sljedeće, gospodine Bulj, gospodine Grmoja, zaista nikada nećete biti beskorisni jer uvijek možete poslužiti kao loš primjer.
Dobro, kolega Šipić i ovo je replika a ne povreda Poslovnika, pa vam dajem opomenu. Kolega Kovač izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Članak 238. svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru. I ja predlažem da uvedemo jednu nagradu za igrokaz u Hrvatskome saboru moj prijedlog pa da nagradimo kolegu Bulja i kolegu Grmoju. Hvala lijepo.
Kolega Kovač znadete što vas čeka. Opomena. Kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani predsjedniče ovdje se nije radilo o nikakvom igrokazu, budući da građani ne znaju čl. 238. kolega Šuker, ne budite nervozni, ovdje se nije radilo o povredi poslovnika, jer ja sam iznio sve točne podatke. Govorio sam o amandmanima, protiv kojih su glasovali zastupnici HDZ-a, a zašto se oni osjećaju nervoznima, prozvanima … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Kolega Grmoja, molim vas, kolega Šipić, kolega Šipić, kolega Bulj, građani na izborima odlučuju o onome kakav dojam ovdje ostavljamo, a imate istraživanja zadnja, pa pogledajte, što građani misle o svima nama. Hvala vam lijepa. Imamo sada stanku do 12,12 sati. STANKA U 12,04 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,13 SATI]] Kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s glasovanje, prije toga samo bih pozdravio naše goste ali mi mora pomoći kolega Bukarica. Danas su s nama učenice i učenici OŠ Ljubljanica iz Zagreba, dobrodošli, pozdrav. [[Pljesak.]] I sada nastavljamo glasovanje, prvo dakle dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih voda za 2019. g. i projekcije za 2020. i 2021. g., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za i 19 protiv, donijeta navedena odluka. Drugo, dajem na glasovanjem Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih cesta za 2019. g. i projekcije za 2020. i 2021. g., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za i 18 protiv, donijeta navedena odluka. Treće, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2019. g. i projekcije za 2020. i 2021. g., molim glasujmo. Utvrđujem da je i ova odluka donesena većinom glasova, 79 za, 1 suzdržan i 2 protiv. Četvrto, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2019. g. i projekcije za 2020. i 2021. g., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za i 21 protiv, donijeta navedena odluka. Peto, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan HZZO-a za 2019. g. i projekcije za 2020. i 2021. g., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 za, 2 suzdržana i 24 glasa protiv, donesena navedena odluka. Šesto, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju za 2019. i projekcije za 2020. i 2021. g. s obrazloženjem, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za i 29 glasova protiv, donijeta navedena odluka. Sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo, dajem na glasovanje prijedlog zaključka koji glasi: Ovlašćuje se stručna služba Hrvatskog sabora da zajedno s predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta državnog proračuna RH za 2019. i odluka financijskih planova Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, HZZO-a prije njihove objave u Narodnim novinama, molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 92 glasa za donesen zaključak u tekstu kako ga je predložio Odbor za zakonodavstvo.
Prelazimo dakle, na sljedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o fiskalnoj odgovornosti, drugo čitanje, P.Z.E. br. 403. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda, primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, temeljem čl. 197. Poslovnika, raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Pozivam poštovanog ministra financije, g. Zdravka Marića, da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite ministre.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene dame i gospodo zastupnici, evo u idućih 30 min ja ću predstaviti ovaj prijedlog, odnosno Konačni prijedlog Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Kao što smo o njemu govorili i u okviru prvog čitanja, tada je već bilo apostrofirano, da je ovaj prijedlog zakona s jedne strane provedba direktive Vijeće EU, a s druge strane naravno i naša odgovornost i briga za javne financije za fiskalnu politiku i sve što je naravno usko vezano uz to. Dakle, konačni prijedlog zakona, donosi ključne novosti, ja bi rekao u 2 osnovna područja. S jedne strane to su fiskalna pravila ili fiskalni kriterij, koji će po novome biti 3. Dakle, 3 osnovna fiskalna pravila, s jedne strane to je pravilo strukturnog salda, strukturni saldo je na, možemo ju nazvati tako i tehnička kategorija koja u prijevodu znači da od ukupne bilance i ukupnog proračunskog rezultata, vi izvlačite i izbijate onu tzv. cikličnu komponentu, ovisno o tome, da li je faza vašeg gospodarskog ciklusa u ekspanziji ili eventualno silaznoj putanji i li recesiji. Kako god bilo, pravilo strukturnog salda, je nešto što se primjenjuje već i na sve zemlje članice EU, poglavito one koji su u eurozoni pa tako između ostaloga i Hrvatska je i već sada u obvezi primjenjivati određene parametre, odnosno, ispunjavati parametre poglavito nakon što je izašla iz procedure prekomjernog deficita. S druge strane to je pravilo rashoda u pogledu održivog kretanja rashoda, uvodi se upravo ovo pravilo, gdje rast rashoda općeg proračuna ne smije prelaziti referentnu protunacionalnu stopu rasta BDP-a koji se utvrđuje sukladno pravnim odredbama EU. I na kraju je pravilo javnog duga, dakle, za sve zemlje koje imaju razinu javnog duga preko 60% BDP-a, Hrvatska je među njima, odredba je ta, da se onda mora godišnje, minimalno smanjivati taj udio javnog duga u BDP-u za najmanju 1/20 razlike između trenutne razine i tih 60%. Ja ću vam to prevesti u rječnik i brojke Hrvatske i javnih financija i fiskalnih politike Hrvatske. Dakle krajem ove g. mi očekujemo i projiciramo da će javni dug biti smanjen na 74,6. To je dakle nekih 15% bodova više od ovih 60% što je referentna vrijednost, što bi u prijevodu značilo da mi nešto ispod 1% bod bi trebali smanjivati i u godinama koje slijede naš javni dug. Prema prijedlogu proračuna o kojem smo upravo završili raspravu, kao i srednjoročno u okviru koji smo donijeli, Hrvatska bi 3 puta brže smanjivala udio javnog duga u BDP-u i to sada nije samo pogled unaprijed u smislu nekog obećanja, to se zaista stvarno i događa, protekle 3 g. ako gledate sa tom korekcijom na 74,6 u ove 3 g. gotovo 10% bodova je smanjen udio javnog duga u BDP-u. S druge pak strane u ovom zakonu, važno je pitanje neovisnosti povjerenstva za fiskalnu politiku, ono je definirano upravo tako, stalno, neovisno i samostalno tijelo. Dakle, za rad povjerenstva potrebno je osigurati odgovarajuće financijske resurse i stoga s ovim zakonom i predviđa da se i definira povjerenstvo kao neovisno i samostalno. Na taj način se jača njegova uloga, ali i naravno i njegove nadzorne funkcije u smislu provedbe fiskalne politike u cijelosti, i sve u cilju unapređenju sustava javnih financija. Što se tiče razlika u odnosu na prvo čitanje, ima nešto nomotehničkih promjena, ali ima jedna, koja se tiče, možda možemo reći tako, sustavnije i suštinske stvari, a to je da se pojačava pitanje izvještavanja od strane vlade, kako prema povjerenstvu, a tako posebno naravno i prema europskoj komisiji govorimo i o … [[Govornik se ne razumije.]] fazi, ali poglavito naravno i o ex post fazi. Eto, to je sve, uspio sam to ipak i skratiti, u odnosu na prvotno predviđenih 30 min. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom ministru na ovome obrazloženju prijedloga zakona. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo ministre Marić, moram jednostavno ovo reći, naime, cijeli dan sam ovdje zatrpan porukama građana da im omogućite isplate božićnice na ruke, onima koji imaju blokirane račune. Pa evo, molim vas, ako možete nešto učiniti za njih, to nije moja molba, ja vam samo prenosim njihovo. Znači to je božićnica je zaštićena od ovrhe, ali njihovi poslodavci i dalje to isplaćuju na te blokirane račune, i oni mole ako mogu dobiti te božićnice na ruke, ako možete donijeti neku uputu ili naputak jedinstvenu na razini vlade, pa da se eto, oni ove g. obraduju tim božićnicama, jer mi to jako puno znači, ta sredstva jednostavno ljudi nemaju. Hvala na razumijevanju.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu. Sljedeća replika, poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. I ja se produžujem kolegi Bunjcu, ja sam dobio nekoliko poruka, zaista da ljudima koji rade a pod ovrhama su blokadama da im omogućite, donesite uredbu da im se isplaćuje na ruke jer banke su sačinile takve ugovore da više niko ne može dobit plaću u gotovom novcu što je neprihvatljivo. Međutim, htio bih vas nešto pitat vi želite srušiti u red javni dug, vi dobro znate vi ste doktor ekonomije da 70 milijardi kuna državnih obveznica drže mirovinski fondovi odnosno u drugom stupu jel tako, pa jel vam sad jasno da tih 70 milijardi čine javni dug. Prema tome, ajmo transformirati ono što predlaže Stranka Promijenimo Hrvatsku drugi mirovinski stup i mi ćemo javni dug smanjiti na 55% a ne na 60% kolko vi sad težite. Ajmo to napraviti dajte donesite državničke odluke nemojte cic po mic tamo vamo ugađat bankama i mirovinskim fondovima nego dajte da napravimo pravi potez [[Upadica: Zahvaljujem.]] i to je to.
Poštovanom kolegi Lovrinoviću. Slijedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani ministre nisam vam uspio jutros replicirati jer sam replicirao premijeru, a sada ću vam postavit jedno pitanje. Zašto proračun za 2019. uspoređujete sa originalnim izvornim proračunom za koje znamo da se neće ostvariti umjesto da ga uspoređuje s rebalansom za 2018. godinu? Jeste li svjesni da na takav način obmanjujete građane, hrvatsku javnost i nas ovdje kao zastupnike?
