Gospođo i gospodo zastupnici, prije nego pređemo na raspravu točaka koje su planirane za danas, sukladno čl. 226 st. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 4. sjednice s 10 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4 Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nema, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 4. sjednice. Isto tako, dozvolite mi da temeljem čl. 247. st. 3. Poslovnika predložim da provedemo objedinjenu raspravu o točkama planiranim za danas, to su Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2021. i projekcija za '22. i '23. g. i Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2021. g. Jesmo li suglasni? Ako jesmo, hvala vam pa ćemo provesti objedinjenu raspravu. Sada idemo na iznošenje stajališta, ali prije toga, nešto se javlja kolega Zekanović, izvolite.
Evo, samo kratko, poštovani predsjedniče Sabora. Imamo jednu, ne znam, nedefiniranu proceduru kod prijavljivanja za točke dnevnog reda. Jutros smo, nas nekolicina nas, 5, 6 je tu čekalo 40 minuta da se prijavimo osobno, drugi su ostavljali pristupnice na .../nerazumljivo/... prijavnice na računalu. Samo da znamo na koji način evo ga, se možemo prijaviti. Je li to odlaganje na računalu, može to tajnik napraviti, moramo li osobno jer jutros je bilo evidentno da je nered.
Definirali smo to na Predsjedništvu, ne znam, budete mi kasnije točno objasnili, dakle na, prijavljuje se na stolu predsjedavajućeg osobno. Oni koji su u drugim prostorijama se prijavljuju u tim prostorijama u kojima sjede. Nema, znači proceduralno smo sve definirali, možda se dogodila neka [[Upadica: Onda ako je tako, onda na današnju točku…]] od 9, od 9, od 9 sati počinje.
Onda na tu točku dnevnog reda kolega Grmoja treba biti prvi, ja trebam biti drugi, a ne redoslijed koji će biti, koji je zapisan. Jer smo nas dvojica jedini osobno predali.
Sada idemo na 3. raspravu, to je Klub zastupnika SDP-a i poštovana kolegica Andreja Marić. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa g. predsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege. Epidemiološka situacija u Hrvatskoj i dalje nije dobra, osobito na sjeveru Hrvatske. Sjever gori. Sve je više hospitaliziranih s teškim kliničkim slikama različite dobi, na respiratoru, zdravstveni sustav je preopterećen, brojni zdravstveni djelatnici su i sami oboljeli odnosno u samoizolaciji. To najbolje znamo mi koji radimo u zdravstvenom sustavu. Stoga sam se prije 3 dana obratila Stožeru civilne zaštite Međimurske županije iz koje dolazim s inicijativom, dopisom u kojem predlažem kombinaciju nekoliko dodatnih mjera, ne samo ciljano antigensko testiranje u pojedinim školama koje se spominje zadnjih par dana u medijima. Stožer je moju inicijativu ocijenio dobrodošlom i vjerujem da će prihvatiti prijedloge koje navodim i obratiti se dalje nacionalnom stožeru i resornom ministarstvu. U vezi prijedloga mjera konzultirala sam stručnjake specijaliste infektologije i epidemiologije pri čemu ističem profesora epidemiologije Branka Kolarića člana vladinog znanstvenog savjeta. Spominjući vladin znanstveni savjet valja reći da u savjetu volonterski djeluje više stručnjaka, znanstvenika koji već neko vrijeme upozoravaju vladajuće da postojeće mjere nisu dovoljne, no premijer Plenković ih ne sluša. Premijer čuje samo one savjete koje mu u danom trenutku odgovaraju politički. Činjenica je da broj oboljelih ne pada. Jučer 3.251 novozaraženi, 38 umrlih, 205 na respiratoru, u Međimurju rekordnih 273 zaraženih. Od broja testiranih u Hrvatskoj 30 do 50% je pozitivnih dakle testira se premalo. 50% svih do sada umrlih od korone preminulo je u zadnjih 2 tjedna. Je li vrijeme za uzbunu? Da. Vratimo se na dopis inicijativu našem stožeru. Predložili smo slijedeće mjere. Prvo, testiranje na SARS COV II PCR testiranje svih zaposlenika Županijske bolnice Čakovec, Doma zdravlja Čakovec, Zavoda za hitnu medicinu, Zavoda za javno zdravstvo te zaposlenika i štićenika domova za starije i nemoćne uključujući i privatne. Zatim masovno testiranje brzim antigenskim testom asimptomatskih ljudi ciljano zaposlenika poduzeća, tvrtki, kafića, restorana, škola, zaposlenika vrtića itd., dakle svugdje gdje radi više ljudi. Zatim masovno testiranje brzim antigenskim testom svih asimptomatskih stanovnika iznad 10 godina starosti, blisko testiranje u Slovačkoj. Javni poziva svim simptomatskim stanovnicima da se hitno jave nadležnim liječnicima kako bi se provelo direktno PCR testiranje. Provođenje nastave u višim razredima osnovne škole te srednjim školama i fakultetima on line kroz 4 tjedna, ograničenje vanškolskih aktivnosti kroz 4 tjedna i rad od kuće gdje god je moguće. Testiranje bi bilo besplatno za sve navedene skupine, trebalo bi ga započeti što prije u kratkom vremenu trajanja kroz 2-3 ovisno kako se može organizirati, a organizaciju ljudskih i inih resursa i financiranje treba razraditi s Nacionalnim stožerom RH i Ministarstvom zdravlja kako teret ne bi bio na našoj županiji odnosno samo na našim zdravstvenim djelatnicima. Financijski dio trebala bi osigurati Vlada RH. Vjerujem da nam je svima cilj žurno smanjenje broja zaraženih odnosno oboljelih, zdravlje ljudi je nadstranačko pitanje to stalno ponavljamo. Obzirom da je zbog broja stanovnika i gustoće naseljenosti u Međimurju lakše sve provesti kod nas nego u nekoj većoj sredini ovom inicijativom bili bismo svojevrsni pilot projekt na temelju čijih rezultata bi se dobile vrijedne informacije za cijelu Hrvatsku. Dakle, najprije Međimurje i Varaždinska županija kao trenutno najpogođenije županije, pa Zagreb i cijela Hrvatska. Lockdown složit ćemo se nije rješenje, no postojeće mjere nisu dovoljne. Vlada kasni s dodatnim mjerama i izravno ugrožava zdravlje svih nas kao i opstojnost zdravstvenog sustava. Nažalost nismo još dostigli vrhunac epidemije. Ekonomsko-epidemiološka računica na strani je hitnog uvođenja dodatnih mjera uz jasnu komunikaciju s građanima. Hvala.
Sada ćemo saslušati poštovanu kolegicu Sandru Benčić koja govori u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Hvala vam. Nečija maska je ostala … [[Upadica se ne razumije]] Aha, možete ju uzeti? Molim vas onda masku samo. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče sabora, poštovani kolegice i kolege. Danas ću govoriti o, kao zapravo uvod u raspravu koju ćemo danas sigurno imati cijeli dan o proračunu, govorit ću o nacionalnoj razvojnoj strategiji i o konačnom odnosno prijedlogu dokumenta koji smo dobili, koji sada smo imali prilike pročitati i analizirati. Prvo, podsjetit ću sve da je taj dokument rađen 3.g. i da smo za njega platili 32, 32 milijona, i 32,5 milijona kuna Svjetskoj banci kako bi dobili analitičke podloge za pripremu strategije. Ono što smo na kraju dobili jest da smo dobili dokument koji je toliko općenit da bi ga se moglo primijeniti na bilo koju državu ovog svijeta, zamijeniti riječ „Hrvatska“ sa primjerice ne znam „Novi Zeland“ i stvar bi bila zapravo jednako primjenjiva odnosno jednako ne primjenjiva. O čemu se zapravo radi? Radi se o tome da je iz dokumenta u potpunosti vidljivo da je izostao bilo kakav moment konzultacija ili sudjelovanja javnosti u njegovom definiranju. Vizija Hrvatske koja se tamo navodi da je u 2030.g. Hrvatska konkurentna inovativna sigurna zemlja prepoznatljivog identiteta i kulture, zemlja očuvanih resursa, kvalitetnih životnih uvjeta i jednakih prilika za sve, zapravo ne daje niti jednu specifičnost Hrvatske. Ona je birokratska, pisana je birokratskim jezikom i on, iz nje se vidi da građani nisu ni na koji način sudjelovali u kreiranju vizije odnosno u kreiranju onoga kako mi svi zajedno kao društvo vidimo Hrvatsku 2030.g. Dakle, minimum, minimum minimuma je uključiti barem građane u definiranje vizije ako ih već nismo uključili u definiranje strateških prioriteta. Meni je zapravo nevjerojatno da sve velike stranke otprilike svaka 2-3 tjedna rade ankete da bi mjerili svoju popularnost među građanima, a da se u 3.g. nije mogao napraviti proces, pa makar minimalno anketni koji je loš i nije dobar, ali barem minimalno to, da bi građani sudjelovali u kreiranju elemenata vizije kako oni vide Hrvatsku i kako oni vide društvo. Iz ove vizije ne proizlazi ništa konkretno, koji će bit položaj tih građana 2020.g. Ne, ima 5 baswordova europskih birokratskih koji se koriste i koji se onda ponavljaju kroz cijeli tekst, a zapravo ne govore ništa o tome kakvo ćemo društvo 2030. bit. Al nije to najveći problem. Najveći problem je da potom kroz definiranje strateških ciljeva koji mogu biti i ovakvi i onakvi mi nemamo niti jednu konkretnu političku odluku u ovom tekstu koja će reći kako ćemo te ciljeve ostvarivati. Koje su to konkretne reforme koje ćemo mi provesti i kako ćemo ih provesti da bi došli do ostvarenja tog cilja? Taj dio u potpunosti izostaje. Ja ne tvrdim da Nacionalna razvojna strategija mora imati razrađene mjere, aktivnosti itd., to se razrađuje sektorskim strategijama, to je ok, ali ono što ona mora imati, ona, birati strategiju znači birati pravac djelovanja kako ćeš do nekog cilja doći. To znači u ovom slučaju politička odluka, iza ni jednog ovog cilja nema ni jedne političke odluke. Međutim, ono što ima je da se vidi vrijednosni sustav stranke koja je pisala ovaj dokumenta. Taj vrijednosni sustav kaže koristimo isključivo ono što rade i drugi u EU, ne usudimo se inovirati, ne usudimo se ići korak dalje, ne usudimo se napraviti nešto naše, novo i specifično. Druga stvar, ljude vidimo kao resurs za tržište rada. Dakle, poglavlje o obrazovanju se zove obrazovani i zaposleni ljudi, strateški cilj 2. Obrazovanje je u potpunosti stavljeno u kontekst pripreme za tržište rada. Samo po sebi obrazovanje evidentno ovoj Vladi nije vrijednost. Šta tu hoću reći? U samom cilju oko obrazovanja ključne stvari smo propustili definirati. Tamo primjerice navodimo da želimo povećati obuhvat vrtićke djece, što je dobro, želimo povećati broj djece koja 4 godine idu u vrtić jer to i povećava uspjeh na PISA test il na kasnije, ali nismo rekli na koji način ćemo to napraviti niti smo rekli što ćemo onda napraviti s [[Upadica: Hvala vam.]] s programima poticanja majki da ostaju doma sa svojom djecom do 6 godine. Zahvaljujem vam se.
Sada ćemo poslušati šestu raspravu, to je Klub zastupnika Stranke s Imenom i Prezimenom, Pametnog i GLAS-a obratit će nam se poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege. Živimo zaista u jedno neobično vrijeme gdje i duljina naših rasprava je vezana uz covid-19, vezana je i uz sve dnevne događaje, ali ja bih ovu raspravu iskoristila i govorila o nečemu u čemu je ova zemlja u posljednjih nekoliko godina uložila veliki trud i novac. Građani su u tome disciplinirano i s voljom sudjelovali, uredi su odlično radili svoj posao, jedinice lokalne i područje samouprave su savjesno odradile ogroman posao. Govorim naravno o legalizaciji bespravno izrađenih zgrada, ali ono što želim naglasiti s ove govornice. Legalizacija nije bila svrha i to nije bio projekt da je svrha samoj sebi. Ideja legalizacije je bila da se jednom zauvijek urede red u prostor, da odredimo točku na kojoj legaliziramo sve ono što je moguće, a da nakon te točke nema više mogućnosti da nam se i dalje događa devastacija prostora kroz bespravnu izgradnju. Da bismo to bili u stanju, moramo imati građevinsku inspekciju koja funkcionira, koja radi svoj posao i koja je u stanju zaustaviti bespravnu gradnju na samom početku i odmah ukloniti ono što nije u skladu s propisima i dozvolama. Nažalost stvari na terenu izgledaju znatno drugačije od onog kako bi trebalo biti. Informacije koje dobivamo, govore o tome da se od 2018. g. ne provodi apsolutno nikakav nadzor građenja i niti uklanjanje bespravne izgradnje iz prostora. Od Dubrovnika, preko Rovinja pa do istočne Slavonije, dolaze izvješća o mnogobrojnim pokušajima građana da prijave bespravne graditelje, ali uglavnom se suočavaju s problemom da inspektori ili uopće nema ili ih ima premalo ili ne rade ono što bi trebali raditi. Državni inspektorat i građevinska inspekcija, odnosno nadzor građenja, kako se taj dio službeno zove u državnom proračunu, trebaju biti prva linija obrane prostora u Hrvatskoj od uništavanja kroz bespravnu gradnju. Oni moraju biti na terenu, moraju aktivno i proaktivno nadzirati kako tko i što gradi i sve bespravno, odmah uklanjati, još dok je u početnim fazama gradnje, zato što je to tada najjednostavnije, zato što su tada najmanje štete. Umjesto toga, imamo situaciju da se ljudi masovno žale da uopće ne mogu dobiti inspekciju da izađe na teren. Nažalost dovoljan je i samo jedan pogled na proračun o kojem ćemo danas cijeli dan raspravljati, naravno, govorim o proračunu za iduću godinu i svima može biti jasno zašto je to tako. Državni inspektorat, odnosno dio proračuna, otprilike 3 stranice i ima na raspolaganju 320 735 980 kuna. Od toga, za nadzor građenja je predviđeno 2 690 000. sasvim je jasno da s takvim proračunom i mogućnostima koje on pruža, ne možemo ni računati s ozbiljnim nadzorom građenja koji će osigurati da nam je ponovo ne pojavi poplava bespravne gradnje i nereda u prostoru. Prostor je neotuđivo dobro. Jedanput devastiran prostor je devastiran prostor zauvijek. Ako se ova država odlučila i ako su u tome svi aktivno sudjelovali, od građana koji su uredno odradili svoj dio posla, od ureda koji su izdavali zaista dozvole i napravili jedan ozbiljan posao, jedinica područne .../nerazumljivo/... regionalne samouprave koje su odlično odradili taj posao, zašto smo od toga odustali. Zašto smo odustali od toga da inspekcija radi svoj posao. Zašto smo uopće građevinsku inspekciju odlučili staviti u Državni inspektorat? Tu sam se žestoko za ovom govornicom jedne druge godine i pred, kad je to išlo, borila i objašnjavala zašto to ne treba raditi. Dakle, često sam čula od bespravnih graditelja, pa vi ste nam u tome pomogli. Pod vi mislili su država. Zašto to ova država radi i dalje? Hvala.
Ali, samo, samo malo. Kada prije je bilo prijava? ... [[Upadica se ne čuje.]] Ja vas, razjasnit ćemo to, budem vidio, ne mogu sada jer nisam informiran o tome što se dogodilo, izvolite kolega Zekanović, vi ste prvi u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Jučer smo obilježili pad grada Vukovara, masakr u Škabrnji. Ja mogu s ove govornice, iz ovog najvišeg Doma hrvatskog naroda konstatirati da smo mi stvarno lud narod. Ja se pitam ima li itko u visokoj hrvatskoj politici da je normalan. I mi 2020. g. mijenjamo skroz politiku, hrvatsku politiku, doduše počeli smo to raditi ima par godina, i odjednom je važnije hoće li Milorad Pupovac doći u Škabrnju i isključivo se o tome govori u hrvatskim medijima, a gotovo se ne spominje pokolj gotovo 100 stanovnika Škabrnje i onda se počelo govoriti o famoznoj pomirbi. Pomirba. To što vi nazivate pomirba, to je civilizacijsko posrnuće. To je nemoralno. Dakle, ne može se dogoditi pomirba bez jasne krivice. Mogu li biti svi krivi? E, ne mogu. E dragi pripadnici srpske nacionalne manjine, vi ste krivi, Hrvati nisu krivi. Oni koji su klali na Ovčari, nisu krivi. I da oni danas gledaju ovo što Plenkovićevi mediji i Pupovčevi mediji danas rade, izjednačavaju krivicu, pa njima bi stala pamet. Dakle jednako je kriv i položen je vijenac i potpredsjednik Vlade Milošević koji može danas dođe u HS, on na isti način govori i o četniku koji je klao, koji je možda kasnije poginuo negdje na fronti i izražava najdublje žaljenje, empatiju prema hrvatskim žrtvama. Pa mi smo stvarno lud narod. Ali nas se sustavno truje. A mi Hrvati smo već navikli mnogo puta spustiti ramena i gledati u pod. I nije nas briga. I kažemo, ajmo, podijelit ćemo tu krivicu iako nismo krivi, samo da pređemo na novu temu. A takvo spuštanje ramena nas vodi gdje? Ma na novi Bleiburg, na novu Ovčaru, ma možda ne stvarno, ali u prenesenom značenju, da. Narod koji se odrekao istine, narod koji se odrekao svojih najvažnijih vrijednosti, a to je žrtva ljudi za domovinu, ma je l' mi ne zaslužujemo državu? Ne zaslužujemo državu. Ja s ovog mjesta pozivam sve one koji imaju imalo soli u glavi, koji imalo osjećaju hrvatsku državu, da dignu svoj glas na koji god način znaju, da ne dopuste relativizaciju koju mediji, svi mediji, mainstream mediji pokušavaju napraviti. Nismo svi jednako krivi. U konačnici, ako pogledamo i presudu haškog tribunala, on je presudio, odnosno zaključio da je sudsko vodstvo izvršilo politički motivirane ratne zločine u Vukovaru i u Hrvatskoj, dok za Hrvatsku te presude nema. Za sve one koji su u maloj dvojbi, jesmo li krivi, nismo krivi. Oni su krivi. I Andrej, Andreju, vokativ pretpostavljam je li, Milorade, Borise, dosta je s ovim više. Ne spominjite pomirbu, molim vas ne spominjite pomirbu na ovaj način. To je degutantno. To svi oni koji su stradali u Domovinskom ratu i koji su osjetili pakao rata ne mogu slušati. I možda za kraj da vas pitam kako bi to bilo da su npr. saveznici bez jasnog priznavanja krivnje i suđenja ratnim zločincima nakon Drugog svjetskog rata rekli ajmo se miriti? Ma nije bilo mirenja ljudi moji, saveznici su zgazili onoga ko je bio kriv za Drugi svjetski rat, zgazili. A što mi radimo? Oni gaze nas. Mi se sada moramo bojati da će nas preglasati, da će ih biti više na popisu, pa će nam uvesti i ćirilično pismo.
Ostala je još jedna rasprava Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Ivan Radić.
Poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Hrvatsku javnost želim još jednom podsjetiti na jedan iznimno strašan i nehuman događaj iz Grada Osijeka, točnije iz Osječkog zoološkog vrta. Važno je da o tome govorim ovdje upravo u HS-u kako se tako nešto više nikada ne bi ponovilo. Osječki zoološki vrt sastavni je dio Osječkog komunalnog poduzeća „Unikom“ u kojem glavnu riječ vode čelnici osječke gradske vlasti, točnije osječkog SDP-a koji je svog stranačkog potpredsjednika postavio za direktora „Unikoma“. A što se točno dogodilo? Podsjetit ću da je nedavno osječka i hrvatska javnost bila zgrožena događanjima u Osječkom zoološkom vrtu u kojem je jedna lavica tjednima patila i u agoniji uslijed teškog zdravstvenog stanja sama sebi odgrizla dio zadnje desne noge. Pri tome je nevjerojatno da rukovodstvo zoološkog vrta kao i uprava „Unikoma“ nisu reagirali sve dok o tome nisu počeli pisati portali što možemo vidjeti iz određenih članaka nacionalni portala, nažalost što se dogodilo, a uprava zoološkog vrta je tjednima upozoravala na stanje u kojem se nalazila lavica, ali ništa po tom pitanju nije poduzimala. Tek tada nakon što su portali pisali o tome je ukazana pomoć lavici, no nažalost to je bilo prekasno i lavica je u konačnici eutanazirana. Ovo doista, slažete se, izgleda prestrašno, no očito tako ne misle ljudi koji vode Osječki zoološki vrt i koji upravljaju Komunalnim poduzećem „Unikom“. Oni se po ovom pitanju kao što sam rekao nisu očitovali osječkoj javnosti niti su izvijestili Osječane kako je stanje u zoološkom vrtu, zbog čega se ovako nešto dogodilo i tko će za to snositi odgovornost. Da je stanje u zoološkom vrtu iznimno loše nakon ovih slika i nakon ovakvog događaja mislim da ne moram osobito niti napominjati. Inače gradsko poduzeće „Unikoma“ posluje gotovo kao privatna podružnica osječkog SDP-a, političko zbrinjavanje ili kako bi se to u narodu reklo političko uhljebljivanje je postalo toliko očigledno da o tome najviše govore sami djelatnici „Unikoma“ koji godinama pošteno rade svoj posao. Direktor „Unikoma“ je potpredsjednik kao što sam rekao osječkog SDP-a u proteklih godinu dana za njegovog pomoćnika je postavljen predsjednik belomanastirskog SDP-a i bivši dogradonačelnik. Zbrinuli su i predsjednika Kluba vijećnika SDP-a u Osječkom gradskom vijeću ali kako to se kaže u reklami to nije sve. Naime, uslijed korona krize povećala su primanja odnosno koeficijenti pojedinim djelatnicima „Unikoma“. Izmijenili su pravilnik o unutarnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta, naravno na službenim stranicama „Unikoma“ ne možete vidjeti sadržaj tog dokumenta, a pitam se zašto? Zato što se upravo ovim pravilnikom određuju ti koeficijenti koje sam maloprije spominjao odnosno plaće zaposlenika koje su određenim djelatnicama povećanje. Također je nevjerojatno da na službenoj web stranici „Unikoma“ nema nikakvih informacijama o provedenim natječajima za zapošljavanje. Naime, ovo javno poduzeće ima zakonsku obvezu javno objaviti informacije o natječajima za zapošljavanje i ishode natječajnih postupaka. Građani imaju pravo znati koga se zapošljava u javna poduzeća i koga to sve građani plaćaju. Također je obveza „Unikoma“ da javno objavi informacije o unutarnjem ustrojstvu tko su čelnici „Unikoma“ i ustrojstvenih jedinica. No ni toga nema na stranicama „Unikoma“ upravo kako se ne bi vidjelo ono što se tamo događa. A kako zapravo funkcionira Osječko komunalno poduzeće „Unikom“ Osječani dobro znaju kako nam izgleda Osijek, ovo su primjerice slike osječke Kopakabane, ovo je slike Središnjeg osječkog trga gdje ne rade fontane zbog kako su oni rekli korona krize, a u isto vrijeme se povećavaju koeficijenti i zapošljavaju ljudi. Nema redovne košnje javnih površina, parkovi su nam neodržavani niti jedna nam gradska fontana nam kao što sam rekao nije radila ove godine. Pri tome nam cijena odvoza miješanog komunalnog otpada otišla gore za prosječno 50% po kućanstvu. O svemu ovome niti čelnici gradske vlasti niti čelnici „Unikoma“ se nisu javno oglasili i izvijestili javnost o radu istog poduzeća. Netransparentno poslovanje, političko kadroviranje, socijalnu neosjetljivost, što je najgore loše funkcioniranje u obavljanju uslužnih usluga ovo komunalno poduzeća je zaključak nakon svega što ste mogli čuti. Hvala vam.
Idemo na drugu raspravu, poštovani kolega Davor Dretar u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Dobar dan svima, poštovani predsjedniče sabora, kolegice i kolege. Ja ću malo govoriti o stanju na sjeveru Hrvatske, poglavito u Varaždinskoj županiji. Naime, svaki grad u ovoj našoj nesretnoj državi ima svoju malu aferu sličnu vjetroelektranama Krš-Pađene, pa eto tako u Varaždinu putem gradskoga vijeća priprema se odluka o prodaji udjela u javnome poduzeću Termoplin i spominje se iznos od približno 3 stotine milijuna kuna. Eto uvijek ista sličnost, prodaja se priprema, možemo slobodno reći, tek nekoliko mjeseci prije lokalnih izbora, dakle na samom kraju mandata ovoga poglavarstva, kao što smo već poznatu cijenu kilovat sata iz vjetroelektrane Krš-Pađene vidjeli da se dogovarala samim krajem kalendarske godine. E, sada su naši veseljaci u Varaždinu smislili nešto što se zove integralno rješenje. Donijelo ga je Varaždinsko poglavarstvo, a sve to sliči na nekakav pokušaj izvansudske nagodbe u sporovima i tužbama koje su zasnovane na sada već legendarnim balama smeća koje se nalaze na ulazu u grad Varaždin, a trenutno se nalaze u važećem sudskom postupku. Takvi se postupci oko takvih fantastičnih bala smeća ne mogu pravno rješavati izvan samog suda, a poglavito ne zaduženjem proračuna grada Varaždina, što se tim integralnim rješenjem i predlaže. Vjerujem da evo i poštovani g. Habijan kao pravnik zna da tužbe za naknadu štete imaju svoj institut nagodbe unutar sudskog postupka i to prije samog prihvaćanja sudovanja, a taj se institut očigledno potrošio odnosno nije konzumiran, pa takav postupak za naknadu štete ima svoj jedini epilog u pravomoćnosti presude na sudu. Zato je to poglavarstvo integralno rješenje i uputilo na ispitivanje zakonitosti i nadamo se da će nadležni sud isto to integralno rješenje zaustaviti, te da se neće dogoditi još jedno saniranje posljedica lokalnih kriminalnih radnji novcem poreznih obveznika. Kad smo već kod komunalnog otpada u Varaždinu, spomenimo osnovni princip cijena zbrinjavanja otpada, znate i sami, donosi se uredbom po kojoj građani odvajaju komunalni otpad, isti se reciklira, pa dakle dolazi do niže cijene odvoza. Međutim, varaždinski otpad odvozi se i zbrinjava u Davoru po cijeni nerecikliranog otpada. Smeće se dakle odvozi kao miješani otpad bez recikliranja, a istovremeno na ulazu u Varaždin već godinama gledamo jedinstvenu umjetničku instalaciju napravljenu od tisuća i tisuća bala prešanog otpada iz kojih već pomalo rastu slabašna stabalca javora i breze, grmovi kadulje i razno poljsko cvijeće kao savršen podsjetnik na nemar, nebrigu i kriminal na sjeveru Hrvatske. I nešto čini mi se puno bitnije i aktualnije. Tijekom jučerašnja 24 sata u Varaždinskoj županiji evidentirano je 207 novih slučajeva zaraze koronavirusom. Neću vas zamarati brojkama, samo ću vam reći da je sedmodnevni broj novootkrivenih slučajeva ovime prešao vrijednost 1500, a od jučer, prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije, Varaždinska županija je europska regija sa najvećim brojem novozaraženih unutar 7 dana na 100 000 stanovnika. Prisjetimo se 2. rujna ove godine kada je varaždinski župan g. Čačić na sjednici županijske skupštine pričao da bolnica ima 30 respiratora i da su u potpunosti spremni za drugi val Covid-19, ali ono što ovoga časa vidimo jest potpuni kolaps zdravstvenog sustava na sjeveru. I još jednom da ponovim, Varaždinska županija po broju zaraženih u ovome trenutku najgora je u EU. U jeku pandemije pokazalo se da nedostaje više od polovica obećanih respiratora, pa se sa punim pravom zapitajmo gdje su isti nestali? Stoga u ime svih stanovnika Varaždinske županije i u ime Domovinskog pokreta pozivam župana Čaičića i ministra Beroša da poduzmu hitne mjere kako bi se ovo stanje što brže popravilo, a građane da odgovornim ponašanjem pridonesu normalizaciji stanja u Varaždinskoj županiji. Hvala najljepša.
Četvrta rasprava biti će rasprava Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovana kolegica Marija Selak Raspudić. Izvoite.
Iza nas je važan dan, dan u kojem se sjećamo žrtve Vukovara i Škabrnje, dan koji je prvi puta ove godine dobio mjesto koje mu u narodnoj, kolektivnoj memoriji odavno pripada, mjesto posebnog dana, sada i formalno blagdana, neradnog dana. Cilj tog nerada je odmak uobičajenih aktivnosti podsjećanja da u životu postoji nešto više od puke ekonomske egzistencije, neki zajednički u ovom slučaju povijesni trenuci koji zaslužuju da se obilježe na dostojanstven način. Taj iskaz poštovanja prema žrtvama Vukovara i Škabrnje ujedno treba biti iskaz strahopoštovanja prema ratu, ali i podsjetnik na rijetke pukotine u vremenu u kojem ljudi nisu bili samo žrtve nego nerijetko i junaci. Sve to nije samo tmurna završena povijesna lekcija nego živi govor zaloga budućnosti. Inspiracija za plemenitije djelovanje i opomena poniznosti u našem sadašnjem svakodnevnom životu. No, ovogodišnje prvo prazničko obilježavanje žrtve Vukovara bilo je sve osim toga. Ono je u javnom prostoru uglavnom svedeno na dežurne higijeničare, brojače koraka i ukradenih slobodnih udisaja, bilo one koji žele politički profitirati na nezavidnoj epidemiološkoj situaciji, bili preuzetne znanstvenike koji opetovano dolaze, odlaze iz Hrvatske i koji ovo vide kao priliku da neopravdano nametnu svoj autoritet izvan okvira svoje struke. Najviši državni dužnosnici na to su pak reagirali trendovskim nadmetanjem u alternativnim načinima obilježavanja ovog dana zaboravljajući pritom da su oni ti zbog kojih protokol postoji i da oni kao utjelovljenje države za razliku od građana postoje da ga prate, pa je tako teško i nabrojati tko je sve i na kojem točno mjestu i u koje točno vrijeme obilježio Dan sjećanja na žrtvu Vukovara. Budući da je to sve češće slučaj kod svih državotvornih blagdana jer očito više nije moderan, nije moderno biti na pravome mjestu u pravo vrijeme, možemo se samo cinično nadati da će se broj prazničkih dana proširiti kao bi zadovoljio potrebe za vlastitim iskazivanjem pijeteta svakog državnog dužnosnika ponaosob. Povratak u prošlost, ujedno je i korak u budućnost. Odgovor na traumu rata nije njezin zaborav. Okanimo se prošlosti i okrenimo se prema budućnosti često govore plitki demagozi nesvjesni da mnoge ostvarene nacija poput Židova snažan društveni odnos prema njihovoj prošlosti, zavjet pamćenja, nikada nije priječi da ekonomski napreduju štoviše moglo bi se argumentirati da ih je možda i poticao. Pitanje koje na tom tragu ostaje kamen spoticanja u Hrvatskoj tek je pitanje ravnoteže što znači biti svjestan vlastite ili kolektivne prošlosti, a što biti zarobljen u njoj. U tom smislu ovim povodom želim upozoriti na nekoliko stvari, prvo, zašto je od presudne važnosti pitanje nestalih? Pokapanje mrtvih predstavlja temelj civilizacije, većina religija obrednih kultova podsjeća nas na to da ako ne pokopamo dostojno mrtve stići će nas strašna kazna. Slično tome i klasična arhetipska književnost još od Antigone upozorava kako je borba za dostojan pogreb bližnjih egzistencijalna nužda i osnovni zadatak preživjelih članova obitelji. Ti duboki vjerski civilizacijski, mitski, filozofijski, književni putokazi nisu slučajni, oni su nam dodatni poticaj da ne posustajemo u rješavanju sudbine nestalih i tu nema kompromisa. Narodom koji je sveden na to da ne pamti, da bude tabula rasa najlakše je manipulirati. Govoreći o pamćenju jedna je od najvećih lekcija i najvrjednijih sastojnica baštine koju nam je ostavio Vukovar iz '91. svijetli primjer Vukovarske ratne bolnice. Okolnosti u kojima je osoblje Vukovarske bolnice djelovalo riskirajući svoje život za spas bližnjih pokazuje u punini svu humanost liječničkog poziva. Stoga se vrijedi osobito danas u vrijeme pandemije podsjetiti što su nas vukovarski liječnici naučili. Roman „Kuga“ završava mišlju da u doba zala možemo naučiti da u ljudima ima više stvari koje zaslužuju divljenje nego prijezir, a upravo je to ono što su nas naučili vukovarski branitelji i liječnici, ali i poneki osamljeni pojedinac u agresorskoj vojsci poput Ljuboje koji je u jeku rata uspio sačuvati svoju humanost. Rupa u grudima naime bila je razlog što je srpski vojnik Marko Ljuboja spasio Hrvata Vilima Karlovića. Ja sam Srbin koji veruje u Boga rekao je Ljuboja Karloviću. Iako u ratu nema pravila LJuboja je znao da je božanski nalog, a ujedno i univerzalno etičko načelo „Ne ubij“ vječni zakon za one koji žele izaći pred božji sud čista lica ili zaspati mirne savjesti. Bez istine nema zdravog pamćenja, bez dostojnog pokopa svih mrtvih nema pravog smiraja, pomirenje se gradi na istini, priznanju, kajanju. Igrokaz u kojem pajdaši iz vladajuće koalicije jedini drugima čine tobože povijesne geste pomirenja kao da su upravo izašli iz suprotstavljenih rovova, a ne iz istog stola u Vladi s kojim zajednički kroje naše sudbine, a vidimo iz istih famoznih klubova bio bi smiješan kada ne bi karikirao i zagađivao jedan ozbiljan i potreban proces … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala vam lijepa isteklo je vrijeme. Kolegice Selak RAspudić da se držite reda kao i svi drugi. Hvala vam, hvala lijepa. Idemo na devetu raspravu, poštovani kolega Silvano Hrelja u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Hvala vam. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege za, moram s ovog mjesta ustvrditi da smo za vrijeme Domovinskog rata bili jako, jako solidarni, strepili smo svakodnevno nad vijestima koje su dolazile sa ratišta, sa svih ratišta, radili, koji smo bili u radnom odnosu za 100 deutsche maraka prosječne plaće, pleli čarape, skupljali hranu, živjeli sa tim našim, našim braniteljima ma gdje god bili. Ja vas pitam da li smo danas solidarno društvo i sa onima koji ne svojoj voljom danas imaju male mirovine jer na 100 DM plaće su bili slabi doprinosi i unijeli su velike, velike anomalije u mirovinska prava odnosno donijele su male mirovine sve te godine. Nismo, danas mi nismo solidarno društvo. Mi smo oholo, elitističko društvo. Cijenim to i govorim otvorena srca poštujući radničku klasu koja me iznjedrila i iz koje sam došao ovdje i za koju ću uvijek navijati zbog toga što u radu i stvaranju je spas ove države. Gospodo, ovih dana sam obasut pitanjima što je sa božićnicom za umirovljenike. Čitamo ovaj grad daje božićnicu, onaj grad pretežno se radi o bogatijima gradovima i općinama. 2005. HSU tada u koaliciji sa HDZ-om predložila je prijedlog zakona o božićnici za sve umirovljenike i to po modelu najsiromašniji dobiju najviše jednom godišnje u prigodi tog blagdana. Odbijen je taj prijedlog zakona kao što će i danas biti na Vladi odbijen prijedlog zakona zastupnika Silvana Hrelje o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju kojim tražimo povećanje cenzusa na 2.000 po članu obitelji odnosno 2.500 ukoliko osoba živi sama. Međutim, obrazac isplate božićnice koji je bio u tom zakonu ima danas pravo građanstva jer je bio i podržan od gradova i općina i danas je u primjeni u gradovima i općinama koji to mogu, koji to mogu ovaj podnijeti odnosno čiji proračuni mogu podnijeti. Intencija zakona je bila da svi, svi umirovljenici dobiju božićnice i dobili su 2006., 2008. i 2015., ali ne iz proračuna. Dobili su zato što su zastupnici HSU-a našli gdje ima novca, dva puta iz dobiti kapital fonda i jedanput iz ostataka onih umirovljeničkog fonda, fonda obeštećenja jer je po onima koji se nisu javili za obeštećenje i po oštasnoj imovini, dakle oni koji su umrli bez nasljednika ostalo gotovo 200 miliona kuna ili 2% od ukupnog obeštećenja. Naravno da mislim da bivši radnici zahvaljujući svojim niskim mirovinama sa svim pošastima koje nam je donijelo ratno i poratno vrijeme zaslužuju božićnice svi, ama baš svi, ali koristim priliku i našim umirovljenicima koji vole primiti 100 kuna iz općinskog, gradskog proračuna proslijedim slijedeću poruku. Drage moje umirovljenice i umirovljenici zapamtite sigurnost vaših prava počiva u kvalitetnim zakonima koji se donose u ovom domu, to je, to su jedina trajna prava za sve, sve ostalo danas je, a sutra nije. Dok to ne shvatite onda možete samo očekivati jednokratne pomoći ili motivaciju za neke nove izbore ili za jedinice lokalne samouprave ili za generalne i to od onih koji to mogu dati i ostaje vam da se stvarno i dalje divite da je u susjednom dvorištu, u susjednoj općini trava zelenija i da vam idu za time sline. To nije dobro. To razmišljanje nije dobro. Stavite glave skupa i glasove i znajte za što glasate. Hvala vam lijepa.
Idemo na peto izlaganje to je poštovana kolegica Ermina Lekaj Prljeskaj u ime Kluba zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Poznato nam je da posljednjih mjeseci svi smo svjedoci sve brutalnijih oblika nasilja isključivosti i nekulture dijaloga u javnom prostoru. Govor mržnje postaje naša svakodnevnica. Svjedoci smo pomanjkanja tolerancije, uvažavanja drugačijeg i drukčijih od nas. Vrijeme je da kao društvo to prepoznamo, osudimo i spriječimo. Možda je za to trenutak da se podsjetimo i sjetimo tolerancije odnosno obilježimo 16.studeni Međunarodni dan tolerancije koji se u svijetu obilježava od 1996. godine. Opća skupština UN-a pozvala je sve svoje članice na obilježavanja dana poštivanja i uvažavanja različitih, a u skladu s Deklaracijom o načelima tolerancije UNESCO-a iz 1995. godine koja definira toleranciju ne samo kao moralnu dužnost već i kao pravnu i političku obavezu kako pojedinca tako i države i društva. Tolerancija je harmonija u različitostima, ona podrazumijeva poštovanje, prihvaćanje i uvažavanje različitosti neovisno o političkom uvjerenju, nacionalnim, vjerskim, dobnim, rasnim i spolnim razlikama. A što činimo mi kao društvo? Relativiziranjem političke i moralne odgovornosti zakašnjelim reakcijama, poticanjem politika podjela dopuštamo da nam se tolerancija kao odgovornost koja nosi ljudska prava, pluralizam i demokraciju utapa u mržnji i nesnošljivosti. Povijest je pokazala da to nije put koji donosi bolje sutra za nikog od nas, bili mi tiha većina ili hrabra manjina. Tolerancija nije jedini no jedan je od temeljnih preduvjeta za suzbijanje diskriminacije te ostvarivanje ljudskih prava i jednakih mogućnosti. Tolerantno ili ne tolerantno ponašanje nije urođeno, ono se uči od naše obitelji, škola, institucija i društva. Tolerancija je proces koji gradimo svakodnevno i na svim razinama. Kao društvo moramo učiniti više, stoga počnimo od nas samih, od nas ovdje u ovom Visokom domu u kojem smo često svjedoci grubih i neprimjerenih verbalnih istupa. Osim deklarativno pokažimo i primjerom da jasno i nedvosmisleno osuđujemo svaki oblik mržnje, nestrpljivosti i netolerancije. Nemojmo gledati na različitosti kao nešto što nas dijeli već kao nešto što nas spaja i potiče na zajedništvo, na izgradnju društva u kojem se uvažavaju različite slobode, uvjerenja i mišljenja jer jedino tako možemo ostvariti miran suživot svih pojedinaca. Hvala vam.
Idemo na 7. raspravu, Klub zastupnika HSLS-a i reformista, poštovana kolegica Natalija Martinčević. Hvala vam. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Danas nažalost svjedočimo kontinuiranom iznošenju poluistinitih, a nažalost često i potpuno netočnih informacija vezanih uz najveću krizu u kojoj se Hrvatska našla nakon rata. Krizu izazvanu virusom Covid-19. Vlada RH i nacionalni stožer koji su u prvom valu postavili ozbiljno i odgovorno, sada u ovom valu pokazuju potpuno nesnalaženje, ignoriranje brojeva i činjenica, posvemašniji populizam i podilaženje nekim skupinama te postupanje dijametralno suprotno od postupanja 90% država EU. Ta silna strast da se objašnjavanje kako ne trebamo strože mjere i kako one ne polučuju rezultate, uključe državni akteri, kao i neki nacionalni mediji je zapanjujuće. Neću navoditi političare jer oni, naravno, vole pričati ono što građani žele čuti, bez obzira što je istina, ali kada takve izjave dolaze od osoba koje bi trebale predstavljati struku, a stavili su se u službu dnevno politike, onda to postaje opasno. Ali, zanimljivo, to su tumačenja samo one struke koja je najuže vezana uz Vladu. S druge strane, sva ostala struka, epidemiolozi, ravnatelji bolnica, liječnici, medicinsko osoblje, svi oni govore nešto sasvim drugo. Stanje je teško, bolnice su pune, respiratori su puni, na kraju smo snaga, uvjerite mjere, učinite nešto. Varaždinska županija 7.10. bila je uz Istru jedna od svega 10 regija u Europi sa najmanjim brojem zaraženih. Bili smo zelena zona. Sa 17.11. mi smo sa tjednom incidencijom od 892 zaražena, postali prva regija u Europi po broju zaraženih na 100 tisuća stanovnika. Dakle mi smo u svega 40 dana došli od najbolje do najgore regije u Europi. Odmah uz nas, tu je i Međimurje. To pokazuje kako se virus širi kada se ne poduzimaju mjere. Samo da još jednom podcrtamo, županije i županijski stožeri nemaju ovlasti uvoditi mjere. Mogu ih predlagati, dakle situacija u Varaždinskoj županiji je sljedeća. Broj zaraženih rapidno raste, kreveti se pune, Opća bolnica Varaždin je već pola bolnice je covid bolnica, kada govorimo bilo je tu riječi o broju respiratora, a neki kolege ne znaju da u Varaždinskoj županiji postoji Klenovnik bolnica za plućne bolesnike koji također trebaju respiratore, ne možemo njih otkopčat da bi prikopčali covid bolesnike i zato ih govorimo o tom broju. Županija traži i predlaže strože mjere. Što radi nacionalni stožer? Ruši naše mjere, ublažava naše mjere i tako nekoliko puta. Mi pozivamo građane na odgovornost, tražimo strože mjere, borimo se za krevete, za respiratore, postavljamo šatore jer ćemo ovom dinamikom popuniti bolnice u slijedećih 7 dana. I dok mi pokušavamo našim građanima objasniti ozbiljnost situacije, nacionalni stožer uporno daje izjave, brojke padaju, stiže cjepivo, ne trebaju strože mjere, sve je u redu. Takve izjave podupiru stvaranje atmosfere da mi radimo paniku. Privatni interesi nekih djelatnosti poduzimaju, preuzimaju medijsku inicijativu i dodatno potiču građane da ne poštuju mjere, a tome posebno doprinose izjave strože mjere ne daju rezultate i brojke padaju. Brojke ne padaju, brojke rastu, rastu u cijeloj državi i moguće je da će se u ovoj situaciji u kojoj je Varaždinska županija i Međimurska naći uskoro i druge županije. Kako da očekujemo da građani budu odgovorni i oprezni kada ih sa državne razine se uporno uvjerava da strože mjere ne daju rezultate, a to je jedna velika laž. Sve države koje su uvele strože mjere imaju pad oboljelih, to su službene, javno objavljene analize država članica EU. Mjere ne daju rezultate u 2 dana, ali daju u 2 tjedna. Pa ako 90% država u EU ima strože mjere, da li su stvarno oni svi u zabludi ili bi možda mi ipak trebali preispitati što radimo i zašto? I populizam i podilaženje javnosti ima i u određenim skupinama, ima svoju granicu, a mislim da su zdravlje i životi ljudi ta granica. I da razjasnimo još jednu stvar. Mi nismo za lockdown, mi smo protiv zatvaranja gospodarstva i zato želimo ograničiti rad malog broja djelatnosti koja su žarišta uz naravno adekvatne kompenzacijske mjere sa ciljem da se ne zatvaraju industrije, gospodarstvo, pogoni, da ljudi nastave raditi i primati plaće. U Hrvatskoj je u zadnja 2 tjedna umrlo više od 500 ljudi, što predstavlja oko 50% ukupnog broja umrlih od početka pandemije. Istovremeno, Hrvatska nije poduzela niti jednu ozbiljnu mjeru. Pojedinci koji se bore za svoje materijalne ili sitne lokalne političke interese možda si mogu dozvoliti nemoralno i neodgovorno ponašanje, ali županije koje upravljaju zdravstvenim sustavima i vlada koja jedina odlučuje o mjerama sasvim sigurno ne. I ovdje oni koji zazivaju pomoć ispred drugih županija bilo bi dobro da se čuju i njihovi župani, ne samo župan Varaždinske županije, da progovore o problemima i da jasno zatraže reakcije nacionalnog stožera, a ne da šute. Hvala.
Ovime smo došli do kraja rasprava po klubovima i nezavisnih zastupnika te ćemo sada prijeći na dnevni red. Imamo informaciju da je predsjednik Vlade, da i potpredsjednik Vlade i ministar financija da su upravo stigli u zgradu Sabora, možemo vidjeti samo kako bismo krenuli. Molim vas da ih pozovete da dođu. Poštovane zastupnice i zastupnici, kako sam i objavio prijeći ćemo na objedinjenu raspravu o: - Prijedlogu Državnog proračuna RH za 2021. godinu i projekcija za 2022. i 2023. godinu i - Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2021. godinu i projekcija za 2022. i 2023. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 51 Uz prijedlog Državnog proračuna RH za 2021. godinu i projekcija za 2022. i 2023. godinu s obrazloženjem podnose se i: Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2021. godinu i projekcija za 2022. i 2023. s obrazloženjem za: - Hrvatske vode, - Hrvatske ceste, - Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, - Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, - HZZO - Centar za restrukturiranje i prodaju, - Hrvatske autoceste, - Autocestu Rijeka-Zagreb, - HŽ Putnički prijevoz i - HŽ Infrastrukturu. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85 Ustava RH, čl. 37. Zakona o proračunu i čl. 211. Poslovnika HS-a. Kod donošenja Državnog proračuna primjenjuju se odredbe čl. 211. i 212. Poslovnika Hrvatskoga sabora. O Konačnom prijedlogu Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Hrvatske za 2021. provest ćemo raspravu sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Na ovaj prijedlog zakona, amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, a ostali amandman mogu se podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, za financije i Državni proračun, za obranu, , za obitelj, mlade i sport, za regionalni razvoj i fondove EU, za zaštitu okoliša i prirode, za poljoprivredu, za pravosuđe, za prostorno uređenje i graditeljstvo, za gospodarstvo, za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, za obrazovanje, znanost i kulturu, za zdravstvo i socijalnu politiku, za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu i za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Podsjećam na čl. 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi Državni proračun i projekcije, ne smiju preći utvrđenu svotu dopuštenog manjka Državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o prijedlogu Državnog proračuna i projekcija, podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih Prijedlogom Državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Čl. 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu 3 dana od dana rasprave. Pozdravljam s nama predsjednika Vlade Andreja Plenkovića, potpredsjednika Vlade i ministra financija, Zdravka Marića i sve ostale članove Vlade te bih molio da nam dodatno obrazloži prijedlog Državnog proračuna, prvo će govoriti predsjednik Vlade. Predsjednik Vlade, a onda nakon toga i potpredsjednik, međutim, vidim da imamo kolegu Bulja koji se javlja, pretpostavljam da je stanka. Izvolite.
Hvala lijepo. Tražim u ime Kluba Mosta stanku od 10 minuta. Danas kada govorimo o najbitnijeme dokumentu [[Upadica: Molim vas, samo stavite masku na lice.]] tražim, da vratite vrijeme. Može vrijeme [[Upadica: Govorili ste, ajde krenite dalje.]] uvaženi kolegice i kolege, uvaženi premijeru, proračun koji donosimo i obećanja koja dajete na hrvatskoj Vladi se ne ispunjaju, a to je primjer Splitsko-dalmatinske županije, svi projekti koje ste donijeli na Vladi u Splitu izvršili ste do sada od 2 milijarde koje ste obećale, tada Dalmaciji. 0, ništa. Apsolutno ništa osim što potkusurivate samo svoje koalicijske partnere, Keruma, vaši dole lokalni čelnici, županijski, dajući im koncesije i Covid potpore njima i njihovim obiteljima. Slično je naravno u cijeloj Hrvatskoj. Postavlja se pitanje dokle mi idemo? Dok umirovljenicima nismo omogućili u proračunu promjenu signala tj. prijemnika na televizijama, dok nemamo ključne projekte koje obećajete iz godine u godinu, vi potpomažete samo isključivo koalicijski potencijal preko svojih lokalnih čelnika, isključivo i samo to. Isključivo radite kako dati potporu Kerumu, njihovim članovima obitelji kako bi vi održali koaliciju, a tako je slično i u Zagrebu. Premijeru, krao ili vreću držao, to je isto. Pa ne može se egzistirati samo na koncesijama i lažnim obećanjima. Splitsko-dalmatinska županija od 2 milijarde obećanih projekata, 0, zero, ništa, premijeru. Zbog čega? Postoji li ijedan razlog da se tako odnosimo prema Dalmaciji? Osim predizbornih obećanja, kad dolazite doli. Niti jedan značajan projekt, ni za Cetinsku krajinu, ni za Imotsku krajinu ni za Knin ni za Drniš niti jedan značajan projekat osim obećanja [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] i potkusurivanja vaših koalicijskih partnera [[Upadica: Hvala.]] kako u Splitu, tako i u Zagrebu.
Hvala lijepo kolega Bulj, stanka će biti odobrena. Javlja li se još koji klub za stanku? Ne. Nastavljamo u ... [[Upadica se ne čuje.]] Karolina Vidović Krišto, zastupnica Domovinskog pokreta, izvolite.
Hvala vam poštovani g. predsjedavajući. Tražim stanku u ime Kluba Domovinskog pokreta iz nekoliko razloga. Prvi je nepodnošljivo i neprihvatljivo je da u tako kratkoročnom vremenskom razdoblju dobimo ovako važan dokument novi, kao što je to Državni proračun, mislim da nije dostatan da bi se moglo kvalitetno pripremiti za raspravu i za amandmane. Drugi razlog je nepoštivanje hrvatske Vlade, odnosno Vlada ne poštuje Hrvatski sabor, što se očituje najviše u neodgovaranju na naša zastupnička pitanja. Naime, prije 120 dana otprilike, postavila sam zastupničko pitanje g. Mariću tražeći specifikaciju na što se troši 100 tisuća proračunskih kuna za morbidnu proslavu u Srbu ove godine. 120 dana odgovor dobila nisam, kao što nisam dobila odgovor na možebitnu utaju poreza od strane omiljenog tajkuna Emila Tedeschija, koji sustavno terorizira građane Hvara. Dakle, poštivanje HS-a od strane Vlade je imperativ demokratskog sustava, a to se ovdje ne događa.
Kolegice Vidović Krišto, dakle zbog hrvatske javnosti, tekst Prijedloga Državnog proračuna upućen je 30.10. saborskim zastupnicima. Dakle, 19 dana prije saborske rasprave. Ne sjećam se da je ikad tako rano, sa takvim razmakom upućen tekst i ako se niste uspjeli pripremiti za raspravu 19 dana, onda vjerojatno imate vi nekih problema, ali nemojte obmanjivati javnost i da se stekne dojam da smo nešto radili u zadnji čas jer nismo. Stanka će vam biti odobrena. Javlja li se još netko? Ako se ne javlja nitko, stanka je do 10 sati i 45 minuta. Što? A, pa pitam. Povreda Poslovnika, izvolite kolegice Vidović Krišto.
Pa evo, povreda Poslovnika, čl. 238. Ovo je omalovažanje, dakle, ja nisam rekla da se ja nisam uspjela pripremiti ili da obmanjujemo hrvatsku javnost, 30. listopada do danas vi kažete da je dovoljno, ja kažem da to nije dovoljno iz razloga što to nije praksa europskih država, ako vi smatrate da je to dobro to je vaše mišljenje imate pravo na njega, ali pozivati mene na red i govoriti da ja nisam se stigla pripremiti to je omalovažavanje.
Isto tako nije točna informacija da nije bilo dovoljno vremena jer u povijesti Hrvatskog sabora nikad nije bilo 19 dana od dana dostave teksta do rasprave, tako da, ma možete govoriti, ali namjera je potpuno jasna. Izvolite kolega Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine predsjedniče Vlade, prije početka rasprave o državnom proračunu u ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku radi dodatnih konzultacija, ali isto tako da bih postavio pitanje predsjedniku Vlade RH za koje se nadam da će u svojem uvodnom izlaganju dati odgovor, a odnosi se na održivost proračuna za 2021. godinu. Svi smo svjesni da se proračun za 2021. godinu pogotovo u vrijeme Covvid krize izuzetno oslanja na prihode koje bi RH trebala ostvariti iz proračuna i fondova EU. No, kao što smo proteklih nekoliko dana mogli gledati situacija vezana uz donošenje proračuna EU za razdoblje 2021. do 2027. je izuzetno turbulentno. Dvije države Poljska i Mađarska najavile su mogućnost veta i blokiranje proračuna za to razdoblje. Ono što bih vas molio je da u uvodnom izlaganju obavijestite i nas zastupnike, hrvatsku javnost kakvi su pomaci vezani uz veto koji te dvije države najavljuju, a posebno da nas obavijestite ima li Hrvatska plan B u slučaju da Poljska i Mađarska ustraju na vetu zbog čega će nam u velikoj mjeri biti onemogućen pristup fondovima EU, a bojim se da bi to za Hrvatsku pogotovo u vrijeme Covid krize moglo imati nesagledive posljedice. Hvala.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a također tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bismo još jednom naglasili i ovdje u saboru, a i hrvatskoj javnosti zbog čega ćemo podržati ovaj proračuna za 2020. godinu. Prije svega ćemo ga podržati jer on je temelj postupanja Vlade RH u idućoj godinu, a koje u postupanje ići će ka daljnjem jačanju hrvatskog gospodarstva posebno u ovim specifičnim uvjetima uzrokovanim Covid krizom. On je temeljen na makroekonomskim predviđanjima hrvatske Vlade, o radu, o rastu hrvatskog gospodarstva u idućoj godini od 5%. I ono što će osim te brojke od 5% rasta BDP-a puno više interesirati naše građane, to je činjenica da ovaj proračun sadrži i daljnja porezna rasterećenja hrvatskih građana, da se ovim proračunom omogućava i povećanje plaća svih hrvatskih zaposlenika s jedne strane. S druge strane ono što je vrlo važno to je u vremenima u kojim je otežano poslovanje hrvatskih gospodarstvenika nastavlja se sa daljnjim poreznim rasterećenjem, prije svega i s osnova smanjenja poreza na dobit. Nadalje, ono što je vrlo važno ovaj proračun šalje jasnu poruku hrvatskim gospodarstvenicima koji u teškim, u teškoj situaciji upravo uvjetovanoj korona krizom na način da će se i dalje subvencionirati one djelatnosti koje su najteže pogođene i pri tome jasno želimo zadržati vrlo visoku razinu ulaganja u realni sektor, gdje se samo ove godine za taj realni sektor kako bi se spasila radna mjesta, kako bi se održale poslovne aktivnosti hrvatskih poduzetnika i kako bi se očuvala likvidnost hrvatskog gospodarstva uloženo preko 8 milijardi kuna za preko 107.000 hrvatskih, hrvatskih poduzetnika i ta su sredstva upućena više od 600.000 radnika u Hrvatskoj. Dakle, mi da na ovaj način želimo još dodatno pokazati koliko je važno ovakav proračun podržati, a što o tome misle oni koji u svijetu prate postupanje državne administracije [[Upadica: Hvala.]] najbolje je pokazala agencija Modis koja je [[Upadica: Hvala lijepa.]] koja je podigla kreditni rejting Hrvatske. Hvala.
Hvala lijepa. Prije nego što dam riječ kolegici Mrak Taritaš, ja bih molio vidim kolege novinare, kamermane, ne pridržavate se apsolutno nikakvih propisa oko udaljenosti i molio bih službe da se napravi ovdje određeni razmak između kolega jer smo mi u sabornici donijeli odluke da se pridržavamo mjera, a imamo razmake, pa vas molim da se i vi toga držite, a isto tako službe da o tome vode računa. Izvolite kolegice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, kolegice i kolege, molim stanku od 10 minuta u ime Kluba Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a. Što je razlog za ovu stanku? Dakle, ovaj proračun svako od nas bez obzira iz kojeg je iz koje je političke niše gleda svojim očima, gleda na određeni način, ali ja bih voljela ukazati i to očekujem od premijera da će u govoru kojim će objasniti proračun ukazati na dvije stvari. Jedan pogled na ovaj proračun treba biti u kontekstu strategije razvoja RH za 2030. godinu jer iz ovog proračuna bi trebalo vidjeti dodatno ulaganje vezano uz obrazovanje, vezano uz znanost, vezano uz određene prekvalifikacije naših građana da budu spremni za nekakve nove poslove, to iz proračuna koji je napravljen vrlo konzervativno na uobičajen način nije vidljivo, ali ja očekujem i od premijera, a kasnije i raspravu sa potpredsjednikom Vlade, ministrom Marićem da dobijmo odgovore na to. I naravno još jedan je odgovor, mi se zaista u proračunu dosta vežemo uz fondove EU, u javnosti se je stekao dojam da je u jednom trenutku premijer Plenković došao iz Bruxellesa sa punom torbom novaca i da to nije nikakav problem. Sad vidimo da je to problem, da je problem da postoje dvije države, dvije vlade, koje su zaista stavili nogu u vrata sa idejom da daju i veto. I pitanje je u tom kontekstu kako ćemo se mi ponašati i što ćemo mi činiti. Dakle, ovo je doba u kojem trebamo prepoznati krizu, trebamo prepoznati problem koji je s kojim se susreće cijeli svijet i ovaj proračun bi trebao dati i odgovore na te probleme. Nažalost on to ne daje, ali to ćemo pokazati kroz glasanje o proračunu, ali kroz dio rasprave kada je premijer s nama voljeli bi vidjeti odgovore na ta pitanja. Hvala lijepo.
Stanka će biti odobrena. Sada se javlja i kolega Tomašević. Izvolite.
Tražim stanku od deset minuta u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka na temu proračuna. Ja ne znam što je bila praksa do sada u HS-u, što je to što je primjereno, međutim mi smo sada ušli u HS i mogu reći ono što je iz naše perspektive neprimjereno. Prav stvar, ako vi mislite da je 19 dana dovoljno za ovako opsežan dokument, mi smatramo da nije. S druge strane ono što nam je neprihvatljivo da zapravo praktično u isto vrijeme donosimo rebalans proračuna za ovu godinu i proračun za sljedeću godinu, tako da je jako teško pratiti smanjenje i povećanje proračunskih pojedinačnih stavki jer se mi referiramo na originalno usvojeni proračun ove godine zapravo niti na rebalans koji je već napravljen, a već imamo i aktualan rebalans, tako da u tom smislu je jako teško pratiti šta se tu zapravo dešava. I druga stvar, u 21. stoljeću imati proračun u ovakvom formatu znači PDF-u, a vidi se da je pripremljen u tablicama i da bi ga se puno lakše moglo pretraživat i nama i javnosti je stvarno neprimjereno i ne vidim nikakav razlog da se u PDF formatu ovako prezentira proračun.
Dobro. Javlja li se još tko? Ako se nitko ne javlja nastavljamo u 10,55 sati. STANKA U 10:42 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,58 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Govorit će u ime predlagatelja poštovani predsjednik vlade Andrej Plenković, izvolite. Molim vas samo zadržite malo duže u zraku ove tablice sa replikom da mogu kolegice pohvatat, može. Molim vas držite, a vi onda javljajte, pokazujte ko je ovaj upisan, ko još nije. Evo, izvolite predsjedniče vlade.
Dobar dan svima. Poštovani predsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici, imam dojam da smo sve popularniji i bez da govorimo, a to je dobro. Ovo je do sada najveći broj replika prije dobar dan, ali zasigurno je to stoga što je tema važna i što je prirodno da hrvatski zastupnici i zastupnice iskažu svoj stav o državnom proračunu, o projekcijama za '22. i '23. Dopustit ćete i meni i potpredsjedniku vlade i ministru financija Zdravku Mariću da zajednički u ovih uvodnih 20-tak minuta kažemo ono što smatramo da je najbitnije i da nakon toga vodimo raspravu. Današnji proračun prvi u našem drugom mandatu možemo nazvati proračunom koji Hrvatskoj osigurava gospodarski oporavak u okolnostima i nažalost zahvaljujući i posljedicama pandemije Covid-19. Cilj našega proračuna je da unatoč tome što je Hrvatska pretrpjela ekonomske posljedice, financijske posljedice, da je Zagreb pogodio razoran potres, da se sve ovo zajedno odrazilo i na javne financije, da i dalje pružimo potporu našim građanima i da pružimo potporu hrvatskom gospodarstvu. Već smo do sada napravili važne iskorake i pokazali da je pomoć države, uloga države nezamjenjiva kada je riječ o ovakvim šokovima i nepredviđenim okolnostima. Iskoristili smo fiskalni prostor koji smo stvorili prethodnih godina kako bi osigurali brzu i snažnu potporu radi održavanja zaposlenosti i ukupne gospodarske aktivnosti. Naša reakcija bila je brza i bila je učinkovita zahvaljujući mjerama koje je vlada poduzela 630 000 zaposlenih u privatnom sektoru dobilo je plaće, 107 000 poslodavaca je održalo svoje aktivnosti, učinili smo niz mjera koji su pomogli da se financiraju troškovi različitih gospodarskih subjekata u različitim sektorima unatoč ovoj krizi. Posljedica ovih neočekivanih potreba za zaduživanje zbog pandemije je bila da smo morali provesti i 2 rebalansa i to sa fiskalnim učinkom od 23,5 milijardi. Ukupan iznos sredstava do kraja godine za očuvanje radnih mjesta i aktivne mjere zapošljavanja koštat će nas 8,1 milijardu kuna. Mi smo djelomično ili potpuno oslobodili od plaćanja poreza i doprinosa različita društva, odgodili im ta plaćanja, proračun je to koštalo 5,3 milijarde kuna, poduprli smo više nego inače naravno sektor zdravstva, povećali izdvajanja za mirovine i nezaposlene, povećali izdvajanja za prava iz sustava socijalne skrbe. Za zdravstvo, mirovine, nezaposlene, socijalnu skrb izdvojeno dodatnih 8,6 milijardi kuna. Pri tom smo nastavili sa našom politikom smanjivanja poreznoga opterećenja, pred vama je naravno i ova 5. krug, 5. krug porezne reforme, 10 milijardi kuna ukupno, očekujemo da i drugo čitanje uskoro bude pred hrvatskim zastupnicima. To smo sve učinili kako bismo omogućili svima da premoste teret ove krize s kojom smo suočeni, a za koju nismo ni krivi, niti smo je planirali. Naša je politika da nastavimo one aktivnosti koje su Hrvatsku krasile proteklih nekoliko godina. Podsjetit ću, izašli smo iz procedure prekomjernog proračunskog manjka, izašli smo iz procedure odnosno uklonili prekomjerne makro ekonomske neravnoteže, ušli smo u Europski tečajni mehanizam 2, vratili Hrvatskoj investicijski kreditni rejting, evo čak je i Moody's nas podigao za jednu stepenicu, pa smo i po toj trećoj najkonzervativnijoj agenciji nadomak kreditnoga, investicijskog kreditnog rejtinga, a naravno ostvarili smo i proračunske viškove i značajno smanjili udjel javnoga duga u BDP-u. Sve to ojačalo je našu reputaciju i na domaćim i na stranim financijskim tržištima, pa smo i u uvjetima premošćivanja ove krize, osobito na proljeće, pronašli najpovoljnije načine da iznađemo načine financiranja. Kad je riječ o proračunu za 2021.g., ono što je dobro, dobro je da se nakon još, možemo slobodno reći, pesimističnijih prognoza, ipak očekuje pad BDP-a od 8%, što je manje nego što smo prvotno planirali. Mi iduće godine očekujemo rast BDP-a od 5%, '22. 3,4 i '23. 3,1. Europska komisija prognozira za Hrvatsku u idućoj godini rast od 5,7%, što je u samom vrhu procjena u odnosu na druge države članice. Kad je riječ o prihodnoj strani proračuna, u projekcijskom razdoblju ona je određena očekivanim oporavkom gospodarske aktivnosti, a uzima u obzir i najavljene učinke poreznih izmjena, osobito sustava poreza na dohodak i poreza na dobit. Značajan učinak na prihode proračuna imat će i povlačenje sredstava iz europskih fondova, najprije iz ove aktualne višegodišnje financijske perspektive, dakle još 3.g., a onda naravno i iz idućega razdoblja, kao i iz instrumenta EU Nove generacije. Kratka opaska, samo je manji dio onih sredstava koja očekujemo trenutno već predviđen u proračunu za 2021. kada je riječ o stavovima nekih država članica koje uvjetuju usvajanja cijeloga paketa dogovorenog među državama članicama u srpnju u pregovorima koji se vode Vijeće, Komisija, Parlament. Rekao bih da ćemo i večeras o toj temi razgovarati na Europskom vijeću nastoji se pronaći rješenje kako bismo ostali u okvirima onoga što je dogovoreno u srpnju, a da pri tom osiguramo pristanak dvije države članice na dogovore koji su načelno postignuti sa Europskim parlamentom. U varijanti da tog dogovora nema, znate i sami siguran sam da bi onda išao proračun za iduću godinu po modelu 1/12 dok se ne postigne dogovor, a kada je riječ o instrumentu EU Iduće generacije s obzirom na novi karakter ovog instrumenta trenutno se traže pravni načini kako da i on stupi na snagu, a eventualno bi se to postiglo kroz dogovor između država članica, dakle van ovoga okvira koji se sada pregovara. Ali to je nešto što ćemo nastojat izbjeći ako postignemo dogovor. Što se tiče europskih sredstava, o tome smo već dosta govorili, u svakom slučaju ukupni prihodi državnog proračuna u '21. planirani su na 147,3 milijarde kuna. Rashodna strana proračuna pak usmjerena je na provođenje aktivnosti u svrhu oporavka i jačanja konkurentnosti otpornosti gospodarstva, osiguravanje primjerene zaštite svih slojeva stanovništva. Za sanaciju šteta uzrokovanih potresom 2,4 milijarde u 2022. 4,2 milijarde, sve skupa 8,4 milijarde plus još dodatni međunarodni izvori koje ćemo naravno osiguravati sa vremenom koje je pred nama. Mi naravno želimo pomoći one koji su najpotrebniji u hrvatskom društvu, a to znači bolji status roditelja njegovatelja, njegovatelja osoba s invaliditetom, sredstva za nacionalnu naknadu za starije osobe, povećana prava na roditeljski dopust za zaposlene i samozaposlene roditelje, održat ćemo i sve ono što smo dogovorili što se tiče lokalnih jedinica predviđena dodatna izdvajanja, postigli dogovor na razini župana, gradova i općina. Ukupni rashodi planirani su od nas 157,9 milijardi kuna. Mi smo također ovo povećanje najvećim dijelom morali osigurati zbog sljedećih točaka. Prvo, kompenzacijske mjere jedinicama lokalne i područne samouprave zbog smanjenja stope poreza na dohodak, a to vam je otprilike 1,5 milijarda kuna, rashodi za zaposlene uključujući za školstvo 493 milijuna kuna, sredstva učešća za pomoć EU 435 milijuna kuna, mirovine 392 milijuna kuna, doprinos proračunu EU 375 milijuna kuna, jamstvena pričuva 300 milijuna kuna, decentralizirane funkcije 214 milijuna kuna, naknada za starije osobe 134 te ostale pomoći 115 milijuna kuna. Ovaj smjer fiskalnih kretanja kako na prihodnoj tako i na rashodnoj strani rezultirat će manjkom općeg proračuna u iznosu od 2,9% BDP-a, a u '21. godini čime ostajemo u okvirima kriterija Maastrichta odnosno kriterijima konvergencije, to ovdje spominjem zbog nedavno prezentiranog nacionalnoga plana zamjene hrvatske kune eurom kao dio naše Strategije za uvođenje eura. Izuzetno je važno da u 2021. godini uspijemo ostati u okviru manjka od 3% odnosno 2,9 kao što je planirano. '22. govorimo o manjku od 2,1%,l a '23. 1.6% BDP-a. Također očekujemo da se u godinama koje su pred nama ponovno krene sa politikom smanjivanja javnoga duga i to pad javnog duga u udjelu BDP-a 85,3% '21., 83,4 '22., 81,2 '23. godine. Sve to dio je širega procesa Strategije Hrvatske za uvođenje eura i u konačnici jačanja otpornosti hrvatskoga gospodarstva. Naš cilj u ovom proračunu koji je specifičan i predstavlja prvi korak ka snažnom gospodarskom oporavku u godinama koje su pred nama je zaštititi najosjetljivije skupine i potaknuti naše poduzetnike i naše gospodarstvo. Stoga želimo da zajednički damo snažnu potporu najugroženijima, očuvamo radna mjesta kao i u ovoj godini, osiguramo oporavak našeg gospodarstva, jačamo zdravstveni sustav i podignemo otpornost Hrvatske na buduće krize. Dakako da je i ovaj proračun dio šire Razvojne strategije Hrvatske, dio onoga što ćemo raditi kroz Nacionalni plan oporavka i otpornost, a raspravu o ta dva dokumenta imat ćemo jednom nakon javnog savjetovanja, a drugog ćemo također prodiskutirati prije nego što bude usvojen jer imam dojam da HS i zastupnici žele dati svoj doprinos što je zaista dobro i korisno. Evo toliko za uvod. Sad bih zamolio ministra Marića da dodano pojasni prijedlog. Izvolite.
