Gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zahvaljujem. Dozvolite u nekoliko samo kratkih riječi. Dakle, Zakon o medicinskim proizvodima ovaj Hrvatski sabor donio je 2008. Godine. I u daljnjem procesu usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije iskazana je potreba za određene dopune ovoga Zakona koje se tiču, dakle već polako ulaska Hrvatske u Europsku uniju. Ovim Zakonom se, dakle ovim dopunama predviđa da nakon ulaska Hrvatske u Europsku uniju postoji obveza sukladno direktivi o upisu podataka o medicinskim proizvodima. Dakle, potvrde o sukladnosti, digilancije, podaci o upisu u europsku bazu podataka. Isto tako se ukida uvjet da se medicinski proizvod može dati na tržište tek nakon upisa u registar Agencije za lijekove i medicinske proizvode već to postaje kao obveza upisa, ali nije prepreka stavljanju medicinskog proizvoda na tržište, te se usklađuju termini u ovom zakonu. Konkretno, jedan od termina je više se ne koristi termin stomatolog što smo kao predlagači tada objasnile jer je termin stomatolog vezan uz doktora medicine dok je u europi doktor dentalne medicine onaj koji je završio naš fakultet stomatologije. Uz ove izmjene evo stojimo na raspolaganju za svaki daljnji upit. Da, na zakon je dat jedan amandman i Vlada prihvaća amandman. Hvala lijepa.
Hvala državnom tajniku. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. Prvi je za raspravu u ime kluba zastupnika, ne. Nema kluba zastupnika. Znači imamo pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Andrija Hebrang, izvolite. Je li u ime kluba ili što? A u ime kluba je. Pa zato gledam. Hvala. Izvolite gospodine Andrija Hebrang u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Isprika što sam krivo ispunio prijavnicu, pa bih u ime kluba zastupnika rekao nekoliko riječi o izmjeni Zakona o medicinskim proizvodima koji je pred nama, a koji je značajan daljnji korak u sigurnosti u primjeni i u prometu medicinskih proizvoda koji su jednako važni kao i lijekovi. Dakle, oni moraju biti podvrgnuti jednako strogim propisima kao i lijekovi, jer medicinski proizvodi mogu isto tako imati i svoje nepoželjne učinke pa s ovime predlagatelj zapravo ne samo što usklađuje ovaj Zakon sa direktivama Vijeća Europe, nego i doprinosi daljnjoj sigurnosti ovih proizvoda. Usklađenje je sa nekoliko direktiva između '93. I '98. godine, a zbog toga sada što se bliži trenutak pristupa Europskoj uniji i neke odrednice se moraju mijenjati, odnosno moraju stupiti na snagu. Ja bih spomenuo samo nekoliko važnijih promjena. To je promjena u članku koji govori o nositeljima upisa u očevidnik proizvoda što je posebno značajno jer se radi o upisu u očevidnik inozemnih proizvođača. Do sada su svi proizvođači u Republici Hrvatskoj koji su zastupali inozemne proizvođače morali se upisati u očevidnik, a sada se mijenja taj stavak i kaže da se očevidnik proizvođača sa … [[Govornik se ne razumije.]] u Republici Hrvatskoj upisuje pravna osoba sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koja zastupa proizvođača i sada se dodaje novo sa sjedištem u državi izvan Europske unije ili europskog gospodarskog prostora. Dakle, pojednostavnjuje se procedura za sve one proizvode koji su već upisani u očevidnik u jednoj od zemlja Europske unije ili europskog gospodarskog pojasa i na taj način se zadržava sigurnost ali se značajno pojednostavnjuje administracija. Također treba spomenuti i članak 4. koji govori o tome na koje se medicinske proizvode ne primjenjuje ovaj Zakon. On se ne primjenjuje na lijekove, kozmetičke proizvode, transplantate itd., a sada se proširuje i na one in vitro proizvode koji se proizvode u ustanovi u kojoj će biti primijenjeni ili u neposrednoj blizini te ustanove. Dakle, na neki način se opet olakšava administriranje, ali se i dalje pruža velika sigurnost za bolesnika. Također izmjena članka 5. koji govori o prikupljanju i korištenju stanica i tkiva ljudskog podrijetla. Uređuje se prema Konvenciji Vijeća Europe i dodaje se što sve treba biti na raspolaganju agenciji, koji podaci da bi se takvi proizvodi mogli uvesti u registar, pa se isto tako tu određuje i dodaje da se upis u očevidnik proizvođača medicinskih proizvoda, odnosno zastupnika stranih proizvođača mora uvesti osim onih koji su izrađeni po narudžbi za određenog korisnika. Također da mora imati potvrdu o suglasnosti, da moraju imati dokaz o vigilanciji medicinskih proizvoda, kliničkim ispitivanjima itd. Dakle, na neki način se učvršćuje sigurnost za korisnika, odnosno bolesnika. Članak 6. Koji govori da se medicinski proizvodi mogu staviti u promet samo ako ne ugrožavaju zdravlje i sigurnost osoba. Ovdje se dodaje važan dodatak, a to je da uputa mora biti na hrvatskom jeziku. Time se osigurava razumljivost upute uz medicinski proizvod i kada je ona proizvedena u jednoj od zemalja Europske unije. Također bi trebalo spomenuti i članak 8. koji govori da se proizvođači medicinskih proizvoda moraju upisati u očevidnik, a ovdje se određuje i najkraći rok od 15 dana i na taj način se opet povećava sigurnost njegove upotrebe. Članci 26. do 28. koji su uređivali sukladnost medicinskih proizvoda ovdje se dodaje da agencija može na temelju utemeljenog zahtjevu suglasnost ministra zdravstva staviti u upotrebu i one medicinske proizvode koji nisu bili u cijelom postupku ocjene suglasnosti, odnosno sukladnosti, ali samo u izvanrednim situacijama kao što su različiti izvanredni događaji, epidemije, elementarne nepogode i tim se, tom se izmjenom osigurava njihova dostupnost i u takvim izvanrednim slučajevima. Možda još spomenuti i članak 14. novih izmjena zakona koji kaže da promet medicinskih proizvoda na veliko mogu obavljati pravne osobe sa sjedištem izvan Republike Hrvatske, a u Europskoj uniji ili europskom gospodarskom pojasu, što naravno predstavlja povećanje sigurnosti uz manje administriranje. Možda bi trebalo spomenuti još i važniju izmjenu članka 53. sadašnji članak 18. u izmjenama koja govori o nositelju upisa u očevidnik medicinskih proizvoda i određuje mu da mora uspostaviti i održavati vlastiti sustav vigelancije medicinskih proizvoda, odnosno budnog praćenja svih nepoželjnih zbivanja koji bi mogli ugroziti zdravlje ili život i prikupiti sve te podatke, vrednovati upotrebu proizvoda, razmjenjivati podatke o štetnim događajima vezanim uz primjenu medicinskih proizvoda i sve ono ostalo što osigurava njegovu kvalitetnu upotrebu i sigurnost. I na kraju stupanjem na snagu ovog zakona prestaju važiti neki članci do sada, kao što je članak 31. koji govori o nositelju upisa medicinskih proizvoda u očevidnik, članak 30. koji govori o upisu onoga tko stavlja medicinski proizvod u promet, isto tako članci 37. i 46. koji daju izuzetke o suglasnosti za uvoz. Zaključno ove izmjene i dopune ne samo da usaglašavaju naše propise o prometu, stavljanju u promet medicinskih proizvoda, nego povećavaju i sigurnost za bolesnika i osiguravaju jednostavnije administriranje. Zbog toga u ime kluba predlažemo da se prihvate ove izmjene i dopune. Hvala.
Hvala. Imamo još jednu pojedinačnu raspravu, gospodin Stjepan Milinković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa medicinski proizvod jest instrument, naprava, uređaj, program, materijal i drugi proizvod za humanu uporabu koji svoju osnovnu namjenu ne postiže na temelju farmakoloških, imunoloških ili metaboličkih svojstava i koji se upotrebljava samostalno ili u kombinaciji sa programskom podrškom neophodnog za njegovu pravilnu uporabu. A medicinski proizvod je inače namijenjen dakle dijagnosticiranju, sprječavanju, praćenju, liječenju, ublažavanju bolesti, dijagnosticiranju, praćenju, liječenju, kontroli, ublažavanju … [[Govornik se ne razumije.]] tjelesnog oštećenja i nedostatka, ispitivanju, otklanjanju ili nadomještanju ili preinaci anatomskih i fizioloških funkcija i kontroli začeća. Dakle iz ovog svega narečenog je u potpunosti razvidno koliko široko područje pokriva i koliki je značaj, pa zasigurno bez medicinskih proizvoda je nezamislivo živjeti, ali naravno i zdravstvenu djelatnost održavati i zato stoji svakako ono da je isto tako budući imaju, mogu izazvati značajne neželjene posljedice, isto tako imati kontrolu nad tim kao i prema lijekovima, prema medicinskim proizvodima. Naravno tu je dakle spomenuti zakon iz 2008. koji uvijek se spominje kod medicinskih proizvoda ili lijekova, dakle kvaliteta i sigurnost proizvoda, i to su proizvodi od posebnog značaja. U tome zakonu su dakle djelomično uvažene direktive Europske unije od '90. do '98., a kako smo dakle sada u tijeku je daljnje usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije, u tom smislu idu dakle i ove izmjene već spomenute. Dakle svakako je potrebito spomenuti dakle dopunjuje se ovaj članak 4. gdje se dakle, kojim se odredbe ovog zakona ne primjenjuju na … [[Govornik se ne razumije.]] medicinske proizvode koji se izrađuju i koriste u zdravstvenoj ustanovi, odnosno upotrebljavaju u prostorijama u neposrednoj blizini te ustanove, tako da ih se ne prenosi drugi poslovni subjekt. Svakako je potrebito spomenuti i upute koje je potrebito istaknuti, jer svjedočimo puno puta da su te upute na mnogim proizvodima vrlo male, nevidljive i tako, tako da moraju biti jasno navedene upute na hrvatskom, biti čitljive. Sigurno je i očevidnik je važan, dakle se radi upisa i u europsku bazu podataka za medicinske proizvode, uređuje se da agencija za lijekove i medicinske proizvode obavezno mora raspolagati podacima o upisu u očevidnik proizvođača medicinskih proizvoda, odnosno zastupnika stranih proizvođača. Dakle isto ono što je već isto tako rečeno da pravne i fizičke proizvode nakon pristupanja naravno Hrvatske u Europsku uniju, fizičke koje proizvode izrađuju medicinske proizvode obvezni su najkasnije u roku od 15 dana nakon početka obavljanja djelatnosti podnijeti zahtjev za upis u očevidnik proizvođača medicinskih proizvoda koji vodi agencija. Nadalje isto tako kao što je rečeno dakle i ovaj članak, spomenuti članak 14., ali je dobro reći dakle da se ukida onaj pojam uvoznih suglasnosti koji i dozvoljava promet medicinskim proizvodima i tvrtkama čije sjedište nije u Republici Hrvatskoj. Isto i terminologija dakle se mijenja u tom dijelu, i vjerujem da ovaj zakon pojednostavljuje na daljnji način, usklađuje s Europskom unijom i osobno ću ga podržati. Hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo pojedinačno raspravu, gospodin Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, dame i gospodo. Upravo na tragu ovoga što su kolege prije