Dakle mi govorimo o Konačnom prijedlogu Zakona o fiskalnoj odgovornosti i ja vas lijepo molim da se držite teme, izvolite poštovani gospodine ministre odgovor.
Hvala poštovani podpredsjedniče, uvaženi zastupniče, kasni sat, a i da je rani i kasni mislim da su teške riječi koje ste sad upravo uputili ali vi kao saborski zastupnik najbolje znate, ali evo ja ću iskoristiti svoje pravo kao odgovor da opet vam još jedanput pojasnim. Dakle, koji je proračun za 2018. u ovom trenutku na snazi, originalni proračun, jel Hrvatski sabor izglasao rebalans proračuna za 2018. kolko ja znam nije, mi smo o njemu raspravljali ali on nije usvojen. Dok nije usvojen nije ni na snazi. Tako da s tim u svezi mi smo prijedlog proračuna sukladno Zakonu o proračunu i svim pravnih aktima RH i stavili kao što to i je naša obveza. Hvala.
Zahvaljujem ministru na odgovoru, slijedeća replika poštovani kolega Marijan Škibola.
Poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre vi ste govorili da ćete zapravo slijedeće godine tek svesti javni dug na 75% BDP-a, a moje pitanje je u kontekstu toga što premijer očito gura Hrvatsku u euro zonu, međutim mi ne zadovoljavamo kriterije nominalne konvergencije, znači mora biti unutar 60% javni dug BDP-a, a vi kažete tek da ćete slijedeće godine doć na 75%, a želite što prije ulazak u euro zonu, a znate da među hrvatskim građanima vlada takvo raspoloženje da nije baš sklono prelasku na EURO i prepuštanju hrvatske kune. Hvala.
Zahvaljujem, odgovor ministar Marić, izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi zastupniče što se tiče raspoloženja i na neki način sentimenta i cijele priče oko euro strategije i našeg puta prema uvođenju EUR-a mislim da će biti prilike još da o tome razgovaramo, što se tiče ove nominalne konvergencije to vam stignem odgovoriti. Dakle, jasno sam maloprije rekao 74,6% BDP-a do kraja ove godine 2018. je projekcija i da se svake iduće godine kao što je to bio slučaj protekle 3 smanjio udio javnog duga u BDP-a za u prosjeku 3%-tna boda godišnje. Kada se uzmu odredbe maseških kriterija i jedan od kriterija koji govori o javnom dugu, maloprije sam ga spomenuo, ako je razina javnog duga preko 60% a onda njegova putanja mora biti najmanje godišnje 1,20-tina razlike. U konačnici u Hrvatskoj to bi značilo negdje od nešto ispod 1%-tni bod godišnje, a mi ga smanjujemo za 3%-tna boda, dakle 3 puta brže od ovih odredbi što znači hipotetski da danas testiramo masteške kriterije i taj kriterij bi ispunili. Hvala.
Zahvaljujem ministru Mariću na odgovoru. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ, ne. Hvala lijepo. Otvaram raspravu u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnicima. Pred nama je novi Zakon o fiskalnoj odgovornosti koji bi za cilj trebao imati osiguranje i održavanje fiskalne odgovornosti i transparentnosti te postizanje srednjoročne i dugoročne održivosti javnih financija. Ono što smo dobili prijedlogom koji dolazi iz Vlade ne ukazuje na mjere kojima bi se postigli zadani ciljevi, nego samo nastoji formalno zadovoljiti zahtjeve koji dolaze iz Europske komisije. Fiskalna odgovornost se prvenstveno odnosi na državni proračun, koji je jedan od najvažnijih akata svakog parlamenta. Oko državnog proračuna nastaju i prestaju postojati vlade i koalicije i proračun je temelj politike svake države. On nije puki financijski plan u kojem se navode prihodovne i rashodovne stavke funkcioniranja države, već bi trebao predstavljati ključan politički i gospodarski dokument i ukazivati na smjer kretanja države, dati strateške smjernice razvoja gospodarstva i društva u cjelini i ukazati koje su ključne promjene nužne kako bi se ostvario toliko željeni gospodarski rast. Mi to dosad nismo imali prilike vidjeti ni u jednom proračunu od nastanka samostalne RH. Proračunima se tepalo da su razvojni i socijalni, a niti su donosili razvoj niti socijalnu pravdu svojim državljanima i onima koji svojim uplatama stvaraju taj i takav proračun, već su uporno povećavali državnu potrošnju uz koju su se povećavale i državne škare koje su vitlale nad glavama poreznih obveznika i uporno rezale i tražile više od realnog sektora gospodarstva. Imajući u vidu takvu praksu i kronologiju događanja u proteklih gotovo 3 desetljeća moramo pozdraviti svaku mjeru koja za cilj ima obuzdavanje javne potrošnje i nastojanje da se uravnoteže državni prihodi i rashodi. Pojašnjenje i proširenje fiskalnih pravila koja predstavljaju temeljnu premisu ovoga zakona teoretski predstavljaju dobar korak k ostvarenju zadanih ciljeva. Pravilo strukturnog salda koji isključuje cikličke ekonomske učinke jednokratne i privremene mjere koje imaju utjecaj na prihode odnosno rashode općeg proračuna i koje trenutnim programom konvergencije postavljano na razini od minus 1,75% BDP-a predstavlja pozitivno postavljen cilj, ali koji je samo jedan korak prema uravnoteženom proračunu. Iz proračunskih projekcija za sljedeće tri godine vidljivo je da je taj cilj ugrožen ukoliko ne dođe do značajnog smanjenja javne potrošnje. Drugo pravilo po kojem proračunski rashodi u načelu ne bi smjeli rasti po stopi većoj od stope rasta BDP-a je osnovno pravilo svakog gospodarenja i ne bi čak ni trebalo biti posebno naglašeno. Ali razumljivo je da se mora navesti kod ovakvih povijesnih obrazaca upravljanja javnim novcem. Ne znam uopće kako bih nazvao situaciju u kojoj ista Vlada i isti ministar predlažu ovakvo zakonsko rješenje, a posljednji proračun s kojim su došli pred ovaj Visoki dom nije u skladu s tim istim pravilom. Treće pravilo proizlazi još iz tzv. mastritskih kriterija koji se odnose na mogućnost ulaska u euro zonu i postavljaju limit prihvatljivog javnog duga na razinu od 60% BDP-a. Vlada i dalje nastavlja s mjerom pripreme za uvođenje eura i ukoliko žele uspjeti na tom putu potrebno je ostvariti ovaj cilj. Sadašnje projekcije upućuju na to da će u 2020. razini – kolega Bulj molim tišinu – sadašnje projekcije upućuju na to da će u 2020. razina javnog duga biti na vrijednosti od 70% BDP-a i teško će se uspjeti spustiti na zadanu razinu prije 2023. ili 2024. godine. U zakon se unosi i obveza pridržavanja preporuka Vijeća Europske unije za vrijeme trajanja procedure prekomjernog proračunskog manjka, ali se ne propisuju konkretnije mjere koje bi održivo dovele do što bržeg smanjenja takvog manjka i spriječile njegovo buduće nastajanje. Kada bi prijedlog zakona ovdje završio moglo bi se ocijeniti da se radi o propisu koji mora zadovoljiti zahtjeve tijela Europske unije i spušta propise sadržane u europskim direktivama na nacionalnu razinu. Ali tek sada stupa na scenu sprega socijalističkog pristupa rješavanja problema s razvojem uhljebskih pozicija. U doba jugoslavenskog samoupravnog socijalizma bilo je popularno za svaki problem koji se nije mogao brzo riješiti oformiti komisiju. Na žalost ni danas se nismo puno makli od takvog načina suočavanja s problemima, pa smo i za fiskalnu odgovornost naumili birokratski ojačati već postojeće posebno povjerenstvo. Kao što je već ranije istaknuto, donošenje Državnog proračuna i nadzor nad njegovim provođenjem predstavljaju jednu od najvažnijih ustavnih ovlasti Hrvatskoga sabora. Hrvatski sabor ima od naših državljanki i državljana dobiven mandat da izvršava svoje ustavne ovlasti koje mu aktualna Vlada svojim zakonskim prijedlozima vjerojatno u skladu s premijerovim „mogu što hoću“ pristupom nastoji na određeni način oduzeti. Konkretno kada je u pitanju fiskalna odgovornost i državni proračun u Saboru postoji Odbor za financije i državni proračun kojeg čine 13-ero zastupnica i zastupnika te 6 vanjskih članica i članova i potpuno je kapacitiran za obavljanje svih zadaća vezanih za državni proračun. Ovaj Prijedlog zakona ne samo da potvrđuje ničim utemeljenu potrebu za postojanjem posebnog Povjerenstva za fiskalnu odgovornost, već ga još i cementira profesionalizacijom uloge predsjednice ili predsjednika Povjerenstva te osnivanjem Ureda Povjerenstva u kojem bi se dodatno zapošljavalo državne službenike i namještenike. Ne radi se o financijski značajnom iznosu povećanja proračunskih rashoda, ali nije li tragikomično da zakon koji se bavi fiskalnom odgovornošću i nastojanjem uravnoteženja proračuna iziskuje povećanje proračunskih rashoda? I što je još više tragično za rad tijela bez stvarnih ovlasti. Prijedlog zakona predviđa da navedeno Povjerenstvo čini 7 osoba iz unaprijed odabranih institucija od kojih su neke obvezne podnositi izvješća o svom radu Hrvatskom saboru, a druge poput 4 državna sveučilišta se stavlja u preferencijalan položaj pred drugim znanstvenim institucijama. Nije jasno kakav bi mogao biti realni utjecaj ovog Povjerenstva za fiskalnu odgovornost, kad Prijedlog zakona predviđa da ono samo razmatra, prati, procjenjuje, daje mišljenje o materiji, ali nema nikakvih alata kojima bi moglo stvarno utjecati na barem porast svijesti o fiskalnoj odgovornosti u zemlji gdje nikakve fiskalne odgovornosti nema. Sve što smo dobili Prijedlogom zakona svodi se na to da će Povjerenstvo pisati Ministarstvu