Samo malo, molim vas da obrišete govornicu. Hvala. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Evo nastavno na riječi predsjednika Vlade ja ću se nadovezati sa nekoliko stvari koje možda nisu spomenute, iako velika većina od onoga ukupnog okvira preko pojedinih rashodnih stavki pojedinih sa rashodne strane proračuna, a isto tko i prihodne su već rečeni. Obzirom da je sastavni dio ovoga prijedloga i Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna za 2021. godinu ja bih nešto rekao i o odredbama koje se tiču samog zakona. Ima dosta i lokalnih čelnika u HS-u, a i općenito naravno zbog hrvatske javnosti da i to prezentiramo. Inače, odmah ću reć na početku, Odbor za zakonodavstvo je podnio 2 amandmana koja su više nomotehničke prirode i mi ih prihvaćamo kao takve. Što se tiče samog prijedloga, Konačnog prijedloga Zakona o izvršavanju državnog proračuna, dakle prvo i osnovno što bi spomenuo je između ostaloga jedna od tema koju je maloprije uvaženi zastupnik Grbin spomenuo, a to je pitanje Europskih fondova u samom proračunu. Čuli ste riječi predsjednika vlade i zaista tako i je iz samog proračuna to se može iščitati da je zaista puno manji iznos ukupno raspoloživih sredstava predviđen već u ovom proračunu za 2021. odnosno njegovim projekcijama 2'22. i '23. Praktički možemo reći, ako gledamo od ukupnog EU Nove generacije jedan manji dio 200-tinjak milijuna iduće godine odnosno 700 milijuna '22. i 800 milijuna '23. na pozicijama Ministarstva gospodarstva za Hrvatske vode. Isto tako i instrument koji se zovi REACT-EU, koji je raspodijeljen u njegovom, na neki način povlačenju između već 2020.g., '21. odnosno dijelom '22. i to je manje-više to i onda još imamo Fond solidarnosti koji u ovom zakonu je točno definiran da iduću godinu planiramo 2 milijarde kuna, a nakon toga još nekakve 3 milijarde i 100 milijuna kuna. Sve skupa kad zaokružimo to je 5 milijardi i 200 milijuna kuna iz Fonda solidarnosti i onda se zakonom između ostaloga definira da se raspodjeljuju sredstva sukladno već postojećim aktivnostima, konkretno radi se o Ministarstvu graditeljstva, a sav ostali dio u ovom trenutku je raspoređen na Ministarstvo financija, a onda će se sukladno aktima i odlukama vlade i svim onim prijedlozima raspodjeljivati po resorima. Jako važna tema je ono što smo već pričali kod samog rebalansa da je ove godine državni proračun dao milijardu i 500 milijuna kuna beskamatnog zajma HZZO-u i još milijardu i 200 milijuna kuna beskamatnih zajmova lokalnoj samoupravi. Sada neću spominjati i HBOR i HAMAG koji su također dobivali slične beskamatne zajmove, ali u ovom konkretnom aktu je predviđena dinamika povrata. Dakle, što se tiče povrata ovih beskamatnih zajmova, koji se tiču recimo za lokalce, kolokvijalno ću ih nazvati lokalce, vezano za povrat poreza na dohodak, on ide sukladno svojoj dinamici kako to već je u roku godine dana, isto kao što se odnosi i na odgođena porezna plaćanja kako se sukladno individualnim ugovorima događa povrat tih sredstava ovoga tako će naravno sjedati i sam povrat. Međutim, sav onaj preostali dio kako lokalne samouprave, tako isto HZZO-a dajemo sada mogućnost povrata do 3.g., to piše u samom aktu. Potom, definiran i 2 milijarde kuna Fonda izravnanja, znate i sami da, to smo neki dan pričali i doći će taj zakon uskoro u HS, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju, dakle lokalnoj samoupravi i lokalnoj i regionalnoj, kompletni gubitak prihoda od poreza na dohodak zbog najavljenih promjena u sustavu Zakona o porezu na dohodak će se, možemo reći, kompenzirat na način da će državni proračun na sebe preuzeti kompletno punjenje Fonda izravnanja, 2 milijarde kuna i sada se ovim aktom konkretno to precizira do 15.-og u mjesecu za tekući mjesec sukladno izračunima koje mi radimo u Ministarstvu financija, dakle ništa unatrag nego baš možemo reći praktički unaprijed, do 15.-og u mjesecu može se očekivati. Također vraćamo nazad naravno na ono što je bilo cijeli, čitav niz godina, onih ukupno limit za zaduživanje od 3%. Znate i sami da smo sada u rebalansu i samom korekciji Zakona o izvršavanju državnog proračuna za ovu godinu digli taj limit na 6%. O tome ćemo idućih dana odnosno do kraja ovog tjedna izdati jedan naputak prema kojemu ćemo točno definirati koje jedinice lokalne područne odnosno regionalne samouprave imaju pravo sukladno kriterijima koje smo utvrdili i do kraja godine također još odobriti dodatno beskamatnih zajmova kako bi se pomoglo u likvidnosti lokalaca. Također definirana je jedna tema koja je sve više i više, sve važnija i važnija ja bih rekao u izvršavanju državnog proračuna, a to je pitanje tzv. neprihvatljivih troškova. Definirano je ukoliko se utvrde od strane recimo Europske komisije i nadležnih agencija, da ima određenih potreba za povratom neprihvatljivih troškova, dakle prvo se skida sa proračunskih pozicija i proračunskih korisnika sa njihovih vlastitih prihoda, a ako su nedostatni onda se daje mogućnost između ostaloga i preraspodjele sa općih izvora. I inače kao što je i u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna za ovu godinu uslijed pandemije covida stavljena mogućnost da se može preraspodjeljivati sredstava i van zakonom propisanih okvira Zakona o proračunu ako je namijenjeno, naravno za namjene koje jesu, zdravstvo i gospodarstvo, da to se sada može čiti i dalje, isto kao što se tiče i mogućnosti za zaduživanje iznad samih limita Zakona o izvršavanju. Međutim, i u jednom i u drogom slučaju nećemo to naravno raditi ako ne bude potreba i bez znanja HS. I u jednom i u drugom slučaju ministar financija je u obvezi doći u HS, Matičnom odboru za financije i državni proračun i izvijestiti i elaborirati kao što smo činili svih ovih mjeseci odnosno sve ovo vrijeme. Definirana je odnosno redefinira, možemo reći i tako, proračunska osnovica, ona se ne mijenja. Jamstvena zaliha je 300 milijuna kuna, proračunska zaliha 100 milijuna kuna i još na kraju što bih rekao je da vezano za samo zaduženje zakonom je utvrđeno kako se zaduženje na inozemnom i domaćem tržištu može provesti do ukupnog iznosa od 33,9 milijarde kuna, tekuće otplate glavnice državnog proračuna 22,6 milijarde kuna odnosno izvan proračunskih korisnika 2,2 milijarde kuna. Tu ću ponoviti ono što uvijek i tradicionalno govorimo, dakle predviđeno u ukupnom zaduživanju kako taj već dobro spomenuti deficit državnog proračuna odnosno proračuna opće države 10,5 milijardi državnog proračuna, 11,6 milijardi opće države ili 2,9% BDP-a, ali isto tako sastavni dio računa financiranja su i sve, sva dospijeća. Iduće godine redovna dospijeća već u 3. mjesecu, ovdje ću reći, samo one najveće, redovno dospijeće je jedne obveznice u američkim dolarima u iznosu milijardu i pol dolara, to je već u 3. mjesecu, u 7. mjesecu 6 milijardi kuna na domaćem tržištu. Dakle, naravno namjera je refinancirati taj dug i sigurni smo sukladno i svim ovim okolnostima koje još uvijek vrijede na financijskim tržištima, a i popravljanju hrvatskog kreditnog rejtinga da ćemo to ponovno učiniti u korist državnog proračuna odnosno poreznih obveznika uz značajne uštede u smislu troškova samih kamata. Evo, obzirom na vrijeme ovoga ističe, naravno da ćemo odgovoriti na sve replike i tijekom rasprave ako bude bilo kakve potrebe za još nekakva dodatna pojašnjenja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se potpredsjedniku Vlade i ministru financija i sad prelazimo na replike, prvo idu replike na izlaganje predsjednika Vlade, Andreja Plenkovića imamo ih dakle 23 ovdje iza sabornice, kolegu Pavličeka video vezom i imamo 7 iz ostalih dvorana, znači sveukupno 31 replika pa bih molio predsjednika Vlade, 31 replika tako je, a na izlaganje potpredsjednika Vlade imamo ih 5 ovdje iz dvorane i 2 iz dvorana, dakle ukupno 7, sve zajedno znači 38 replika pa bih molio kolegu Bulja, on je prvi da krenemo.
Hvala lijepo. Premijeru spominjali ste probleme u Hrvatskoj koji su se dogodili, poglavito potres, potres je problem međutim 2/3 Hrvatske od loših politika, obećanja, ima demografski slom i doslovno spaljenu zemlju po meni jer sam vam u ime kluba, splitsku sjednicu Vlade koju ste imali od tada je ostvareno nula, ništa. Razumljivo je da ćete vi reći trenutno imamo Covid krizu treba gospodarstvenicima i način sami podjele gospodarstvenici je također upitan jer se brojni žale, međutim ja bi vam postavio ključno pitanje. Na rashodovnoj strani, znači imamo to šta imamo, međutim na prihodovnoj strani, Hrvatska ne koristi svoje potencijale. Dok vi ne želite proglasiti isključivi gospodarski pojas i milijarde Hrvatska gubi, vi zbog dobrih odnosa Italija pokreće njihov parlament proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Zašto gubimo milijarde i dodvoravamo se Talijanima da crpe naše resurse [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] energetske, ekološke, ribarske i ostale.
Hvala kolega Bulj. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Bulj, što se tiče demografskih pitanja koja ste uvodno rekli ona su zasigurno najbitnija za opstanak i razvoj hrvatskoga naroda i hrvatske države uopće u godinama koje su pred nama. Najvažniji događaj u pogledu demografije bit će sigurno i popis stanovništva kojeg ćemo imati u proljeće iduće godine, tada ćemo svi skupa znati prave efekte negativnog prirodnog priraštaja koji je s nama nažalost već desetljećima, a vidjet ćemo i ogromnu razliku u odnosu na broj stanovnika od 1991. do 2021. i ste strane mjere koje smo mi poduzimali za demografsku revitalizaciju od manjeg poreza na dohodak za mlade, od praktički oslobađanja za one do 25, od 25 do 30 su ključne. Što se tiče ovoga što se zbiva u Italiji ministar vanjskih poslova vodi razgovore sa svojim kolegom da vidimo kuda idu mjere koje se prije svega odnose [[Upadica: Hvala vam.]] na Alžir.
Hvala lijepa. Molim vas kolega Bulj nemojte dobacivati. Idemo dalje, kolega Ćelić izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, moje pitanje vezano za proračun vezan uz zdravstvo. Najveće bogatstvo hrvatskog zdravstvenog sustava su ljudi, međutim nužna su i infrastrukturna ulaganja dakle u građevinsku infrastrukturu. Ovdje bih spomenuo dakle premda 37% bolničkih kapaciteta se nalazi u Zagrebu, značajna ulaganja u KBC Rijeka gdje je predviđeno za iduću godinu milijardu 359 milijuna kuna, KBC Rijeka je u vlasništvu države i naravno isto tako ulaganja u Opću bolnicu Pula gdje Vlada sa 75% financira izgradnju i predviđeno je za iduću godinu 52 miliona kuna što se tiče proračuna, državnog proračuna. Dakle, ono što želim istaknuti je važnost ulaganja u infrastrukturu kako bi onda ljudi mogli raditi sa kvalitetnom [[Upadica: Hvala vam.]] opremom i kvalitetnim prostorima.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Ćelić, točno je ova Vlada pristupa svih hrvatskim županijama na jednak način, nastoji potaknuti razvoj, a isto tako i omogućiti investicije u infrastrukturu ovdje u dvije vrlo važne bolnice, jedna je KBC Rijeka investicije koje smo tamo već u ovom mandatu prošlom donijeli pokazuju rezultate, radovi dobro napreduju, a što se tiče Opće bolnice Pula, mislim da smo tu jednom vrlo kvalitetnom suradnjom i sa županom gospodinom Radinom i sa ravnateljicom dr. Hrstić pronašli prva rješenja koja su omogućila da se zatvori financijska konstrukcija i da Pula, nakon puno, puno godina dobije kvalitetnu bolnicu budući da ne samo u tijekom godine nego i ljeti tamo gravitira ogroman broj pacijenata i na taj način stvaramo pravo zdravstveno središte u Istri i na tom tragu ćemo i nastaviti. Hvala vam.
Kolega Troskot izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, zanima nas Vlada RH je odbila prijedloge Kluba zastupnika MOST-a vezano za ukidanje obveznih članarina Hrvatskoj gospodarskoj komori i Hrvatskoj obrtničkoj komori. Zanima nas zašto ste propustili priliku dati dodatnu mogućnost hrvatskim poduzetnicima da im se oslobodi dodatna likvidnost za poslovanje s obzirom na činjenicu da dugi niz godina hrvatski poduzetnici nisu zadovoljni sa uslugom koju im pruža Hrvatska gospodarska i obrtnička komora, a za to su obvezni plaćati obvezne članarine. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Što se tiče rasterećenja, neporeznih davanja, parafiskalnih nameta mislim da smo u prošlom mandatu čuli rasterećenja od milijardu i čini mi se 150 ili 190 milijuna kuna, Hrvatska gospodarska komora koliko je meni poznato išla je u velike reforme, restrukturiranja, uštede, racionalizacije i to je nešto što taj proces traje već neko vrijeme. Što se tiče članarine to je jedan od načina financiranja njihovih aktivnosti, razumijemo taj problem, međutim nismo do sada vidjeli da su u svojim aktivnostima gospodarstvenici baš tako unisono bili protiv svega onoga što HGK, a i HOK rade za svoje članstvo, za obrtnike i za gospodarstvenike, dapače, mnogi od korisnih stvari koje rade su bili i na dobrobit njihovoga članstva. Znamo da postoje neki koji su protiv toga, ali ti procesi traju i ta tema je stvar HGK.
Zastupnica Vidović Krišto, izvolite.
Hvala lijepa. G. Plenkoviću, počevši od 2011. pa sve do unazad nekoliko godina, države koje su bile porezne oaze kao Švicarska, Lihtenštajn, itd. su bile suočene s tzv. probijanjem bankarske tajne. Uz to su došli slučajevi kao Panama Papers, u kojima su ... [[Govornik se ne razumije.]] i novinari razotkrili utaju poreza na svjetskoj razini. Sve države, od Njemačke, Austrije, Belgije, Velike Britanije, su naplatile milijarde od tzv. kaznenog poreza zbog skrivenog novca i slično. Jedina država koja nije ništa naplatila očito je Hrvatska. Postavlja se pitanje, ili nismo imali nijednog prijestupnika koji je iznio novce na tajne račune i u inozemstvo, ili vi, hrvatska Vlado, porezna upravo, policijo, ste sami upetljani tako da hrvatski porezni obveznici nisu dobili ni kune tog kaznenog poreza. Apropo vašeg poreznog USKOK-a koji radi brzinom ostarjelog puža sugeriram mu da posjeti Ustavni sud, Vrhovni sud, županijske sudove, bivše i sadašnje Vladine dužnosnike, Kalmete, Bandića, Čačića, Rogića, ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupnice Krišto. Ovaj put niste išli u vašu standardnu tezu huškačkoj o trgovačkoj hrvatsko-srpskoj koaliciji, koaliciji Plenkovićevog HDZ-a i Stanimivićevoga SDSS-a, ali ne prezate od ad hominem prozivanja ljudi i napada. No, dobro, to je vaš stil i hrvatska javnost to zna, dobro je isto tako da to znaju članovi stranke u okviru koje ste izabrani, premda navodno niste članica. Vašu demagogiju slušali smo neki dan na raspravi o Interpelaciji, prepuna netočnosti, prepuna krivih navoda, prepuna manipulacija, ali to je taj vaš stil sa poluspuštenom maskom i to je važno da hrvatska javnost zna. To ću vam jedino odgovoriti jer na vaša pitanja o tome da zakoni i institucije u Hrvatskoj nisu u skladu s onim što je europska praksa, jednostavno ne stoji niti na jednoj temi koju dotičete, ne govorite precizno i potpuno, pa takav odgovor i zavrjeđujete.
Hvala lijepa. Kolega Tušek, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Vlade RH. Treba opet iznova ponoviti, proračun koji je danas pred nama nastavak je jednog kontinuiteta odgovorne fiskalne i ekonomske politike vaše Vlade i iz proteklom mandata i upravo zbog takve politike i takvog ... [[Govornik se ne razumije.]] javnim financijama danas smo u prilici da smo ove godine uspjeli sačuvati likvidnost naše ekonomije, sačuvati radna mjesta i stvoriti preduvjete za proračuna 2021. g. On ima 2 temeljna stupa. Fokus rashoda jest očuvanje likvidnosti naše ekonomije, očuvanje sigurnosti naših radnih mjesta i, s druge strane, očuvanje socijalne sigurnosti i zdravstvenog standarda svih naših građana. Fokus prihoda u trenutku kada rasterećujemo dodatno poreznu presiju, rastemo, raste ta .../nerazumljivo/... generiramo rast novih prihoda i pametno koristimo strukturne fondove EU, tako da svi oni koji govore o ovome proračunu u kontekstu da je previše ljubičasti, ja bih rekao da je to proračun odgovorne i odvažne Vlade koja jasno zna upravljati [[Upadica: Hvala vam.]] javnim financijama i koji ima kontinuirani [[Upadica: Hvala.]] ekonomski rast.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Tušek. Mislim da ste dobro pogodili bit onoga što radimo, dakle i rebalans i proračun pa i kontinuitet različitih krugova poreznih reformi, trebamo gledati u cjelini. Prije svega, zbog činjenice da se pokazalo u okviru naše politike poreznoga rasterećenja i građana i poduzetnika, da smo u biti, što se tiče ukupnoga poreznoga prihoda, povećali bazu, na taj način ostvarili prihode, a na individualnoj razini rasteretili i građane i poduzetnike i ta politika ima vrlo jasan smjer, vrlo jasnu filozofiju, ja sam ... [[Govornik se ne razumije.]] u konačnici konkretne rezultate, a to se osjetilo i na povećanjima plaća, to se osjetilo na podizanju minimalne plaće za 904 kune, to se osjetilo na povećanju prosječne plaće i u konačnici velikog poreznog rasterećenja naših gospodarstvenika. Takva je filozofija i ovoga proračuna.
Hvala vam. Kolegice Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo g. predsjedniče. G. predsjedniče Vlade, programom Vlade RH predviđeno je ulaganja od 2 milijarde kuna u razvoj Banovine, Like, Gorskog kotara i Zagore. Kako se Banovina nalazi na području Sisačko-moslavačke županije koja ima oko 41% BDP-a po stanovniku u odnosu na EU-27, jasno je da su tu potrebna iznimna ulaganja. Stoga me zanima, predsjedniče Vlade, iz kojih izvora će se financirati projekt Banovina te hoće li se u okviru tog projekta naći financijska sredstva za otvaranje novih radnih mjesta, dakle za ulaganje u gospodarstvo, za zadržavanje postojećeg stanovništva u njihovo mjesto stanovanja, generacijsku obnovu sela, ali i za infrastrukturu, poput, primjerice, projekata kao što su brza cesta Popovača-Petrinja-Glina-Slunj-Josipdol jer je infrastruktura važna da bi ljudi ostali živjeti u tim sredinama. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Petir. Budući da dolazite iz Sisačko-moslavačke županije, prirodno je da se zalažete za razvoj Banovine. Banovina je jedan od onih krajeva Hrvatske gdje osjećamo i probleme koji su demografskoga karaktera, gdje osjećamo možda najviše u biti, u cijeloj Sisačko-moslavačkoj županiji posljedice gospodarske tranzicije, i to negativne, premda imamo dobre signale o tome kako su se pojedini kreativni mladi ljudi uz potporu lokalnih političkih struktura okrenuli onim aktivnostima, primjerice gaming industriji koja ostvaruje sjajne rezultate. Što se tiče Banovine, mi ćemo ići sa našim novim programom kojeg smo najavili u programu Vlade, a to su Dalmatinska zagora, Lika, Gorski kotar, Banovina, po uzoru na naše aktivnosti koje smo poduzeli u Slavoniji, Baranji i Srijemu i na taj način ćemo dignuti ukupnu infrastrukturu, uključujući i ove cestovne pravce o kojima ste vi sada govorili.
Sada je na redu kolegica Martinčević, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade. Nekoliko sam puta u ovoj sabornici imala priliku postaviti vam pitanje o raznim temama, svaki puta vi ste onako na iznenađujuće načine uspjeli u odgovor utrpati HDZ što je razumljivo, ali ste utrpali i HNS i Štromara što mi je onako malo nedokučivo, ali ovog puta da vas poštedim muke kako da ubacite Štromara i HNS u svoj odgovor postavit ću vam pitanje koje je najuže vezano uz HNS i Štromara. Naime, cijeli prošli mandat Vlada HDZ-a i HNS-a najavljivala je izgradnju nekoliko ključnih cestovnih pravaca, to je brza cesta Varaždin-Ivanec-Krapina, to je Podravska magistrala i dionica Varaždin-Čakovec, sve te ceste su od iznimnog značaja za regiju Sjever. No, ne samo da se nije ništa realiziralo u prošlom mandatu, ne samo da nije predviđeno u proračunu za 2021. nego je čak i rebalansom maknuto predviđenih 87 milijuna kuna za prvu fazu dionice Varaždin-Krapina. Pa obzirom da je HNS-ov kadar i dalje član Uprave Hrvatskih cesta, molim vas da kad će to biti i zašto to nije? Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Martinčević. Ja sam čuo tu u javnom prostoru da postoje neki brokeri koji okupljaju liberalne stranke pa malo me iznenađuje da idete za tim da gradite tezu na tome da to ima neke veze sa stranačkom politikom. Politika cestovne infrastrukture ulaganja kroz Hrvatske ceste, Hrvatske autoceste možda je bila politika koja je najviše sredstava kanalizirala što kroz zajmove, što kroz proračun u razvoj cestovne infrastrukture mi smo naravno za to da se jača razvoj cestovne infrastrukture na sjeverozapadu Hrvatske. Bit će jedan takav sastanak sa županima sjeverozapada u ponedjeljak, na njemu će biti ministrica Tramišak, taj sastanak je u Varaždinu. Bit će tu i europskih zastupnica ovaj put iz HDZ-a koje su se angažirale i ja vjerujem da ćemo mi kroz odličan dijalog, kvalitetnu otvorenu suradnju uvažavajući vaše zalaganje kao zastupnice iz Varaždinske županije naći rješenja koja će poboljšati cestovnu infrastrukturu uz dogovor konsenzus.
Hvala vam. Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine premijeru, ovaj prijedlog proračuna ovisi u velikoj mjeri o korištenju europskih fondova, ima jako puno stavki koje to pokazuju. Vi ste u izlaganju spomenuli ovaj spor između Poljske, nadam se da me čujete dok pišete na mobitel, spor ste spomenuli između Mađarske i Poljske, ali nismo čuli ništa o stavu vaše Vlade u tom sporu. Dakle, da li imate razumijevanje za držanje te dvije zemlje u ovoj situaciji ili ste više na strani onih koji žele vezati korištenje europskih sredstva uz njihovo shvaćanje vladavine prava? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa gospodine BArtulica. Budući da mi ne spadamo u Vladu ili režime koje vi možete nazivati u svojim ranijim nastupima da su nalik na Aleksandra Lukašenka ova hrvatska Vlada niti Hrvatska država nema problem sa vladavinom prava, nema problem sa mehanizmima nadzora vladavine prava u EU po člancima ugovora niti po novom mehanizmu kojeg smo nedavno spominjali ovdje u jednoj raspravi, a još manje u mehanizmu koji se odnosi na korištenje europskih sredstava. Dakle, Hrvatska s tim nema problem, to je bio vrlo jasan stav moj koji sam iznosio na Europskom vijeću kada smo pregovarali o zaključcima Europskoga vijeća i nalaženju kompromisa u srpnju. Ono što je sada na stvari je novi pregovori, pregovori koji se vode između tri institucije Vijeće-Parlament i Komisija. Parlament ima dodatne zahtjeve, naš je stav da načelno trebamo ostati u okvirima dogovora iz srpnja, a kroz provedbene elemente pronaći kompromis između ove dvije članice i Parlamenta i za to ćemo se i večeras zalagati, a ne kao Lukašenko.
Hvala. Izvolite kolega Lerotiću.
Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Istarski ipsilon i Opća bolnica Pula to je nešto što je dobro, to smo više puta pozdravili i to nije prvi put sa ove govornice u HS-u, međutim to nije dovoljno. I stoga ovu repliku želim iskoristiti kao priliku da vas pozovem na otvorenost i uključivost kada se uzimaju u obzir amandmani oporbe, otvorenost i uključivost koje prethodnih godina nije postojala, a koja definitivno može donijeti odnosno pridonijeti ravnomjernom regionalnom razvoju, ali na način da ne štopa one najrazvijenije već da im dopusti da i dalje budu lokomotiva razvoja ove države, a na taj način i direktno i indirektno sa sobom povlače i one koji su malo manje razvijene. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Lerotić. Ja mislim da ste vi pratili našu politiku protekle četiri godine, da mi je drago da ste zadovoljni sa nastavkom ulaganja i u biti vrlo kvalitetnim u smislu dinamike radova ostvarenjem dovršetka istarskog ipsilona, da ste zadovoljni sa odlukom da ćemo raditi drugi Tunel Učku, da ste zadovoljni činjenicom da smo dogovorili sva sredstva koja su bitna za Opću bolnicu u Puli, a isto tako ste sigurno zadovoljni da smo isplatili 4,5 milijarde troškova za brodove koji se nisu izgradili mahom za Uljanik. To je isto dosta jedan veliki dio sredstava koji je platila Vlada u prošlom mandatu. Što se tiče ravnomjernosti našega angažmana, ako malo pročačkate što sve radi Ministarstvo prometa, regionalnog razvoja, gospodarstva, turizma, a i mnogi drugi na području Istarske županije tada ćete vidjeti da je ta politika konzistentna, snažna u cilju dobrobiti svih naših sugrađana u Istri.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine predsjedniče Vlade. U svojem uvodnom izlaganju govorili ste o tome da se povećavaju izdvajanja između ostalog i za zdravstvo, međutim takvu vašu tezu moram dovesti u pitanje. Naime, ako pogledamo rebalans kojeg smo nedavno usvojili vidljivo je da je u rebalansu stavka za zdravstvo iznosila 15 milijardi i 180 milijuna kuna, a da je ona u proračunu za 2021. smanjena za preko milijarde kuna na iznos od 14 milijardi. Naravno da će vaš odgovor biti da se radilo o iznosu za veledrogerije za dug za lijekove, ali činjenica je poštovani gospodine predsjedniče Vlade da velik dio tog duga za lijekove ostaje i dalje, a proračun se za zdravstvo u odnosu na rebalans smanjuje. S obzirom da je korona kriza i dalje tu pred nama, moj odgovor, moje pitanje na koje tražim odgovor je je li proračun za zdravstvo stabilan [[Upadica: Hvala vam]] i možete li jamčiti funkcioniranje zdravstvenog sustava?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Ja mislim da je jako dobro da smo napravili rebalans, da smo dan nakon rebalansa, nakon što je rebalans stupio na snagu, održali sjednicu vlade, donijeli odluke za nacionalne bolnice, KBC-e primjerice + dječju bolnicu + Memorijalnu bolnicu u Vukovaru + kvalitetnom redistribucijom sredstava omogućili dodatna sredstva svim županijskim bolnicama. Kad je riječ o zdravstvu, dakle tu smo tražili i od ministra zdravstva i od ministra financija i HZZO-a da se predlože u kontekstu aktivnosti za iduću godinu one reforme koje će omogućiti a) smanjivanje rashoda, racionalizacije, funkcionalna spajanja, bolji sustav nabava, a u konačnici vidjeti kako napraviti na toj rashodnoj strani smanjivanje trenda povećanja rashoda jer je to ono što nas najviše brine, zbog toga se i generira dug. To je tema s kojom se bave sve hrvatske vlade, a i mi ćemo u idućoj godini sa ovakvim proračunom [[Upadica: Hvala]] koji je održiv.
Kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, poštovani predsjedniče vlade. Razlika između krize 2008. i današnje je zapravo da je Hrvatska punopravna članica EU i to se zapravo sada vidi da mi ne bi mogli opstati da nismo članica EU i to je bio veliki nedostatak i 2008.g. da su brojne tada članice zapravo taj udar krize uspjeli izdržati. Zato je i moj nekakav prijedlog, budući da se na proračunu slijedeće godine puno se bazira na stanje EU, EU fondova da se podjeli posebno EU sredstva i fondovi da građani vide koji je zapravo pravi doprinos i da zapravo ovo bude nekakva nacionalna odnosno opći izvori da bude jedan drugi, drugi paket. Međutim, moje pitanje je vezano i za strategiju. Vidim da tamo navodite da Hrvatska ima u vlasništvu oko 1100 poduzeća, šta planirate po tome i budući da se tamo navodi da treba smanjiti udio, mislim da je to jedan isto od kriterija komisije, da smanjimo udio hrvatskih poduzeća, šta po tome planirate u narednom razdoblju? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovani zastupniče Lalovac, točno je, puno je lakše broditi kroz upravljanje ovom krizom zbog činjenice da smo u članstvu u EU, dio sredstava koja smo i ove godine angažirali za očuvanje radnih mjesta, za potporu gospodarstvu, bio je i već uključen od strane izvora koje smo imali na raspolaganju ove godine, dio će biti naravno i u idućoj godini. Da li da tehnički pokušamo okupiti na jedno mjesto sve ono što dolazi iz proračuna EU, to je zbog disperzije po resorima malo teško, ali siguran sam da će ministar Marić i njegove kolege moć napraviti jednu kvalitetnu i jasnu i jednostavnu prezentaciju da se vide koliki je input, a koliki je output, u svakom slučaju mi smo i sada za više od 28,5 milijardi u plusu odnosno na uplaćeno. Što se tiče državne imovine, da, sve ono što, gdje hrvatska država ne treba biti mi ćemo to aktivirati, mislim da tu nema dileme i pokazalo se [[Upadica: Hvala vam]] da nema smisla imati udjele u previše poduzeća.
Kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. g. Predsjedniče vlade, proračun je kompleksan dokument i potkrade se poneki propust, pa tako npr. u proračunskim prihodima nedostaje stavka od 18,1 milijuna kuna i to 3,5 milijuna kuna na stavci kazne, a 14,6 milijuna kuna na stavci uplata ne pripadajuće dobiti koju će HDZ trebat uplatit po presudi za Fimi media. Ja znam da vas iznimno iritira kada se uspoređuje HDZ s onim iz 2008. Ovoga, međutim dok svaki mjesec ili svaka 2-3 mjeseca morate smjenjivati ministre zbog afera, dok se nedovoljno na lokalnoj razini ograđujete od postupaka vaših lokalnih čelnika, dok državne tvrtke tuže zbog izgovorene riječi sa državnim novcima zastupnike, pa i vašeg najdražeg Marasa, nema šanse da vam pustimo da tek tako lako skinete tu etiketu ili kako bi vi rekli no way. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Bauk. Što se tiče ovih tužbi, ja mislim da su one katastrofa i ja ću tražit od nadležnih ministara da vidimo kako je moguće da neko ko je predsjednik uprave ide pokretati tužbe protiv saborskih zastupnika za takvu riječ uključivši i za bivšeg saborskog zastupnika g. Marasa. To je nedopustivo. Dakle, to je jedan, tu se s vama slažem. Ja mislim još gore nego vi o tome. Što se, a drugo je da li je istina ono što su zastupnici rekli. Zastupnicima možemo svašta dopustit, to vi znate, pa i ovu malu omašku kako je vi zovete zbog navodno zaboravljene stavke, kao što znate no way što se tiče etiketa, tu ću čvrsto ustrajati jer to nema nikakve veze sa mnom niti s aktualnim vodstvom HDZ-a. A drugo, uložit će se žalba, dakle kao dopušteni pravni lijek, a što će biti kasnije, to ćemo vidjet. Što se tiče projekcija otom potom.
Kolega Kovač izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani predsjedniče hrvatske vlade, zanima me konkretno znači Centar za odgoj i obrazovanje Čakovec u prošlom proračunu je bilo usvojeno, stavili smo 2 milijuna kuna, rebalansom je to brisano, ja znam da je to učinjeno zbog ove situacije covidom. No dogovoreno je bilo u svim resornim ministarstvima da bi se taj centar trebao početi graditi, do maja je trebao biti raspisani natječaj i do jeseni je trebala početi gradnja. To je izbačeno, u proračunu za '21. su sad vraćena ta 2 milijuna kuna i ostatak je stavljen u projekcije za '21, '22. i '23.g. Mene zanima s obzirom da pričate da vlada brine o najranjivijima, a tu pričamo o djeci s poteškoćama u razvoju, zbog čega ta djeca moraju čekati još godinu dana kad mi imamo sve papire riješene, dozvola je napravljena i on bi se iduće godine mogao početi graditi i u 2.g., a ne 3.g. izgraditi, barem su takva bila obećanja? [[Upadica: Hvala vam]] Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
U svakom slučaju zastupniče Kovač mi brinemo o najranjivijim skupinama, to se vidi iz ovoga proračuna, to se vidi iz svega što smo radili i u krizi i u prvom mandatu, mislim da u konačnici ova škola koju smo završili u Pribislavcima je završena i kompletirana ako se sjećate dodatnim sredstvima ne lokalne zajednice nego Vlade, naše Vlade u dogovoru sa vašim županom i odnosno sa županom Posavcem i mislim da smo tu dobro učinili. U ovim okolnosti koje su zahtijevale brojne izvanredne rashode na koje mislim da smo reagirali maksimalno učinkovito i dobro, pogledat ćemo što se može tijekom godine uz ova 2 miliona koji su sada alocirani, vidjeti da se eventualno projekt ubrza, ali dopustite da se oko toga konzultiram sa nadležnim resorom i sa ministrom financije.
Kolegice Peović izvolite.
Dobar dan. Premijeru Plenkoviću ovaj proračun je jako optimističan znači pad BDP-a od 8% i predviđanje rasta od 5%. No, podsjetit ću vas na nekoliko stvari, vaš optimizam se temelji na EU fondovima u velikoj mjeri. Treba podsjetiti našu javnost da prethodni iznos EU fondova, prethodni sedmogodišnji iznos Eu fondova je bio manji od samo jedne pretkrizne, iznos je bio manji od samo jedne pretkrizne 2009. godine na što je podsjećao i ekonomist naš poznati Branko Podgornik. Druga stvar sami EU fondovi su se pokazali da ne pomažu našoj privredi niti oporavku, pa ću vas podsjetiti da smo 2019. imali čak 51 milijardu kuna deficita razmjene, izvozne razmjene s EU. Druga stvar, znači samo 15% naših malih poduzetnika i srednjih poduzetnika i uopće poduzetnika izvozi. I treća stvar [[Upadica: Hvala vam.]] imali smo neki dan jamstveni fond gdje se …/nerazumljivo/… za što se ta sredstva uopće mogu koristiti.
Hvala vam, hvala vam. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Peović. Nisam baš najbolje razumio ni kojega ste profesora citirali nije se dobro čulo vjerojatno zbog maske, gledajte načelno, ja se u biti slažem s onim što je vama vaš kolega zastupnik Lalovac kazao maloprije vas. I on je kao bivši ministar financija dobro prepoznao koliko je sada Hrvatskoj ekonomski, financijski i gospodarski bolje s obzirom na članstvo u EU. Vi ako sam dobro shvatio idete sa tezom da to nije dobro. To je bio sukus ovoga što vi postavljate u pitanju. Što se tiče aktivnosti naše Vlade mi smo ugovorili 40 i odnosno isplatili 46% postojeće omotnice, ugovorili 106, verificirali 36% puno bolje, brže, učinkovitije idu aktivnosti sada, pa i ovaj tjedan u konačnici 72 miliona EUR-a za OZIP na Ruđeru vidjet ćete kako će Ruđer izgledati za par godina, 150 miliona koje idu iz europskih sredstava kroz HŽ u hrvatski Končar, hrvatski proizvod, hrvatski dizajn. Ima toga dosta, nadoći će i sedimentirati se da je ovo što radimo dobro.
Hvala vam lijepa. Kolegice Mrak Taritaš izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče sabora. Uvaženi premijeru Plenkoviću ovaj proračun za 2021. godinu je zaista u jednim drugim kompleksnijim uvjetima i tu moramo biti pošteni i reći nego što je to bio proračun za 2020. Nismo znali što nas sve u 2020. očekuje i stoga mislim da je ovaj proračun koji je vezan uz 2021. trebamo probati gledati u jednom drugom kontekstu. U javnoj raspravi je Strategija razvoja RH do 2030., već u proračunu za 2021. u onom dijelu koji govori o obrazovanju bi trebali vidjeti kakvu mi to Hrvatsku želimo 2030. koje su to djelatnosti koje ćemo razvijati jer danas se trebaju mladi upisivati u srednje škole i na fakultete vezano uz poslove koji će biti 2030. Stoga mene zanima u kontekstu ovog proračuna mi to ne vidimo, ne vidimo ni nekakve stavke za prekvalifikacije nekih drugih u neke druge poslove, kakvu to bi Hrvatsku i [[Upadica: Hvala vam.]] koji će to poslovi biti 2030. koji će se raditi?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Mrak Taritaš drago mi je da vi kao iskusna zastupnica prepoznajete da je ovaj proračun rađen u specifičnim okolnostima, da je unatoč tomu i proračun i rebalans napravljen unutar 100 dana ove Vlade i da je dostavljen zastupnicima evo skoro 3 tjedana prije nego što je raspravljeno i bilo bi dobro da vi kao iskusnija zastupnica kažete ovima koji nemaju to iskustvo da je ovo sada već veliki europski standard za proračun za hrvatske prakse i razmjere kao što je to upozorio i predsjednik Hrvatskog sabora. Što se tiče strategije do 2030. meni je drago da iskazujete svi na određeni način interes za tu temu, dokument je u javnom savjetovanju, mislim da je on puno više od seminarskoga rada i to dugog i da će izazvati veliku pozornost i na odborima i na plenarnoj sjednici. I očekujem vaš doprinos i veselim se još uključivijoj raspravi, a mnogi od vas su u tome sudjelovali, oni koji nisu pratili za ove koji su sudjelovali će to vidjeti [[Upadica: Hvala vam.]] u saborskoj raspravi.
Kolega Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala. Dakle proračun neću ga stavljat, neću ga ni relativizirati, niti ga stavljat na pijedestal, ali je zanimljivo gospodine premijeru promatrat recimo reći ću vaš limbički sustav kako percipirate neke stvari koje se događaju u društvu. Dakle znamo da su potrošnja i štednja, dakle temeljni, a nazvat ću ih ekonomski elementi o kojima ovisi i ekonomski rast, a i konjuktura i sad vrlo zanimljivo dakle da vi točno predviđate prihode od 146 milijardi kuna 2020. ćemo preskočit, reći ćemo da su u 2019. bili 138 milijardi kuna, porezi 80, 82, EU tu ću se složiti vrlo optimističko 25 milijardi 2019., 14 milijardi, a stopa iskorištenosti nam je bila samo 40% u 2020. godini i ono što je najsmješnije meni, dakle sukladno recimo teoriji apsolutnog dohotka koja kaže porastom dohotka smanjuje se potrošnja, a vi zapravo predviđate da poreznom reformom da kako ste [[Upadica: Hvala vam.]] samo sekundu, kako ste zamislili [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] da će doći do porasta potrošnje, ja mislim da neće. Hvala.
Kolega Hajdaš Dončić, hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Ono što je cilj ovoga proračuna i u konačnici poreznih reformi i rasterećenje je u ovoj krizi osigurati ljudima dovoljno sredstava. Sredstava za život, sredstava u krizi pa u konačnici to treba generirati i potrošnju, potrošnja je važna, važna sastavnica BDP-a i mislimo da smo upravo na taj način i uspjeli ostvariti ove rezultate i gospodarski rast u godinama koje su bile predkriznim. Mislim da danas pokazujete u ovom izlaganju vaš osjećaj za realnost i mislim da smo i vi biste da ste na našem mjestu, stavili jedan broj kad je riječ o prihodima, mi smo stavili 147, ne znam koliko biste vi stavili, mi stavljamo ono što smatramo iz naši projekcija da je realno i da ćemo našim mjerama nastojati osigurati. Nije nam drago da smo van onih tračnica proračunskog viška, ali takve su okolnosti. Sve zemlje se nalaze i u svijetu i u Europi u sličnoj situaciji i nastojat ćemo pridobiti i vašu potporu da se vratimo na put na kojem smo bili od '16. do kraja '19.
Hvala vam. Sada će replicirati kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade. Evo nekoliko kratkih pitanje, odgovor može biti još i kraći. Prvo pitanje je, koji smo po redu po BDP-u u Europi, naravno po stanovniku? Drugo pitanje, koji smo po pojedinačnoj potrošnji? I treće, zanima me koji smo po padu državnog proračuna odnosno po deficitu u ovoj novonastaloj covid krizi?
Izvolite odgovor.
Reći će vam ministar Marić pismeno.
Kolegice Glasovac, izvolite. Ne možete kolega Zekanović sada dobiti stanku zato što ćemo završiti s replikama pa ćemo onda vam dati stanku. … [[Upadica se ne razumije.]] gospodin Zekanović nije tražio stanku? Ne, ako nije ništa onda ćemo vam morati dati da obrazložite može da.
Poštovani predsjedniče HS-a. Jako mi je drago da ste poštovali Poslovnik i da ste mi dali mogućnost da kažem što imam reći. Ali ovo je jako interesantno, dakle predsjednik Vlade ovdje odgovara na evo do sada na 20 i nekoliko replika i onda dođe opet Hrvoje Zekanović i onda opet meni ne odgovori. Jel teško reći da smo zadnji ili predzadnji? Jel to teško izgovoriti? Ali ja ne znam stvarno. Pa kažite mi smo od 27 članica EU predzadnji, gori su od nas Bugari. A po padu ja mislim da smo najgori. Pa jel to problem izgovoriti ovdje? Pa recite to, ok. Jeste li vi odgovorni za to? Niste odgovorni. Pa ne znam netko je odgovoran. Dakle, poštovani predsjedniče Vlade, ja stvarno sam postavio jednostavno pitanje i mogli ste mi jednostavno odgovoriti ovo što hrvatska javnost to zna i priča bi završila. Ali evo vi niste imali hrabrosti reći da su gori od nas samo Bugari, samo Bugari i po pojedinačnoj potrošnji po stanovniku i po BDP-u po stanovniku, a da imamo najveći pad gospodarski pad u EU. I ovdje ću još napomenuti onako jako bitnu stvar da hrvatski građani znaju da ćemo mi 2023. godine doći na razinu razvijenosti iz 2008. godine i da mi stagniramo, stojimo na mjestu evo da ćemo stajati 15 godina. Ali čak to nije ni bitno, to hrvatske građane ne zanima, njih zanima, znate što njih zanima, njih zanima gard, a to je vaš gard ovdje i onda vi se ponašate onako s visine, kažete ok, sve u redu imamo gospodarski rast, doći će europski novci koji nisu došli i onda građani imaju dojam, što, da nam je dobro. A nije nam dobro. Budite iskreni i recite da smo u katastrofalnoj situaciji.
Hvala lijepa. Moram priznati da vas ne razumijem, vi pitate, a odgovore znadete, tako da imate pravo, ali malo je onako neobično. Stanku ću odobriti nema problema. Prije vas je kolega Borić tražio povredu Poslovnika.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Kolega Zekanović čl. 238. ne zna se ponašati u sabornici po ko zna koji puta. Znači postavlja pitanja na koja zna odgovore, a drugo nije ni naveo klub u koje ime traži stanku jer je on inače član HRAST-a, a predsjednik Hrvatskih suverenista ušao u Sabor sa Domovinskim pokretom naravno i s HDZ-om kada je mogao, tako da bih molio opomenu jer se nije pozvao na članak.
Kolega Borić vama ću dati opomenu zato što ste zloupotrijebili povredu Poslovnika jer sam ja upozorio kolegu Zekanovića, ali to nije bila povreda Poslovnika. Izvolite sada traži kolega Zekanović.
Evo ja ću čak i priznati i kolegi Boriću pogriješio sam, ja sam član čak i predsjednik stranke Hrvatskih suverenisti evo da to javnost zna, to uvijek naglašavam ovaj put sam zaboravio reći. A vi predsjedniče HS-a ne morate biti odvjetnik predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću on je mogao to sam odgovoriti odnosno branit se.
Nisam ja odvjetnik predsjednika Vlade nego odvjetnik Poslovnika, tako da morate prihvatiti moju ulogu da ja moram voditi računa o redu u sabornici sukladno onom što piše u našem Poslovniku, a neka se mogu i našaliti to nije bilo zlonamjerno. Kolega Pavić izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Zekanović povrijedio je čl. 238. na premijeru je da on odgovori na koji način misli da treba, da je do gospodina Zekanovića mi nikad ni bi ni bili u EU. Evo i gospodin Lalovac je rekao koji su efekti krize 2008. bili tada na Hrvatsku koji su danas, da imamo i povećanje kreditnog rejtinga, da imamo sačuvanu zaposlenost, da imamo gospodarstvo koje funkcionira prema tome to su vrijednosti za … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala vam. Kolega Pavić znadete i sami što ste dobili. Sada ćemo napraviti stanku, osim ako se još neko javlja? Ne. U 12.10 nastavljamo. STANKA U 12:00 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,12 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bi mogli nastaviti. Sada je na redu poštovana kolegica Glasovac, izvolite.
Hvala vam lijepo g. predsjedniče HS. Poštovani predsjedniče vlade, u vašem uvodnom izlaganju kazali ste kako kroz ovaj prijedlog proračuna dajete snažnu potporu najugroženijim skupinama društva i brinete o onima najranjivijima. To je pohvalno, a bilo bi i vjerodostojno da vas prijedlog proračuna ne demantira. Stoga ja vas pitam, zašto se recimo u razdjelu koji se odnosni na Ministarstvo znanosti i obrazovanja, a znamo da je sustav obrazovanja upravo jedan od najbitnijih za djecu s teškoćama u razvoju jer je to prvi njihov susret sa društvom u cjelini i kroz njega dijele određena iskustva, zašto se recimo baš u tom resoru Ministarstva znanosti i obrazovanja jedine stavke koje stagniraju ili znatno opadaju u odnosu na druge tiču djece s teškoćama? Pa tako recimo odustaje se od dinamike nove zgrade Centra za odgoj i obrazovanje u Čakovcu, što je rekao i kolega Kovač, smanjujete za 22% sredstva za odgoj i naobrazbu djece s teškoćama u razvoju u osnovnim školama. Isto tako smanjujete [[Upadica: Hvala vam]] sredstva za pomoćnike u nastavi [[Upadica: Hvala lijepa]] čemu to? Što su vam oni skrivili?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Glasovac. Kad je riječ o najranjivijim skupinama naša vlada je pokazala i visoki stupanj i socijalne osjetljivosti i konkretnih mjera koje su itekako išle u prilog svima onima koji se nalaze u zahtjevnom i teškom položaju, a osobito smo senzitivni na djecu sa teškoćama i na taj način smo ulagali u jako puno centara i jako puno ulaganja diljem Hrvatske. Ostajem pri odgovoru vašem kolegi Kovaču da ćemo nakon konzultacija i s ministrom financija i ministrom znanosti vidjeti što možemo napraviti za ovaj centar u Čakovcu. A što se tiče ostalih aktivnosti koji se tiču pomoćnika u nastavi, ja mislim da smo mi toliko povećali u prošlom mandatu ta sredstva u odnosu na ono što smo zatekli 2016., da i sami vjerojatno znate, a vi ste se nekad bavili tim resorom, koliko su ta sredstva veća, a da ne govorim ova zadnja potpora koja je išla sa 2500 na 4000 kuna za roditelje njegovatelje kao jedan dodatni iskorak u tom smjeru.
Kolega Pavić izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče vlade, htio bi nekoliko europskih tema istaknuti koje su možda bile zanemarene zadnjih tjedana, a imaju itekakvog efekta i na proračun i za ovu godinu i slijedeću godinu. Prva je isplata 510 milijuna EUR-a za Program Shore, preko 3,8 milijardi kuna koje je nagovijestila i predsjednica Europske komisije nedavno. Ta sredstva su dio programa zaštite radnih mjesta 8 milijardi kuna. Kada gledamo zaposlenost na 22., 29.2. milijun i 542 tisuće, 15.10. milijun i 545 tisuća zaposlenih uz minimalan rast nezaposlenosti. Druga tema je itekako bitan Program REACT-EU. Jučer je njemačko predsjedništvo najavilo da je postignut politički dogovor, 47,5 milijardi kuna dodatka na ovu omotnicu. Treće, vrlo bitna zdravstvena unija koju je isto predsjednica komisije najavila koja će pomoći u borbi sa pandemijom. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Pavić. Što se tiče europskih sredstava mi smo rekli da smo već u ovoj godini iskoristili sve ono što se moglo, pa i preraspodjelama, i vi ste u tome doprinijeli kao član vlade, dobro se sjećate i mislim da smo kvalitetno iskoristili ova sredstva. Ova sredstva koja se odnose na Program Shore za očuvanje radnih mjesta zasigurno pridonose ovoj našoj politici gdje smo praktički nakon svih ovih skoro 9. mjeseci krize mi na jednakom broju nezaposlenih kao što je to bilo i prije krize, a to je suprotno onim očekivanjima kolega iz tadašnjega SDP-a o 400 000 nezaposlenih, što se naravno nije dogodilo upravo radi mjera koje smo poduzimali kroz i same preraspodjele one do 5% + 2 rebalansa proračuna + brze i učinkovite mjere za očuvanje radnih mjesta, a europska sredstva će nam u idućim godinama omogućiti da reagiramo brzo i da rasteretimo naše proračunske prihode koje ćemo koristiti za [[Upadica: Hvala vam]] te mjere zapošljavanja.
Kolega Hajduković izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče vlade. Moje pitanje bit će upućeno o brizi koja vlada vodi o istoku Hrvatske odnosno Slavonije i Baranje. Naime, imao sam taj amandman prilikom prošlog proračuna, imat ću ga i sama. Nije razvidno da je vlada predvidjela sredstva za borbu protiv najezde komaraca. To se možda čini trivijalno nekome tko ne živi u Slavoniji i Baranji, ali najezda komaraca nije samo zdravstvena ugroza nego i ekonomska budući da znatno ometa, pogotovo turističke aktivnosti u ljetnim mjesecima. Budući da su vam usta puna, vama i vašoj vladi o brizi o istoku Hrvatsku, posebno kroz projekt Hrvatske iako bih ja to nazvao brigom o HDZ-ovcima u Slavoniji i Baranji, zanima me jesu li predviđena sredstva u nekoj drugoj stavci jer znate, predsjedniče vlade, komarci grizu i HDZ-ovce.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Hajduković. Bilo bi dobro da vi kao zastupnik iz 4. izborne jedinice koji u zadnji tren nije nosio listu, dođete koji put na Savjet za Slavoniju, Baranju i Srijem. Tamo biste vidjeli i čelnike lokalnih jedinica samouprave koji recimo nisu iz HDZ-a, a koji su jako zadovoljni s naglaskom koji smo mi stavili u dosadašnjem mandatu na ovih 18,5 milijardi kuna od kojih je više od 16,5 milijardi kuna već ugovoreno za razvoj Slavonije, Baranje i Srijema i mislim da smo to napravili bez da smo se na neki način teatralno očitovali da će nam se osušiti desna ruka, čini mi se. Vi jako dobro znate na koga ja mislim, možda i njih isto grizu komarci, na ove koje ja mislim. Znamo da su komarci velik problem, nisu samo problem nažalost u Slavoniji, ljeti su problem i u mnogim drugim županijama i reagirali smo kad god je trebalo i sa županijske razine, a naravno i sa [[Upadica: Hvala]] nacionalne kao potpora, tako će biti i u budućnosti.
Kolega Franković izvolite.
Poštovani predsjedniče vlade, želio bi istaknuti iznimnu važnost kontinuirane pomoći Vlade RH tvrtki Croatia airlines. Naime, godinama se pričalo o tome treba li nam Croatia Airlines ili nam ne treba, ja sada govorim iz pozicije gradonačelnika Grada Dubrovnika, grada koji nema autocestu i koji sigurno za još neko vrijeme neće imati autocestu. Croatia Airlines predstavlja naš zračni most prema glavnom gradu, ali i prema drugim međunarodnim destinacijama. Zato je iznimno važno da Vlada nastavi pomagati ovo državno poduzeće kako bi taj zračni most građanima Grada Dubrovnika otvorio prozor u svijet i kako ne bi bili otok. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Franković. Kada je riječ o Croatia Airlines mi smo i u skladu s onim što radimo u komunikaciji notifikaciji prema Europskoj komisiji donijeli odluku o davanju državne potpore prošli petak u iznosu od 88,5 milijuna kuna, mislimo da je to važna potpora. Hrvatska je turistička zemlja bila je jučer i danas je, bit će i nakon krize covida-19 zbog toga želimo imati svoga nacionalnog avioprijevoznika kojem je to bila i 30. obljetnica nedavno. Upravo i na tom tragu i računajući važnost turizma u Dubrovačko-neretvanskoj županiji možemo reći južnije od Ploča jer je to točka gdje završava autocesta u ovom trenutku, znamo koliko je to za vas bitno i mislimo da ćemo tu osigurati sve da iduća sezona ako bude cjepiva se polako vrati na brojeve koji će vama omogućiti normalno gospodarstvo. A vjerujem da st zadovoljni na koji način smo uspjeli pomoći i vama i drugim jedinicama lokalne samouprave zbog manjih prihoda u ovoj godini u razdoblju koje je pred nama.
Hvala vam. Ovdje na popisu imam kolegu Bileka, vidim da nije na, javili ste se jel? Onda izvolite vi ste prije kolegice Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Pa u uvodnom izlaganju ste spomenuli kompenzacijske mjere za jedinice lokalne i regionalne samouprave, nakon vas je gospodin potpredsjednik Vlade spomenuo i Fond za izravnavanja što se tiče JLS-a. Pa mene upravo zanima osim tih mjera imali smo još kroz Ministarstvo regionalnog razvoja i jedan dio natječaja koji je pomagao u jedinicama lokalne samouprave da bi se mogli kandidirati za europske fondove odnosno učešće za europske fondove, pa me zanima šta će biti s time u idućim godinama jer su bile najave da će to ići jer znamo da imamo gotovo nešto više od 23 milijarde mogućnosti povlačenja sredstava EU. Mnogo od tih projekata su upravo namijenjeni razvoju područja koja nisu dovoljno razvijena u RH, a mnogi od naših jedinica lokalne samouprave nisu možda financijskog kapaciteta dovoljnih za povlačenje tih sredstava, a da ne kažemo da se radi o osnovnim sredstvima za vodovod, kanalizaciju i nešto što znači uvjete života na tim područjima. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Bilek. Točno je, jako je važno da smo prije svega u ovim pregovorima koji su bili završeni u srpnju i koji su u konačnici za Hrvatsku rezultirali sa 23,5 milijardi eura plus ovih 683 pa dolazimo do ona 24,2 mislim na sredstva iz EuSef-a za pomoć Gradu Zagrebu za saniranje šteta od potresa, da smo uspjeli ako se sjećate uz potporu nekih drugih članica ispregovarat da nacionalna komponenta ne bude 25%. Dakle da je bilo 25% bilo bi osobito nama kao novoj članici teže i ta činjenica nije 25 nego je 15 je jako blagotvorna za cijelo iduće desetljeće za Hrvatsku. nekako smo to olako zaboravili, ali to je bio jedan od naših strateških ciljeva u pregovorima o novom VFO-u. Mi ćemo sukladno mogućnostima nalaziti sredstva da pomognemo našim jedinicama lokalne i područne samouprave upravo da financiraju taj svoj udio pri realizaciji projekata i više nego što je to bilo do danas jer je to dobro i korisno.
Hvala vam. Sada će kolegica Juričev Martinčev replicirati. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade. U svom izlaganju govorili ste između ostalog o tome kojem segmentu našeg društva ste u 2020. godini, na koji način i koliko pomogli. Ja bi ovom prilikom vam se želila zahvaliti i pohvaliti Vladu RH koja je sa 1,34 milijarde podmirila dugove veledrogerijama koje su imale naše bolnice i tu je između ostalog i Opća bolnica Šibensko-kninske županije dobila više od 21 milijun kuna iako je jedna od tri županijske bolnice koja nema dugovanja starija od 365 dana. Naime, ovaj put ste se vodili kriterijem da se podmiri 40% dugovanja starijih od 60 dana, uvažavajuće limite, učinkovitost rada te stupanj korekcije režima. Mislim da je to izuzetno ispravno, dobro i ovom prilikom vam se zahvaljujem jer do sada sve bolnice koje su imale dugovanja manja od 365 dana nisu dobijale sredstva.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice. Mislim da ste dobro spomenuli ovu novu logiku redistribucije tih sredstava za županijske bolnice. Naime, nije dobro da se rebalansom samo nagrađuje one koji su u jako dubokom offsideu, ovaj put smo nastojali naći kriterije kojima ćemo pomoći onima koji odgovornije posluju i na vrijeme plaćaju svoje obaveze u konačnici i realiziraju poslove sukladno limitima koji su im predviđeni. U svakom slučaju pitanje funkcioniranja zdravstva, reforme zdravstva, iznalaženja načina za smanjivanje troškova, iznalaženje načina za učinkovitiji zdravstveni sustav i dalje dostupan jer mi živimo u tradiciji i praktički izrazito dostupnog zdravstvenog sustava i opsega prava mora biti jedna od temeljnih zadaća i reformi kojom će se baviti ova Vlada u sljedeće četiri godine. Imam dojam da su u Šibensko-kninskoj županiji sada situacijom ovom zadovoljni. Hvala.
Hvala vam. Sada je na redu kolega Tomašević. Izvolite.
Zahvaljujem. Spomenuli ste predsjedniče Vlade i vi i ministar financija da se oko pet milijardi kuna se očekuje iz Fonda solidarnosti EU za obnovu Zagreba i okolice nakon potresa, međutim koliko znam taj novac nije predviđen za obnovu privatnih zgrada. A prema podacima ministarstva 90% zgrada oštećenih u potresu su upravo privatne zgrade. E sad, zanima me koliko u proračunu za sljedeću godinu je predviđeno ukupno novca za obnovu privatnih zgrada i koliko od tog novca dolazi iz općih prihoda države jer podsjećam da se država obvezala prema zakonu koji smo usvojili financirati 60%, a u nekim slučajevima za socijalno ugrožene građane i 80% obnove pa me zanima kako je moguće …/nerazumljivo/… znači o kojem iznosu se radi i kako je moguće takva dinamika s obzirom na dinamiku koju građani očekuju slijedeće godine vezano za obnovu [[Upadica: Hvala vam.]] a posebice oni koji su ostali bez svojih domova.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Dobro razumjeli da su ova sredstva koja dolaze iz EUSF-a sredstva koja se koriste uglavnom za javne institucije, to smo stalno komunicirali i govorili, dakle oni se odnose i na infrastrukturu i na zgrade u zdravstvu, školstvu, kulturi itd., baštini sve se to može financirati ovim sredstvima. Postoji jedna bitna razlika, volio bih da o tome vodite računa, mislim da vi to znate da su ove javne institucije ove koje sam nabrojao velike zgrade, sa ogromnim oštećenjima, velike, one su možda male u broju koliko ih je u odnosu na postotak jedinica ali su jako voluminozne u smislu šteta tako da i o tome treba voditi računa. Kad je riječ o privatnim zgradama mi ćemo naravno držati našu obavezu onoga kako smo rekli u zakonu, zbog toga postoji ovaj fond sa posebnim ravnateljem, sa vijećem, sa mjerama koje smo donijeli koji će iznalaziti sredstva između ostaloga i kroz kreditiranje i banaka vrlo povoljno plus dio koji se odnosi na 240 miliona u ovoj godini [[Upadica: Hvala vam.]] milijarda u idućoj za privatne, to je samo mali dio toga.
Hvala. Sada idemo kolega Marijan Pavliček, dakle video vezom, izvolite kolega Pavliček, postavite pitanje odnosno replicirajte.
Poštovani premijeru, lijep pozdrav evo svima iz Vukovara, imam jedno pitanje. Ovaj proračun za mene je lista lijepih želja i čovjek bi pomislio da u Hrvatskoj teče med i mlijeko, a daleko smo od toga, znate i vi, znamo i svi mi jer kad usporedite prihodovnu stranu i rashodovnu stranu sa proračunom za 2020. godinu prije korona pandemije čovjek bi rekao da se kod nas ništa ne događa. Osim toga, posebice me strah što je veliki dio tih sredstava europska sredstva koja se nalaze u Bruxellesu, a ne u rizici u Zagrebu, ali posebice me evo u proračunu žalosti što nisam vidio ni jednu istinsku stavku za demografsku obnovu Hrvatske. Znate i vi i mi da bez demografske obnove RH se svima nama crno piše posebice geografski opustošenim krajevima Slavoniji, Baranji i Srijemu. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Pavliček, budući da vi dolazite iz Vukovara ja sam siguran da vi jako dobro znate koliko je hrvatska Vlada u proteklom mandatu učinila za Vukovar. Nastojali smo da to napravimo u suradnji sukladno obavezama koje smo preuzeli na sjednici Vlade 17. studenoga 2016. održane u Vukovaru plus niz aktivnosti kroz fond za razvoj grada Vukovara, niz aktivnosti za infrastrukturu, niz i u simboličkoj naravi i u očuvanju radnih mjesta, stambenom zbrinjavanju i u ostalim područjima koje su u biti sve usmjerene ako želite i na dodatni plus i poticaj za demografsku revitalizaciju istoka Hrvatske pa i samoga grada Vukovara, a što se tiče demografskih mjera one su prožete kroz aktivnosti svih resora, od sredstava za sufinanciranje stambenih kredita kroz Ministarstvo državne imovine i graditeljstva pa do poreznih rasterećenja koja idu kroz Ministarstvo financija [[Upadica: Hvala.]] ili mjera koje će poduzeti Središnji državni ured za demografiju. Hvala.