mene kazali, ja se priklanjam onim zastupnicima, odnosno Klubu zastupnika HDZ-a koji će dati potporu ovom prijedlogu zakona, iz razloga što su doista medicinski proizvodi nešto … [[Govornik se ne razumije.]] suvremena medicina ne može ni zamisliti, dakle upravo je kolega govorio o tome što to je, i što to predstavlja, dakle sve ono što se koristi u medicini a nema imunološke, metaboličke ili farmakološka svojstva, spada u medicinske proizvode. I tu, to je jedan vrlo široki dijapazon proizvoda koji su uključeni, odnosno koji se koriste u dijagnostici, u liječenju, ublažavanju i otklanjanju boli, zatim to su sva ortopedska i druga pomagala, zatim in vitro tzv. proizvodi reagensi, instrumenti, zatim proizvodi za samotestiranje i tzv. možda njemu njima najvažniji aktivni medicinski proizvodi koji se kirurški ugrađuju u tijelo prilikom dakle operativnih zahvata itd. Što su važne ove izmjene i dopune zakona? Pa prije svega zbog toga što one jamče veću kvalitetu, veću sigurnost uporabe ovih proizvoda, a dakle onda u cjelini i veću kvalitetu i veću sigurnost uopće zdravstvene zaštite u RH. Vrlo je važno spomenuti dakle da će se ovim prijedlogom zakona na određeni način Agenciji za lijekove i medicinske proizvode dati još više ovlasti, još više moći, još više snage. A ovdje nije bilo spomena pa ću se sad samo koncentrirati na taj jedan element jer nije bilo spomena dosada o vrlo važnome jednome elementu, dakle iz sigurnosti medicinskih proizvoda odnosi se na tzv. vigilanciju medicinskih proizvoda. Što je to? Dakle, vigilancija medicinskih proizvoda obuhvaća aktivnosti vezane uz prikupljanje, procjenu, razumijevanje i reagiranje na nova saznanja o rizicima koji proizlaze iz uporabe ili primjene medicinskih proizvoda, posebno štetnih učinaka, interakcija s drugim tvarima ili proizvodima, kontraindikacija, krivotvorenje, smanjivanjem djelovanja, kvarovima i tehničkim neispravnostima. Dakle, ovaj cijeli zakon i ja bih rekao možda čak set ovih zakona koji je sad pred nama uključivo sa onim Zakonom o kvaliteti zdravstvene zaštite odnosi se na poboljšanje zdravstvene zaštite u domenu segmentu kvalitete. A upravo vrijednost zdravstvene zaštite u jednoj državi se sve više mjeri ne više brojem kreveta, ne znam ni ja, brojem pregledanih pacijenata ili brojem liječnika nego kvalitetom zdravstvene skrbi. Prema tome i ovaj zakon kao jedan od elemenata poboljšanja i kvalitete zdravstvene skrbi podupirem zajedno sa mojim kolegama koji su ovdje govorili. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Tatjana Šimac-Bonačić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo, naravno da smo mi iz SDP-a, da se pridružujemo kolegama koji podržavaju ovaj zakon u smislu poboljšanja zdravstvene zaštite, obzirom da je i moja diskusija skoro istovjetna ovome što sam čula dosada ja bih rekla vrlo kratko da znači kvalitetni i sigurni medicinski proizvodi su zapravo od posebnog značaja za zdravstvenu zaštitu ljudi. Prema tome, važećim zakonima koji su bili dosada od 2008. godine utvrđeni su zahtjevi za medicinske proizvode, klinička ispitivanja, upisi u očevidnik proizvođača, ocjene sukladnosti prometa itd. Isto tako takvim navedenim zakonom je zapravo počelo usuglašavanje domaćeg zakonodavstva sa pravnim stečevinama EU. Međutim, ovim sada predloženim zakonom se omogućava zapravo daljnja prilagodba domaće pravne regulative. Evo kolega isto je sada ispred mene govorio o članku 5. kojeg sam htjela zapravo istaći, a to su svi oni podaci koje zapravo treba imati zbog upisa u europsku bazu podataka za medicinske proizvode. Između ostalog to su znači potvrde o sukladnostima medicinskih proizvoda, vigilancija medicinskih proizvoda, to je znači prikupljanje podataka, odnosno saznanja o štetnosti, o kontraindikacijama, o recimo tehničkim neispravnostima ako se radi o nekakvim medicinskim napravama itd. I naravno, treba imati podatke o kliničkim ispitivanjima, medicinskim proizvodima. Naravno da se i ovim zakonom uređuje i promet, odnosno uvoz medicinskih proizvoda i jasno je rečeno u člancima 14. i 15. tko može zapravo uvoziti i na koji način. Znači, ako se medicinski proizvodi uvoze iz država izvan EU, odnosno europskog gospodarskog proizvoda, naravno da je takav uvoznik obavezan provjeriti da li takav proizvođač ima ovlaštenog zastupnika u EU, odnosno europskom gospodarskom pojasu. Isto tako ovaj zakonski prijedlog sadrži i rješenja prema kojem su znači nakon pristupanja Hrvatske EU pravne i fizičke osobe koje proizvode, odnosno izrađuju medicinske ili pripravke ili proizvode moraju zapravo najkasnije 15 dana nakon početka obavljanja djelatnosti moraju zapravo podnijeti zahtjev za upis u očevidnik proizvođača medicinskih proizvoda koje vodi agencija. Evo, još jedan put podržavamo ovaj zakon upravo zbog toga što radi na poboljšanju zdravstvene zaštite i sigurnosti naših sugrađana. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o medicinskim proizvodima, bio je hitni postupak, P.Z.E. br. 885, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane Odbora i oni postaju sastavni dio zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o medicinskim proizvodima. Uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 75 glasova za, ovo je činjenica je li, morao sam, izgleda sam trebao sam sebe opomenuti. 75 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv. … /Buka u dvorani./… Šemso, nas smo dva u tandemu. /Smijeh./ Ali zajedno sa prihvaćenim amandmanima je prihvaćen.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo. Dakle, ovaj Hrvatski sabor je za vrijeme ovog zasjedanja 2007. i 2009. godine donio Zakon o lijekovima koji je usklađen sa direktivama EU. Ono što je potrebno sada ovim izmjenama i dopunama u zakonu činiti kao što je to bilo i u prethodnom zakonu, a to je pripremiti da ulaskom u EU se određena pravila i propisi EU počinju primjenjivati i u RH. Tako se ovim izmjenama i dopunama zakona uvodi dobra klinička praksa kod kliničkih ispitivanja, uvodi obveze dostave podataka u bazu Europske agencije za lijekove, ali isto tako se i po prvi puta unosi sukladno borbi protiv korupcije i isključenje sukoba interesa u radu same agencije i definiranje sukoba interesa. Posebno se tu treba naglasiti dvije točke. Jedna točka je tzv. data exclusivity, za one kojima je to manje poznato data exclusivity znači da određena farmaceutska kompanija koja svoj novi izvorni lijek stavlja na tržište ima pravo određeni broj godina taj lijek držati na tržištu bez da se tom lijeku radi dakle generička konkurencija, odnosno istovjetan lijek koji nije originalni. Taj period je Hrvatska imala usklađeno sa direktivom i važio je 5 godina. 2005. godine izmjenom direktive ono je povećano na 8 godina s time da ukoliko se unutar tih 8 godina podnese zahtjev za registraciju dodatne indikacije kada se taj lijek koristi onda ima pravo na još dodanih 2 godine. Republika Hrvatska je tražila prelazno razdoblje za taj dio međutim, s obzirom da je prijelazno razdoblje postalo od dana donošenja direktive 2005. godine do 2009. godine za sve zemlje članice Europske unije tako se isto odnosi na Hrvatsku i smatra da s obzirom da je usklađenost bila takva da Hrvatska danom pristupanja isto tako mora i na to smo bili spremni mora prihvatiti ovu odredbu. s druge strane Hrvatska je upozorila da u dijelu registracije ne kliničkih i kliničkih ispitivanja kada je lijek već jedanput u upotrebi da Hrvatska treba koristiti stečeno pravo da se dokumentacije iz toga, a ta neklinička i klinička ispitivanja su moramo reći ovdje od izrazito visokih troškova i za farmaceutsku industriju kako ne bi u jednom trenutku nastupili problemi oko ispoštivanja obveze tog prijavljivanja odnosno provođenja nekliničkih i kliničkih ispitivanja tu je Republika Hrvatska dobila odgodu primjene toga na rok od pet godina tako da će postupci koji su započeli prije tri godine oko sređivanja te dokumentacije za lijekove koji su na Hrvatskom tržištu duže od 10 godina, da će za sve te lijekove se uskladiti u periodu kada je dobivena odgoda. Ukoliko ima kakvih dodatnih pitanja, zahvaljujem lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji Odbora? DA. U ime Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb, predsjednik Odbora gospodin Andrija Hebrang, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb raspravljao je o ovom Zakonu na svojoj 62. sjednici kao matično radno tijelo. Uvodno obrazloženje podnio je nositelj prijedlog, a o tom obrazloženju predstavnik predlagatelja je pojasnio kako su izmjene i dopune nužne radi usklađivanja domaće pravne regulative sa zakonodavstvom Europske unije. Važeći zakon preuzima tako odredbe direktive 2001/83 Europske zajednice, Europskog parlamenta i Vijeća od 2001. godine, a to je bila odredba o lijekovima za ljudsku uporabu kojom se propisuje kako zaposlenici Agencije za lijekove i medicinske proizvode i stručnjaci koji ocjenjuju dokumentaciju o lijeku trebaju postupati nepristrano te ne smiju biti u sukobu interesa. U cilju sprečavanja mogućeg sukoba interesa te osobe su dužne jednom godišnje dati izjavu o nepristranosti, odnosno o nepostojanju sukoba interesa i to Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa koji imenuje ministar nadležan za zdravstvo. Također se uređuje za postupak za davanje odobrenja za stavljanje gotovog lijeka u promet, od dana pristupanja Europskoj uniji neće biti potrebno priložiti rezultate nekliničkih i kliničkih ispitivanja ukoliko podnositelj zahtjeva može dokazati da je gotov lijek istovrsan referentnom lijeku kojem je dano odobrenje za stavljanje u promet u Republici Hrvatskoj ili u nekoj od država članica Europske unije prije više od 8 godina. Predloženim izmjenama i dopunama Zakona također je potrebno odredbe važećeg zakona uskladiti sa Direktivom 2001/20. Europskog parlamenta i vijeća iz 2001. godine o usklađivanju zakonodavstva i drugih propisa država članica koje se odnose na primjenu dobre prakse pri provođenju kliničkih ispitivanja lijekova za ljudsku uporabu. S tom direktivom uvodi se dostave određenih podataka o kliničkom ispitivanju u europsku bazu podataka koja se vodi pri Europskoj agenciji za lijekove. Ministarstvo nadležno za zdravstvo obvezno je osim navedenih podataka na obrazloženi upit bilo koje članice europske unije Europske agencije za lijekove ili Europske komisije dostaviti i druge podatke o kliničkom ispitivanju. Nakon rasprave članovi Odbora su odlučili jednoglasno predložiti Hrvatskom saboru da usvoji Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lijekovima, hvala.