financija koje će izvijestiti Vladu, koja će obrazložiti svoje stajalište i tako će pisma, izvješća, analize putovati s jedne na drugu stranu Trga sv. Marka a bez ikakvih konkretnih rezultata i pomaka. Umjesto da se u slučaju odstupanja od zadanih fiskalnih pravila jasno propišu korektivne mjere, zakon predviđa samo birokratske zavrzlame od mjera, izvješća, praćenja novih mjera i tako u krug od starih do novih mjera. Iz svega navedenog može se zaključiti da je dio zakona na žalost veći koji se odnosi na Povjerenstvo za fiskalnu odgovornost potpuno suvišan i na neki način uvredljiv za Hrvatski sabor, jer zadire u temeljno pravo Parlamenta da ima prvu i zadnju riječ kod donošenja državnog proračuna. Predlagatelj je u potpunosti odbacio prijedloge iz prvog čitanja koji ukazuju na to da će Povjerenstvo biti samo birokratsko tijelo za koje ne vidimo stvarnu svrhu postojanja. Kad već mora postojati samostalno Povjerenstvo zanima nas zašto se predlagatelji nisu rukovodili praksom koja bi maksimalno smanjila troškove takvog povjerenstva. Primjeri iz drugih zemalja pokazuju nam da je to moguće urediti na način da članovi Povjerenstva su imenovani u Povjerenstvo kao počasnu funkciju bez dodatnih naknada, npr. slučaj Austrije, ne dobivaju naknadu koliko su zaposleni u javnom sektoru, primjer Irske, Povjerenstvo je ustrojeno pod okriljem Centralne banke, primjer Estonije, članovi povjerenstva obavljaju svoju funkciju u okviru sudačke ili druge dužnosti na koju su izabrani i nisu plaćeni za to, primjer Francuske, ali naravno, mi nikad, niti jedan pozitivan primjer nećemo primijeniti, osim ako nam se nametne nešto što, od čega zapravo RH nema nikakve koristi, a naš premijer je to dobio kao domaću zadaću, kao što je mnoge stvari ovdje progurao u HS-u jer je to dobio kao domaću zadaću. Sutra u HS-u na Odboru za vanjske poslove, raspravlja se o Marakeškom kompaktu, a u isto vrijeme se raspravlja o Zakonu o udomiteljstvu. Najbitnija stvar za cijelu Europu se sutra raspravlja u isto vrijeme kada se raspravlja Zakon o udomiteljstvu oko kojeg su stvorili takvu frku ovih dana da mi uopće danas niti smo raspravljali o proračunu, niti će sutra rasprava o Marakeškom sporazumu biti u fokusu javnosti. A to su stvari koje se ovdje na Plenumu trebaju raspravljati. Kada sve zemlje u okruženju izlaze iz Marakeškog Sporazuma s kojima mi trebamo zajedno rješavati pitanje migranata. Kako ćemo rješavati to pitanje ako oni izlaze iz Marakeškog Sporazuma, a naš premijer sutra to gura ovdje u HS-u na Odboru za vanjske poslove, umjesto da se na Plenumu to raspravlja. I to je ponašanje ove Vlade i to je konstantno, evo, i na primjeru ovoga Zakona, degradiranje Hrvatskog Parlamenta i HS-a. Mi o ničemu ne trebamo odlučivati ovdje. A upravo smo mi odgovorni hrvatskim građanima i nama sada premijer Plenković, Branko Bačić, i ostala ekipa idu progurati Marakeški Sporazum na Odboru za vanjske poslove kad nitko uopće ne zna da se ta rasprava događa. Nitko. Tko uopće priča u RH da je sutra u HS-u rasprava o Marakeškom kompaktu. Dobro su ovo odradili. Bildaju na ovome demokršćanske mišiće, HDZ na ovom Zakonu o udomiteljstvu, odavno se zna da će Zakon kao takav, proći, HNS daje Amandmane, oni bildaju ove liberalne mišiće, a ne raspravlja se o onome što nam idu progurati. Marakeški Sporazum će sutra progurati na Odboru za vanjske poslove i mi ćemo se tome sutra oštro suprotstaviti isto kao što se suprotstavljamo ovakvom proračunu i ovakvom Zakonu koji degradira ulogu HS-a. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grmoji. Prelazimo na slijedeću raspravu. U ime kluba zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Poštovani podpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolege i kolegice. Evo, ovo je prijedlog, Konačni prijedlog Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Kao što znamo, prvi puta je donesen 2010. godine u doba kaka je ekonomska kriza i recesija bile u punom zamahu i kada je bilo teško držati i prikupljati prihode, a još teže držati na uzdi rashode i tada su se stvorila određena fiskalna pravila time, a i u pravnom poretku RH preuzima se i Direktiva Vijeća EU koja isto tako preporučuje i daje fiskalna pravila koja se usklađuju sa odredbama Paktu o stabilnosti i rastu, a isto tako preporučava neovisnost i nadležnost Povjerenstva za fiskalnu politiku. Smatramo da ovaj Zakon je dobar i da će doprinijeti održivosti javnih financija i puno veću kontrolu nego je to bilo do sada. Kao što je spomenuto, ovaj prijedlog Zakona utvrđuje 3 fiskalna pravila, Pravilo strukturnog salda, Pravilo rashoda i Pravilo javnog duga. Ovim se želi osnažiti, Povjerenstvo je do sada bilo osnovno kao drugo radno tijelo HS-a gdje je predsjednik Povjerenstva bio i predsjednik Odbora, predsjednica Odbora za financije i državni proračun. Međutim, s ovim novim Zakonom se ono izdvaja, dakle, postaje samostalno na način da se izabire odnosno na prijedlog i raspisivanjem natječaja se imenuje predsjednik Povjerenstva s time da u sastavu su i predstavnici kao i do sada, pojedinih institucija, kao što je to Državni ured za reviziju, Ekonomski institut iz Zagreba, Institut za javne financije HNB-a, te Ekonomskih i Pravnih fakulteta. Predsjednik Povjerenstva bi bio u razini, njegova plaća bi bila u visini podpredsjednika Državnog izbornog povjerenstva koji će imati mandat na 5 godina, dok su članovi, isto tako biraju se na 5 godina, ali nemaju status zaposlenika, već su i dalje vanjski članovi, te primaju određenu naknadu za svoj rad. Povjerenstvo za fiskalnu politiku bi bila kao odvojena, kao posebna glava za koju je predviđeno milijun i pol kuna u ovom proračunu. Do sada je Povjerenstvo u ovih 5 godina imalo, izdalo 20 stajališta, koje je bilo u okviru Hrvatskog sabora i ona su bila objavljivana na mrežnim stranicama povjerenstva i održane su 28 sjednica. Održavana su i sastanci sa predstavnicima Međunarodnog monetarnog fonda i Svjetske banke i ovim putem evo, mogu zahvaliti mojim predvodnicima, a to je g. Srđan Jurković i g. Goran Marić, koji su vodili to u ovom prethodnom periodu ovo povjerenstvo …/Upadica Brkić: Ispričavam se kolegice, poštovani kolega Pranić i gospodo iz ministarstava, ja vas molim da ne ometate … [[Govornik se ne razumije.]] /… i time su doprinosili da ono bude i preporuke budu što kvalitetnije i neovisnije. A djelatnici stručne službe Odbora za financije i državni proračun su isto tako pomagali u održavanju i u pripremi samih sjednica, bez ikakvih naknada. Na ovaj način, mislimo da se Povjerenstvo za fiskalnu politiku postaje neovisnije, da će na ovaj način itekako doprinijeti kao neovisno tijelo, koje će davati kvalitetne sugestije i isto tako, biti vrlo korisno kod donošenja proračuna, ili funkcioniranja samog sustava. Prema tome, Klub zastupnika HDZ-a podržava ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Grozdani Perić, na ovoj raspravi. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo u jednom trenutku, kolega Gmroja je spomenuo da u nekim državama imamo primjere da im fiskalna odgovornost i ova povjerenstva spadaju na primjer kod banaka, centralnih banaka u Hrvatskoj bi trebalo biti HNB, što bi bila katastrofa da bude pod HNB tako govoriti o fiskalnoj odgovornosti, a mi imamo guvernera, čovjeka koji je sudjelovao ili omogućio da gospodarski kolaps, doživi najveći koncern, tj. koncern u koga je upalo novac. Tako da jednostavno govoriti o ovome rashodovnoj, prihodovnom dijelu proračuna, o direktivama, uvođenje eura je, jednostavno, dobro ste to primijetili kolega Grmoja, a to je naredba ili zadaća da se odradi, tako da se … [[Govornik se ne razumije.]] parlament, zato što je parlament po pitanju HNB-a jednostavno mi što se tiče fiskalne ili bilo kakve odgovornosti ili Centralne banke, apsolutno ovaj parlament, nema nikakvog utjecaja, osim što ima odgovornost pred narodom, tako da je ovo sve ošlo tko zna di. Ali, naravno da to nikoga nije ni briga, jer jednostavna ova ozbiljna rasprava je trebala biti u jutarnjim satim, a kako je kolega Lovirnović predložio, a ne sada u pola noći. Međutim, je činjenica, kada govorimo o ovim stvarima, o fiskalnoj odgovornosti, onda bi mene interesiralo kod ministra ovo povjerenstvo, što će ono donijeti Hrvatskoj državi, osim ovih milijun i pol kuna, što ćete morati platiti tim članovima povjerenstva koji će vjerojatno biti pojačani iz redova, vjerojatno će biti 2 čovjeka od g. Bačića, 2 ne znam ko će to sve imenovat, kod g. Šeksa i Ive, pardon, premjera Sanadera Plenkovića, vjerojatno i naravno da je to jedan koloplet briselskih činovnika, poslušnika Junkerovh koji će odraditi određenu zadaću za tu gospodu. Spomenuto je ovdje, u ovoj raspravi vrlo bitne stvari, danas smo govorili o proračunu cijeli dan i ovo je povezano sa proračunom. Mi danas u RH, kada govorimo o fiskalnoj odgovornosti, u ovome trenutku, žao mi je što nisam vidio niti jedan stavak članka u ovome zakonu, da jednostavno se prilagođava fiskalna odgovornost prema trgovačkoj koaliciji. Znači da vidimo kako i na koji način se istrgovalo, pa da vidimo tko je koliko i na koji način može istrgovati unutar proračuna i na koji način se može definirati. Jer da vas je briga, ministre smješno je, onda zasigurno Hrvatska neb bi bila najgora. Pa ću vam nabrojati po čemu, Hrvatska ima najmanje mogućnosti upisane djece u dječje vrtiće, apsolutno o tome, nitko ne vodi brigu, ni ministrica obrazovanja, osim P.R. službe. Hrvatsko gospodarstvo, hrvatska poljoprivreda, nikada se više nije subvencioniralo i davalo subvencija, a nikada veži uvoz. U 2017. u 2018. pola godine u odnosu na 2018. 