Sada idemo na zastupnike i zastupnice koji su bili u drugim dvoranama. Prva je na redu poštovana kolegica Grman Kizivat. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Plenkoviću u 6. mjesecu kada ste pod navodnicima pobijedili koronu u svom predizbornom programu Sigurna Hrvatska obećali ste da ćete između ostalog delimitirati rodiljne naknade za drugih 6 mjeseci. To ste isto obećavali i 2016. u programu Vjerodostojno. Dakle, ispravite me ako griješim ide peta godina da sigurno i vjerodostojno ne izvršavate svoje obećanje. Da li možda čekate popis stanovništva iduće godine da vidite koliko nas nema pa da počnete poduzimati prave demografske mjere? Moje pitanje glasi kada ćete delimitirati rodiljne naknade, ne koliko ćete ih povećavati nego da li ćete ih delimitirati kako ste obećali i da vam Covid kriza ne bude izgovor jer je obećanje puno starije od početka krize? Na djeci ne treba štedjeti, slažete se?
Izvolite odgovor.
Pa ja mislim da poštovana zastupnice vi ćete se sjetiti da iznos koji je bio u vremenima vaše SDP-ove bio 2.600 kuna. Znate koliko je sada? Koliko? A malo je više kolegice, 5.600 mi smo to povećali za 3.000 kuna, dakle za 3.000 kuna, na taj način smo mnogima praktički već došli u ravninu koju je bila ono što nazivamo delimitacijom, a smjer daljnjeg jačanja prava će ići i u mandatu koji je pred nama. Hvala.
Kolega Grmoja izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, evo žao mi je što je Vlada odbila prijedlog MOST-a da se rastereti naše poduzetnike i obrtnike ukidanja članarine za HOK ili HGK, ja ću biti konstruktivan ja ću vam dati dva prijedloga kako povećati prihodovnu stranu proračuna, naime studija Europske komisije iz 2013. procijenila bi da bi vrijednost ulova ribe ako bismo proglasili isključivi gospodarski pojas porasla za 31 milijun EUR-a godišnje od čega bi znatan dio završio u našem proračunu. Evo, ovaj ja vas molim da prihvatite prijedlog MOST-a da se proglasi isključivi gospodarski pojas, a druga stvar, evo tu je i ministar Marić, nesrazmjer imovine, mi svi znamo da vi nemate veze sa Sanaderovim HDZ-om da naš predsjednik sabora nema nikakve veze, da gospodin Bačić nema veze, da gospodin Borić nema veze, pa kad nemate veze promijenite zakon da možemo istraživati i to razdoblje, a ne samo zadnjih 6 godina i tako uprihoditi [[Upadica: Hvala lijepa.]] znatna sredstva u proračunu.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Što se tiče vašega prvoga pitanja to sam već odgovorio vašem kolegi iz stranke na početku ovih replika, što se tiče ovoga drugoga pitanja sve institucije imaju sve mehanizme i sve alate da rade i istražuju bilo kakvu nezakonito stečenu imovinu. Hvala.
Kolegice, povreda Poslovnika? Izvolite povredu Poslovnika.
Poštovani premijeru bio sam u jednom dobrom duhu i konstruktivnom tonu, dakle ja bih vas upozorio da ne obmanjujete hrvatsku javnost, povrijedili ste članak Poslovnika iako se on na vas ne odnosi, ali da je to učinio zastupnik vi ste iznijeli jednu laž. Naime, vaša Vlada je ukinula da Porezna uprava može istraživati nesrazmjer imovine nesrazmjer imovine za cijelo razdoblje, ne znam, do 2005., kako je bilo. Vi ste stavili u zakon da može samo za zadnjih 6 godina, time ste [[Upadica: Hvala kolega.]] ekskulpirali ovo ćaćino doba.
Hvala lijepa kolega Grmoja. Znadete i sami da ste replicirali, a ne tražili povredu Poslovnika, pa dobivate opomenu. Kolega Pavić, ja sam već dao opomenu kolegi, tako da ne vidim razloga da sad i vi tražite povredu.
Htio bih iskoristiti jer kolege iz Mosta konstantno krše čl. 238., vrijeđaju premijera, vrijeđaju Vladu, to nije način na koji se raspravlja o proračunu. Upravo tema je proračun, čl. 238. govori jasno da se treba govoriti o temi.
Kolega Pavić, dobivate sada i drugu opomenu zato što nije došlo do povrede Poslovnika, jer sam dao opomenu, dakle, to je bilo sasvim dovoljno, ono što ste vi kazali, nije bilo potrebno. Kolega Grmoja, dao sam opomenu kolegi Paviću. Izvolite, ali, izlažete se riziku da ćete dobiti i vi drugu opomenu. Izvolite.
Kolega Paviću, povrijedili ste čl. 238. Ja nikoga nisam vrijeđao, ja sam bio jako blag, ne znam kakav vama, kakav vi pristup volite, vi volite parfeme, nekakav finiji pristup i to, ali ja sam potpuno bio uglađen i fin. Znači ne znam kakav pristup vi volite. Da. Nisam. Ne, premijer je iznio neistinu, da. Iznio je neistinu jer porezna uprava ne može istraživati cjelokupno razdoblje do 2005. nego samo 6 godina.
Kolega Grmoja, opomena br. 2, to je potpuno jasno. Idemo dalje. Sada je na redu kolegica Orešković, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, Hrvatska je prožeta i protkana korupcijom od vrha do dna i no way da imate bilo koji argument kojim to možete poreći ili me uvjeriti u suprotno. Mene zanima jeste li spremni u okviru nove strategije suzbijanja korupcije uvesti punu fiskalnu transparentnost, što znači puni prikaz svih pojedinačnih uplata i isplata na razini svih državnih tijela, svih ministarstava, svih agencija, svih izvanproračunskih fondova, i to na temelju razrađenog prijedloga kojeg će uputiti oporba ili će tvrdnje Darija Hrebaka, da je ušao u koaliciju s HDZ-om zbog toga što ste mu obećali borbu protiv korupcije i transparentnost, ući u kronike političke naivnosti?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa, što se tiče transparentnosti, što se tiče informiranja javnosti o svim aktivnostima koje se odnose na trošenje proračunskih sredstava, ja mislim da smo napravili veliki iskorak i u dosadašnjem mandatu, vi kao što znate sukladno strateškom planiranju, dogovoreno je da Ministarstvo pravosuđa krene u aktivnosti za izradu novoga antikorupcijskoga plana za iduće razdoblje. Ministar pravosuđa ima zadaću da oformi radnu skupinu i da ta radna skupina pripremi akcijski plan mjera koji će obuhvatiti sve ono što smatramo da je bitno da se suzbije korupcija u hrvatskom društvu, kao jedan negativni fenomen kojeg osuđujemo.
Kolegica Benčić, izvolite, sada ste vi na redu.
Poštovani premijeru, evo kad smo kod korupcije, smatrate li da je adekvatan iznos od 14,5 tisuća kuna koje ste u proračunu predvidjeli za Vladinu borbu suzbijanja i implementacije strategije suzbijanja korupcije, posebno imajući u vidu to da je g. Bačić rekao da je HDZ stjegonoša borbe protiv korupcije. Meni se čini da sa 14,5 tisuća kuna ne možete ni taj stijeg kupiti. Isto tako bi vas pitala, da li vam se čini da bi bilo pametno da ukupnih 18 milijuna kuna platiti proračunu RH zbog svoje odgovornosti za korupcijsku aferu FIMI medija da, primjerice iskoristimo i na toj poziciji i dajemo nekakve značajnija sredstva za implementaciju strategije suzbijanja korupcije jer je nevjerojatno da uopće tu stavku imamo u proračunu, ako smo za nju izdvojili samo 14,5 tisuća kuna, što je manje od plaće saborskog zastupnika.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo zastupnice Benčić. Što se tiče strategije suzbijanja korupcije, ja pretpostavljam da vi razumijete da to je posao koji je međuresorni, koji uključuje redovite aktivnosti niza resora. Možda vam nije poznato, ali recimo, USKOK se bori protiv korupcije ... [[Upadica se ne čuje.]] policija se bori protiv korupcije, sudovi osuđuju nekoga tko je eventualno osuđen za kaznena djela koja imaju koruptivni karakter. Sve su to sredstva koja dolaze iz proračuna. Što se tiče aktivnosti Vlade i akcijskih planova i svega onoga što smo napravili, osobito kad je riječ primjerice, o posebnim aktivnostima u trgovačkim društvima, dakle u pogledu javnoga upravljanja, to su stvari gdje smo napravili velike iskorake, napravili edukacije, napravili kodove ponašanja, kodekse ponašanja u javnim tvrtkama i na tom tragu ćemo nastaviti međuresorno, kao i do sada.
Sada je na redu kolegica Opačak Bilić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, moje pitanje bit će usmjereno na dječji doplatak i siromaštvo djece u Hrvatskoj. Ustav RH trebao bi posebno štititi obitelj, djecu i siromašne, no činjenica je da je u Hrvatskoj relevantna stopa siromaštva djece iznosi gotovo 20% i još puno toga ima, ali imam samo minutu, pa ću se usredotočiti na sljedeće, a to je da se u vašem predizbornom programu sigurne Hrvatske obećali udvostručenje iznosa dječjih doplataka, no to se nije dogodilo niti je uvršteno u proračun. Da, povećan je broj djece koji na njega imaju pravo i da, SDP je poslao u proceduru prijedlog izmjena Zakona o doplatku na povećanje dosadašnjeg iznosa za 50%. No kada građani RH i roditelji, vidjevši da taj dio niste uvrstili u proračun za naredno razdoblje mogu očekivati da će doći na red izvršenje obećanog?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Meni je drago da brojni zastupnici SDP-a tako temeljito proučavaju HDZ-ov izborni program i program Vlade, ono što je sasvim jasno i u konačnici, tako je bilo i napisano, sve te mjere su predviđene za 4-godišnji mandat, niti u jednoj rečenici to se ne podrazumijeva u prvoj godini mandata, a posebno ne da baš sve realiziramo u izvanrednim okolnostima kada smo morali iznalaziti rješenja za financijsku konstrukciju i proračuna i za pomoć privatnom sektoru i za povećanje plaća u javnoj i državnoj službi i za povoljno zaduživanje i za zadržavanje investicijskog kreditnog rejtinga i za korake prema euru. Dakle, sve te aktivnosti će doći na dnevni red, al ne mogu baš sve biti u prvoj proračunskoj godini koju ova vlada predlaže. Ja vjerujem da je svakome ko, realno gledana okolnosti u kojima se danas nalazimo, to sasvim razumljivo.
Kolega Pavić, izvolite.
Poštovani predsjedniče vlade, spominjali ste uštede koje ste uspjeli provesti, kao i rasterećenja poduzetnika koja ćete provesti u 2021.g., što naravno podržavamo, ali nismo za smanjivanje sredstava u proračunu na stavkama na kojima to stvarno i nije moguće. Ja bi upozorio na jednu stavku koja se tiče Veleučilišta Hrvatsko zagorje i Krapina, vi ste sa time upoznati. Naime, radi se o tome da ste u proračunu planirali 2,5 milijuna kuna za osobne dohotke i oko milijun kuna za naknade vanjskim predavačima. Stvarni troškovi tog veleučilišta na nivou godine su oko 5 milijuna i 900 tisuća kuna, pa odavde proizlazi da zapravo nedostaje otprilike 2 milijuna i 400 tisuća kuna. Podsjetio bi da postoji još jedan dug. Znam da to nije direktan dug vlade nego je to dug bivših osnivača, ali neko ga treba nadoknaditi s obzirom da se radi o dugu koji je prema predavačima, pa bi vas molio da se prihvati amandman kojeg ću podnijeti, koji će osigurati nesmetani rad veleučilišta.
Izvolite odgovor. Hvala vam lijepa. Što se tiče Veleučilišta u Krapini, mi smo već i prošle godine bili iznalazili rješenja koji će u biti pa riješit jednu, kako bi to rekao, rezidualnu situaciju koja nema odgovornosti ni sa vladom, ni sa Ministarstvom znanosti i obrazovanja već sa osnivačima, ali smo shvatili koliko je Veleučilište u Krapini važno za Krapinsku županiju i za sve one koji ga pohađaju, za u konačnici rezultate koje proizvode, pa ćemo u dogovoru između ministra financija i ministra znanosti i obrazovanja nastojati naći rješenja da se zatvore na odgovarajući način obaveze koje su preostale.
Hvala. Poštovani predsjedniče vlade, vi često pozivate na suradnju i konsenzus kod ključnih, kod donošenja ključnih dokumenata za RH. Državni proračun je sigurno jedan od tih temeljnih dokumenata koji definira razvoj RH za narednu godinu. I u vašem izlaganju rekli ste i podržali upravo doprinos i sudjelovanje svih zastupnika da donesemo kroz raspravu što kvalitetniji proračun. Mene zanima slijedeće, da li ste konačno odustali od starog običaja, lošeg običaja ili istrošenog modela da se proračun donosi nadglasavanjem većine u saboru ili ćete prihvatiti prijedloge one koji su konstruktivni i realni i razumni kako bi se upravo onaj visoki standard kojeg ste spomenuli, nadopunili, a da nije to samo 3 tjedna upućivanja materijala saborskim zastupnicima? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. g. Zastupniče Demetlika, ako sam ja dobro shvatio ova 3 tjedna vi doživljavate kao pozitivnu tekovinu. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] E, to je dobro, to je, pa ćete vi to kolegama reć da je to dobro. Što se tiče amandmana, evo danas je rasprava, znate i sami kako već ide poslovnički, tu imate nekoliko dana za podnošenje odnosno mi za razmatranje amandmana koji će pristići, svaki ćemo amandman vrlo ozbiljno sagledati, kao što radimo inače. Vidjet ćemo što eventualno iz vašega kuta djeluje bolje nego što smo mi sa naše razine predlagatelja uspjeli pripremiti i ukoliko se nađe prostora da se određeni amandmani usvoje, mi ćemo to nastojati prihvatiti, ali budući da ne znam na što točno u ovom trenutku mislite, teško mi je ovako a priori kazati, u svakom slučaju svaki amandman dobit će pozornost temeljitu i s tehničkog kuta gledanja i sa financijskog i u konačnici svrhovitosti i cjeline proračuna kako je predložen. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniku vlade. Molio bi gospođu samo da obriše govornicu i neka se pripremi potpredsjednik i ministar financija poštovani Zdravko Marić. 7 replika ima potpredsjednik vlade, prvi je na redu kolega Zurovec. Hvala vam.
Poštovani ministre, htio bi samo istaknuti da je realno ono što ste naveli, novac za HZZO je realno, s obzirom kakva je učinkovitost, takoreć bačen novac. Također me zanima što se tiče same lokalne i regionalne samouprave, da li vi mislite da će se onda povećati udio u BDP-u lokalne i regionalne samouprave iznad 7% s obzirom na ove reforme? Također bih istaknuo da bi trebali možda malo više slušati Udrugu poduzetnika s obzirom na njihove, mogu reći i oštre primjedbe koje smatram da bi trebale sačuvati ipak gospodarstvo jer oni su ti koji su pokretači, koji nas hrane. Također, evo u nekoliko navrata smo na Odboru za financije pričali oko rashoda za zaposlene, vidimo da oni rastu, a sami ste rekli da bi se ipak trebala ta masa plaća smanjiti, pa me sad zanima, pa nije valjda da vas premijer ili vlada ne slušaju, ipak ste glavni financijer u vladi? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče, pa evo krenut ću od ovoga zadnjega. Što se tiče mase plaća, dakle mislim da trebamo prije svega govorit, to ću ponovit i svoje riječi od prije, o kvaliteti i usluzi koju dobivamo za tu masu plaća. Mi smo sve ovo vrijeme pokušavali i dalje pokušavamo balansirati između naravno mogućnosti i samih, neću reć samo potreba i želja nego onoga što smatraju i sindikalni predstavnici, ali i naši zaposlenici da je realno i moguće. Pa ću ponoviti da i sa 1.1. i ovim dogovorenim povećanjem od 4% praktički govorimo o povećanju pojedinačnih plaća odnosno osnovice plaća za gotovo 20%. Što se tiče preporuka Udruge poduzetnika kao i drugih aktera gospodarstva, sigurno da ih uzimamo u razmatranje. Naravno slična se na neki način koncept može reći, a to je balansiranje onoga što je moguće i ono što na neki način jesu želje. Međutim, mislim da su svi itekako bili svjesni da upravo je ova pandemija pokazala na koji način i kako gledamo na samo gospodarstvo [[Upadica: Hvala vam]] To ćemo raditi i dalje. Hvala lijepo, pardon.
Kolegice Perić, izvolite.
Poštovani ministre, spomenuli ste u Zakonu o izvršavanju beskamatni zajam koji je odobravan JLS-ovima i HZZO-u i vidimo da je taj zajam korišteno preko 198 jedinica. Mislim da je to jako dobro i sam postupak koji ste predvidjeli i u novom Zakonu o izvršavanju jer je vidljivo da su jedinice na taj način mogle lakše pratiti i održavati likvidnost, a osim toga, država je kao što vidimo i u zadnjih nekoliko dana, zapravo ima toliki rejting da je omogućila kvalitetno da ima raspoloživa sredstva kojim može podržati, zapravo, opstojnost jedinica lokalne samouprave.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice i vama na replici i komentaru. I vi kao dugogodišnji ja bih rekao, čelnik i onaj koji se bavi sa lokalnim proračunima, a sada i na čelu saborskog Odbora za državni proračun i financije, dobro je da ste i vi naravno, kao i brojni drugi, ne samo članovi samog odbora, nego ono što mi je drago, i lokalni čelnici koji su saborski zastupnici, nevezano na poziciju ili opoziciju, prepoznali da je Vlada na adekvatan način i praktički samoinicijativno krenula u ovom smjeru da se odmah omogući ta mogućnost davanja tih beskamatnih zajmova jer smo odmah procijenili da će likvidnost za ovu godinu biti izuzetno zahtjevna, a da ako će itko doći, koliko je moguće, lakše do te likvidnosti, da će to biti centralni proračun i upravo zato smo išli u tom smjeru, i interes lokalne samouprave, HZZO-a i sličnih je naravno, potvrda da smo dobro napravili. Sad sam maloprije prezentirao i same izmjene, do kraja godine očekujemo još nekakvih dodatnih 500-tinjak milijuna kuna novih zajmova koji ćemo odobriti, koji od gradovima, općinama i županijama su od presudne važnosti. Hvala.
.../nerazumljivo/... sada je na redu poštovani kolega Habijan, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre. Evo, jučer na stranicama Vlade RH objavljen jedan tekst na kojem se između ostalog, spominju projekti koji su financirani putem EU fondova, poput izgradnje Pelješkog mosta, opremanje bolnice, izgradnja bolnica, razvoj zračne luke Dubrovnik, tu je spomenut i kampus FOI-a u Varaždinu. Činjenica je da je zahvaljujući upravo ovoj Vladi i ministarstvu i korištenje EU fondova sagrađen novi studentski restoran u gradu Varaždinu, da je izgrađen i studentski dom novi, međutim, još uvijek čekamo izgradnju ovoga konkretno, kampusa u gradu Varaždinu. Tu moram istaknuti, nažalost, traje od 2012. g., gdje je zapravo SDP-ova Vlada nije uspjela s EU komisijom ispregovarati i izgradnju same infrastrukture za studenske kampuse. Pa evo, molim vas, da li u novom proračunskom razdoblju možemo očekivati u dogledno vrijeme da se krene s tim projektnom? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Da, upravo i naglasak na još bolju i kvalitetniju apsorpciju fondova će biti i u ovom trogodišnjem razdoblju, a tim više kada govorimo o sustavu obrazovanja i znanosti i općenito svega onoga što je ulaganje u budućnost. Dakle u mlade i u budućnost. Tako da i taj dio sigurno i kolega Fuchs i mi svi skupa u Vladi, naravno da ćemo posebno voditi brigu. Iskoristit ću preostali dio moje replike da na neki način povežem ovo što ste vi rekli sa nekim prethodnim i replikama i predsjedniku Vlade i općenito što smo do sada čuli, tu je kolega Lalovac iznio jedan jako dobar prijedlog, ali na neki način, mogu reći, poglavito, ovo je za nove zastupnike koji možda danas prvi puta i vide sam Državni proračun i njegov, na neki način sastavni dio, ima jedan dokument koji se zove obrazloženje proračuna, to je jedan kratki, na 20 i nešto stranica dokument koji vrlo, vrlo lijepo i jasno razdjeljuje ono što se financira iz tzv. općih izvora u odnosu na EU fondove i mislim da je [[Upadica: Hvala.]] to dobro za pogledati, konkretno, stranica 17 pa ćemo [[Upadica: Hvala.]] tijekom rasprave malo još detaljnije o tome. Hvala.
Kolega Mandarić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Još jednom bih iskoristio priliku i naglasio važnost i projekta Slavonija, ali i budućih najavljenih projekata i za Zagoru i Liku, Banovinu i druge, no uz taj projekt ima još jedan drugi koji nema svoj naziv, a koji je uvelike pomogao obnovi i razvoju na područjima nerazvijenih jedinica lokalne samouprave u razvoju, ne samo komunalne infrastrukture, nego šire društvene, infrastrukture u kulturi, sportu, obrazovanju, predškolskom odgoju, a to su zapravo Vladine politike fiskalnih izravnanja i politike kompenzacijskih mjera prema jedinicama lokalne samouprave koje su ispod onoga prosjeka. Pokazalo se unazad nekoliko godina da je model i više nego uspješan, da jedinice lokalne samouprave mogu biti motori razvoja upravo takvih infrastruktura i onda rade i što vidimo da i u 2020. g., 2021. g. u proračunu predviđeno je 2 milijarde kuna upravo za kompenzacijske mjere, mislim da će to pomoći i to trebamo ubuduće što više toga.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo i na taj način i vi potvrđujete zapravo da Vlada i centralni proračun i na taj način, ne samo u vidu reakcije kada je izbila pandemija, kao što je uvažena zastupnica Perić rekla, ali gledamo i cijelo ovo vrijeme upravo proračune lokalne samouprave, ja to volim na neki način i pojednostaviti i reći da bi bilo zapravo i na neki način suludo zanemariti proračune lokalne samouprave jer su sastavni dio proračuna opće države i javnog duga. Išli smo ponovo s jednim prijedlogom za koji smatramo da je sustavniji pristup. Imali smo, naravno i neke aktivnosti koje su u proteklim godinama značile izravnu kompenzaciju, ovaj put smo se odlučili na ovaj sustavniji pristup, da taj fond izravnanja koji i vi dobro govorite i čija je osnovna namjena, da upravo i financijski djeluje na ravnomjerniji razvitak svih naših regija, gradova, općina, županija i da jednostavno ne zakinemo njihove žitelje upravo u provedbi onih ključnih mjera. Tako da ćemo na tom tragu, i ja sam siguran, uskoro i raspraviti [[Upadica: Hvala vam.]] kada dođe zakon u sam Hrvatski sabor.
Hvala. kolegice Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. ministre. Svi znamo koliko nam je razvoj poljoprivrede neophodan i važan. Ja vas molim da prokomentiramo činjenicu, odnosno da vi prokomentirate da je 85 milijuna predviđeno za ruralni razvoj, 107 milijuna kuna je predviđeno za ribarstvo, govedarstvo, proizvođače šećerne repe, a 61 milijun kuna odlazi na dugove i sudske presude. Ja vas molim, radi javnosti i radi prisutnih da nam objasnite o čemu se tu zapravo radi kada nam je potreban 61 milijun kuna za navedeno.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dobro ste apostrofirali isto ove namjere naše da kako iz općih, dakle, naših izvora novca poreznog obveznika, ali isto tako i europskih sredstava, što je moguće više usmjerimo upravo u područja ruralnog razvitka, poljoprivrede, svega onoga što će osigurati, s jedne strane malo prije spomenutu temu ravnomjernijeg regionalnog razvitka, ali isto tako mislim da smo svi itekako svjesni koliko je važna hrana, koliko je važna poljoprivreda i samodostatnost mislim da je ova pandemija najbolje pokazala. Referirali ste se jako dobro i na ove sudske presude, ja sam o tome nešto govorio kod predstavljanja samog rebalansa, do kraja godine samo koliko moramo osigurati na različite načine, konkretno radi se manje-više u pravilu o određenim nepravilnostima u povlačenju sredstava iz nekakvih prijašnjih godina pa se onda dugo to i čekalo i između ostaloga i sudska praksa je takva da kada u konačnici završi nerijetko imate i veći ishod, rashod za kamate u odnosu na samu glavnicu [[Upadica: Hvala vam.]] i zato je potrebno naravno voditi brigu o svim tim instancama. Hvala.
Hvala ministre. Idemo sada još 2 replike za kolege koji su bili u drugim dvoranama, prvi je kolega Miletić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Jandrokoviću, poštovani ministre Mariću prije nekih mjesec i pol dana odnosno točnije 5. listopada uputio sam vam zastupničko pitanje na temu proračuna, procjene proračuna i što će napraviti ova nova reforma u smislu Primorsko-goranske županije, Istarske županije, proračuna lokalne samouprave. Do danas odgovor nije stigao, nije dostavljen. Jeste li uopće napravili takvu analizu i kako će primjerice ova reforma utjecati evo na proračun trećeg grada u RH, konkretno na Rijeku. Kako da raspravljamo o državnom proračunu, kako da raspravljamo o jednoj ovako važnoj temi ako nemamo sve podatke, ako nemamo sve analize, želim precizne brojke i zato vas molim nemojte me dovoditi u opasnost da ne mogu glasovati o proračunu, da ne mogu podržati reformu bez konkretnih, preciznih podataka. Molim vas da ih kažete sada ili da mi ih dostavite. Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, naravno da ćemo odgovoriti na vaše zastupničko pitanje ovoga sa detaljima i pretpostavljam kad kažete reforma mislite na onaj porezni dio i što bi to eventualno značilo, dakle referirat ću se i povezati odgovor na vašu repliku sa ovim prethodnima. Dakle, gradovi i općine prema novom prijedlogu njihov udio se povećava sa 60 na 74%, županijama sa 17 na 20, a onih preostalih 6% ostaje ovako kako je istim tim gradovima, općinama i županijama u odnosu na ovoga decentralizirane funkcije. Sav onaj dio koji je ostao taj fond izravnanja će državni proračun na sebe preuzeti, a ići će za gospodarski slabije gradove, općine i županije. Obzirom da spominjete Rijeku i Istru tamo je u apsolutnom i relativnom broju manji, manje onih koji su ispod razine razvijenosti međutim gledano sve skupa niti jedna općina, grad ni županija kad gledamo ukupne efekte ne bi trebala biti u minusu. To je bilo načelo sve ovo vrijeme o kojem smo govorili.
Hvala vam. Idemo na zadnju repliku, za ministra financija poštovani kolega Totgergeli, izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjedniče Vlade prvo bi konstatirao da je proračun planiran tako da maksimalno pomogne održivosti našeg gospodarstva, očuvanju radnih mjesta pogotovo 2021. onda 2022. i '23. i rastu radnih mjesta, zaposlenosti. Međutim, ono zbog čega sam se javio je financijski plan Hrvatskih cesta, naravno da ovdje kad izlažete ne možete svaki program detaljno objasniti. Moram konstatirati da u financijskom planu Hrvatskih cesta na stavci program gradnje brzih cesta ta stavka u 2021. godini raste 325% u odnosu na 2020. godinu i tu se planira 447 miliona kuna, 2022. 502 miliona kuna i u toj stavci su predviđena izgradnja brze ceste između ostalog i prema Bjelovaru, ali isto tako i prema Koprivnici i prema Virovitici i zbog javnosti mislim da je to važno naglasiti. Hvala.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, evo to je više ja bih rekao komentar i dobro ste prepoznali u samom proračunu i ja moram priznati onako grubo rečeno 90% rasprave u Hrvatskom saboru kad govorimo o proračunu se svodi na centralni državni proračun, ali ima i naravno i jako važno ovoga one refleksije pojedinih vas zastupnika koji se referirate i na izvanproračunske korisnike, Hrvatske ceste su izuzetno važan izvanproračunski korisnik i zbog njihovog udjela i doprinosa u samom proračunu, ali naravno još više zbog investicijskog i općenito onoga svega, svih aktivnosti koje između ostaloga rade. Tako da u okviru ovih mogućnosti, dobro ste prepoznali, proračun mora i za iduću godinu raditi i činiti ono što je činio proteklih godina pa tako i na početku same ove pandemije, a to je biti spreman na sve izazove. S jedne strane očuvati i socijalnu stabilnost i sve ono što je između ostaloga važno, ali isto tako dati jedan adekvatan odgovor, impuls i poticaj gospodarstvu u prevladavanju ovih kriza i nikako ne zanemarivati [[Upadica: Hvala vam.]] investicije i pogled unaprijed. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ovime smo došli do kraja, uvodno izlaganje i replike. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu i najavljujem stanku. Dakle, trajat će do 13 sati i 10 minuta, onda će govoriti klubovi, ima ih 13 puta 10, 130 minuta, znači otprilike 2 sata onda ćemo opet napraviti stanku i onda ćemo ići s pojedinačnim raspravama. Znači nastavljamo u 13 sati i 10 minuta. STANKA U 13,00 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13:20 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa sjednicom sa klubovima zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika IDS-a govoriti poštovani zastupnik Marin Lerotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pri kraju smo jedne teške izazovne godine uzrokovane pandemijom korona virusa koja će zasigurno ostaviti dugoročne posljedice ne samo na hrvatsko gospodarstvo već i na hrvatsko zdravstvo koje već godinama grca u dugovima i teškim problemima. Ovako predloženi proračun sigurno neće dati nikakav napredak i neće donesti do nikakvog značajnog pomaka. Činjenica od koje ne možemo pobjeći je da smo mi svi skupa ovdje zarobljenici zastarjelog i neučinkovitog modela upravljanja kojeg ova Vlada i dalje gura, a to je rigidna centralizacija. Klub IDS-a stalno govori, a i ubuduće će konstantno govoriti o decentralizaciji dok god se vladajući ne udostoje to čuti. Često se spominju prijatelji iz Europe pa predlažem da se pogleda malo kako to rade uređene države Europe od Njemačke do Danske, da ih se malo upita kako kod njih izgleda proces donošenja proračuna i da objasne malo pojam transparentnost. Klub IDS-a svake godine predlaže niz amandmana u proračun pa ćemo to tako učiniti i ove godine. Predložit ćemo konkretne kapitalne i razvojne projekte i programe čija bi realizacija omogućila daljnji rast i razvoj Istre, unapređenje društvenog standarda, a time i veću kvalitetu života naših građana. To su projekti i programi koji doprinose daljnjem gospodarskom rastu i razvoju i to ne samo na regionalnoj već i na nacionalnoj razini. I ponavljam ono što smo već više puta s ove govornice govorili, ono što je dobro za Istru dobro je i za Hrvatsku. no naše kao i uostalom oporbene amandmane Vlada svake godine uredno odbija i to samo zato jer dolaze od strane oporbe. Duboko se nadam da će ova teška situacija u kojoj se nalazimo ova vrlo izazovna godina doprinijeti drugačijem pristupu Vlade jer nije moguće da baš niti jedan oporbeni prijedlog, oporbeni amandman jednostavno nije dobar. Vrijeme je da ova država napravi iznimku i prestane ignorirati oporbene saborske zastupnike jer time ignorirate sve one građane koji su izabrali nas i time poručujete da niste Vlada svih nego Vlada samo nekih. Nadamo se da će ove godine briga za sve građane ove zemlje nadvladati nazadnu, primitivnu i ograničenu logiku stranačke isključivosti kojom ste se vodili ranijih godina. Projekti koje predlažemo imaju za cilj povećati kvalitetu života naših ljudi u Istri, a posredno i cijeloj državi jer Istra je akumulator državnog proračuna. Svake godine u proračun uplaćujemo više nego što nam se vrati. Klub IDS-a podnest će 39 amandmana vrijednosti preko milijarde kuna. Kada gledamo po amandmanima najizdašniji će biti onaj povećanje osobne invalidnine sa 1.500 na 1.750 kuna, tu govorimo o amandmanu vrijednosti oko 107 milijuna kuna. S obzirom na to da se iz godine u godinu odgađa Zakon o inkluzivni dodatku smatramo da bi prihvaćanje ovog amandmana bar donekle pomoglo osobama sa teškim invaliditetom. Svjesni smo da povećanje naknade od 250 kuna nije veliko, ali je barem mali korak u pravom smjeru. Sljedeća stavka je obrazovanje koje je podnijelo ogroman teret ove pandemije. U državnom proračunu mora biti mjesta za nadogradnju Gimnazije u Pazinu kao i rekonstrukciju, nadogradnju ili energetsku obnovu škola u Bujama, Marčani, Svetvinčenti, Kanfanaru, Fažani, Žminju ili Vrsaru te rekonstrukciju Društvenog centra u Puli. Podnijet ćemo i niz amandmana koji imaju za cilj jačanje zdravstvenog sustava Istarske županije i to ulaganje u domove zdravlja, hitnu medicinsku pomoć, a posebno ističem amandman kojim se traži financiranje rekonstrukcije i prenamjene bivše upravne zgrade Opće bolnice Pula u stanove za djelatnike u deficitarnim zanimanjima zdravstvene struke. Tim ulaganjem dobili bi 22 stambene jedinice koje će koristiti liječnici i drugi djelatnici u zdravstvu. Radi se o projektu koji ne može biti aktualniji u ovo vrijeme korona virusa. Očekujemo da se prepozna potreba za ulaganjem u domove zdravlja u Labinu i Pazinu gdje bi se realizacijom planiranih projekata uvelike pomoglo podizanju zdravstvenog standarda najprije lokalnog stanovništva, ali također i gostiju kojih je u Istri jako puno naročito tijekom ljetnih mjeseci. Smatramo i da Vlada mora prepoznati doprinos koji su njezini građani kroz svoj radni vijek dali u gospodarskom, ali i u društvenom razvoju zemlje, pa danas kada njima treba pomoć i skrb da zajedno s lokalnom i regionalnom samoupravom financira izgradnju, dogradnju, rekonstrukciju ili energetsku obnovu Doma za starije u Puli i Raši. Mogao bi bih nastaviti o drugim vrijednim projektima ulaganja u lučku infrastrukturu u Poreču, Rapcu, Trgetu, Rovinju, Puli ili Umagu, također mogao bih nabrajati ulaganja u kulturne objekte kao i u druge projekte koje očekuju sufinanciranje kroz državni proračun, no sve te potrebe obrazložit ćemo kroz raspravu o amandmanima. Možda se na ovaj način čini puno, ali je zapravo jako malo. Zašto? Zato što Istra svake godine, ponavljam, u državni proračun uplati milijardu kuna više nego što joj se vrati. I zbog vrijednosti svih istarskih projekata koje ćemo uputiti kroz amandmane još je uvijek manji od onog iznosa koji se vraća. Općine, gradovi, Istarska županija spremni su sufinancirati projekte, ali za njihovu realizaciju potrebna je i podrška države zato što naši novci ne ostaju u Istri, odnosno zato što Hrvatska još uvijek nije ni funkcionalno ni fiskalno decentralizirana. I na kraju moram reći da je obeshrabrujuće da na ovakav način iz godine u godinu moramo tražiti da nam država vrati mrvice koje je od nas uzela. Sve te projekte mogli bismo bez problema realizirati bez pomoći države kada bi Hrvatska bila decentralizirana država i zato je ponekad smješno čuti ulaganje u istarski ipsilon ili ulaganje u Opću bolnicu Pula. Bolnica u Puli košta 800 miliona kuna, a mi svake godine uplatimo milijardu više, 30 godina to je 30 bolnica. I nadam se da je došlo vrijeme da Vlada pokaže sluha za projekte u Istri i općenito sve oporbene amandmane. Tražimo od vas da pokažete da ste nešto naučili od svojih europskih prijatelja i da ove godine demonstrirate višu razinu upravljačke i političke zrelosti nego ranijih godina. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj MOST-a nezavisnih lista, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Petrov i Troskot. Očito ćemo obrnuto jel, prvo, prvo ovaj kolega Troskot, a nakon toga kolega Petrov.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici i naši dragi građani RH koji nas pratite putem ekrana. Današnju raspravu bih podijelio u tri glavne točke, strukturirano pa će ona kasnije nakon toga kolega Petrov iznijeti svoja stajališta vezano za današnju tematiku, a to je proračun RH. Prva točka bi bila porez na dohodak što smo već imali prilike raspravljati. Dakle, sama porezna reforma koju je predložila Vlada jest hvale vrijedna, imamo određeno porezno rasterećenje smanjenje stopa dohotka iz razloga što i do ove situacije, dakle do smanjenja ovog poreza dakle sa poreznim sustavom u kojem se mi nalazimo smo zapravo slali poruku da se, da rad nije vrijedan odnosno rad se destimulirao iz razloga što se sa visokim porezima na dohodak bi ostao raspoloživi dohodak odnosno novaca manje za potrošnju naših hrvatskih građana, a to bi se onda još dodatno opterećivalo sa visokim odnosno čak u Europi najvišim skoro stopama PDV-a i našim građanima RH bi ostajalo manje i manje novaca za potrošnju, a osobna potrošnja je najveći generator svakog gospodarstva u najrazvijenijim zemljama svijeta. U tom smislu u Hrvatskoj bi za isti proizvod građani RH relativno više plaćao nego ostali stanovnici unutar zemalja EU. Međutim, tu ima jedna stvar na koju bismo htjeli upozoriti odnosno jedna bojazan i jedan čak i apel Vladi da vidimo da li su uopće uzeli to u obzir iz razloga što će porezna reforma u kontekstu poreza na dohodak dovest do proračunske rupe između 2 do 3 milijarde hrvatskih kuna i s druge strane ako se usporedi potrošnja Vlade u odnosu na prošli mandat hrvatska Vlada je potrošila 30% više sredstava što dodatna porezna odnosno dodatna proračunska rupa. Ono što je naša bojazan jest da će se rupa nastala od poreza na dohodak i rupa nastala od još veće potrošnje u odnosu na prošli mandat ponovno ići isfinancirati iz duga i onda ćemo imati naše građane koji će se ponovno zaduživati sa nenamjenski gotovinskim kreditima koja su velika opasnost za naše gospodarstvo u ovom trenutku pa će biti dodatni krediti na našim karticama, pa zaduženja od kumova, kod obitelji, kod prijatelja što znači da će naši građani RH opet morat biti Baltazari financija da bi preživjeli. Druga točka koju bi htio ovdje dotaknuti jest čak i upit s obzirom na potrošnju neku od Vlade RH, zašto radimo rebalans, ako imamo primjerice naše koncesionare u Macelju i istarski ipsilon, u ljubavi prema našoj domovini ja ne radim nikakvu razliku u ljubavi prema Zagorju ili prema Istri, ali načine kako se tretiraju koncesionari postavljaju se određena pitanja, zbog čega takve pogodnosti. A koje su to? Ne moraju se plaćati naknade za korištenje korištenja, zašto, to su velike rupe u proračunu, dakle netko to mora napuniti. Istarski ipsilon od samog početka je hrvatska Vlada besplatno kreditirala 3,5 milijarde hrvatskih kuna na izvještaj revizije 2018. to se danas, to je danas povećano na preko 4 milijarde kune možda se moglo financirati i dug prema veledrogerijama iz tog novca, 114 miliona kuna predujma novca prema istarskom ipsilonu, koji istarski ipsilon ne mora vratiti. I nadalje, subvencije prema Macelju u iznosu od 570 miliona kuna na izvještaju revizije nitko ne zna na temelju kojih kriterija su te subvencije dane. Dakle, postavlja se pitanje zašto se koncesionarima tako pogoduje, a ta pogodovanja su inače i protivna europskom pravu tretiranja koncesionara. I zadnja točka koju bih htio dotaknuti ovdje jest Hrvatska gospodarska komora i Hrvatska obrtnička komora odnosno naš prijedlog ukidanja obveznih članarina. Hrvatski poduzetnici nisu zadovoljni sa servisom koji HGK njima pruža, a plaćaju obveznu članarinu i naš prijedlog je anglosaksonski model. Dakle, kao poduzeće koje će svojim uslugama podatkovnom ekonomijom, pronalaskom novih tržišta, naknada provizija na to šta bi recimo pomoglo poduzeću, dakle preživjelo, a ne da hrvatski poduzetnici ne dobivaju adekvatnu uslugu na temelju koje onda moraju plaćati obveznu članarinu. I još jedan upit vezano za HGK, zašto Vlada RH i to je onaj upit potrošnje hrvatske Vlade, uplaćuje nekoliko milijuna kuna godišnje HGK kad se gleda financijski izvještaj koji onda HGK troši na letke, na pozlaćene kataloge i na vrećice. Zašto? Zbog čega to? Praktički onda indirektno hrvatska odnosno Vlada RH preko HGK financira letke, pozlaćene kataloge i stalke i mi smatramo da to nije u redu i da to nije pravedno. I iz te perspektive dajemo podršku našim poduzetnicima da se oslobode takvih parafiskalnih nameta i da jednostavno im se oslobodi likvidnost odnosno novac za likvidnost kako bi mogli i dalje ulagat, možda zaposlit neku novu osobu, a ne trošit novce obveznom članarinom prema HGK i HOK koje im ne daju uslugu koju bi oni mogli sami proizvest. Hvala lijepa.
Hvala. Nastavit će poštovani zastupnik Petrov, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ako moram ozbiljno razgovarat o ovom proračunu onda ću reći da je on problematičan na 3 razine. Prva razina je da u njemu ne vidim niti plana, niti strategije. Druga je da nije aktualan. Treća je da se neki podaci unutra namjerno predimenzioniraju, neki namjerno umanjuju. Ono što ja vidim kao problem sam je sva ova ozbiljnost ovdje koju mi danas na način na koji mi raspravljamo s obzirom da prijedlog koji je nama došao na klupe nije aktualan. Nije up to date, ne znam možda predsjednik vlade voli francuski … [[Govornik se ne razumije]] kako god, al prijedlog koji vi imate ne uključuje milijardu i 200 milijuna kuna koje je vlada prošli tjedan dogovorila sa sindikatima. Znači mi raspravljamo o prijedlogu proračuna koji već, za koji znamo sad trenutno da ne vrijedi. Druga stvar, nije realan jer, a o tome se i može diskutirati, vlada spominje da će povećati za 5 milijardi kuna iz Europskih fondova novac iduće godine, a Europska komisija je ima mjesec dana najavila da neće iz mehanizma za otpornost i dati ova dodatna sredstva iduće godine. I osim toga, da budući da nije Nacionalna razvojna strategija gotova, pa samim time niti planovi po toj Nacionalnoj razvojnoj strategiji, da se ni novci iduće godine iz novog financijskog okvira neće moći povući. Osim toga, pitanje kod ovjere financijskih sredstava o čemu se cijelo vrijeme šuti, a to je onaj zadnji korak nakon povlačenja sredstava, a o njemu se šuti, koliko ćemo i zapravo i se odobrit, a kolko ćemo morat platiti iz svog džepa, spominjat da ćemo povući 5 milijardi kuna dodatno u odnosu na ovu godinu je poprilično hrabro. Al dobro, nikad nije manjkalo s vaše strane obećanja. Ono što je sreća u ovoj cijeloj krizi oko covida srećom covid je učinio da nema obećanja onako nerealnih tipa otvorit ćemo 180 000 radnih mjesta, ajde malo ste u boljim gabaritima nego prije. Al od svega i kad maknem ovo da raspravljamo o proračunu koji nije aktualan, za koji sad znamo da nije aktualan, a koji znamo da su određene brojke predimenzionirane, al o njima možemo raspravljat. Ono što mene brine, brine me što proračun, glavni, strateški dokument nema strategiju zato što je pravljen na način, ja mogu razumjet cijelu specifičnu situaciju u ovom trenutku zbog epidemije covida, al u ovakvom dokumentu bi se trebao vidjeti plan strategija za idućih 5-10.g. To se u ovome ne vidi. I samo molim vas nemojte spominjati Nacionalnu razvojnu strategiju do 2030. jer ono kako je napravljena, jedino što se vidi to je ono kolosalan Epik fejl i najbolje se pravit da ne postoji po mogućnosti 32 milijuna kuna brže bolje vratite nazad u državni proračun. Prošla je plaćena 850.000 kuna, a osobno ću tražit da date svaki račun koji ste potrošili u ta 32 milijuna kuna za mrtvo slovo [[Upadica: Hvala vam lijepa]] na papiru.
Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Nacionalnih manjina, a vrijeme će podijeliti poštovani potpredsjednik ovog doma i zastupnik Furio Radin i poštovani zastupnik Bilek. Najprije poštovani zastupnik Furio Radin, izvolite.
Fala lijepa g. potpredsjedniče. Kolega Troskot, slobodno dodam jednu stvarno ono što ste rekli u Ipsilonu da plaćamo u 30.g. i tunelarinu kojeg smo plaćali samo, kojeg smo mi izgradili samodoprinosom u stara vremena i koje smo platili već jedanput tada, tako da samo da stavim još malo soli na ono što ste rekli. Niko ne može osporiti da se ovaj proračun donosi u specifičnim okolnostima i nadajmo se da ćemo se zaustaviti samo na ovom terminu „specifični“ jel da iako ozbiljno prijeti, situacija prijeti da postaje izvanredna i u zdravstvenom smislu i shodno tome jel da kao rezultat i u ekonomskom smislu. Jer među raznim funkcijama koje ima svaki državni proračun, ja ću ih samo letimično spomenuti, računovodstvenu, sama po sebi je razumljiva, garantnu, da garantira naravno građanima da će imati svoje potrebe zadovoljene na način kako su definirane proračunom, pravosudni, da će to sve biti, da će ti novci koji će se potrošit biti legalni i na kraju gospodarstveno ili ekonomsko koja je također sama po sebi razumljiva i koja treba da bi se postigla određena ravnoteža u određenoj, u toj godini u jednome društvu. Od svih tih vrijednosti, međutim, dominantna je 5. ili 1. kod nas, ja bih rekao, ne u ovom proračunu samo, nego u svim proračunima 1. Političko obilježje proračuna. Ako proračun raste u doba neizvjesnosti, očito je da on ima i političko-motivacijsku funkciju koja se ne može svesti na ono tumačenje, je l' da, tipično, da je kod raznih populista, da se moraju zadovoljiti razni apetiti, da su stalno neki izbori, pa se morao stvoriti određeno javno mnijenje, da se moraju održavati razne političke i političko-financijske ravnoteže, da se moramo, zapravo, da moramo odgovarati EU-i koja sputava, po nekima naš rast, a ja ne mislim tako. iako je sve to u određenoj mjeri i istinito, ali ja preferiram naglašavati, posebno u trenutku kada smo u robovi zapravo jedne situacije u kojoj ne uspijevamo još, ne samo riješiti nego definirati do kraja niti sa zdravstvenog stanovišta niti sa gospodarskog stanovišta, ja želim naglašavati upravo tu motivacijsku funkciju državnog proračuna. Ako ne gledamo pozitivno na neposrednu budućnost, da ostvarimo razvoj ili da barem održimo financijsku i gospodarsku ravnotežu, zapravo nećemo postići ništa. Tu politika ima veliku odgovornost, o nama ovisi da li će građani gledati sa određenim, sa određenim neophodnim optimizmom na sljedeće razdoblje. Zapravo nalazimo se u situaciji kada i u situaciji kad psihološki razlozi su također, gotovo isto važni kao i ekonomski. Zato ne treba i tu se pridružujem kolegama iz IDS-a, ne treba tek tako odbaciti prijedloge oporbe i suprotno tome, oporba treba shvatiti da neki potezi vlasti su opravdani i nužni. Nikad kao u ovakvim trenucima ne treba biti, doći do suradnje. Zato u .../nerazumljivo/... zato su parlamentarni predstavnici nacionalnih manjina podržali rebalans i podržat će i ovaj proračun. Mi smo startali našu priču u jednoj situaciji koja je bila zapravo jako problematična i gdje, startali smo jako nisko i zato povećanja koje sad imamo, a imamo povećanja i u ovome proračunu, povećanja koji, koji mi imamo, zapravo, treba .../nerazumljivo/... treba shvatiti kao neku vrstu uspostavljanja novog sustava funkcioniranja nacionalnih manjina. I na kraju, prije nego što dajem riječ g. Bileku koji će govoriti o nekim .../nerazumljivo/... o nekim konkretnim ciframa, ja ću spomenuti samo da sam završavao svoj govor o, prošli put kada smo, kada smo zapravo razgovarali o proračunu o, sa, sa školom u Bujama, rekao sam, školu u Buja, u Bujama više nema u proračunu, pa je nije bilo ni prije nekoliko, prije par tjedana, kad smo razgovarali o, kad smo govorili o proračunu, sada se vratila u proračunu. Kontrolirao sam, stavke su, stavke su odgovarajuće, znači sada imamo točne stavke i možemo biti zadovoljni barem sa tog stanovišta i da se odgovorio na naš apel, na moj apel kada smo govorili o rebalansu.
Nastavit će poštovani zastupnik Bilek, izvolite.
Hvala lijepo evo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Ministarstva financija, uvažene kolegice i kolege. Pa kao što i svi znamo, danas raspravljamo o najvažnijem dokumentu kojeg donosimo uopće u toku jedne parlamentarne godine te ovaj dokument moramo sagledavati u kontekstu stvarno novih izazova koji su pred nama, a koji su u znatnoj mjeri definirani ovom neizvjesnošću oko daljnjeg razvoja situacije, pogotovo povezane sa ovom pandemijom koronavirusa. S te strane, kao što je i vidljivo u ovom prijedlogu proračuna, da način upravljanja financijama, ali i članstvu u EU će nam pomoći da i nešto lakše amortiziramo stres izazvan ovom pandemijom pa su na takav način dodijeljena Hrvatskoj sredstva, više od 23 milijarde eura, odnosno preko 173 milijarde kuna za naredno razdoblje koja su proračunski i izvanproračunski korisnici imaju na raspolaganju za razvojne strateške i reformske projekte, a što će uz održive javne financije omogućiti, nadamo se, i brzi oporavak ekonomije. Ova Vlada je već u proteklom mandatu naglašavala nužnost i potrebu konsolidacije javnih financija, kako bi između ostalog, bili spremni na pravovremenu reakciju u trenutku moguće ekonomske i gospodarske krize. Javne financije su početak ove krize dočekale u solidnom stanju, tako da su se već na samom početku, moglo ići sa mjerama pomoći gospodarstvu, za očuvanje radnih mjesta, otpis i oslobađanje poreza gdje evo i sada slijedi idući krug koji se upravo veže na tom dijelu, ali prije svega na gospodarskom planu očuvanje radnih mjesta, proizvodnje i gospodarstva. Nažalost naše gospodarstvo je još uvijek u velikoj mjeri ovisno o uvozu, a s te strane od iznimnog značaja povećati samodostatnost u svim mogućim segmentima, a posebice u poljoprivrednoj proizvodnji odnosno u proizvodnji hrane. Pozdravljamo prije svega osiguranje sredstava za sufinanciranje eu projekata kako bi naše jedinice lokalne samouprave, općine, gradovi, ali i županije mogli u budućnosti još bolje i kvalitetnije koristiti sredstva koja su im na raspolaganju iz EU. Moram istaknuti da su u proračunu osigurana sredstva i za mnoge kapitalne projekte među kojima se nalazi i projekt nastavka gradnje brze ceste Farkaševac-Bjelovar, rekonstrukcija državne ceste DC5 preko Grubišnog polja-Končanice i dalje kao i konačna izgradnja kružnog toga kod poduzetničke zone DALIT u Daruvaru no i mnogi drugi cestovni, željeznički, ali i pomorski infrastrukturni projekti. Želim napomenuti svakako i program Vlade RH za potporu područja naseljenim nacionalnim manjinama kroz Ministarstvo poljoprivrede, gospodarstava, ali i Ministarstva regionalnog razvoja kroz koja se unapređuje kvaliteta života svih građana koji žive na području ili na tim područjima npr. Punitovaca, Hercegovca, Končanice, Dežanovca, Iloka, Grubišnog polja i dr. Iako velikim dijelom radi covida prije svega, nažalost nismo uspjeli do kraja izvršiti operativne programe Vlade RH za nacionalne manjine za protekli period 2016.-2020. drago mi je da su jednim dijelom sredstva osigurana u ovom proračunu te vjerujem da ćemo u operativne programe za nacionalne manjine u budućem razdoblju izvršiti u većem obimu. I naravno Klub nacionalnih manjina podržat će prijedlog ovog proračuna. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Pa ja bih samo malo skrenuo s teme pa bi i ovom prilikom gospodina Bukaricu i gospodina potpredsjednika Reinera upitao jednu stvar, ne trebate mi sada odgovoriti, ali imajte na umu, kod prijavljivanja za rasprave nemamo ujednačeno pravilo. Dakle, neko baci prijavnicu na laptop pa je prvi, a tko zna tko je bacio, a neko čega ovdje i prijavljuje se. Ja nemam problem s tim načinom samo da znamo što se smije. … [[Upadica se ne razumije.]] mora se, onda ovaj redoslijed koji je bio nije pošten. Trebao je biti prvi gospodin Grmoja, drugi ja jer su ostali baciti prijavnice na laptop. … [[Upadica se ne razumije.]] a prošli tjedan, a tek smo danas dnevni red potvrdili. … [[Upadica se ne razumije.]] ok. Ne, ne sve u redu. Dobro. Znači svi su se prijavili osobno. U redu. Hrvatska ima kao i sve države svijeta unutrašnje more. Unutrašnje more je za one koji ne znaju more od zadnje hridi otoka, poluotoka pa do obale. Hrvatska ima jako veliko unutrašnje more jer ima jako razvedenu obalu i 1185 otoka, otočića i hridi. Zatim imamo teritorijalno more, to vam je 12 nautičkih milja, 20-ak km za one koji ne znaju kolika je nautička milja 1852 metra, dakle 12 nautičkih milja od zadnje točke obale, hridi, otoka, otočića i Hrvatska ima također i taj pojas koji je jako velik zahvaljujući i velikom unutrašnjem moru. E sada između našeg teritorijalnog mora i talijanskog imamo međunarodne vode. Po sredini međunarodnih voda ide linija razgraničenja, e sada danas odnosno ovih dana Talijanski parlament će usvojiti odluku o isključivom gospodarskom pojasu gdje postoji ekskluzivitet lova ribe i eksploatacije mineralnih bogatstava od strane Italije. Jel me pratite sada? Hrvatska ima ekološko-ribolovni pojas koji je proglasila, ali ga nije proglasila za zemlje članice EU. Ministrica je rekla da smo mi zaštitili naše more i ribolovu, jesmo, ali nismo od Talijana jer ona ne zna da je Italija u EU. Dakle, ovih dana će Talijani u svojoj polovici međunarodnih voda, ne znam jel vam malo komplicirano kolegice i kolege u svojoj polovici međunarodnih voda proglasiti isključivi gospodarski pojas, a mi Hrvati pošto smo mi darežljivi mi ćemo njima dozvoliti da oni i dalje u našoj polovici međunarodnih voda love ribu. Kolega Grmoja ne čujem. Dakle, mi smo proglasili to, ali za sve države svijeta osim za članice EU. Pa mi smo evo kažem pametna država imamo pametnu politiku, jako pametnu. S obzirom da ću dati pola vremena kolegi Sačiću samo ću evo još jednu stvar ovdje napomenuti, evo drago mi je tu gospodin ministar. Ja uvijek naglašavam ovdje, a to ministar zna, niste ni vi odgovorni za sve, ali ste najodgovorniji odnosno predsjednik Vlade i vi i mi danas imamo situaciju Hrvatskoj kao da imate jednu prosječnu hrvatsku obitelj koja onako malo gleda svoj standarda pa kaže ok, pa dobro nemamo automobil i jedini ga nemamo u ulici od 30 obitelji koje žive u ulici ili točnije 27 obitelji, pa ok, pa nemamo ni TV jedini, ali nema veze ok, ali nemamo niti idemo u poderanim cipelama jedini, ok, aha imaju tamo oni Bugari neki, ali oni čak idu s jednom cipelom od njih smo bolji nešto. E tu je Hrvatska otprilike i mi smo na začelju kolone i to debelo na začelju kolone i po BDP-u po stanovniku i po javnoj potrošnji po stanovniku i to su stvari koje moramo isticati. Meni je žao zbog toga i reći ću niste vi krivi, ali ste najkrivlji. Kolega Sačiću izvolite.