Hvala. Pojedinačna rasprava gospodin Stjepan MIlinković. Izvolite. Dobro, u ime Kluba HDZ-a oprostite, gospodin Stjepan Milinković.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle, lijek je svaka tvar ili mješavina tvari namijenjena liječenju ili sprečavanju bolesti kod ljudi te svaka tvar ili mješavina tvari koja se može primijeniti na ljudima u svrhu obnavljanja, ispravljanja ili prilagodbe fizioloških funkcija farmakološkim, imunološkim ili metaboličkim djelovanjem ili postavljanjem medicinske dijagnoze. TA tvar može biti ljudskog porijekla, ljudska krv i proizvod iz ljudske krvi, to ćemo imati isto raspravu nadalje, životinjskog porijekla, mikroorganizmi, životinje, dijelovi organa, izlučevine životinja, toksini, ekstrakti, proizvodi iz krvi, biljno porijekla, na primjer mikroorganizmi, biljke, dijelovi biljaka, izlučevine biljaka, ekstrakti biljnih tvari, kemijski element, prirodna kemijska tvar, kemijski proizvod dobiven kemijskom reakcijom. Dakle, ovo sve govori koliko je ovo široko važno i prevažno područje i koliki je značaj lijekova, da ne govorim o onome financijskom momentu ako kažem da se za lijekovi preko 3 milijarde koristi iz sredstava Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Nadalje, zasigurno svi ti lijekovi mogu imati štetnosti i to je isto tako važno ovdje podvući zato onaj glavni momenat sigurnosti i kvalitete stoji stalno ali naravno i zakonskog okvira koji je potreban da uredi ovo čitavo područje. U tom smislu je dakle donesen Zakon 2007. godine koji je noveliran 2009. i njime je utvrđen postupak ispitivanja, stavljanje u promet lijekova itd. Isti zakon je ugradio na neki način direktive ove iz 2001. o lijekovima za humanu upotrebu, nadalje, iz 2004. za tradicionalne biljne lijekove. Dakle, ali kako mi usklađujemo i nadalje svoje zakonodvstvo sa zakonodavstvom Europske unije u tom smislu idu ove izmjene i dopune i ona prva koja je spomenuta koja se često spominje u Europskoj praksi, dobra klinička praksa, to je u provođenju kliničkih ispitivanja lijekova za ljudsku upotrebu. Isto tako se uvodi obveza dostave određenih podataka u kliničkim ispitivanjima u europsku bazu podataka koje se vodi pri Europskoj agenciji za lijekove i tu obvezu ima Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi. Posebno sigurno je i puno puta ponovljeno momenat sukoba interesa i u tom cilju preuzimanja odredbe članka 126.b Direktive iz 2001. zakonskim prijedlogom se propisuje da zaposlenici Agencije za lijekove medicinske proizvoda stručnjaci koji u postupku davanja odobrenja za stavljanje gotovog lijeka i promet … dokumentaciju … obvezni postupati nepristrano te ne smiju biti u sukobu interesa, to je govorio predsjednik Odbora da moraju dati jedanput godišnje izjavu u tom smislu i bilo je glede tog sukoba interesa dosta razmišljanja dakle glede liječnika ili stručnjaka koji rade predavanja i izraženo je jedno mišljenje da to treba svakako kvalitetno regulirati. Posebno je dakle mjesto u tome kao treća stvar je stavljanje u promet lijekova i u tom dijelu sukladno odredbi članka 15. Zakonskog prijedlog podnositelj zahtjeva za davanje odobrenja za stavljanje gotovog lijeka u promet neće trebati priložiti rezultate nekliničkih ispitivanja, te rezultate kliničkih ispitivanja ako može dokazati da je gotov lijek istovrstan referentnom lijeku dano odobrenje za stavljanje u promet u RH ili od nekoj od država EU prije više od 8 godina. To je ono o čemu je govorio državni tajnik i glede onog exclusivity i u tom dijelu prošireno, dakle bilo je prije 5 godina, a sada je prošireno na 8 godina a plus još one dvije godine. Mislim da je u ovom dijelu da će osim ovog usklađivanja dakle ovaj zakon će zasigurno još dodatno unaprijediti ovo prevažno područje i iz tog razloga će ga Klub zastupnika HDZ-a podržati. Hvala lijepa.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, dame i gospodo. Ovo je također još jedan u nizu ovih da tako kažemo zdravstvenih zakona, zakona koji reguliraju zdravstvenu djelatnost i koji se tiču izravno zdravstva i unaprijed i moja potpora ovom prijedlogu zakona jer kao i u prethodnom o kojem sam ovdje govorio radi se zapravo o zakonu koji na određen na čin doprinosi boljoj kvaliteti zdravstvene zaštite, veće sigurnosti i usklađivanju sa europskim standardima. Također jedan od prijedloga zakona koji može biti dobar primjer, ponavljam kao i prethodni, što su to standardi EU koji su dobri, koji su kvalitetni i što je to dobro što nam nosi članstvo u EU. Dakle, i pored onih stvari koje su i opasnost možda i šteta za hrvatsko društvo dakako da postizanje određenih standarda u svim segmentima društva je cilj Hrvatske države i jedan od zakona koji na određeni način doprinosi tome je i ovaj. Dakle, važećim Zakonom u lijekovima utvrđen je postupak ispitivanja, stavljanja u promet, proizvodnja, označavanje, klasifikacija, oglašavanja, informiranje itd. međutim ovim predloženim zakonom omogućava se daljnja prilagodba ponavljam domaće pravne regulative na način da se preuzimaju određene odredbe iz direktive Europskog parlamenta i Vijeća. Ja bih se sada osim onoga što smo ovdje čuli od kolega koji su prije govorili, jedan momenat više koncentrirao na tzv. Nepristranost, odnosno na otklanjanje sukoba interesa u postupku stavljanja lijeka u promet odnosno u prodaju. U tom kontekstu, cilju u preuzimanju odredbe članka 126.b Direktive 2001 zakonskim se prijedlogom propisuje da su zaposlenici Agencije za lijekove i medicinske proizvode i stručnjaci koji u postupku davanja odobrenja za stavljanje gotovog lijeka u promet ocjenjuju dokumentaciju o lijeku obveznim nastupiti nepristrano i ne smiju biti u sukobu interesa. Sukladno ovom zakonskom prijedlogu smatra da su navedene osobe u sukobu interesa kada privatni interes osobe utječe na njenu nepristranost u obavljanju poslova u postupku odobrenja za stavljanje gotovog lijeka u promet jer se osnovano može smatrati da privatni interes osobe utječe na njenu nepristranost. Dakle, izjava o nepristranosti koje se daje Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa u ovom kontekstu je od izuzetne važnosti jer znamo koliko se novca vrti općenito u proizvodnju u prometu u trgovini lijekovima i u svakom slučaju jedna izričita ovakva odredba odnosno jedna dopuna našeg zakonodavstva sa ovom vrstom odredbe je dobrodošla i izravni je doprinos ne samo kvaliteti zdravstvene zaštite nego prije svega sigurnosti pacijenata. Uskoro nam dolazi praktički evo iza ovog prijedlog zakona, Zakon o kvaliteti i tada ću govoriti o kvaliteti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi, tada ću govoriti upravo o tome što znači nepoštivanje pravila prema i postupanja kada je u pitanju lijekovi, davanje lijekova i kvalitet lijekova i koje sve posljedice proizlaze iz toga. Stoga dakle priklanjam se kolegama iz HDZ-a koji su prije mene govorili i dajem svoj glas i za ovaj prijedlog zakona koji će biti siguran doprinos kvalitetnijoj zdravstvenoj zaštiti i većoj sigurnosti naših pacijenata. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Odlučivat će se kada se steknu uvjeti. Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lijekovima, P.Z.E. br. 886, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Amandmane je podnijela zastupnica Đurđa Adlešić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, glasovanje o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća do sada. Da vidimo, amandman na članak 5. gospođe zastupnice Đurđe Adlešić.
Uvaženi gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. Amandman ne prihvaćamo iz razloga što prijedlog ne odgovara nazivlju u važećem Zakonu o tajnosti podataka.
Hvala. Da vidimo amandman gospođa Đurđa Adlešić, komentar.
Ja tražim glasovanje jer meni nije jasno vaše obrazloženje. Oprostite, mene zanima s obzirom da je sadržaj ovog amandmana bilo raspravljano na GSV-u i bio je pozitivno izrečen stav, mene zanima što se u međuvremenu dogodilo, kako to da ste otkrili ovaj element koji ste sada spomenuli. Ja ne razumijem što se dogodilo otada.
Dakle, radi se samo o pravnoj nomenklaturi. Naša pravna služba u međuvremenu je vaš prijedlog analizirala i radi se o usklađivanju terminologije. Dakle, vaš prijedlog ne odgovara važećem Zakonu o tajnosti podataka. Takvih formulacija u tom zakonu nema i takav zakon ne može prihvatiti ovu vašu formulaciju.
Odlučit ćemo glasovanjem. To ste već rekli, ali evo gospođa Adlešić kad je već predstavnik Vlade dvaput govorio, može i ona još jednom.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Izgleda da govorimo različitim jezikom. Ja sam razumjela i prvi put. Vi ste meni rekli potpuno istu stvar i drugi put, dakle ja vas uvjeravam tajniče da ja dobro čujem. Ja ne razumijem sadržajno u čemu je problem.
Glasovat ćemo pa ćemo vidjet, dizanjem ruku. Tko je za ovaj…
Ali ja molim obrazloženje…
Molim? Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na amandman na članak 11. iste zastupnice.
Dakle, isto taj amandman ne prihvaćamo iz razloga što je prijedlog već sadržan u člancima 9. i 10. ovoga zakona.
Gospođa zastupnica Đurđa Adlešić.
Ovo sam razumjela.
Molim?
Ovo sam razumjela i povlačim.
Ovaj amandman je povučen. Hvala državnom tajniku. Stavljam zakon na glasovanje. Molim uključimo se i glasujemo o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lijekovima. Rezultat je ovakav. Ovaj zakon je prihvaćen većinom glasova, 76 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv. Prelazimo na - Konačni prijedlog Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. P.Z.E. br. 887 Predlagatelj je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak primjenjuje se u skladu s člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Ali prije toga izvolite gospodine zastupniče.
Gospodine predsjedniče, sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora članak 223., a u ime 350 radnika Đakovštine, obzirom na situaciju koja je i danas u Đakovu i bez obzira na sastanak koji će biti održan u 13,00 sati u Ministarstvu poljoprivrede, želeći upoznati Hrvatski sabor i sve saborske zastupnike s teškom situacijom radnika Đakovštine, ali želeći upoznati cjelokupnu hrvatsku javnost u ime kluba HDSSB-a tražim stanku od 10 minuta.
Kako sam obaviješten i jučer ste zatražili također to da se raspravi, međutim predsjedavajući je to odbio i uputio vas na korištenje onog članka koji određuje kada i što treba da li je u skladu sa Poslovnikom i ja ne mogu sada ništa drugo odlučiti nego što je jučer odlučio predsjedavajući te sjednice. Prema tome, mi smo sada u jeku točke dnevnog reda koju sam već pročitao i mi ćemo nastaviti, a vi se izvolite pozvati na članak koji vam omogućuje preispitivanje odluke predsjedavajućeg da li je on postupio u skladu s poslovnikom ili nije. Ja ne mogu derogirati njegovu jučerašnju odluku nego izvolite koristiti vaša prava.
Takva odluka gledajte uopće nije postojala, jer je uvaženi gospodin potpredsjednik Šeks prekršio cjelokupni Poslovnik davajući mi opomenu jer sam držao ovako pločicu. Onda mi je oduzeo riječ jer sam držao ovu žutu pločicu, a obzirom kako ste i sami rekli da zadnji puta, a ja sam čovjek koji se uvijek slaže sa svojim mišljenjem. Nisam od onih koji se često ne slažu sa svojim mišljenjem ponavljam zahtjev imajući u vidu da ste vi taj koji trebate poštivati ovaj Poslovnik. U tijeku nije uopće točka. Ja sam obrazložio svoj zahtjev i bez obzira što govori tzv. pravni ekspert za Poslovnik, Statut i Ustav Republike Hrvatske gospodin Šeks nemojte činiti njegovu grešku. Ja vas molim u ime tih 350 radnika, jer mi imamo pravo na stanku kao klub.
Ne činim nikakvu grešku. Nisam prekršio Poslovnik. Ponašam se u skladu sa mojim poslovničkim ovlastima. Vi se imate pravo pozvati na članak 209. stavak 1. koji kaže: "Ako zastupnik nije zadovoljan daljnjim objašnjenjem može zatražiti da o tome dostavi mišljenje Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav u roku od 24 sata.
To je po onom kadija te tuži, kadija ti sudi.
Već je trebalo da se dostavi to mišljenje. O mišljenju Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Sabor odlučuje bez rasprave. Dakle, ne možete u jeku rasprave o drugim točkama dnevnog reda postaviti takvo ad hoc pitanje koje ste već zapravo postavili jučer i dobili adekvatan odgovor predsjedavajućeg. I ja prema tome u skladu sa ovim što sam rekao vas upućujem da koristite to vaše poslovničko pravo, a da mi nastavimo sa sjednicom Hrvatskog sabora i točkom kojom sam već počeo.
Pa vi niste počeli točku kad sam vam tražio između dvije točke stanku kluba. Osim toga, možda mi je uputnije da se žalim Upravi đakovačkog "Vodovoda" prije će riješiti ovu predstavku nego vi. Dakle, budimo otvoreni.
Ma gledajte.
Kažimo ovaj Sabor ne zanima sudbina 350 ljudi.
Ma nemoj, to nije točno. To nije rasprava niti je Sabor…
Ovaj problem traje godinu i pol dana.
Ma Sabor nije uopće raspravio niti je odlučio da ga zanima ili ne zanima neka sudbina. Ne treba tako.
Onda nam dozvolite …
Ja pokazujem beskrajno strpljenje oko svega ovoga i molim vas nemojte ometati rad Sabora. Ja sam vam odgovorio u skladu sa Poslovnikom. Izvolite koristiti svoja poslovnička prava. Idemo dalje na ovu točku koju sam već pročitao.
Gospodine predsjedniče prema Poslovniku…
Ma molim vas, dajte! Ne možete.