300 milijuna dolara ili 2 milijarde kn, smo uvezli više prehrambenih proizvoda, pa tako imamo primjer da više se poljoprivrednih dobara u RH, voćaka i spila poljoprivrednih dobara i zaore, nego. Uvozite znači ovo je uvozni lobij, vi jednostavno, ovo je bacanje magle u oči, jer u ovome trenutku kada pogledamo tko nam vodi financijski sustav, tko je na čelu HNB-a? Znači to je ta ekipa koja je bila, evo kolega Bačić je bio, on se more bolje reći, tko je bio tamo, kada je bilo predstavljanje knjige Martine Dalić koje je on ovdje s dušno branio u nekoliko navrata, guverner Vujčić, čovjek koji raspisuje natječaje, plaće određiva sebi kako hoće, raspisava natječaje, za kuhare, da mu … [[Govornik se ne razumije.]] najelitnije master šefove, da sljubljuje ribe, obori te s vinima, crnim bijelima, zavisi, ne briga ga uopće financijska stabilnost, niti mi kao Sabor imamo bilo kakav utjecaj. Pa čak smo mi i tražili ovdje u Parlamentu, nekoliko puta, da barem imamo eto Državnu reviziju. Pa kakva je to odgovornost kada evo kolege su spomenule Bunjac i Lovrinović, kada banke ovrše ljudima božićnice ili nekakve takve ovaj simbolične naknade, a kad recimo kažu da 2 milijarde ili 5 milijardi kuna damo brodogradnji da se grade brodovi da se ulaže u brodogradnju subvencija i kaže revizija se nije koristila u skladu sa zakonom to je da nije se namjenski koristila i nikoga to nije briga 5 milijardi kuna uzeo Debeljak Končaru ne znam tko uopće nije bitno i o tome se uopće ne priča. To nije bitno, ali je bitno da se omogućilo da banke imaju 4 milijarde kuna godišnje dobiti kroz naknade, provizije kolko ima 500-tinjak, bitno je da teleoperateri imaju najveću dobit u RH i da to izvlače vanka, naravno da se to ne smije spomenut i nema u medijima, nit mediji pišu o ovim problemima što govorimo bez obzira što ne poštivaju zakone RH, bahate se i mi govorimo o nekakvoj odgovornosti i o zakonu o nekakvoj odgovornosti. Nit ima odgovornosti nit je koga briga za odgovornost, ovo je isključivo evo jedino bi mogao dat amandman ako uvatim vrimena da se ovdje stavi da se kako se trgovačka koalicija dogovori da se u skladu s time i odredi proračunska fiskalna odgovornost jel je proračun i donesen na način trgovačke koalicije u skladu sa Šeksovom montažom, ovdje ovaj parlamentarne većine koja je nedemokratska, protiv volje naroda RH, prema tome jednostavno na ovaj način, jednostavno na ovaj način ovaj zakon i nema smisla bez tog amandmana, jer u Hrvatskoj ako nema trgovine političke nema uopće smisla da se ovde raspravlja. El da je drugačije kolega Bačić, vidim da ste dali repliku, onda bi bili prošle godine izbori, onda bi bili izbori i na demokratski način bi vi ovaj bili izabrani novi predstavnici zastupnici, ali ne može se jednostavno nije se to moglo. Nije se to moglo napraviti jel tako su odredili oni koji upravljaju sa vama. I još jednom evo na kraju bi rekao da me isto razočaralo kad sam vidio da je jučer govorimo o vrlo bitnom kolki su poslušnici naši političari i dodvorice da se jučer kad se govori sutra kad se treba govoriti o najbitnijem zakonu gdje je to trebalo biti u parlamentu gdje je triba narod Marakeški sporazum, da je se u isto vrijeme sazivaju i drugi odbori i da se pokušava usmjeriti na drugu temu jer treba se otkupiti Andrej Plenković i povratiti to svoje demokršćanstvo koje nikada nije bio nit ga je brige za demokršćanstvo a to je zbog toga šta je ciljano Lovre Kušćević ministar koji se pozdravlja često Hvaljen Isus, on je tu koji je namjerno ovaj ukinuo referendum i drugo koji je progurao Istanbulsku konvenciju. I sad, e sad triba Marakeški sporazum opravdat kako, ah dat će HNS oni su liberali amandman, da su oni za udomitelje ovaj istospolne a obitelji a da će ovaj, a da će oni ovaj na ovaj način će reagirati. Znači on samo tu pere savjest, nit je nizi brige za djecu oni peru svoju savjest i sad pred europske izbore oće bildat mišiće svoje demokršćanske, a HNS svoje liberalne, a njiovi mišići su isti. Dodvorništvo, sluganstvo, lobiji od energetskih, bankarskih, gospodarskih, poljoprivrednih svih lobija. To je činjenica. Nemoj sad ste bi vi najveći demokršćani, vi vidite daje vam HNS snažni jaki Ivana Vrdoljaka, daje vam amandman a Plenković odlučno ne u stilu Sanadera sa lukom u zraku uhitit, locirat, transferirat poslušno, bahato, bog na zemlji. E neće ići tako, e neće vam ići tako narod vas je pročitao Ministre nema ga ovdje unesite ovaj amandman evo znam ako nemamo vremena ako možete znam da je prošlo prvo čitanje stavite da se ovde u povjerenstvu bude tj. zakonu da bude trgovačka koalicija kako odradite a tako mora biti u proračunu raspoređeni prihodi u rashodovnu stranu jel na taj način jednostavno funkcionirate. A to oće li bit omogućeni djeci vrtiće, oće li dvije trećine Hrvatske brdsko-planinska područja i potpomognuta područja funkcionirati to apsolutno nikoga nije briga. Dvi trećine Hrvatske su u raspadu, a vi se ovim zakonima rugate, bildate mišiće sa HNS-om oko nekih amandmana tamo da se rugate sa djecom, niti su vam djeca u centru pažnje nit vas je briga za dicom. Da vas je briga za dicom onda bi imala sva djeca i besplatne udžbenike, sva djeca bi imala vrtiće, imali bi mogućnost od 3 do 6 godine ne bi bili na dnu u RH [[Upadica: Zahvaljujem.]] i usvajanje bi bilo brže. Nego se rugate, bildate mišiće.
Zahvaljujem poštovani kolega Bulj, na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Marin Škibola, izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče sabora, gospodine Bulj spominjali ste guvernera Vujčića, spominjali ste HNB, mene zanima kako gledate na situaciju gdje je guverner Vujčić nedavno dobio nagradu određenih stranih kreditora kao da je on obavljao dobar posao u RH. Onaj koji je malo više informiraniji on zna da je i Rohatinski isto takve nagrade dobivao, zašto se zapravo te nagrade od tih stranih kreditora dobivaju u stvarnosti, jer oni su proglašivani kao neki najbolji guverneri, malte ne u EU, a vidimo da je Hrvatska u tolikim blokadama znači da su, da je ogromna nelikvidnost, znači da imamo preko 300 tisuća ljudi u blokadi, da imamo ljude koji skapavaju u dugovima, a oni dobivaju nagrade.
Zahvaljujem, kolega Škibola. Odgovor kolega Bulj, izvolite.
Dali mu nagradu oni koji ga i drže i za koje rade, Vujić da je to ima veze sa HNB-ci onda bi sasvim drukčije taj monetarni sustav i stabilnost bi drugačije djelovala, jer čovjek je dao, omogućio on i njegova ekipa u Vijeće stabilnosti za 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića Todorić i njegov Agrokor al to bi ministar Marić puno više morao znati, mogao bi odgovoriti koriste bez pokrića a ministar Marić zna točno i dobro zna šta znači koristiti 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića u Agrokoru dok ste bili, to je koristio Todorić, on može to bolje objasniti a ne ja laik, mislim ja sam laik. Ali je činjenica ja sam čak digao kaznenu prijavu, nema nikakav odgovor državnog odvjetništva a nagradili su ga oni za koje radi. Radi za strane interese, strane lobije a tako je i formirana EU na način da lobiji imaju svoje ljude i mi smo zato na repu EU. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Sljedeća replika poštovana kolegica Ines Strenja. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa ja neću govoriti o tako visokoj razini državne, govoriti ću o fiskalnoj odgovornosti i za neke druge niže razine a to je konkretno situacija sa psihijatrijskom bolnicom Lopača gdje 4 subjekta brišu ruke od katastrofalne situacije u toj bolnici i kažu da nije odgovorna. Bolnica Lopača, psihijatrijska bolnica Lopača je ona koja je izgorjela gdje je čovjek poginuo, 18 teško ozlijeđenih je morala biti evakuirana, premijer je došao u sred noći i obećao pomoć. Dakle, jedina gradska bolnica u Hrvatskoj. Grad Rijeka ne može povlačiti decentralizirana sredstva, županija kaže da mora biti osnivač taj koji povlači sredstva, Ministarstvo financija kaže da se obrati Ministarstvu zdravstva, Ministarstvo zdravstva da se obrati Ministarstvu financija. Tko je odgovoran nitko, bolnica propada u njoj liječnici i sestre imaju najniže plaće u Hrvatskoj jer se interno na osnovu toliko koliko novca ostane pravilnikom preraspodjeljuje i ne primjenjuje se kolektivni ugovor. To je fiskalna odgovornost, znati odgovoriti ustanovi koja se već obraćala Ministarstvu financija tko je odgovoran da decentralizira sredstva za tu bolnicu.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Strenja. Odgovor kolega Bulj. Izvolite.