Hvala, evo sad sam doznao da će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti kolega Sačić, valjda će govoriti o proračunu jer ovo nije bilo o proračunu, apsolutno ništa, ali sad ćemo sigurno čuti od kolege Sačića nešto o proračunu. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče, ministre, suradnici, pa evo imao sam potrebu ukazati na jednu po mom mišljenju ne dobro stanje u pogledu financiranja Državnog odvjetništva RH. Naime, mi više od 2 mjeseca imamo ovdje na stolu izvješće o radu Državnog odvjetništva i to je vrlo korisno i tu se moglo naći tko je dosada, pretpostavljam da ste svi pročitali, iznimno dobrih podataka o njihovom radu, između ostalog u stavci Državno odvjetništvo zastupanje RH po koje je Ustavom i zakonima ovlašteno, u pred međunarodnim tijelima, međunarodnim arbitražama, međunarodnim sudovima, drugim ustanovama i institucijama, godišnje je potrošilo 2019., a ti su trendovi pa gotovo pa standardno i '17., '18., itd., pretpostavljamo '20.-ta više od 82 miliona kuna. Napominjemo da je te godine razdjel za Državno odvjetništvo za sveukupni rad koji glavno Državno odvjetništvo obavlja između ostalog i za ta zastupanja i za pred Ustavnim sudom, Visokim trgovačkim, upravnim, građanskim u Hrvatskoj i izvan Hrvatske i za edukaciju vježbenika, organizaciju različitih oblika seminara itd., svega onoga o čemu mora brinut osigurano im je te 2019. 103 miliona kuna. Dakle, više od 80 debelih 80% odlazi novaca koje im dodjeljujemo na iznimno visoke troškove zastupanja RH pred međunarodnim arbitražama. Trenutno je njih aktivno 12, tih međunarodnih arbitraža. I u ovoj 2020. ja mislim sad krajem godine odnosno 2021. će biti rezultati. Vrijednost sporova kod tih međunarodnih arbitraža prelazi po konzervativnoj metodi 6,5 milijardi kuna. E sad dragi ministre i poštovani, oprostite na ovom izrazu dragi, ovaj kako ćemo mi sad objasnit da ste ove godine ukupno DORH-u zapravo predviđeno za 2021. predvidjeli 69 miliona kuna ukupno u stavki za njihov rad za 2021., a za međunarodno zastupanje RH pred 44 miliona kuna. Dakle, tu imamo očito jedan, jedan nesklad i vrlo vjerojatno će morati doći ovaj ili do rebalansa itd., ali čemu ulaziti u to kad već sad znadete da su zadate, zadate varijable takve da naprosto kako god nas pogađala ovaj naša, naša, naša kriza i Covid kriza i potres i korupcija i siromaštvo, pred međunarodnim institucijama mi moramo djelovati i angažirati iznimna odvjetnička društva uspješna koja zapravo trebaju štiti interese. U tih 6 milijardi sve je rukama dakle tih odvjetnika, to ne znači da ih moramo svih 6 milijardi izgubiti, ali događa se evo Gavriloviću smo dali gotovo milijardu kuna, a svi smo mislili u Hrvatskoj da je to gotova stvar da neće nikakvih obešte, banke sve banke u Hrvatskoj su se udružile protiv interesa građana RH pozivajući se na ugovor o zaštiti stranih ulagača, ulaganja i mi smo jako dobro prethodne vlade zaštitili građane od nezakonja, bezakonja HNB-a i donijeli zakon o švicarcima, konverziji EUR-u i sve je to dobro, stvari koliko toliko funkcioniraju međutim sve te banke su se udružile, tužile nas i ovog časa od Hrvatske traže 5 milijardi kuna odštete. To vi jako dobro gospodine ministre znadete ta arbitraža traje, ona će znači zadnji je rok negdje kroz ovih mjesec, dva će presuditi ta ne znam da li je …/nerazumljivo/… ili koja, ovaj pred kojim se točno vodi. E sad, želio sam na taj način skrenut pozornost vama da akceptirate te činjenice i da naprosto te datosti u potpunosti ublažite i da im povećate proračun. I inače u drugom slučaju ti naši vrijedni, marljivi zaštitnici u …/nerazumljivo/… RH državnom odvjetništvu neće imati ni za kruh, ni za benzin iako voze stare Tempre 20 godina stare. Hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govoriti poštovani zastupnik Damir Bakić. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, poštovani suradnici iz ministarstva, uvažene kolegice i kolege, na početku još jednom ću naglasiti neprihvatljivo je da o proračunu raspravljamo u ovako kratkim rokovima. Pogotovo je neprihvatljivo da u ovako kratkim rokovima faktički istovremeno raspravljamo i o rebalansu proračuna za ovu godinu i o proračunu za slijedeću godinu. Pogotovo zato što se prijedlog proračuna za slijedeću godinu zapravo referira ne na ovaj netom usvojeni rebalans nego na onaj iz svibnja što naravno onemogućuje ili barem vrlo mnogo otežava praćenje i analizu. Konačno neprihvatljivo nam je da nam se proračun ponovno i opet i još uvijek u ovo današnje doba dostavlja u nepretraživom formatu. Dokument o kojem raspravljamo trebao bi biti dostavljen ne samo u pretraživom formatu nego i do četvrte razine. Stvarna rasprava o proračunu bi trebala biti ohrabrena ne samo u parlamentu nego i u javnosti. Ovakvim načinom i ovakvim formatom stvarna rasprava ne samo da se ne ohrabruje nego se zapravo otežava. Sad o meritumu. Počeo bih sa pitajući eksplicitno i premijera Plenkovića i ministra Marića je li u proračunu zaista osiguran iznos, novac, potreban novac za povećanje osnovice od 4% plaća svih državnih i javnih službenika? Vlada je nedavno potvrdila da stoji iza te obaveze, ali htjeli bismo potvrdu za to i odavde s ovog mjesta i ovom prilikom. Također htjeli bismo potvrdu i o tome je li osiguran novac i za pripadajuće sektorske dodatke? Nadalje, neovisno o orijentaciji proračuna jedno je pitanje stalno prisutno, koliko učinkovito, koliko odgovorno trošimo javni novac? Rashodna strana proračuna iznosi otprilike 158 milijardi kuna. Od toga nešto više od 20 milijardi, dakle više od osmine otpada na rashode za usluge. Neke od tih usluga su neophodne i vrlo skupe, tako je npr. formiranje i upravljanje naftnim zalihama. Neke od tih usluga su nažalost plaćanje cijene prethodnih promašaja, tako je naravno npr. financijsko savjetovanje u predmetu INA-MOL. Ali vjerujemo da su mnoge od tih usluga zapravo suvišne, da su zapravo one plod naše ne organizacije, neusklađenosti, nekoordiniranosti rada u ministarstvima i drugim institucijama. Jer npr. svako ministarstvo, svaki proračunski korisnik ima aktivnost administracija i upravljanje i unutar te aktivnosti svaki dakle taj proračunski korisnik i svako ministarstvo ima rashode za usluge. Kakve prirode su te usluge? Jer ih zaista trebam? A one, samo dakle te administrativne usluge nas koštaju više od 600 milijuna kuna. Npr. u Ministarstvu gospodarstva i pravosuđa, pardon, gospodarstva održivog razvoja 26 milijuna, u Ministarstvu poljoprivrede 33 milijuna, u Ministarstvu pravosuđa i uprave čak 47, u Ministarstvu branitelja npr. te usluge koštaju više od 10 milijuna. O kojim uslugama se zapravo radi? Jer npr. u Ministarstvu branitelja i zdravstvena skrb i psihosocijalna pomoć i zapošljavanje i braniteljske udruge, sve su to aktivnosti za koje je zasebno rezerviran novac i koje unutar tih dakle aktivnosti imaju posebno predviđen novac za rashode za usluge. Dakle, kakve su to usluge koje treba uža administracija, Ministarstvo branitelja? Kakvi su to poslovi vrijedni 10 milijuna kuna poreznih obveznika koji se moraju obaviti upravo naručivanjem vanjskih dakle poslužitelja? U Ministarstvu financija ove godine se pojavljuje nova stavka, zapravo se radi o novom doprinosu u EU. Naš proračun predviđa uplatiti doprinos proračunu EU u iznosu od 121 milijun 760 tisuća kuna na temelju nerecikliranog plastičnog ambalažnog otpada. I slijedeće godine predviđa se isti iznos. Imamo li mi ikakav plan u vezi s tim? Ovi sad i naši budući, naši budući doprinosi po toj osnovi nekim, nekim akcijama kojim možda, o nekim akcijama koje nismo možda poduzeli ili možda ovise o nekim akcijama koje trebamo poduzeti, o nekim indikatorima ili rezultatima? Što su nadležna vlada, ministarstva i vlada u cjelini učinili u vezi s tim? I to bismo htjeli znati. Još jedna nova stavka u proračunu, također o Ministarstvu financija. To je ulaganje u Investicijski fond inicijative triju mora u visini od 15 milijuna kuna. Što je to i zašto? Mi ne dijelimo vladin entuzijazam oko spomenute inicijative, a još manje oko tog Investicijskog fonda. Premijer je nedavno nakon sastanka na vrhu te inicijative izjavio da je Hrvatska spremna uložiti u taj Investicijski fond do 20 milijuna EUR-a, ali preko HBOR-a. Šta onda znači samo 2 milijuna EUR-a ovdje na ovoj poziciji u proračunu? Ovdje to više djeluje kao, kao poruka nego kao, kao stvarni investicijski potez. Nadalje, u proračunu se opet pod Ministarstvom financija predlaže daljnje povećanje izdvajanja za Katoličku crkvu. To je aktivnost koja prati Međunarodni sporazum Svete Stolice i RH, poznatije pod nazivom Vatikanski ugovori. Proračun za 2021. predviđa za tu potrebu izdatak od po prilici 326 milijuna kuna. To je 11% više nego ove godine i čak 4% više od plana za 2021. Tih samo 4% više od plana zapravo znači čak 12 milijuna kuna više, to je mnogo novca. Željeli bismo znati ili saznati objašnjenje uvećanje i tako bitnog uvećanja ovog ionako enormno velikog izdatka. Ne možemo se s druge strane ne, ne spomenuti smanjenja važnih stavki u Ministarstvu kulture i medija. Financiranje programa vizualne djelatnosti je smanjeno za gotovo 15%. Programi kazališne i glazbeno scenske djelatnosti za više od 11%. Književno izdavaštvo, inovativne i umjetničke prakse, međunarodna kulturna suradnja, financiranje svih tih aktivnosti je smanjeno. S takvim smanjenjima se ne možemo složiti i stoga ćemo predložiti prikladne amandmane. Pozdravljamo povećanje proračuna pravobraniteljstva za djecu, ali s druge strane ne možemo se složiti sa smanjenjem proračuna pravobraniteljstava za ravnopravnost spolova. I na kraju, svaki proračun je poruka, svaka stavka u proračunu je poruka za sebe i upravo zato i u tom smislu ne samo u novčanim iznosima važni su nam amandmani koje ćemo predložiti jer s tim amandmanima kroz njih založit ćemo se za poboljšanje kvalitete života svih naših građana, za zdravstvena prava, za obrazovna prava, za dječja prava, za ženska prava, za manjinska prava svih manjina po ikojem ključu, za zaštitu svih onih kojima je posebno zaštita i potpora potrebna. Mi nećemo moći prihvatiti prijedlog ovog proračuna, nećemo moći podržati ovaj prijedlog ukoliko se ne prihvate naši ključni amandmani u kojima ćemo tražiti osiguranje besplatnih obroka u školama za sve učenike, uvođenje građanskog odgoja kao zasebnog predmeta u sve škole, implementaciju Instanbulske konvencije, energičnu i učinkovitu obnovu, pokretanje programa stanogradnje stanova za javni najam i uz to kroz sve vrijeme jačanjem nadležnih tijela i institucija za energičnu i bezuvjetnu borbu protiv korupcije. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega župane, državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je proračun za 2021. sa projekcijama za 2022., 2023. zajedno sa proračunskim korisnicima i Zakon o izvršavanju državnog proračuna za ovu tekuću godinu. Naravno, klub HDZ-a podržava ovakav prijedlog i ovakav prijedlog proračuna i samo bih htjela podsjetiti kolege da u svakoj godini u svim proračunima i uvijek su postojale određene tužbe, sudski procesi koji su se događali, koji su se rješavali, okončavali ili nisu i uvijek je postojalo načina i Ministarstvo financija i svaki proračunski korisnik mora o tome voditi računa i ukoliko su se izgubila određena sredstva onda je to u obvezi bilo i pronaći i naći načina kako to isplatiti. Dakle, život nikad nije linearan pa tako nije ni ovaj proračun i on se događa i u aktualnom sada vremenu. Kada govorimo o našem standardu o našoj percepciji da li možemo bolje, uvijek možemo bolje, ali ne bi se mogla složiti sa onim kolegama koji kažu da hodaju u jednoj cipeli ili u poderanoj cipeli. Mislim da je naš standard u stvarnosti puno bolji od onoga kako se želi predstaviti javnosti. Dakle, nakon pada u 2020. koji očekujemo da će biti 8% u 2021. očekuje se rast BDP-a od 5%, a to će pratiti i u 2022. od 3,4 odnosno 3,1 u 2023. Ovo je iznimna situacija kada je vrlo nezahvalno i vrlo teško projicirati međutim upravo ono što smo govorili prednost je upravo članstva u EU daje nam određene pozitivne i optimistične prognoze kada možemo sagledati cjelinu kako se to događa i u EU. Prihodna strana proračuna određena je očekivanim oporavkom gospodarske aktivnosti i sigurno veliki značaj u tome imaju sredstva višegodišnjeg financijskog okvira 2014.-2020., a isto tako i ona koja će nastupiti 2021.-2027., s tim da još uvijek moramo reći da imamo onaj model N+3 dakle može se povlačiti sredstva u trogodišnjem još razdoblju nakon isteka financijskog okvira. Isto tako vrlo je važno da je novi instrument EU Nove generacije koja pomaže u likvidnosti gospodarstvu, a isto tako za očuvanje i potporu te otvaranju radnih mjesta te jačanja oporavka i otpornosti gospodarstva. Zato je predviđeno 6 milijardi bespovratnih do kraja 2026. i 3,6 milijardi eura zajmova. To će sigurno javnim financijama omogućiti brži oporavak ekonomiji bez obzira na ovo što se sada događa sa dvije države članice koje to usporavaju i ja smatram da će se naći kompromis jer sve članice iščekuju upravo to pozitivno rješavanje tih i otvaranje te mogućnosti koje će pomoći svima za izlazak iz ove krize. Rashodna strana proračuna usmjerena je na provođenje aktivnosti u svrhu oporavka, jačanja konkurentnosti i otpornosti gospodarstva. Za sanaciju šteta koje su uzrokovane potresom u 2021. predviđena su značajna sredstva i kako iz nacionalnih tako i iz Fonda solidarnosti. Upravo to nam sve zapravo govori o tome da će fiskalna kretanja dovesti do toga da će po ESA metodologiji naš manjak općeg proračuna biti negdje 2,9% u 2021., te 2,1 u 2022. i 2023. 1,6% BDP-a. Ono što treba isto tako napomenuti kada govorimo o samim prihodima imali smo u prvom čitanju sve one promjene koje se događaju vezano za porezna rasterećenja i u tom kontekstu treba reći da je jako važno da se smanjuje stopa poreza na dobit za poduzetnike ispod, odnosno do 7 i pol milijuna kuna. Dakle, na 10% sa 12% a isto tako i smanjivanja stopa poreza na dohodak na 30, odnosno 20%. Tu je važno napomenuti i ukidanje od oslobađanja od PDV-a pri uvozu roba male vrijednosti. Ono što valja reći da su time ukupni prihodi planirani 147,3 milijarde kuna u odnosu na 2022. kada su oni povećani za nekih 5 milijardi i 2023. na 152,9 milijardi kuna. U odnosu na rashode moramo reći da su oni planirani u visini od 157,9 milijardi kuna i to je nekih 10,6 milijardi više u odnosu na državni proračun za 2020. Treba posebno istaknuti da 3,3 milijarde se odnosi na povećanje rashoda koji se financiraju iz općih prihoda i primitaka i doprinosa, a 7,3 milijarde kuna odnosi se na povećanje rashoda koji ne utječu na rezultat proračuna opće države, tako da tu treba itekako napomenuti da se i dalje vodi računa i o kompenzacijskim mjerama jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave oko milijardu i pol kuna, da imamo povećanje doprinosa za proračun EU 1,1 milijardu. Rashode za zaposlene gdje znamo da se na ovaj način poštuju zapravo odredbe kolektivnih ugovora koji su prethodno sklopljeni, pa je to oko milijardu kuna. Isto tako, mirovine i mirovinska primanja, kamate, socijalne pomoći i naknade, jamstvena pričuva i dodatne roditeljske dopuste, te isto tako sufinanciranje projekata lokalnoj i regionalnoj razini. Još bih htjela istaknuti što se događa i u konačnom prijedlogu Zakona o izvršavanju državnog proračuna. Dakle, to je zapravo normativni dio kojim se uređuju svi odnosi i postupanja u državnom proračunu. Dakle, jako je važno da su tu 5,2 milijarde kuna koje se odnose na Fond solidarnosti i načina na koji će se on raspoređivati. Isto tako, jako je važna odredba koja je već korištena u ovom prethodnom, a to su prethodno spomenuti beskamatni zajmovi za jedinice lokalne samouprave, te za Zavod za zdravstveno osiguranje. I važno je da se taj institut može koristiti, dakle i u sljedećem razdoblju u 2021. Ovim zakonom je isto tako važno napomenuti da će se i dalje moći sanirati posljedice eventualno epidemije koje će nastati u budućem razdoblju i tu se daje određena fleksibilnost u raspolaganju sredstvima, a isto tako važno je reći da su nova financijska jamstva za izvanproračunske korisnike 2,8 milijardi od ukupnih 5 i pol milijardi kuna. I na taj način zapravo je omogućeno da se i način na koji će se postupak i uvjeti davanja tih jamstava. Dakle, klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati ovaj prijedlog proračuna i zakon o izvršavanju. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Grbin i Lalovac. Najprije poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Naravno da postoji neizvjesnost koja uvelike utječe na donošenje Proračuna za 2021. godinu. Suočeni smo sa velikom zdravstvenom krizom, a suočeni smo i sa svojevrsnom političkom krizom na razini EU gdje dvije države članice prijete blokiranjem usvajanja proračuna za razdoblje od 2021. do 2027. godine. I naravno da ste okolnosti možemo razumjeti i da možemo zbog toga shvatiti, da možda i ono što izglasamo za što Hrvatski sabor i zastupnici dignu ruku, a trebao bi biti proračun 2021., za 2021. godinu može biti brzo izmijenjeno. Za to možemo imati razumijevanja, ali za nešto drugo ne možemo. A to je činjenica da unatoč ovim krizama, unatoč ozbiljnim izazovima sa kojima se Republika Hrvatska mora suočiti u razdoblju koje je pred nama mi iste probleme pokušavamo riješiti na isti način bez obzira što taj način do sada nije davao nikakve rezultate. Poštovane kolegice i kolege prvenstveno iz HDZ-a, ovaj proračun je kontinuirani nastavak i kontinuirani obrazac održavanja statua qo. Mi i dalje kontinuirano tvrdimo da želimo da se nešto napravi, a u stvari činimo sve da se ništa ne bi promijenilo. Dat ću vam samo jedan primjer koji to najbolje oslikava. Predsjednik Vlade je u uvodnom izlaganju rekao da se određena izdvajanja i spomenu je zdravstvo povećavaju. No to nije istina. U rebalansiranom proračunu za 2020. za zdravstvo je planirano gotovo 15,2 milijarde kuna, u ovom proračunu za 2021. iznos je 14 milijardi kuna, više od milijarde kuna manje, a zašto, zato što opet u proračunu nisu predviđena sredstva za plaćanje dugova koji postoje. Dugova veledrogerijama, dugova za prekovremene sate zdravstvenih radnika. Kako ćemo ih riješiti? Kako? Na to odgovora nema? Izrijekom sam pitao predsjednika Vlade, jamči li stabilnost zdravstvenog sustava, jamči li da se ponovno neće dogoditi da u naše bolnice ne dolaze lijekovi, ali on to ne može jamčiti, a ne može jamčiti zato što novac potreban da bi se takva situacija izbjegla naprosto nije predviđen. I vi ćete kolegice i kolege prvenstveno iz HDZ-a za to dići ruku jer vama to ne predstavlja problem. Međutim, svima nama, svim građanima ove zemlje to je velik problem jer znamo da nam se ponovno može dogoditi da ne možemo dobiti lijekove kao što ih nisu mogli dobiti onkološki pacijenti u Puli, u Splitu, u Čakovcu, Varaždinu itd., diljem Hrvatske. A zašto? Jer Vlada naprosto nije planirala sredstva za obvezu za koju je znala da je tu. I to je jedan od osnovnih problema ovog proračuna i to opet radimo. Nema sredstava za sve ono što znamo da ćemo morati platiti. I naravno da to ne možemo podržati. Ali za što ima sredstava? Sredstava ima za sufinanciranje jedinica lokalne samouprave zbog rupe koja će nastati izmjenama porezna na dohodak. Podsjetit ću, ministar financija je prošloga tjedna rekao da će smanjenje poreza na dohodak one najviše stope sa 36 na 30% osjetiti 7.000 građana ove zemlje. 7.000 onih koji primaju najveće plaće u Hrvatskoj, zbog toga će nastati ogromna rupa u proračunima jedinica lokalne samouprave teška milijardu i više kuna koje ćemo ovim proračunom morati nadoknaditi, a tko će tu rupu platiti, svi, bez obzira na to da li im je plaća 2, 3, 5 ili 10.000 kuna ili mirovina, svi koji kupuju i koji plaćaju PDV platit će ovu rupu koja je nastala da bi 7.000 onih sa najvećih plaćama bilo porezno rasterećeno. E pa to kolegice i kolege nije pravedno, a to je ovaj proračun. Proračun koji ne rješava probleme koje država ima, a za koje znamo da smo tu, ali proračun koji istovremeno generira nove. Mi u SDP-u takav proračun ne možemo prihvatiti, a kolega Lalovac će nastaviti i obrazložiti dodatne razloge zašto je tome tako. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Lalovac će nastaviti. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče nedavno je izašla strategija 20 20, danas gledamo proračun i vidimo da nema baš puno poveznica između strategije 20 20 i sam proračun. Jedan od glavnih problema hrvatskog gospodarstva odnosno hrvatskog društva u toj strategiji, čitam strategiju koju je davala Vlada, je kažem najveći zaostatak hrvatskog gospodarstva zbog niske razine produktivnosti ukupnih faktora proizvodnje. Šta to drugim riječima znači? Znači ukupni faktori proizvodnje koji stvaraju poduzeća u Hrvatskoj rasli su po stopi od 0,8% dok su europske zemlje, europske zemlje kao što su Slovačka, Rumunjska rasle su faktori proizvodnosti od 3,5 do 5% i zbog toga imamo problem da mi maksimalno što možemo dosegnuti je gospodarski rast od 3% i u samoj strategiji se navodi da ćemo 2030. godine, 2033. godine doseći Sloveniju ali Sloveniju iz 2019. godine. I to je problem. To je problem zato što smo rekli da ćemo u narednom 10-to godišnjem razdoblju rasti po stopi od 3%. Zašto rastemo samo po stopi od 3%? Vlada je sama identificirala, zato što imamo vrlo nisku stopu produktivnosti, produktivnosti kapitala i rada odnosno ukupni faktor produktivnosti, a ponovo onda Vlada sama navodi zašto je tome tako, zato što imamo preveliki još uvijek i udio javnih poduzeća preko 1.100 poduzeća u vlasništvu koja su tehnološki još uvijek ne mogu nositi određene gospodarske aktivnosti i ono što je najvažnije čak Vlada u samom dokumentu navodi prevelik broj jedinica lokalne samouprave. Znači sve je Vlada korektno detektirala u svojoj strategiji 20 30, međutim sve te stvari koje smo zapravo čuli u strategiji nema ih u proračunu. I zato se nadamo da će kod slijedećih proračuna svakako se, svakako se voditi računa da ono što piše u strategiji da se primjenjuje i u proračunu. Ono što sam zapravo uvodno i rekao jako je bitno reći da 2008. godine Hrvatska da je bila u EU ne bi takav doživjela krizu i šestogodišnju recesiju koju je imala Hrvatska. I zato je dobro da danas kada govorimo u ovoj djelu krize da ne govorimo o MMF-u jel da smo mi izvan EU jedini izvor financiranja Hrvatske bi bio MMF, a znamo kako je MMF radi, samo rezovi i rješavanje njih, socijalni uopće problemi ne govore. I to je dobro zato što smo sada na ravnopravnom tržištu, možemo koristiti sredstva EU i zbog toga sam i ovdje i predložio budući da već preko 25% proračuna se zapravo odnosi na EU sredstva, imamo stari višegodišnji okvir imamo novi okvir, imamo fond solidarnosti da se napravi jedan dodatak, ne samo u, samo u jednoj crtici da se napravi jedan dodatak od 10-tak, 15 stranica dokumenta koji bi išao uz proračun da se pokaže koji su sve pozitivni efekti i rješavanje, i za rješavanje krize i kada se ovakve krize danas događaju. I zato je dobro da i kad ulazimo u europski tečajni mehanizam i ajmo biti potpuno realni, nama Rejting agencija nije dala zato što su nam trenutno dobre financije nego zato što imaju, Hrvatska ima perspektivu korištenja EU sredstva i ulazimo u Europski tečajni mehanizam gdje ćemo riješiti ogromni dio tečaja koji je u Hrvatskoj oko 500 milijardi kuna je vezano za EUR-o, kredita i razno, raznovrsne imovine. Znači da nemamo stabilnost i priljeva iz EU imali bi ogromni tečajni mehanizam i zbog toga je zapravo Moody's … [[Govornik se ne razumije]] to je politička odluka i to je dobra odluka da ulazimo čim prije u europski, u Europski tečajni mehanizam jel na taj način ćemo, pokazali smo i stabilizirali cijenu obveznica, nismo dopustili špekulantima na tržištu da trguju obveznicama kada je ovakva kriza i to su dobrobiti, to su dobrobiti našeg članstva. I zato sam molio vladu da to još pojača, da to pokaže jel to je, zapravo je to realno i to je činjenica i to je nešto što će nas u budućnosti i kod ovakvih rasprava mislim biti puno kvalitetniji i odnos rasprava ovdje nama u saboru ukoliko takve informacije tu imamo. Međutim, molim vas ovaj dio što ste pisali u strategiji primijenite, podržat ćemo vas, to su dobre stvari. I zašto ne možemo, mi moramo imati veće stope rasta od 3%, a ne možemo ih imati jel je vlada sama dobro detektirala da imamo slabu produktivnost. Iz EU sredstva ne možemo samo koristit da bi nešto asfaltirali, da bi nešto, da bi nešto zapravo određeni građevinski radovi napravili jel upravo nam govore da nam je slaba konkurentnost hrvatskih poduzeća i jedini izvor financiranja u ovo doba krize je EU. Banke su potpuno zatvorile financiranje hrvatskog gospodarstva i da nismo u EU, pa mi ne bi imali lipe za bilo kakvu odgovornost. Imamo na sada 25 milijardi iako je bankarski sektor prestao financirat gospodarstvo. To su dobrobiti i to da smo ostali samo na financijskom sektoru ajme nama, ajme nama i to su dobre stvari i to je jedini izvor likvidnosti sada za gospodarstvo i zato to trebate jače braniti i jače komunicirat jel to su dobrobiti koje mi ovdje očekujemo kakve god bili tamo problemi, [[Upadica: Hvala lijepa]] kakvi god bili problemi. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika je onaj SDSS-a i u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dragana Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče sabora, poštovani g. državni tajniče, kolegice i kolege. Priznajem da mi je malo teško govoriti iza bivšeg ministra i stručnjaka ove oblasti, ali evo ipak ću se usuditi barem u dijelu koji se odnosi na pitanje manjina, posebno manjine koje predstavljam. Međutim, nije na odmet spomenuti da planirani su prihodi u iznosu od 147 milijardi kuna, rashodi 157 milijardi kuna i dakle za 2021. predviđen je manjak od 10,7 milijardi kuna ili 2,75% BDP-a. U 2022. manjak je predviđen, manjak državnog proračuna projiciran je u iznosu od 7,3 milijarde kuna, dok se u 2023. očekuje manjak od 4,2 milijarde kuna. Ovo je dakle nešto što, čemu se iskreno nadamo i što je temeljem projekcija i nastalo. Prihodna strana proračuna u projekcijskom razdoblju određena je očekivanim oporavkom gospodarske aktivnosti uzimajući u obzir učinke najavljenih poreznih izmjena u okviru sustava poreza i dobiti, zapravo poreza za dobit i poreza na dohodak i to je dakle nešto što očekujemo. Značajan učinak na prihode proračuna imat će povlačenje sredstava iz Fondova EU, ponajprije s tekućeg višegodišnjeg financijskog okvira 2014.-2020., ali i predviđanja i za nova sredstva iz višegodišnjeg financijskog okvira '21.-'27., te iz novog instrumenta EU Nove generacije koja će se usmjeriti za pomoć u likvidnosti gospodarstvu za očuvanje i potporu otvaranju radnih mjesta, te za jačanje oporavka i otpornosti gospodarstva kroz razvojne, strateške, reformske projekte za šta je predviđeno gotovo 6 milijardi EUR-a bespovratnih sredstava do 2026.g. i 3,6 milijardi EUR-a zajmova. Rashodna strana usmjerena je prema provođenju aktivnosti u svrhu oporavka i jačanja konkurentnosti i otpornosti gospodarstva uz osiguranje primjene zaštite svih slojeva stanovništva. S ciljem osiguranja fiskalne održivosti lokalnih zajednica na rashodnoj strani predviđena su i dodatna izdvajanja za pomoć jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave uslijed planiranih izmjena u sustavu poreza na dohodak i to u iznosu od 1,5 milijardi kuna. Kako je moja kolegica Šimpraga nedavno spomenula, općine na potpomognutim područjima imaju smanjenje prihoda od poreza na dohodak od 10, pa čak i do 25%, što je puno u odnosu na njihova proračunska sredstva i što je prepoznato kroz kompenzacijske mjere JLS-ovima kako bi općine, gradovi i županije bile bez značajnijih gubitaka prihoda u njihovim proračunima. Dobro je vidjeti da se covid mjere koje značajno utječu na rezultate proračuna opće države u '21. planiraju pretežito iz sredstava EU, kao što sam rekla u iznosu od 2,1 milijardu kuna, dok se iz izvora koji utječu na rezultat proračuna opće države planira u iznosu od 100 milijuna kuna. Državni proračun za razdoblje '21., pa s projekcijama do '23. planiran je način da se drži kontrola na rashodovnoj strani proračuna dok se u potpunosti ne spoznaju učinci covid krize uz istovremeni nastavak rasterećenja gospodarstva kroz smanjenje poreza na dohodak i poreza na dobit. Drago mi je vidjeti da je prijedlogom Državnog proračuna RH za '21. s projekcijama na '22. i '23. predviđen nastavak dosadašnje dobre prakse u vidu programa pomoći u radu OPG-ova čime se jačaju ruralne sredine, čija je snaga i važnost nerijetko se zanemaruje. Važno je da resor poljoprivrede dobije tih dodatnih 270 milijuna kuna od čega je 85 milijuna kuna odnosi se na mjere ruralnog razvoja, 107 milijuna kuna za potpore govedarstvu, ribarstvu i proizvođačima šećerne repe a 61 i pol milijun kuna za dugove i sudske presude za koje je ministar Marić objasnio odakle dolaze. Također pozitivnim ocjenjuju i povećanje sredstava za programe poboljšanja infrastrukture na područjima naseljenim pripadnicima nacionalnih manjina kao i programe poticanja poduzetništva i obrta na područjima koja su trajno nastanjena pripadnicima nacionalnih manjina koji su u proteklim godinama se pokazali kao izvrsni i krucijalni, te postali gotovo garant ostanka stanovništva na spomenutim područjima. Napominjemo i nadamo se kako će sredstva koja su namijenjena poduzetnicima i obrtnicima na području naseljenim pripadnicima nacionalnih manjina u Ministarstvu gospodarstva, a koja se u 2020. godini nisu trošila kako je planirano, da će se za taj iznos povećati proračun za iduću godinu. Nedavno sam govorila o problemu rješavanja pitanja bivših nositelja stanarskog prava, pa ću i sada spomenuti kako su sredstva Središnjeg državnog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje namijenjena ovoj svrsi i dalje nedostatna, te bi ih valjalo povećati kako bi se ovo dugogodišnje pitanje konačno riješilo. Sredstva stavljena na raspolaganje Agenciji za pravni promet i posredovanje nekretninama za kupovinu nekretnina na račun Republike Hrvatske se iz godine u godinu povećavaju što je svakako pohvalno. Posebno ističem činjenicu da se planira izdvojiti više sredstava za poticanje obrazovanja nacionalnih manjina, ali i dalje mislim da bi bilo dobro povećati sredstva namijenjena predškolskom odgoju za djecu pripadnike nacionalnih manjina. Iako je pandemija korona virusa tijekom 2020. dovela do značajno negativnih socijalno-gospodarskih posljedica Vlada RH iskoristila je stvoreni fiskalni prostor iz prethodnih godina za bržu i snažniju fiskalnu potporu za održanje zaposlenosti i cjelokupne gospodarske aktivnosti. Sve u svemu Klub zastupnika SDSS-a će podržati ovaj Prijedlog proračuna za 2021. sa projekcijama za 2022., 2023.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a i nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ermina Lekaj Prljaskaj. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicima, cijenjene kolegice i kolege. Danas raspravljamo o najvažnijem dokumentu kojeg donosimo u toku parlamentarne godine. Ovaj dokumenat moramo sagledavati u kontekstu novih izazova koji su pred nama, a koji su u znatnoj mjeri definirani neizvjesnošću oko daljnjeg razvoja situacije povezane sa pandemijom korona virus. Temeljni cilj kojem trebamo težiti je održivost i stabilnost javnih financija uz očuvanje postignute razine socijalnih prava. Upravo ovaj proračun predstavlja ravnotežu spomenutih ciljeva, jer je po svojim karakteristikama realan, životan, održiv i socijalno osjetljiv prema najugroženijim skupinama društva. Po prvi puta suočavamo se sa posljedicama globalne gospodarske krize koja nije pribjegnuta rezanju prava najranjivijih skupina čime je čitavoj hrvatskoj javnosti odaslana jasna poruka društvene solidarnosti za koju se zalaže i naša Vlada. Do ove promjene došlo je i uslijed globalnog zaokreta u izboru instrumenata kojima pojedine vlade raspolažu u suočavanju sa posljedicama covid krize. Kako ne bi došlo do pada životnog standarda i kupovne moći potrošača, te usporavanja gospodarskih tokova država je preuzela odgovornost o osiguranju neophodnih sredstava sve u cilju očuvanja gospodarstva, radnih mjesta i zaštite svih slojeva društva. U prilog toj inicijativi države govori ohrabrujući podatak kako je Republici Hrvatskoj podignut i kreditni rejting. Pokazatelj toga je ispravnog smjera u vođenju javnih financija, ali i rezultat ozbiljnih priprema oko ulaska u eurozonu koje su prepoznate od strane međunarodnih kreditnih i financijskih institucija, snažnija integriranost RH u europske financijske mehanizme i tokove treba nam poslužiti u ishođenju jamstva za lakše prevladavanje postojeće krize, održavanje socijalne stabilnosti, te istovremeno i jačanje investicijskih ciklusa. Članstvo u EU nam je pomoglo da lakše amortiziramo stres izazvan epidemijom covid, te mišljenja smo da bi hrvatska Vlada trebala još odlučnije i hrabrije provoditi reformske zahvate, ali i osigurati logistiku za velike infrastrukturne projekte koje mogu dati značajan investicijski zamah hrvatskom gospodarstvu. Također potrebno je dati snažniju podršku domaćim poduzetnicima prilikom apliciranja za europska sredstva, te istovremeno osnažiti domaće institucije čija bi zadaća trebala biti informiranje poduzetnika i njihovo povezivanje sa specijalnim europskim fondovima. To bi trebalo predstavljati dodatnu infuziju u krvotok hrvatskog gospodarstva. I slijedom svega navedenog klub Hrvatske narodne stranke – liberalnih demokrata i nezavisnih zastupnika podržat će prijedlog proračuna RH za 2021. godinu s projekcijama za 2022. i 2023. godinu. Hvala vam.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Makroekonomski okvir na kojem se zasniva ovaj proračun planira rast BDP-a od 5%. Te stope rasta nismo imali još od vremena Ive Sanadera. Svi znamo kako je to završilo. Aktualni predsjednik Vlade Republike Hrvatske ljuti se kada kažemo da Hrvatska raste sporije od drugih tranzicijskih zemalja, a kad padamo onda je to duplo više. U trećem kvartalu Poljska je zabilježila pad od 1,6% kao i Litva. Prosjek Europske unije je 4,3%. Hrvatska neće biti u tim brojkama. Brojke su egzaktne. Brojke ne lažu, ne obmanjuju sviđalo se to nekome ili ne. I kada smo ušli u proces tranzicije, mi smo bili drugo gospodarstvo po snazi među tranzicijskim zemljama. Gdje smo danas? Na začelju sa Bugarskom. Ove makroekonomske projekcije na kojima se temelji proračun za iduću godinu su napravljene nakon turističke sezone. Predviđaju stavljanje epidemije pod kontrolu, normalizaciju ekonomskih aktivnosti, ali na strukturi gospodarstva koja se temelji na turizmu kao glavnoj gospodarskoj grani. Glavna okosnica našeg BDP-a je i dalje osobna potrošnja. Nema ovdje u ovom proračunu u najavi vertikalnih mjera, industrijskih politika, regionalnih politika kojima bi se struktura našeg gospodarstva pokrenula u smjeru reindustrijalizacije ponovnog pokretanja proizvodnje. Realno gledano ako sagledamo sve što sam do sada rekla, ovaj proračun je nerealan. Svjesna je toga i naša Vlada, pa i ministar Marić, pa u jednoj od prezentacija iz listopada kaže: „Bitno je napomenuti da makroekonomske projekcije u velikoj mjeri ovise o razvoju Covid-19 situacije obzirom na pogoršanje situacije. Uspoređujući sa razdobljem kada su iste napravljene postoji značajan rizik ostvarivanja baznog scenarija što bi se negativno odrazilo na prihode državnog proračuna te potencijalno stvorilo potrebu za dodatnim mjerama prema gospodarstvu u odnosu na planirano.“ završen citat. Vidim da potvrđuje ministar da dobro navodim, dobro citiram. Znači nužni su nam djelotvorni mehanizmi kako bi mogli brzo i pravodobno djelovati u slučaju neizbježnih odstupanja. Zašto kažem neizbježnih? Previše je neizvjesnosti u okruženju i teško možemo očekivati da ćemo iduće godine se vratiti i u izvozu i u svim onim ostalim elementima ovog proračuna na prihodovnoj strani ovako kako je to tu navedeno. U proračunu za iduću godinu su pomoći iz inozemstva, a to su u najvećem dijelu sredstva iz fondova Europske unije nešto više od ukupnih doprinosa za mirovinsko osiguranje. Iznose 24,7 milijardi i to je iznos koji nam treba stići iz Europske unije. Možda ne bi bilo loše da nam je tu i ministrica Tramišak jer o njezinom ministarstvu i o povlačenju tih sredstava dobrim dijelom ovisi proračun za iduću godinu. Prihodi od poreza na dobit u ovom proračunu rastu 25%, a prošli tjedan smo čuli da novim zakonom jedan veliki dio naših poduzetnika kroz peti krug porezne reforme će imati umanjenje, pa ne znamo na čemu se ovo temelji. Isto tako doprinosi za mirovinsko osiguranje rastu u odnosu na ovu godinu 16%. Možda je to na ovom povećanju plaća u javnom sektoru jer u privatnom sektoru novih investicija nema koje bi otvorila nova radna mjesta i koja bi recimo utjecala na to. Isto tako rastu materijalni rashodi i to 20% ponajviše zbog rashoda za usluge. Subvencije se smanjuju u odnosu na 2020. što je logično, ali u odnosu na 2019. rastu i to baš u segmentu subvencija trgovačkim društvima, zadrugama, poljoprivrednicima i obrtnicima iz EU sredstava. Opskrba vodom je stavka koja bilježi jedan izuzetno značajan rast iduće godine od 78%, pa onda 67% 2022., pa 29% 2023. kada ta sredstva iznose 3,6 milijardi kuna. Ako je suditi po ovim brojkama onda je velik dio Hrvatske još uvijek bez vode i kanalizacije. Ima tu još nekakvih nelogičnosti. Ja ću navesti samo neke. Naime Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina ima proračun 108 milijuna kuna što je 54% više nego 2020., a na primjer za Hrvate izvan Republike Hrvatske je predviđeno 83 milijuna kuna sa tendencijom smanjivanja sredstava u narednim godinama. Za državu koja ima tako brojnu dijasporu za nas u Domovinskom pokretu je to neprihvatljivo. Sredstva za nacionalne parkove i parkove prirode se kreću stalno okvirno nekih 780 milijuna kuna. Svi znamo da ćemo uskoro imati još jedan novi park, park prirode Dinara što znači da sredstva za taj park prirode nisu predviđena ili neće biti dostatna. Zatim su predviđena sredstva za ured bivše predsjednice, mada se ona vrlo jasno izjasnila da njoj ured ne treba. Ali navodno je to za nekakve projekte koje je ona započela. Bilo bi lijepo vidjeti i kakva je korist od tih projekata. Zatim je tu novi porez na nepovratnu plastiku kojeg se dotakao i kolega Bakić. Tu je predviđeno 121 milijun kuna. Kalkulira se sa iznosom od 800 eura po toni. Država poput Hrvatske koja reciklira samo 20% plastike teško da ima tek 20.000 tona takve plastike. Znači malo sam gledala pa sam našla jedan podatak tadašnjeg Ministarstva energetike zaštite okoliša iz 2015. udio plastike je 2015. u nerazvrstanom komunalnom otpadu bio 23% ili 300.000 tona. Pa sad pomnožite 800 eura to je značajno veći iznos od ovih 121 milijun kuna. Znači tko zna koliko još ima takvih stavki, kolega SAčić je spomenuo presude, ovdje imamo ove poreze, to bi sve moglo značajno utjecati na rashodovnu stranu proračuna. U naredne tri godine nama stoje uistinu na raspolaganju značajna sredstva iz Plana za oporavak i otpornost koja će trebati brzo povući. Znamo da su tu rokovi poprilično kratki, ali ta sredstva bi trebalo usmjeriti u projekte s najvećim reformskim potencijalom i doprinosom na rast BDP-a. Ako ta sredstva završe opet, a ima naznaka da hoće u projektima javnog sektora još više će ojačati uloga države u gospodarstvu koja je i sada prevelika. Brojne korupcijske afere ukazuju kontinuirano koliko je to štetno ne samo za gospodarstvo nego i za naše društvo u cjelini. Tako oblikovani investicijski planovi mogli bi dodatno pogoršati i onako nekonkurentnu ekonomsku strukturu zemlje i negativno se odraziti na dugoročnu fiskalnu održivost. I na kraju samo ću reći da nažalost više smo očekivali od ovog proračuna, on je rađen u ovim okolnostima koje imaju jednu veliku dozu neizvjesnosti, ali ipak smatrali smo da je ovo i prilika pokrenuti određene razvojne cikluse, tako da Domovinski pokret neće podržati ovaj proračun jer ovaj proračun osigurava stabilnost, ali stabilnost na začelju EU. Hrvatska se polako, ali sigurno pretvara u koloniju ovisnu o sredstvima EU, turistički rizort za građane te iste EU i bazen kvalificirane radne snage za razvijene članice. Hvala lijepa.
Sljedeći klub zastupnika je onaj IP-a, Pametnog i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnicima. Sve što smo lani u ovo doba predvidjeli, sve oko čega smo se složili ili ne, već početkom 2020. godine palo je u vodu zbog jednog virusa koji je poharao svijet i svima nam je od svakog nas osobno pa do država potpuno poremetio planove. I evo nas opet u raspravi o proračunu za iduću godinu i bez obzira što mislili o njemu temeljna nada nam je pretpostavljam svima, da se ne dogodi opet nešto tako nepredvidivo i snažno da svi planovi završe u košu za smeće, a da cijelu godinu spašavamo živu glavu. I nažalost, kao da opet ništa nismo naučili ili nemamo hrabrosti napraviti bilo kakav iskorak. Proračun je isti kao i uvijek, vrlo konzervativno se planira bez novih ideja ili velikih rezova. I godina na odlasku, a i ova koja dolazi bit će sasvim sigurno izazovna na mnogo načina. Nažalost, već se iz samih projekcija gospodarskog rasta vidi da i dalje ostajemo najambicioznija zemlja na kraju reda u EU. Nakon osam ili više posto pada koji ćemo ove godine ostvariti, mi planiramo rast od 5% iduće, a onda 3,4 i 3,1% u 2022. i 2023., to naprosto nije dovoljno da bi se odlijepili od dna i na bilo koji način približili uspješnima. Ako je proračun temeljni plan onog što država želi raditi i biti onda smo već na prvom koraku razočarani jer očito da nemamo namjeru raditi ništa ili barem ništa ozbiljno. Ali naravno, po starom dobrom običaju rashodi opet značajno rastu. Rastu i u odnosu na plan izvršenja ovogodišnjeg za otprilike 10 milijardi kuna, gotovo da se približavamo rastu od 20 milijardi kuna u odnosu na 2019. godinu. I sada ja vama i samoj sebi postavljam nekoliko pitanja. Zašto? Gdje se to točno vidi? Još važnije, jesmo li taj rast ostvarili zbog rasta prihoda? Jesu li nam rasli prihodi jer nam je gospodarstvo odjedanput postalo moderno i uspješno i proizvodi puno više dodane vrijednosti nego prije? Jesmo li 20 milijardi našli u reformiranju ključnih sustava poput npr. zdravstva? Jesmo li, ne daj Bože, s proračuna poskidali milijarde i milijarde koje dajemo za razne klijente HDZ-a, pojedince, institucije čije privilegije plaćamo u milijardama zajedničkog novca da bi oni to vratili tako što na izborima vrate uloženo? Naravno da nismo. Jedna od stvari na koju smo imali prilike dati puste milijune je Nacrt nacionalne razvojne strategije RH do 2030., bit će prilike o njoj detaljnije razgovarati i komentirati, ali te 143 stranice mogu za ovu priliku svesti u ono dobro poznatu rečenicu, bolje je biti bogat i zdrav nego siromašan i bolestan jer ta strategija i nije nego stotinjak stranica dobrih želja koje vjerojatno znaju nabrojati i djeca u osnovnoj školi, ali čak i kad, i ako je tako, bilo bi logično očekivati da se neki od tih drobnih želja pomalo počnu pretakati u proračune pa možda već i u ovoj za 2021., od toga nažalost ne vidimo ništa, a trebali bi vidjeti već u ovom proračunu, što planiramo i kakova to zemlja, odnosno država želimo biti 2030., koja je tu, sutra. Ako ne i 2050. Hoćemo li konačno početi razvijati zelene tehnologije, odnosno krenuti putem transformacije cijele naše ekonomije u zeleno gospodarstvo. Uvijek ponavljam, pa ću i ovaj put ponoviti i reći, zelena transformacija je najbolja prilika koja se Hrvatskoj pružila od osamostaljenja da uhvati korak sa razvijenim i uspješnim zemljama kroz razvoj modernih tehnologija i industrija. Na raspolaganju će nam, bez obzira na sve zajedno biti fondovi koji su namijenjeni za takvu namjenu, ali mi i u ovom prijedlogu proračuna uopće ne vidimo da postoji prava svijest o tome. Hoćemo li biti zemlja koja će razvija IT tehnologiju i industriju i kako ćemo ju razvijati da opet ne padnemo u zamku jeftine, zapravo slabo kvalificirane radne snage samo u svijetu digitalnih tehnologija, proizvoda i usluga. Ono što nam treba je istraživanje i razvoj, dodana vrijednost i sve se to može vidjeti na proračunu ako takvu odluku donesemo. Čini se da takovu odluku još uvijek nismo donijeli. Nažalost godina koja je pri kraju bila je takva kakva je, s koronavirusom i svim posljedicama koje nam je donio. Jedna od tih posljedica je i to da smo se usmjerili uglavnom samo u one osnovne aktivnosti kako bi održali da nam život, kako tako funkcionira. To se uglavnom svodilo na školu i posao, kao glavne točke oko kojeg se sve vrti. Jako puno ostalih aktivnosti, sve ono što smo smatrali da se privremeno može izbjeći, smo izbjegavali i u tome su nastali trajne štete. Djelatnosti koje su stradale i koje posebno ističem je kultura i sport. Kulturu i sport smo svrstali u onu kategoriju „nije neophodno“, ali smo pritom zaboravili da su jako važni i za mentalno i za fizičko zdravlje nacije, za naše razmišljanje i razvoj i sve ono što jesmo ili bismo željeli biti. Jedna stvar koja nam nikako nije jasna, npr. gdje su nastale, nestale potpore samostalnim umjetnicama koje su s 8 milijuna u ovoj godini pale na nulu u idućoj. Kuda su nestale? Sasvim posebna priča koju želim istaknuti je obnova grada Zagreba i dvije susjedne županije nakon potresa. Procjena štete je bila na oko 42 milijarde kuna. U ovom trenutku je osigurano 980 milijuna kuna, tako da možemo apsolutno izračunati da nam za obnovu, ovim tempom treba 50-tak godina, ali imajući na umu da sve ono iz fonda solidarnosti će biti iskorišteno i može biti samo iskorišteno za obnovu javnih zgrada, sudeći po ovom prijedlogu proračuna, obnovu će završiti naši unuci. Imamo u ovom prijedlogu jako puno stavaka o kojima bi mogli raspravljati i koje smatramo da su ili nepravedno visoki ili niski. Npr., značajno se smanjuje novac za pomoćnike u nastavi, ali, s druge strane, jednako tako, fond za lijekove koji se nalazi na listi HZZO-a smanjuje se za otprilike 300 tisuća kuna odnosno 10% u odnosu na ovu godinu na oko 2 milijuna i 900 tisuća kuna. Pri tom, Uredu za Hrvate, dakle, Hrvate izvan Hrvatske, proračun se povećao više nego što ukupno imamo za lijekove koji nisu na listi HZZO-a, pa ćemo se onda u jednom trenutku opet čuditi kakva smo to država da nemamo niti za lijekove. Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova, ponovo je smanjen proračun za oko 30 milijuna kuna. Nešto, što bi zasigurno trebalo, na nešto što bi zasigurno trebalo dati odgovor je Sveučilišni kampus u Borongaju. Njemu ide 6 milijuna kuna, dok recimo, 8 milijuna kuna dajemo Bosni i Hercegovini u sustavu znanosti i obrazovanja. Ili potporu Katoličkom sveučilištu koje je svake godine povećava, pa je sad 25 milijuna i 700 tisuća. Dakle, jasni su prioriteti, ali dajmo oko Kampusa u Borongaju donesimo odluku, ili odustajemo pa onda ćemo odustati i obrazložiti zašto, ali ako ne odustajemo, onda je očito da u taj kampus treba uložiti više da bi saživio. Naš klub neće podržati ovaj prijedlog proračuna, dat ćemo amandmane u kojima ćemo predložiti određena preraspodjelu sredstava u korist obrazovanja, kulture, sporta, zelenih tehnologija i zelenog razvoja. To su upravo teme koje smatramo da su najvažnije za brži i uspješniji razvoj Hrvatske. Ako nastavimo s ovakvim konzervativnim proračunom, nemojmo se čuditi da sljedeće godine ili godine iza opet budemo na začelju između svih zemalja EU, a u nečem što se možemo zasigurno svi složiti, bez obzira s koje strane ove sabornice sjedimo, da to ne želimo. Hvala lijepo.
Hvala. sljedeći klub zastupnika je onaj HSLS-a i reformista u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Natalija Martinčević, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Narodna stranka-reformisti nakon izbora odlučila je podržati Vladu Andreja Plenkovića. Zašto smo to učinili? Kako smo mi 76. od 76 potrebnih ruku, bilo je jasno da ukoliko mi ne podržimo ovu Vladu, nije bilo realno da bi to učinio netko iz lijevog bloka, bilo je potpuno jasno da će se HDZ morati dogovarati sa onime što preostaje, a to je radikalna desnica. Smatrali smo da poruke, stavovi i ideje koje komuniciraju te stranke počevši od stavova o ljudskim pravima, pravima žena, pravima nacionalnih manjina, pa do preispitivanja opravdanosti ulaska RH u EU nisu dobre i da bi ulazak takvih stranaka u Vladu i vladajuću većinu bio strahovito loš i jedan veliki korak unazad za demokratske ali i gospodarske procese u Hrvatskoj. Oni bi uvjetovali svoje HDZ si ne bi mogao pomoći. Zajedno sa našim kolegama iz HSLS-a u ovom smo trenutku brana dolasku radikalne desnice na pozicije na kojima se odlučuje i utječe na živote naših građana jer kad je na nivou izjava i objava i rasprava u saboru to je jedno, ali kad se kroz Vladu operativno počne prenositi u stvaran život to je već opasno. To je bio razlog naše političke odluke o podršci ovoj Vladi. Drugi razlog zašto smo podržali Vladu odnosi se na realizaciju, programa, projekata i provođenja reformi. Potpuno svjesni svoje dimenzije i činjenice da sa jednim zastupnikom ne možemo krojiti ukupnu politiku Vlade, pa u tom smislu nismo niti tražili prisustvo u Vladi na razini ministara ili pak u bilo kojim vodećim državnim pozicijama, realno smo sukladno našoj snazi postavili ciljeve, programe i projekte za koje želimo da budu realizirani. Na naš zahtjev u program Vlade uz još neke regije prioritet je stavljen na sjever i to je prvi puta da se sjever našao u programu jedne Vlade što svakako pohvaljujemo. Ne tražimo ništa više, ali ne tražimo niti ništa manje od onoga što dobivaju ostale regije. Cijela Vlada intenzivno komunicira rezultate sporazuma za Slavoniju. Sam premijer na moje pitanje odgovorio je da je u Slavoniju uloženo preko 16 milijardi kuna što pozdravljamo i da se ulaganja i državne investicije tamo nastavljaju. Sporazum za Slavoniju župani su sa Vladom potpisali prije 4 godine, župani 5 sjevernih županija to su isto tražili xy puta od Vlade, premijera, ministrice, ministra i tako u krug, ništa se do sada dogodilo nije. Zašto može razvojni sporazum za Slavoniju, a ne može za sjever? Na sjeveru ljudi imaju najniže plaće, državne nas investicije zaobilaze u širokom krugu i to manje i više bio je standard ponašanja svih dosadašnjih vlada. Ovog puta jasno je rečeno od Vlade koja je od samog premijera u odgovoru na moje pitanje da će to biti učinjeno. Stoga molim da se pozovu župani Varaždinske, Međimurske, Krapinsko-zagorske, Bjelovarsko-bilogorske, Koprivničko-križevačke i Zagrebačke županije na potpisivanje sporazuma i jasno definiranje projekata i rokova njihove realizacije. Kako do sada nisu mogle županije osigurati ozbiljniju podršku države okrenule su se europskim fondovima. Neke od njih su se pokazale iznimno uspješnima kao što je to primjerice Varaždinska županija koja je postala najuspješnija županija u realizaciji europskih projekata i povlačenju europskog novca u Hrvatskoj. No, tu je pred nama novi izazov. Davali fondovi 50%, 60% ili 85% sredstva jedinice lokalne samouprave moraju osigurati ostatak. U ovom mandatu i u ovoj lisnici kroz dio povrata od države i dio kreditnih zaduženja jedinice lokalne samouprave uspjele su se zatvoriti financijske konstrukcije no ta sredstva jedinica lokalne samouprave su iscrpljena. Pred nama je nova lisnica, Hrvatska se zaista izborila za ozbiljna sredstava i tu treba čestitati Vladi, ali sada moramo osigurati i uvjete da se ta sredstva mogu i uzeti. Važna, ako ne i najvažnija poluga u toj priči su upravo općine, gradovi i županije, no bez suporta odnosno sufinanciranja domaće komponente od strane države oni će biti blokirani. Projekti se neće prijavljivati, a sredstva iz fondova se neće realizirati. Tražili smo i predlagali jednostavno rješenje kao što je Fond za sufinanciranje europskih projekata. Na prijedlog reformista 2013. godine taj fond je i osnovan međutim kasnije je ukinut. To naravno nije jedino rješenje, ali dajte da vidimo jasno i konkretno koja su to rješenja ove Vlade. Mi ne možemo prijavljivati projekte bez sigurnosti povrata domicilne komponente. Nitko se neće upuštati u tu avanturu i sredstva iz fondova neće se realizirati. U ovom proračunu to rješenje ne vidimo pa molim da ministar Marić objasni na koji će način to biti osigurano i gdje. Brza pruga Čakovec-Varaždin-Lepoglava-Zabok-Zagreb od strateškog je značaja za Međimursku, Varaždinsku i Krapinsko-zagorsku županiju ali i cijelu Hrvatsku. Samo da dobijete sliku danas se iz Varaždina do Zagreba vozite autocestom nekakvih 40 do 50 minuta, vlakom od Varaždina do Zagreba danas se vozi 2,5 sata. Izgradnju svega 17 km nove pruge i modernizacijom postojeće došli bi na 40 minuta kolodvor Varaždin, kolodvor Zagreb. Ne trebam posebno naglašavati što bi to značilo za gospodarstvo, zapošljavanje, obrazovanje. Projekt je u prošlom mandatu bio sustavno usporavan sa ključnom tezom pa nećemo valjda financirati Čačićevu prugu, mislim da je sada ipak sazrjela situacija da ovakav velik i važan projekt izdignemo iz sitnog dnevnog politikantstva i odradimo ono što moramo kao država, 95% ionako osigurava EU. Ne mogu naravno u ovoj raspravi otvoriti sve teme koje su važne za sjever, pa ću su osvrnuti još na dvije ključne. Jedna je svakako Sveučilište Sjever. Obzirom da sam kao zastupnica prva u saborsku proceduru uputila prijedlog o osnivanju Sveučilišta Sjever što je u konačnici i usvojeno sada tražim da se u tom, da se tom sveučilištu osigura jednakopravni status sa svim ostalim sveučilištima u Hrvatskoj. Sada to nažalost nije tako. Samo kratka usporedba iznosa financiranja za ovu godinu da dobijete osjećaj. Dakle, Sveučilište u Zadru 107 milijuna kuna, Sveučilište u Puli 52 milijuna kuna, Dubrovniku 46 milijuna kuna, a u Varaždinu 35 milijuna kuna. Suma broja studenata u Puli i Dubrovniku zajedno je jednaka broju studenata u Varaždinu, a njihovi proračuni, budžeti su 3 puta veći od varaždinskog. Dakle, u pogledu financiranja sveučilišta u Hrvatskoj po studentu Sveučilište Sjever nalazi se uvjerljivo na posljednjem mjestu. Ako je u pitanju kao i prošle godine ideja da se sredstva ne predvide u proračunu pa onda će lokalni HDZ davati amandmane, osigurati sredstva. Može i tako, ali mislim da je to podcjenjivanje sveučilišta ali i naše regije, ako sva ostala sveučilišta mogu dobiti sredstva predviđena u proračunu u redovnoj proceduri ja bih lijepo molila da se to isto osigura i za Sveučilište Sjever. Još jedna tema u kojoj se jasno vidi neravnopravni status je pitanje financiranje Doma za starije i nemoćne u Varaždinu. Naime, ovaj dom u odnosu na broj korisnika i usporedbu kumulativnog prosjeka financiranja po korisniku u drugim županijama sustavno je zakidan za otprilike 3 milijuna kuna godišnje. Navedeno je na sastanku prezentirano ministru Aladroviću uz dokaze o netransparentnoj raspodjeli decentraliziranih sredstava. Varaždinska županija uložila je 33,3 milijuna kuna iz fondova ali kreditnim zaduženjem koji zapravo ulaže u državno vlasništvo, a kako bi dom energetski obnovila. Dakle, zahtijevamo da se tu osiguraju sredstva. O cestama sam govorila u replici premijeru. To je iz domene HNS-a, pa evo očekujem obzirom da sada nije predviđeno ništa od toga niti u proračunu. Skinuto je i sa rebalansa da će u sljedećem razdoblju to biti osigurano. O tome je danas nešto govorio i premijer uvodno. I sada se ponovno vraćam na početak rasprave o podršci ili ne podršci Vladi. Premda se zovemo Reformisti ne pretendiramo biti glavni reformator u državi jer to sa jednim zastupnikom nije realno, ali svakako da ćemo reforme predlagati. Trenutno ide prema proceduri naš Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku. Prijedlog je direktno usmjeren za suzbijanje korupcije državnih dužnosnika ubrzanjem sudskih procesa. Prijedlog je jasan, konkretan, pogađa srž i ukida mogućnost manipulacije. Kao takav kad dođe na glasanje vrlo će jasno pokazati tko se u ovom Saboru zaista želi boriti protiv korupcije. Naveli smo razloge uvodno zbog čega smo podržali formiranje ove Vlade. Sada molim da vi navedete što ćete i kada od iznesenog i dogovorenog realizirati kako bismo imali razloga podržati i ovaj proračun. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo dvije povrede Poslovnika. Prvu je dignuo kolega Sačić. U čem je povrijeđen Poslovnik? Koji članak?
Poštovani predsjedavatelju, prijavljujem povredu Poslovnika članak 238. stavak 1. točka 5. jer je kolegica Martinčević grubo svjesno i namjerno uvrijedila jedan znatan dio ovog Hrvatskog sabora pežurativno ih nazivajući neprijateljem hrvatske demokracije, radikalnom desnicom, svemu onom što treba izbjegavati u hrvatskom društvu njenim očima gledano i smatram da to treba opomenuti. Jer Ustavni sud je taj koji … [[Govornik se ne razumije.]] tko je tko.
Hvala lijepo. Naravno to nije povreda Poslovnika, pa molim vas da ne zlorabimo tu instituciju. I kolegica Vučemilović je digla povredu Poslovnika. U čemu mislite da je povrijeđen?
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegica je povrijedila članak 238. nije se držala teme, nego je etiketirala, vrijeđala jedan dobar dio legitimno izabranih zastupnika u Hrvatski državni sabor. Podsjetit ću je da izvješće SOA-e kaže da u Hrvatskoj nema takvih radikalnih elemenata poglavito ne na desnici, a ona je svojim izlaganjem potvrdila ono što mi cijelo govorimo da se radi o trgovačkoj koaliciji jer je jasno rekla očekujem da vi sada odradite ono što smo mi tražili.
Hvala lijepa. Naravno da to nije povreda Poslovnika. To su stvari stavova, stavovi su različiti slagali se mi sa njima ili ne slagali se sa njima. Prema tome, ja molim da u buduće ne zlorabimo instituciju povrede Poslovnika. Vi vrlo dobro znate šta je replika, a šta je Poslovnik, šta je dozvoljeno, a šta nije dozvoljeno. U ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a sada će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Proračun koji je pred nama mogao bi se svrstati pod onu na istoku ništa novo, na zapadu stare priče. Na žalost ništa nema u ovom proračunu reformističkoga, revolucionarnoga već samo to da je proračun veći 25 milijardi nego što je bio prošlogodišnji, iako je ovdje napisano da će rupa biti samo deset milijardi što je manje nego prošle godine. No međutim, bojim se da će ona biti daleko veća, a rast BDP-a više od 5% mislim da je jako, jako optimistično. Na žalost kada pogledamo prihode pa krenemo od prihoda od igara za sreću koji su za 100 i neki milijun kuna veći, planirani za ovu godinu, kad pogledamo porez na dobit koji je planiran za 1,7 milijardu kuna više nego prošle godine i kada pogledamo porez na robe i usluge koji je planiran 11 milijardi kuna više nego prošle godine, onda se moramo zapitati da li je ovo stvarno toliko nerealno planirano ili da se opet malo našalim ćemo pred iduće lokalne izbore opet će Vlada pobijediti corona virus kao što je to bilo i pretprošle izbore, pa se nadamo da će nam onda nakon toga sve jako, jako dobro krenuti. No bojim se da to tako neće biti. Turizam nam je pao prošle godine značajno. Ne očekujemo ga niti iduće godine da će porasti s obzirom na situaciju vezano uz pandemiju corona virusa, tako da mislim da je logično da će potrošnja pasti. Jer mnogi će na žalost naši sugrađani ostati bez svojih radnih mjesta, jer mnogi ugostitelji i sada trpe velike štete i vrlo, vrlo teško funkcioniraju, a mislim da pojačanjem mjera, postrožavanjem će se još više osjetiti utjecaj pandemije na prihodovanje, na poslovanje, ne samo kod ugostitelja već i kod ostalih poduzetnika. Naši poduzetnici su i tako preopterećene poreznim davanjima, kako fiskalnim, tako i parafiskalnim i evo, prošli tjedan sam neki poslom bio u Frankfurtu i razgovarajući s jednim poduzetnikom, pitao sam ga koliko on daje njemačkoj državi. On je kao iz topa rekao 42%. Ne ulazim da li je to puno ili malo, ali ulazim u to da je iz topa znao koliko on daje državi i što njemu njegova država, naravno, pruža za to što on daje u odnosu što Hrvatska pruža svojim poduzetnicima, koji, kad ih pitate, ne mogu vam reći ovako koliko oni daju svojoj državi. Porezi se, naravno, moraju plaćati, svaka država od toga živi, ali ako u tome pretjeramo, mislim da ćemo ugušiti one koji financiraju državni proračun, a to su upravo, većinom privatni poduzetnici koji se bave biznisom u ova teška vremena. Ured predsjednika republike Zorana Milanovića ima smanjenje sredstava, no Vlada RH ima značajna povećanja. Znači u ukupnom obimu je to preko 23 milijuna kuna, a sama Vlada negdje preko 8 milijuna kuna, što smatram da u ova vremena bi se i Vlada trebala stisnuti, svojim primjerom pokazati da treba štedjeti, a ne da se štedi s druge strane i da se apelira na donacije za borbu protiv Covida od samih građana koji su već tako iscrpljeni. U Vladi rashodi za usluge su povećali više za 100%, više za 5 milijuna kuna. Pitam se koje će to usluge biti plaćene tim sredstvima i zbog čega sad te usluge se baš sada se morale povećati. Ono što je veliki problem u Hrvatskoj, a o kojem se vrlo malo govori u ovom sazivu Sabora, to je poljoprivreda, stanje u poljoprivredi pa i vezano uz sam proračun za resor poljoprivrede, koji je negdje za 450 milijuna kuna manji nego prošle godine. Ja znam da mnogi misle da poljoprivrednici žive od potpora, poticaja i svega što dobivaju, no mnogi poljoprivrednici rade od rada, od krvavog rada svojih ruku i njihovih familija i mislim da svako smanjenje u resoru poljoprivrede će nam se obiti o glavu. Poljoprivreda nam se raspala i sada, mi smo pali u svim proizvodnjama. Mi jedino funkcioniramo u ratarstvu, ali ne zbog pameti hrvatske Vlade, ministarstava nego zbog toga što Italija i okolne zemlje kupuju našu robu. Što imamo sigurnog kupca, ja vam to govorim iz pozicije poljoprivrednika jer ja znam da će sva moja roba završiti na kraju u Italiji jer u Hrvatskoj zbog loše politike i zbog lošeg stanja našeg stočarstva, našu robu nema tko konzumirati i pretvoriti u dodanu vrijednost. Stoga, svako smanjenje u resoru poljoprivrede je loše. Razvoj stočarske proizvodnje, milijun kuna manje nego prošle godine. Doduše, prošle godine je bilo 5 milijuna i 900, sad je 4 i 900. I prošle godine je bilo premalo. Naši mljekarstvo je izumrlo, još samo rijetki se bave proizvodnjom mlijekom, svakog dana sve više njih odustaje, zbog loše cijene, zbog loših uvjeta i zbog loše politike prema proizvođačima mlijeka. Pa evo čak i sredstva za izravna plaćanja zajedničke poljoprivredne politike su za 123 milijuna kuna manje. Da li to znači da će naši poljoprivredni proizvođači dobiti manje potpore u sljedećoj godini? Po ovome da. To znači da će se njihov ukupan dohodak smanjiti i da unatoč tome što vlada pandemija koronavirusa, što imaju problema sa distribucijom i prodajom svoje robe, još će dobiti i manje potpora, za koje i tako ne znaju nikada točno koliko trebaju dobiti i koliko su dobili. Nacionalni program potpore sustavu krava, tele. To je jedna proizvodnja koja može puno toga dati RH, s obzirom da stoka koja pase na pašnjacima koja inače ili ne iskorištavamo ili su zapuštena poljoprivredna zemljišta, koja vrlo lako može postati ekološka proizvodnja, nažalost mi ove godine nismo stavili ovde niti jednu lipu niti jednu kunu za razvoj ove proizvodnje, prošle godine je bilo 3 milijuna kuna. Mi u Sisačko-moslavačkoj županiji, u, na području grada Popovače, imamo jednu grupu proizvođača koji se bave ovom proizvodnjom koje svake godine rastu i po količini proizvodnje i po količini prihoda, razvijaju svoja gospodarstva i umjesto da to preslikamo na druge dijelove Hrvatske koja imaju mogućnosti za to, mi ovdje stavimo 0 kuna za razvoj ovakve proizvodnje, znači ne treba nam očito ni to pa ćemo onda uvoziti iz nekih drugih krajeva. Očuvanje izvornih i zaštićenih vrsta ... [[Govornik se ne razumije.]] poljoprivrednog bilja. 0 kuna, prošle godine smo imali 600 i nešto tisuća kuna. Znači mi ne želimo čuvati naše izvorno sjeme, naše izvorno bilje, mi ćemo to sve pustiti neka to propadne. Unaprjeđenje gospodarenja šumama i šumskih zemljištem šumoposjednika. 25% šuma se nalazi u privatnim rukama. 0 kuna za razvoj ovog dijela šumarstva. Nažalost, hitna služba nam je loša. U prošlom sazivu sam nekoliko puta govorio o hitnoj helikopterskoj službi, 63 i pol milijuna kuna koliko je potrebno da bi ona funkcionirala. Pisali smo amandmane i u prošlom sazivu. Evo napisao sam amandman i sada. Vlada se u predizborno vrijeme hvalila organizacijom hitne helikopterske službe. No međutim, bojim se da opet ništa od toga neće biti 63 i pol milijuna kuna. Nemojte zaboraviti da je Vlada nedavno dala preko 60 milijuna kuna za mobitele. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sada ćemo napraviti jednu stanku radi provjetravanja, pa ćemo se ponovno naći u 15 i 40 minuta. STANKA U 15,27 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15:41 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, stanka je završena pa ćemo prijeći na pojedinačne rasprave i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Evo govorimo o najbitnijem danas raspravljamo o dokumentu što se tiče donošenja, ključnih donošenja znači to je proračun koji je Vlada predložila i svaki proračun evo već pet puta sam glasovao za proračune tj. bili su predloženi uvijek se ponavljaju iste priče i Vlada se ponaša i odnosi prema Saboru kolegice i kolege saborski zastupnici stvarno kao mašinerija za dizanje ruku. Ja to često ponavljam pa možda to djeluje iritantno prema onima koji dižu uredno ruke za ovakav proračun. Ja mogu nabrojiti osnovnih par stvari evo što se tiče poljoprivrede maloprije je kolega govorio, nikad se više nije izdvajalo za poljoprivredu, a nikad manje nismo proizvodili što znači da je poticajna politika katastrofalna, da je upitna i da ju treba revidirati jel ako nikad manje ne proizvodimo, a nikad više nismo davali sredstava, nikad manje nismo proizvodili, a nikad više uvozili znači da se novac u poticajima daje na krivi način krivim ljudima i zbog toga imamo, poglavito ove dvije trećine Hrvatske. Znam koji su van Zagreba, znam da je potres napravio ogroman problem u Zagrebu i da je on bio katastrofalan, međutim u ove dvije trećine Hrvatske ostao je još puno veći problem nego u Zagrebu. znači brdsko-planinska područja, nerazvijena područja nemaju uopće nikakvu financijsku omotnicu niti imaju pravične indekse razvijenosti da bi se po nekakvim normalnim kriterijima od Slavonije do Gorskog kotara, Like ili Dalmatinske zagore davala sredstva. Evo ovdje je bio gradonačelnik maloprije uvijek izađe kada ja govorim ne znam razlog on je iz Drniša, ja znam zbog čega on šuti, evo, toliko nepravedan imamo tu ravnomjernu politiku na koju se pozivam premijer Plenković da će donijet zakon kao što je prema Slavoniji za zagoru i Liku i Gorski kotar međutim to će biti čisti PR kao što je gospođa Žalac donijela zakon o nerazvijenima krajevima i zakon o brdsko-planinskim gdje niti kune nije bilo u financijskoj omotnici neki minorni iznosi. Promatramo sa ekološke strane, imamo ministra ugroze, ja sam rekao da ne spajate gospodarstvo i okoliš, to vam je spajanje vatre i vode i zbog toga imamo produkciju štetnih projekata na područjima gdje ne bi smjeli biti. Evo ja promatram Krku koja je zaboravljena, gledam lagune, gledam u Kninu koje su pune otrovnih ulja koje ulaze u rijeku Krku i jedino s čime se bavi ministar okoliša i kako imenovati ravnatelja ako ima stranačku iskaznicu HDZ-a i HNS-a, bez obzira što gospođa Ljiljana Zmijanović je imala status branitelja i šta je bolja po pitanju drugih referenci. Ne brige ga ni Plitvička jezera, kanalizacija 2 milijuna ljudi posjete, ne interesira ga taj problem. Dvije trećine Hrvatske imaju trenutno, dvije trećine Hrvatske tj. 40 jedinica lokalne samouprave nemaju mogućnosti za jedno dijete vrtić, za jedno dijete, a imaju gradonačelnike, tajnice vijeća, skupštine znači mi ne poštivamo ni ono što je EU i Europsko vijeće donijelo 2000. godine, da 90% djece na području EU mora imati mogućnost vrtića dječjeg od 3. do 7. godine. Koliko je u nas? Znači mi moramo naći sredstva da u nerazvijenim područjima se plaća vrtić da roditelji budu izuzeti iz te obaveze da bi ostali na tom području, da bi ostali živit. Kako će on živit u Dalmatinskoj zagori? Od zraka, osim šta se pred izbore obećaju raznorazni projekti a iz tih projekata nema ništa, osim ovih manjih cesta di tribaju glasovi di možete vidjeti uzroke izbornih ciklusa jel asfalt je debeo da vidi se kada su predsjednički, kad su lokalni. Znači nema ozbiljnih projekata. U mome Cetinskom kraju koji ima 50.000 stanovnika koji je veći od Međimurske županije, koji je veći po broju stanovnika od Ličko –senjske županije niti jedan projekat nije ostvaren, ni navodnjavanje Sinjskog polja, niti brza cesta spoj na autoput, apsolutno niti jedan projekat i tako u cijeloj RH di imamo spaljenu zemlju dvije trećine Hrvatske osim točkastih Zagreba i određenih točkastih područja gdje se nešto ulaže, a sve ostalo … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Marina Miletića.
Poštovani kolega Bulj. Govorili ste ovdje o proračunu i o problemu promašenih potpuno koncepata koji se brinu o gospodarenju otpadom. Znamo da kod vas u Lećevici je potrošeno 30 milijuna kuna pa možete hrvatskoj javnosti reći na što je točno potrošeno 30 milijuna kuna. Mi u Rijeci imamo ogromnih problema sa Marišćinom potpuno promašenim konceptom gospodarenja otpada, sada su se mudraci sjetili da bi gradili spalionicu smeća u Sušačkoj Dragi na vodozaštitnom području, a onda papir i plastiku iz Marišćine prevozili tamo da se pali, a onda s tom energijom radili druge opet promašene stvari. Što možemo učiniti ovdje da ipak Hrvatska dobije normalni koncept brige o otpadu? Dok Danska zatvara sve svoje spalionice i to postigne nacionalni konsenzus mi ovdje i dalje u prošlosti.
Odgovor koji baš nije vezan uz niti pitanje uz proračun, ali izvolite kolega Bulj.