Gospodine predsjedniče prema Poslovniku mi imamo pravo na stanku u ime kluba HDSSB-a. Ja tražim stanku kako bi uopće mogli nastaviti prisustvovati ovoj sjednici Sabora, jer ovdje postoji očigledno dvostruko mjerilo za one koji traže stanku, za one koji mogu biti. Podsjećam da je isti taj potpredsjednik jučer u jedan sat i deset minuta po prvi put u povijesti Hrvatskog sabora prekinuo rad sjednice Sabora isključivo zbog toga što je bio gospodin Burić koji je trebao govoriti u ime kluba za vrijeme direktnog prijenosa. Ja vas molim da ovaj Sabor sasluša probleme radnika Đakovštine koji su ako niste gledali nalaze se u bodljikavoj žici.
Gledajte, vi ste tu stvar postavili i dobili ste odgovor od predsjedavajućeg u skladu sa člankom 209. Poslovnika Hrvatskog sabora. Ja vas upućujem da tražite vaše pravo na temelju toga članka i već je trebao stići odgovor jer ovdje kaže da je dužan Odbor u roku od 24 sata odgovoriti na vaš zahtjev. Vi niste zahtijevali, nego sad iznova ponovno istu stvar govorite. Ali dobili ste odgovor od predsjedavajućeg bez obzira je li on potpredsjednik ili predsjednik koji ima sve ovlasti kao što ima, jer predsjedava sjednicom. Prema tome, on je vama dao odgovor i ja vas molim pustite Sabor da radi jer mi smo u zaključenju rada Sabora.
On je meni dao odgovor on je predsjednik tog odbora.
Pa napišite to. Što vam je teško zatražiti?
S druge strane, evo ja ću preformulirati svoj zahtjev. Evo tražim stanku u ime kluba HDSSB-a kako bi se dodatno konzultirali o Konačnom prijedlogu zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi ili zdravstvena zaštita i socijalna skrb je direktno vezana za ovih 350 radnika "Đakovštine" i ako to pomnožimo prosječno sa 3 člana obitelji dođete na 1050 stanovnika Đakova, Slavonije i Hrvatske.
Prekidam sjednicu do 10,30 i imat ćete 5 minuta obratit se Hrvatskom saboru, a molim vas da nemojte napuštati za 10 minuta nastavljamo.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Gospođe i gospodo nastavljamo sa sjednicom. U svezi ove točke dnevnog reda oko zdravstvene zaštite i socijalne skrbi, zatražio je pauzu klub HDSSB-a, i gospodin Vinković. Izvolite. 5 minuta u svezi ove točke dnevnog reda.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, što iako niste po vašim riječima ekspert za Poslovnik, ali evo zahvaljujem u ime kluba HDSSB-a što ste ipak omogućili da se obratim Hrvatskom saboru, iako je to po Poslovniku riješeno da to i morate dati klubu koji zatraži. Evo pred nama je Konačni prijedlog Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi, i klub HDSSB-a nema lažnu brigu o radnicima Đakovštine, niti prolijeva krokodilske suze kao što to jučer napravi sada nedostajući potpredsjednik Sabora gospodin Šeks, nama nije do štangi, nije do lažne zdravstvene zaštite i lažne socijalne skrbi, nego upravo do brige za sudbinu 350 radnika Đakovštine, za 350 obitelji koje se u ovom trenutku nalaze u teškom stanju, između ostalog zahvaljujući i preko 32% vlasničkog udjela kroz raznorazne fondove Republike Hrvatske, odnosno Vlade Republike Hrvatske. Prvi zahtjev za rješavanje i održavanje sastanka i za pronalaženje rješenja upućen je 8.1.2010., dakle ne 8.1.2011., nego 8.1.2010. Koliko je vremena bilo potrebno da Vlada Republike Hrvatske, ministar shvati ozbiljnost ove situacije i da imajući u vidu sve ono što se dešavalo u Đakovštini, jer ovdje nije problem pokradeno žito, to je samo zrno pijeska u pješčaniku koji neumitno curi, ovdje se radi o milijunima i milijunima kuna za koje su oštećeni radnici Đakovštine, ali isto tako i država Hrvatska. Obzirom na 32% vlasničkog udjela u toj tvrtki, i obzirom na dva člana Nadzornog odbora, dvije gospođice koje su primale putem politike i naknade za članstvo u Nadzornom odboru, najodgovornija je Vlada Republike Hrvatske, zajedno sa upravom Đakovštine koja je dovela tvrtku u stečaj i koja je dovela radnike na ulicu. Problem kreće još za vrijeme pretvorbe i privatizacije, kada definitivno nastupa krah poljoprivrednog industrijskog kombinata Đakovo i na djelu je ne samo pretvorba i privatizacija na hrvatski način, nego i slučaj ratnog profiterstva. O svemu ovome upoznato je i Državno odvjetništvo, na čelu sa drugom Mladenom Bajićem, i do dan danas nisu pokrenuli niti jedan postupak za rješavanje ovoga. Ono što tražimo, obzirom da imam samo 5 minuta, tražimo da Vlada Republike Hrvatske, odnosno Sabor Republike Hrvatske donese Zakon o obeštećenju radnika Đakovštine, u iznosu od potrebnih 30 milijuna kuna iz kojih će se isplatiti otpremnine radnicima, isplatiti otpremnine i omogućiti kakav takav život obzirom da svi ovi radnici 350 njih, da su im prestala sva prava na Zavodu za zapošljavanje, da nemaju više mogućnosti niti naći novo zaposlenje, iako pokazatelji, odnosno brisanje gumice sa Hrvatskog zavoda za zapošljavanje ako se ne pojavite na tečaju vas jednostavno brišu iz toga. Neću spominjati ni ovu hitrokraciju ovih godinu dana, neću spominjati ni sumnjive kredite koje su dolazile u Đakovštinu a nalaze se na listi sumnjivih kredita, neću spominjati sve ono što se dešavalo sve ove godine, jer jednostavno za to nemam vremena. Ali vas molim kao saborske zastupnike, posebno one zastupnike koje dolaze iz izborne jedinice, zahtijevam i od HDZ-a, isto tako i od SDP-a kojeg ovdje očigledno nema i ne zanima problem radnika Đakovštine, tražim da Sabor uputi zahtjev Vladi da predloži zakon o isplati ovih otpremnina, jer ovo je jedina mogućnost za spas tih ljudi i njihovih obitelji. Nitko im drugi ne može pomoći, osim Vlade Republike Hrvatske koja snosi najveću odgovornost. Ne može im pomoći ni Bog, ni grad, ni županija, ni oni sebi samima, ako to Vlada Republike Hrvatske ne napravi, a to je obaveza obzirom na 32% vlasničkog udjela. Tvrtka je nestala, nema je više, ali ljudi su živi i žele još živjeti. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo ispravke netočnih navoda. Pa prvi je gospodin Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa htio bih ispraviti samo jednu stvar, da je netočna, koja je netočna u izlaganju gospodina Vinkovića, a to je najodgovornija Vlada Republike Hrvatske zbog propasti Đakovštine. Naime kriva je uprava koja nije vodila brigu i koja nije zasigurno poslovala u duhu zakona. Nadalje bih htio reći da je netočno da problemi se mogu riješiti tako da se isplati 30 milijuna i da je 30 milijuna dug za otpremnine, to je isto netočno. Postoji realna vrijednost koja je predviđena za otpremnine, i o kojoj danas će razgovarati na sjednici u Ministarstvu poljoprivrede, kako bi se namirili radnici. Ne treba prenapuhavati. I zasigurno je točno da i vi kupujete bodljikavu žicu i da vi pravite od njih performans na trgu u Đakovu.
Hvala. Ispravak, gospodin Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa netočno je kolega Vinković rekao da u ovoj zemlji je lažna zdravstvena zaštita i lažna socijalna skrb. To je netočno. U ovoj zemlji postoji dostupna i kvalitetna zaštita koja je po mjerilima Svjetske zdravstvene organizacije na visokom 30-om mjestu. I u europskim okvirima smo isto tako vrlo visoko pozicionirani. Zasigurno je potrebno spomenuti stabilizirani su bolnički proračuni. Ovih dana svjedočimo uspjesima u transplantacijskoj medicini, lista skupih lijekova. Da ne govorimo o socijalnoj skrbi koji prije kratkog vremena zakon je donesen, niti jedno pravo nije uskraćeno i još je donesen inkluzivni dodatak i još druge stvari. Tako da vaša uistinu ova tvrdnja ne stoji. Hvala lijepo.
Imamo povredu Poslovnika, gospodin Zoran Vinković.
Uvaženi gospodine predsjedniče ja bih vas zamolio da gospodinu Đakiću izreknete opomenu jer ovdje se radi o neistinama i lažima i o vrijeđanju jednog zastupnika, obzirom da nije nitko kupio tu bodljikavu žicu niti je radio performans od radnika. Pa ga ja pozivam da danas obzirom da znam da HDZ ima u gradskom kinu ili Domu kulture Đakovo, centru za kulturu, predstavljanje gospodarskog programa da se prošeta tamo do Đakovštine i pita ih tko je kupio boljikavu žicu i zbog čega se nalaze ispred te Đakovštine. Ne sigurno radi Zorana Vinkovića nego radi politike koja je čitavo vrijeme održavala tu upravu na životu i od 2000-te do 2003. Uprava se nije mijenjala. A i nakon 2003. pa sve do stečaja ista uprava je ostajala, jedino se Nadzorni odbor mijenjao prema političkom ključu i primao za to masne pare.
Hvala. Jedino moje uporište je ovdje, ne znam koliko će mi vrijediti u ovim našim raspravama, je Poslovnik. A Poslovnik kaže zastupniku koji želi govoriti o povredi Poslovnika predsjedatelj daje riječ čim ovaj zatraži kao što sam i dao jel' tako. Govor tog zastupnika ne može trajati duže od jedne minute,a zastupnik odmah mora navesti članak Poslovnika o čijoj povredi se govori. Dakle, nije se naveo niti ja znam da li je gospodin zastupnik Đakić u pravu ili nije, to je njegova tvrdnja, a tvrdnja na tvrdnju, ja moram vjerovati zastupnicima. Prema tome nema nikakvog razloga da mu dajem opomenu. A sada imamo još jedan ispravak, gospodin Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Netočna je tvrdnja da je Vlada Republike Hrvatske kriva za dovođenje radnika Đakovštine u ovu situaciju. Istine radi radnici Đakovštine su većinski dioničari zajedno sa menadžmentom. Istini za volju otvoren je stečaj. U Hrvatskoj postoje legalni zakoni koji se moraju provoditi u slučaju stečaja. Pa tako Zakon o zaštiti potraživanja u slučaju stečaja poslodavaca i on se provodi prema tim radnicima. Na Zavodu za zapošljavanje radnici ostvaruju određena prava. U stečajnom postupku oni prijavljuju svoja potraživanja i dok ne završi stečajni postupak onda ih tek mogu i namiriti. Znači, ne mogu preskakati ove distance na koje gospodin Vinković upozorava. Jednostavno ovo je manipuliranje radnicima. Radnicima treba iskreno reći koja su sva pravna sredstva koja oni mogu riješiti, konzumirati i na taj način zadovoljiti svoje interese. I drugo, šteta je što su izašli iz sindikata i što su samostrijelci jer da su ostali u sindikati onda bi imali tamo tu pravnu zaštitu, a ovako su dovedeni u situaciju da pojedinci zbog svojih uskopolitičkih interesa njima u ovom trenutku najviše manipuliraju.
Imamo 2 ispravka netočnih navoda. Prvo, gospodin Zoran Vinković. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] A povreda Poslovnika?
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] Gospodin Kunst je prekršio članak 223. – nije dozvoljena replika, a može se ispraviti netočan navod. Ali, evo odgovorit ću mu, sindikat je i takvi sindikalci su doveli radnike u ovakav položaj jer su bili u sprezi sa onima koji su trebali kupiti tvrtku. Ja pozivam još jednom Vladu da shvati ozbiljnost situacije i da shvati da je 32% odgovorna za ono što se desilo Đakovštini jer je dala zeleno svjetlo za imenovanje uprave, donosila odluke i na kraju krajeva političkim putem rješavala kredite i to sumnjive kredite. A čitavo vrijeme je bilo prikazivano lažno izvješće o poslovanju te tvrtke. To je odgovornost Vlade. Slično kao što je riješen i Salonit i obeštećenje radnika Salonita koji boluju od azbestoze. Ovi ljudi boluju od gladi i to morate shvatiti i uvaženi bivši predsjedniče sindikata.