Ja ne znam mogu možda pogoditi, kolegica je, ne znam tko je na vlasti tu, možda da je na vlasti HDZ i HNS ne vjerojatno ne bi ovo pitanje bilo potrebito. Znači evo ja preporučujem tamo biračima da glasaju za HDZ i HNS, jedino će tada dobiti novac. Jedini ti je primjer i funkcioniranje ove države i ostali su jedini ljudi koji su vezani uz ... [[Govornik se ne razumije.]] u ovoj državi. I ta djeca ostaju i na taj način funkcionira jer 3 tisuće ljudi zaposliti, ja sam čak u županiji predložio da izgrade jednu u Splitsko-dalmatinskoj gdje je HDZ na vlasti jedan kat zgrade, da ljudi ne hodaju po hodnicima, hodaju po kafićima, mladi nemaju mjesta. Znači ja sam čak 4 stolice donirao županu jer žao mi je te mladosti koju primite da nemaju gdje sjesti. Ja sam uzeo 4 stolice odnio županu i donirao iz svog novčanika i dobro bi bilo da napravi se projektna dokumentacija u ovome isto zakonu za te nove u trgovačkoj, da bude i dokumentacija za izgradnju tih institucija gdje će ljudi biti primani. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bulj na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, nakon rasprave kolege Pranića na proračunu gdje je potpuno demontirao i ovu politiku HDZ-a i sve što oni čine i sa ovim proračunom, gdje obećavaju stvari koje su obećavali još 2007. pa smo imali situaciju da evo kolega Bačić koji je sada predsjednik Kluba HDZ-a je 2007. otvarao ili '09.-te, '09. otvarao tunel Ravča-Drvenik a kolega Borić ovdje koji je glavni Jastreb HDZ-a je u isto vrijeme tada u Kalmetinom ministarstvu bio pomoćnik kada su se farbali tuneli i otvarali projekti za koje ni danas nemamo projektnu dokumentaciju. I to je odgovornost, odgovornost prema narodu ali evo, ono što je žalosno da i oni i dalje vladaju Hrvatskom. Ali ja se nadam da će se vratiti naša mladost, da će se vratiti oni koji žele promjene i da će ova Hrvatska biti ponovno onakva kakva treba biti.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grmoji. Odgovor kolega Bulj. Izvolite.
Ja bih od kraja, vjerujem da će se naša mladost vratiti ali je činjenica da, dobro ste sada kazali da se o kakvoj mi odgovornosti govorimo kada kolega Bačić otvara istu stvar. Svaki izbori istu stvar. Pa kakva je to odgovornost … … [[Upadica se ne čuje.]] Pa naravno. Hoću vam reći zašto? Recimo kada sam ja bio evo doli u, kada su bili izbori, onda imate točno uzorak asfalta, možete vidjeti kolega Bačić, točno izborni ciklus, vidi se debljina asfalta za predsjedničke izbore svako 4 godine, jedino što to radite. Nema se više gdje kokoš uprpati. Asfaltirate, trošite novac bez veze, znači. Znači ... [[Govornik se ne razumije.]] nemoguće gdje vi vladate. Samo ste zacrnili a nigdje radnog mjesta, nigdje mladih. I šta ste napravili, to je jedan bilo fini broj ovih općina i gradova. A ista vam je stvar i sa brzom cestom Sinj, Križišće, Kukuzovac je ... [[Govornik se ne razumije.]] s Kninom, spojen na autoput Drniš, na autoput Lika, cijelo područje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Ja bih vas sad molio da se držimo teme Konačnog prijedloga zakona o fiskalnoj odgovornosti. Sljedeća replika poštovani kolega Ante Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolega Bulj vi ste uspoređivali u svojoj raspravi Hrvatsku u mnogo čemu. Mene iskreno najviše zabrinjava ali mislim da bi i sve kolege trebalo zabrinuti kada gledamo rast BDP-a u Hrvatskoj i kad gledamo okolne naše susjedne zemlje od Slovenije, Mađarske, Srbije, Rumunjske i Bugarske, da ne govorimo o nekim drugim zemljama koji itekako imaju veći rast BDP-a A zašto se to kod nas ne događa? Jednostavno ne želi netko reći da treba podijeliti 10-ak tisuća otkaza, da trebamo digitalizirati javnu upravu, da trebamo ubrzati gospodarstvo. Druge su te zemlje odrasle, napravile su te, Vlade koji su to napravili su izgubili, ali su sačuvali ljude u tim zemljama zbog neprovođenja reformi u Hrvatskoj danas se naša mladost nalazi u Irskoj, Njemačkoj i zapadnim zemljama i to su visoko obrazovni ljudi. Mi stvorimo visoko obrazovane ljude koji se ne mogu zaposliti u Hrvatskoj zbog ovakvog gospodarstva a gospodarstvo ne može biti konkurentno ako nemamo digitalizirane procese, odnosno kad još u 21. stoljeću je glavni papir.
Poštovani kolega Pranić, naglasio sam prije vaše replike da se držite teme koje se niste uopće držali ali nisam vas htio prekidati. Pa evo sad kolega Bulj, odgovorite na repliku.
Kolega Pranić, dobro ste reli da u fiskalnoj odgovornosti je vidljiva, evo vidiš tako vas i predsjedavajući upozorava kako to sve lipo cvita, kako je to sve lijepo, da se okrenete lijepim stvarima, člancima koji su napisani u ovome zakonu koji su, jedna evo magla tj. obmana, možda nešto poslano iz Brisela, ono svaki dan što donosi ... [[Govornik se ne razumije.]] Parlament i ne odlučuje o ničemu. Što se tiče snage, ova država, što se tiče snage i moći ključ bi trebao biti u ovome Parlamentu. Mi apsolutno o ničemu ne odlučujemo. Sve se odlučuje kod Junkera, Truska, Makrona i tu je premijeri dosadašnji su vrlo vješti. Odnesu malo loze ili eventualno šljive Junkeru i to se dogovori, pa vidimo da se čovjek bespotrebno ljulja i to je Europska unija i zbog toga mladi ljudi odlaze. Više poslušnika, nego onih koji se bore za narod i za što ih narod bira. Vrlo malo je ljudi koji su izabrani da se bore za narod, to je najveća šteta.
Zahvaljujem kolega Bulj. Sljedeća replika poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj dok ste sada raspravljali zvao me jedan prijatelj i kaže da je gledao malo prije na Novoj TV emisiju, seriju „Lud, zbunjen, normalan“ i izašao je van i valjda mu je supruga promijenila kanal i kada se vratio nije znao jel' to nastavak te serije ili je ovo direktni prijenos iz Sabora. Pa sam mu ja rekao da nije to nastavak serije „Lud, zbunjen, normalan“, onda kolega Bulj u pola noći raspravlja Zakon o fiskalnom … [[ne razumije se]] Hvala.
Poštovani kolega Bačiću također se niste držali teme. Izvolite odgovor kolega Bulj.
Mene non-stop jedan čovjek pita: „Pa što ti radiš tamo Miro, pa kao da gledam nekakav film tamo u vrijeme Al Caponea? Pa recimo kad se sjetim u kojem ste vi ministarstvu bili za vrijeme, što ste radili od ove države, pa vi ste uništili, vi ste štetočina ove države nemojte se ljutiti. Znate li vi kolike ste vi štete napravili ovoj državi? Ma što pusti, otvarali ste, zatvarali, pljačkali, bojali tunele. Pa znate što ste radili? Fimi medija, uhićivali, locirali, transferirali. Pa ja ne znam što niste. Naravno da ste vi premudri, lipo vam stoji kravata, prepametni, točno odmjerene izjave koje vam upute iz Banskih dvora ovamo vaši pretpostavljeni i to je to, i to je to. I naravno da vam smeta glas normalni. Vama to smeta. Imate s tim problem. A što ćete sada? Ali je činjenica da je ova, jednostavno evo kratko ću vam reći, pljeskali ste i Sanaderu, i Karamarku, i Kosorici, i Plenkoviću i vi s tim nemate problem očito.