Hvala. Pa upravo tako, ministar ugroze okoliša gospodin Ćorić koji svojim suludim i nerazumnim odlukama koje donosi, primjera spomenuli ste sada gospodarenja otpada čovjek koji mu je palo napamet da iz Vrgorca šalje otpad u grad Sinj 120 km u isto odlagalište, istih komunalnih uvjeta čisto jer mu je palo napamet kako bi on rekao da je dio komunalnih ovaj odlagališta zatvorio. To su sulude odluke, on onečišćuje okoliš, a imamo i brojne primjere koje se …/nerazumljivo/… kod vas ti štetni projekti, te štetočine koji na krškom području ugrožavaju kao što je Lećevica koja je planirana potrošeno je 30 miliona, o tome bi bolje kolega Sanader znao potpredsjednik sabora on je vodio taj projekt. Znate šta je ostalo 30 miliona u Lećevici toga štetnoga projekta, srićom nisu napravili, ali 30 miliona kuna su uložili. Hrvatskoj triba kao što je na Krku, odvajanje otpada, imamo primjera u Hrvatskoj i način gdje otpad je radna mjesta i novac, a ne da budemo imali … [[Govornici govore istovremeni, ne razumije se.]]
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje, izvolite.
Hvala. Poštovani kolega Bulj, Vlada se nije odlučila ići u rasterećenje naših poduzetnika, a s druge strane kukaju kako nemaju prihoda. Ja sam danas ovdje, a i vi u svojim raspravama iznijeli nekoliko modela kako povećati prihode državnog proračuna. Broj jedan proglasiti isključivi gospodarski pojas, tu bismo, tu bi naši ribari ulovili negdje oko 31 milijun EUR-a takva je procjena Europske komisije godišnje ovaj ribljeg ulova. Drugo ratna šteta i odšteta od Srbije i treće kolega Bačić i kolege iz HDZ-a da uplate ovo u državni proračun znači čime su se okoristili iz afere Fimi medija, lijepa sredstva da se evo oko te tri stvari potrude da daju nekakav malo znatniji angažman mogla bi se osigurati za hrvatski proračun, za naše građane, naše umirovljenike, naše poduzetnike, naše poljoprivrednike.
Hvala, imamo povredu Poslovnika poštovanog zastupnika Bačića, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grmoja je povrijedio Članak 238. Poslovnika, govoreći da smo se mi u HDZ-u i ja osobno zbog toga i reagiram, okoristili u aferi Fimi medija. Kolega Grmoja vi dobro znate činjenice, prema kojemu na nikakav način se ja nisam okoristio u aferi Fimi medija i vi to namjerno na otvorenoj sceni meni imputirate. Kolega Grmoja put od lažljivca do hulje je vrlo kratak, zapamtite vrlo kratak, a vi ste vašim ponašanjem u saboru već taj put prešli čini mi se.
Hvala, hvala lijepa. Ovaj ja molim sve zastupnike da se klone teških riječi, da se klone osobnih uvreda itd. jer ću ja početi davati opomene naprosto zbog toga što to nije način na koji se komunicira u ovom domu barem tako dugo dok ja ovdje sjedim. Prema tome, ja vas lijepo molim klonimo se toga, klonimo se osobnih etiketiranja i osobnog obraćanja, lijepo vas to molim. Vi inzistirate i dalje kolega Miletić, dobro, izvolite.
Hvala vam lijepa. Iako u jednoj važnoj knjizi piše nitko više neće moći reći očevi vaši 238., jedoše kiselo grožđe a sinovima zubi da trnu, kolega Grmoja je ovdje bio atakiran i difamiran kao saborski zastupnik koliko sam ja dobro čuo on nije usmjerio na nikoga osobno to nego je govorio o stranci, pa evo stvarno bi htio da jedni druge, jedni prema drugima ipak se ponašamo s većom dozom uljuđenosti.
Slažem se, ali stranke se isto mogu uvrijediti, ja vam dajem opomenu kao što ću davati svakom slijedećem koji počne na taj način diskutirati. Izvolite. Kolega Bulj, imate odgovor.
Evo ja bi odgovorio na privi dio replike to je dio isključivog gospodarskog pojasa i nerazumno je dok Italija svoj proglašava isključivi gospodarski pojas, sad kad imamo 100 godina od …/nerazumljivo/… ugovora da Talijani su uzurpirali našu obalu i 24.000 km2 da mi ne uzmemo pod kontrolu toga, šta ima naša obaveza po međunarodnom pravu i ogroman iznos u proračunu na prihodovnoj strani. I o tome danas ne želi govoriti ni HDZ, ni premijer, zbog čega, koji je razlog, a Talijani plješću ono koji su uzurpirali hrvatsko more, koji su uništili hrvatskog ribara da bi vladajuća prijateljevala sa fašistom Tajanijom koji svojata našu Dalmaciju i Istu. I čak kolegice i kolege vidim u intervjuima daju potporu i Talijanima da proglašavaju isključivi gospodarski pojas, a evo kolegica Petir je to bila, daje potporu Talijanima, a naš isključivi gospodarski pojas je uništaje se, uništaje se … [[Govornici govore istovremeni, ne razumije se.]]
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Sačića. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, ja sam još uvijek pod dojmom ovaj ove uvrede etikete omalovažavanja, a koja se izrekla u okviru proračunske rasprave i kolegice Martinčević da smo svi mi manje vrijedni radikalni desničari, molim vas bez obzira to je dio konteksta rasprave šta vi o tome mislite.
Neću dozvoliti odgovor na to, dajem vam opomenu [[Upadica: Zašto?]] jer ne možemo, nećemo na to, na taj način raspravljati, mi raspravljamo o proračunu. Prema tome, mi raspravljamo o proračunu.
Pa ne, ima pravo govoriti kolega Sačić, on je govorio o proračunu, vi niste opomenuli kolegicu koja je vriđala saborske zastupnike da su desničari.
Kolega Bulj, molim vas, molim vas lijepo.
Ja želim odgovoriti kolegi Sačiću.
Nemate mu šta odgovoriti jer on je dobio opomenu za nešto što uopće ne spada u ovu diskusiju.
Pa čovjek mi je postavio pitanje iz rasprava koje su bile prethodne. Kako ne spada kad je kolegica vrijeđala ovdje saborske zastupnike da su desničari koji …
Kolega Bulj nemojte sa mnom na taj način diskutirati, ne možete …
Pa nemojte oduzimati pravo zastupnicima. Čovjek je dobio preferencijalne glasove, ja sam preferencijalne glasove, a ne znam koliko ste vi, ali dozvolite raspravu nemojte samo štititi svoje koalicijske partnere.
Odlično, ali ja vam preferencijalno sad Člankom 239. izričem opomenu.
Ali štitim samo koalicijske partnere svoje i po kojem je članku mi recite.
Temeljem Članka 240. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Idemo dalje, slijedeći je poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Zbog čega mi oduzimate riječ? Ti meni oduzeo riječ, zbog čega? Samo šta sam htio kolegi Sačiću odgovoriti …
Kolega Bulj, molim vas otiđite na mjesto. Kolega Bulj, molim vas otiđite na mjesto. Kolega Bulj temeljem članka 240. stavak 2.
Ponašate se diktatorski… [[ne razumije se]]
Izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Izvolite kolega Grmoja.
Želio bih samo upozoriti vas poštovani potpredsjedniče da ste odmah izrekli mjeru znači oduzimanja riječi bez da ste kolegi Bulju dali drugu opomenu, što nije poslovnički i kolega Bulj se s pravom naljutio. Ali evo ne želim ovdje stvarati nikakve probleme. Ja ću pokušati artikulirati ovo na što smo željeli upozoriti. Dakle, postavili smo tri konkretna pitanja ovdje. Ja ne znam zašto se kolega Bačić uvrijedio. Politička stranka Hrvatska demokratska zajednica ima nepravomoćnu presudu. To je druga takva presuda toj stranci da mora uplatiti novac u proračun. Dakle, to nije nikakva lažna optužba osim ako kolega Bačić smatra da hrvatsko pravosuđe nije neovisno. Ako kolega Bačić smatra da treba ignorirati odluke hrvatskog pravosuđa, tada bih ja mogao shvatiti njegovu oštru reakciju prema meni. Ja bih s ovog mjesta postavio jedno pitanje gospodinu Bačiću koji tvrdi da je ovo nekakav novi HDZ-e. Koliko znam on je bio dio te Vlade. Kolega Borić koji tu sjedi, evo sada ga nema, je bio dio te Sanaderove Vlade. Predsjednik Sabora Gordan Jandroković je bio ministar u ministarstvu koje je poslovalo s Fimi mediom. Ako je ovo novi HDZ-e zašto se žalite na presudu? Pustite neka taj stari HDZ-e onda ispašta za sve to. Ako je to novi HDZ-e onda nema potrebe da se žalite na tu presudu jer se vas ova presuda ne tiče. Znači sami sebe diskreditirate, kompromitirate i ponašate se jako, vi ste meni ovdje prijetili znači vi ste izrekli prijetnju ovdje u Hrvatskom saboru. Ja sam bio jako pristojan. Cijeli današnji dan sam jako pristojan. To ste mogli vidjeti i sada po ovoj reakciji iako je kolegi Bulju riječ oduzeta, a nije trebala biti oduzeta. Ali želim smiriti ovdje tenzije. Ali sigurno neću dopustiti kolega Bačić da nam vi govorite što ćemo govoriti. Ovo je slobodna zemlja i ja ću govoriti ono što smatram da je ispravno, i dobro i da je istinito. Zato su me birali hrvatski birači ovdje u Hrvatski sabor dva puta za redom. Puno mi je bilo teže sigurno nego vama. Puno mi je bilo teže ako uzmemo činjenicu kako se vi financirate, a kako se moja politička opcija financira, dakle i ako uzmemo sve ove afere kojima ste opterećeni. Ostatak svog govora ću posvetiti dvjema jako važnim temama o kojima premijer Plenković ne želi govoriti. Talijanski parlament želi proglasiti isključivi gospodarski pojas. Kada je premijeru Plenkoviću danas postavljeno to pitanje on je rekao da se to odnosi na Alžir. Znate li zašto se moguće odnosi samo na Alžir? Zato što im ne odgovara znači sa Hrvatskom proglasiti isključivi gospodarski pojas jer imaju koristi od ovakve neriješene situacije, jer tu ispaštaju hrvatski ribari. Tu ispašta hrvatsko gospodarstvo. Ako je izvješće Europske komisije reklo da bi proglašenje IGP-a za Hrvatsku značilo 32 milijuna eura godišnje više ribljeg ulova, koliko je to za hrvatski proračun u primanjima odnosno u prihodu od novih poreza? Jako puno. Koliko je to za bolji standard hrvatskih građana? Jako puno. Ne želite proglasiti IGP-e. Radite suprotno hrvatskih nacionalnih interesa. Broj 2. Jedini sam čovjek jučer u Vukovaru koji je spomenuo ratnu štetu. Zašto bježite od ratne štete? Bježi predsjednik Sabora Jandroković i kaže: „Zašto bježite od velikosrpske agresije? Govorite o Miloševićevom režimu. Nije to Miloševićev režim. Je li to nekakav ponovno dogovor kakav je imala Kolinda Grabar Kitarović da se ne spominje velikosrpska agresija? Želimo da ova Vlada poduzme korake oko naplate ratne štete posebno ovim teškim uvjetima epidemije korona virusa kada je naše gospodarstvo ugroženo. Želimo da naša Vlada proglasi isključivi gospodarski pojas i osigura dodatna sredstva hrvatskim građanima, hrvatskim poduzetnicima, hrvatskim umirovljenicima i želimo da platite i vratite u proračun novac koji ste uzeli kroz Fimi mediu. To je moja poruka. Izvolite.
Ovako, nije baš bilo vezano uz proračun izravno, ali ima više replika na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Zvonimira Troskota. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne. Kolega Franković je dignuo repliku. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Gospodin zastupnik je povrijedio članak 238. Vrijeđa zastupnike. Spominje njihova imena, a zapravo ne vidim razloga ako govori o nekoj krivičnoj odgovornosti onda ih može i prijaviti određenim institucijama, a ne ovdje nagađati je li dan ili noć ili ne znam nešto treće. Hvala.
Dobro. Hvala. To nije povreda Poslovnika. Ja vas lijepo molim, hajmo prestati sa tim igrama povrede Poslovnika i zlorabljenje povrede Poslovnika. Molim vas lijepo, stvarno to nema smisla. Mi sada raspravljamo o Prijedlogu Državnog proračuna za 2021. i projekcijama za 22. i 23. godinu. Sami ste rekli mnogi od vas iz raznih stranaka da je to najvažniji dokument koji ovaj Sabor donosi. I jest. Prema tome, nemojte iz toga raditi sprdačinu i nemojte to zlorabiti za prepucavanja na jednoj prizemnoj razini. Raspravljajmo o proračunu. Netko će reći da je on dobar. Netko će reći da je loš. Netko će imati ovakve primjedbe. Netko će imati onakve primjedbe i o tome raspravljajmo. Ali nemojmo se spuštat na razinu ljudi nas gledaju i imaju svoje mišljenje o ovom Saboru onako kako ga mi prikazujemo. Ja vas molim da o tom vodite svi računa. Imamo repliku poštovanog zastupnika Troskota. Pardon Frankovića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Grmoja, dakle ne postoji kolektivna odgovornost jedne organizacije. Svaka organizacija ima svoju čelnu osobu, odgovornu osobu koja odgovara za djela i zlodjela koja je napravila. Jel' vi mislite da ima itko više da mrzi odnosno ne voli, osuđuje i prezire odgovorne osobe koje su nekad u HDZ-u radile zlodjela. Nema nikog više osim nas ovdje koji takve stvari preziru. I zbog toga ne možete vi osuditi svojim govorom 200 tisuća članova HDZ-a časnih i poštenih ljudi, časnih i poštenih ljudi, vi ih osuđujete zbog toga što su pojedinci iz HDZ-a radili zlodjela. Radili su iz drugih stranaka na jednaki način.
Izvolite kolega Troskot, vi ste digli povredu Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora članak 238. gospodin Mato Franković je povrijedio Poslovnik, jer je opet otišao u temu koja nema veze sa hrvatskim proračunom i povrijedio je institut nakon što ste vi upozorili kao predsjednik Sabora da se više ne vraćamo na teme, nego da se vratimo na civilizirane rasprave današnje tematike, a to je hrvatski proračun.
Ja se slažem potpuno sa vama, ali na žalost kolega Grmoja je inicirao cijelu tu priču potpuno ne govoreći o proračunu, nego upravo tim stvarima. Prema tome, na žalost se razvila jedna situacija sa kojom se ja apsolutno i duboko ne slažem. I ja vas molim sve ostale da se vratimo na raspravu o proračunu, bez obzira što je rekao kolega Grmoja, bez obzira što ste rekli vi ili bilo tko drugi. Molim vas idemo raspravljati ozbiljno o ozbiljnom dokumentu koji se tiče svih ljudi u ovoj državi [[Upadica Grmoja: Mogu ja?]] Izvolite.
Kolega Franković, ja se sa vama slažem ne može svaki član Hrvatske demokratske zajednice biti odgovoran za ono što je činilo vodstvo jedne političke stranke, ali isto tako ne može Andrej Plenković i ovo vodstvo HDZ-a onda biti po vašoj logici zaslužno za stvaranje Hrvatske države. Kad vam odgovara stari HDZ onda igra, vi ste kao Croatia ili Dinamo uzeli bi sve trofeje, a ne bi naslijedili dugove. Ne ide to. Dakle, ono što vam ne odgovara od toga biste se maknuli. Ako je jedna pravna osoba odgovorna za kriminalne radnje, a vodstvo Hrvatske demokratske zajednice koje je tada vodilo i kojeg su izabrali članovi HDZ-a je očito odgovorno, tada i ta pravna osoba snosi odgovornost. To ne znači da svaki član HDZ-a snosi odgovornost za kriminalne radnje ili da je svaki član HDZ-a zaslužan za stvaranje Hrvatske države. Andrej Plenković sigurno nije.
Dobro. Hajmo o proračunu. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Troskota. Jel' tako?
Poštovani gospodine Grmoja u vašem radu sam primijetio da ste se dosta pozabavili i radili na temama Hrvatske gospodarske komore i Obrtničke komore i da ste stalno isticali koliko su naši poduzetnici opterećeni sa nametima, pa bih vas molio da komentirate Vladinu odluku. I pitanje broj dva koje je multidisciplinarno zapravo multiresorno slobodno mogu tako reći, jest da evo nedavno smo imali prilike svjedočiti da su Talijani pokušali zapravo napraviti odlagalište smeća u Prezidu što bi dovelo i do financijskog odnosno proračunskog deficita, odnosno to bi netko morao platiti, sigurnosnog i na kraju ekološkog. Pa evo, s obzirom da danas debatiramo vezano za hrvatski proračun, ja bih vas lijepo zamolio da komentirate i date svoje mišljenje o te dvije točke.
Odgovor zastupnika Grmoje.
Sve što sam govorio ticalo se proračuna. Ja evo slušao sam ovdje kolege bilo je dobrih ideja, moram neke pohvaliti. Ja sam dao tri konkretne ideje kako povećati prihode državnog proračuna i sve se ticalo proračuna o čemu sam govorio. To što neke boli ono o čemu ja govorim to je drugi problem. A ovo što vi kažete da hrvatski poduzetnici imamo ove covid potpore. I na žalost evo kolega Sanader je tu iz splitsko-dalmatinskog HDZ-a covid potpore u Splitsko-dalmatinskoj županiji dobivaju koalicijski partneri, Kerumova rodbina. U Zagrebu tako drže ljestve Bandiću i to je ono što je žalosno, a niti na jedan način ne žele rasteretiti poduzetnike, ukinuti im ove nepotrebne namete kao što je članarina za HGK i članarina za HOK. A kada govorite o štetnim projektima mi svakog dana svjedočimo nekom štetnom projektu kao što je ovaj kojeg ste spomenuli koji je i financijsko opterećenje i za lokalne i za županijske a onda i za državni proračun.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grmoja o kolektivnoj odgovornosti HDZ-a ću drugom prilikom kad budem imao malo više vremena nego sada u replici. O tome ću vrlo rado sa vama raspravljati. Što se tiče uvreda kolega Grmoja nikada protiv vas ne idem ad hominem, nikada jedino kad vi to radite prema meni ili prema nekome od nas ovdje i to neargumentirano. To vi jako dobro, mi smo o tome već imali puno puta raspravu i ovdje i u hodnicima Hrvatskog sabora. To vi jako dobro znate, a to znaju i kolege zastupnici koji prate moj rad već dugi niz godina. A treća stvar zbog koje sam vam dao repliku, jer ovo sve doista nema smisla dao sam vam repliku zbog gospodarskog pojasa. Ova vladajuća većina i HDZ će proglasiti IGP isključivi gospodarski pojas onda kada to za Hrvatsku bude najoptimalnije rješenje. Što se tiče novaca i eura koje spominjete u ovom trenutku proglašenjem zaštićenog ekološkog ribolovnog pojasa hrvatski ribari zapamtite kolega Grmoja ne trpe nikakvu štetu niti Republika Hrvatska jer je ZERP ili IGP i nakon proglašenja zajedničko more EU.
Hvala. Poštovani zastupnik Grmoja.
Kolega Bačiću, ja se sa vama apsolutno slažem. Niti jednu uvredu nisam uputio ovdje prema niti jednom zastupniku, niti sam nakon pitanja kolege Frankovića uvrijedio na bilo koji način ljude koji su članovi HDZ-a. Osobno znam neke koji su pošteni, časni ljudi. Koji rade svoj posao kako treba, dakle to nisam činio. Govorio sam o odgovornosti jedne političke stranke kao pravne osobe, a što se tiče IGP-a ne bi Italija kao puno moćnija zemlja u EU od Hrvatske se zalagala ovakvo stanje da mi u njemu profitiramo. Nažalost ja bih volio da je istina ovo što vi govorite, ali Hrvatska nažalost od toga ne profitira i ja bih volio kada biste vi krenuli u smjeru proglašenja isključivog gospodarskog pojasa, za to ćete uvijek imati našu podršku, za takve odluke koje su na tragu ovog novog suverenizma o kojem pričamo.
Repliku ima i poštovani zastupnik Marin Miletić.
Hvala vam lijepa. Kolega Grmoja evo da razjasnimo skroz radi hrvatske javnosti, znanstvenik Saša Rajnović, Institut …/nerazumljivo/… kaže Talijani uzimaju gotovo 80% ulova, a najveći dio ribe se nalazi u hrvatskoj polovici Jadrana i za nas, za Italiju u pitanju je preko 263 milijuna EUR- vrijednosti ribe. Matematika je vrlo jednostavna i ovdje je sve jasno tko ovdje gubi, a tko dobiva.
Poštovani zastupnik Grmoja.
Kolega Miletiću ako je Europska komisija napravila jednu analizu 2013. godine i u toj analizi pokazala da mi gubimo toliko novca godišnje znači negdje oko 32 milijuna onda nema razloga, ja ne znam zašto kolega Bačić vjeruje Europskoj komisiji kad mu to odgovara, a ne vjeruje i zatvara oči kad ne želi vidjeti propuste ove i vlada koje su prethodile ovoj Vladi. Ja znam dok su bili pregovori HDZ-a i MOST-a mi smo inzistirali na proglašenju isključivog gospodarskog pojasa. Prva odluka koju je donijela Plenkovićeva Vlada je da se pokreću konzultacije o proglašenju pod našim pritiskom, o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa. Davor Ivo Stier evo da pohvalim jednog HDZ-ovca na tim pregovorima, nije čovjek tu, se zalagao za proglašenje IGP-a, a dok su trajali pregovori Andrej Plenković je govorio da on to ne želi napraviti jer se ne želi zamjeriti Italiji. Tako da su stvari jasne.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Grozdane Perić, izvolite.
Hvala lijepa. Evo poštovani potpredsjedniče ja ću se vratiti malo na proračun za razliku od ovih dosadašnjih eksapada. I ono što svih nas zanima, a to je kako i koliko smo zapravo iskoristili naše fondove EU i što je ono što je prikazano do sada u samom proračunu za 2021. odnosno do 2023. Svi znamo da je Covid kriza još uvijek aktualna, da je iz tog razloga i uvijek i teško prognozirati što će se događati u budućem razdoblju, međutim moramo napomenuti upravo da su EU fondovi zapravo i sredstva koja dolaze iz njih itekako izdašna i nemojmo zaboraviti da je to i višegodišnji financijski okvir koji počinje teći od 2021. to je 12,9 milijardi EUR-a uz ovaj prethodni koji sada koristimo preko 10 milijardi EUR-a i EU nove generacije koja iznosi 10,6 milijardi EUR-a. Kada pogledate kolege su spominjale da se u samom proračunu ne vidi što je i na koji način iz kojih izvora dolaze određena sredstva onda bih htjela napomenuti, a to je spomenuo i ministar da postoji tablica rashoda državnog proračuna u razdoblju od 2018. do 2022. i koja govori upravo i daje analitiku iz kojih sredstava dolaze i pomoći EU. Pa imamo ukupna sredstva pomoći to je petica, dakle po računskom planu i to je u 2021. 24,9 milijardi kuna, u 2022. to je 25,4 i 2023. 21,4 milijarde kuna. Od toga kad se pogledaju u analitici onda se može vidjeti da su to redovne pomoći dakle iz ovog višegodišnjeg financijskog okvira, ali isto tako da postoje sredstva koja su nova, dakle ona koja koristimo sada po novom odnosno u ovim novim fondovima solidarnosti i nove generacije. Tako da je kad se pogleda 2021. onda je upravo ovi, ovaj fond solidarnosti koji je inače 683 milijuna EUR-a on je u 2021. iskazan sa 2 milijarde i 52 milijuna kuna što znači da je samo djelomično iskorištena ta omotnica, a predviđa se isto tako s obzirom na kratkoću korištenja tih sredstava, a to je svega 18 mjeseci da će se u 2022. povući dodatnih 3 milijarde kuna. Isto tako, instrumenta EU nove generacije za 2021. je predviđeno 210 milijuna kuna i onda imamo sukcesivno '22. i '23. 790 i 820. Isto tako, je moguće pogledati sve ono što se koristilo i što se povlačilo i što će se povlačiti kroz Europski socijalni fond, Kohezijski fond regionalnog razvoja, ribarske fondove, poljoprivredni razvoj, za ruralni razvoj, itd., dakle sve je to analitički pobrojano kao i onaj švicarski instrument i ostale refundacije europskih sredstava. Moramo reći da je do sada ugovoreno preko 105% sredstava .../nerazumljivo/... u ovoj prethodnoj omotnici, a da je 36% isplaćeno, što je znatno kvalitetnije i bolje nego što se to događalo u nekim prethodnim razdobljima.
Imamo nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovana kolegice Perić, bilo bi lijepo da u svojim raspravama se ne osvrćete na takav negativan način na rasprave kolega koji su prethodile vama. Nikakvim eskapadama ja nisam ovdje svjedočio, ne znam na što ste mislili, bilo bi lijepo da prenesete ove dobre prijedloge kako popuniti državni proračun predsjedniku Vlade. Dakle, ja vas molim još jednom, jedanput svakako proglašenje IGP-a, svakako inzistiranje na naplati ratne štete i svakako uplatiti novac u proračun, znači HDZ i to usmjeriti prema našim umirovljenicima, prema socijalno najugroženijim građanima. Evo, ja bih vas molio s ovog mjesta da prenesete to premijeru, vidim da ministar Marić je malo ovaj, odsutan pa bi bilo dobro da vi to učinite.
Odgovor.
Hvala lijepo poštovani kolega. Ja sam uvjerena, sve ono što je što je pozitivno i dobro da će Vlada prepoznati, ali isto tako, smatram da jako puno toga se iskoraka i napravilo i radi, a pogotovo kada govorimo o socijalnim pravima i o brizi za potrebite, da ova Vlada je napravila puno više od mnogih drugih.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Evo, kolegice, vi ste govorili o EU odnosno o EU projektima i vidite, sad je dobro da smo mi članovi EU iako i danas imamo euroskeptika. I nemojmo zaboraviti da smo mi mlada članica i ne možemo očekivati da budemo među prvima u EU koja ima tradiciju dugi niz godina. Zasigurno možemo očekivati da ćemo u sljedećih 10 godina i mi iskoristiti sve pogodnosti koje nudi EU. Evo, pa ja vas molim da nam kažete koliko novaca ćemo mi povući iz EU i zapravo što to znači za kvalitetu života u Hrvatskoj, odnosno za projekte koji su u tijeku, da država Hrvatska ima veću i bolju dodanu vrijednost, a jasno i da bolje ljudi i žive s tim novcima. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Hvala lijepo kolega Šimičević, da, više puta danas je spomenuto značaj upravo našeg članstva u EU i koliko je ovaj period itekako puno lakše prebroditi s obzirom da smo članica tog jednog velikog tržišta i članica unije koja je, daje mogućnosti na koji način rješavati, kako gospodarske, tako i sve ostale probleme. Mi kao država smo u prethodnom periodu u ovoj prethodnoj omotnici nismo niti korisnici zapravo cijelog razdoblja, nego samo jednog dijela razdoblja, doduše, u tom periodu smo se praktički učili kako povlačiti i kako stvarati kvalitetne projekte, a na nama je, normalno da što kvalitetnije ta, te projekte iskoristimo.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa poštovana zastupnice. Jako lijepo ste objasnili upravo na koji način se fondovi EU transponiraju kroz stavku koja se zove pomoći EU, koja je sada za sljedeću godinu, dakle, gotovo 25 milijardi kuna. Bilo je danas rasprave i mislim da neki oporbeni zastupnici nisu znali, recimo, gđa. Mrak-Taritaš je postavila pitanje premijeru gdje su tu mjere aktivne politike zapošljavanja, prekvalifikacije, samo bi spomenuo da su upravo tu. 8 milijardi kuna je u zadnje 4 godine Vlada Andreja Plenkovića dala na politike zapošljavanja, većina je došla iz EU fondova, ali se raspodjeljuje putem nečeg što se zovu operativni programi. U proračunu se nalaze na dvije stavke, nacionalna komponenta je na proračunu HZZ-a, a ova EU-a je kroz pomoći ... [[Govornik se ne razumije.]] pa hvala vam da ste to detaljnije malo objasnili oporbi.
Odgovor.
Hvala lijepo. Pa da, mislim da je potrebno pročitati detaljno upravo obrazloženje koje nam daje i koje nam kvalitetno daje upravo Ministarstvo financija sa svim podacima i u proračunu se mogu pročitati isto tako, kroz svaku glavu, kroz svakog korisnika iz kojih izvora dolazi koji projekt. Dakle, za to treba malo uzeti vremena i pogledati, ali isto tako treba reći da je upravo za 2021. ovdje u samom planu vrlo oprezno planirano korištenje tih sredstava jer normalno da je taj konzervativni način planiranja puno pametniji s obzirom da, evo, uvijek se može dogoditi, iskustvo kaže da se može dogoditi da se odmah ne dogovore sve kondicije, pa onda ne možete ovisiti samo o tuđim sredstvima.
Zadnja replika uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovana kolegice, vi ste lijepo pročitali što piše u ovoj točci 5 koliko je sredstava od Europe moguće dobiti. Naravno, govorim moguće dobiti jer kao što smo vidjeli, od ovih 105% ugovorenih, realizirali smo 36% još ove godine ja teško mogu vjerovat da ćete uspjeti realizirati tih 105% koliko ste ugovorili. U sljedećih tri godine od 35 milijardi cca koliko ste pročitali, mene bi zanimalo na koje projekte to ide i koliko tih projekata će ustvari biti projekti uprave odnosno državne uprave, zato jer bi tu bilo vidljivo koliko ova država brine o gospodarstvu, a koliko o samoj sebi? Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala lijepo. Pa evo kolega ako se malo zadubite u samo korištenje fondova onda znate da od postojeće omotnice koja je da onda imate još tri godine, dakle N+3 da možete koristiti ona sredstva iz prethodnog razdoblja … [[Upadica se ne razumije.]] da ih možete naplatiti znači da ih možete realizirati. Prema tome, nije kraj 2020. nego za omotnicu 2020. 2023., a paralelno se s tim koriste i nova sredstva odnosno može se aplicirati i na novu omotnicu koja je od 2021. I to je rezultat rada Vlade gdje je bilo rečeno da će se to razdoblje iskorištenosti smanjiti, međutim mi smo izlobirali kao država da ono ostane tri godine. Prema tome, to nije malo razdoblje za početnicu i državu početnicu kao što smo mi.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Zahvaljujem predsjedavajući. Prvo, nekoliko općih teza oko proračuna, a onda ću se baviti sa dvije, tri konkretne i specifične teme u pojedinačnoj raspravi. Prva stvar, što se tiče proračuna još jednom ću naglasiti danas se je pohvalilo kao nikad viđena praska u povijesti HS-a da smo dobili proračun cijelih 19 dana prije. Ja ću vam reći jednu činjenicu, ja ne znam kako je prije bilo, međutim mogu vam reći da je jedan Grad Zagreb koji nije baš šampion u financijskoj transparentnosti je dao više vremena gradskim zastupnicima trenutno za ovaj gradski proračun za sljedeću godinu, tako da čak i u Gradu Zagrebu gradski zastupnici dobiju ga ranije nego saborski zastupnici državni proračun. Druga stvar, nije normalno da imamo rebalans gotovo u isto vrijeme kao i proračun, znači rebalans za ovu godinu kao i proračun za sljedeću godinu. Naime, mi smo imali prošli tjedan raspravu o rebalansu proračuna i sada imamo proračun gdje trebamo pratiti smanjenje povećanja određenih stavki, ali na način da to nije u odnosu na onaj originalno usvojeni proračun krajem prošle godine za ovu godinu nego u odnosu na prošli rebalans koji nije isti kao rebalans koji ćemo upravo sada usvojiti o kojem smo raspravili prošli tjedan. Pa tako da je potpuno nejasno i konfuzno koliko se povećavaju ili smanjuju stavke komparirati sljedeće godine u odnosu na ovu godinu. Treća stvar, radite proračun očito u nekakvom tabličnom programu kao što je Excel ili slično ili onda to ili isprintate ili automatski pretvarate u PDF ili isprintate još gore ako to radite i onda skenirate, ali u svakom slučaju dobivamo to u PDF-u. Znači puno bi nam više olakšalo da pretražujemo proračun, da računamo, da radimo amandmane, da negdje uzimamo da bi negdje dali kada bi to bilo u tabličnom prikazu znači kroz nekakav Excel ili neki drugi program ili kakogod. Ne treba biti od Microsofta može biti Open Office kakogod nego da to radimo u PDF-u, znači to nema nigdje smisla, otežavate nama, otežavate javnosti, otežavate sami sebi u konačnici. Ako je to regulirano nekim zakonom ili podzakonskim aktom ajmo to promijeniti. Meni nije normalno da u 21. stoljeću mi sebi otežavamo i javnosti ovako kompleksan i opsežan dokument kao što je proračun. Znači bavimo se brojkama, a koristimo PDF za to. Znači to je toliko uopće. Što se tiče konkretnih nekih stvari, ako gledamo Fond za obnovu Zagreba i okolice ili općenito koliko je u proračunu za sljedeću godinu predviđeno, rekao sam već oko pet milijardi kuna ćemo dobiti iz Fonda solidarnosti EU, međutim sav taj novac može ići isključivo za obnovu javnih zgrada. Prema pitanju i odgovoru koje sam dobio od premijera danas, nevjerojatno ali istinito u sljedećoj godini je predviđeno samo 245 milijuna kuna za obnovu privatnih zgrada u Zagrebu i ostalim županijama nakon potresa, 245 milijuna kuna. Znači podsjetit ću vas da je oko 40 milijardi kuna je trošak koji smo mi predvidjeli da će se pokriti modelom koji smo izglasali u Zakonu o obnovi. Znači ovom dinamikom, a koristim sad podatke Vlade predviđeno je da prosječna zgrada od nekakvih 900 kvadrata koja ima žutu naljepnicu, znači nije najgore prošla u potresu nego ajmo reći prosječna zgrada, prosječno prošla u potresu da je nekakav trošak konstrukcijske obnove oko 2,5 milijuna kuna. Znači za ovaj novac mi možemo obnoviti sljedeće godine oko 100 zgrada od 25.000 zgrada i da oduzmemo one javne zgrade koje ćemo u znatnijem dijelu financirati iz Fonda solidarnosti, znači to će biti otprilike oko 2,5 milijarde kuna u sljedećoj godini koliko to novaca ostaje. A podsjećam država treba financirati 60%, a u nekim slučajevima socijalno ugroženih građana 80% konstrukcijske obnove, znači ne govorim o cjelovitoj obnovi, to će morati privatni vlasnici, govorim samo o konstrukcijskoj obnovi. Pitaju novinari hoće li Grad Zagreb imati dovoljno novaca da mečira, da prati, da sufinancira ono što bi država trebala osigurati. Pa ako država osigurava samo 235 milijuna kuna, to znači da Grad Zagreb treba osigurati smiješnih 60 milijuna kuna sljedeće godine da sufinancira obnovu zgrada, stambenih zgrada i drugih u privatnom vlasništvu, 60 milijuna kuna. Toliko mi potrošimo samo da znate na Arenu Zagreb godišnje, godišnje. Toliko plaćamo godišnje za Arenu Zagreb zadnjih 13 godina i sljedećih 18 godina. Tako da toliko o tome. Znači meni je to jednostavno ako je to dinamika kako će Ministarstvo graditeljstva raditi obnovu sljedeće godine, mislim da će građani se jako puno načekati i trajat će ovo 200 godina ovom dinamikom.
Vrijeme. Imate nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Mato Franković.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Tomašević vi znate ja dolazim iz Dubrovnika. Inače sam rođen na Pelješcu mjesto Ponikve pored Stona. 1998. godine Ston je razorio jedan strašan potres. Ljudi su 6 godina živjeli u kontejnerima. Država je naravno obnovila Ston. Iza toga su se ljudi vratili u svoje obiteljske kuće. Prijedlog ovogodišnjeg proračuna 245 milijuna je za početak. Rebalansi proračuna služe kako bi se nakon što inicijalna sredstva krenu u budućnosti ta sredstva dizala, prilagođavala situaciji i sl. Tome službe rebalansi proračuna. Naravno građanima Grada Zagreba treba reći da se kuće neće moći obnoviti u godinu dana. To jednostavno nije moguće. Ali sigurno je da je intencija ove Vlade da se kuće obnove i da se ljudi vrate u svoje domove. Hvala lijepa.
Razumijem. Može odgovor? … [[Upadica se ne razumije.]] Razumio sam. Međutim, jasno je. Znači ono što mene brine je dinamika Ministarstva graditeljstva ako misli da će ovo biti dinamika sljedeće godine. A ja ću vam reći, ne govorimo mi o 6, nego govorimo čak i o 10 godina. Da je 20 tisuća otprilike takvih privatnih zgrada od 25 tisuća, a rekao sam konzervativnu procjenu. Da je 20 tisuća ovom dinamikom ako 100 zgrada bude jedne godine će trajati 200 godina obnova. Znači da 10 puta ubrzate opet neće biti ni približno dovoljno brzo ako uspoređujete primjerice sa Gradom Dubrovnikom, ili Stonom, ili Gunjom ili nekim drugim područjima koji su pogođena u potresu. Znači izglasali smo ovaj zakon. Preuzeli smo nekakve obaveze. Izglasali smo ga sa nekom većinom ovdje u Saboru. Znači ljudi imaju određena očekivanja. Mene zanima, mene brine operativa ministarstva i fonda ako se misli na temelju ovoga planirati proračun. Ne mislim da je to problem Ministarstva financija, nego me zanima Ministarstvo graditeljstva i njihova dinamika kako misle to ostvarivati.
Vrijeme, vrijeme. Druga replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Tomašević vama uvijek nešto ne valja i to je u redu, ne valja, ne valja. Tablica u PDF-u, Excelu itd. Ali sam negdje pročitao da ste vi bili član ili čelnik neke udruge koja se zove Institut za političku ekologiju, ako se ne varam. Pokušao sam tamo naći nekakav financijski plan te udruge jer sam čuo da ona dobiva podosta novaca pogotovo iz nekih inozemnih fundacija i ne možeš naći ništa. Da li to stvarno nema ni u PDF-u, ni u Excel ili vi to ne želite pokazati jer ne želite da ljudi znaju gdje ti novci idu? Pa onako napišemo projekte, aktivnosti itd. i onda su svi upoznati, jer valja krenuti možda i od sebe u nekom momentu. Jer ako nešto ne valja u državi, možda valja kod mene? Ali ja ne vidim ni da to kod vas funkcionira kako treba ili mi pošaljite link da ja znam gdje su ti novci tamo, a da i mi nešto znamo što se događa u tim udrugama koje se zovu Instituti, pazite, za političku ekologiju.
Kao prvo kolega Borić, pola vas nisam čuo. Ne znam da li je do maske, ili vašeg izgovora, ili vam je neugodno o tome što pričate pa onda govorite ispod glasa. Moguće je da je ovo treće. … [[Upadica se ne razumije.]] Onda je zbog maske. Ali ne znam da li je zbog ove etičke maske ili ove fizičke maske, ili ove psihičke maske. Ne znam kakva je maska u pitanju. Znači niste mi odgovorili na pitanje. Govorimo o dinamici obnove. Znači, zanima me samo kakav je plan. Znači, koliko se misli ovo rastegnuti. Da li, evo sada znači ja odgovaram čovjeku na repliku, on telefonira. Jel' to način? Vi meni replicirate. Ja vam odgovaram, a vi telefonirate za to vrijeme u sabornici [[Upadica Sanader: Nemojte raspravljati.]] Znači ne zaslužujete niti odgovor na repliku jer ga ne želite niti čuti … [[ne razumije se]]
Molim vas odgovorite. Nemojte raspravljati sa zastupnikom.
Samo dajte. Samo dajte. Jel' imam još vremena? Nemam. Dobro. Nema veze.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani kolega Tomašević kao što znate isto također dolazim iz Zagreba, ali imam ustvari jedno pitanje. Da li ste u trenutku kada ste dizali ruku za ovaj Zakon o obnovi vjerovali Vladi da će u mjesec dana donijeti program mjera i osnovati fond kao što je rekla te da će obnoviti zgrade u Zagrebu u razumnom roku? Vi ste sada u svojoj raspravi rekli koliko je novaca za privatne zgrade predviđeno. 245 milijuna ako dodamo onih 60 milijuna koje treba osigurati Grad Zagreb, tada je to 3 stotine milijuna. Tih 3 stotine milijuna će barem pola tih novaca otići samo u projektiranje. Da li vam je sada žao što ste digli ruku? I ako vam nije žao na koji način mislite da Vlada može hajmo reći poboljšati izvedbu u odnosu na ovo što je sada predložila?
Odgovor.
Znači Vlada je tražila podršku određenog zakonskog okvira. Mi smo taj zakonski okvir mijenjali sa amandmanima i na kraju smo digli ruku jer smo htjeli da stvar ide dalje. Međutim, ono što je na Vladi sada je operativa. Nije se odabrao model koji smo predlagali. Vlada odlučuje i predlaže proračun koliko će ostvariti novaca tj. prvenstveno Ministarstvo graditeljstva. Ovdje kažu kolege da to možda neće stati na ovome nego će biti više u rebalansu. Ja samo mogu reći da ovom dinamikom će to trajati 200 godina. I nadam se da ćete ubrzati tu dinamiku sljedeće godine i u tom smislu nadam se da će se stvari promijeniti. Ja ću samo reći još jednu stvar, a to je da je 263 milijuna kuna predviđeno za subvencije za stambene kredite od APN-a, znači otprilike isti iznos za mjeru koju je i guverner ovdje potvrdio da diže cijenu nekretnina zato što je periodička i da je loša u tom smislu. Mi ćemo tražiti i amandmanom da se dio tog novca usmjeri na gradnju javnih stanova za najam jer mislimo da je to puno bolje za mlade ljude i da će lakše rješavati problem jer sada pomažemo ljudima i dižemo cijenu nekretnina koje kupuju.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani ministre. Dakle, danas ću se fokusirati na ono što se iz ovog proračuna kao zapravo jedine konkretne politike iz koje možemo iščitati što su namjere Vlade, a što nisu, što se u njemu vidi i što se u njemu ne vidi. Jedan značajan dio naših amandmana koje ćemo predati je usmjeren na poboljšanje položaja djece i mladih, odnosno poboljšanje obrazovnog sustava i dostupnosti obrazovnih sadržaja za djecu i mlade. Jedan od ključnih ciljeva u tom pogledu je poboljšanje kvalitete života i zdravlja djece, a da bi se to ostvarilo predložit ćemo uvođenje besplatnih toplih školskih obroka za svu djecu u sklopu osnovnoškolskog sustava što bi koštalo državni proračun godišnje oko 300 milijuna kuna. I da, 300 milijuna kuna možemo reći da su značajna sredstva. Ali recimo da smo iskoristili kao što ste se malo prije hvalili europska sredstva iz prethodne financijske perspektive pa počeli reciklirati plastiku polovicu tih sredstava bi već imali, jer ju ne bi morali u obliku kazne uplaćivati u europski proračun. Nadalje, ono što mi tražimo uvođenjem te mjere je da se ta prehrana bazira isključivo na lokalnim i sezonskim namirnicama koje bi se nabavljale putem zelene javne nabave koristeći kratke lance opskrbe i favorizirajući lokalni uzgoj. Na taj način bi ta investicija uz školsku prehranu imala i značajan učinak na otvaranje tržišta za lokalne proizvode, mogućnost planiranja malih proizvođača, te povećanje javne svijesti o prednostima lokalnog uzgoja. Šta to znači? Da takav projekt može ostvariti višestruku dobit osim samog utjecaja na zdravlje i psihofizičko stanje mladih imao bi utjecaj na smanjenje siromaštva u obitelji kroz osiguranje prehrane, zatim povećanje raspoloživog dohotka kućanstva zbog eliminacija troška školske prehrane i stvorili bi stalno i predvidivo tržište za lokalne OPG-ove. Dakle, tih 300 milijuna je zaista ulaganje i investicija, a ne trošak. Nadalje, amandmanima predlažemo uvođenje stavke građanski odgoj i obrazovanje i time tražimo da se u svim školama počne provoditi građanski odgoj kao zaseban predmet, jer je zaista nevjerojatno kako olako u svim strateškim dokumentima između osnovnog nacionalnog razvojnog strategiji Vlada u Bruxelles šalje dokumente u kojima naglašava važnost građanskog odgoja, stjecanje građanskih kompetencija, razvoj kritičkog mišljenja itd. Ali kada dođe do jedine stvarne politike iz koje se sve ostale politike daju pročitati, a to je upravo državni proračun, tada vidimo da Vlada nema stvarnu namjeru uvoditi građanski odgoj niti podizati građanske kompetencije naše djece i mladih, jer zna da bi time zapravo u budućnosti smanjila broj glasova za HDZ. Jedna od najranjivijih skupina u obrazovnom sustavu su svakako djeca s teškoćama. Njihova inkluzija u redovni obrazovni program ovisi o dostupnosti pomoćnika u nastavi. Koji je položaj pomoćnika u nastavi? Svake godine vidimo da se ugovori sa njima ne sklapaju na vrijeme, nemaju standardni ugovor o radu. Njima se ugovor o radu može prekinuti bilo kada zbog bilo koje vanjske okolnosti poput primjerice prelaska na on-line nastavu. Oni nemaju tim ugovorima definirano plaćeni godišnji odmor niti mogu znati da li će ili neće biti angažirani svake godine ispočetka. Za njih nisu definirane kvalifikacije, nisu definirana zanimanja niti koeficijenti. Tražimo da se integriraju u sustav stručnih suradnika u nastavi, dobe zanimanje, dobiju potrebne kvalifikacije i da dobiju i pripadajuće koeficijente. Osim onih najranjivijih uvidjeli smo da ova država ne brine naime niti o onim najdarovitijim, pa su tako za rad sa darovitim učenicima i studentima se predvidio čitavih 3 milijuna 180 000 kuna. To vam je konkretno kada podijelite sa brojem obrazovnih ustanova i visoko obrazovnih ustanovama kojima je taj iznos namijenjen ispada vam 1100 kuna po školi. Da li ste za rad sa darovitim učenicima 1100 kuna po školi. Svako od tih ustanova za taj iznos bi trebala provoditi pet vrsta aktivnosti, između ostalog financirati međunarodna natjecanja, stipendije za darovite učenike, financirati pojačani rad učitelja sa darovitim učenicima itd. Pa vas ja pitam kako biste vi to izveli sa 1100 kuna. Za bilo kakav ozbiljniji, sustavniji rad sa darovitim učenicima taj iznos trebao biti minimalno desetorostruko veći. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegica Benčić, žao mi je da toliko omalovažavate onu prioritetnu os koju smo najviše govorili, koristimo a to je socijalna inkluzija. Tu postoje brojni projekti kojim smo itekako ovo društvo učinili puno suosjećajnijim i okrenuli se prema različitim skupinama. Od 6000 žena koje rade kroz program „Zaželi“, asistenti u nastavi sa kojim se slažem, ugovor koji ste mi pokazali treba ga promijeniti, tu se slažem sa vama. Ali broj asistenata u nastavi koji imamo i pomoćnika za osobe sa invaliditetom je velik. Mladi u programu Vlade isto tako imate da ćemo izgraditi multifunkcionalne centre za mlade u svim županijama i to će biti operativni programi u sljedećem periodu. Prema tome, stvarno smo pokazali da smo suosjećajni prema svim skupinama društva i umirovljenicima i mladima i starima i darovitom djecom 150 milijuna kuna za udruge STEM-a popularizacije će se uskoro ugovoriti. Tako da nije lijepo da tako govorite kada smo to predložili.
Dakle, ja sam govorila o vrlo konkretnim bazičnim programima u školama. Ja mislim da je ono first in first, dakle prvo radimo na tome da djeci osiguramo besplatno obrazovanje u sklopu nastave u što spadaju i besplatni školski obroci. Osiguramo im udžbenike koji su im prilagođeni za mnoge grupe, mnoge grupe djecama s teškoćama još uvijek nisu osigurani prilagođeni udžbenici. Osiguramo im pomoćnike u nastavi koji su plaćeni po normalnim koeficijentima koji imaju normalnu plaću. Oni nemaju ljudi normalnu plaću. Jeste vi pogledali kolika je plaća pomoćnika u nastavi? Pa ja sam o tome govorila. Nisam govorila o drugim stvarima. Tražili smo i povećanje na izvan nastavnim aktivnostima. Zašto? Zato jer ako zbilja želimo onaj zaokret koji ste vi predstavili u nacionalnoj razvojnoj strategiji pa tada je neupitno da moramo promijeniti i strukturu investicija u obrazovanje, ali i iznos i način kako to plasiramo da bi dobili one rezultate koje ste predvidjeli.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvažena saborska zastupnice, govorili ste da treba uvesti besplatni školski obrok za svu djecu na prostoru RH, da bi to trebala platiti država. Vi znate, možda ne znate, ja ću vam reći, Osječko-baranjska županija je uvela taj model 2018. godine i plaća za sve učenike ima besplatni školski obrok. Županija nosi cijeli projekt, to je negdje vrijednost oko 17 milijuna kuna u naravno uz pomoć jedinice lokalne samouprave. To je dobar model. Takav model treba staviti svim županijama i apsolutno se slažem da djeca trebaju imati besplatni školski obrok, ali ne bih išao na državu nego na lokalne zajednice jer one bolje poznaju i domaće proizvođače i načine kako će ono što vi kažete od ne znam stola … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Tako je. To je bit, znači Osječko-baranjska županija provodi taj projekt od 2018. godine.
Odgovor.
Evo odgovorit ću vam. Mi smo tu stavku predvidjeli na poravnanju za decentralizirane funkcije, dakle da se taj novac pušta naravno na osnivače ustanova za obrazovanje i da se spušta, dakle na lokalnu i županijsku razinu, ali u ovom slučaju lokalnu uglavnom jer se radi o osnovnim školama. Jer naravno oni znaju i oni mogu organizirati lokalne mreže nabave i s tim se apsolutno slažem. Ali zašto smo predvidjeli da to ide iz proračuna, jer želimo jednaku dostupnost na teritoriju cijele Republike Hrvatske. Ne želimo da se događa da primjerice u gradu Zagrebu koji će si to možda moći priuštiti to imamo, a da djeca primjerice u nekim siromašnijim županijama to nemaju. Smatramo da je obaveza države da ono što je ustavna kategorija, a to je dostupnost i besplatnost obrazovanja, da jednako osigura svim učenicima u RH bez obzira na ekonomsku moć županije i lokalnih jedinica.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Benčić, vi ste govorili o besplatnim školskim obrocima. Ja bih samo podsjetila da smo uspjeli ukinuti sporne kriterije na razini EU koji su priječili Hrvatsku da prima subvenciju za zdrave obroke mlijeka, voća i povrća što znači da sada u svim osnovnim školama se besplatno daju takvi obroci, a obaveza je da se dobavljaju sa lokalnih OPG-ova. Nadam se da se to tako i provodi u svim ustanovama, jer je ideja u stvari da se kroz zelenu javnu nabavu i lokalne lance opskrbe, kratke lance opskrbe i na taj način pomogne i poljoprivrednicima, da se djeci osigura zdrava prehrana. Kad je riječ o novim predmetima koje zagovarate da se uvedu u školski sustav moram reći da nisam za to da se uvode dodatne obaveze. Djeci se može učiti i vrijednostima demokracije i društva kroz među predmetne sadržaje i to bi bilo puno optimalnije.
Odgovor.
Prvo da kažem, da naravno da ono što mi cijelo vrijeme zagovaramo je da dostupnost školskih obroka, pa i ovog programa koji već imamo u školama ne smije ovisiti o tome da li je škola napisala ili nije napisala projekt. To ne smije o tome ovisiti. Sva djeca to moraju imati na jednakoj osnovi u cijeloj RH, pa kad se takvi projekt planiraju ne smiju ići u natječajnu proceduru, nego ih se mora planirati kao strateške projekte na razini Hrvatske. To je jedna stvar. Druga stvar je da se ne provodi kroz sustav zelene javne nabave. Jedan od razloga za to je da bi vi provodili sustavno zelenu javnu nabavu morate imati sustavno planiranje proizvodnje na lokalnoj razini koje mi nemamo. I drugo, morate imati kapacitete za provedbu zelene javne nabave. Još uvijek najveći dio javnih nabava u RH ide na temelju najniže cijene, a ne na temelju omjera cijene i kvalitete za što bi trebali ako provodite zelenu javnu nabavu.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Benčić, na početku ste rekli da gledate ove proračune i stavke, da vidite smjer politike ove Vlade. U drugom dijelu svog izlaganja ste napomenuli određene nove prijedloge koje bi vi uveli, koje ćete dati u obliku amandmana. I to je super dok niste stali i rekli Vlada ne brine o određenim skupinama. Spomenuli ste dosta školstvo. U jednom trenutku ste spomenuli i studente, pa se ja pitam bez obzira na teški proračun koji nas čeka za 2021. godinu, da ne spominjem godinu koja je iza nas od koje je to socijalne mjere ova Vlada odustala. Kada pogledamo svi porezno opterećenje koja sad se nastavljaju, povećanja prosječne minimalne plaće. Kad ste spomenuli studente, povećanje studentske satnice, poduplali broj stipendija i onda samo dodate onu nesretnu rečenicu Vlada ne brine. Mislim da ne bi bilo loše i da pohvalite par stvari, posebice vezano za socijalne mjere uz koje bez obzira na sva ograničenja Vlada itekako nije odustala. Hvala.
Evo ponovit ću. Ja sam to rekla u kontekstu pomoćnika u nastavi čiji je položaj nereguliran i rekla sam u kontekstu rada sa darovitim učenicima. Činjenica je, pa i vi ćete priznati, u ovom sustavu obrazovnom najgore prolaze oni koji jesu ranjive skupine i najteže im je ili oni koji su ne daj bože daroviti jer je sustav napravljen za sredinu i on se tako perpetuira desetljećima. To nije samo od vaše Vlade, to je desetljećima i desetljećima taj sustav napravljen na tim temeljima. Ono što mi kažemo je da trebamo promijeniti sustav na koji investiramo i u koje mjere u obrazovanju sve investiramo, poboljšati sadržaje da bi imali one rezultate koje želimo imati. Mi ne kažemo da su tu socijalne mjere neke ukinute. Mi kažemo da su krivo dizajnirane, da su krivo neke dizajnirane, da mi umjesto da u neke stvari ulažemo više kao što je … [[ne razumije se]] tim učenicima ili rad da uključimo one najranjivije mi konstantno imamo istu vrstu proračuna za obrazovanje sa istim stavkama i da su omjeri ulaganja one zadate stavke plaća i administracije u odnosu na programe manje-više uvijek 70:30%. Razumijete? Dok to ne promijenimo [[Upadica Sanader: Vrijeme. Sljedeća replika Sabina Glasovac. …]] Nećemo promijeniti sustav obrazovanja.
Vrijeme. Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Benčić potpuno ste u pravu da u ovom proračunu na žalost posebno ranjive skupine pod posebno u području obrazovanja kada govorimo o djeci s teškoćama u razvoju su zanemarene odnosno nisu adekvatno tretirane. I na to sam upozorila premijera jutros u replici gdje on naprosto živi u paralelnom svemiru. Njegov odgovor je – pa gledajte mi sada ulažemo puno više, nego što je vaša Vlada ulagala. Da, jer je napravljen operativni program na temelju kojeg smo iz … osigurali dodatna sredstva da bismo plaćali pomoćnike u nastavi. Ali ste u pravu kada kažemo da njihov status, njihove plaće nisu regulirane. I ne samo to. U ovom proračunu većina stavki je podizana što je dobro. Međutim za djecu s teškoćama su stavke u Ministarstvu obrazovanja rezane počevši od standarda predškolskog odgoja i obrazovanja, pomoćnika u nastavi, … [[ne razumije se]] naobrazba djece s teškoćama u razvoju u osnovnim školama. Naprosto proračun, prijedlog proračuna demantira premijera i je, ovo je štetno i loše za djecu s teškoćama u razvoju. Svima ide na bolje, a oni su ne znam zašto krivi, njih se kažnjava.
Evo ja ću još jednom probati ponoviti, da ono što mi vidimo kao problem je raskorak između naših strateških ciljeva i onoga što vidimo u proračunu. Znači proračun ne podržava investicije u ona područja koja bi dovela do onih rezultata npr. evo da želimo 85% djece od 4 godine na dalje da budu obuhvaćena predškolskim odgojem i obrazovanjem, nema to se ne vidi u proračunu da smo krenuli i u tome. Ne vidi se u proračunu da smo krenuli prema solarizaciji Hrvatske, ne. Najveći projekti su još uvijek u području … [[ne razumije se]] Dakle, to je problem. Ono što mi želimo reći je da želimo vidjeti povezanost naših strateških ciljeva, strateških projekata sa konkretnim proračunom. Primjerice ako želimo, a to svugdje u svim dokumentima piše mi želimo podizati građanske kompetencije učenika i nastavnika. Pa gdje su novci za građanski odgoj i zašto ne uvodimo građanski odgoj osim isključivo zato što nekome to politički ne odgovara? Dakle, ne možemo reći da postoji bilo koja prepreka. Novci za to postoje, novci postoje.
Posljednja replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena kolegice, dakle pokušava vas uvjeriti da više vjerujete tuđim riječima, nego svojim očima. Dakle, kada gledamo malo strategiju koja je u javnoj raspravi razvoj Republike Hrvatske do 2030. onda je tamo niz želja da moramo biti, da ćemo biti pametniji, uspješniji i sve ostalo, a onda uzmete proračun za 2021. godinu i pogledate zapravo da se inzistira na prosječnosti, da se inzistira na tome da ostanemo točno tu gdje jesmo, da ne radimo nekakav iskorak. Ovo je vrijeme i doba za iskorak. Dakle, doba velikih kriza, ovo je doba velike krize za koju mi nismo krivi i koja je na svjetskoj razini dakle to treba pretvoriti nepogodu u priliku i to ovaj proračun već za 2021. bi trebao prepoznati i vidjeti, a on ne vidi. Tako da je između riječi i stvarnosti veliki raskorak.
Odgovor.
Da, to je problem. I ja ću reći evo koje tendencije se tu zapravo vide. Imate s jedne strane, zaista nemam ono problem s time da se infrastruktura crkvi i drugih bogomolja u Hrvatskoj financira iz proračuna jer smo mala zemlja i ne može se financirati na drugačiji način. I na kraju krajeva ta infrastruktura bi propadala i to nije nešto što ja želim. Ali to da mi tri puta plaćamo iste ljude, da plaćamo s jedne strane 300 i nešto milijuna prema Vatikanskim ugovorima da plaćamo plaće svećenicima, a onda ih ponovno plaćamo da pružaju duhovnu pomoć u bolnici, pa ih posebno plaćamo da pružaju duhovnu pomoć u socijalnim ustanovama itd., itd. Kada se sve to zbroji ljudi to su dvostruko besplatni obroci u školi za svu djecu. I sada moje je pitanje, da li ćemo nastaviti istim putem ili ćemo reći da, želimo investirati u znanost, želimo investirati u obrazovanja, želimo investirali u jednak pristup znanju i obrazovanju za sve učenike ili ćemo trošiti na neke druge … [[ne razumije se]]
Vrijeme. Hvala lijepa. Imamo povredu Poslovnika. Vi ste slobodni gospođo Benčić. Marijana Petir, izvolite povreda Poslovnika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Benčić povrijedili ste članak 238. Poslovnika zato što ste iznijeli nešto što stvarno nije istina. Svećenici nemaju plaće i trebali bi se upoznati sa sadržajem Vatikanskih ugovora kada ih već toliko ovdje spominjete cijeli dan vi i vaši kolege i pozivate na njihovo dokidanje. To je međunarodna obaveza i svjesni ste da ih ne možete dokinuti, nego samo obmanjujete javnost i dovodite u sukob cijelo društvo u Hrvatskoj time što iznosite neistine i govorite da zato što svećenici imaju plaće djeca nemaju tople obroke što je potpuno besmisleno i neistinito. … [[Upadica se ne razumije.]]
Gospođo, niste dobili riječ. Ne možete odgovoriti. To je bila povreda Poslovnika. Uvažena zastupnica Rada Borić pojedinačna rasprava.
Kolegice i kolege, kolege s više iskustva ovoga saborskoga dali su nam neki naputak da pisali, ne pisali amandmane da se ne događa da ova Vlada prihvaća amandmane oporbe. Ipak nas to nije spriječilo da se ne kaže da oporba je li samo politički želi profitirati. Amandmane koje je pripremio Klub zeleno-lijevog bloka oni su svi sustavni i pokazuju gdje se moglo upravo mijenjati nešto i strukturalno. Dakle, ne samo jednima otimati i drugima davati, ali budući da je Hrvatska se obvezala za provedbu Konvencije Vijeća Europe u sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama, tzv. Istambulska konvencija, i sami znate koliko je bilo prijepora, evo, nažalost ne vidim kolege, rekla bih, iz ovoga ultradesnoga dijela, tj. oni koji su bili protiv ratifikacije Istambulske, koji su prijetili se kako ćemo iz proračuna za ravnopravnost spolova potrošiti puste milijune, da ne kažem milijarde, pa eto, htjela bih upozoriti da u ovome proračunu, ako se dobro pogleda, znate da nažalost ne može se dobro pretraživati jer u tražilici, ako se upiše ravnopravnost, naći ćete doslovno na dva mjesta da ona stoji. Pa tako eto u dijelu stambeno zbrinjavanje žrtava nasilja u obitelji koje korisnik Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje je cijelih 350 tisuća kuna za žene koje bi trebale ili pobjeći iz nasilja ili nakon nasilja, biti stambeno zbrinute. A ona ključna točka, dakle da ne govorimo o koja bi trebala biti vezano upravo uz implementaciju Istambulske konvencije, unaprjeđenje zaštite žrtava nasilja u obitelji, čuli smo još i nedavno, kako se upravo na tome radi, kako će se županijska, evo, samo što nisu, skloništa otvoriti i ovdje je besmisleno maleni iznos od 2 milijuna kuna za sve ono što bi trebalo značiti zaštitu žrtava, a to znači i prevenciju. Dakle, ako su mi kolege rekle da sam naivno pisala te amandmane ipak se nadam da će Vlada svoje obveze prema ratifikaciji ipak znati ispuniti. Naravno, ne trebam vam ni reći odakle sam uzela ta sredstva, ali bih htjela reći da treba i pogledati nešto drugo, a to je također, vidjeli smo da smo u koroni i mi smo predložili i mislimo da to radimo s pravom i da ne radimo zato da bismo na neki način bili populisti, a to je da tražimo da se našim liječnicima, da se dakle u Ministarstvu zdravstva otvori nova pozicija u, koja se zove dodaci plaćama zdravstvenih djelatnika, i tražimo da se zdravstvenim djelatnicima dodatno isplate sredstva za rad koji su uložili. Ne mislimo da će korona prestati početkom sljedeće godine, sami znate koliki su odradili sate i mislimo da se u tim, budući da ima puno u proračunu dijelova za administrativne troškove ministarstava za vanjske usluge za koje ne znamo koje su jer nemamo 4. razinu proračuna, pa eto, želimo podržati i naše kolege i kolegice u zdravstvenome sustavu i medicinske sestre i tehničare i liječnike. I za kraj, htjela bih reći evo i nakon jučerašnjega dana kojeg smo obilježili da je žalosno da u Hrvatskoj od '91. do danas je preko 3 tisuće spomenika antifašističkih u Hrvatskoj porušeno, pa vjerujemo u duhu dobrih nekih vremena, nadamo se da će u jednom razdjelu za kulturu naći se i nešto sredstava da se obnove i antifašističkih spomenici. Posebno vas upozoravam da pogledate koja sredstava je Partizanska bolnica Franja iz Slovinje dobila od EU fondova i uvrštena u UNESCO-ovu kulturnu baštinu i molim vas, raspitajte se u kakvom je stanju bolnica partizanska na Petrovoj Gori, najstarija, najveća bolnica nikad otkrivena. Ukoliko nismo u stanju zaštiti takav objekt, onda je to izuzetno žalosno.
Imamo dvije replike. Prva je uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala lijepo poštovana kolegice Borić. Čudi me, da niste spomenuli kad ukucavate u proračun termin ravnopravnost spolova, da je, recimo u Uredu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, smanjena su sredstva za ... [[Upadica se ne čuje.]] tako je, pola milijuna kuna, čini mi se. Ali to ne čudi jer ova Vlada inače na piku ima sve neovisne institucije, ne samo pravobraniteljica nego i neke druge. Ono što sam htjela reći, potpuno podržavam vašu tendenciju da se izdvajaju veća sredstva za žene žrtve nasilja, posebno zbog toga što smo u proljeće u prvom valu pandemije, žene i djecu žrtve nasilja, na njih je država potpuno zaboravila. I nije učinila ništa unatoč i apelima EU komisije da se vodi računa o tome da žene su te koje, njihova radna mjesta su posebno ugrožena, rade na određeno, rade za niske plaće, s nasilnicima moraju biti po 24 sata dnevno u prostoru, izložene su više nasilju, prostora za njihov smještaj u skloništima nema. Nažalost vidim da to nismo predvidjeli ni u ovom prijedlogu proračuna i podržavam vaše prijedloge i ovaj [[Upadica: Vrijeme.]] apsolutno ste u pravu.
Hvala vam. Niste bili ovdje dok smo upravo govorili o pravobraniteljstvu, kolega je uvodno ispred kluba rekao kako je milijun kuna gotovo uzetih od pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, a kao dodatak, ovaj upravo to, već je EU napravila istraživanje vezano uz Covid i nasilje nad ženama i ono je povećano 40%. Dakle i partner HDZ-a g. gradonačelnik, tražili smo u Gradu Zagrebu, ne 10 stanova, nego 3 stana za žene koje nisu mogle iz svojih vlastitih domova pobjeći direktno u sklonište, već su trebale u toj tranziciji, budući da su ili bile u izolaciji ili i same ima Covid, da ne, da se ne dogodi da i druge žene stradaju, nismo mogli u Gradu Zagrebu koji ima 4 880 stanova dobiti, ne 3 stana, jedan stan. Nadam se da Vlada ovih 350 kuna doista može povećati da bar ženama ... [[Govornik naknadno uključen.]] prvo vrijeme [[Upadica: Vrijeme.]] nakon što izađu iz nasilja.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Ivana Posavec-Krivec.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Pa kolegice Borić, baš mi je drago što ste se u svojoj gotovo zadnjoj rečenici dotakli jučerašnjeg dana i tolerancije koja u Hrvatskoj još nikako da zaživi unatoč svim tim našim nastojanjima i upravo ova teza koju ste iznijeli o stradavanju antifašističkih spomenika iz II. svj. rata i zapravo na neki način posramljenosti hrvatskih građana kada se govori o mogućnosti obnove, toliko je zanemarena da zapravo pored nas prolaze sredstva EU za, kroz projekt primjerice, Europa za građane i treba reći da upravo ova bolnica koju ste spomenuli će zahvaljujući projektu koji je prošao na natječaju biti obnovljena, ali ne zahvaljujući državnoj inicijativi, nego ... [[Upadica se ne čuje.]] ponovno civilnom sektoru.