Hvala. Nije povrijeđen članak 223.a koji kaže da izlaganje predsjednika ili potpredsjednika Kluba zastupnika te drugog predstavnika kluba ako oni nisu … [[Govornik se ne razumije.]] nije dozvoljena replika može se ispraviti netočan navod. To je gospodin Kunst i ispravio. Nemojte ovaj onda znači pozivat se na neke tako članke Poslovnika. A sada ima povredu Poslovnika gospodin Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Članak 209., dakle gospodin Kunst je govorio o onome o čemu gospodin Vinković uopće nije govorio. A osvrnuo se na vlasnički udio, pri tome nije spomenuo 32% vlasničkog udjela države. Možda on misli da ima možda država 25% dionica plus 1 pa je to 26% dionica.
Najbolje da ja dalje ne komentiram jer i ja oduzimam pomalo na taj način vrijeme pa ćemo sada s time završiti. Preći ćemo na točku dnevnog reda koju sam već započeo pa sam bio stao na sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Želi li predstavnik predlagatelja? Da. Gospodin Ante Zvonimir Golem, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. Zbog čega tražite riječ gospodine? … [[Upadica se ne razumije.]] Ispričavam se državni tajniče, gospodin Vinković izvolite.
Gledajte, ja sam u ime kluba imajući u vidu cjelokupni i opsežni dnevni red i kratko vrijeme trajanja i mandata ovog Sabora tražio da ovaj Sabor donese zaključak po kome će obvezati Vladu da isplati otpremnine i da donese takvu odluku.
Formulirajte taj zaključak, predajte ga u proceduru kako to Poslovnik predviđa pa će to
I o tome će raspravljati sljedeći saziv Sabora.
Zatim ćemo to staviti na dnevni red, molim vas. Znači, formulirajte, mi ćemo to staviti ovdje na glasovanje i sa tim ćemo stvar zaključiti. A gospodine državni tajniče izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo. Hrvatski sabor je 3. listopada 2007. godine donio zakon o kvaliteti zdravstvene zaštite. Tim Zakonom u tom trenutku određena su načela i sustav mjera za unapređivanje i ostvarivanje sveobuhvatne kvalitete zdravstvene zaštite u Republici Hrvatskoj te je na temelju tog Zakona osnovana Agencija za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu. tijekom svog rada Agencija za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu provela je sve kompletno pripremne radnje za provođenje postupka akreditacije u Republici Hrvatskoj, te se već po tom Zakonu danas započinju praktički prve akreditacije na temelju natječaja koje je raspisao Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje. Akreditacijski sustav je sustav koji se logično nadovezuje na sustav kategorizacija u zdravstvenom sustavu a o čemu ste dosta izviješteni iz javnosti gdje su u Hrvatskoj bolnice nakon 30 i nešto godina po prvi puta kategorizirane i gdje se kategorizacijom bolnica dobiva dakle mogućnost razvoja bolnica u onim smjerovima kako je to zacrtano zdravstvenom politikom a gdje se postupkom akreditacije postižu standardi sa minimalnih na optimalne standarde i radi upravo u cilju poboljšanja zdravstvene zaštite po onoj osnovnoj da ta zdravstvena zaštita daje apsolutnu sigurnost korisnicima zdravstvene zaštite. Zakonom o socijalnoj skrbi koji je ovaj Sabor donio u svibnju ove godine uvedeni su minimalni standardi kvalitete i u socijalnim uslugama kako uvjet za dobivanje licence za pružanje usluga u socijalnoj skrbi. međutim, pokazuje se isto tako potreba da se u sustavu socijalne skrbi osim minimalnih usluga odrede i optimalni standardi kvalitete socijalnih usluga, odnosno da se uvede akreditacije u djelatnosti sustava socijalne skrbi, čime bi se korisnicima socijalne skrbi isto tako zagarantirala ravnopravnost, odnosno zagarantirala ravnopravno pružanje kvalitetne usluge u socijalnoj skrbi. Pred vama se danas nalazi Zakon o kvaliteti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi koji zakon je usklađen sa sekundarnim izvorima direktive Europske unije a bio je predmetom i pregovaranja u poglavlju 28. zaštita potrošača i javnog zdravstva a kojim Zakonom se omogućava nastavak rada Agencije za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu te se istoj Agenciji s obzirom da je Agencija apsolutno u mogućnosti to i tako provesti da je već poduzela određene početne korake daje u odgovornost da se izrade i da se provedu postupci akreditacije u sustavu socijalne skrbi. Smatramo da će uvođenjem akreditacije u sustavu socijalne skrbi na takav jedan način omogućiti da se razriješe ona vječita pitanja i vječite dileme da li je potrebno u sustavu pružati samo onu minimalnu propisanu dakle, standarde i uslugu ili će pogotovo što je u sustavu socijalne skrbi i u državnom ali i u privatnom sektoru, dosta razvijeno poslovanje će se akreditacijom omogućiti stvaranje razlika između onih koji tu svoju uslugu pružaju i koji čine većinu ali pružaju na jedan dobar i kvalitetan način u sustavu socijalne skrbi od onih pojedinaca koji u sustavu socijalne skrbi pozivajući se na minimum kvalitete ponekad ne pružaju ni ono što je dostojno za korisnike socijalne skrbi. Na navedeni zakon zaprimili smo amandman Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb i u uvodnoj riječi možemo reći da se amandman prihvaća i ukoliko postoje kakva pitanja, zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji Odbora? Da. U Ime Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb, predsjednik odbora gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, državni tajniče, Odbor je na svojoj 62. sjednici kao matično tijelo raspravio ovaj Prijedlog Zakona i podnosi ovaj amandman. Uvodno obrazloženje podnio je predstavnik predlagatelja. U uvodnom obrazloženju, predstavnik predlagatelja upoznao je članove Odbora s osnovnim razlozima za donošenje ovog Zakona. Zakonom o kvaliteti zdravstvene zaštite iz 2007. godine, određena su načela i sustav mjera za ostvarivanje i unapređenje sveobuhvatne kvalitete zdravstvene zaštite u cilju osiguranja i smanjenja rizika po život i zdravlje pacijenata. Osnovana je Agencija za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu te propisan postupak akreditacije zdravstvenih ustanova. Zakonom o socijalnoj skrbi z 2011. godine uvedeni su minimalni standardi kvalitete i kontrole pružanja usluga socijalne skrbi. Kako bi osigurali i unaprijedili kvalitetu usluga socijalne skrbi Zakon propisuje način uvjete i postupak kojim se nositelj djelatnosti socijalne skrbi može akreditirati. Akreditacijskim postupkom, procjenjivat će se kvaliteta rada pružatelja socijalnih usluga na osnovi ocjene sukladnosti njihova rada s utvrđenim optimalnim standardima kvalitete istaknute u raspravi koja je uslijedila. Predloženim Zakonom će se osnovati Agencija za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu i socijalnoj skrbi, kao pravni slijednik Agencije za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu ta će nova Agencija provoditi postupak davanja, obnove i ukidanja akreditacija nositeljima zdravstvene zaštite i davateljima usluga socijalne skrbi. Nakon rasprave članovi Odbora su jednoglasno odlučili predložiti Hrvatskom saboru usvajanje predloženog zakona uz sljedeći amandman: Amandman 1. U članku 40. stavka 3. dodaje se rečenica "Jednog člana Vijeća imenuje Vlada na prijedlog Hrvatske liječničke komore a jednog na prijedlog Hrvatske komore socijalnih radnika". Obrazloženje: Predloženim amandmanom želi se ojačati utjecaj strukovnih udruženja na izbor članova Upravnog vijeća pa molimo u ime Odbora da se prihvati ovaj amandman. Zahvaljujem.
Hvala. Žele li dalje izvjestitelji Odbora? Nema prijave. Otvaram raspravu. U ime Kluba HNS HSU-a gospodin zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je Zakon o kvaliteti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi. Dakle novost je da je u ovaj Zakon ubačena i socijalna skrb, treba reći da je člankom 39. Zakona propisano je da su tijela, agencije, upravno vijeće, ravnatelj i ostala tijela u skladu sa Statutom. Mišljenja smo da bi Zakonom trebalo precizno regulirati koja su to dodatna tijela Agencije, odnosno Statutom bi se trebale razraditi određene odredbe. Na ovaj način ostavlja se mogućnost da se Statutom uredi praktički više nego što je to uređeno ili određeno Zakonom. I postavlja se pitanje u članku 40. da li je doista potrebno da upravno vijeće ima toliki broj članova. Novim Zakonom o socijalnoj skrbi Narodne novine 57/2011 uvedeni su minimalni standardi kvalitete socijalnih usluga kao uvjet za dobivanje licence za pružanje usluga socijalne skrbi, te optimalni standardi kvalitete socijalnih usluga za akreditaciju nositelja djelatnosti socijalne skrbi, unapređenje i kontrola pružanja usluga socijalne skrbi, te praćenje kvalitete socijalne skrbi. Cilj konačnog prijedloga Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi je što brža implementacija socijalnih usluga u sustav socijalne skrbi. Međutim, to je dobra namjera. Međutim, prijedlog Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi mišljenja samo mi u klubu HNS-HSU-a da je to samo pokušaj da kroz nerazumljive sintagme o podizanju kvalitete zdravstvenih i socijalnih usluga da se ostane u postojećim okvirima. Prije svega dvojbeno je da se i nadalje veže sustav socijalne skrbi sa sustavom zdravstva, a ovaj prijedlog zadržava minornu ulogu socijalne skrbi u odnosu na zdravstvo. Također se kroz ovaj prijedlog daje i nadalje prostor Ministarstvu obitelji, međugeneracijske solidarnosti i na neki način sugerira struktura i sadržaj rada postojećih ministarstava zdravstva i socijalne skrbi i obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Prijedlog je logičan slijed nedavno prihvaćenog Zakona o socijalnoj skrbi koji je donio dodatnu zbrku u sustav odnosno nije još uredio sustav, a najmanje istinsku reformu socijalne skrbi. Taj zakon će svaka sljedeća vlada morati mijenjati, pa onda nema smisla donositi i ovaj zakon koji nijednim svojim člankom ne pokazuje kako će se to poticati i osiguravati kvaliteta socijalnih usluga. Postojeća Agencija za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu trebala bi prerasti u novu agenciju vjerojatno samo zato što se proširuje na područje usluga socijalne skrbi. Nema pokazatelja da je postojeće agencija od 2007. do sada svojim postojanjem i djelovanjem značajno povećala kvalitetu usluga u zdravstvu pa nema garancije da će to nova agencija učiniti ni sa uslugama u socijalnoj skrbi. Prijedlog naglašava da provođenje zakona neće zahtijevati nove troškove što ne može biti istina. Broj djelatnika u agencija zbog usluga socijalne skrbi mora se povećati. Formiranje povjerenstava u ustanovama socijalne skrbi i drugim pružateljima socijalnih usluga sigurno zahtjeva dodatne troškove. Stoga zaključak je kluba HNS-HSU-a da prihvaćanje ovog prijedloga u ovom obliku nije nužno, jer potvrđuje postojeće nezadovoljavajuće stanje u sustavu socijalne skrbi. Hvala na pažnji.