Zahvaljujem kolega Bulj. Ja bih vas lijepo molio da u svoj raspravi, u svojim odgovorima ne omalovažavate bilo kojeg zastupnika jer vas nitko nije omalovažavao. Izvolite kolega Bačić povreda Poslovnika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, evo pola sata ste vi i kolega, dakle povrijeđen je članak 238. dakle povrijedili ste mene i članove Kluba HDZ-a, a cijelu se večer, pola sata se vi i kolega Grmoja, kolega Pranjić ismijavate na račun HDZ-a. Pokušavate biti komični. Kada vam se samo malo vrati, odmah vam se objesi nos, odmah ste pogođeni, odmah vam teško pada bilo kakva vrsta humora koji bi išao na vaš račun. Ako ste spremni tako se ismijavati na račun HDZ-a ili na moj osobni račun, ili na bilo kog drugoga onda budite spremni to primiti, a ne odmah cviliti, i plakati i vrijeđati. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bačiću. Već sam upozorio kolege i molim još jednom sve vas da ne omalovažavate nikoga i smatram da nije povrijeđen Poslovnik. Izvolite kolega Bulj, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povreda Poslovnika 238. Ovo što ste rekli da vrijeđam. Ja sam sretan kada se vi mene spomenete kada govorite. Vi ste inače smiješni. Ja kada vas gledam, kažu ljudi kada vas gledaju samo smiju se, da jednostavno vas gledaju kada im je do smija, da jednostavno ne mogu vjerovati o čemu vi pričate, koje stvari govorite, da govorite kao da živite na Marsu a ne u Hrvatskoj ili negdje gdje jednostavno se ne možete sastaviti sa onim što treba i što je realno Republici Hrvatskoj.
Zahvaljujem kolega Bulj [[Upadica Bulj: To je vaše demokratsko pravo, narod vas je birao to je vaše pravo da govorite što želite.]] Kolega Bulj [[Upadica Bulj: Hvala.]] Ne smatram da je povrijeđen Poslovnik. Već sam upozorio sve kolege i molim vas da ne zloupotrebljavate institut Poslovnika. Izvolite kolega Grmoja, povreda Poslovnika.
Povrijeđen je članak 238. Kolega Bačić se neprimjereno obraća zastupnicima. Nitko ovdje nije kukao. Dapače, uživao sam kako vas demolira Miro Bulj. Ja cijelo vrijeme ovdje uživam gledajući što vam radi čovjek i to u 11 i 42, a ima Miro godina i prošao je cijeli rat. Bilo bi logično da mu se spava, a evo ima najbolje trenutke ove kasne noćne sate.
Poštovani kolega također ne smatram da je povrijeđen Poslovnik. Ja bih vas lijepo molio i apeliram na sve vas, hrvatska javnost nas gleda i zadržimo razinu rasprave na razini koja dolikuje ovom Visokom domu. Imamo još jednu povredu Poslovnika, poštovani gospodin Pranić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, povrijeđen je članak 238. Kolega Bačiću ja se nisam smijao. Ne znam, nisam vas omalovažavao. Ja sam samo rekao istinu, a istina je da ste otvarali radove 2009. Ovaj ću vam predati papir … [[Govornik se ne razumije.]] Ja samo govorim činjeničnu situaciju, a meni je žao što se svemu tome, to je tragedija za narod i vrgorskog kraja i Podbijokovlja i dalmatinskih otoka što to nije završna investicija, eto.
Zahvaljujem. I vama isti odgovor kolega Praniću. Ne vidim nikakvu povredu Poslovnika. Nastavljamo dalje sa raspravom. Poštovani kolega Marin Škibola izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Evo u ove sitne noćne sate raspravljamo o dosta ozbiljnim temama, o fiskalnoj odgovornosti, fiskalnoj konsolidaciji. Zapravo ja bih to nazvao te termine eufemizmom za mjere štednje. Produbljivanjem recesije u euro zoni koja se pretvorila u ekonomsku depresiju na sceni se javljaju ekonomisti, političari i drugi znanstvenici koji preispituju te fiskalne programe, te fiskalne kriterije i sve se više šire cijelom Europskom unijom. Takav poredak se preispituje jer je jasno da je takav poredak baziran na financijskoj centralizaciji, da je takav poredak baziran na jednom kapitalu koji preuzima glavne tokove, koji preuzima strateške državne firme i koji neće stati dok ne uzme maksimalnu kontrolu nad cjelokupnim sustavom Europske unije. Činjenica je da je euro zona na kritičnoj točci i da u tom kontekstu mora se pronaći ravnoteža između mjera štednja i mjera za poticanje rasta i gospodarstva. Često se gospodin Marić, ministar financija, hvali kako je država u suficitu, kako napredujemo ka suficitu, međutim ne postavlja se pitanje, da li takvom težnjom samo prema suficitu možemo ostvariti gospodarski razvoj, gospodarski napredak i na neki način izvući ovu državu iz ekonomskog i dužničkog ropstva. Ekonomska znanost po pitanju izlaska južnih zemalja Europske unije iz duboke ekonomske depresije je podijeljena. Jedan dio znanstvene elite agitira za daljnje stezanje remena i za daljnje štednje, a drugi dio znanstvenika skloniji je kvantitativnom otpuštanju Europske centralne banke većom ponudom novca tzv. monetarnim dopingom. Ja ću navesti određene primjere, ali u svakom slučaju treba spomenuti jedan oblik na koji način je ova Vlada također pogodovala bankama. Imali ste nedavno Zakon o stambenom subvencioniranju kredita za mlade ljude, i ona se jednostavno prepisuje da država, znači iz državnog, iz državnih prihoda, se privatnim stranim bankama, subvencioniraju kamatne stope. Znači, direktno iz državnog proračuna se stvara deficit za određene privatne bankarske kartele, znači ovim Zakonom o stambenom subvencioniranju kredita. Mi nemamo državne banke. Znači takve mjere za mlade, oko stambenog subvencioniranja kredita moraju ići preko državnih banaka. Island ima dvije državne banke, Ja ću vam navesti primjer Islanda, ali prije primjera Islanda, spomenut ću jednu situaciju koja se dogodila u Ekvadoru. U Ekvadoru je ministar financija bio Rafael Korea. I onda su Rafaelu Korea-i iz Međunarodnog monetarnog fonda iz Svjetske banke govorili o ovoj fiskalnoj konsolidaciji, o rezanju deficita, smanjivanju rashoda, i davali su mu te direktive i upute. On je morao smanjivati mirovine, morao je smanjivati plaće u javnom sektoru, morao je privatizirati državne resurse i tako dalje, i tako dalje. I što je taj čovjek napravio? On je rekao ja ne želim radit to svom vlastitom narodu, ne želim raditi protiv vlastitog naroda, dajem ostavku kao ministar financija, i čovjek je dao ostavku. I pozivam sad gospodine Mariću i vas da razmislite o tom potezu, jer nakon što je Rafael Korea dao ostavku, on se kandidirao za predsjednika države, i prilikom te kampanje, njega su mediji, te bankarske elite, htjeli su ga ocrnit, ali on je na tim predsjedničkim izborima pobijedio i postao je predsjednik države. Danas je Rafael Korea predsjednik države, ali on je bio ministar financija, koji je odbio provoditi mjere štednje. To je ono bitno što trebamo znati. Islandska Vlada na početku financijske krize je imala isto te dijaloge sa Međunarodnim monetarnim fondom i Islandu su oni sugerirali te financijske prilagodbe to jest fiskalne prilagodbe ako žele iz islandske Vlade da im iz Međunarodnog monetarnog fonda pomognu, daju zajmove i tako dalje. I Island je 3 godine provodio te fiskalne prilagodbe i rekao ajmo pokušat, mi ćemo pokušat, ako te fiskalne prilagodbe, ovaj, rezultiraju boljim životom naših građana, napravili smo dobar posao. Međutim u roku 3 godine, u tom periodu oni su vidjeli da te fiskalne prilagodbe, ne rezultiraju boljim životom građana najsjevernije države Europe. I onda je predsjednik Islanda, što je napravio?, rekao je mi ćemo potražiti određena alternativna rješenja. Koja su bila ta alternativna rješenja? Ta alternativna rješenja su bile, da se teret financijske krize, ne prebacuje na građane štednjama, nego da se teret financijske krize, prebaci na financijski sektor, na bankarske institucije, na kreditne institucije koje su i stvorile ekonomsku krizu, jer nisu građani Europske unije stvorili ekonomsku krizu. Ekonomsku krizu su stvorili privatni bankarski karteli, koji zadužuju države, ogromno zadužuju države, a vi im služite. I da ovo ne bilo samo na riječima, ja sam izvadio podatke. Portugal, Irska, Grčka, Španjolska, dužni su prema bankarskom konglomeratu Intesa Sanpaolo 61,70 milijardi EUR-a. Iste države su dužne prema bankarskom konglomeratu iz španjolskog grada Bilbao BBVA, 60 milijardi EUR-a, talijanskom UniCredit-u dužni su 51,4 milijardi EUR-a, i tako dalje, i tako dalje. U Islandu promišljaju i na drugi način. I Sigurjonsson, zastupnik vladajuće centrističke stranke progresa, predlaže da Središnja banka postane jedini kreator novca, budući da na Islandu kao i u ostalim suvremenim tržišnim ekonomijama trenutno nadzire tek proizvodnju novčanica i kovanica dok ostatak novca kreiraju komercijalne banke kreditnim linijama. Po Sigurjonssonovoj bi zamisli o uspostavi državnog novčanog sustava središnja banka bi postala jedini kreator novog novca o čijoj bi raspodjeli potom odlučivao Parlament. Kada se takva rješenja predlažu da centralna banka provodi ekspanzivniju monetarnu politiku, da uzme nazad vlast nad stvaranjem novca od privatnih banaka onda iz tog financijskog sektora kreću napadi, manipulacije i difamacija svakog onog koji to predlaže. Prva njihova teza je doći do inflacija. Pazite, doći do inflacije ako centralna banka stvar novac i pušta ga u opticaj kroz proračunski deficit, znači kroz državni proračun. Oni kažu doći će do inflacije. Međutim, kada privatne banke putem multiplikacije kredita i depozita stvaraju nepostojeći novac napumpavaju monetarni sustav onda nitko ne kaže moglo bi doći do ogromne kreditne inflacije, nitko to ne preispituje. Međutim, čim se postave ovakva rješenja odmah Jutarnji list, Hanza Media napadaju i nastoje diskreditirati svakog ekonomista koji tako nešto predlaže. U svakom slučaju ono što treba reći hrvatskim građanima jest da MMF zahtjeva privatizaciju i zahtjeva prodaju, svu prodaju znači bankarskog sektora. Hvala.