Pa tako je, to žalosti, kad sam pogledala kako izgleda Franja i čime se mogu pohvaliti jer jednu partizansku bolnicu, tko želi, može ju oljuštiti od nekih dodatnih je li, stvari ako mu se baš ne sviđaju, ali ona je izgubila čak i status pri Ministarstvu kulture, njome upravlja šumarija i to je ono što je žalosno da smo zapustili i da smo bili ona strana koja je bila pobjednička. Ako pogledate sredstva koja se dodjeljuju za obrazovanje, dakle za odlazak u škole i razgovor o Domovinskome ratu, to je 6 milijuna kuna vrijedno, ali 6 milijuna kuna se može uložiti u građanski odgoj u kome je legitimna tema Domovinski rat. Dakle, nemojte da se stalno dijelimo, ako se sve može učiniti tako da bude na zadovoljstvo budućih generacija.
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Danas naravno u raspravi o proračunu, svi ćemo krenuti od nekakvih prioritetnih točaka koje uočavamo i na koje bismo možda htjeli dati neki svoj osobni doprinos kroz temu koja nas posebno zaokuplja. Pa ja ću krenuti od činjenice da u ovom relativno kratkom periodu koliko imamo za pojedinačnu raspravu, teško je sagledati proračun u njegovoj cjelini i punini, ali vide se neke očito smjernice i neki putokazi koje je ova Vlada odredila. Pa ću onda prije svega, podsjetiti da je ustavnim odredbama RH se opredijelila za osobitu zaštitu obitelji, a posebno djece i nemoćnih osoba i svoj fokus ću staviti baš na djecu jer, brojni su razlozi zbog čega je blagostanje djece izuzetno bitno za svako društvo. Sadašnje blagostanje ili položaj djece u društvu prije svega utječe na budući gospodarski razvoj neke zemlje, na buduće živote kada ta djeca odrastu. I osim toga, djeca su građani koji svojim pravima, a jedno od tih prava prema Konvenciji o pravima djeteta, jest ne živjeti u siromaštvu. I upravo danas uoči sutrašnjeg dana, dana dječjih prava treba govoriti o dječjim, o upravo o toj situaciji, položaj u kojem se djeca u Hrvatskoj nalaze. Sva istraživanja pokazuju da će ulazak u siromaštvo u ranoj fazi života imati značajne negativne posljedice za postignuće djece u zrelijim godinama. To bi značilo da je bitno utjecati na smanjenje dječjeg siromaštva pa je jedan od prioriteta i EU i svih njezinih članica upravo ta smjernica. EU komisija poziva, konkretno sve svoje članice da se uhvate u koštac sa dječjim siromaštvom i isključenošću putem integriranih strategija koje nadolaze i osiguravaju materijalne sigurnosti djece koje promoviraju jednake prilike kako bi sva djeca sutra mogla ostvariti svoj puni potencijal. I zašto ja sad ovo govorim? Pa upravo zato što nam je danas svima su puna usta tih velikih sredstava koja dolaze iz EU, sredstava koja ćemo osigurati blagostanje u RH, a zapravo, pitam se kolika je od tih sredstava usmjereno direktno za djecu i za izbjegavanje rizičnog položaja većine djece kojoj prijeti dječje siromaštvo. To bi značilo da više nije bitno postaviti retorička pitanja u Hrvatskoj i pitati se koliko djece mi imamo u društvu već se pitati kako ta djeca u ovom društvu žive, koji oni standard imaju, koji standard njima može pružiti njihova obitelj. I s ekonomskog gledišta, investicije u djecu, to je ono što mislim da je važno reći u ovom Visokom hrvatskom domu, investicije u djecu su investicije niskog rizika i visokog povrata. To znači da ukoliko bi obratno značilo manjak investicije u djecu, znači opasno i skupo društvo te nadolazeća generacija koje ne nude sigurnost. Stoga je izuzetno bitno pokušati kod ove Vlade osigurati taj jedan osjećaj i dodatnu empatiju prema djeci, učiniti minimum i ja vjerujem da ćete razmotriti i onaj amandman koji će, ako se ne varam, ići od Kluba SDP-a, a to je amandman za povećanje iznosa osnovice za dječji doplatak za djecu jer doplatak za djecu u RH ima značajno mjesto u sustavu obiteljskih potpora kao novčani oblik pomoći za ublažavanje rizika u životnom standardu. Dakle, prijedlog je da se ta minimalna sredstva koja djeca odnosno obitelji ostvaruju za pomoć djece, podignu za 50% odnosno da ona rastu od 100 do 150 kuna po već postojećim primateljima dječjeg doplatka, a zašto to tražimo? Pa zato što su upravo djeca i obitelji u riziku, u riziku i od gospodarske situacije uzrokovane Covidom-19, najosjetljivija i zapravo im prijete najveća opasnost od povećanja stope dječjeg siromaštva koja je u Hrvatskoj i prije korona krize bila velika, ona je iznosila 19,7% i oko 7% je bila veća od prosjeka Europe. Nadam se da će biti europskih sredstava i za pomoć našoj djeci.
Hvala. sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Karolina Vidović Krišto.
Dame i gospodo, prvo ću nešto reći o formi predlaganja u parlamentarnoj demokraciji, jednog od najvažnijih dokumenata, Državnog proračuna, koji pak u potpunosti oslikava funkcionalnost i sposobnost hrvatske državne uprave na čijem je čelu hrvatska Vlada. Kao prvo, u ovako kratkom vremenu dobiti ovako opsežan dokument u PDF-u bez mogućnosti pretraživanja je skandalozan i potvrđuje ono što cijela hrvatska javnost već zna, a to je da hrvatskoj eliti, u ovom slučaju Plenkoviću i Mariću je transparentnost strana riječ koje se boje kao što se vrag boji svete vode. Naši kolege u Sloveniji, Njemačkoj, Rumunjskoj, informirala sam se o tome, dobivaju minimalno 4 tjedna unaprijed prijedlog proračuna, s time da se u njemačkom Bundestagu još u proljeće razgovara o prijedlozima, odnosno o grubim okvirima, kako bi tvorac, u ovom slučaju Ministarstvo financija mogao odgovoriti zahtjevima parlamenta. Jer jasno je, proračun je imovina svih hrvatskih građana koji tu zajedničku kasu pune i koji su ovlastili hrvatsku Vladu da njihovom imovinom upravlja. Današnjim rječnikom, rekli bismo, Vlada je fond menadžer hrvatskih poreznih obveznika. Kad nešto želite skrivati ili kada se bojite istine, onda se to radi naprečac, a u današnjem digitalnom vremenu morate biti dobri majstori, ili što bi prvi hrvatski predsjednik rekao, velike mutikaše da sakrijete tragove koji vas razotkrivaju u vašim nedjelima. Namjerno nisam htjela podnositi amandmane jer nećemo se igrati mačke i miša, svi znamo da u saborskoj većini ne sjede neovisni ljudi. I da je na taj način osmišljena politička arhitektura osigurala moć malobrojnim moćnicima u Hrvatskoj, a na štetu ogromne većine hrvatskih građana, jer, kako drugačije objasniti da Hrvatska prema vašem proračunu, za 2020. g. sa svim svojim prirodnim bogatstvima, sa svim tim monopolističkim tvrtkama, od Hrvatskih voda, šuma, HEP-a, cesta, autocesta itd. te svim prirodnim bogatstvima koji se eksploatiraju ukupno uprihodi svega 300 milijuna eura. Dame i gospodo, iz ovih dokumenata se ne može iščitati, ali mi se čini vjerodostojnim, od svih koncesija za vodu, Hrvatska uprihodi 17 milijuna kuna. Pogledajte samo dobit Jamnice pa ćete shvatiti koliko je to apsurdno smiješna brojka. Zato nije čudno što je ministar Marić gradio karijeru u Vladi, pa onda u Agrokoru, kojem je Jana pripadala, pa onda ponovno u Vladu, bez da je član stranke ili da je imao neku političku dužnost. Nadalje, bivši ministar državne imovine, Goran Marić je javno govorio, dame i gospodo, javno, da se u centru Zagreba pojedini stanovi i poslovni prostori u državnom vlasništvu uopće nisu naplaćivali. I onda imate slučaj s tim otokom Smokvicom koji je Todorić koristio kao da je hrvatski ban. Goran Marić je rekao da je to otprilike 200 milijuna kuna, no, neovisno o tomu koliko je, on 20 godina nije plaćao najamninu. To je štitio Todorića? Ovdje ne treba biti analitičar za odgovoriti na ovo pitanje jer u isto vrijeme kada Todorić ne plaća koncesiju, dakle, generira stalno dug, hrvatske vlade, HDZ i SDP daju mu hrvatsku imovinu za simboličnu jednu kunu. I onda vi, gospodo Plenković i Marić, imate obraza i srca pozivate napaćene Hrvate koje uvijate visokim porezima i nametima da su ovrhe opravdane i da se dugovi moraju plaćati. Samo za kriminalni projekt Krš-Pađene, u kojem ste sudjelovali i koji štitite, hrvatski porezni obveznici će u 14 godina platiti 2 milijarde i 200 milijuna kuna, što je samo u idućoj godini 150 milijuna kuna. Sve to se ne bi moralo plaćati da ste raskinuli taj protuzakoniti ugovor. S tih 150 milijuna kuna smo mogli bolje platiti učitelje, zdravstvene radnike, itd. Nadalje, kada Croatia osiguranje prodate za 920 milijuna kuna, a Croatia u danu kada je preuzeta od Adrisa isplati sebi 640 milijuna kuna posudbe, kako bi kupila Hotel Imperial u Dubrovniku, onda je svakome jasno da državnu hrvatsku narodnu imovinu dajete u bescjenje. Ali svakom razumnom čovjeku je jasno da to što vi radite ne radite iz neznanja već iz namjere. I tu ponovo dolazimo do transparentnosti i poštivanja zakona. Vi svjesno kršite zakone u ime i za račun duboke i udbaške države, koja vlada Hrvatskom, ali ste u sebe sigurni jer imate pravosuđe koje je dio te iste duboke države, a rezultat svega toga su visoki porezi, siromašni građani i ohola bogata skupina vladajuće kaste u Hrvatskoj. No znate, pravda će pobijediti i da će vrijeme polaganja računa kad-tad doći. I na kraju, glasovat ću s obje ruke protiv ovog proračuna.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovani kolegice i kolege. Svi u pravilu počinjemo s time što je proračun i onda kažemo da je strateški, da je razvojni, da je to glavni dokument koji donosi ovaj Sabor. Jednu stvar svi zaboravljamo reći, da je to ustvari politički dokument vladajuće većine na koji način ona upravlja društvom, državom i načinom na koji ona preraspodjeljuje povjerena je, materijalna, rekao bi čovjek, sredstva. Čitajući ovaj proračun, cijelo vrijeme mi se ustvari vrtilo u glavi jedna, jedan stih Prljavog kazališta, pa kaže „Bože čuvaj mi golubove i sirotinju jer bogati se ionako za sebe pobrinu.“ E sad malo o tome na koji način su se bogati za sebe pobrinuli u ovom proračunu. Porezno rasterećenje kaže ministar Marić, bit će bolje građanima ove zemlje. To porezno rasterećenje ide na način da oni koji imaju malu plaću će dobiti 50 kuna na nju, oni koji imaju malo veću će dobit 100 kuna na nju, oni koji imaju dosta veću dobit će 500 kuna na nju, a oni koji imaju stvarno veliku dobit će 1000 i više kuna. I onda pogledate slijedeću stavku u proračunu, punjenje proračuna i shvatite da će punjenje biti bolje neovisno što su porezi manji. Naravno, to može biti samo uz jedan uvjet, bude li potrošnja veća, a bude li potrošnja veća logika ekonomska kaže da će biti i cijene veće. E kako će cijene rasti u ovoj državi u skladu s ovim novcima koje je država oslobodila građanima? Pa vjerojatno linearno prema prosjeku koji je dodijelila. To znači da će ovi koji su dobili 50 kuna veću plaću u stvari izgubiti 250 kuna. To znači da ovi koji su dobili 100 kuna će izgubit 150 kuna, a oni koji su dobili 500 i više kuna ti će stvarno nešto i dobiti. E to je ono na koji način je ova vlada preraspodijelila sredstva u ovoj državi. Druga stvar, kaže rasteretit će gospodarstvo. Ne, nisu rasteretili gospodarstvo niti u jednom elementu. Netko je čitao zadnji puta čini mi se 2000 parafiskalnih nameta koji postoje u ovoj zemlji. Nije 2000? Manje? Dobro, 1999. Ti parafiskalni nameti su ostali isti. Zašto su ostali isti? Jer se ne vide kako se troše, a opterećuju hrvatsko gospodarstvo. Što je ova vlada smanjila? Smanjila je porez na dobit. Što je ostvarila tim smanjenjem poreza na dobit? Da onaj tko je vlasnik firme jednostavnije i jeftinije izvuče pare iz firme odnosno da ih može iznijeti iz Hrvatske. To je u stvari onaj ključ, da se novci zaređeni ovdje investiraju negdje drugdje. To je jačanje hrvatskog gospodarstva kada nitko u ovom saboru ne postavi pitanje zašto se ne olakša poslovanje hrvatskim poduzećima nego se olakšava izvlačenje novaca vlasnika tih poduzeća? E sada, jasna poruka rekao je danas kolega Bačić hrvatskim gospodarstvenicima o pomoći najpogođenijima. Pa pogledajmo u ovom proračunu kome ova vlada najviše pomaže, javnoj upravi i javnim poduzećima. Najviše novaca ćemo dati javnim poduzećima za pomoć da prežive, da prežive do kada, do kada, do kada bi trebala preživljavat ta javna poduzeća na račun poreznih obveznika RH? Ja bi stvarno volio da ministar odgovori kada bude izlazio za ovu govornicu kolika je bila stvarna pomoć hrvatskom gospodarstvu ako se izuzmu isplate plaća od 4000 kuna? I konačno pitanje koje si treba postaviti je zašto su Rejting agencije postavile rejting ovakav kakav je? Odgovor je jednostavan, zato jer g. Plenković i g. Marić izvršavaju ono što od njih Europa traži. Evo.
… [[Govornik nije uključen]]
Htio sam replicirati kolegi Brumniću, slažem se s mnogim stvarima koje je rekao, ali htio sam se posebno osvrnut na ono što je govorio da je to politički dokument odnosno da je proračun politički dokument. I slažem se i tu, slažem se i s time da sigurno nije dobro što se ide u porezno rasterećenje onih koji imaju više, da ide se u porezno rasterećenje onih koji imaju manje, a to je u interesu cijeloga društva. Nažalost, to, za tu opciju i naši građani su isto tako znali prije zadnjih izbora, oni se isto trebaju zapitati da su glasali za onu opciju socijaldemokratsku koja je htjela ići na rezanje poreza koje bi imalo koristi što širi krug ljudi, to bi bilo i bolje za državu. Nažalost, izašli su na izbore u malom broju kako su izašli, izlaznost je bila rekordno niska i donijeli su nažalost takvu odluku. Hvala.
Dobro kolega, izlaznost je bila niska vrlo vjerojatno zbog straha od korone, ali za ovom govornicom su kolege iz SDP-a pokušavale pojasniti zašto je bolje podić neoporezivi dio dohotka jer na taj način se ravnomjerno i jednako diže svima, što u stvari više utječe na one koji imaju manja primanja od onih koji imaju veća primanja. Ja sam ovdje u svojoj raspravi potpuno jasno brojčano objasnio koliko je to novaca, koliko će izgubiti oni koji imaju male plaće, a koliko će dobiti oni koji imaju veće plaće.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Mišel Jakšić. … [[Upadica se ne razumije]]
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani predstavnici resornog ministarstva i vlade, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Prošli tjedan sam imao prilike sudjelovati u nekoliko rasprava u hrvatskim medijima na temu „Nacionalne razvojne strategije“ o kojoj smo imali prilike nešto više čuti prošli tjedan. I tada kada sam stvarno u dobroj namjeri rekao da ona doista izgleda kao skup lijepih želja ne misleći time ništa pogrdno nego imajući želju da to zajedno ostvarimo, tada sam dobio nekoliko kritika i od posebnog savjetnika ministra, premijera, ministrice, da to nije tako, da je to sve jednostavno i lako ostvarivo i da ćemo već naše reformske kapacitete i operativne planove vidjeti vrlo skoro, počevši od proračuna Vlade RH za 2021. godinu. I evo pred nama je danas proračun kao i svaki do sada, kao i svaki proračun u svakoj jedinici lokalne i regionalne samouprave on je razvojan i socijalan. Tako uvijek velimo u samom početku, jedino nitko od nas danas ovdje do kraja ne zna gdje smo izgubili tu razvojnu komponentu jer kada vidimo kakva su kretanja našeg gospodarstva u proteklih 30-ak godina definitivno je da ju nismo ulovili koliko smo trebali koliki smo potencijal i šanse imali. Ali nakon današnjih rasprava i ono što je vidljivo u proračunu se postavlja pitanje gdje smo izgubili i onu socijalnu komponentu jer danas najviše rasprava je otišlo u smjeru toga da ne gradimo centre za odgoj, obrazovanje i rehabilitaciju za naše mlade sa posebnim potrebama, da isto tako nemamo jasnu politiku za pomoćnike u nastavi i još sijaset pitanja koja bi se mogla ovdje postaviti. Kada pričamo o socijalnoj komponenti našeg proračuna, dovoljno je znati da nismo željeli razgovarati o tome da vratimo moratorij na ovrhe i da doista spriječimo ovršnu oluju koja nas je dočekala nakon ove covid krize. Razvojnu komponentu bismo trebali dokazivati ili provoditi jasnim reformama koje će se ticati jednim dijelom poreza, a drugim dijelom time što želimo sa našom javnom lokalnom i regionalnom samoupravom. Ono što je rekao kolega Brumnić, donijeli smo novi paket poreznih reformi koji je definitivno teški neoliberalan, jedino ide na ruku velikim financijskim institucijama, njihovim centrima moći jer kako drukčije i komentirati i tumačiti to da svaka naša porezna reforma do sada ide u smjeru toga da uzima jedino one prihode koji su prihodi jedinica lokalne i regionalne samouprave. Nikada još nismo vidjeli da se država nečega odricala i svaka ta naša porezna reforma išla je u smjeru toga da oni koji imaju manje plaće dobiju minimum, a mi ovdje u Saboru ćemo dobiti 100 eura, 1.000 kuna. To neće otići u potrošnju, zato jer ovi mali koji će dobiti 50 kuna sigurno da je s time ne mogu Bog zna što, a ovaj drugi dio će otići u štednju, a i zašto ne bi otišao u štednju jer tako kako mi oporezujemo kapital, kako oporezujemo bogatstvo, kako oporezujemo nasljedstvo mislim da jako malo zemalja u EU ima takve niske stope gdje kao da sami pozivamo, dođite ovdje oprati svoja sredstva tu ćete platiti najmanje poreza, tu vas nitko neće pitati odakle vam ta imovina i ništa nećete morati vratiti u državni budžet. Nastavno na tu poreznu reformu koja uzima od jedinica lokalne i regionalne samouprave spremamo se i u pa mislim fala Bogu idemo bar u nekakvu reformu lokalne i regionalne samouprave, ali to je isto kozmetička promjena i reforma jer nemamo hrabrosti zagrepsti po površini i priznati si koliko je jedinica lokalne i regionalne samouprave možda već danas nije samoodrživo, možda već danas probija 20% plaća sa svojim izvornim prihodima za svoje djelatnike i možda već danas po zakonima RH ne bi trebale postojati kao općine, gradovi i županije. Prevalit ćemo tu raspravu na te ljude jer kompenzacijske mjere su obećane samo za 2021. godinu od dvije milijarde kuna u 2022. godini ih više neće biti i očito ćemo čekati da same od sebe odumru i nestanu i da velimo eto zato se morati spajati, umjesto da imamo raspravu što želimo sa našom javnom upravom pa da onda smanjimo javnu, smanjimo lokalnu, smanjimo regionalnu samoupravu pa nam se možda otvori prostor i da smanjimo PDV ili da omogućimo da taj PDV ostaje tamo gdje se stvara jer znamo koliko su razvijeniji krajevi pogođeni time. I ono zadnje što se tiče Podravine i Prigorja, kraja koji je jedan od rijetkih gdje se od Podravke uzela dobit da bi išla u državni proračun u covid krizi žao mi je što opet nema sredstava za Znanstveno inovacijski centar Sveučilišta Sjever, bez obzira što je dobiven upravni spor i što osim nastavka … Kloštra nemamo jasnu razradu brze ceste do Koprivnice. Nadam se da će se to popraviti u nekim narednim amandmanima i raspravama. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege, kolege iz Ministarstva financija. Evo kolega prije mene je među rijetkima spomenuo Nacionalnu razvojnu strategiju, mislim da uopće nije negativno napomenuti, a posebice evo i povezati sa proračunom za 2021. godinu koja je pred nama jer to jedan temelj koji će biti do 2030. godine i za nekoliko budućih proračuna u desetljeću koje je pred nama i neki razvojni put koji je pred RH i neki zadaci i prilike koje želimo iskoristiti. Vidjeli smo u raspravi, ali evo i od samog ministra i premijera kakva je godina iza nas, što nas čeka u 2021. godini, koliki je pad, koliko stojimo na razini same EU i što trebamo sve napraviti da bi se vratili na onu pred kriznu godinu i da bi stabilizirali ponovno naše gospodarstvo. Vidjeli smo kada pogledamo i prihode i rashode samoga proračuna i planirani manjak državnog proračuna od 10,7 milijardi kuna, veliku težnju i naglasak stavljamo normalno i na europske fondove i sve ono što nam pruža članstvo u EU pa tako i tekući višegodišnji financijski okvir 2014.-2020., ali i novi instrument EU Nove generacije gdje je predviđeno gotovo 6 milijardi eura bespovratnih sredstava do kraja 2026.godine te 3,6 milijardi eura zajmova koje definitivno uz nacionalnu strategiju i plan reforme mora biti jedan veliki ključni zamašnjak u narednom razdoblju jer gledajući visinu našega proračuna i sva ova izdavanja i socijalne mjere koje je Vlada poduzimala zadnje četiri godine, posebice zadnju godinu ovu kriznu mislim da sami definitivno ne bi izdržali. Normalno veliki je naglasak da ispunjavamo i sve uvjete i kriterije konvergencije vezano za euro područje, kada pogledamo i razinu normalne štednja i kredita u eurima, ali koliko bi nam sada bila olakšana situacija da smo u samoj Eurozoni. Bez obzira na sve poteškoće i kritike i neke prijedloge što smo čuli od oporbe, moramo ipak primijetiti i pohvaliti nastojanje Vlade RH da sve ove mjere i sve cikluse poreznih rasterećenja pa i ovo zadnje rasterećenje vezano za porez na dobit, vezano za promet i poduzetnike koji ostvaruju do milijun eura prometa i njihovo smanjenje sa stope 12 na samih 10% što će u konačnici ipak dati jedan poduhvat vezano za državni proračun i to rasterećenje će u konačnici iznositi 125 milijuna kuna koje će ostati našim samim poduzetnicima. Moramo definitivno naglasiti sve one mjere od zadnje tri godine koje je Vlada poduzimala, koje se sada pokazuju da su itekako bile korisne od povećanja samoga minimalca za 30% prosječne plaće za 20%, plaću u državnim službama, našim medicinskim sestrama, liječnicima, učiteljima, profesorima da ne spominjemo upravo i prepolovljenje broja ljudi koji plaćaju porez na dohodak. Ja moram naglasiti i rasterećenje upravo i naših novih mladih zaposlenika do 25 godina koji uopće ne plaćaju više porez na dohodak, a oni do 30 njima je obaveza prepolovljena. Mjera i samih stambenih kreditiranja što smo čuli neke kritike i što me malo čudi da bi te novce koje izdvajamo upravo za stambeno kreditiranje naših mladih obitelji da bi trebali prebaciti za nekakve ne znam građanski odgoj u školama ili neke druge mjere, dok samo znamo jedan demografski podatak da je 2.182 djece upravo rođeno ili posvojeno dok traje ta mjera upravo tim novim mladim obiteljima koji su na ovaj način stekli krov nad glavom. Kada sveukupno pogledamo i sami paket intervencijskih mjera koje su spriječile znatni porast nezaposlenosti u RH u visini 8,1 milijardi kuna i sve gospodarske aktivnosti koje su s time potaknute moramo definitivno pohvaliti Vladu RH da upravo i rezovi koji su bili pred nama i koji će biti i u sljedećem proračunu pred nama upravo se i ne odnose na socijalne mjere što je itekako bitno i vezano za osobnu potrošnju, a normalno i standard naših građana koji uvelike upravo osjećaju ovu krizu, a da ne spominjemo samo rasterećenje za naše poduzetnike. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani kolega. Spomenuli ste značaj i kvalitetu proračuna, mnogi oni koji žele omalovažiti ovaj dokument onda zaboravljaju koliko je i u rebalansu povećano i za socijalne naknade i za porodiljne naknade i za imovinski cenzus tog povećanja broja osoba kojima se plaće dopunsko zdravstveno osiguranje, da je od 1.6. Zakon o socijalnoj skrbi isto tako povećao porodiljne naknade, to je sve ono što su se stvorili preduvjeti u prethodnom periodu i oni se nastavljaju i u 2021. i dalje. Dakle, trebalo je stvoriti te preduvjete da se može i na taj način poboljšati i potaknuti i socijalne mjere i demografske mjere jer sve je to ono što pokazuje ovaj novi proračun.
Odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Perić na replici, dobro ste to definitivno napomenuli. Kada pogledamo rebalans i samu prezentaciju Vlade i ministarstva ono je isključivo rebalans je napravljen upravo radi investicija i radi zdravstva kada pogledamo ukupno najviše sredstava koji su se za to odvojili. Evo nažalost radi same kratke rasprave moramo pohvaliti Ministarstvo financija koje je često dobivalo u zadnje četiri godine velike napade upravo radi te konzervativne politike vođenja financija, zašto smo toliko odgovorni, zašto možda ne riskiramo u nekim dijelovima. Kada pogledamo koliko se to odnosilo na smanjenje duga prije tri godine i sami suficit tri godine uzastopno našega proračuna, upravo se politika Ministarstva financija pokazala ona pogođena jel normalno niko se nije nadao ovakvoj krizi, a kada je došla mi smo bili na nju relativno spremni.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Evo uvaženi kolega znamo da je nakon nekoliko godina uzastopno dobrih godina i oporavka domaćeg gospodarstva došla ova nesretna covid kriza uz potres koji je pogodio Grad Zagreb i okolne županije trebalo je naravno održati zdravstveni sustav, dati potporu gospodarstvu, zadržati stabilnost. Naravno da je u svemu tome trebalo i u socijalnoj skrbi isplatiti sve naknade rodiljne, roditeljske, osobne invalidnine, doplatak za djecu i vidimo da je to sve u biti država to uspjela izrealizirati. Znamo da je cilj proračuna unatoč svim ovim posljedicama covida i potresa pružiti potporu hrvatskim građanima, ali gospodarstvu. Uloga države je u tome nezamjenjiva, stoga kakve bi same posljedice bile da se država nije uključila u pomoć za očuvanje radnih mjesta, a znamo kolika je uloga države bila u tome.
Odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Hvala kolegice Maksičuk. Slažem se s vama, ovdje se itekako pokazalo što snažno država može i koliko je upliv države je itekako potreban pa čak i u privatnom sektoru kada se dogode ovakve nepogode. Ponovit ću još jednom to eto u raspravi nažalost nisam stigao spomenuti, upravo rasterećenje samog državnog proračuna tri godine uzastopce što je prošla tj. i ova Vlada napravila, tri godine za redom ostvaren suficit, 2019. kreditni rejting vraćen na investicijsku razinu, sve su to pokazatelji i sve je to politika Vlade RH koja je jednostavno na taj način otvorila fiskalni prostor da danas u doba krize jednostavno možemo određene stvari koje se događaju u okolici i okruženju možemo lakše podnijeti i ne utječe toliko na naš BDP koliko bi trebalo utjecati.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo uvaženi zastupniče vi ste i prije, sugovornici su spominjali građanski odgoj ovdje. Ispada da se građanski odgoj uopće ne uči u školi, što nije točno. Ja bi samo htio prije podsjetit da su naši učenici u ovom sustavu opterećeni na način da oni imaju tjedno 34 odnosno 36 sati ako imaju informatiku i ako imaju fakultativnu nastavu. Dakle, mi ovdje radimo manje nego oni, a želimo uvesti novi, novi predmet. Dakle, oni uče interdisciplinarno, znači kroz sve nastavne predmete, oni izučavaju i uče građanski odgoj, tako da ne vidim razloga zašto bi se uvodio novi dodatni predmet i u ovako opterećeni sustav. Mi možemo kad dođu reforme sustava, pa bude 10 predmeta, pa ostalo budu izborni predmeti onda se može razmišljat o tome, ali sad u ovim uvjetima kad su djeca više opterećena nego saborski zastupnici, mi im želimo dati još neko dodano vrijeme. Zahvaljujem.
Odgovor.
Hvala potpredsjedniče, hvala kolega Šimičević na replici. Zašto se spominje građanski odgoj? Okej, kada bude nastavak i normalno i kurikularni i obrazovni i sve druge reforme vezano za naše osnovno i srednje školstvo bit će prilike rasprave normalno i o građanskom odgoju, ali evo šteta šta se u upravo ovako kriznoj godini upravo ovako možemo ga nazvat, evo bar ga ja mogu nazvat kriznim proračunom za 2021.g., opet dijelimo na, na, na lijevo i desno i koristimo proračun umjesto da izvadimo stavke, pa ako treba i damo određene amandmane da ga poboljšamo, koristimo stvari kao što su Vatikanski ugovori, građanski odgoj, školstvo. Nekakve osnovne ideološke prijepore koje imamo između ljevice i desnice koristimo i u ovoj raspravi. Mislim da to samo pokazuje ozbiljnost vlade u pripremi upravo ovakvog materijala, ali možda i nepripremljenost oporbe u ovim trenucima krize. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Marijana Petir.
… [[Govornik nije uključen]] financija, zastupnice i zastupnici. Ovaj proračun održava opredjeljenje vlade za očuvanje stabilnosti u teškim vremenima uzrokovanih korona krizom. Uz očuvanje radnih mjesta u proračunu je također vidljiv smjer za zaštitu vrijednosti na kojima počiva hrvatsko društvo uz poštivanje preuzetih međunarodnih ugovora i obaveza. Ukupni prihodi državnog proračuna projicirani su u iznosu od 147,3 milijarde kuna, dok rashodi u 2021.g. financirani iz svih izvora iznose 157,9 milijardi kuna i veći su za 2 milijarde kuna u odnosu na one planirane rebalansom. RH je iz sredstava EU u narednom 7-godišnjem proračunskom razdoblju na raspolaganju ukupno 23,2 milijarde EUR-a za razvojne strateške i reformske projekte. Također RH već sada ima na raspolaganju i 5,1 milijardi kuna iz Fonda solidarnosti EU za obnovu potresom oštećenih područja koje se moraju povući u roku od 18 mjeseci i tu je nužno kvalitetnim projektima što brže i efikasnije iskoristiti što veći iznos. Neki ekonomski analitičari su na proljeće procjenjivali 340 000 nezaposlenih do kraja 2020.g. čime bi se dohvatila tragična 2013.g. kada je zabilježeno 345 000 nezaposlenih u Hrvatskoj. Uspjeli smo sačuvati radna mjesta, a samim time i ekonomiju. Manji broj nezaposlenih znači veći potencijal rasta. Prema zadnjim podacima koje mjeri Državni zavod za statistiku u Hrvatskoj je oko 150 000 nezaposlenih. Ako taj broj stavimo u relativni odnos sa europskim zemljama onda smo blizu europskog prosjeka. Tako ćemo se prema procjenama negdje oporavljati u europskom prosjeku. Ekonomski razvoj poticat će se priljevom novog europskog novca, što je prilika i primjerice za digitalnu i zelenu transformaciju. Naše projektiranje projekata za višegodišnji proračun EU za instrumente za oporavak Nove generacije EU trebamo dobro smisliti kako bi dobiveni i utrošeni novac dao rezultate. Moramo odrediti prave mjere, ali provesti i strukturne reforme kako bi zadržali kvalificirane radnike u Hrvatskoj, te vratili iseljene Hrvate. I moramo kroz jasno ciljanu i strateški postavljenu demografsku, populacijsku, stambenu i poreznu politiku podržati mlade obitelji u njihovoj otvorenosti prema životu. Osim države važno je sačuvati i narod. Stoga ulaganje u ruralni prostor, ulaganje u opstanak hrvatskih sela, te proizvodnju hrane nema alternativu. Više od 7 milijardi kuna na stavci Ministarstva poljoprivrede dobar je vjetar u leđa tim našim nastojanjima. Povećavaju se sredstva za izravna plaćanja i mjere zajedničke poljoprivredne politike uređenja tržišta, uvode se novi programi za pomoć sektorima voćarstva i povrtlarstva, za uspostavu Registra organizacije vinogradara i voćara, očuvanja izvornih i ugroženih pasmina domaćih životinja, potpore braniteljskim zadrugama u poljoprivredi i klasterima poljoprivrednih proizvođača. Pozitivno je povećanje sredstva za sprječavanje i smanjenje nastanka otpada od hrane i doniranje jer bacamo godišnje oko 80 kg po stanovniku, a u realizaciji doniranja još uvijek postoje određeni problemi koje treba otkloniti. Sufinanciranje analize sjemena soje na prisutnost GMO-a apsolutno je važno kako bi Hrvatska i dalje zadržala svoj status države slobodne od GMO-a, ali smatram da napokon trebamo uvesti i analizu sojine sačme koja se koristi u prehrani životinja, a za koju iz više izvora dobivam informacije da ukoliko dolazi iz uvoza, počesto sadrži i primjese GMO-a. Kako bi očuvali konkurentnost naših poljoprivrednih proizvođača, a hrvatskim potrošačima osigurali dostupnost zdrave i sigurne hrane potrebno je usmjeriti se na izradu standarda kvalitete poljoprivrednih proizvoda. Alati postoje, potrebno ih je iskoristiti propisivanjem uvjeta vezanih uz ograničavanje vremena u kojem proizvod dolazi od proizvođača do trgovine, a što je lako dokazivo i primjer je koji se koristi u drugim državama članicama. Svaku kunu koju uložimo u poljoprivredu ulažemo je u svoju prehrambenu sigurnost što i u dobrim i u lošim vremenima treba biti prioritet. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo repliku uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Poštovana zastupnice Petir. Evo ja bi vas željela pitati, s obzirom da je to vaše područje, vjerojatno ste se interesirali. U ovom proračunu nema aktivnosti koja bi bila posvećena implementaciji Strategije od polja do stola, niti smo vidjeli kao aktivnost i kao rashod jačanje kapaciteta svih obveznika javne nabave za provedbu zelene javne nabave. Pa se onda postavlja naravno realno pitanje, ako ne jačamo kapacitete u tom smjeru i za implementaciju strategije i za zelenu javnu nabavu kada će se ona zapravo u Hrvatskoj početi događati? Vidimo da '21. nećemo graditi kapacitete, to znači da niti još '22. nećemo to imati. Da li ste u tom smislu kao zastupnica i članica kluba HDZ-a, dakle većinskog kluba mislili predložiti određeni amandman?
Hvala vam kolegice Benčić na upitu. Vidim da niste iščitali dobro to poglavlje za poljoprivredu, a i niste slušali moju raspravu jer sam rekla da upravo i za klastere i proizvođačke organizacije i za zadruge su predviđena značajna financijska sredstva, za neke i po prvi put se uvode ta sredstva upravo kako bi se osigurala konkurentnost proizvođača. Jer naime nono što se događa jest da naši proizvođači ne mogu isporučiti dovoljne količine zato što nisu udruženi i onda zbog toga padaju na natječajima. U tom smislu se ide za tim da im se pomogne u udruživanju, da se tu i sa domaćim resursima kroz državni proračun, ali i kroz ona sredstva koja su osigurana na europskoj razini njih osposobi kako bi mogli sudjelovati u svim ovim aktivnostima koje su izuzetno važne. Na taj način naravno i plasirati svoje proizvode, ali onda i nama dati tu određenu sigurnost da ćemo doista jesti domaće, kvalitetno i nešto što je stiglo u kratkom vremenu od polja do stola.
Hvala. Sada ćemo napraviti deset minuta pauze da se razrači prostor i nastavljamo s radom u 18,00 sati. STANKA U 17:50 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 18:00 SATI]] Nastavljamo dalje s pojedinačnom raspravo. Uvaženi zastupnik Stephen Nikola BArtulica.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege zastupnici. Ponovit ću na početku izlaganja kako država ili točnije rečeno javna uprava ne stvara dodatne vrijednosti nego oduzima uglavnom kroz oporezivanje i raspodjeljuje novac prema svojim prioritetima. U ovom slučaju ovaj prijedlog proračuna po mom izračunu, to sam malo istraživao zadnjih dana, ima otprilike 28.000 stavki, ne znam da li nas građani sada gledaju, ali to je jedan dokument vrlo opsežan i u ovom obliku nije lako ga proučavati. Isto treba podsjetiti da u normalnim okolnostima prije covid-19 dakle zadnjih tri, četiri godine od kada je ova Vlada, rashodi proračuna rastu svake godine, bez obzira što je broj stanovnika u padu i rastu brže nego što je BDP dakle što je gospodarstvo raslo brže. Dakle, javna potrošnja i dalje vidimo kao dio problema, ovakva javna potrošnja dio problema ne rješenja i opet ću koristiti slikovito ovu analogiju kao javnu upravu koja izgleda kao nezasitna hobotnica koja troši više i više, a ta stabilnost, navodna stabilnost koja treba proizlaziti iz svega ovoga košta i zapravo znači kod nas nažalost stagnacija. Imamo stagnaciju ekonomsku i to se vidi po svim pokazateljima. Dakle, možemo ponoviti ovu tezu da imamo stabilnost, ali na dnu EU. I treba nešto reći o tom širem kontekstu jer puno ovih stavki se oslanjaju na korištenje sredstava iz eu fondova, ne znamo što će biti sa europskim proračunom, imamo jedan ozbiljan spor unutar EU oko vezivanja korištenja ovih sredstava za vladavinu prava i ne znamo kakav će biti ishod. Tako da sve što stoji u ovom prijedlogu neće se nužno ostvariti, to su samo projekcije. I dalje tvrdim da udjel ukupne države u BDP-u je previsok. Dakle, javna uprava i sve što ona čini je nažalost i dalje generator siromaštva u Hrvatskoj i jedan od uzroka što mnogi napuštaju svoje krajeve. Nažalost to se nije usporilo. Što se tiče same strukture proračuna, kada se gleda na koji način se taj novac troši upozorit ću da ovaj dio koji se odnosi na politički sustav, dakle financiranje naših institucija od izvršne, zakonodavne, sudske vlasti pa i kamate na javni dug, samo u omjeru samo Grčka izdvaja više u svojoj javnoj potrošnji nego Hrvatska za funkcioniranje same javne uprave. I tu ne vidimo nikakve ozbiljne pokušaje da se uštedi, čak u ovoj stavki koja se vodi pod nazivom Pružanje podrške radu Vladi RH imamo u odnosu na ovu godinu povećanje od 8 milijuna kuna za sljedeću godinu. Ove godine smo predsjedavali EU nije jasno zbog čega će rad i funkcioniranje same Vlade trebati koštati 8 milijuna kuna više u odnosu na ovu godinu. Dakle, država odnosno javna uprava je golema, skupa, ne možemo je priuštiti na ovaj način i zbog klijentističkog modela funkcioniranja u velikoj mjeri bira pobjednike i gubitnike u realnom sektoru, previše utječe na procese u realnoj ekonomiji i to treba smanjiti. Ponovit ću, nekima je majka, a nekima maćeha. Hvala.
Imamo jednu repliku uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Bartulica. Vi ste u svom izlaganju se zapravo dotakli rashoda. Znate, postoji jedna uzrečica, a to je da se štedi kad se ima, a ne onda kada se nema. Dakle, karakteristika je proračuna da bez obzira što se dešava s prihodovne strane proračuna mi rashodovnu stranu se ponašamo kao da sve ove situacije vezano uz gospodarstvo nema. I u kontekstu toga jedan od elemenata koje se zaista moglo se ići u jednu promjenu kada je riječ o javnoj upravi. Kada malo čitati Strategiju razvoja do 2030., onda se tamo navodi da javna uprava mora biti brza, učinkovita, fleksibilna, otvorena, prilagodljiva mi svi znamo da to tako nije. I umjesto da se zaista u ovom proračunu za 2021. vidite jedan napredak to se ne vidi, rashodovna strana i dalje ide svojim putem bez obzira na to kako ide prihodovna.
Odgovor.
Uglavnom bi se složio s tim što ste rekli, dakle zahvaljujem na ovoj replici. Upravo tako, ne vidimo pomake na ovoj rashodovnoj strani u smislu kada kažem da ona svake godine raste, bez obzira na okolnosti. Dakle u ovom okolnostima može se opravdati određene vrste povećanja potrošnje, međutim u normalnim okolnostima kada imamo blagi gospodarski rast, proračunski rashodi rastu brže nego što nam gospodarstvo raste. Ali građani s pravom nisu zadovoljni s razinom usluga i ono što javni sektor pruža. Dakle, imamo skupu državu, neracionalnu potrošnju, imamo dokument koji se sastoji od 28.000 stavki, vrlo je teško to proučavati na temeljit način i ne vidimo u zadnje vrijeme zaista nikakvih pomaka.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Zadovoljstvo je upravo danas raspravljati o temeljnom dokumentu drugog mandata Vlade Andreja Plenkovića, a to je proračun za sljedeću godinu. Svi smo već čuli i jasne su brojke 157 milijardi kuna rashoda, deficit 2,9% BDP-a da smo unutar Maastrichtških kriterija. Ali ono što mi je zadovoljstvo i ono što sam istaknuo u raspravi na odboru da je proračun Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU povećan za 566 milijuna kuna i to većinom za provođenje postojećih europskih projekata unutar postojeće perspektive 2014.-2020. i dodatnih ono što me veseli državni tajniče, dodatnih 200 milijuna kuna za Fond za sufinanciranje europskih projekata. Ova Vlada se snažno izborila u Bruxellesu zajedno sa ostalim zemljama članicama tzv. prijateljicama kohezije, da stopa sufinanciranja ostane na 15%, drugim riječima na projekt od 100 milijuna eura da 85 milijuna eura dođe iz Bruxellesa, 15 milijuna eura da osiguramo iz vlastitih izvora. Ono što je sigurno, … državni tajniče molim i za sljedeće razdoblje da razmilimo o novom modelu jer 200 milijuna kuna sigurno nije dovoljno, znam da je to maksimum proračuna, ali da razmislimo o novom modelu jer imamo 10,7 milijardi eura iz ove omotnice gdje je isplaćeno 46% i imamo još dodatnih 24 milijarde eura u sljedećem razdoblju. Ono što mi se čini isto tako da postoji dosta nerazumijevanja na koji način su europski fondovi povezani sa ovim proračunom. Gospođa kolegica Grozdana Perić ona je već vrlo jasno objašnjavala koje stavke tzv. pomoći EU stoje u proračunu da su 25 milijardi kuna, ali proračun EU je sedmogodišnji i on se raspodjeljuje putem operativnih programa odnosno Nacionalnog plana za oporavak za ovaj dio od 10,6 milijardi eura, a 12,6 milijardi eura će ići putem operativnih programa. Tako da dobar dio u biti europskih fondova kolikogod oporba sad kaže pa proračun je nesiguran jel nismo sigurni u europske fondove, upravo suprotno. Dobar dio eu fonda još nije ni uračunat u proračun, a on će lagano moć bit uračunat bilo putem rebalansa, bilo bez jel je neutralan na deficit, koliko potrošiš toliko se refundira iz Bruxellesa. Ajmo pogledat tu strukturu buduću, dakle 23,2 milijarde eura bilo je od oporbe kritike nema tu projekata, pa nije točno. Sigurno da ćemo financirat željeznice, financirat ćemo poticanje poduzetništva, istraživanje i razvoj 25% novaca iz višegodišnjeg financijskog okvira, alokacije će ić na istraživanje i razvoj, sigurno će ići natječaj ili faza 3 od nekoliko milijardi kuna, 100 milijuna EUR-a za Kampus Rimac putem IPS programa, Gaming industrija u Novskoj, „Zaželi“ aktivna politika zapošljavanja, gđa. Mrak-Taritaš je pitala premijera, pa da ne vidi ona gdje su tu mjere. Pa mjere su gđo. Mrak-Taritaš kad ste vi bili u vladi bile su 4 milijarde kuna, a sad su došle na 8 milijardi kuna, a upravo su one sprovedene kroz Operativni program učinkoviti ljudski potencijali i kroz proračunska sredstva, al smo time udvostručili sredstva koja dajemo za mjere. Fond solidarnosti je unutar proračuna i kao što smo čuli 2 milijarde kuna 2021., 3 milijarde kuna 2022., to nam je i oporba govorila, nećete stić, niste na vrijeme, nije kvalitetno, evo novci su tu, 510 milijuna EUR-a iz Programa Shore sjelo na račun prošli tjedan. Osobno je predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen to najavila hrvatskoj javnosti. Za sve one koji govore da to je neki virtualan novac, da to nije, evo 3,8 milijardi kuna sjelo u proračun prošli tjedan. Što samo govori da s ovakvom politikom ćemo krizu prebroditi uspješno i da nas drugi procjenjuju i bolje i dižu nam kreditni rejting. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Ante Bačić,
Hvala potpredsjedniče. Kolega Pavić, bili ste u vladi upravo i ministar vezano za EU fondove i akte pregovora i kad pričamo o višegodišnjem samom financijskom okviru, ali evo sad je ovaj instrument Nove generacije, normalno upoznati ste s tim, gledamo oporbu, oporba najviše kritike ne daje na sami proračun nego daje na to da smo veliki naglasak stavili upravo na apsorpciju EU fondova i oćemo li to stić? Pitam vas ko bivšeg ministra, ko nekoga ko se razumije u tematiku EU fondova, po vama hoćemo li stić i možda koja su 3 ključne stavke koje Vlada RH ili država općenito ili JLS-ovi trebaju ispunit da bi mi stigli na vrijeme povuć upravo sva ova sredstva? Hvala.
Hvala vam lijepa kolega Bačić. Pa mislim da ćemo stić. Da, trenutačno su pregovori se završavaju. Bilo je još teže postić pregovore na razini premijera koji se unisono konsenzusom donesu i koji su se uskladili u 7. mjesecu. Sada je usklađivanje između Europskog vijeća, parlamenta i država članica da se donese finalni paket. Svi su svjesni vremenskog ograničenja. Ja vjerujem da će proračun bit donesen na vrijeme. Ako i ne bude, kao što je i premijer danas istaknuo, postoji procedura 1/12 proračuna se oslobađa za slijedeću godinu. Također se ovaj Fond za oporavak odnosno Europa za Nove generacije će se nać načina da se iskoristi. Imamo, jučer je upravo donesen zaključak odnosno politički konsenzus da se REACT-EU nadopuna na ovo programsko razdoblje od 47 milijardi EUR-a ugovori. Prema tome, novca će bit, ono što je bit ključno da imamo projekte, a ova vlada je pokazala da ima, zna [[Upadica: Vrijeme]] i provodi projekte.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Maja Grba Bujević.
Hvala g. potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima. Kolega Pavić, osim što znate europske fondove, znate vi puno i o reformi, pa ću ja samo na jednom primjeru pokazati kad pogledamo proračun HZZO-a ima naznaka reformskih mjera. Znači primarna zdravstvena zaštita povećanje je oko 137 milijuna kuna, a kažemo sami da trebamo pojačati primarnu zdravstvenu zaštitu kako nam pacijenti ne bi ulazili u bolnički sustav gdje nije to potrebno. Također za lijekove na recept je u novom proračunu 130 milijuna kuna više. Ortopedska pomagala je 100 milijuna kuna više, a u konačnici specijalističko konzilijarna zdravstvena zaštita je 150 milijuna kuna više, što zapravo sve zajedno govori da su to počeci reforme koju treba provesti u zdravstvu. Pri tom nije stradao bolnički proračun i na taj način ćemo zapravo pacijente usmjeriti tamo gdje trebaju, a ne u skupu bolničku zdravstvenu zaštitu. Hvala.
Pa hvala vam lijepa. Pa upravo sredstva za zdravstvo su ključna i drago mi je da evo baš prošli tjedan predsjednica komisije Ursula von der Leyen … [[Govornik se ne razumije]] znamo da je pitanje zdravstva u domeni država članica, ali je ona lansirala isto tako da se krene i u zdravstvenu uniju, da sa 5 stupova koji su upravo reakcija na ovu krizu da možemo bolje surađivati imamo više sredstva. Kada govorimo o sredstvima, gledajte samo ovu omotnicu, imali smo za zdravstvo 900 milijuna kuna, iskoristili smo milijardu i 700. U programu vlade za buduću omotnicu 3 milijarde kuna je stavljeno. Iz Europskog socijalnog fonda da nisu samo zgrade i oprema, 208 specijalizacija, 6.g. plaće mladim doktorima da ostanu u RH. Tako da se, zna se, može se itekako, osigurali smo značajna sredstva da ju osiguramo, prebrodimo ovu krizu i razvijemo zdravstveni sustav na najbolji mogući način.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega, nakon evo 3.g. suficita, vraćanja kreditnog rejtinga, gospodarskog oporavka, porasta zaposlenosti, zadesilo nas je to što nas je zadesilo i naravno da država nije dobro gospodarila sa svojim proračunima prethodnim ne bismo mogli pomoći niti gospodarstvu, niti poduzetnicima. Samo u mojoj županiji 2000 poduzetnika odnosno 16 000 radnika je koristilo i koristi ove mjere. Ali ono što mene zanima, a vi ćete zasigurno znati puno bolje o tome, koliko će učinak na prihode proračuna imati povlačenje sredstava iz europskih fondova?
Hvala lijepa. Pa tu ste u pravu, već smo značajna sredstva osigurali upravo zato što smo bili zemlja predsjedatelji, znali smo otprilike koliko ćemo dobiti, bili smo uključeni u proces i mogli smo vrlo velikodušno ići sa mjerama. 8 milijardi kuna samo za zapošljavanje, spašenih 600 tisuća radnih mjesta. Kada gledamo podatke zaposlenosti prije krize, dakle na 29.2. milijun i 542 tisuće zaposlenih, 15.10. milijun i 545 tisuća, dakle 3 tisuće više radnih mjesta unutar krize, stopa zaposlenosti gotovo ista cijelu godinu. Prema tome, pokazali smo da smo s time spasili 600 tisuća radnih mjesta, iskoristili smo predsjedanje jer smo znali, sačuvali kreditni rejting, ušli u RN2 mehanizam i unatoč i ovom deficitu kojeg ove godine imamo, koji će biti, ja mislim na razini oko 25 milijardi, ako se dobro sjećam iz tablica, povećali kreditni rejting. To je uspjeh [[Upadica: Vrijeme.]] ove Vlade.
Posljednja replika uvažena zastupnica Vesna Bedeković.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega, drago mi je da ste u vašem izlaganju istaknuli upravo sredstva iz EU fondova koja će biti namijenjena istraživanju i razvoju i stoga imam potrebu još nadodati da svakako tu treba istaknuti i nacionalna sredstva i povećanje proračuna Ministarstva znanosti i obrazovanja za sljedeću godinu za gotovo 2 milijarde više, odnosno rast od negdje 11,9%, osobito onaj koji se odnosi na plaće, osiguravanja plaća, doktoranada i poslijedoktoranada koji su zaposleni u znanstvenim i visokoškolskim institucijama. I svakako, podsjetiti da sukladno strateškom planu, Hrvatska zaklada za znanost ima za cilj uspostaviti jedan cjeloviti sustav karijera mladih istraživača na doktorskoj i poslijedoktorskoj razini, kako bi se na godišnjoj razini moglo zaposliti otprilike novih 200 do 250 doktoranada kako bi se postigla željena stabilna razina od oko 800 doktoranada godišnje.
Hvala vam lijepa na replici i komentaru, upravo evo, kao bivši znanstveni novak, kao i bivši predsjednik Udruge mladih znanstvenika u RH, mislim da je ključ uložiti u doktorande, u njihov razvoj, s jedne strane osigurati im plaće, s druge strane osigurati im obrazovanje. Jedan od projekata koje sam gurao, nažalost radi Covida nije realiziran, ali bit će realiziran sljedeće godine je da smo 50 najboljih mladih znanstvenika javnim natječajem kojim će biti odabrani, a koji imaju ideje za otvaranje vlastitog poslovanja i komercijalizacije svojih znanstvenih ideja, da ih odvedemo na dvomjesečni tečaj poduzetništva na Cambridgeu gdje će oni naučiti dodatno te vještine, a nakon povratka, iz nove financijske omotnice da im osiguramo da te svoje ideje mogu pretvoriti u poduzetništvo i da spojimo znanost i gospodarstvo, mislim da nam je tu jedan od „gapova“ koje trebamo zatvoriti, a ovim upravo [[Upadica: Hvala.]] takvim projektima, to ćemo i omogućiti.
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi ministre sa suradnicima. Ja nekako uvijek u svojim raspravama želim biti i poštena u nekakvim stvarima, pa ću ovim putem ponovo naglasiti da je ministar Marić jedan od rijetkih ministara i u bivšoj Vladi i u ovoj Vladi koji je po cijele dane i po noći s nama. Brani svoje zakone, a brani i ovaj proračun. Iako i naše rasprave idu smjerom, bilo bi puno bolje da tu da ima nešto malo državnih tajnika i ministara iz nekih drugih resora jer mi svi govorimo o nekakvim drugim resorima, nekakvim drugim temama, ministar Marić samo na jednom mjestu to okupljaju i dakle kad će se raspravljati o našim amandmanima, doći će, pretpostavljam, državni tajnici ili ministri nekih drugih resora i reći zašto ti amandmani nisu baš dobri i ne treba ih prihvatiti jer bojim se da neće biti prihvaćen čak ni onaj jedan amandman koji smo mi u ime kluba dali. Želim ga posebno naglasiti, riječ je o Ministarstvu branitelja, gdje smo smanjili izdatak vezano uz promociju na razinu s 2020. za toliko povećali i u isto ministarstvo uz stavku koja je vezana uz psihološku pomoć braniteljima, ja sam skoro sigurna da taj amandman neće biti prihvaćen, a recimo, bilo bi jako dobro da bude jer mi se čini da je dobro. Ali, ja ću ovu svoju pojedinačnu raspravu usmjeriti na dvije teme. Jedna tema je potres, a druga tema je državna imovina. Kad uđete i kad malo gledate strategiju razvoja RH do 2030. g. i dobro ju je gledati, ona je u javnoj raspravi i dobro ju je gledati i čitati i vidjeti o čemu je riječ, tada u toj strategiji kaže, otprilike je milijun pojedinačnih, što stanova, što poslovnih prostora, što različitih nekretnina koje su u vlasništvu RH i ta strategija kaže da bi bilo dobro da se ta imovine RH da i da se s njom zaista nešto napravi i da se s njom počne upravljati. A onda paralelno s tim pogledate naš proračun, ja sam bila jedna od onih koja je rekla kad se odlučilo osnivati ministarstvo za upravljanje imovinom, bez obzira što sam bila s oporbene strane, ja sam rekla, meni se čini da je to dobro jer to pokazuje Vlada iskorak i želju da se brine o svojoj imovini. Nažalost nekoliko puta sam to porekla jer kad vidite ovaj proračun, onda vidite da se različita ministarstva ili različiti središnji uredi jednako tako u svom resoru imaju državnu imovinu i jednako tako se oni iz svog resora bave s tom državnom imovinom pa to onda vidite stavke u Ministarstvu obrane, pa onda to vidite stavku da se državnom imovinom bavi i Središnji ured za obnovu, dakle, nekoliko njih se bavi. Da li bi bilo logično, da li bi bilo normalno, da li bi bilo suvislo, da li bi bilo razumno, u jednoj zemlji, da kad već imamo, bez obzira da li je to samostalno ministarstvo ili je zajedno s Ministarstvom prostornog uređenja i graditeljstva, imovina, da sve stavke budu tamo. To je nešto što ja vidim da bi mogle biti i zadaće ministra Marića za neki slijedeći proračun da kaže, društvo moje, nemojte mi više državnu imovinu imati u različitim, na različitim stavkama, dajte da upravljanje državnom imovinom zaista bude u jednom resoru, bit će jednostavnije, bit će operativnije, a osim toga se tu može i nešto racionalizirat, ali bojim se da će to ostati na razini dobrih želja. I druga tema koju želim iskoristiti do kraja ove rasprave je Fond za obnovu Grada Zagreba i dvije županije. Kad je donesen zakon onda je rečeno da fond treba biti osnovan u roku od mjesec dana, naravno da to nije bilo, al to je manje važno. Više važno je ono što mi vidimo u ovom proračunu. Mi vidimo da je na stavka financija, financiranja vezano uz fond negdje oko 900 milijuna kuna, što ne bi bilo ni u jednom trenutku problem da ne vidimo da je tu kad je riječ o proračunu, i točno iz proračuna 245 milijuna 707 tisuća kuna, da ne vidimo da je ovo ostalo vezano uz pomoć EU koja je dobro došla, ali ona za obnovu zgrade javne namjene. Da bi se zgrade javne namjene obnavljali nije nam trebao ni zakon, nije nam trebao ni fond, oni su se već mogli obnavljati, mogli su se po kriteriju ko upravlja zgradama zaista obnavlja. A pri tom je zgodno to usporediti sa Agencijom za pravni promet gdje je 263 milijuna kuna namijenjeno za subvencije za kupnju nekretnina, što govori zapravo o politici ove vlade. Tamo ćemo subvencionirati [[Upadica: Vrijeme]] i vidjet rezultat brzo, ali fond će imati malo novaca i obnova ne da neće trajati 10.g., trajat će i 100.g. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Slažem se s onim kolegicama i kolegama koji su prije mene ukazali na činjenicu da bi proračun trebao pokazivati određeni strateški smjer jer ovo nije samo prijedlog proračuna nego i projekcija za naredne, narednih par godina i tu bi se zapravo vrlo jasno trebao vidjeti pravac u kome ide vlada. Pravca nema, to ni ne čudi zato što mi u 2020.g. govorimo o milijardama EUR-a koje nam stoje na raspolaganju i to je lijepa vijest, međutim bez ikakve nacionalne i jasne strategije. Nacionalna razvojna strategija tek je u ovom trenutku u javnom savjetovanju. Znači mi idemo negdje, imamo, super smo opremljeni, ali ne znamo zapravo kamo idemo, nemamo određene prioritete. Međutim, to ne čudi jer i da je imamo to ne znači da ona ne bi bila mrtvo slovo na papiru kao što su brojne strategije koje je donijela ova ili bivša vlada, ali neovisno o tome koja vlada je donijela, većina tih strategija se morala donijet jer su bili ex ant uvjeti za poć početak povlačenja sredstava iz europskih fondova. Jer vi da biste povukli išta i da bi EU ulagala u Hrvatsku iza tih planova mora stojati, stajati ozbiljnost politička odluka, a vi kroz svoje nacionalne ciljeve morate dokazati EU da doprinosite europskim ciljevima koja je izjednačavanje nejednakosti, razvoj određenih dijelova itd., itd. Ja ću samo napomenuti neke od strategija koje se uopće ne provode ili se provode slabo. To je Nacionalna politika za ravnopravnost spolova koja uopće 5.g. ne postoji. Provedba Nacionalnih programa za borbu protiv korupcije u uredu vlade 14,500 000 kuna, to je kolegica Benčić spomenula, mislim ured vlade, kaže premijer jutros, pa ne provodi to ured vlade. Pa ne provodi, al ured vlade je taj koji mora promovirati načela, koji mora medijski djelovati na promoviranje ne samo pojedinih strategija nego i problema u društvu, al ova je vrlo jasna, pa imamo mi medijske napise koji dovoljno govore o borbi protiv korupcije i zašto su ovakva sredstva ovako mizerna. Isto tako Potpora borbe protiv zločina iz mržnje i suzbijanje diskriminacije je recimo nekih 81 odnosno ne oko nego 81.590 kuna. Pa nemamo mi problem u Hrvatskoj s govorom mržnje, to nije problem, to ne treba promovirati, borbu, važnost borbe protiv tih pojava u hrvatskom društvu. Isto tako Strategija borbe protiv siromaštva u uredu vlade 13.500 kuna ne čudi. Ovdje nam je revizija prije mjesec dana rekla da o Strategiji borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti, a to je iznimno bitno upravo u ovom trenutku krize, zapravo vlada se odrekla dvije mjere, a ostale mjere se uopće ne provode. Tako da bez jasnih strategija, pa i sa strategijama ti novci EU nama neće značiti puno, a u sustavu obrazovanja vrijede još manje. Zašto to kažem? Znači neučinkovitošću ove vlade i administrativnim preprekama mi smo na pravom putu da upropastimo jedino što je možda valjalo u mandatu prethodne ministrice Divjak i ove vlade, a to su centri kompetentnosti i taj mali pomak u sustavu strukovnog obrazovanja. A zašto? Tu smo znači dobili 1,8 milijardi kuna su osigurana iz 2 europska fonda za 25 škola iz 19 gradova. Predujmovi za škole su stigli u škole u iznosu od milijun, pola milijuna kuna, al ministarstvo do dan danas, od 5. mjeseca negdje nije se udostojilo reći na koji način će se plaćati odnosno da se koriste ti fondovi, kako financirati te plaće, rečemo je na sastancima u 2019.g. financirat će se iz COP-a, pa ćete vi to vraćati u državni proračun. Međutim, jasnih uputa do danas nema. Pa dajte ljudi uozbiljimo se. Ako već ovdje govorimo o projekcijama proračuna, o planu proračuna za ovu godinu, projekcijama za slijedeće, o milijardama koje nam stoje na raspolaganju, pa nemojmo dozvoliti da traljavošću i nesposobnošću i ono malo što vrijedi, a što je važno za povezivanje tržište rada, gospodarstva i obrazovanja, naveli ste i u Nacionalnom programu reformu, jutros je premijer o tome govorio da je to težište između ostalog i ovog, ovog proračuna, dajte odblokirajte određene procese, napravite jasne upute školama i dajte da ono što nemamo u našem proračunu, a doprinjet će i otvaranju radnih mjesta i boljem obrazovnom sustavu, povećanom povezivanju s tržištem rada, ne stoji i ne bude blokirano od onih koji bi trebali olakšati taj put do tih europskih novaca. I ak se javi g. Pavić još jednom ovdje za raspravu, ja nemam pravo na repliku, al zaista ću dobit živčani slom jer ovo je nešto gdje ga molim da apelira u Ministarstvu financija i obrazovanja da se ovo odblokira, a onda nek nam priča bajke o milijardama koje nas čekaju u slijedećim godinama.
Imamo jednu repliku uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče.
Ja hoću Pavića.
Kolegice…
Okej.
Da, ja nisam Pavić, ali dobro.
Šteta.
Znači…
A povreda Poslovnika?
Dobro ste, dobro ste primijetili da u školstvu postoji jako puno nedostataka, ali nije to jedino što ste vi spomenuli, ali htio bi prisnažiti te argumente. Naime, ako vidite da uopće je izostala stavka za poticanje tehničke kulture kao izvan nastavne aktivnosti, da su se smanjila, ali su simbolična sredstva za rad sa darovitim učenicima, da se smanjio kao što je već rečeno iznos i za pomoćnike u nastavi za djecu s poteškoćama, da su se smanjile ili da su na simboličnoj razini sredstva predviđena za prevencije nasilja u školama i prevencije nasilja sportom, da su smanjena ili na simboličkoj razini sredstva za izvan nastavne aktivnosti u osnovnim školama, srednjim školama i visokim školama, onda zaista možemo reći da proračun, barem u dijelu školstva, ne da stagnira nego nazaduje.
Hvala kolega Hajduković. Nažalost to je tako. I kad pogledate malo indekse ostalih ministarstava u odnosu na Ministarstvo obrazovanja bojim se da je Ministarstvo obrazovanja, al ne Ministarstvo obrazovanja nego djeca, budućnost Hrvatske su najveći gubitnici ovog proračuna Vlade RH. Uz ovo što ste spominjali, niste spomenuli još jednu nelogičnost, a to je da se, da stagniraju i sredstva za stručna usavršavanja odgojno obrazovnih djelatnika u sustavu osnovnih škola i srednjoškolskih ustanova. Zašto je to bitno? Zato što vidimo danas najave vlade da se ide na postrožavanje mjera uzrokovanih Covid-19, da se planira škole prebacivati na model B, ukoliko nisu u mogućnosti osigurati model B ide se na C, to je opet on line nastava. Upravo u ovom trenutku je jako važno ponovno osnažiti odgojno obrazovne djelatnike za ono što nas čeka, a ne znamo dokle će nas to pratiti ovi nepovoljni uvjeti i nenormalni uvjeti.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Milan Vrkljan.
Poštovana kolegice, dotakli ste se dijelom obrazovnog sustava, pa me onda zagolicalo i ne mogu se ne složit, a i dijelom iznijet svoje mišljenje. Naime, nedavno je izišlo službeni, službeni ovaj izvještaj Sveučilišta u Zagrebu gdje je na promociji doktora znanosti sa sveučilišta bilo izvješteno upravo ovako, 5 doktora znanosti sa Elektrotehničkog fakulteta, 2 doktora znanosti sa strojarstva, 4 sa ekonomije, 5 liječnika i 76 sa Filozofskog fakulteta. To je eklatantni primjer netransparentnog i nenamjenskog trošenja novca na Sveučilištu u Zagrebu.
Hvala g. Vrkljan. Dobro i pokazuje isto tako deficitarnost možda ovih najviše obrazovanih ljudi upravo u strukama koje su nam nužno potrebne. Al zato ne nedostaje počasnih doktorata koje Sveučilište u Zagrebu zdušno dijeli g. Čoviću, predsjedniku HDZ-a BiH, isto tako i g. Milanu Bandiću, vjernom partneru, koalicijskom partneru HDZ-a, toga ne nedostaje, takve blamaže. A isto tako ne nedostaje ni blamaža, ni blamaže da smo godinama odnosno to Zagrebačko sveučilište rangiramo među, na dnu ljestvice najkvalitetnijih odnosno najlošijih u Europi i u svijetu. Eto, al to je, to su … [[Govornik se ne razumije]] odnosno hrvatske tragedije, al ne samo tragedije filmske nego i hrvatska, hrvatska stvarnost.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Milan Vrkljan.