Hvala. Na redu je kluba HDZ-a gospodin zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, dame i gospodo. Ja ću ovdje iskoristiti priliku i na određeni način za mrvicu za jedan momenat možda više govoriti o kvaliteti zdravstvene zaštite ali i socijalne skrbi, više ne samo zbog interesa kolega zastupnika koji ste sada u sabornici i neinteresa ovih kojih nema nego i zbog hrvatske javnosti na koncu da ljudi više čuju, razumiju što je to kvaliteta zdravstvene zaštite. Ali ću odgovoriti i na upravo ovo što smo čuli od gospodina Hrelje kada je postavio uopće upitnim odnosno doveo je u pitanje provođenje sadašnjeg nadzora i poboljšanja kvalitete zdravstvene zaštite. Dakle, moje izlaganje u ime kluba HDZ-a bit će otprilike koncipirano na način da ću prije svega kazati što je to kvaliteta zdravstvene zaštite, koje su do sada poduzete aktivnosti u svezi s tim, dakle uključivo donošenje Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite u RH, ostvarivanje i uspostavljanje agencije za kvalitetu u zdravstvu, provedba određenih postupak u koji ulazi akreditacija itd. A onda ću se osvrnuti dakako i na sam ovaj dio zakona. Prama osnivaču dakle utemeljitelju znanosti o kvaliteti zdravstvene zaštite Avedis Donabedianu kvaliteta zdravstvene skrbi je opseg u kojem je stvarno pružena skrb u skladu s postojećim raspoloživim znanjem i općeprihvatljivim načelima i praksom. A Svjetska zdravstvena organizacija otprilike na tragu toga kaže "Kvaliteta u zdravstvenoj skrbi može se definirati kao skrb ili usluga s karakteristikama koje udovoljavaju specifičnim zahtjevima i koje sa sadašnjim stupnjem znanja i dostupnim resursima ispunjavaju očekivanja za maksimalnim dobitima i minimalnim rizicima za zdravlje i blagostanje bolesnika". Dakle, zdravstvena zaštita nije po sebi svrha samoj sebi, za nju i za najbolju i najkvalitetniju zdravstvenu zaštitu zainteresirani su svi u sustavu zdravstva od medicinskog osoblja, dakle od davatelja usluga od HZZO-a koji plaća i financira na određeni način zdravstvenu zaštitu, ali prije svega možda i tako bi trebalo biti, pacijenti zbog kojih je zdravstveni sustav. Zdravstvena zaštita u tom kontekstu prihvatljive kvalitete jest ona u kojem se usluge pružaju u skladu sa raspoloživim znanjem i prihvaćenom praksom, ona u kojoj postoji sigurnost od ne nanošenja štete te ona koja je sposobna odgovoriti vrijednostima i očekivanjima korisnika. Zdravstvena zaštita koja je u skladu sa raspoloživim znanjem i prihvaćenom praksom pruža se unutar prethodno utvrđenih standarda odabranih između tri skupine elemenata o skrbi. To je element ustroja, element provedbe i element ishoda. I ti standardi se temelje na znanstvenim dokazima. Reli bi evidence baset dakle znanstvenim dokazima i znanstvene literature te kao takvi smanjuju jaz između znanstvenih zaključaka i kliničke prakse. E sada dolazim na onaj segment koji smo malo prije od kolega Hrelje kada je kazao, ne može se, nema podataka da je djelovanje ove agencije doprinijelo ne znam poboljšanju zdravstvene skrbi. Poboljšanje zdravstvene skrbi nije momenat koji se dogodi, nego to je stalna radnja, stalno praćenje, stalno uplitanje, interveniranje i stalno poboljšanje. Prema tome, ne postoji pristup, ne vidi se ili se vidi, dakle ne može biti da se ne vidi, osobito kada iznesem, a kasnije ću iznijeti što je agencija do sada radila. Međutim, da se ne bi zavarali pa mislili kako mi u zdravstvu u RH imamo određenih problema pa se onda ne vide neka poboljšanja, ja ću ovdje samo citirati da i u najrazvijenijim zemljama u svijetu dakle iz recentne literature navodim ove navode da i u najrazvijenijim zemljama u svijetu je zamijećeno da se krše pravila postupanja kada je u pitanju kvaliteta zdravstvene zaštite, a dakako i socijalne skrbi. Tako primjerice čak u švicarskim kliničkim bolnicama unatoč utvrđenih standarda svi pacijenti kada imaju infarkt miokarda ne dobiju pravovremenu trambolitičnu perfoziju i ne propisuje se svima aspirin i beta blokatori i … Zatim u SAD postoje značajne varijacije u pridržavanju standarda glede uporabe varfarina za sprečavanje celebralnog inzulta u bolesnika sa artrijalnom fibracijom. U Švedskoj koja bi nama trebala biti također nama uzor, u primarnoj praksi mnogi bolesnici s dijabetesom nemaju zadovoljavajuću metaboličku kontrolu, stopala im ne bivaju pregledana, a proteinurin im se ne otkriva pravovremeno. Dakle, zdravstveni sustav traži stalni nadzor i stalno poboljšanje. Uz ove elemente, dakle propusta kad je u pitanju organizirana zdravstvena skrb i kvaliteta zdravstvene skrbi mi se susrećemo u zdravstvu i sa različitim komplikacijama koje nisu izravno posljedica neke pogreške, ali koji u svakom slučaju traže intervenciju i sustavni nadzor, odnosno praćenje. Među njih spadaju dakako i zaraze, anesteziološki nepovoljni događaji itd. pa tako 20% nepovoljnih događaja uzrokovani su greškama u uporabi lijekova i najčešće čak 56% uslijed lošeg propisivanja. Neispravni lijek ili neispravna doza, a potom 24% kod primjene lijeka, davanje neispravnog lijeka ili netočne doze ispravnog lijeka više od 6% hospitaliziranih bolesnika u Sjedinjenim Američkim Državama, Velikoj Britaniji, Francuskoj pate zbog pogrešaka u ovoj terapiji, a 1% slučajeva završava na žalost legalnim ishodom. Dakle, i u najrazvijenijim sustavima, najrazvijenijim državama dakle komplikacije su evidentne i nužno je i tamo se to radi i u Hrvatskoj se to radi i radit će se stalni nadzor zdravstvene skrbi i kontrola kvalitete kao takve. U stacionarnoj i ambulantnoj skrbi nepovoljni su događaji vidljive oznake kvalitete pa su vrijedni kao osnova za provođenje njezina poboljšanja. Važno je i točno i definirati i ustanoviti prihvatljive pragove. Prijelaz utvrđenog praga upozorava na hitnu nužnost upletanja u svrhu poboljšanja. Što je zapravo kvaliteta skrbi u praksi, kako se mjeri i pod čim se podrazumijeva? To je stvarno poboljšanje ili unapređenje zdravstvenog stanja i ostvarena sigurnost pojedinog pacijenta u procesu pružanja zdravstvene zaštite unutar optimalnog sustava zdravstvene zaštite. Do koje mjere idu mjere idu pogreške u liječenjima i posljedice, dakle zbog ovih komplikacija? Još samo jedan citat i onda ću s tim završiti. Pomanjkanje u kvaliteti zdravstvene zaštite stoje u Sjedinjenim Američkim Državama na 8 mjestu vodećih uzroka smrtnosti. Čak ispred prometnih nesreća, AIDS-a i karcinoma dojki. Dakle, zamislite što to znači i zamislite što znači ne imati sustav nadzora kvalitete kao takav. Citirao bih i jednoga od utemeljitelja moderne znanosti o kvaliteti gospodina Rubena Eldara koji je neposredno pred donošenje Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite imao jedno predavanje ovdje u Zagrebu koji je kazao da doslovno citiram ga ne posjedujemo cjelovite podatke koji bi prikazali stanje na području kvalitete zdravstvene zaštite u Hrvatskoj. Ali držim da nema razloga pretpostaviti da i u Hrvatskoj nema problema kao i u razvijenim i bogatim zemljama. Stoga nalazim da je odluka … [[Govornik se ne razumije.]] hrvatski nacionalni program sustav za unapređenje kvalitete skrbi apsolutno potreban i pozdravljam ga. Dakle, i najveći umovi današnjice koji znaju daleko više o ovom problemu nego mnogi među nama koji se također na određeni način bavimo ovom problematikom su ocijenili da je Hrvatska napravila korak naprijed i pozdravili taj korak. Sad dopustite mi da ukratko zbog javnosti, ali i zbog promocije same ustanove. Dakle, govorim o Agenciji za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu ukratko prikažem što je to agencija do sada učinila, odnosno što je to od onog krupnijega što je učinila i što smo evo ovdje čuli u prethodnoj raspravi što se iz neznanja ili ne znam iz kojeg razloga niječe. Dakle, agencija je zapravo započela raditi djelatno od 2009. godine. Na temelju Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite na prijedlog agencije o prethodno pribavljenim mišljenjima nadležnih komora ministar nadležan za zdravstvo donio je plan, program mjera za osiguranje, unapređenje, promicanje i praćenje kvalitete zdravstvene zaštite. Predložili su ministru nadležnom za zdravstvo akreditacijski standardi za bolničke zdravstvene ustanove koji su doneseni u obliku Pravilnika o akreditacijskim standardima za bolničke zdravstvene ustanove. Prije toga ih nije bilo. Prema tome, to ne može nitko osporiti da je jedan važan element u uspostavljanju sustava kvalitete u zdravstvenoj skrbi. U suradnji sa Hrvatskom liječničkom komorom organizirani su seminari u uvod u sustav akreditacije bolničkih zdravstvenih ustanova održanih u Splitu, Rijeci, Zagrebu i Osijeku. U tijeku je završna faza izrade priručnika o akreditaciji bolničkih zdravstvenih ustanova, priručnika za samo procjenu nositelja zdravstvenih ustanova, te pravilnika o akreditacijskom postupku nositelja zdravstvenih djelatnosti. Uspostava obveznog sustava kvalitete i sigurnosti zdravstvene zaštite ostvaruje se kroz obveznu primjenu jedinstvenog sustava standarda kvalitete zdravstvene zaštite koji je objavljen u Pravilniku o standardima kvalitete zdravstvene zaštite i načinu njihove primjene. Ni ovoga nije bilo prije. Dakle, i ovo je došlo, urađeno uspostavom Agencije za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu. U tijeku je završna faza priručnika o standardima kvalitete zdravstvene zaštite i načinu njihove primjene u kojima će biti objavljeni klinički pokazatelji kvalitete čija će primjena biti obvezna. Dakle, ako nemamo mjerila, parametre na temelju kojih ocjenjujemo kvalitetu zdravstvene zaštite, a mi znamo da se kvalitet zdravstvene zaštite može mjeriti. Ne može netko bio on liječnik ne znam koje specijalnosti, ne znam koje vrsnosti kazati da radi kvalitetno. On mora pokazati vjerodostojnost svoje kvalitete temeljen na dokazima. Isto se to odnosi i na zdravstvene ustanove. U lipnju 2011. provedena je edukacija edukatora o akreditacijskom postupku i akreditacijskim standardima. Trenutno imamo 17 certificiranih edukatora koji provode edukaciju po bolničkim zdravstvenim ustanovama. Nitko ne može kazati da to nije doprinos kvalitete zdravstvene zaštite i da neće to izazvati, doprinijeti kvalitetnijoj zdravstvenoj zaštiti u Republici Hrvatskoj. I sad ono možda najglavnije. Od lipnja do listopada 2011. provedene su edukacije o akreditacijskom postupku i akreditacijskim standardima u Općoj bolnici Zadar, Varaždin, Vukovar, Zabok, Slavonski Brod, Daruvarske toplice, Stubičke toplice, Magdalena, Klinička bolnica "Magdalena", Opća bolnica Koprivnica, Bjelovar, Merkur, Šibenik, Pula, Crikvenica, Dubrava, Dubrovnik, Klinika "Fran Mihaljević", Gospić, KBC "Sestre milosrdnice" i županijska bolnica Čakovec. Ukupni broj polaznika navedenih edukacija bio je 527 koji su se educirali u akreditacijskim standardima i akreditacijskom postupku. Toga ranije nije bilo. Dakle, ljudi se prvi put susreću sa tim pitanjem. Ponavljam, kad biste prije pitali ljude u Hrvatskoj kako rade oni bi kazali kvalitetno. Na temelju čega, koji su vaši dokazi? Nisu ih imali. Dakle, akreditacija ustanova je element koji provodi agencija i koji će provoditi na način da će to biti zapravo ocjena vjerodostojnosti određene ustanove na gotovo sličan način, na onaj na koji kad dolazimo bilo gdje u svijetu i plaćamo hotel onda dakako da više platimo u hotelu koji ima više zvjezdica jer on ima veću razinu, veće standarde itd. Ovdje imam cijeli niz još elemenata koji radi agencija koje je postigla od toga da je postala član međunarodnog društva za kvalitetu u zdravstvu do tog da radi i provodi određene još poslove obvezne iz ovog segmenta. Vrlo važno je napomenuti da je na raspisani natječaj o akreditaciji zdravstvenih ustanova u Republici Hrvatskoj, dakle gdje je agencija najavila da će Fond zdravstvenog osiguranja financirati 10 bolnica za akreditaciju, da se javilo njih 22. Dakle ljudi su spoznali što je vrijednost kad je u pitanju kvaliteta zdravstvene zaštite i odgovaraju na nju i to je vrlo važno. O kvaliteti zdravstvene zaštite bi se moglo dugo govoriti i vrijeme mi ne dopušta, i stoga ću se sad opet vratiti na vrlo kratko i s tim zaključiti, na ovaj dio zakona, odnosno na Prijedlog Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi. Sve ovo što sam govorio o zdravstvenoj zaštiti, ovo ministarstvo, ovaj državni tajnik, klub HDZ-a nastoji uvesti i u socijalnu skrb. Kako? Tako što će postaviti standarde u zdravstvenu skrb, tako što će ih pratiti, tako što će ih mjeriti, tako što će ih poboljšavati i time unaprjeđivati stalno socijalnu skrb u Republici Hrvatskoj. Jedan od instrumenata da bi se to postiglo je zapravo i uvođenje dakle socijalne skrbi, djelatnosti socijalne skrbi unutar Agencije za kvalitetu zdravstvene zaštite i socijalne skrbe. Dakle unutar same agencije, agencija nastavlja raditi ovo što je radila do sada, ona ja bih rekao proširuje se, dakle i na područje socijalne skrbi, na način, na isti način kako je organizirana zapravo zdravstvena zaštita i socijalna skrb u Republici Hrvatskoj, jer se često ta dva elementa prepleću, uključivo i sa našim ustrojem ministarstva nadležnog za zdravstvo i socijalnu skrb. U ime kluba HDZ-a i uz ovaj amandman kojeg je ovdje iznio gospodin predsjednik našeg kluba, podupiremo donošenje ovog zakona, i ocjenjujemo da će Prijedlog Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi, s konačnim prijedlogom zakona unaprijediti, dodatno unaprijediti i zdravstvenu i socijalnu skrb u Republici Hrvatskoj, što je od nacionalnog interesa Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jedan isprava, gospodin zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Prije svega bih rekao da ima puno dobrih stvari dakle u ovom izvješću, odmah da se razumijemo, ali bih ukazao na nešto o čemu moramo svi zajedno voditi računa, gdje se troši novac zdravstvenog sustava, a da indirektno onda utječe na manju kvalitetu. Tu prije svega mislim na neriješeno pitanje kolektivnih ugovora u zdravstvu, gdje još bivši ministar, mislim da je tada još bio ministar Ljubičić, je donio, potpisao sa sindikatima kolektivni ugovor, a da u isto vrijeme nisu bila osigurana sredstva za isplatu obveza koje je za djelatnike dakle koje iz tog kolektivnog ugovora proistječu, ogromni novci u zdravstvenom sustavu se troše na, čak je poslao i jedan dopis, evo ništa se nije promijenilo ni dakle za vrijeme ovog ministarstva, jedan dopis da su sredstva osigurana kroz vrijednost glavarine, boda itd., tako da ono što dolazi u zdravstvene ustanove, kao novac koji bi trebao biti za unapređenje zdravstvene zaštite, ravnatelji zdravstvenih ustanova su prisiljeni taj dio novca trošiti na isplatu obveza koje proistječu iz kolektivnog ugovora. To je loše, to je štetno i to je omča oko vrata zdravstvenim ustanovama, a ide indirektno dakle na štetu samih pacijenata, i kvalitete zdravstvene zaštite.