Zahvaljujem kolega Škibola na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani kolega Škibola, u ovaj kasni sat je zaista lijepo čuti ovako vas kao najmlađeg zastupnika da ovako slojevito kao ekonomist razmišljate o teškim temama. Ali ja bih vas pitao nešto s tim u vezi. Naime, je li realno očekivati da će Povjerenstvo za fiskalnu odgovornost funkcionirati kako se od njega očekuje u državi u kojoj pravosuđe ne funkcionira, u kojoj već imamo Povjerenstvo za sukob interesa a onda to je manje-više predstava da USKOK ne radi što treba. Ali ajmo se vratiti na jedan primjer. Vidite iz proračuna su lopatama bacane subvencije u brodogradnju, nikada nitko nije istražio što se desilo sa tim novcem. Prošle je godine upućena jedna inspekcija nadzorna Ministarstva financija, napravili su izvještaj prije 9 mjeseci, Ministarstvo financija i predsjednik Vlade ga nisu smjeli objaviti i mi ne znamo šta se tamo događalo. Sve neka povjerenstva a ništa od toga, što mislite o tome?
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lovrinoviću, odgovor kolega Škibola. Izvolite.
Hvala. Poštovani zastupniče Lovrinović, pa evo treba reći da ta povjerenstva imaju neku ukrasnu ulogu znači nemaju one nikakvu ulogu odlučivanja, odlučuje se na nekim višim instancama i te odluke se samo provode, tako da ta različita povjerenstva su čisto priča za javnost i da bi se zapravo u ta povjerenstva stavljalo neke stranačke kadrove koji će na posljetku onda širiti neki svoj interes i tako taj politički sustav funkcionira. Ali vi ste se dotakli jedne bitne teme a to je nefunkcioniranje hrvatskog pravosuđa. Znači hrvatsko pravosuđe je toliko sramotno da hrvatski građani uopće ne vjeruju u pravosuđe. I bez funkcionalnijeg i bržeg pravosuđa mi nemamo o čemu uopće niti pričati o nekom ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem poštovanom kolegi Škiboli. Sljedeća replika poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Škibola, svjesni ste da u ovome trenutku kad govorimo o fiskalnoj odgovornosti da nas malo ljudi gleda u ovo vrijeme a ja ću vam pročitati ono šta ljudi, evo dobivam poruke pa sam jednu ovdje zaustavio jer se radi o mjestu, tj. otoku odakle dolazi kolega Borić a i vi ste blizu. „Poštovani hrvatski zastupniče, Vladi u Saboru su puna usta Zakona o otocima ali nikome nije palo na pamet da ljudima u otoku olakšaju život sa tim da im smanjuje kojekakva davanja i namete. Konkretno stvar je u tome da Hrvatske vode preko lokalnog poduzeća reketare građane otoka. Za potrošenu vodu od 30 kuna naplaćuje se preko 200 kuna. Hvala na razumijevanju. Riječ je o otoku Rabu.“ Evo žao mi je što nije kolega Borić, on je isto od tamo, vi ste, znači ipak pojedinci prate a ovo sve što ste vi rekli u pravu ste i sva ova priča je u biti kako u ovom zakonu, tako i u svim zakonima je magla [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] kad vodu moramo platiti.
Poštovani kolega Bulj. Odgovor kolega Škibola, izvolite.
Hvala gospodine Bulj na jednom konstruktivnom razmišljanju. Pa vidite, ti proračunski nacrti su jednostavno predviđeni tako da nema tu previše prostora za neku socijalnu solidarnost. Tu, to jednostavno to što je predviđeno tako se provodi. I ono što nas u budućnosti čeka to su povećanje granica za odlazak u mirovinu, duže radno vrijeme, fleksibilizacija tržišta rada znači prema kojoj radnici neće biti zaštićeni nego će poslodavci imati veće ovlasti i jednostavnije načine kako da se koriste tim otkazima. Tako da, ono što treba reći hrvatskim građanima mi zapravo više danas niti živimo u kapitalizmu, mi živimo u jednom hiper kapitalističkom društvu u kojem kapital ruši sve pred sobom i radnici i mali ljudi uopće nisu tu bitni u cijeloj priči.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Škiboli. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Prije nekoliko dana bila je rasprava na Odboru za financije i državni proračun o prijedlogu Zakona o fiskalnoj odgovornosti i ja sam tamo raspravljao. Tamo se između ostalog predviđa da pored spomenutih članova, dakle, iz institucija, da je jedan član toga Povjerenstva bude iz HNB-a. Ja sam predložio da ako je to tako, onda bi trebao netko iz Odbora za financije iz državnog proračuna, sjediti u Savjetu HNB-a ili netko iz Ministarstva financija u Savjetu HNB-a, tako da dođe do zgodnog odnosno poželjnog, ajmo tako reći, među utjecaja, jedne i druge strane. E sad vi vidite ovdje, čitavo vrijeme HNB ubacuje se, ajmo tako reći, svugdje odnosno netko je protežira da ona bude svugdje, da ona svima docira što treba raditi, ali kod nje tamo u Savjetu ne može biti nitko. Evo vidite, to je jedan problem. I što sam ja predložio, da umjesto HNB-a, njenog člana, bude jedan uvaženi predstavnik akademske zajednice iz nekog instituta, fakulteta jer imamo izvrsnih stručnjaka u RH. Ali, sada da pređem na ovako još neke kutove gledane na ovaj Prijedlog zakona, vidite. Ovaj Prijedlog zakona ima smisla za uređene države, on je naprosto došao kao jedan nalog iz Brisela, kako mi volimo reći, da i RH uvede Povjerenstvo za fiskalnu odgovornost, koje je do sada postojali, ali, evo, ono se sada profesionalizira, imati će posebno odvojen ured, neće se ovdje sastajati u Saboru, kao da ne bude pod paskom politike, zamislite u Saboru, a Sabor je potpuno podređen ovoj instituciji preko ovdje ceste, Trga Sv. Marka, to je Vlada, pa tako da je naš politički sustav potpuno, poštovani građani koji nas pratite u ovaj kasni sat, on se potpuno okrenuo na glavu. Umjesto da Sabor bude nadređen kao vrhovna institucija svima, on je došao u situaciju da bude sluga, sluškinja predsjedniku Vlade i ljudima koji su njemu, znači, odani odnosno podobni. Pa prema tome, ne vidim, neće biti koristi od Zakona o fiskalnoj odgovornosti, taj Zakon je inače potreban, on je dobro došao da se nadzire, regulira vlast, što će raditi, kako će trošiti. Već sam rekao, objavite ministre konačno onaj izvještaj kako se troše državne subvencije u Brodogradilištima, vi ste poslali tamo ekipu u 7 mjesecu prošle godine, pola godine su tamo radili, sačinjen je izvještaj, vi ste u jednom intervjuu rekli da ne smijete objaviti, je li toliki kriminal dolje, jesu te milijarde zaista kriminalno potrošene, jel vam netko prijetio, pa ne smijete objaviti. Pitao sam i premijera i on je izbjegao. Vidimo da ovdje, i što će sada jadno Povjerenstvo za fiskalnu odgovornost napraviti u ovako jednoj državi gdje ne poštuje, gdje ne funkcionira pravosuđe, zakon itd. Dobro. Ajmo malo i konkretno jer vi znate da mi iz stranke Promijenimo Hrvatske ne govorimo o dojmovima, mi nismo ljudi senzacionalisti, populisti, mi nismo klijantelisti. Ajmo vidjeti kako stoji Italija na primjer. Jeste se možda pitali gospodine ministre, evo ovdje su i predstavnici Ministarstva financija, koje također pozdravljam u ovaj kasni sat. Vidite, kada je osnovana Europska monetarna unija, jel tako, Euro zona 1999. godine, a formalno je uveden EURO 2001.-ve godine, tada je nekoliko zemalja, pazite, dvostruko probilo mastriški kriterij o javnom dugu. Vama je to kao doktor ekonomije poznato. Italija je tada imala preko 120, 130% javni dug u odnosu na BDP. Belgija je imala, Portugal i još nekoliko zemalja, a mastriški kriterij 60%. Pa recite vi nama zašto su te zemlje uopće mogle ući u Eurozonu, prihvatiti EURO i od tada do sada nisu smanjile svoj javni dug. Italija, evo, ima 130% javni dug u odnosu na svoj BDP i dalje je u Eurozoni. A vi nas gurate, hoćete nas ubaciti u onaj brzi vlak, da slikovito kažem, prema Grčkoj, prema grčkom scenariju. Ajmo se još malo zadržati na Italiji. Vidite, piše pismo Europska Komisija odnosno gospodin Moscovici, piše talijanskom premijeru i kaže, slušaj, nemoj se igrati, moraš smanjiti proračun za slijedeću godinu, ti hoćeš da bude deficit 2,4%, nije to u skladu naprosto s našim Pravilima, moraš ga još bitno smanjiti. Odgovara mu talijanski premijer, mi smo obećali našem narodu da ćemo ovako napraviti, nećemo ga izdati i prevariti. Italija godišnje plaća na kamate samo na svoj državni dug 35 milijardi EUR-a, što je dvostruko više nego što izdvaja za obrazovanje. Oni imaju javni dug od oko 2 tisuće 300 milijardi EUR-a. Kada se zaljulja Italija, a samo što nije, oni već plaćaju, njihov je rejting pao, plaćaju novo zaduživanje 3,5%, čak nešto lošije od nas ili tu. Prema tome, jel se vi pitate što će se ovdje događati u Eurozoni, u EU, sa EUR-om, a vi nas gurate i rukama i nogama, samo da bi ovaj premijer naš stekao tamo neke zasluge, da bi neku funkciju dobio, a sa zemljom i gospodarstvom, šta bude, bude, njega to ionako ne interesira. E sada vidite, vratimo se ponovo Italiji. Italija je treće najveće gospodarstvo EU, ogromno gospodarstvo, respektabilna industrija. Međutim, imaju sve više i više problema. I kao što je maloprije dobro diskutirao moj kolega Škibola ovdje, ove zemlje više ne mogu trpjeti taj koncept stezanja koji nameće EU, a prije svega u tom smislu Njemačka. One