Pred nama, … [[Upadica se ne razumije]] onda je neko drugi bio upaljen. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedajući. Danas pred nama je Proračun RH i kad sam se malo više ušao u problematiku zdravstvenog dijela mogu kazat da mi je jedna stvar upala u oči, a to će vjerojatno ministar financija imat nekakvo mišljenje o tome. Naime, od proračuna za zdravstvo 50 milijuna kuna otada na stavke „ostali rashodi“. Zanimljivo da siromašna zemlja kao Hrvatska može sebi priuštiti da u stavkama „ostali rashodi“ bude 50 milijuna kuna. Znamo da je zdravstvo devastirano i ja sam o tome govorio puno puta u zadnjih par mjeseci, neću ponavljati, ali definitivno da je kadrovski, organizacijski i financijski devastirano. Međutim, ono što me više zabrinjava je to da u zadnji 2 mjeseca zdravstvo je napravilo 2 milijarde kuna novoga duga koji sada iznosi 12 milijardi kuna i smjer zdravstva je definitivno krivi i nije onaj koji bi trebao biti. Na temelju čega sam to zaključio? Ja ću vam pokazat ministre nekoliko primjera kako se puni naš proračun, a dijelom i iz toga kako se puni i naš proračun za zdravstvo. Govorio sam o tome da osiguravajuće kuće u Hrvatskoj uprihode godišnje 220 milijuna kuna na temelju osiguranja, auto osiguranja u kome je mogućnost povrede odnosno ozljede, godišnje imamo 10000 ozljeda, a osiguravajuće kuće u HZZO-u uplaćuju paušal od 48,4 milijuna kuna, što je točno za 170 milijuna kuna manje od onoga što osiguravajuće kuće zadrže za sebe, što je definitivno primjer nepravednog ugovora u kome osiguravajuće kuće izvlače puno veću dobit. Zatim trgovačka društva bez zaposlenih. Prošle godine su u Hrvatskoj uprihodovali 26 milijardi kuna, nemaju nijednog zaposlenog i nisu u proračunu platili temeljem HZZO-a ni jednu kunu i temeljem mirovinskog osiguranja također ni jednu kunu, a u isto vrijeme prijedlogom novog zakona njima je smanjen porez na dobit sa 20 na 10%. Kad se gleda ovaj prijedlog novi proračuna onda vidimo da ona zakonska obveza koju ima proračun odnosno vlast, vlasnik osiguravajućeg, HZZO-a, umanjuje svoj dio sa 2,9 na 2,7 milijardi kuna, što će dodatno osiromašit zdravstvo. Koje su posljedice? Posljedice su to, ako ste pratili u proračunu, da je Nacionalni transplantacijski program smanjen financiranje za 30%, da je Fond za skupe lijekove također smanjen značajno i da je smjer kojim HZZO financira zdravstveni sustav potpuno krivi, tako da se veliki dio novca odlijeva prema bolnicama, a ne prema primarnoj zdravstvenoj zaštiti gdje je najjeftinija zdravstvena skrb i gdje bi se novac mogao najbolje iskoristiti. To nerazumijevanje zdravstvenog sustava najbolje se vidi u jednoj izjavi koju su prije par dana dali ministri i zdravstvena administracija gdje kažu da se, da ćemo sad početi mjeriti, mjeriti ishode liječenja. Naravno da se ishodi liječenja ne mjere. Kolega ja bi vas molio ako pričate barem da pustite mene da imam svoj mir da završim, da ne pričate toliko glasno. Kolega iz grada, nemojte tako glasno jer ja ne mogu govorit, molim vas.
Molim vas malo tiše. Dopustite kolegi, gđo. Glasovac, molim vas dopustite kolegi.
Prema tome, ishodi liječenja se ne mjere, ishodi liječenja se prate, a kako bi rekao moj sugrađanin Ličanin, Nikola Tesla, nije meni što oni kradu moje ideje nego je meni što oni nemaju svoje ideje.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče hrvatske vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. 2021.g. za koju je složen ovaj proračun je godina neizvjesnosti od one koja se odnosi na pandemiju Covid-19 do one koja se odnosi na ekonomiju, posebno na turizam. Ali bez obzira na to Vlada RH odlučila se rasteretiti dodatno naše građane i poduzetnike, idemo sa još jednim paketom porezne reforme koje možemo vidjeti u ovom proračunu, tako da od 2017. do 2021. naši građani poduzetnici bit će rasterećeni sa preko 10 milijardi kuna. Naravno, velika prilika upravo je u europskim fondovima, kako u onima koji su nam bili na raspolaganju, još su od 2014. do 2020. u iznosu od 10,7 milijardi EUR-a i do sada je povučeno odnosno plaćeno 41%, objavljeno poziva 122%, ugovoreno 103%, što, što kaže da nema nikakvog razloga da u naredne 3.g. ne bude u cijelosti povučen iznos. Naravno, u narednom periodu od 2020. do '27. imamo na raspolaganju što bespovratnih sredstava, što zajmova u vrijednosti od 22 milijarde EUR-a. U proračunu za 2021. imamo znači prihode od pomoći planirane u vrijednosti od 24,8 milijardi kuna, u '22. 25,4 i '23. 21,5 milijardi kuna. Zanimljivo je gledati na koji način su povlačena sredstva i do sada. U prihodima državnog proračuna za razdoblje od 2019. do '23. vidimo da je i u ovoj godini 23% više povučeno nego u godini prije nje, kao što i planiramo preko 30% više povući to u '21. u odnosu na ovu '20. koja je ionako isto bila uspješna u odnosu na prethodni, prethodno razdoblje. Kad govorimo o rashodima državnog proračuna vidimo da su i subvencije u ovoj godini bile 86% više nego šta su bile u 2019., a ukupni rashodi će biti u narednoj godini viši nego u '20. zahvaljujući različitim rashodima koji su povećani od onih za zaposlene u osnovnom i srednjem obrazovanju, socijalne pomoći, naknade, mirovine i mirovinska primanja, dodatni roditeljski dopust i slično. Posjetimo se da je vlada u prethodnom periodu povisila i podigla mirovine za 306 kuna odnosno minimalne za 223, što je dva puta više nego u mandatu prethodnih triju vlada. Također su najavili povećanje mirovina za 5%, a to povećanje je bilo od 12 do 15%. Roditeljske naknade su podignute za 3000 kuna, naknade za roditelje njegovatelje za 1500 kuna, dohodovni prag za doplatak za djecu povišen je za 665 kuna, osobna invalidnina socijalne skrbi za 250 kuna i tako redom, što dovoljno govori da je ova vlada i ovaj proračun i socijalno osjetljiv. S obzirom da dolazim iz područja gdje svi živimo od turizma i za turizam i jako puno problema je bilo sa osposobljavanjem u Sektoru turizma i ugostiteljstva. Tu bi željela da, da naši građani znaju kad gledamo pod projekte za koje će biti izdvojena sredstva, da je npr. za jačanje izvrsnosti i privlačnosti, privlačnosti strukturnog obrazovanja i osposobljavanja u Sektoru turizma i ugostiteljstva u '21.g. predviđeno 3 milijuna i 960 kuna da bi u narednim bilo i više, čak '23. 5 milijuna kuna. Kad je u pitanju uspostava Regionalnih centara kompetencije za strukovno obrazovanje u turizmu i ugostiteljstvu čak 78 milijuna kuna, u '22. 127, u '23. 119 milijuna kuna. Svi mi koji smo uz more znamo koji problem imaju naši otočani kad je u pitanju Hitna pomorska medicinska služba i za uspostavu upravo takve službe brzim brodicama izdvojeno je u '21. planira se izdvojiti preko 12 milijuna kuna, '22. preko 25 milijuna kuna. Naravno, i specijalističko usavršavanje doktora medicine je nešto što nas zanima. Tu imamo u narednom periodu preko 26 milijuna, pa 36, pa 40 milijuna itd. Kad su u pitanju moje Vodice, veseli me vidjeti u programu Hrvatskih voda [[Upadica: Vrijeme]] projekt iz europskih fondova da je nabrojen upravo i Projekt izgradnje kanalizacijskog sustava. Hvala. Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče hrvatske vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. 2021.g. za koju je složen ovaj proračun je godina neizvjesnosti od one koja se odnosi na pandemiju Covid-19 do one koja se odnosi na ekonomiju, posebno na turizam. Ali bez obzira na to Vlada RH odlučila se rasteretiti dodatno naše građane i poduzetnike, idemo sa još jednim paketom porezne reforme koje možemo vidjeti u ovom proračunu, tako da od 2017. do 2021. naši građani poduzetnici bit će rasterećeni sa preko 10 milijardi kuna. Naravno, velika prilika upravo je u europskim fondovima, kako u onima koji su nam bili na raspolaganju, još su od 2014. do 2020. u iznosu od 10,7 milijardi EUR-a i do sada je povučeno odnosno plaćeno 41%, objavljeno poziva 122%, ugovoreno 103%, što, što kaže da nema nikakvog razloga da u naredne 3.g. ne bude u cijelosti povučen iznos. Naravno, u narednom periodu od 2020. do '27. imamo na raspolaganju što bespovratnih sredstava, što zajmova u vrijednosti od 22 milijarde EUR-a. U proračunu za 2021. imamo znači prihode od pomoći planirane u vrijednosti od 24,8 milijardi kuna, u '22. 25,4 i '23. 21,5 milijardi kuna. Zanimljivo je gledati na koji način su povlačena sredstva i do sada. U prihodima državnog proračuna za razdoblje od 2019. do '23. vidimo da je i u ovoj godini 23% više povučeno nego u godini prije nje, kao što i planiramo preko 30% više povući to u '21. u odnosu na ovu '20. koja je ionako isto bila uspješna u odnosu na prethodni, prethodno razdoblje. Kad govorimo o rashodima državnog proračuna vidimo da su i subvencije u ovoj godini bile 86% više nego šta su bile u 2019., a ukupni rashodi će biti u narednoj godini viši nego u '20. zahvaljujući različitim rashodima koji su povećani od onih za zaposlene u osnovnom i srednjem obrazovanju, socijalne pomoći, naknade, mirovine i mirovinska primanja, dodatni roditeljski dopust i slično. Posjetimo se da je vlada u prethodnom periodu povisila i podigla mirovine za 306 kuna odnosno minimalne za 223, što je dva puta više nego u mandatu prethodnih triju vlada. Također su najavili povećanje mirovina za 5%, a to povećanje je bilo od 12 do 15%. Roditeljske naknade su podignute za 3000 kuna, naknade za roditelje njegovatelje za 1500 kuna, dohodovni prag za doplatak za djecu povišen je za 665 kuna, osobna invalidnina socijalne skrbi za 250 kuna i tako redom, što dovoljno govori da je ova vlada i ovaj proračun i socijalno osjetljiv. S obzirom da dolazim iz područja gdje svi živimo od turizma i za turizam i jako puno problema je bilo sa osposobljavanjem u Sektoru turizma i ugostiteljstva. Tu bi željela da, da naši građani znaju kad gledamo pod projekte za koje će biti izdvojena sredstva, da je npr. za jačanje izvrsnosti i privlačnosti, privlačnosti strukturnog obrazovanja i osposobljavanja u Sektoru turizma i ugostiteljstva u '21.g. predviđeno 3 milijuna i 960 kuna da bi u narednim bilo i više, čak '23. 5 milijuna kuna. Kad je u pitanju uspostava Regionalnih centara kompetencije za strukovno obrazovanje u turizmu i ugostiteljstvu čak 78 milijuna kuna, u '22. 127, u '23. 119 milijuna kuna. Svi mi koji smo uz more znamo koji problem imaju naši otočani kad je u pitanju Hitna pomorska medicinska služba i za uspostavu upravo takve službe brzim brodicama izdvojeno je u '21. planira se izdvojiti preko 12 milijuna kuna, '22. preko 25 milijuna kuna. Naravno, i specijalističko usavršavanje doktora medicine je nešto što nas zanima. Tu imamo u narednom periodu preko 26 milijuna, pa 36, pa 40 milijuna itd. Kad su u pitanju moje Vodice, veseli me vidjeti u programu Hrvatskih voda [[Upadica: Vrijeme]] projekt iz europskih fondova da je nabrojen upravo i Projekt izgradnje kanalizacijskog sustava. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je uvažena zastupnica Vesna Bedeković. g. Vrkljan, molim vas ugasite mikrofon.
E sad je u redu, hvala vam lijepa. Poštovana kolegice, drago mi je da ste u svom, u svojoj raspravi se osvrnuli na onaj dio proračuna koji se odnosi na porast mirovina, porast minimalne plaće i na onaj dio koji govori o njegovoj razvojnosti, ali i socijalnoj osjetljivosti. Ja ću samo podsjetiti kad je u pitanju sustav znanosti i obrazovanja, osobito sustav obrazovanje da je za slijedeću godinu predviđen, predviđena su sredstva za povećanje koeficijenata odnosno doplatka na plaću nastavnom i ne nastavnom osoblju za dodatnih 2% od 1. siječnja 2021.g. kao što je dogovoreno. A jednako tako kad je u pitanju socijalna osjetljivost, osobito naših studenata i učenika u obrazovnom sustavu, nemojmo zaboraviti dodjelu stipendija studentima nižeg socioekonomskog statusa, studentima koji studiraju u stem području. Opet, kao što sam i ranije rekla, projekte razvoja karijera mladih istraživača itd. u ukupnom povećanju, dakle [[Upadica: Vrijeme]] samo ovaj dio socioekonomski od 145 milijuna za slijedeću godinu.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kolegice Bedeković, upravo govorila sam kolko su povećane mirovine, a što se tiče plaća, minimalac je povećan za 30% odnosno 754 kune neto, što je 3 puta više nego u mandatu triju prethodnih vlada. Zahvaljujući mjerama i prosječna plaća je povećana za 1147 kuna odnosno 20%, što je 6 puta više nego u mandatu Vlade SDP-a.
Posljednja replika uvaženi zastupnik Davorko Vidović.
Upravo obrnuto kolegice. Ja želim reći da mirovine nisu porasle u mandatu te vlade o kojoj vi govorite niti za jednu lipu, niti za jednu lipu. One su indeksirane, dakle prema formuli koja se primjenjuje 100.g. u ovoj zemlji. Jednostavno se indeksacijom došlo do toga što vi zovete povećanje. Mirovine nisu povećavane, točka.
Odgovor.
Kolega, ja bi rekla mirovine su povećane za 5% do kraja mandate Vlade premijera Plenkovića i povećane su dodatno 12 odnosno 15% i točka.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena, zastupnik Davorko Vidović.
… [[Govornik nije uključen]] Zašto, zašto neću glasati za prijedlog ovog proračuna i zašto neću niti ulagati bilo kakve amandmane na njega? Naprosto zato što mislim da konceptualno ovdje nešto, nešto ozbiljno predstavlja problem. Naime, proljetos kada je krenula epidemija i kada je vlada u ožujku mjesecu donijela svoj pregled ovaj mjera, dogodilo se da su donijete 63 mjere i da su tek od tih 63 mjere koje su donijete, svega dvije, 21 i 22 mjera su se odnosile na ono što bismo mogli nazvati socijalnim mjerama. U isto vrijeme kada je to napravljeno došlo je do rebalansa proračuna 18. svibnja kada su izdaci za socijalnu zaštitu smanjeni ne samo za onih 350 milijuna kuna koji su netragom nestali iz Fonda za rehabilitaciju i zapošljavanje nego na pozicijama socijalne zaštite negdje oko 108 milijuna je manje isplaćeno. U to isto vrijeme kada je vlada na takav način, dakle u, za svaku pohvalu su intervencije koje su išle prema gospodarstvo, u to isto vrijeme je čak nakon izbijanja pandemije covida čak 126 zemalja svijeta uvelo ili prilagodilo svoje mjere iz područja socijalne politike je uvelo čak novih 505 mjera, uvedeno je novih 130 financijskih mjera kao odgovor na krizu, proširila se mreža socijalne sigurnosti na različite društvene skupine koje u ranijem razdoblju ne bi imale pravo na pomoć. Preko oslobađanja režijskih troškova uvedene su u mnogim zemljama izdavanje vaučera za skrb o djeci, moratorij na otplatu kredita, financijska pomoć itd., itd. Dakle, u tom istom periodu kada se, kada je većina svijeta i Europe prepoznala da su upravo najranjivije socijalne skupine, one koje će biti najpogođenije ovom pandemijom, mi smo reagirali na potpuno, ja bih rekao, jedan autističan način. Ja sam očekivao da će ovaj proračun pokazati da ono što možda nije bilo prepoznato onda, da će biti vidljivo iz proračuna koji se donosi za iduću godinu ili netko misli da je to s pandemijom, pandemijom gotova, gotova stvar koja se nas više ne treba ticat. Podsjećam da je danas 49 ljudi umrlo od pandemije. Zamislite da se, da smo imali, ne daj Bože, saobraćajnu nesreću i da je u nekakvom sudaru vlakova poginulo 50 ljudi, pa onda dan prije toga još toliko, pa još toliko. Nama ginu ljudi, mi smo stotine, stotine ljudi su nam umrle u zadnjih dva tjedna. Mi se ponašamo, gledajući ovakve dokumente, kao da se zapravo ništa u tom smislu ne događa, lockdown, zatvaraju se gospodarstva. Kakve će to imat reperkusije na upravo socijalno najugroženije, to je teško meni i u ovom trenutku i zamisliti. Čak je i ova Ursula von der Leyen, koja nije nikakva socijaldemokratkinja, rekla u jednom trenutku Europa treba biti spremna na djelovanje na način da niti jedan sektor ne bude zapostavljen, EU ne smije biti zaključana u svoj ekonomski diskurs i mora glasno govoriti o socijalnoj dimenziji krize, mora biti blizu ljudima u potrebi i baviti se mnogim dugotrajnim problemima osoba koje se nalaze blizu linije siromaštva koje zadovoljavaju potrebe ljudi ovisnih o njihovoj skrbi i dostupnoj pomoći. Kada pogledamo što znači, što radi Europa, onda ovo što smo mi u proračunu mogli sada pročitati je upravo obrnuto od toga. Dakle, jedna od rijetkih pozicija koja se ozbiljno smanjuje je, imamo smanjenje na socijalnoj zaštiti sa 60 milijardi 537 milijuna na 57 milijardi i 900 za iduću godinu, što je smanjenje oko 4, 4,5%. Na poziciji nezaposlenost recimo svega polovicu sredstava, dobro tu su uračunata ova sredstva koja su išla kao pomoć, ali mi moramo očekivati da će posljedice krize bit iduće godine utoliko veće ukoliko ih što, ukoliko ih ne budemo prevenirali i ne prepoznavali čak i u ovom proračunu za kojega možete reć da će se rebalans … [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Vrijeme]] i na taj način ovaj, ali toga u ovom trenutku nema.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Mato Franković.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani potpredsjedniče vlade sa suradnicima. Na početku ove rasprave želio bih istaknuti činjenicu kako se zbog korona krize RH našla u jednoj od najzahtjevnijih financijskih trenutaka od Domovinskog rata. Ali zahvaljujući prethodnom 4-godišnjem mandatu ove vlade krizu smo dočekali spremni. Ne događa nam se ono što se događalo tijekom gospodarske krize prije 10-tak godina. Brojka ljudi na Zavodu za zapošljavanje ne raste dramatično iako je to bilo za očekivati obzirom da je gospodarstvo, a posebno turizam zabilježilo dosad neviđene gubitke od Domovinskog rata do danas. Upravo zahvaljujući brojnim mjerama vlade, potpomaganje gospodarstvenika, izdvajanju dijela financijskih primanja brojnim zaposlenima, ova vlada osigurala je da brojne obitelji mogu dočekati kraj mjeseca koliko toliko stabilno. Istovremeno sve te mjere su značajno pomogle i samim gospodarstvenicima, te ne bilježimo epidemiju gašenja društava zbog potpunog gubitka gospodarske djelatnosti koje su neke tvrtke zabilježile u 2020.g. I unatoč svemu, ponavljam još jednom, milijardama izdvojenih novaca za plaće u privatnom sektoru državni proračun je stabilan. Tu stabilnost državnog proračuna prije par dana potvrdila je i međunarodna Rejting agencija Moody's koja je podigla rejting Hrvatske za jedan stupanj, te su istaknuli pojačane institucionalne kapacitete i politički okvir na ulasku u ključnu fazu pristupa Eurozoni i smanjenju izloženosti duga u inozemnoj vladi. Mjere koje su poduzete kako bi se ublažio utjecaj pandemije korona virusa bile su provedive pravodobno i efikasne. Hrvatska će po procijeni Moody'sa i dalje provoditi socijalnu, pravednu, ekonomsku politiku. Kada uzmemo u obzir sve navedeno, ali i ne samo to, nego činjenicu da od Domovinskog rata do danas nijedna, ali nijedna vlada nije imala ovoliko izazova koliko vlada predvođena Andrejom Plenkovićem, od kraha Agrokora i brze reakcije vlade koja je odmah uslijedila, a činjenica je da su se tada spasili brojni gospodarstvenici, a posebno mali OPG-ovi, što nitko danas ne može više opovrgnuti, financijski problemi Uljanika, 3. Maja, zdravstvena korona kriza, potres u Zagrebu i unatoč svemu navedenome vlada uspijeva zadržati financijsku stabilnost i povećati kreditni rejting. Ono što je važno istaknuti u ovom proračunu, a kroz raspravu se isticalo kao negativno, a to su europski fondovi. Da, značajan dio proračuna se bazira na europskim fondovima. S pravom jer upravo europskim novcima treba poticati daljnji razvoj hrvatskog gospodarstva. Europskim novcima treba poticati kapitalna i infrastrukturna ulaganja i to ne može biti otegotna okolnost ovoj vladi. To je upravo plus koji je rezultirao uspješnim pregovorima u Briselu. Moram se i u ime JLS-ova zahvaliti ministru financija jer je prepoznata i naša potreba. Beskamatni zajmovi lokalnoj samoupravi su brojnim JLS-ovima pomogli da prežive, ali ne samo da prežive nego i da kroz svoje pomoći pomognu gospodarstvenicima i svojim stanovnicima. Poznato je da se JLS-ovi ne mogu zadužiti za obrtna sredstva. Upravo beskamatnim zajmovima dobivaju se ta prijeko potrebna obrtna sredstva. Na kraju bih se naravno vladi želio zahvaliti na financijskoj podršci i pomoći važnim projektima na području grada Dubrovnika u 2021.g. Tu bih svakako izdvojio Projekt Lapac koji je obale vrijedan više od 70 milijuna kuna, cesta Veliki Zaton-Štikovica vrijedna 27 milijuna kuna, Aglomeracija Dubrovnika vrijedna čak 900 milijuna kuna, Vila Čingrija Regionalni centar kompetentnosti vrijedan više od 100 milijuna kuna, Riva otok Koločep 22 milijuna kuna i 65 stanova za branitelje vrijednih čak 44 milijuna kuna. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sad, ali imate replike, prvu repliku g. Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Frankoviću, ovogodišnja turistička sezona posebno je imala svoj odjek odnosno smanjenje … [[Govornik se ne razumije]] pokazatelja na području grada Dubrovnika i Dubrovačko-neretvanske županije negdje na razini od 80%. Usprkos takvim brojkama, koliko imam informaciju, grad Dubrovnik je već donio svoj proračun za 2021.g. sa značajno i jasno manjim prihodima u odnosu na ranije godine. Ali ono što je dobro, što ste i sami rekli, to je da je vlada intervenirala sa beskamatnim zajmovima, pa prije svega i prema vašoj JLS. Ono što sam želio reći u ovoj svojoj replici, a to ste vi na kraju i potvrdili, to su veliki projekti koji se financiraju iz državnog proračuna i prije par dana donesena je odluka upravo da se priđe izgradnji Aglomeraciji grada Dubrovnika u iznosu oko 900 milijuna kuna. Dakle, sa svim ovim projektima i usprkos smanjenim prihodima grada Dubrovnika bilježimo u gradu velike investicije. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Pa nikad nijedna vlada do sada nije ovoliko pomagala Dubrovniku koliko ova vlada i prethodna vlada premijera Andreja Plenkovića. Brojni su projekti koji su se već realizirali, od škola, vrtića, sportskih terena na području grada Dubrovnika. Ali ono što ste rekli je važno za istaknuti, nijedan grad u RH nije zabilježio toliko lošu turističku sezonu kao što je to grad Dubrovnik. I to nije krivnja grada Dubrovnika. Činjenica je da je prednost grada Dubrovnika dosta godina bila da je grad Dubrovnik isključiva avio destinacija, sada je to bila otegotna okolnost. Vjerujemo brzom povratku turizma i naravno brzom oporavku dubrovačkog gospodarstva. Hvala lijepa.
g. Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Franković, spomenuli ste u svom izlaganju samo povećanje kreditnog rejtinga od strane Moody'sa. Ja bi tu naglasio upravo međunarodni financijski položaj RH, malo ste samozatajno vi kolege iz Dubrovačko-neretvanske županije, niste spomenuli, ali evo ja ću spomenut, na raspolaganju vam je proračun grada Dubrovnika, da uzmemo i proračun Dubrovačko-neretvanske županije, pa i Vlade RH. Kada bi danas bez takvog rejtinga i bez takvog financijskog položaja i bez EU fondova koje ste vi spomenuli uspjeli obnoviti i izgraditi zračne luke kao što je Dubrovnik, Split, Zagreb, da ne spominjem dovršetak Pelješkog mosta i sve je većih infrastrukturnih projekata, ali i sam način na koji ste vi danas uopće u mogućnosti sudjelovanja kao gradonačelnik značajnoga grada Dubrovnika da uopće možete sudjelovat danas u raspravi o proračunu je upravo iz ovakvih stavki. Hvala.
Fala. Odgovor.
Stabilnost javnih financija je najvažniji, najvažnija i gleda se kroz upravo kreditni rejting jedne zemlje. Mi smo svjedoci bili za vrijeme SDP-ove Vlade da je kreditni rejting Hrvatske bio smeće. Znate što to znači? To znači puno skuplje kamate i za stanovništvo i za gospodarstvo, ali i za JLS-ove. Upravo zahvaljujući dobrom gospodarenju i novcem od strane ove vlade i prošle vlade premijera Plenkovića i kamate na gospodarstvo, kamate stanovništvu, kamate JLS-ovima su drastično padale, pa i sada u ovoj korona krizi kada se JLS-ovi zadužuju zadužuju se po iznimno niskim kamatnim stopama. Dakle, sređene financije jednako sređeno društvo. Hvala lijepa.
I na kraju g. Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Franković, vi ste jedan uspješan gradonačelnik grada Dubrovnika, vjerujem da ćete to biti i na slijedećim izborima. Puno ste toga učinili i sad je vaša rasprava u usporedbi s onim što smo čuli u oporbi jednostavno velika razlika. Znači zahvalili ste se vladi na brojnim projektima koji su podržani i ministru itd., što je učinio za lokalne samouprave. To ću učiniti i ja jer znam što smo prošli u ovih godinu dana, ali smo čuli i s druge strane one koji to osporavaju. Samo jedno pitanje vama, eto recimo važnost po pitanju koje je danas postavljeno ovdje, naš nacionalni avio prijevoz. Što on znači gradu Dubrovniku i vama kao gradonačelniku, svakom građaninu koji živi u toj županiji, pa da ovi ljudi ovdje shvate zašto država pomaže tom avioprijevozniku da opstane? Evo, to moraju ljudi čuti jer ovo ide direktno da ljudi, da građani to gledaju jer jednostavno toliki nesrazmjer između ovog pogleda oporbe na ovaj proračun i nas vladajućih da pokušavamo i mi sami sebe dovesti na neki način u pitanje zar zaista ovo ništa ne valja [[Upadica: Fala g. Borić]] kako oni to danas predstavljaju.
Izvolite odgovor.
Dakle, poštovani kolega Borić i ja sam osobno možda prije nekih godinu dana bio skeptičan prema našem nacionalnom avioprijevozniku. U trenucima korona krize odnosno nakon nje, kada nam se u onom, nakon prvog vala, ispričavam se, kada se počelo oporavljat gospodarstvo, kada je krenuo turizam, svugdje je krenuo osim u Dubrovniku koji je aviodestinacija. Znate kada je krenuo? Kada je Croatia airlines započela svoj let iz Frankfurta. Dakle, u tom trenutku se počinju otvarati hoteli, restorani i slično. Postoje gradovi u RH koji su cestovne destinacije, imaju autoceste, imaju sve, poštujem, ali postoji grad, sigurno najprepoznatljiviji od svih gradova u RH u svijetu, a to je Dubrovnik koji ima isključivo avioprijevoz i od kojega ovisi, zbog toga je funkcija Croatia airlines iznimno, iznimno važna.
Hvala lijepa, nemate više replika. Sada je na redu gospodin Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, sad je tu bio čini mi se sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, o proračunu za iduću godinu već je jako puno toga rečeno. Ja ću veći dio svog, svoje rasprave posvetiti Dubrovačko-neretvanskoj županiji iz koje županije i dolazim, ali prije toga reći ću nekoliko riječi o ovom proračunu kojega bih kao što smo već to u nekoliko navrata spomenuli, proračun gospodarskog oporavka u godinu u kojoj, kojeg donosimo u godini koju, u kojoj svjedočimo nezabilježenu krizu u svijetu uzrokovanu već puno puta spomenutom pandemijom Covida 19. Usprkos dakle činjenici da bilježimo pad prihoda državnog proračuna iz državnog proračuna će ove godine biti usmjereno u hrvatsko gospodarstvo oko preko 8 milijardi kuna, a iduće godine uz predviđeni kao što vidimo rast BDP-a od 5% za takve iste namjene, a to je potpora gospodarstvu za očuvanje radnih mjesta bit će još gotovo 2,2 milijarde kuna. I u toj godini u kojoj planiramo rast BDP-a u odnosu na 2020. godinu izdvojio bih svakako ovaj peti krug porezne reforme kojom će se dodatno rasteretiti hrvatsko gospodarstvo i hrvatski građani za milijardu i 600 milijuna kuna upravo ovim proračunom je u tolikoj visini koliko rasterećujemo i gospodarstvo i hrvatske građane će se transformirati odnosno transferirati jedinicama lokalne samouprave milijardu i 600 milijuna kuna. Dakle, ovdje Vlada ovakvim proračunom jasno pokazuje da daljnje rasterećenje hrvatskih građana će biti jedinicama lokalne samouprave koji će s te osnove trpiti manja primanja, manje prihode, bit kompenzirano ovim proračunom u istoj visini rasterećenja hrvatskih građana i hrvatskih poduzetnika. Ono što bih također htio spomenuti, a to sam već uvodno i rekao, posebno bih istaknuo značaj ovog proračuna za moju županiju odakle dolazim. U proračunu, u državnom proračunu kao i u financijskim planovima Hrvatskih cesta jasno se vidi aktivnosti na dovršetku izgradnje Pelješkog mosta, pristupnih cesta i obilaznice Stona u iznosu od preko milijardu i 200 miliona kuna koje bi u gotovo 75% iznosa potrebnih za izgradnju Pelješkog mosta i pristupnih cesta obilaznice Stona bilo potrebno. Na taj način jasno da će izgradnjom Pelješkog mosta se značajno doprinijeti gospodarskom oporavku i daljnjem razvoju juga Hrvatske prije svega Dubrovnika i Dubrovačkog Primorja, Župe dubrovačke, Konavala, međutim prije svega i Pelješca i otoka Korčule, Lastova i Mljeta koji su naslonjeni na poluotok Pelješac. Ono što pored tog projekta za mene najvažnijeg projekta u ovom razdoblju kada je Hrvatska postala članica EU i koji će obilježiti prve godine članstva RH u EU ja bih posebno izdvojio još aktivnosti Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture na izgradnji lučkog sustava u mojoj županiji, Dubrovačko-neretvanskoj županiji gdje u ovom trenutku razvijamo 8 velikih projekata. Jedan od tih projekata maloprije je spomenuo kolega Franković, a to je izgradnja nove luke Korčula, izgradnja pomorsko-putničkog terminala u Veloj Luci, izgradnja nove luke, dogradnja luke Ubli, dogradnja luke Trpanj, izgradnja nove luke Perna u Orebiću, maloprije je kolega Franković spomenuo i izgradnju pristana na Koločepu. Prema tome i lapadsku obalu o čemu je maloprije govorio, dakle u tom dijelu je preko 600 miliona kuna u ovom trenutku se razvija u izgradnji lučkog sustava u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Dakle, svi ti projekti svakako će doprinijeti revitalizaciji otoka jer su te luke prvenstveno namijenjene za pomorsku povezanost otoka Dubrovačko-neretvanske županije koje su, koje su na krajnjem jugu. Prema tome, ono što mogu i s time ću zaključiti u ovim uvjetima u kojima bilježimo pad gospodarskih aktivnosti za ovu godinu u koju jesmo od 8%, od 9%, od 8% ispričavam se u idućoj godini u kojoj ćemo pokrenuti ja se nadam gospodarstvo vidimo da je Vlada itekako razumije potrebe lokalne samouprave i na taj način ovakvim mjerama i stavkama državnog proračuna potiče razvoj gospodarstva. Hvala.
Hvala lijepa. Imate nekoliko replika, prvu repliku gospodin Zvane Brumnić.
Poštovani kolega vi već po nekoliko puta spominjete 8 milijardi kuna kojima ste pomogli hrvatskim građanima isplatom od 4.000 kuna, to su novci koje ste dobili direktno od Europe i još ste dio tih novaca uplatiti si u proračun, a kad govorite o problemima koje je ova Vlada riješila, da ova Vlada je riješila neke probleme tako da je se zadužila. Ono što je ključno pitanje gdje se je zadužila i od koga, a prema saznanjima koja imam zadužila se ponovo kod hrvatskih građana ne bi li ti isti hrvatski građani vratili kredite koje su sami dali. Zašto to kažem? Zato što je se hrvatska Vlada zadužila kod mirovinskih fondova i kod HNB-a. To je ono što je istina na koji način je ova Vlada riješila probleme. Eto, i sad imam [[Upadica: Hvala, odgovor.]] još 6 sekundi [[Upadica: A pardon.]] samo da kažem nije ovo happy land kao što sam mislio zadnji put nego suprehikovo dvorište.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolega Brumnić, nisam ovaj zadnji dio, ispričavam se, nisam, nisam čuo i nisam razumio, ali nema veze, onaj važniji dio čini mi se prvi dio sam čuo. Dakle, činjenica je da prema podacima Eurostata je RH u ovoj covid krizi se izložila prema svojem realnom sektoru financirajući gotovo svako drugo radno mjesto sa iznosom od 4000 kuna uz jasno oslobađanje doprinosa, nakon, nakon Malte, nakon Malte, najviše od svih država članica EU, ne u apsolutnom iznosu, nije naše gospodarstvo njemačko, niti francusko, niti talijansko ili, ili neko drugo, ali u odnosu na, na, na, na visinu svog proračuna najviše se u postotku izložila. To što se za to zadužila na domaćem tržištu i to govori o mogućnosti RH da financira ono i da se vlada zadužuje upravo na domaćem tržištu i to je po meni [[Upadica: Fala lijepa]] dodatan.
Fala lijepa, prešli smo 11 sekundi.
A ispričavam se, nisam.
Ali ćete moć replicirajući g., gđi. Branki Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, govorili ste o zadnjem paketu poreznih reformi i što će to značiti za naše građane i gospodarstvenike. Ja bi samo rekla da izmjenom Zakona o porezu na dobit čime će se smanjiti stopa sa 12 na 10% bit će obuhvaćeno čak 93% naših poduzetnika, što je jako dobro i treba znati hrvatska javnost o kojem broju se radi kada se govori o svima onima čiji prihod je do 7,5 milijuna kuna.
Hvala. Izvolite.
Zahvaljujem kolegice Martinčev, evo samo ću još dovršiti još ovu repliku kako što mi je to sugerirao i potpredsjednik sabora. Dakle, činjenica je da je i to zaduživanje bilo upravo zbog poboljšanja kreditnog rejtinga Hrvatske na domaćem tržištu po nikad manjim kamatama. Dakle, to, ta činjenica da se mi možemo zadužiti po tako niskim kamatama je najveći kompliment ovoj vladi jer da nisu sređene javne financije, da mi nismo godinama bilježili suficit državnog proračuna, da nismo smanjili javni dug, e onda bi tek znali kako i na koji način bi se zadužili i tada bi se bili primorani zadužiti vani po puno većim kamatama, što bi onda posredno dovelo do značajnog povećanja troška, troška odnosno rashoda državnog proračuna na stavci, na stavci kamate. Nemam ti vremena, već sam to govorio zadnji puta o, o tom dijelu koji se odnosi, koliko smo samo u ovoj godini ćemo platiti manje kamata zbog poboljšanja kreditnog rejtinga. A kolegice, u pravu ste, dakle 90%, 93% svih poduzetnika u Hrvatskoj, smanjena im je stopa poreza na dobit na 10%, kad smo preuzeli odgovornost bila je 20%.
Fala. g. Josip Begonja.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bačiću, jedno pitanje. Da li će proračuni JLS-ova biti zakinuti u prihodima od poreza na dohodak zbog smanjenja poreznih stopa poreza na dohodak jer ipak je riječ o cca. 2 milijarde kuna? Hvala.
Izvolite.
Zahvaljujem kolega Begonja, vi ste iznimno uspješan gradonačelnik i vaše pitanje je s pravom i postavljeno. Dakle, dalo bi se naslutiti i zlonamjerno se može predbaciti vladi da smanjuje poreznu presiju na stavci koja ugrožava prihodovnu stranu proračuna JLS-ova. Međutim, kroz ova 4 kruga porezne reforme već u nekoliko navrata su smanjivane stope poreza na dohodak, povećani su osobni odbici, sve to zajedno išlo je na teret JLS-ova. I na ovaj, i u ovom 5., 5. krugom, 5. valom porezne reforme smanjujući stope smanjuju se prihodi JLS-ova. I u ranijim reformama i u ovoj reformi taj iznos koliko država smanjuje poreznu presiju i porez na dohodak za hrvatske građane s druge strane kompenzira sa, sa, iz državnog proračuna neposredno JLS-ovima, tako da one neće osjetiti na svojim leđima ovu, ovi 5. krug porezne reforme.
Fala. I na kraju g. Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, kada govorimo o kamatama, sjećamo se oporbe kad smo bili ja i vi, bio je jedan ministar financija iz SDP-a koji nam je govorio da je svaka kamata dobra ako nam netko želi dati ovaj novac, ne. To je bilo vrijeme puno bolje od ovoga možda danas u kojemu živimo, pa smo onda rekli kamata od 6-7 je okej, samo nek nam daju. Tada je narastao taj javni dug za 75 koliko je već milijardi kuna i to je njima bilo dobro. E sada kad smo bolji, ne valja. Ali priča ide na način što god radite ništa vam nije dobro i vidjeli ste sve rasprave, loše. Druga priča, milijardu i 600 milijuna ste spomenuli porez na dohodak, uzimamo lokalnoj samoupravi radi tih stopa i vraćamo, sve piše unutra. Je li to do sad funkcioniralo? Po meni je, ko ima iskustva funkcionira. Što smo imali tada, sjećamo se na kraju 2015.g.? Uzeli su nam novce i ništa vratili i otišli lijepo s vlasti i rekli nek se brine neko drugi.
Odgovor izvolite.
Zahvaljujem kolega Borić da vi jako dobro znate kako je funkcionirala lokalna samouprava i koliko je važno da se, da se porezne reforme ne prelamaju preko JLS-ova s obzirom da gotovo u svakim, svake godine se nove obveze spuštaju sa centralne, sa središnje države prema JLS-ovima i to često puta nije bilo praćeno sa financijskom decentralizacijom. I ovaj primjer, a i brojni primjeri u posljednjih 5.g. ukazuju kako vlada itekako brine o statusu JLS-ova i kroz funkcionalnu i kroz fiskalnu decentralizaciju. Ali kada ste spomenuli kredite, sjećam se apsurda, zajedno smo radili dok smo bili u vladi na kreditu EIB 3 koji je bio namijenjen upravo JLS-ovima za rješavanje i komunalne i društvene infrastrukture. Kada je došla Vlada SDP-a taj kredit je ukinula, na kraju je podigla novi kredit navodno za pomoć za uređenje socijalnog, socijalne skrbi u RH, kredit bez, bez ikakve namjene, bez ikakve svrhe, na kraju nije ni utrošen. Prema tome, o tome koliko i na koji način se i kako pristupa državnim financijama. Hvala.
Hvala. Nemate više replika, hvala vam lijepa. I sada je na redu g. Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici ministarstva. Državni proračun za 2021. s projekcijama za 2022., '23., čuli smo danas rasprava o političkom dokumentu kako su zaključili kolege iz SDP-a i zaista stvarno politički dokument pokrio sva područja na 1.100 stranica ja mislim nekoliko tisuća aktivnosti, vjerojatno zaista štivo za pročitati i naravno da je svatko imamo priliku naći onu jednu malu koja mu je dovoljna da kaže, evo nema dovoljno na toj aktivnosti novaca i neću glasati za taj proračun. I tako smo evo kroz jutro zaista odslušali dobre, dobre ovaj rasprave jer očito povijesti koliko se ja sjećam barem zadnjih 20-tak godina uvijek je vlast branila svoj proračun i politike, govorila da će to ostvariti, a uporno je uvijek u biti bila protiv i ne sjećam u biti da ni jedan nije prošao, vjerojatno tada vlade ne bi bilo, koliko se ja sjećam, znači proći će i ovaj ne zato što treba opstati Vlada nego jednostavno zato što je ovo po meni dobar dokument u kojem se oslikavaju politike u slijedećoj godini. Što želimo učiniti u 2021. godini iz svih izvora i mogućnosti koje imamo. Država iz europskih fondova, iz pomoći koje su osigurane naravno i doprinosom građana. Kakve su riječi rabljene danas ovdje? Uglavnom sve počinje sa ne, nerazvojni, nesocijalni, nepravedan, neracionalan, pa onda je loš i bez ideja, ja sam to zapamtio, bez ideja. E sad kako to opisati da je proračun bez ideja. Kaže nema ničega, nema mjera, nema ideja, a tisuće i tisuće aktivnosti i stavki unutra, ali kažem svatko je pronašao sebi razlog pogotovo ovi koji imaju ili su bili članovi tih udruga u kojima nema ničega, nikakvih ni stavki, ni opisa, oni znaju kako to transparentno izgleda. I naravno imali smo priliku to kažem odslušati, jer po meni najuvjerljivije bio jedan kolega iz kluba koji je usporedio ovu našu državu u kojoj živimo sa državom koja nosi poderane cipele, da smo uvijek najgori, zadnji u svim statistikama. Nije rekao kad smo to bili prvi, po kojim kriterijima, sjećamo se sporta i nekih aktivnosti gdje smo bili i drugi i treći, ali prvi ne sjećam se, zašto smo kaže u poderanim cipelama, najgori od svih, da bude uvjerljiv jer svi ostali nose lakirane dobre cipele sa dobrim đonovima, jedino smo mi najgori, onda nas usporedi s Bugarskom, s Rumunjskom, Slovačkom itd. i ne reče nikad do kraja istinu, reče da su malo prije ušli od nas u neku EU, pa onda ponudi rješenje, kaže izađimo iz te EU, nećemo EUR-o …/nerazumljivo/… nećemo sve ono što nam se može ponuditi kao sredstva koja dobivamo iz europskih fondova, uvijek više platimo nego što dobijemo i naravno zaključi, mi smo ti koji nudimo Hrvatskoj da hoda u takvim lakiranim cipelama kad sve ovo što je on ponudio ostvarimo, da ostanemo sami protiv svih valjda i da govorimo kako nam je lijepo u našoj državi i bez imalo srama. I sad ne znam tko tome može povjerovati, na koji način da povjerujete da ovih 20-tak milijardi slijedeće godine nama ne treba. Onda imamo ove stručnjake iz MOST-a, samostalni istraživač Grmoja i statističar Bulj. Pa to čovjek da ne vjeruje što oni izgovaraju ovdje danas. Kaže proglasimo isključivi gospodarski pojas i svi problemi Hrvatske riješeni. To je naš doprinos vama gospodo na vlasti, sve riješimo sa 300 miliona kuna, sve, sve dubioze, veledrogerije, zdravstvo, školstvo, vojska, obrana, policija, sve, samo nas slušajte u MOST-u i njihove statistike. Pa to čovjek da ne vjeruje. I onda kažu vidio sam da su napisali jedno 60-tak amandmana, kaže proračun je prevelik ali da bi bio valjda ostvariv onda ćemo mi još dodati jedno 10 milijardi amandmana jer je to naš zadatak da bude još bolji. I naravno onda se brinu recimo o mome otoku, ponude cestu koja je gotova, odvodnju koja je ugovorena, će oni o tome pričati, to su te i to su amandmani od prošle godine itd., itd. Po meni ovaj proračun 147 milijardi najveći do sada prihodovnoj i rashodovnoj stavci, očito da moramo uložiti napor da bi se to ostvarilo. Deficit 10 milijardi sada sa, ajmo reći zemlju gledamo, sa čežnjom gledamo na one suficite koje smo imali prošle godine, ali 10 milijardi manje [[Upadica: Hvala lijepa, hvala.]] nisam stigao.
Već sam, već sam mislio da nećete imati replika ali mislim to će biti, na 20 sekundi od kraja niste imali replike, ali onda to bi bilo prvi put, ne sad više ne [[Upadica: Ja šutim sad.]] a na što, pa niste bili, dobro ajde idemo, idemo, dobro, može, izvolite, ajmo. Izvolite [[Upadica: Tko je sada? Imamo je povredu Poslovnika. …]] Upadica: Aha netko je imao povredu, ok, ja sam replika./… Izvolite, ali došao je, došao je i, izvolite.
Poštovani kolega Boriću, povrijedili ste Članak 238., nisam našao rješenje za sve hrvatske probleme, ali znatna financijska sredstva proglašenjem IGP-a, traženjem odštete od Srbije i uplaćivanjem novca za Fimi mediju od strane HDZ-a u proračun. Hvala.
Hvala i vama, znate sami da je bila replika i da je to opomena [[Upadica: I ne može više govoriti.]] meni je žao, a sad idemo na replike. Gospođa Benčić.
Poštovani gospodine Boriću, teško je zapravo sažeti sad ovo što ste vi sve rekli vašu fascinaciju time da je proračun na 1000 strana, da ima tisuće i tisuće stavki, pa fascinacija činjenicom da je najveći do sada jer to je nužno neka evidentno dobra stvar, a zapravo govori o tome, barem meni, da vi taj proračun niste niti analizirali, niti dobro pogledali, nego da jeste došli ovdje zapravo govoriti isključivo da bi hvalili svoju stranku mada ne znate konkretno o čemu govorite. Međutim, pritom ste naravno vrijeđali nas koji si jesmo dali truda da analiziramo taj proračun i da damo prijedloge amandmana ne zato da bi bilo još više stavki jer amandmanima se nužno ne povećava broj stavaka, niti se nužno uvode nove nego se mijenjaju ili prenamjenjuju već one postojeće. Time smo željeli doprinijeti tome da ovaj proračun ima barem kakav takav doprinos strateškim razvojnim ciljevima RH jer oprostite ovaj sa njima nema nikakve veze. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi predsjedniče. Kolegice Benčić ja slušam vašu raspravu i novci koje recimo trebamo dobiti od reciklaže plastike to je bilo vaše rješenje, koliko ste rekli, 300 miliona kuna, odmah imamo besplatno sve obroke itd., itd., da vi nešto o tome znadete i da živite taj život sa tom plastikom dnevno i što se s njome događa kao što živimo mi u lokalnoj samoupravi koji se s time bavimo, a ne na razini teorije, nego prakse, onda bi vam život ili te vaše rasprave malo drugačije ovaj izgledale i ne bi vam sve bilo tako jednostavno kao što vam izgleda. Ja vas upozoravam i na odboru itd., da neke stvari ne znate, a to što vi mislite da ja ne znam pročitati proračun to je vaše pravo, ja jako dobro znam šta ovdje piše i zašto podržavam ovu Vladu, a zašto nikad ne bi podržao ono što vi zastupate, a građani su jasno rekli prije nekoliko mjeseci svega 100-tinjak dana što misle o svima na političkoj sceni i dali su nekome da provede svoje politike. Bili smo dobri u ovoj godini bit ćemo još bolji u slijedećoj. To vama ne odgovara, vi ste koalicija rušitelji.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Imate povredu Poslovnika, baš me zanima zašto. Izvolite gospođa Benčić.
Evo gospodine Bačiću, povreda 238., oprostite gospodine Boriću, navodite opet potpuno krivo to što sam rekla. Dakle ja sam, nisam rekla da bi mi reciklažom plastike dobili te novce nego vi ne bi morali platiti 20 miliona EUR-a kazne zato što ju ne reciklirate jer je uveden ove godine tzv. porez na nerecikliranu plastiku koji se određuje, njegova visina se određuje prema tonaži nereciklirane. Pa dajte ono probajte ako već ne znate unaprijed probajte slušati [[Upadica: Hvala lijepa, hvala lijepa.]] što drugi govore.
Bila je replika, imate opomenu gospođa Benčić. Gospodin Branko Bačić, gospodin Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, dobro se znamo već dugi niz godina koliko ja vas pratim vi ste u svom životu napravili 17 proračuna za razliku od gospođe, gospođe Benčić ona ih je sigurno puno više kad to zna bolje od vas, bilo kao državni tajnik, bilo kao pomoćnik ministra, bilo na lokalnoj razini, dakle 17 proračuna je iza vas. Tako da ja mislim da ste pozvani o proračunu nešto reći. Što se tiče IGP-a odnosno proglašenja isključivog gospodarskog pojasa mi ćemo ga proglasiti, međutim što se tiče položaja hrvatskih ribara da će to nešto njima doprinijeti to je, to nije točno i ja bi volio da kad bi ovo što je kolega Grmoja rekao bilo točno, ali to neće biti, jer proglašenjem zaštićenog ekološko ribolovnog pojasa svi atributi IGP-a koji se odnose na ribarstvo su proglašeni. Mi ćemo proglašenjem IGP-a u odnosu na ZERP moći graditi umjetne otoke i proizvoditi [[Upadica: Hvala.]] električnu energiju iz valova iz razlike plime i oseke, to je sve što će biti razlika između jednog i drugog …/nerazumljivo/…
Izvolite gospodin Borić.
Kolega Bačić i vi i ja znamo da ovi koji nešto ovdje nude su napravili recimo jedan proračun pa ih smjenilo, otišli su ća iz tog grada, pa bi sada sad ugrađivali valjda i druge sredine, vidim da mi amandmani i na moj otok kod njih. Njih kod nas nema, niti su vijećnici, niti postoje kao stranka jer takve ajmo reći političare ne treba po meni nitko tko nešto razumije u smislu da to nije populizam što oni govore. I reći danas evo proglasiti IGP i sve je riješeno u Hrvatskoj, pa to, pa s time se može jedino MOST natjecati ne, oni za sebe kažu da su promijenili naziv stranke pa da se opet zovu MOST. I to mi moramo slušati. I danas slušam ove njihove rasprave, kaže istražitelj Grmoja koji zna sve i statističar Bulj koji ima različite statistike od svih ovdje u sabornici i od cijele države i nas uvjeravaju da mi ništa ne znamo, a pokazujemo htjeli su smijeniti ovog ministra koji je po meni najbolji ministar što imali ikada Ministarstvo financija i oni su ga htjeli smijeniti jer im [[Upadica: Hvala, hvala.]] je smetalo njegovo znanje.
Gospođa Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić govorili ste što sve kolege kaže da nismo, a ja bi rekla sve ono što jesmo. Ostvarili smo 3 suficita, spasili 630.000 radnih mjesta, spasili preko 107 poduzeća, smanjili udio javnog duga u BDP-u, vratili investicijski kreditni rejting i time smanjili za gospodarstvo i građane koji su sada znatno povoljniji, smanjili smo 61.000 blokiranih naših građana za čak više od 24 milijarde kuna, pridonijeli smo da broj siromašnih se smanjio za dodatnih 230.000 i tako redom.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Juričev, naravno mi govorimo na taj način, ali jednostavno to kao da nije važno. Čuli smo njih da je to sve bez veze jer da su oni, da su oni onda bi to sve bilo najbolje, pravedno itd., ali prošli smo njihova iskustva, pa bili smo i sa ovim MOST-om u koaliciji 2 puta, 2 puta su rušili svoju vladu, svoje ljude. Pa ne možeš s takvima stvarati dobro. I mi danas imamo Vladu koja može ostvariti ono što kaže. I ova godina kad se sjetimo rebalansa prvog, ostvarenja drugog do kraja godine, pa bolje od onoga što smo si i projicirali jer smo imali dobru turističku sezonu. Sada slušamo svaki dan, dnevnu politiku, sad smo švedski model, sad nismo, kad smo nismo bili što nismo, kad jesmo šta jesmo itd., itd., svaki dan nekakve priče, a što iza njih ostaje, zapisi u ovom domu tamo u nekakvim knjigama da su nešto govorili, ali iza njih vam nema ništa. I ovo što pokušavaju reći da ovo ništa ne valja i da za ovo ne treba glasati [[Upadica: Hvala lijepa.]] pa mi smo ti koji ćemo glasati i nastavit ćemo politiku ove Vlade.
Nemate više, nemate više replika gospodin Borić. Sada je na redu rasprava gospodina Šimičevića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Predstavnici ministarstva i ministre ma gdje bio, kolegice i kolege, gledateljice i gledatelji, evo pred nama je prijedlog proračuna za 2021. godinu, ovaj proračun je zahtjevan toliko što je rađen u vremenu velike pandemije i svaki korak je toliko neizvijestan da je nemoguće znati što će se sutra dogoditi, a ne za 5, 10 ili godinu dana. Ono što je važno znati kakve su mogućnosti te imati nekoliko varijanti da se može reagirati u slučaju većih promjena. Evo gospodine ministre nema vas, ali vi imate autoritet i radite odlično i odgovorno svoj posao i ja vam vjerujem i nadam se da je većina ovdje nazočnih u sabornici mojeg mišljenja. Ono što je važno za ovaj proračun kao što su i već neke kolegice i kolege rekli da je socijalno osjetljiv, da daje nadu svim socijalnim skupinama kako nisu zaboravljeni, da je razvojan u smislu ulaganja u infrastrukturu i davanja šanse odnosno prilike za poduzetničke aktivnosti da se u ovoj pandemiji vodi računa i o svim zaposlenima koji teško ili nikako ne mogu obavljati svakodnevno svoj posao. Pa smo i ovdje imali priliku čuti da će Hrvatska ostati, da će u Hrvatskoj ostati bez posla 400.000 radnika, a eto na sreću to se nije dogodilo zahvaljujući upravo radu ministra i ove Vlade. Ovo su problemi koji se inače ne pojavljuju kod izrade prijedloga proračuna, ali eto sad su neograničeni potrošači proračunskog novca. Vjerujem da će ova, da ova pošast neće još dugo trajati, da će se uskoro naći cjepivo koje će onda i omogućiti i bolju turističku sezonu. I moja razmišljanja su slijedeća kako se proračunski novac, kad je proračunski novac u pitanju kako ga koristiti, a na tragu predložene strategije razvoja Hrvatske. Pa ja razmišljam u smislu da trebamo ulagati u zaštitu okoliša i proizvodnju zdrave hrane, nastaviti ulagati u obnovljive izvore energije i smanjiti premisiju CO2, pružiti šansu mladima za zasnivanje radnog odnosa. Mladima pored svih pogodnosti koje su ugrađene u zakonske okvire prilikom sklapanja braka, mislim na muškarca i ženu, dati nepovratni poticaj za rješavanje stambenog pitanja 100.000 kuna, nastaviti ulagati u obrazovanje, znanost i šport te tako stvoriti jednake šanse za sve. Znanje je dodana vrijednost i tehnološki razvoj jamči boljitak u svakom smislu. Ostvariti pedagoški standard da svi učenici u lijepoj našoj pohađaju nastavu u jednoj smjeni, da popodne škole budu centri izvrsnosti te dopunska, dodatna, izvannastavne aktivnosti. Reformirati zdravstvo da sestre, doktori i svi u sustavu ne razmišljaju ni o čemu osim o pružanju zdravstvenih usluga potrebitima. Sustav socijalne skrbi i brige za starije i nemoćne učiniti dostupno svim koji su u potrebi. Reformirati sustav pravosuđa i borbu protiv korupcije na svim razinama. Nastaviti reformu državne uprave kako bi imali jednostavniji pristup administraciji, lakši život i više živaca. MUP-u omogućiti nastavak svih aktivnosti, a posebno pronalazak nestalih hrvatskih branitelja i civila iz Domovinskog rata. Trenutni proračunski deficit je lako nadoknadiv ako nestane pandemija. U ovom vremenu trebamo biti optimisti, trebamo biti sinovi svjetla, a ne sinovi tame. Ova Vlada je drugačija i po tome što je jedina koja je ispoštovala dogovor sa socijalnim partnerima, a znamo da je najveći štrajk prosvjetara bio upravo zbog grijeha prijašnjih vlada. Danas je teško udovoljiti svim korisnicima proračuna i ne kaže se bez razloga da onaj tko daje puno daje, a onaj tko prima malo prima. Moja poruka za kraj da budemo strpljivi, ponizni, odgovorni, ako smo pobijedili četnike i JNA, pobijedit ćemo i pandemiju i rupe u proračunu. Samo vjera i ljubav mogu stvoriti planinu nade, a ponekad i čuda [[Upadica: Hvala.]] evo još jednom ministre imate moju podršku. Hvala lijepo.
Ali ostanite ovdje jer imate replike. Prvu repliku ima gospođa Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Šimičeviću vi ste u svojoj slikovitoj raspravi dotakli se podosta važnih stvari koje je nužno provesti u okviru reforma kako bi se onda i u ovim kriznim vremenima još uvijek držali iznad vode ako tako možemo reći, a tu ste posebno apostrofirali važnost korištenja onih resursa koje imamo na jedan mudar, pametan i održiv način i kad je riječ o proizvodnji hrane i poljoprivredi, očuvanju ruralnog prostora ali i kad je riječ u ulaganje onih gospodarskih aktivnosti koje otvaraju nova radna mjesta, štite socijalnu sigurnost zaposlenih i štite okoliš, dakle kompletan održivi razvoj. Obzirom da evo imamo u ovim okolnostima proračun koji bih rekla da je razuman, s druge strane također razumno se moramo ponašati prema sredstvima koja dolaze iz EU i nadam se da ćemo tu šansu [[Upadica: Vrijeme.]] na dobar način iskoristiti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Evo zahvaljujem kolegice na replici, da slažem se apsolutno s vama. Mi moramo sve iskoristiti da naša ravna Slavonija bude zaorana, da se radi i da se proizvodi hrana i da se ta ista hrana plasira i u turističkoj sezoni na našu hrvatsku obalu i da mi Hrvati kao nacija imamo zdravu hranu, a samim tim ako se zdravo hranimo onda ćemo biti otporniji na sve imat ćemo manje bolesti, a jasno i manje onda ulaganja u zdravstveni sustav.
Gospođa Bedeković.
Hvala lijepa. Poštovani kolega u svojoj ste raspravi istaknuli da ovaj proračun u svom razvojnom smislu između ostaloga podrazumijeva nastavak ulaganja u kvalitetu rada u školskim ustanovama osobito u materijalne uvijete i imam potrebu ponovno naglasiti da je za slijedeću proračunsku godinu razdio, razdjel koji se odnosi na Ministarstvo znanosti i obrazovanja povećan za 11,9% odnosno 2 milijarde kuna više. Dakle, tu je prvenstveno novac iz državnog proračuna, ali i iz EU fondova koji još u ovom proračunu nije vidljiv. Imam potrebu posebno naglasiti i podsjetiti i vas kolegice i kolege, ali i hrvatsku javnost da je upravo ova Vlada promjenom Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi Člankom 142. omogućila ponovno vraćanje kapitalnih ulaganja iz državnog proračuna u osnovno i srednje obrazovanje odnosno školske objekte [[Upadica: Vrijeme.]] i za slijedeću godinu u planu i izgradit će se, dograditi i obnoviti evo nakon [[Upadica: Hvala.]] Vukovara i nakon obilježavanja Dana Vukovara dakle [[Upadica: Gospođo Bedeković vrijeme.]] Osnovna škola Nikole Andrića u Vukovaru, Osnovna škola u Sv.Iliji, Srednja škola Donji Miholjac [[Upadica: Hvala.]] i još neki školski objekti.
Hvala lijepo gospođo Bedeković. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem, zahvaljujem kolegice na replici, evo ja sam zapravo cijeli svoj radni vijek proveo u sustavu odgoja i obrazovanja pa su moje emocije drugačije kad je u pitanju sustav odgoja i obrazovanja. Da ja doista želim s obzirom da mi imamo pametnu naciju želim da imamo sve mogućnosti kao i razvijena Europa i nadam se da ćemo to uskoro imati. Mi što se tiče nastavne tehnologije tu doista možemo se pohvaliti mi smo među prvima koji su prešli na on line nastavu bez ikakvih problema, ali zasigurno bi bilo puno bolje i ljepše raditi u sustavu kad bi sva djeca imala nastavu u jutarnjoj smjeni. Pa ako ništa drugo znamo da se većina loših stvari u školama događa poslije podne pogotovo petkom tako da i u tom dijelu trebamo voditi računa o odgoju naših mladih narašaja. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Hajduković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Šimičević, ovo što ste vi sad nabrojali kako vi vidite, kako vi stojite i mislite bi mogao sve potpisati osim ovog srednjovjekovnog stava o braku, ali ja vam želim reći kako vaša Vlada provodi te vaše stavove i misli odnosno kako većina koju vi podržavate radi. Pa tako novcem za, koji bi trebao biti namijenjen projektu Slavonija i razvoju Slavonije se financira izgradnja hotela na obali, se financiraju poduzetničke misije bivših ministara, njihovih kumova, rodbine, poznanika, svojte, ortaka, pa onda di su svi viđeniji HDZ-ovci itd., itd. Tako da ovo sve što ste opisali se jako lijepo uklapa ali u članstvo čini mi se samo jedne političke stranke, a ne sve građane. E kad se to promijeni onda ću ja podržavati takav proračun.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Evo zahvaljujem gospodine zastupniče, pa evo ja ću vam samo reći da u ovu sabornicu nisu ušli ljudi na silu, znači ni vi, ni ja, pa samim tim ni ova Vlada, ni ovaj ministar. Dakle, oni su dobili povjerenje i ne bilo koga nego građana. Dakle, ako su im građani dali povjerenje onda oni imaju i mandat raditi ovo što rade, a nakon 4 godine opet će biti šanse pa ćemo vidjeti kakvi će biti rezultati. Hvala lijepo.
I na kraju gospođa Glamuzina.
Dragi kolega u ovoj vašoj poetski izraženoj odi proračunu teško mi je bilo naći nešto smisleno, ali čula sam da ste spomenuli nekakve centre izvrsnosti, pa ću vam reći ovako da stavka u ovom proračunu koja predviđa poticanje i pomoć radu s darovitom djecom, učenicima i studentima predviđa iznos od 3 milijuna i 180 tisuća kuna. Ako maknemo studente samo učenika osnovne i srednje škole u državi Hrvatskoj ima trenutno 450.000 otprilike, procjenjuje se da ih je 2% darovito, to je 9.000. Kad ovaj iznos podijelite na njih 9.000 dobijete 350 kuna po učeniku. Znate šta oni mogu sa svojom darovitošću napraviti s time? Mogu si uplatiti putne troškove do Zagreba pa vam ovdje svi skupa napraviti puno bolji proračun nego što ste ga vi predložili.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem kolegice, da ali vi ste zaboravili da su ljudi važniji od zadatka. Dakle, mi u sustavu odgoja i obrazovanja usudim se reći imamo najbolje ljude bez obzira što drugi, što druga ministarstva misle, dakle naši su prosvjetni djelatnici izuzetni, naši su učenici izuzetni i ovdje u ovom vremenu pandemije možda novac je najmanje važan, ali ja vjerujem da će nakon ovog vremena kad ovo prođe zasigurno i oni daroviti doći na svoje mjesto jer zapravo samo znanje može Hrvatsku izvući iz krize, a milim da to mladi zajedno sa svojim profesorima mogu ostvariti. Hvala lijepo.