Hvala. Imamo i klub HDSSB-a, i gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani kolega i državni tajniče, s obzirom da smo iste struke u medicini, u zdravstvu. Drago mi je da ste danas ovdje s nama. I hvala još jedanput predsjedniku Bebiću što je našem klubu, odnosno kolegi Vinkoviću omogućio onu stanku u svezi teške socijalne situacije, a to je donekle povezano sa ovom temom. Kolegice i kolege, kolega Burić je u svom ajde ispravku zapravo jednoj maloj raspravi, rekao što je ono što, zbog čega u nekom segmentu zdravstvena zaštita bi mogla biti bolja, a to je ono što je po kolektivnom ugovoru izvršavanju ili neizvršavanju da se može doći do situacije da se takve stvari onda kod ravnatelja zdravstvenih ustanova idu na uštrb pacijenata, odnosno zdravstvene zaštite. Ja bih htio nešto drugo, da postoje puno teže i gore stvari, ali prije svega moram pohvaliti ministarstvo, državnog tajnika i Agenciju za kvalitetu zdravstvene zaštite i akreditaciju zdravstvenih ustanova, ustanova socijalne skrbi u svom poslu i nastojanju da se napokon akreditiraju i kategoriziraju zdravstvene ustanove. Pri tome, kada govorim o ustanovi u, iz koje sam i došao u Hrvatski sabor, dakle opća bolnica Josip Benčević, dr. Josip Benčević u Slavonskom Brodu, koja je po, ona B kategorija je li druga, zaista moram reći da ona tamo i pripada i da je među one tri bolnice koje su tako kategorizirane u Republici Hrvatskoj i to da je dobro. Na žalost odlukom valjda upravnog vijeća i predsjednice upravnog vijeća Suzane Bilić Vardić više nemam pristupa u tu bolnicu, jer su me deložirali sa mjesta kirurga, kao još jednog anesteziologa. Valjda je zdravstvena zaštita bolja bez jednog kirurga i jednog anesteziologa iskusnoga u brodskoj bolnici, pa je tako valjda profesorica Bilić odlučila politički da djeluje na taj način da bi meni zabranila bilo kakav kontakt sa pacijentima. Evo vidite jedan od onih, jedna od onih stvari koji djeluju na kvalitetu zdravstvene zaštite je upravo miješanje politike u zdravstvo. Kada to kažem onda prije svega mislim na lokalni, regionalni ili županijski ustroj, ustroj onih koji brinu o zdravstvenoj zaštiti i socijalnoj skrbi u županiji, svakoj ponaosob. Evo primjera. U Brodsko-posavskoj županiji pročelnica ureda za zdravstvo i socijalnu skrb je profesorica hortikulture, jer je politički podobna i pripada u vladajući krug, kako bi bila pročelnica na mjestu koje je apsolutno po njenim, svaka čast njenom znanju u hortikulturi, tamo ne pripada. Ali član je HSS-a, da budem jasan i glasan. Predsjednica upravnog vijeća bolnice u Slavonskom Brodu je profesorica hrvatskog jezika valjda. Predsjednik upravnog vijeća doma zdravlja čini mi se da je veterinar, doktor veterine u Brodu. Predsjednica Službe za hitnu pomoć, gospodine državni tajniče, vi ste joj odobrili ta imenovanja najvjerojatnije, i vaša stranka, je diplomirana pravnica bez ijedne godine radnog iskustva. Treba li govoriti o imenima? Ne znam, ako hoćete mogu i to navesti. Dakle, takvim jednim političkim klijentalizmom i političkim djelovanjem uništava se sve ono što ste vi, vaše dobre namjere, dobre namjere agencije i ne samo političkim. Jasno da nakon utjecaja politike slijede onda i ono što bi trebalo poboljšati zdravstvenu zaštitu, a to su građevinski radovi u domovima zdravlja, u bolnicama. Pa onda u našoj Brodskoj bolnici se šok soba ili Služba za anesteziju i reanimaciju gradi već dvije godine i radi neuvjetnim prostorima iako je bolnica u Slavonskom Brodu visoko akreditirana. Odite, gospodine državni tajniče možemo skupa otići u Slavonski Brod, i vidjet ćete na trećem katu zgrade kirurgije kako izgledaju prostorije, šok sobe, odnosno ona radi u neuvjetnim prostorima na abdominalnoj kirurgiji trenutno, a već dvije godine postoji zbog raznih zavrzlama, da ne kažem možda i kriminala i ostalih stvari koje,a to je stvar policije i represivnog aparata, da utvrdi što to zapinje u Brodskoj bolnici, što zapinje i kako se dijele građevinski radovi i da se politika duboko uvalila u bolnicu u Slavonskom Brodu. A bojim se da je i u ostalim bolnicama također slično stanje, dakle utjecaja politike na zdravstvo i medicinu. Pa je onda ovaj vaš posao plemeniti, cijenjen, od mene osobno cijenjen, i vaše i agencije koja ima 17 akreditatora kako je netko rekao ovdje, gospodin Bagarić, po cijeloj Hrvatskoj, dakle dolazi onda u pitanje. Bit je uvjerljivost toga svega, jer ja bih volio da se, i zbog toga je ovaj prijedlog zakona prihvatljiv za HDSSB, ali sama provedba na terenu je katastrofa. Evo primjera kvalitete u zdravstvu, ta ista novoosnovana kako se zove Služba za hitnu pomoć ima stanicu za hitnu pomoć u općini Vrpolje, evo pišite gospodine državni tajniče, koja ne radi subotom i nedjeljom. Kako hitna pomoć može ne raditi subotom i nedjeljom? Pa tko je, što je to? Tko će raditi subotom i nedjeljom nego hitna pomoć? A znate zbog čega je u Vrpolju? Pa zbog autoceste, križanja autoceste VC Koridora i autoceste A3 Zagreb-Lipovac,a ne Bajakovo nego Lipovac naš Lipovac, Srijemski Lipovac. Upravo na tom mjestu se križaju dvije autoceste, ali ukoliko dođe do prometne nezgode ili nesreće što je još gore na tom dijelu ili na lokalnoj cesti županijskoj Osijek-Đakovo-Kopanica Služba za hitnu pomoć ne radi nego moraju kola iz Slavonskog Broda 50 km ići da bi pokupila, da bi djelovala, intervenirala kod eventualno ozlijeđenih. Znate što znači gubitak vremena od pola sata za teško ozlijeđenog pacijenta? Vi kao kirurg znate kao i ja dobro, naradili smo se obojica i u ratu i poslije. Dakle, svaki dan me zovu pacijenti da bih ja autoritetom saborskog zastupnika i bivšega doktora u Brodskoj bolnici nakon 35 godina staža kao doktora i kirurga pomogao nekome da svojim osobnim poznanstvom i autoritetom utječem na doktora na očnom odjelu da primi ga malo ranije ili prije vremena za operaciju mrene. Zove me gospodična iz Požege da zamolim je da ode kod specijalista za maksiofacijalnu kirurgiju uho, grlo, nos, kod nas u Brodu je to skupa, da se što prije otvori apsces nekoga zuba jer je naručena za 15.11. Zove me pacijent iz Dubrovnika može li on doći ranije na operaciju zgloba kuka u Slavonskom Brodu jer tamo treba čekati, ovo nemojte uzimati ovaj Dubrovnik ili ne znam, jer treba čekati 2 godine. Sjećate li se vi zdravstva, možda ste mlađi od mene gospodine državni tajniče, zdravstva od prije ne znam 20, 30 godina? Mislim da su bile liste čekanja manje. Ne želim da me netko spaja sa, hvala Bogu moji su bili i u zatvoru, zbog Hrvatske da me netko spaja sa Jugoslavijom, ali oni koji imaju godina dobro se sjećaju kako je to išlo. Domovi za stare i nemoćne – molila me jedna vlasnica Doma u Slavonskom Brodu može li dobiti potporu za proširenje doma koji ima izvrsnu ocjenu u akreditaciji da može proširiti svoje poslovanje. Ne može, jer ta djelatnost ne spada u one mjere gospodarskog oporavka RH i Vlade RH, a ima izvrsnu ocjenu dom i izvrstan je dom. Međutim, kada se radi i o socijalnoj mjeri podjele i pomoći pri drvnom ogrjevu u županiji Brodsko-posavskoj onda politička elita koja tamo vlada kažu da i uradila kriminal od nekih 300 tisuća kuna da je dakle ukrala od najugroženijih, od socijalno ugroženih. Bruji se po Brodu da se vodi i policijska istraga u svezi toga, a odgovorni koji su to učinili na njihovu sramotu prije svega, a ne na zatvor i ostalo neka se zaista srame. Možda neki i ovdje koji su sjede u Saboru, a iz Slavonskog Broda su, možda bolje znaju o čemu se radi. Možda bi mogli nam nešto više reći. I još na kraju da kažem da se u Centru za socijalnu skrb pripali i umirovljenici, odnosno umirovljenice gospodine državni tajniče,možda biste mogli odgovoriti kako će se to riješiti. Kad ste već ovdje da iskoristim priliku. Dobivam pisma žena koje su navršile 60 godina, '51. su godište, a možete misliti koliko ih ima u Hrvatskoj koje su navršile 60 godina,ali ne mogu dobiti svoju mirovinu, a skinute su sa Zavoda za zapošljavanje gdje su imale naknadu 1600 kuna i sada trebaju čekati 3 ili 6 mjeseci da bi dobile mirovinu. Na upit kolegice Mirele Holy Vladi RH što da te žene rade, od čega će živjeti ili da umru od gladi, ili da umru od zime jer ne mogu platiti grijanje, a zima ide. Odgovor je bio nek se obrate Centru za socijalnu skrb. I ide i sljedeća godina kada će žene koje su '52. godište, onda će čekati 9 mjeseci na svoju mirovinu kad navrše 60 godina. Jeste li svjesni koliko će doći novih socijalnih slučajeva na Centar za socijalnu skrb, a hvalimo se da smo smanjili stopu nezaposlenosti jer te žene će biti skinute sa popisa u zavodu za zapošljavanje, i jasno da smo smanjili stopu nezaposlenosti jer njih nema na popisu nezaposlenih. Kakva mudra taktika smanjivanja stope nezaposlenosti? Što će te žene raditi, od čega će živjeti ako nemaju rodbine ili nekoga ne mogu dignuti kredit čime će dići kredit kada nemaju što založiti, kada nemaju dohotka, kako će vraćati kredit. Mogao bih ja vama gospodine državnog tajniče iz onoga života našega u Slavoniji i Baranji pričati i Srijemu pričati puno toga što se događa, možda vi ne znate ovdje u Zagrebu ili vam možda krivo prikazuju ili govore, evo primjera, ambulanta u Podcrkavlju kojoj pripada 4, 5, 6 sela u okolini ne može doktorica primiti pacijente jer ima sporu internetsku vezu, pa ih šalje u Slavonski brod doktorima, pa čemu onda ambulanta u Podcrkavlju, jasno da je to stvar T-HT a li da ministarstvu također nije stalo da ta ambulanta za ljude u Glogovici, Matković maloj i Duboviku, Slatiniku gornjem i donjem nije stalo da i tim građanima gotovo da ne kažem Hrvatskim, Slavonija i Zagreb nešto drugo, s obzirom na standard življenja. Da se i tim građanima omogući dostupnost osnovne zdravstvene zaštite, u najbližem mjestu u kojem je moguće, to je u samom općinskom središtu a to je Podcrkavlje. Taj problem je već bio godinama, da li je riješen u međuvremenu teško mi je o tome govoriti. I poliklinika u Slavonskom brodu, gledao sam sa veseljem kako se otvara poliklinika u Gospiću neki dan, pa i ta magnetska rezonanca došla je prije u gospić nego u Slavonski brod, pa neka je u Lici našoj ne daj Bože veliki je prostor, može se štošta dogoditi pa da ima magnetska rezonanca, kao jednostavno standard bez kojega više ne možemo u zdravstvu, znamo i vi i ja to, uglavnom većina ovdje, ali kada se gleda racionalno ipak je Slavonski brod županija na prometnom pravcu, A3 i 5C koridoru i da je zaslužuje i polikliniku i magnetsku rezonancu. NO, poliklinika u Slavonskom brodu se rađa teško kao da ide na zadak znate oni koji su liječnici znaju, samo sekunda gospodine.