su taj koncept štednje i stezanja remena nudili i kao rješenje Grčkoj. Pa vidite kakva je danas situacija u Grčkoj. Grčki javni dug je porastao na 180% BDP-a. I slušajte sada ovo, Grčka nikada neće smanjiti svoj javni dug, na kraju će se morati otpisati najprije pola njenih vanjskih dugova, a u drugom poluvremenu sve će joj se morat otpisati ako žele da ostane u Europskoj uniji i euro zoni. Znači, poštovane dame i gospodo ovo su ozbiljne tendencije, ovo su ozbiljne okolnosti. Ovo se mora uzeti u obzir. Mi nismo jedna mala, mi jesmo mala ali nismo zatvorena ekonomija. Ovdje talijanske banke u pravilu one drže 40% hrvatskog bankarstva pazite. I sada ako se zaljulja Italija imate li scenarij za to? Nema odgovora, nema razmišljanja o tome. Zato sam rekao da je proračun koji ste predložili nerealan i previše je optimističan. I evo da završim da ne idem baš do kraja. Želim poručiti sa ovog mjesta. Mi nećemo kao oporba Stranka promijenimo Hrvatsku vidite ostajemo do kraja, ako treba do jutra nećemo otići jer ovo su važna pitanja. Želimo svaku stavku provjeriti koju ste ovdje iznijeli. Rekli smo da pogodujete prije svega vlasnicima krupnog kapitala, predstavnicima na štetu radnika i umirovljenika. I ja sam uvjeren i pozivam građane da na sljedećim izborima kao prvo masovno izađu posebno one koji ne izlaze, jedini je put rješenja hrvatske krize izlaska da vi dobri ljudi vas oko 800 tisuća koji ne izlazite na izbore, kojima su zgadili politiku zbog svih promašaja da konačno izađete. Vi vjerojatno, uvjeren sam mislite pojedinačno da je najbolje da ne idete na izbore da vi njima kažete kako ste vi pravi, da ne želite s njima imati posla. Ma oni se upravo raduju tome. Oni žele da vi do kraja života ne izađete na izbore. Ali izađite na izbore i vi ćete znati za koga ćete u tom slučaju glasati. Možda netko od vas misli kakve ovo ima veze sa Zakonom o fiskalnoj odgovornosti. Pa to je par exelance važno. Vaš glas na izborima će jedino promijeniti Hrvatsku da konačno dođu pravi ljudi, pošteni, stručni jer ovo je naprosto vidite neizdrživo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lovrinoviću. Replika poštovani kolega Škibola. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Gospodine Lovrinović, dotakli ste se mnogih tema. Međutim jedna bitna tema je ta što hrvatski građani ne izlaze na izbore u velikom broju. Znači preko 800 tisuća ljudi ne izlazi na izbore i činjenica je takva da su HDZ-e i SDP-e stvorili taj sustav stranačke interesne infrastrukture koja izlazi na izbore više radi svojih interesa, nego što su svjesni i odgovorni da su izbori ključna stvar za budućnost neke države. I oni građani koji smatraju da svojim apolitičnošću da rade dobru stvar, zapravo rade katastrofičnu stvar i pomažu tim stranačkim interesnim infrastrukturama da nas drže u tim okovima, okovima duga.
Zahvaljujem poštovani kolega Škibola. Niti jedne riječi niste rekli o temi i o točki dnevnoga reda. Dakle, vaša replika je zaista bespredmetna. Ali evo, možda prof. Lovrinović nađe u odgovoru nešto u vezi točke dnevnoga reda.
Odmah ću u prvoj rečenici [[Upadica Brkić: Izvolite.]] Hvala gospodine potpredsjedniče. Sve što je važno i najvažnije, pa tako i Zakon o fiskalnoj odgovornosti predmet je političkog sustava i odlučivanja. Pa ne raspravlja se u Saboru o Zakonu o fiskalnoj odgovornosti slučajno. Pa tko ovdje sjedi? Pa vidite ovih 11 zastupnika koji su otišli kod ovog gradonačelnika ovdje našeg najveće grada, pa jesu li to ljudi koji predstavljaju građane koji su ih izabrali na izborima? Oni su njih prevarili vidite. A … [[ne razumije se]] kada dođe i ovaj zakon on će biti izglasan. Međutim, zašto i ovaj proračun, to je povezano, zašto je takav kakav je? Kome on pogoduje? Pa svima onima koji su ugurali u svoje kućice neke brojke koje im odgovaraju. Zamislite koliko će se na javnim natječajima po svemu ovome izvući novca, znači u korupciji od svega toga. Prema tome, samo izlazak ljudi koji ne izlaze na izbore okrenut će čitavu priču u pozitivnom smjeru Hrvatsku.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lovrinoviću. Završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre ja znam da su već kasni sati, međutim kada smo 2010. donosili ovaj zakon onda smo ga donosili isključivo sa jednom željom, a to je da povećamo odgovornost proračunskih korisnika prema trošenju javnih sredstava. No, kada govorimo o ovome zakonu danas, kolegice i kolege, je li tko danas možda u svojoj raspravi o proračunu spomenuo mišljenje Povjerenstva za fiskalnu politiku? Je li tko možda u proteklim godinama pročitao mišljenje Povjerenstva za fiskalnu politiku koje nije baš bilo u skladu s onim što je Vlada govorila o proračunu? Nego su upozoravali na određene stvari pa i dok je Hrvatska bila u mjerama prekomjernog deficita onda je to Povjerenstvo itekako upozoravalo na određene nesrazmjere u proračunu, proračunskim planiranjima itd. Međutim, kada se ne čitaju dokumenti onda je sve suvišno. Ali javio sam se završno u ime Kluba HDZ-a samo zbog jedne stvari. Da se pročitao članak 29. ovoga Zakona onda vjerojatno mnoge rasprave ne bi išle u ovom smjeru u kojem su išle, nego bi išle u jednom sasvim drugom smjeru zato što ovo Povjerenstvo za fiskalnu politiku je prije svega da tako kažem radno tijelo ovog Visokog doma. Jer u članku 29. kaže da Povjerenstvo izvješćuje Hrvatski sabor o svom radu najmanje jednom godišnje i to najkasnije do 1. srpnja tekuće godine i za prethodnu godinu, a na zahtjev Hrvatskoga sabora odnosno Odbora za financije i državni proračun polugodišnje odnosno tijekom godine. I kada bi mi koristili mogućnost ovoga članka 29. i kada bi malo bolje proanalizirali sastav tog Povjerenstva, pa ja baš ne mislim da ljudi koji su u sastavu tog Povjerenstva i zbog svog stručnog integriteta bi dozvolili da to izvješće koje bi oni podnesli ovom Visokom domu bi išlo baš kontra struke, kontra znanja. Međutim, kada se želi nešto osporiti, kada se želi osporiti nešto što je dobro i što je napredno onda se priča o svemu i svačemu. Tako se ovdje večeras uopće nije pričalo niti o zadacima Povjerenstva, niti o promjenama koje donosi ovaj Zakon niti ništa, nego naprosto samo zato što to vladajući predlažu to ne valja. Ali ponavljam vam, da li ljudi iz prošlog saziva Povjerenstva bi dali svoj stručni dignitet zbog nekakvih političkih pritisaka? Ne bi sigurno. I nemojmo ljude prije nego što ih izaberemo, prije nego što počnu raditi osuđivati. Rađe sačekajmo njihovo prvo izvješće i onda govorimo o radu tog Povjerenstva. Rađe dignimo ruku za to da se to Povjerenstvo ekipira u stručnim službama da nam mogu pripremati materijale i da nam mogu raditi određene analize koje bi trebale biti neovisne. Jer na žalost ovakve rasprave kakve se vode u ovom Visokom domu to je nešto što nema veze s ničim i nije čudo što nas onda ljudi ocjenjuju ovako kako nas ocjenjuju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Šukeru. S ovim smo iscrpili sve rasprave. Zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnoga reda. Zahvaljujem se ministru financija gospodinu Zdravku Mariću, glavnoj državnoj rizničarki Ivani Jakir Bajo, pomoćniku ministra Stipi Županu i savjetnici ministra Ani Zorić na obrazloženjima i odgovorimo. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o fiskalnoj odgovornosti, drugo čitanje, P.Z.E. br. 403. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačno prijedlog Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 99 za i 3 glasa protiv donijet Zakon o fiskalnoj odgovornosti. Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro, nastavljamo s radom. Danas je prva točka Konačni prijedlog Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Nakon toga radili bismo objedinjeno dvije točke Konačni prijedlog o izmjeni Zakona o obeštećenju radnika profesionalno izloženih azbestu i Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom nadzoru radnika profesionalno izloženih azbestu, dakle ista tematika i nakon toga imali bismo smo objedinjenu raspravu o slijedećim točkama, Konačni prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj-šumarskoj savjetodavnoj službi, Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o akvakulturi, Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o drvenastim kulturama kratkih ophodnji, Konačni prijedlog Zakona o Hrvatskoj agenciji za poljoprivredu i hranu i Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti biljnih sorti, dakle to je sve tematika vezana za agencije. Slažemo li se sa takvim prijedlogom? Hvala vam lijepa. Onda krećemo na prvu današnju točku, to je: - Konačni prijedlog Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, drugo čitanje, P.Z.E. br. 363 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Molio bih sada predstavnicu predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje, s nama je poštovana Dunja Magaš, državna tajnica u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja, izvolite.