Nemate više replika, hvala lijepa. Gospođa Mirela Ahmetović ima svoju raspravu sada, nakon toga što očistimo govornicu. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre, proračun za 2021. godinu nije realan. Naime, prihod je, prihode planiramo sa 147,3 milijarde kuna odnosno 12,3% više u odnosu na zadnji rebalans. Razumljivo jer je ovogodišnji proračun, proračun za 2020. godinu pogođen posljedicama manje poslovne aktivnosti uzrokovane naravno zdravstvenom i ekonomskom krizom. Međutim, ono što nitko ne spominje, a što je ključno za istaknuti je da Vlada predlaže proračun koji u prihodima premašuje izvršenje proračuna za 2019. godinu i sad taj planirani skok prihoda u odnosu na normalnu 2019. godinu iznosi 5,2% ili gotovo 7,5 milijardi kuna više. Vlada se oslanja na ukupno gledano jače povlačenje sredstava iz EU fondova. Isto tako oslanja se i na uspjeh u povlačenju novo dogovorenih sredstava iz EU fondova, a Poljska i Mađarska eto razmišljaju da, odnosno najavljuju i veto na proračun EU. Ovakav porast prihoda oslanja se i na osobnu potrošnju koja je osnova projiciranog rasta BDP-a od 5%. Kako kad je Vlada RH u potpunosti propustila donijeti strategiju borbe protiv zdravstvene i ekonomske krize, mi nemamo planirani set ekonomskih mjera koji bi trebao pratiti set epidemioloških mjera. Kako se misli ostvariti ta osobna potrošnja kada je Vlada izmjenom porezne politike omogućila još veće plaće za 7.000 onih koji već primaju najveće plaće i sigurno ovo povećanje neće ići na povećanje potrošnje nego na štednju. Izlišno je govoriti o planu proračuna za '21. godinu, radi se naime o pogađanju proračuna za '21. godinu koja će u potpunosti ovisiti o drugima npr. o Mađarskoj i Poljskoj. Ne vidim da je Vlada planirana, planirala angažman svih raspoloživih kapaciteta u zemlji koji bi se angažirali za povlačenje sredstava putem projekata iz EU fondova, a sve smo stavili na tu kartu. Dobar dio prihoda bazira se na povlačenju sredstava iz višegodišnjeg financijskog okvira '21.–'27. i korištenje sredstava iz novog instrumenta EU nove generacije, a znamo svi i na to nas upozoravaju službe ministarstva i javnih institucija da procedure povlačenja EU fondova jako dugo traju i da ćemo se itekako namučiti da ih povučemo u 7 godina, a kamoli u '21. godini, ali tu moramo biti svjesni da ulaganjem tih sredstava u asfaltiranje ili u uređenje trgova nećemo potaknuti rast gospodarstva, nećemo ostvariti 5% rasta BDP-a, nećemo omogućiti rast plaća u privatnom sektoru, nećemo ostvariti rast zaposlenosti. Ta sredstva potrebno je usmjeriti u podizanje konkurentnosti gospodarstva, a to nećemo moći bez rasta produktivnosti kapitala i rada. A rasta faktorske produktivnosti nema bez reformi kako je Vlada i sama rekla u prijedlogu Nacionalne strategije razvoja do 2030. godine. Nažalost, od 75 mjera koje su definirane nacionalnim programom reformi samo 7 ih je u potpunosti izvršeno. Dakle, računa se i na 7 milijardi kuna više prihoda od PDV-a nego 2020. godine, a znamo da bez potrošnje nema ni prihoda od PDV-a. Iz ovih razloga smatram da prihodi nisu planirani realno, apeliram na Vladu da odmah sad dogovorimo da prilikom prvog rebalansa proračuna ne tražimo alibi u korona krizi jer velikim dijelom već sad vidimo da ovakav plan, ovakvi prihodi ne drže vodu. O rashodima vrlo kratko. Osvrnut ću se samo na planirane rashode u zdravstvu. Proračun za '21. godinu, rashodi za zdravstvo povećani su za 9,2% odnosno 1,2 milijarde u odnosu na rashode za zdravstvo planirane prvim proračunom za 2020. godinu i to je problematično zato što ovakvi podaci daju nerealan dojam da je Vlada ozbiljno shvatila potrebu da se saniraju dugovi zdravstva i da se više ne dogodi da u milosti dobavljača lijekova kojima država duguje ovise zdravi i životi građana. Isto tako, zato jer su u odnosu na rebalansirani proračun za 2020. godinu ti rashodi za 8% manji, e to je realna slika. Dakle, u 2020. godini odlučili smo pod pritiskom veledrogerija platiti dio dospjelog duga. Zato smo prije nekoliko dana usvojili 2 milijarde povećanja rashoda za zdravstvo, ostale su još 3 milijarde, ali mi te dugove nemamo namjeru sanirati niti u '21. godini jer nam 1,2 milijarde za to neće biti dovoljno. Usporedno akumuliraju se novi dugovi, ni njih nećemo moći pokriti s tom 1 milijardom i 200 miliona kuna. Dakle, bojim se da vrlo brzo možemo očekivati istu situaciju s veledrogerijama iz 2020. godine i da iz ove korona krize nismo dovoljno naučili. U '21. nas čeka nova kriza zvala se ona korona kriza ili kako god. Hvala lijepa.
Nemate replike. Gospodin Anđelko Stričak će sada, nakon toga što malo osvježimo govornicu, imat će svoju pojedinačnu raspravu. Izvolite, u redu, u redu je, barem mislim, barem mislim.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, potpredsjedniče Vlade, danas raspravljamo zasigurno o najbitnijem aktu za iduću godinu tj. proračunu za 2021. godinu i projekcijama za '22. i '23. Iz proračuna se mogu iščitati stanje, potrebe, ambicije, ali i ugroze. Po prvi puta kao najvjerojatnije i cijeli svijet donosimo ovakav akt u jednoj kriznoj situaciji uzrokovanoj epidemijom korona virusa. Upravo nam ta krizna situacija velikim dijelom diktira prihodovnu, ali i rashodovnu stranu odnosno prioritete proračuna u 2021. godini. A prioriteti su nam zasigurno, prvo zaštita zdravstvenog sustava i zdravlja građana, drugo očuvanje radnih mjesta i treće nastavak gospodarske aktivnosti tj. nastavak investicija. Iz proračuna se može iščitati rast izdataka za plaće, mirovine, socijalne pomoći i naknade te centralizirane funkcije, kompenzacijske mjere općinama i gradovima, sufinanciranje EU projekata na regionalnoj i lokalnoj razini i sl. Kada govorimo o investicijama u idućoj godini navest ću samo najbitnije na području Varaždinske županije. U sklopu Opće bolnice Varaždin grade se dnevna bolnica vrijednosti 51 milijun kuna te objekt objedinjenog hitnog bolničkog prijema vrijednosti 20 miliona kuna, a u sklopu bolnice u Varaždinskim Toplicama spinalni centra vrijednosti oko 113 milijuna kuna. Proračun Sveučilišta Sjever je u ovoj godini rastao za 40% te je taj uvećani iznos planiran i u idućoj godini. Nastavlja se s izgradnjom Osnovne škole Sv. Ilija vrijednosti 56 miliona kuna, najvećom investicijom u osnovnom školstvu od neovisnosti. Kada govorimo o proračunima izvanproračunskih korisnika fokusirat ću se samo na Hrvatske vode i Hrvatske ceste jer kada bih sve nabrajao to bi potrajalo. Tako Hrvatske vode u idućoj godini nastavljaju s radovima na aglomeraciji Varaždin vrijednosti 855 milijuna kuna te aglomeraciji Varaždinske Toplice vrijednosti 62 milijuna kuna, aglomeracija Ivanec je u fazi provođenja natječaja za izvođenje radova, aglomeracija Ludbreg je u pripremi za raspisivanje natječaja, za aglomeraciju Novi Marof su ishođene sve dozvole, aglomeracija Lepoglava se projektira, a aglomeracija Veliki Bukovec čeka izmjene i dopune prostornog plana Varaždinske županije, a potom projektiranje. Paralelno s time nastavlja se s izgradnjom nekoliko vodovoda npr. Novakovec-Poljanec vrijednosti 8 miliona kuna, Krč-Ključice 2,3 miliona kuna, Donja Poljana-Varaždinske Toplice 2,3 miliona kuna, u Ivancu vrijednosti 1,5 miliona kuna. Planira se sanirati niz klizišta njih oko 25 vrijednosti 10 miliona kuna te čišćenje potoka, kanala na kojih 80 lokacija u vrijednosti 15 miliona kuna, u općini Cestica se na rijeci Dravi gradi nasip čija vrijednost radova iznosi 26 miliona kuna. Hrvatske ceste kreću sa izgradnjom istočne obilaznice Novog Marofa vrijednosti 132 miliona kuna, rotora …/nerazumljivo/… vrijednosti oko 7 miliona kuna, rotora Selnik kod Ludbrega vrijednosti 6 miliona kuna, mosta u Tuhovcu vrijednosti 9,2 miliona kuna. Projektiraju se rotori Kneginec 1 i 2, Vidovec te Hrašćica gdje je malo zapelo kod rješavanja imovinsko pravnih odnosa. Kada govorimo o projektu brze ceste Varaždin-Ivanec-Lepoglava u idućoj godini očekujemo svih dozvola te rješavanje imovinsko pravnih odnosa. Nadam se da bi 2022. godine mogli početi s prvom fazom izvođenja radova od Varaždina do Vidovca odnosno Tužnog. Mogao bih sad nabrajati investicije vezane uz kulturu, poljoprivredu, zaštitu okoliša, elektroopskrbu ali to bi sve potrajalo. Stoga, u svemu ovome bitno je naglasiti. Realizacija pojedinih investicija bilo da se radi o izvođenju radova ili projektiranju dijelom je usporena zbog epidemije korona virusa, ali u svemu tome najbitnije je to da se sa svim planiranim investicijama nastavlja, da se s ni jednom neće stati. Stoga me čudi rasprava pojedinih kolega i kolegica koji tvrde da nema investicija. Upravo suprotno, investicija je više nego ikad i upravo zbog toga ću podržati proračuna RH za 2021. godinu.
Hvala, ostanite jer gospodin Habijan je tražio repliku.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani zastupniče spomenuli ste ovoga ulaganje na razini Varaždinske županije dakle u obrazovanje, u zdravstvo, spomenuli ste aglomeracije, spomenuli ste povećanje sredstava za izvanproračunske korisnike, obzirom da dolazim iz Varaždina, niste spomenuli ali evo nadopunit ću vas vezano za dio koji se odnosi na kulturu u kome je zapravo i grad Varaždin poznat, dakle od obnove varaždinske knjižnice, od obnove varaždinske sinagoge, od obnove HNK u Varaždinu, potpore Varaždinskim baroknim večerima. Spomenuli ste u svojoj raspravi i brzu cestu Varaždin-Ivanec, obzirom da ste naveli da taj projekat ide dalje pomalo zbunjuje današnja izjava iz SDP-da je Vlada stopirala navedeni projekt, pa evo ako možete prokomentirati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala kolega Habijan, pa ja sam u samom uvodu naglasio kada bih nabrajao sve te investicije to bi zaista potrajalo, to jednostavno je nemoguće svesti u 5 minuta, ali kad govorimo o izgradnji brze ceste Varaždin-Ivanec-Lepoglava-Krapina htio bih vas podsjetiti da je upravo 2009. godine uoči lokalnih izbora SDP vodio kampanju u mjestima kuda ta trasa treba prolaziti, prikupljali su naime peticiju za njezinu izgradnju. Taj isti SDP je od 2011. do 2015. na vlasti, a u županiji od 2001. do 2017. i znate što su odradili po pitanju te ceste, ništa, nisu uspjeli niti ju evidentirati kao broj, klase, evidencije, ničega nema [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] to je njihov, njihova zasluga izgradnje brze ceste Varaždin-Ivanec-Krapina.
Sad se gradi jel da, se gradi sad ili ne?
Molim?
Sad se gradi pitao je gospodin?
Ne, ne, priprema se 2022.
Priprema se, ovaj, gospođa Grba Bujević.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima, kolega Stričak, govorili ste o kapitalnim projektima svoje županije, a nije nevažno spomenuti vi to često naglašavate da je važno ulagati u ljudske resurse. Pa bi vas podsjetila ili nadopunila kao što je kolega Habijan rekao da se zapravo ovim proračunom predviđa financiranje i sufinanciranje iz europskih sredstava za pripravništvo u zdravstvu to će biti važno za ove ustanove o kojima ste govorili. Taj projekt traje od 2018. i iz tog projekta je 2.200 ljudi iz zdravstva dobilo mogućnost da se stavi na tržište rada, a u 2021. godini je za 2.000 zdravstvenih radnika predviđeno pripravništvo što smatram da je veliki iskorak u odnosu na dosadašnje doba, a jer se pokazuje senzibilitet Vlade na mlade ljude, na demografsku obnovu i na tome će im pripravnici i mladi ljudi biti itekako zahvalni.
Odgovor izvolite.
Hvala, uvažena zastupnice apsolutno se slažem s vama, prioritet svega su uvijek ljudi jer ljudi su ta prevaga uvijek i svugdje. Ja sam se u svojoj raspravi fokusirao samo na 4 teme, obrazovanje, zdravstvo, prometna infrastruktura i zaštita okoliša jer jednostavno u 5 minuta je nemoguće sve nabrojiti što se planira graditi na području Varaždine županije. Pa kad govorimo o zdravstvu osim izgradnje hitnog bolničkog prijema, dnevne bolnice, spinalnog centra na koje se čeka od 15 do 20 godina, napokon su te investicije započele. Osim svim onih silnih energetskih obnova starih zgrada, nabave i kupnje medicinskih aparata i opreme, magnetne rezonance, CT-a, kupnje vozila za hitnu službu naravno da je najbitnije i da se vodi briga i o školovanju i specijalizaciji liječnika.
Hvala lijepa, nemate više replika. Hvala gospodin Stričak. I sada nek se pripremi gospođa Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan svima, prije svega objasnila bi ono što je jutros postavljeno u raspravi, proračun dakle izgleda previše optimistično i ono što sam pokušala objasniti premijeru čini mi se da me nije shvatio da je stvar u optimizmu koji ni na koji način nema potvrdu u onomu što smo do sada vidjeli. Dakle, da nakon pada BDP-a od 8% se predviđa postupni oporavak ekonomske aktivnosti od 5% BDP-a, a sve se temelji na povlačenju EU sredstava, nije realno. Znači zašto to nije realno? Iz tri, najmanje 3 razloga. Znači, u prvom, prvom razlogu znači u prethodnom sedmogodišnjem razdoblju iznos koji nam je bio na raspolaganju bio je nekoliko puta manji nego u samo, investicije u samo jednoj predkriznoj godini, znači sve investicije u jednoj godini su bile veće nego EU, iznos EU fondova u jednom razdoblju sedmogodišnjem. Sad je nešto više no to nije bitno više, jel. Znači imamo problem utoliko što preoptimistično gradimo znači svoju budućnost na EU fondovima. Druga stvar, znači evidentno je da iz EU fondova ne uspijevamo pokrenuti svoju proizvodnju i obnoviti svoju proizvodnju i privredu. Znači, 2019. deficit robne razmjene između EU i nas je iznosio oko 71 milijardu kuna samo 15% naših poduzetnika izvozi. Znači, temeljiti razvoj na EU fondovima je nerealno i svrha EU fondova, treća stvar je posebno zanimljiva, znači kada dobijete sredstva iz EU fondova ona se moraju koristiti na jedan specifičan način. Recimo, imali smo paneuropski jamstveni fond neki dan gdje se izrijekom kaže da će se uvesti ograničenja kako bi se isključili strateški investicijski projekti koji se mogu tumačiti kao industrijska politika. Dakle, upravo ono što nama treba nama je to neomogućeno. Znači, ono što ću se drugu pokušati u 5 minuta predložiti znači je naš, naši amandmani Radničke fronte, dakle ja ću ih predložiti kao zastupnica koji idu za tim da upozore da je proračun dakle ide za tim da se održi status qo, da se taj status qo ne može održati ako želimo ostvariti one proklamirane ciljeve iz strategije, a jedan od privih ciljeva je sigurnost. Znači sigurnost radnika, sigurnost u Covid krizi, zdravstvena sigurnost, sigurnost stanovanja, sigurnost obrazovanja, to se ne može ostvariti na ovaj način. Prvi prijedlog naš bi bio dakle vezan uz zdravstvo, prijedlog bi išao za povećanjem prihoda zdravstvu u segmentu vlastite proizvodnje lijekova davanjem više sredstava za Imunološki zavod što bi kao početak za pokretanje naše proizvodnje lijekova koristilo za lijekove iz krvi ili plazme, pokretanje proizvodnje i svih ostalih imunobioloških lijekova i medicinskih proizvoda i pokretanje istraživanja i razvoj u Imunološkom zavodu. Upozoravam da je od 2015. do 2019. na sumnjivi uvoz lijekova plaćeno čak 1,7 milijardi kuna, a trećina za imunobiološke lijekove i cjepiva koje je višestruko jeftinije proizvodio Imunološki zavod. Znači ulaganjem u Imunološki zavod mi možemo osigurati taj proklamirani cilj jel, zdravstvo i sigurnost zdravlja. U trenutku krize Covid-19 i ucjene veledrogerija koje usred najveće pandemije odlučuju obustaviti dostavu lijekova potrebno je uložiti značajnija sredstva u proizvodnju domaćih lijekova i medicinske opreme. To bi u početku, dakle to nisu dovoljna sredstva, ali bi u sadašnjem proračunu se moglo izdvojiti dodatnih 160 milijuna kuna, jer sada znači plaćanje hladnog pogona oko 30-tak milijuna kuna je skuplje od ovog. Znači ne dobivamo ništa, plaćamo neka sredstva. Znači sredstva su dostupna naravno svugdje su sredstva dostupna, to da nema novaca uopće nije točna činjenica, znači sredstva su dostupna i to iz obrane, dakle u koju financiramo preko svake mjere. Cilja se 2% BDP-a do 2025. za usporedbu kultura, za kulturu se izdvaja manje od 1% tako da za opremanje vozila, pješaštva gusjenicama mislim da se ne treba izdvojiti 160 milijuna kuna. Druga stvar znači potrebno je povećati socijalnu pomoć i naknade koje su prema prijedlogu proračuna smanjene. Zašto je potrebno socijalne naknade povećati? Pa zato što smo se na ljestvici svih pokazatelja siromaštva i socijalne isključenosti nažalost svake godine se dižemo od, opet digli na toj ljestvici, skoro milijun ljudi živi u riziku od siromaštva, mi na toj ljestvici napredujemo. Prema tome planirano je samo oko 140 milijuna kuna, naš je prijedlog da se poveća za 100 milijuna kuna, opet imamo naravno tih troškova za izdvojiti itekako u segmentu crkve. Nadalje, to je stanovanje povećati društveno poticajnu stanogradnju, a smanjiti subenvcije i [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] državna jamstva za stambene kredite itd.
Hvala. Nemate replike. Gospođa Ružica Vukovac ima svoju raspravu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici, dakle govoreći o proračunu, konkretno proračunu Ministarstva poljoprivrede za 2021. godinu isti je planiran u iznosu od 7,062 milijarde kuna što predstavlja smanjenje za 19 milijuna kuna u odnosu na plan za 2020. godinu. Ovdje moram kratko rezimirati dosadašnje isplate potpora poljoprivredi i hrvatskom selu. Maksimalni iznos kao obveza nije određen već se uredbom koja regulira izravna plaćanja određuje najveći dopušteni iznos europskih i nacionalnih sredstava za njihovu isplatu pri čemu se europski udio svake godine povećava s tim da najveći broj zemalja članica EU dugi niz godina svojim poljoprivrednicima uredno isplaćuje upravo taj maksimalni iznos i time ih čini snažnijima i konkurentnijima na zajedničkom tržištu. Iz Ministarstva poljoprivrede ovih dana dobili smo službenu potvrdu kako je za razdoblje od 2013. godine, dakle hrvatskom selu, a govorimo o prvoj godini za koja su izravna plaćanja financirana iz EU sredstava pa sve do 2019. godine isplaćeno oko 1,8 milijardi kuna manje od maksimalnog dozvoljenog iznosa za izravna plaćanja u istom razdoblju, a na što Ministarstvo poljoprivrede između ostalog mora trošiti novac. Dakle, u odnosu na financiranje naknade štete po tužbenim zahtjevima vezanim uz mjere ruralnog razvoja dakle mjere koje raspisuje i osmišljava samo Ministarstvo poljoprivrede a sve zbog davanja prednosti na natječajima velikim tvrtkama koje su umjetno stvarale uvjete koji su im omogućavali dodatne bodove vode se parnični postupci prema Ministarstvu poljoprivrede. Njihova okvirna vrijednost je do 150 do mogućih 420 milijuna kuna. To su sredstva koja će se izgubili li ministarstvo sporove isplatiti iz proračuna RH točnije iz sredstava prikupljenih od poreznih obveznika. Dakle, sredstvima svih građana RH. Napominjem kako je za određene predmete Ministarstvo poljoprivrede već sklopilo nagodbe i isplatilo višemilijunske iznose naknada štete po istom pitanju. Smatram da ovdje danas treba ponoviti i kako RH ne koristi sve instrumente smanjivanja poreznog opterećenja prema poljoprivrednicima, pa tako govorimo o mogućoj primjeni odredbi Direktive vijeća 2006/112 o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost, a kojima bi se omogućila naplata paušalne naknade za poljoprivrednike. Ovaj model naplate trenutno koristi 18 država članica EU. I ovdje napominjem kako bi Hrvatska trebala razmotriti i pitanje neoporezivanja potpora u poljoprivredi za koju su se odlučile većina država članica EU, a sve sa ciljem jačanja posrnule poljoprivredne proizvodnje. Ovih dana jedan profesor je izračunao i javno to obznanio i to na temelju postavljenih zastupničkih pitanja i dobivenih odgovora koje je između ostalih postavila i kolegice Sonja Čikotić kako je Hrvatska u EU proračun uplatila ipak više nego li je povukla. S datumom 31.12.2019. Hrvatska je uplatila u zajednički proračun EU 21 milijardu i 800 milijuna kuna. U istom razdoblju Hrvatskoj je isplaćeno 17,3 milijuna kuna. Drugim riječima Hrvatska je u proračun EU uplatila 4,5 milijarde kuna više nego li joj je isplaćeno u šestogodišnjem razdoblju. Ovom dodajem i konstataciju koju treba imati na umu, a o kojoj je bilo govora, a to je povećanje članarine RH prema EU. Sukladno navedenom smatram kako Hrvatska nema razloga za optimizam. Što prije priznamo da kola idu nizbrdo prije ćemo prionuti potrazi za rješenjem. Osobno smatram poljoprivrednu proizvodnju i preradu ozbiljnim potencijalom koji sustavno zapostavljamo umjesto da ga snažno podupremo i time generiramo nova radna mjesta i potaknemo rast BDP-a. Hvala vam.
Hvala. Gospodin Vilim Matula će sada imati svoju raspravu. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, godinama sam bio navikao slušati ili u raspravama ili u pripremam za raspravu ili kasnije na izvještajima o donošenju proračuna, to su bile floskule, razvojan i socijalan, ja sam mislio da nitko neće upotrijebiti to jer danas stvarno zapravo nisam čuo, ne znam možda ste vi čuli, tek sad navečer je jedan kolega upotrijebio tu …/nerazumljivo/… da je ovo razvojan i socijalan inače se još kaže i izbalansiran proračun. Uglavnom se govori da je ovo proračun gospodarskog oporavka. E sad, dobili smo nekoliko lekcija od uvaženih stručnjaka ovdje iz klupa oko toga kako ne znamo zapravo čitati proračun i da se zbog toga mučimo, ali ja sam uvjeren i da gospodin ministar koji ovdje sjedi jako dobro zna da su te primjedbe o nepretraživosti jednostavno ne mogu ih se, ne mogu se odbaciti. Ja sam dobio mjesto u Odboru za poljoprivredu i vjerujte ljudi koji se nama javljaju su itekako pismeni informatički i oni jako dobro znaju kao i vi koji radite u tome da je ovo tu, vi morate nam reći koji je razlog, moj dojam je da se tu ipak za širu raspravu nešto skriva ili je to neki običaj koji je bratić od moje mame kada su bili oni digitroni iz Buja on je radio inventuru u trgovinu sa željezom, galanterijom i onda bi nakon svega što bi izračunao na ovo, onda još rukom to išao provjeravati, evo meni to na to liči. Nema nikakvog razloga za ovo. Evo što mogu na brzinu reći, ono što su izravna plaćanja poljoprivrednim proizvođačima dosta ću skratiti kolegica je govorila, bio sam tamo. Znači '19.-te to je 2 milijarde 921 milion kuna, '20.-te 3 milijarde 69 moguće je da je sa nekim sredstvima radi pandemije, radi svega toga uvećano, sada za '21. opet to ide na 2 milijarde 946 miliona. Ako je pretpostavka da je to 150.000 OPG-ova i ako su procjene da je 170.000 ima tamo i da svaki dobi po 20.000 što ne dobivaju ovi mali, jer 40% ne dobiva ništa odnosno vrlo malo već dugo vremena to je neki novac koji može u ovoj godini koja je tako loša ljudima pomoći, međutim tu je problem sa kojim se HDZ susreće i vi to jako dobro znate, a to je Drago Hedl pisao 2017. znači u vrijeme vaše Vlade sada taj projekt Slavonija, Baranja, ali sve ono što je o familiji Lucić napisao sve to znate. Moram skočiti na kulturu jer evo nemam vremena. Znači u kulturi kolega moj Bakić je postavio neka prava pitanja naše ovako, tu su male cifre. Imali smo program vizualne djelatnosti 6 miliona 495, sad se predviđa 14, 15% manje to je 5 miliona 500 tisuća, 520 tisuća, on mi postavlja pitanje zašto, ja stvarno ne znam reći zašto. Program kazališne glazbeno scenske djelatnosti, kreativnost u ovo vrijeme kada ljudi gube smisao, svrhu, sva pitanja zbog čega na kulturi koja nikako da dođe do 1%, nikako da dođe do 1% budžeta a kamoli do 1,5 što bi bio nekakav minimum, eto ništa. Za kazališno 11,2% manje u ovo vrijeme. Pazite ne mora se sve te stvari, može se pripremati, vi tvrdite da ćemo izaći iz krize, evo puštate sve vani, dajte ljudima da u probnim salama sa dovoljno prostora da pripreme materijale i da budu kreativni i da samostalni umjetnici sa nama u tome sudjeluju. Inovativne umjetničke kulturne prakse, imali smo 9 miliona to se povećalo bilo upravo vjerujem radi krize, sad se opet to smanjilo na 6 miliona, 33% manje, zašto. Zahvaljujem.
I ja vama. Gospodin Domagoj Hajduković sada neka se pripremi polako za raspravu. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, mislim da je već rečeno do sada bilo da proračun svake vlade je zapravo glavni politički dokument. Glavni politički manifest čak i više od samog programa jer u proračunu je zapravo zacrtano ono što vlada želi i može realizirati, što želi raditi i kuda želi povesti državu. Sudeći iz ovog manifesta, nažalost očekivao sam puno više i istina je i to ne treba bježati od toga, dapače da su okolnosti u kojima se ovaj proračun sastavlja zaista specifične i posebne, ali gledajući Hrvatsku ne tako davno povijest zapravo svaki proračun je donošen u sličnim ili vrlo sličnim situacijama, neizvjesnosti, nesigurnosti, gospodarske krize koja nikad do kraja zapravo i nije bila prevaziđena u Hrvatskoj barem ne onako kako je trebalo i barem ne zdravo. Žalosno je to što nacionalnu razvoju strategiju još uvijek nemamo, to je ključan dokument za povlačenje novca iz europskih fondova, ne samo da je još nemamo nego jasno bila je odgođena zbog epidemiološke situacije ali sam se onda nadao da će zbog toga, kako je premijer i najavljivao, da će se pred nama naći neki novi dokument, drugačiji dokument koji neće biti samo kolokvijalno rečeno copy paste ili prepisano ono što smo čitali u prošlim nacionalnim razvojnim strategijama. Nažalost to se nije desilo iako bi nacionalnu razvojnu strategiju nekako opisivao onda bih rekao da opisuje na koje stupnju razvoja je Slovenija i da mi želimo biti na tom stupnju razvoja. Otprilike vrlo grubo i vrlo plastično rečeno. Uglavnom nismo dobili dokument koji će nam, barem po meni garantirati povlačenje sredstava onim tempom kako bi mi željeli i kako bi ga željeli usmjeravati barem prema ovome što možemo iščitati iz proračuna. Već je puno konkretnih stvari spomenuto, ja ću također spomenuti neke koje mislim da su zaslužile puno veća sredstva i koje zapravo dobivaju simbolične iznose iz proračuna, a ne samo da su korijen problema nego su rekao bih i korijen rješenja recimo to tako. Npr. izvannastavne aktivnosti u osnovnoj i srednjoj školi su već tradicionalno godinama iz proračuna u proračun zanemarene, ostavljene na simboličnom iznosu. Kada bi preračunavali iznos koji je predviđen i broj škola koji imamo dobili bi sramotne podatke da je po školi oko 500.000 kuna predviđeno za izvannastavne aktivnosti kompletne. Dakle, moram ponovo ponoviti i u ovom sustavu kao što je recimo i sustav zdravstva i sl., da nemamo predane i visokomotivirane djelatnice i djelatnice taj sustav bi već odavno propao, kolabirao bi jer u njega ne ulažemo niti minimum da se zakrpaju rupe. Rad sa darovitim učenicima također je izuzetno zanemaren. Prevencija nasilja o školi, dakle govoreći medicinskim rječnikom 100 puta sam to rekao, ali kažu da je ponavljanje majka znanja, kuna uložena u prevenciju je 5 kuna ušteđeno u sanaciji, a ovdje ne pričamo samo o fizičkom zdravlju, ovdje pričamo i o mentalnom zdravlju koje je itekako bitnije i neki ožiljci znaju biti i puno dublji. Nacionalni kvalifikacijski odbor, njegovo unapređivanje i provedba je također sa, čak i manje nego simboličnim iznosom pokrivena u ovom proračunu, a znamo da HKO odnosno NKO dosta šteka u svojoj provedbi i da je još daleko od onoga što je trebao biti kada je zapravo koncipiran i kada je prvi put ušao u proračun. Također pomoćnici u nastavi djece s poteškoćama, o tome je već bilo riječi pa se tu ne bih zadržavao, ali ono na čemu se bih zadržavao je tehnička kultura kao izvan nastavna aktivnost i hrvatska zajednica tehničke kulture. I ova Vlada kao i mnoge prije šta je apsolutno pohvalno ističe STEM područje kao fokus rada odnosno ističe STEM područje kao nešto što bi trebalo učiniti studentima poželjnim za studiranje jer tu leže i nove tehnologije i lako zapošljavanje i dakle budućnost za naše studente odnosno jednog dana radnike na tržištu rada. Međutim, tehnička kultura kao izvannastavna aktivnost se uopće ne potiče. Hrvatska zajednice tehničke kulture koja je krovna zajednica, dakle svih tehničkih udruga, također, dobiva minimalan iznos. To je nešto što treba promijeniti i moji će amandmani na proračun ići upravo u tome smjeru da iznosi nisu samo simbolični nego da i stojimo iza svojih riječi i potičemo iste.
Hvala lijepa. Nemate replike. G. Pavliček, videovezom, izvolite, možete videovezom, ne moramo očistiti govornicu. Izvolite.
Večer, lijep pozdrav. Lijep pozdrav svima. Evo, smatram da je ovaj prijedlog Državnog proračuna za 2021. kao i projekcije za '22. i '23. lista lijepih želja. Naime, kada pogledate ovaj proračun, čovjek je rekao da u Hrvatskoj teku med i mlijeko, a daleko smo od toga. Ovo nije realan proračun, on ne prikazuje realno stanje, kako javnih financija, tako i hrvatskog gospodarstva. Naime, kada usporedite prihodovnu i rashodovnu stranu u globalu te usporedite istu sa proračunom za 2020. g. prije same korona pandemije, dolazimo do gotovo identičnih iznosa. Osim toga, bojim se da će se prvenstveno vladajući već na prvom rebalansu proračuna koji će biti u proljeće 2021. naglo otrijezniti jer će sigurno doći do pada prihodovne strane od 10-15%. Ne želim biti baba Vanga, ali bojim se da će tada doći do one realne surove stvarnosti. Također, velik problem ovog proračuna je što se velikim dijelom bazira na EU sredstvima, a svi dobro znamo da to nisu sredstva koja se trenutno nalaze u riznici u Zagrebu nego se nalaze u Bruxellesu i naravno da ih treba aplicirati, treba odraditi dobro projekte kako bi iste privukli. To nisu sredstva koja će doći u kamionima i biti isporučeni na Trg sv. Marka. Treba se za njih boriti. Osim toga, moram također, reći da u ovom proračunu, nažalost nema jako bitnih mjera što se tiče demografske obnove, rak rane hrvatskog društva. Nijedne prave istinske demografske mjere nema. Kada usporedimo iznose koji se izdvajaju za demografiju, oni su gotovo identični dosadašnjim iznosima. Jedino što imamo u ovom proračunu je to što smo izgubili Ministarstvo demografije nego sad imamo taj Središnji ured za demografiju i mlade. Također, moram spomenuti da je bilo jako bitno da se prihvati bar neki od proračuna opozicije, posebice što se tiče same demografije. Tu prvenstveno mislim na proračun majke odgajateljice, gdje bi majke sa 3 i više djece dobijale određene naknade od same države, kako zaposlene, tako i nezaposlene i na taj način, vjerujte mi, došlo bi do demografske obnove. Posebice jer bi se to višestruko bi došlo do izražaja u pasivnim krajevima, gdje su ionako prosječne cijene rada i plaće daleko niže od ostatka RH. Tu prvenstveno mislim na Dalmatinsku zagoru, na Liku, na opustošenu demografski Slavoniju, Baranju, Srijem. Također, moram spomenuti da u ovom proračunu je vidljivo povećanje sredstava za nacionalne manjine, što se i podrazumijeva s obzirom da nacionalne manjine čine vladajuću većinu, ali nažalost nije došlo do reciprocitetnog povećanja sredstava za Hrvate izvan RH. Tu mislimo na Hrvate u BiH, tu mislimo na Hrvate u Vojvodini i mislim da bi vladajuća većina trebala se više pozabaviti i sa hrvatskom nacionalnom manjinom izvan RH. Bez obzira što dijaspora ima samo 3 zastupnika, ipak za 3 zastupnika koja su izabrana, su dio vladajuće većine i mislim da upravo radi toga treba više sredstava osigurati i za Hrvate, posebice u ovim već spomenutim državama. Evo, nadam se da će ipak vladajući prihvatiti neke od amandmana oporbe, prvenstveno amandmane Hrvatskih suverenista, što se tiče prvenstveno demografske obnove hrvatskog društva jer je to uistinu rak rana RH. Hvala vam.
Sada je na redu g. Marin Lerotić ispred Kluba zastupnika IDS-a i time počnemo završeno riječi. Izvolite.
Potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima. Evo, upravo 11 sati smo ovdje, razgovaramo o Državnom proračunu za 2021. i dobro je da toliko traje rasprava i da smo se svi koji su bili zainteresirani i uključili i dali svoj doprinos u razvoju ovog bitnog dokumenta, ali isto tako, treba biti korektan i reći da je ovdje svo vrijeme i ministar sa suradnicima s nama, jedan od rijetkih ministara koji je spreman poslušati i prijedloge, ali i kritike. Mogli smo danas čuti niz kvalitetnih argumentiranih rasprava sa dobrim projektima, međutim, sada je odgovornost na Vladi. Državni proračun će usmjeriti sve bitne segmente razvoja društva u 2021. g. i zato je nužno da svi građani putem svojih predstavnika, putem nas saborskih zastupnika mogu sudjelovati u raspravi i da se amandmani oporbe uvažavaju i prihvate. U tim amandmanima su projekti čija će realizacija ići u korist građana, a ne saborske većine ili opozicije. Ti projekti nisu politiziranje, nego su tu da bi se zadovoljile potrebe svih naših građana. Ovisno o tome kako će izgledati konačni nacrt proračuna, vidjet ćemo da li se ova Vlada politički sazrijeva i je li spremna, i u praksi, a ne samo deklarativno u Hrvatsku unijeti visoke europske standarde i primjere dobre prakse iz visokorazvijenih zemalja. Danas sam u uvodu govorio o Danskoj ili Njemačkoj, međutim, reći ću sad završno, možemo pogledati Pulu, grad iz kojeg ja dolazim. U proračunu prošle godine kada se slagao za 2020. godinu grad Pula je uvažio 72% svih amandmana oporbe ili su ti amandmani već bili u proceduri. Duboko se nadam da će ova teška situacija u kojoj se nalazimo, ova vrlo izazovna godina doprinijeti drugačijem pristupu Vlada jer nije moguće i nije točno da niti jedan jedini prijedlog izmjena u državnom proračunu koji dolazi od oporbe nije dobar. Klub IDS-a podnio je 39 amandmana na državni proračun. Usmjereni su na rast i razvoj. Od vladajućih uvijek slušamo ponudite konkretne prijedloge budite konstruktivni. Danas mogu reći da smo mi kao IDS, ali i dobar dio oporbe to ostvarili i sada je na potezu Vlada. Hvala.
Gospođa Grozdana Perić govorit će završno u ime Kluba HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege evo ja ću se samo kratko osvrnuti na ovo što smo danas ovako u ovoj burnoj raspravi govorili. Naime, svako od nas ima priliku i mogućnost da i kroz nacionalnu razvojnu strategiju do 2030. i primjedbe koje možemo dati, možemo dati doprinos razvoja Hrvatske, a onda samim time i poboljšavanju i našeg života u Hrvatskoj, a isto tako ostvarivanja proračuna i povlačenja sredstava EU. Ono što bi htjela iako mnogi kolege drže figu u džepu sa ovim upravo činjenicom da Mađarska i Poljska na jedan način opstruiraju odnosno upitno je da li će, da li će podržati odnosno dali su veto o sedmogodišnjem europskom proračunu ipak ja smatram da će razum prevladati i da nitko, nitko neće na nijedan način zapravo onemogućiti ono što omogućava i opstanak, ali i razvoj svake države. Prema tome, mislim da će se u Europskom parlamentu i među državama naći načina kako riješiti sve te prijepore koji postoje. Ono što treba još reći da, a to sam govorila i u pojedinačnoj raspravi, da je naš proračun upravo ovaj za 2021. iako je to 25 milijardi kuna europskih sredstava, ipak je on i ona su oprezno planirana i sa velikom dozom pažnje upravo ova sredstva koja su namijenjena pogotovo iz sredstava Nove generacije, ali isto tako ono što je sada zadano unutra i postavljeno zapravo govori o tome koliko je, koliko se pažljivo brine o tome da to ne bude samo lista kako netko kaže želja i dobrih želja nego stvaran i realan što je uostalom ministarstvo, ministar i Vlada pokazivala i sve ove godine. Ne mogu se složiti sa činjenicom da neki kolege kažu kako u ovom proračunu nema ničega što se tiče demografije. Kada tako netko kaže onda ja samo postavim pitanje, a koju mjeru i na koji način taj koji kaže da nema ničega koju bi taj zagovaratelj mjeru poduzeo i što bi napravio da bi nešto bilo očito. Demografske mjere se moraju prožimati kroz cijeli proračun, kroz sve programe i to je ono što se događa i u ovom cijelom periodu od 2016. na ovamo, dakle u pojedinim segmentima bilo da se to radilo o rodiljnim, roditeljskim naknadama, o pomoćima razno raznim, o izgradnji vrtića i sl., prema tome a uz to u svakom slučaju treba biti briga o otvaranju radnih mjesta, o stambenom zbrinjavanju, a sve su to dijelovi koji su se zapravo konzumirali kroz određene projekte. Osim toga, htjela bi reći i da naši izvanproračunski korisnici čine zapravo veliku, veliku stavku odnosno njihovi ukupni prihodi su preko 43 milijarde kuna od čega sam HZZO ima preko 27,7 milijardi i to je ono o čemu isto tako valja detaljno raspravljati i voditi računa da i njihovi, njihov posao i njihova djelatnost bude itekako kontrolirana i mislim da tu ima jako puno prostora na čemu možemo svi skupa raditi u budućem periodu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Tomislav Tomašević nastupat će u ime Kluba zeleno-lijevog bloka također završno. Izvolite.
Zahvaljujem. Nama u Klubu zastupnika zeleno-lijevog bloka je ovo prvi proračun o kojem ćemo, o kojem raspravljamo i o kojem ćemo uskoro odlučivati u Hrvatskom saboru i htjeli smo tu i metodološki postaviti neke stvari koje mislim da se mogu unaprijediti ako treba promijeniti neke podzakonske akte da ovaj proračun bude što dostupniji i lakše pretraživ onda ajmo to napraviti. Znači, mislim da nema smisla da otežavamo zastupnicima i javnosti da prolaze kroz ovaj proračun i da ga lakše mijenjaju. Mi smo pješke da tako kažem prolazili kroz različite stavke primjerice na različitim vanjskim uslugama koje postoje na pozicijama svih ministarstava i utvrdili smo znači za ovaj proračun nešto manje od 160 milijardi kuna oko 20 milijardi kuna, znači oko 20 milijardi kuna odlazi na vanjske usluge. Naravno ne znamo na šta točno jer nije proračun na 4 razini, ali pazite 20 milijardi kuna različite pozicije, znači sa različitih državnih institucija odlazi na nekakve vanjske usluge. Pošto je kolegica iz Kluba HDZ-a spomenula Nacionalnu razvojnu strategiju, možda na takve usluge. Mislim znamo kako je plaćena razvojna strategija kroz EU fondove Svjetskoj banci za podloge za Nacionalnu razvojnu strategiju, međutim ako tako odlazi novac, 10-ci miliona kuna na takve vanjske usluge onda nije ni čudo što smo tu gdje jesmo. Znači tu je očito neka ogromna stavka u kojoj bi se dalo raspravljati. Ono što je simbolično, potpuno nevjerojatno ali istinito je da 14,5 tisuća kuna ide na provedbu odnosno na provedbu nacionalnog i realizaciju Nacionalnog programa borbe protiv korupcije. To je onako baš dosta primjereno, toliko simbolično valjda Vlada drži do borbe protiv korupcije, a da ne mislite da je to sad neka samo simbolična fora kako je to danas premijer pokušao izvesti isto tako se smanjuju budžeti nekih institucija poput DORH-a tako da ne znam jel to nekakva nagrada s obzirom na istrage koje su u tijeku. S druge strane upozorili smo isto tako na neke stvari gdje bi mogli doći do nekih ušteda. Kolegica je spomenula doprinos koji plaćamo u proračun EU tzv. porez na plastiku, znači radi se o plastičnoj ambalaži koja nije reciklirana i plaćamo po toni nereciklirane plastike taj doprinos. Predviđeno je u proračunu za slijedeću godinu čak 121 milijun kuna za taj doprinos. Znači, ako ćemo bolje radit, ako ćemo više odvajat, ako ćemo više reciklirati plastične ambalaže, ne govorim samo o onoj PET ambalaži što dosta dobro radimo, govorim o onoj drugoj plastičnoj ambalaži, platit ćemo manje u proračun EU i ostat će nam više novaca u proračunu za neke stvari. Mi smo u tom smislu bili konstruktivni predat ćemo ili predali smo već oko 40 amandmana. Znamo da je praksa u ovom saboru da sve što dolazi od oporbe, apsolutno svi amandmani na proračun koliko ja znam se automatski odbijaju. Nadam se da će se i ta praksa promijeniti i neke stvari u ovom saboru su izglasane i uz glasove oporbe. Premijer je rekao da ako postoji dobrih prijedloga da će se oni razmotriti pa ako treba, ako treba, ako se može i usvojiti. Znači nemoguće je da od tih 40 amandmana baš ni jedan amandman naš nije dobar. I nadam se da ih nećete odbaciti automatski samo zato što su došli od strane oporbe. Dali smo si truda, pješke smo kažem prolazili kroz proračun, sve te stavke analizirali, računali, zbrajali na različitim pozicijama ministarstva, gledali gdje bi se moglo uzeti novac, naravno lako je dati novac na neke stavke, ali smo dosta studiozno gledali gdje bi se taj novac mogao uzeti, to je naravno i neka politička poruka, ona je u skladu sa našim zeleno-lijevim vrijednostima i tu su stavke gdje predlažemo i za obrazovanje i za kulturu i za pomoćnike u nastavi za djecu sa poteškoćama u razvoju i za osobe sa invaliditetom i za socijalnu ekonomiju i za zadrugarstvo i za brojne druge stvari koje bi doista smatramo bolje unaprijedile kvalitetu života ljudi, većine ljudi u ovoj zemlji. Tako da mi smo svoj posao obavili najbolje što smo mogli u ovakvim uvjetima i vjerujemo da su ovi amandmani dobri i nadamo se da ih predlagatelj neće automatski odbiti samo zato što su došli od strane oporbe. Tako da iz te perspektive nadam se da ćemo već slijedeće godine kad ćemo raspravljati o proračunu, raditi to na operativno i tehnički boljim dokumentima koji su lakši i za nas saborske zastupnike i za javnost da ih koristimo i da ćemo isto raspravljati o tome da dođemo na četvrtu razinu proračuna [[Upadica: Vrijeme gospodin Tomašević.]] jer onda tamo stvarno vidimo kakvi su, o kakvim se troškovima radi.
Hvala. I posljednji govornik gospodin Zvane Brumnić koji će završno govoriti u ime SDP-a. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]]
Uključite se molim vas.
Svaki put ista priča. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege ja ću početi s nečime što sam u stvari mislio da će kolega koji je govorio prije mene se dotaknut kad je kolegica iz HDZ-a rekla dajte nam neki dobar prijedlog demografske politike pa ćemo ga usvojiti. Kolega je u svojoj raspravi rekao taj dobar prijedlog, a taj dobar prijedlog je bio gradnja stanova za najam umjesto ogromnih poticaja za APN gdje zarađuju jedino oni koji se bave tržištem nekretnina. Pošto nije bilo replika nisam to mogao iskoristiti u replici, a evo onda ću sad nastaviti s ovime što sam mislio reći. Ovaj proračun odnosno proračun koji se sada događa se događa u doba pandemije odnosno ja se nadam pri kraju pandemije koja ustvari pokazuje i povećava razliku između uspješnih i neuspješnih u EU i svijetu vjerojatno. HDZ je rekao ovo je proračun za oporavak. Moje pitanje ministru je što će to oporavljati, koju vrstu gospodarstva će oporavljati kada je sam rekao da nam je gospodarstvo loše, da nam je gospodarstvo praktički jednolično. To znači da nismo u ovoj krizi koja nije bila dobra ali koja je trebala biti izazov promijenili ili pokušali promijeniti strukturu gospodarstva i efikasnost javne uprave koja nam je boljka čak bi rekao 30 godina minimalno u ovoj državi. Kolege iz HDZ-a su stalno govorili prema oporbi sa negacijom, pa su rekli da je netko od nas rekao da gospodin Marić nije dobar ministar. Ja mislim da je gospodin Marić jedan od boljih, a sigurno najkorektniji ministar u ovoj Vladi. Problem je Vlada. Ne, problem je Vlada, problem je strategija koje nemamo i problem je činjenica da ne znamo što točno želimo napraviti. Ministar financija nije taj koji trasira put, ministar financija je taj koji bilježi ono što se događa, a to što bilježi je bilo u rebalansu proračuna prikazano i ono što su kolege iz HDZ-a rekli poboljšat će zdravstvo, meni nije jasno kako će poboljšati zdravstvo koje se praktički raspada bez toga da je spremno se platiti one dugove koji su se već napravili. Ti dugovi koji se pojavljuju samo prema veledrogerijama su duži od 360 dana, dok u isto vrijeme agencije za zaštitu tržišnog natjecanja kažnjava privatne firme koje plaćaju u roku dužem od 30 dana i ministar to zna. Moje pitanje da li je ta ista agencija možda kaznila ministarstvo ili Vladu što radi suprotno zakonu? I onda ono konačno pitanje koje se postavlja, a postavio sam ga i ovdje, je ono čime se kolege iz HDZ-a hvale, što su riješili i na temelju tih rješenja bi im trebali vjerovati da će u budućnosti biti bolje. Potres. Potres u Zagrebu bio prije 9 mjeseci nismo se pomakli nigdje. U proračunu vidimo 260 miliona, od tih 260 miliona više od pola novaca će biti potrošeno samo za projektiranje, a ukupni trošak obnove se spominjao da će biti 40 milijardi. Covid. Cijelo vrijeme se govori jedna stvar potrošeno je 8 milijardi. Je potrošeno je 8 milijardi na politici koju je Njemačka imala 2008. godine i ja ju podržavam. U potpunosti podržavam što je napravila Vlada da isplati plaće ljudima da ne ostanu bez posla odnosno da se sustavi ne ugase. Ali što je napravljeno više od toga? Što je napravljeno sa strukturom gospodarstva, što je napravljeno sa strukturom javne uprave? Mi smo u trenucima lock downa, ja moram priznati u jednom trenu mi se učinilo imali efikasnu upravu. Danas ta uprava nije niti upola efikasna koliko je bila u trenutku kad smo se susreli s pandemijom i lock downom. Evo, neću više, ja se stvarno nadam da [[Upadica: Hvala.]] će Ministarstvo financija i Vlada sagledati sve amandmane koje su dali oporbeni klubovi [[Upadica: Hvala lijepa.]] i da će među njima pronaći i dobre amandmane. Hvala.
Hvala, hvala vam gospodin Brumnić. Time i zaključujem raspravu i, ništa, do sad ga nije bilo. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, isprike moje ako sam kasno se javio htio sam samo na kraju ove rasprave, evo 10 sati i nešto više raspravljamo o proračunu i ja mislim da je to stvarno dobro i zbog digniteta Hrvatskog sabora, ali i zbog hrvatske javnosti kako ste mnogi spomenuli i prepoznali naravno to je najvažniji akt koji se u tijeku jedne godine donosi i on sa sobom podrazumijeva jako, jako puno toga. I na kraju evo i ove rasprave i svih ovih komentara drago mi je i hvala vam na tome što ste primijetili da i moji kolege državni tajnik Župan i glavni državni rizničar Matijević i moja malenkost smo veliku većinu vremena, naravno na početku i predsjednik Vlade proveli danas ovdje slušajući i komentare, kritike, prijedloge, sve skupa pa onda ću ja isto tako biti koliko toliko ili na istoj razini pristojnosti da kažem i da se zahvalim vas koje vidim ovdje u sabornici koji ste dobar dio zapravo današnje rasprave također odslušali, sudjelovali ne samo u okviru klubova i pojedinačno, nego i u okviru replika da se doprinese jednoj demokratskoj raspravi o proračunu. Najmanje što vam mogu reći je da ćemo razmotriti sve amandmane, nećemo ih kako ste neki sad rekli automatizmom odbijati. Znamo i sami i praksa između ostaloga i prijašnjih nekih vlada je bila da su se u pravilu svi ili gotovo svi amandmani odbijali, ja mogu garantirati da ćemo razmotriti sve amandmane. U ovom trenutku ih imamo koliko sam vidio i razgovarao sa gospodinom Bukaricom preko 250, al evo recimo konkretno već što ste spomenuli IDS-ove još nisam ni vidio, dakle bit će ih sigurno i preko 300 i to nas naravno između ostaloga kad bude rasprava o amandmanima očekuje još jedna pa vjerojatno i dulja rasprava nego što smo danas imali o samom proračunu. Svaki amandman ćemo obrazložiti, zašto nešto možemo prihvatiti odnosno ako ne možemo također obrazložiti. Međutim, ja ne bih volio ali naravno u datom trenutku obzirom i na političke konotacije samog proračuna sigurno da se može i neće izostati oni zaključci koji kažu eto opet su odbijeni naši amandmani, jer po sličnoj ili istoj logici stvari isto tako i mi u Vladi i vladajuća pozicija u saboru može isto tako reći da svako tko glasa protiv proračuna zapravo ne znam sada, nije za isplatu mirovina, nije za isplatu plaće, mislim da ta rasprava nam ne treba. Ima 1.300 i nešto aktivnosti u hrvatskom, u državnom proračunu za iduću godinu preko 10.000 čini mi se 16-17.000 negdje stavki pa sada idemo za svaku pojedinačnu jedni drugima imputirati da li ste vi za ili protiv ovoga, ali opet ponavljam zaista sve ćemo amandmane imamo malo vremena, ali ćemo to učiniti kao što smo to i do sada učinili preko vikenda u kratkom roku pripremiti, stati naravno opet za ovu govornicu kako mi iz Ministarstva financija tako i ostali resori i obrazložiti svaki pojedinačno amandman. Inače što se tiče rasprave bilo je stvarno i dosta dobri i prijedloga i korektnih sugestija po pitanju samoga proračuna međutim mislim da ste svi skupa svjesni okolnosti u kojima se nalazimo i izazovi s kojima se još uvijek suočavamo i s kojima ćemo se i dalje suočavati. Ne daju nekakav puno veliki manevarski prostor međutim to ne smijemo koristiti nikako kao izliku i to ne koristimo. Mi smo i sami rekli da ovim proračunom želimo između ostaloga pokazati da smo i u ovim, ovakvim okolnostima kadri odgovorno i transparentno upravljati novcem poreznih obveznika, dakle državnim proračunom i isto tako imati spremne odgovore na sve ono što nas vrlo često i novinari vole pitati odnosno oni progovaraju u ime hrvatske javnosti na one razno razne što ako scenarije. Ovakav scenarij Covida i ja zaista mislim da nitko ne samo u Hrvatskom saboru nego i šire od toga nije mogao predvidjeti kad smo radili sam proračun ja ću vas možda malo podsjetiti, maloprije mi je jedan od kolega iz sabora pokazao da je htio u svojem izlaganju ali nije stigao reći citirajući ili parafrazirajući riječi koje sam i sam osobno izgovorio, ne sad zato što smatram da sam nešto jako pametno rekao, ali na tragu između ostaloga onoga što i mnogi makroekonomisti i ekonomisti govore. U dobrim vremenima zaista treba raditi i marljivo skupljati sve ono što možete u iščekivanju nekih loših okolnosti ono što mi kažemo kriza koje će nastupiti za koje ne znamo kada i u kojem segmentu, ali sigurno možemo pretpostaviti da će ih biti. I to se sada ponovo obistinilo. I te nekakve relacije i poveznice koje vezuju ovu krizu sa prošlom financijsko ekonomskom krizom mislim da je toliko svježe iskustvo i da smo trebali svi skupa toliko korisnih lekcija izvući ako već nismo kadri učiti na tuđim greškama onda barem na svojima da ne ponovimo i da zaista što je moguće prije uhvatimo taj oporavak i da ga iskoristimo sve ove prilike koje nam stoje, a sve te rizike da minimiziramo što je moguće više. I to je ono što je otprilike i na neki način sukus ovog proračuna jel u njegovom nekakvom ukupnom obujmu, ukupnom okviru sigurno je bila osnovna naša i namjera. I na kraju samo što se tiče transparentnosti, jedna kratka, kratka, kratka crtica, ovoga ma nitko sretniji od nas zaista vjerujte u Ministarstvu financija kad imamo kvalitetnu raspravu i u okviru odbora saborskih, a i plenarno, da uđete u svaku moguću poru, stavku samog proračuna, jel to pitanje PDF, Exel tablica radit ćemo i na tome nije to nekakav veliki problem. Što se tiče razine kontnog plana koji se prijavljuje definirano je zakonom i ja znam svi bismo mi htjeli još detaljnije ovako il onako, ali to su stvari koje i zakon propisuje, nije naravno zakon nešto što se ne može mijenjati, ali moramo vidjeti i moramo biti svjesni isto svih mogućih i pozitivnih stvari koje imamo u ovom trenutnom okviru. Ja se samo nadam da iz tih apela nećemo doći do ovoga što vidimo i između ostaloga i u Hrvatskom saboru da svi mogu govoriti na sve moguće načine i na daljinu i iz drugih soba pa zapravo u konačnici vidimo da se to baš i ne koristi u potpunosti. Ali u svakom slučaju možete računati da što se nas tiče Ministarstva financija i Vlade mi ćemo sve činiti da možemo i dalje dizati i tu razinu transparentnosti. U nekim prijašnjim naletima smo o tome razgovarali, dakle transparentnost proračuna je sigurno jedan od onih možemo reći tako nužnih uvjeta odgovornog ponašanja prema novcu poreznih obveznika. I to ćemo mi raditi i nemojte uopće da tako kažem brinuti da ćemo negdje kako su možda neki od zastupnika rekli htjeti nešto sakriti. To ni u kojem slučaju nije namjera, baš dapače, draže nam je kad je u potpunosti sve transparentno onda smo i mi mirniji da ne trpimo takvu vrstu neargumentiranih kritika kao što smo i mogli između ostaloga čuti. Međutim, da ne završim na tome, zaista mislim da je bila dobra rasprava. Zahvaljujem se svima na tome, na sudjelovanju, ponedjelja, utorak, ne znam kakav je plan ćemo se ponovno vidjeti, ja mislim i kao što sam rekao i dulje nego što smo danas se vidjeli, da se svi ti amandmani prođu. Ako bude naravno nešto što je i na tragu mogućnosti da se uklopi i da je na tragu onoga svega što smo i predvidjeli u originalnom proračunu sigurno u najmanju ruku ono što sam rekao ćemo razmotriti, a onda da li ćemo prihvatiti to ćemo vidjeti. Na kraju siguran sam da ovih 72% što sam čuo u proračunu grada Pule na razini državnog proračuna još skoro nećemo vidjeti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Ostanite, ostanite ovdje je rasprava je bila dobra ali nije još gotova jer, jer je imate 4 replike. Gospođa Katarina Peović.
Evo, bez obzira šta je rasprava stvarno opsežna ja imam pitanje koje predstavlja nekakav okvir svega ovoga i nisam stigla ga postaviti u jutarnjem terminu. Znači zašto se HNB-u opetovano dopušta kršenje Zakona o HNB-u? Naime, HNB uporno krši Članak 57. stavak 2. kako zakona iz 2020. tako zakona iz 2008. koji je dosada bio na snazi, prema kojem nije dopušteno formirati opće pričuve koje su veće od 20% ostvarenog viška prihoda nad rashodima. A HNB svake godine kada je proknjižio dobit 14 u posljednjih 17 godina više od 20% dobiti ostavio u rezervama i to puno više u prosjeku 63,3% tako direktno oštetio državni proračun minimalno za 3 milijuna, milijarde kuna u kumulativnom iznosu. To je ono što bi bilo ajmo reći pitanje za onaj opći dio proračuna jel, mi ćemo se onog posebnog dijela držati u glavi.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovana zastupnice na replici i na komentaru, evo drago mi je da ulazimo i u takve stvari i u takve detalje. Dobit HNB-a sukladno Zakonu o HNB-u kad se obračunava HNB naravno kada je ostvarena ta dobit ju i uplaćuje. Vi dobro znate da je monetarna vlast u RH kao i u EU nezavisna, nezavisna institucija koja je izravno odgovorna Hrvatskom saboru tako da ovo pitanje uz dužno poštovanje, ali u svakom slučaju predlažem da uputite kada bude podnošeno izvješće HNB-a oni su ovdje minimalno jedanput u polugodištu, guverner i kolege viceguverneri dođu i elaboriraju svaku ponaosob stavku i sva pitanja koja vi imate. Tako da bih evo molio i uputio vas na taj način također da ne bih ja došao možda u neku koliziju i ulazio u tu neovisnost o kojoj sam rekao. Evo, hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Habijan.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre evo kao što ste rekli zapravo smo u završnom izlaganju da treba skupljati onda kada se ima, to se zapravo i pokazalo u protekle tri godine, proračunske godine imali smo suficit, ove godine ja sam siguran da nas nije zadesila ne samo RH već i cijeli svijet ova kriza vrlo vjerojatno bi opet govorili o suficitu. Stoga ove vaše prognoze koje ste iznijeli o 5% rastu BDP-a u slijedećoj proračunskog godini doista očekujem da su vrlo vjerojatno da će biti ostvarene i dobro je da zapravo malo u ovoj cijeloj situaciji i ovoj ja bi rekao čak i apatiji kada govorimo o stanju u društvu unesemo malo optimizma koji sam siguran da je zasnovano kao što smo danas mogli čuti prilikom dakle vašeg uvodnog izlaganja na ovoga dobrim osnovama i ovim putem vam se evo zahvaljujem. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo poštovani zastupniče, pa da naravno bilo je prije proteklih tjedana i određenih upita da li je korona izbrisala sve ono što smo činili protekle 4 godine pa gledano čisto brojčano netko može donijeti taj zaključak međutim moj dodatni argument je da mi smo zatekli situaciju gdje smo imali javni drug negdje na razini 80 i gotovo 7 posto bruto domaćeg proizvoda, da nije bilo Covida prema svim našim projekcijama i trendovima koje smo imali on bi ove godine bio ispod 70 međutim vraća se upravo na tih 87, a onda isto tako možemo reći da nismo ove 4 godine smanjivali udio javnog duga u BDP-u, on bi danas bio preko 100%. Ja ću vas podsjetiti taj udio javnog duga u BDP-u je između ostalog bio jedan od razloga zašto smo mi imali ispod investicijsku razinu kreditnog rejtinga, zašto smo plaćali od 2015. godine je bio vrhunac u smislu rashoda za kamate, gotovo 12 milijardi kuna, puno puta sam to u Hrvatskom saboru govorio, tada je to bio kompletni proračun Ministarstva obrazovanja, tad je bilo i sport ovoga po njima, dakle samo u jednoj godini sve ono što damo za učitelje, nastavnike i cijeli [[Upadica: Hvala.]] hladni pogon smo dali za kamate.
Hvala lijepa. Gospodin Tomašević.
Evo zahvaljujem, prvo da i ja vama zahvalim što ste ostali do kraja rasprave, ostali ste duže od kolege vašeg ministra Ćorića na interpelaciji o Krš-Pađene kad ste isto bili prisutni, a to je počelo u 3, a ovo je danas počelo ujutro, tako da isto zahvaljujem što ste od početka do kraja bili na raspravi. Drago mi je da ćete razmotriti sve amandmane, ja mislim da bez obzira tko je i da smo u samoj vladajućoj većini mislim da nije dobra praksa automatski odbijat nešto samo šta dolazi od oporbe jer se brzo stolovi zamijene i onda ako takva praksa uvede onda bude na štetu i onih koji su trenutno na vlasti. Tako da vidjet ćemo, evo kako ćete to razmotriti. Nadam se da ćete neke i usvojiti, a ne samo razmotrit. Što se tiče da, da vas zakon priječi oko 4 razine, znači ja sam rekao, ajmo promijeniti zakone i u tom smislu ne slažem se s vama da je to možda će to htjet to napraviti, pa se to neće koristiti, nije proračun samo za nas saborske zastupnike, on je za građane [[Upadica: Hvala.]] i ne samo za usvajanje proračuna, nego za cijelu godinu [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] i to je onda jedna transparentnost za rad svih državnih institucija [[Upadica: Gospodin Tomašević moramo …]] i mislim da iz te perspektive … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
… moramo se držati vremena. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepo, pa evo rekao sam što se tiče amandmana to je jedinu stvar koju mogu obećati da ćemo ih sigurno sve razmotriti, ništa neće biti po automatizmu odbačeno, a da li će biti čisto da ovoga i na neki način i upravljamo sa očekivanim da li će nešto od toga biti prihvaćeno to ćemo čuti u ponedjeljak, utorak. Ono što se tiče same razine računskog plana i sl., dakle to je tema koju evo uopće kažem ne bježim od nje, dapače spremni smo uvijek razmotriti bilo koje načine i moduse da se transparentnost i općenito interes za, za analizu i analitiku državnog proračuna digne još na višu razinu, tu stojimo kao takvi, međutim isto tako kažem ova razina nije sama od sebe nastala jel je to tako netko između ostalog neargumentirano htio nego zaista kada uzmete cijelu strukturu proračuna da ga prikažete jednog dovoljno detaljno da se o njemu na jedan adekvatan način između ostaloga može raspravljati, ali već ponavljam već sama brojka od 1.300 aktivnosti sama po sebi govori koliko je on zapravo složen [[Upadica: Hvala.]] preko 1.000 stranica.
Hvala lijepa. I na kraju, zadnji gospodin Matula.
Ministre Mariću vaši kolege, vi niste istina u stranci, ali kolege uz HDZ-a na odborima također imaju primjedbe na to da na ovoj razini ljudi koji su na županijskoj razini navikli čitati i na gradskim i na općinskim i sami tvrde da puno stvari ovdje ne mogu vidjeti. Žao mi je vaša vrlo nekorektna primjedba je da mi malo koristimo, mi koji smo inicirali i veliki dio nas iz opozicije koji smo tražili promjenu i odluka Ustavnog suda o ocjeni ustavnosti Poslovnika, vjerujte da smo stalo u svim ovim prostorima to vam reći ljudi u sali, mi to koristimo. A što se tiče zakona i zašto je na ovoj razini i sami ste svjesni da je to prije bio prije svega razlog što je nije bilo moguće printati tolike količine papira za veću razinu, a sada je to moguće napraviti pretraživo [[Upadica: Vrijeme.]] za sve ljude vani. Hvala.
Hvala. Gospodin Brumnić vi ste imali povredu Poslovnika na koji dio izlaganja?
Imam povredu Poslovnika, Članka 235.
Ne, ne na koji dio izlaganja, na koga? Na prije ili na gosponu …
Ne, ne ja sam digao repliku koja mi nije omogućena, a onda sam digao povredu Poslovnika, Članka 235.
Da, samo malo.
Jer ja sam danas imao 2 replike, a na 3 replike bi trebao imati pravo, evo [[Upadica: 3 ste imali.]] Nisam [[Upadica: A po evidenciji jeste.]] A ja vam kažem pregledajte snimku imao sam 2 replike jednu na kolegu Tomaševića i jednu na kolegu Bačića i treću nisam imao.
Nećemo, nećemo se svađati sad na kraju.
Ne svađamo se ja sam samo digao povredu Poslovnika.
Izvolite.
I rekao što smatram da je povrijeđeno i želim da to ostane zapisano.
I smatrate da je povrijeđeno to da ste imali 2 replike, a ne 3 [[Upadica: Tako je.]] pa onda nek se istraži po, jer imamo, mi imamo … [[Upadica: Ne razumije se.]]
Pregledajte snimku pa ćete vidjeti.
Ne, ne vi ćete pregledati snimku.
A onda ako se utvrdi da su bile 2 onda kako ću postaviti repliku gospodinu Mariću.
Oprostite samo još ovo malo dok ja predsjedavam, onda ćete slijedeći put kad ja predsjedavam napravit ćemo jednu iznimku i imat ćete pravo na 4 replike. Ok, ja ne mogu drugačije vam odgovorit nego tako. Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, da nisam, nisam imao tu vrstu namjere spominjati ovoga samo sam nekakvu vrstu paralele vukao ako sam nešto krivo rekao, povlačim, ispričavam se. Iskreno vas baš osobno viđam uvijek u ovoj dvorani kada izađem, ali ne vidim, nebitno, nebitno. U svakom slučaju ovoga to mi je otprilike bila ideja zapravo da samo kažem da se između ostaloga i ovo kad imamo rasprave po saborskim odborima, mislim da je to isto vrlo, vrlo kvalitetno, pogotovo kada se i saborski odbori nadopune sa vanjskim članovima, govorim o vrlo stručnoj, vrlo argumentiranoj raspravi i onda ne samo budu prisutni kolege, mi iz Ministarstva financija nego i iz resornih ministarstava i mislim da je to također jedna razina na kojoj treba ovoga inzistirati, a onda naravno na plenarnoj sjednici da se to na neki način sažme i gleda kroz nekakav širi i opći oblik. I na kraju evo da ne bude sada da me demotivirate za buduće završne riječi, ako i je i nije replika možete mi reći sad kada završimo raspravu.
Evo ja imam.
Ne, ne, ne.
… [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] kad se završi rasprava.
Završi raspravu inter, inter vas, dobro. Sutra, znači zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, najprije raspravljamo o amandmanima, pa amandmani i onda zakona, ali sutra u petak nastavljamo u 9 i 30 s prijedlogom zakona o izmjenama, slušajte malo to je važan zakon, s Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama. Doviđenja i odmorite se, molim vas odmorite se. SJEDNICA PREKINUTA U 21,09 SATI.