Ovo je vrijeme u kojem se treba zaključiti rasprava.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle, mi jesmo za ovaj Prijedlog zakona ali dajte pogledajte malo ono što se događa dolje pod navodnike.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja bih ispravila netočan navod gospodina zastupnika kada kaže da su određeni slučajevi, određeni ljudi pripali centrima za socijalnu skrb kao socijalni slučajevi. Gospodine Grubišić ja doista dižem svoj glas i to je zaista netočan navod jer definitivno ljudi koji su korisnici usluga isto tako i prava sa naslova koji osigurava prvo Zakon o socijalnoj skrbi i svi drugi zakoni, a koju Centar za socijalnu skrb odnosno centri provode kao javna ustanova ne smiju biti stigmatizirani ljudi nego upravo postaviti stvari na način da je Vlada Republike Hrvatske i u ovakvoj provedbi svoje regulative uredila odnosno stavila u nadležnost Centrima za socijalnu skrb u nakani da se zaštiti egzistencija svakog našeg građana i građanke. Hvala lijepa.
Gospođa Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ispravljam netočan navod kolege Grubišića kojim je pripisao takvu moć koje ja nisam svjesna i nemam je, a to je da je zahvaljujući mojom zaslugom izbačen iz Brodske bolnice. To je netočno, jer prava je istina da zastupnik Grubišić ima ugovor o povratku na radno mjesto u bolnicu, a nakon završetka mandata a sukladno zakonu morao je prenijeti svoju knjižicu ovdje u Hrvatski sabor. Što se tiče njegovog pitanja, dakle pitanje njegovog sudjelovanja u dežurstvima u Brodskoj bolnici, ima odgovor ravnatelja, nije zatražio da dežura, i zbog toga ne dežura. tako da ove konstrukcije kojima se zastupnik Grubišić služi, možda bi bilo bolje da ih rješava u Brodsko-posavskoj županiji čiji je član skupštine, a tako lijepo govori o istoj toj bolnici, ne znam kako je bolnica po svim kategorijama i kriterijima dobila vrlo visoku ocjenu u ministarstvu zdravstva.
Povreda Poslovnika.
gospodine potpredsjedniče, ja ne znam pod kojim člankom Poslovnika je nešto što kada zastupnik odnosno ovog puta ne govori istinu.
Ne možete na taj način. Ne možete povredom Poslovnika govoriti da ne govori istinu.
Laže, to nije lijepo. ako ne smijem gospodine potpredsjedniče u redu.
Vi znate jako dobro. Vi tvrdite jedno, kolegica tvrdi drugo, pojedinačna rasprava. gospodin zastupnik Stjepan Milinković izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa u današnjim raspravama tijekom cijelog prijepodneva se najčešće čula riječ kvaliteta i sigurnost. I u svezi lijekova, u svezi medicinskih proizvoda, sada u svezi dakle cijele zdravstvene zaštite, naravno i socijalne zaštite. Ne vjerujem da ću nešto novo reći u tom dijelu ali svakako se mogu pridružiti podržavanju ovog Zakona jer o kvaliteti nikada dovoljno skrbi niti nikada dovoljno govora. Pa mi dozvolite da ponovim neke stvari koje smo čuli a to je da je na snazi zakon iz 2007. o kvaliteti zdravstvene zaštite i koji su određena načela i sustav mjera za ostvarivanje i unapređenje sveobuhvatne kvalitete zdravstvene zaštite u RH. Osnovana je Agencija za kvalitetu i akreditaciju u zdravstvu te propisan postupak akreditacije zdravstvenih ustanova trgovačkih društava koja obavljaju zdravstvenu djelatnost te privatnih zdravstvenih radnika, a sve radi osiguranja i smanjivanja rizika po život i zdravlje pacijenata. Pri kraju je potrebno spomenuti da je pri kraju natječaj za akreditaciju zdravstvene ustanove. No kako smo donesli u svibnju Zakon o socijalnoj skrbi gdje je jasno rečeno koji su glavni zadaci reforme sustava socijalne skrbi ali isto tako su utvrđeni minimalni standardi kvalitete socijalnih usluga kao uvjet za dobivanje licencije za pružanje usluga te optimalni standardi i kvalitete socijalnih usluga za akreditaciju nositelja djelatnosti socijalne skrbi, unapređenje i kontrolu kvalitete pružanja usluga socijalne skrbi te praćenje kvalitete socijalne skrbi. Naravno da je potrebito težiti optimalnim standardima i svakako u tom dijelu treba, a od koga ćemo to tražiti. To ćemo tražiti od ustanova socijalne skrbi, vjerskih zajednica, udruge i druge pravne osobe, udomiteljske obitelji, fizičke osobe kao profesionalnu djelatnost u okviru obiteljskog doma, savjetovališta ili pružanjem usluga pomoći i njege u kući. Pa možda je potrebito na ovom mjestu malo više spomenuti ovu pomoć i njegu u kući, pa i u samom zdravstvenom sustavu zdravstvena njega u kući polučuje godinama značajne rezultate i zasigurno doprinositi kvaliteti življenja onima najpotrebitijima i zasigurno je to jedan veliki doprinos kvaliteti zdravstvene zaštite. Ali potrebno je spomenuti i pomoć i njegu u kući gdje evo jedinice lokalne samouprave doprinose i mnogi potrebiti u seoskim sredinama evo dobivaju tu isto tako dolazim iz županije u kojoj je to vrlo kvalitetno i dobro regulirano. Kvalitetno naravno i moja jedinica lokalne samouprave u tome dijelu doprinosi i mislim da je to vrlo važno spomenuti i da treba u tom dijelu uznastojati i dalje doprinositi i zdravstvenoj zaštiti i kvalitetnijoj socijalnoj skrbi u našim sredinama, mislim da je to važno spomenuti, ali naravno i nastaviti dakle licenciranje, nastaviti i licenciranje onih koji pružaju usluge. A licenciranje je postupak utvrđivanja ispunjavanja propisanih uvjeta i minimalnih standarda kvalitete i pružanje pojedinih vrsta usluga socijalne skrbi koji se provodi za navedene pružatelje socijalnih usluga, a akreditacijskim postupkom procjenjuje se kvaliteta rada pružatelja socijalnih usluga na osnovi ocjene sukladnosti njihovog rada s utvrđenim optimalnim standardima kvalitete koji će biti značajni za njihov povoljniji položaj i cijenu usluga. E to je vrlo važno spomenuti. Vjerujem da će ova zadnja riječ mnoge motivirati da unaprijede još na daljnji način kvalitetu svoga rada i svojih usluga. I zasigurno da smo ovaj zakon potrebito je donesti dakle glede usklađenja sa europskim zakonodavstvom, poglavito poglavlje 20. - Zaštita potrošača, dakle da agencija može nastaviti sa radom i integrira se i socijalna skrb u ovaj zakon. U tom smislu kao što sam rekao, podržat ću ga.
Hvala. Replika gospodin zastupnik Davor Huška.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega dobro ste primijetili, a ja to mogu potvrditi sa terena od kuda dolazim iz Požeško-slavonske županije, da reforma zdravstvenog sustava i direktno i indirektno utječe na poboljšanu kvalitetu zdravstvene zaštite. Što to konkretno znači kod nas u Požeško-slavonskoj županiji, a vezano za tri postojeće bolnice, Opću županijsku bolnicu u Požegi, Bolnicu u Pakracu i Specijalnu bolnicu u Lipiku? Evo samo podaci iz zadnjih mjeseci vezano za dodatna ulaganja u bolničke objekte u povećanje kvalitete usluge. pa tako primjerice u Općoj županijskoj bolnici u Požegi ovih dana završeni su radovi na potpuno novoj zgradi poliklinike, koja se ovih dana i oprema, trebala bi biti uskoro otvorena i stavljena u funkciju. Ovih dana također nastavlja se opremanje i bolnice u Pakracu koja je građevinski gotovo potpuno obnovljena nakon stradanja u Domovinskom ratu. Sve bolje i kvalitetnije opremljena po najvišim standardima, što također omogućava još kvalitetnije zdravstvene usluge koje pružaju naše liječnici i medicinsko osoblje u bolnici u Pakracu. Posebno dobra priča koja proizlazi iz ove reforme zdravstvenog sustava je Specijalna bolnica u Lipiku koja evo u tri godine pažljivim gospodarenjem zaradila i uštedila 5 milijuna kuna koje ima danas na računu, koja udružuje sa sredstvima Ministarstva zdravstva i u potpunosti bit će završena tim novcima sa 13,5 milijuna kuna obnova Specijalne bolnice u Lipiku, znači Dom 1 i Rimske kupke koje su zadnja dva objekta stradala u Domovinskom ratu a bit će ovih dana početak radova nakon udruženih sredstava sa Ministarstvom zdravstva. A sve to ne bi bilo moguće da nije provedena kvalitetna reforma zdravstvenog sustava, da ove sve tri bolnice ne posluju evo već drugu godinu za redu pozitivno i na taj način svojim sredstvima, sredstvima Ministarstva zdravstva pružaju još kvalitetnije usluge u zdravstvu nego do sada. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa drago mi je kolega da ste iznijeli ove pozitivne primjere reforme zdravstvenog sustava i uistinu me veseli da su ovako pokazatelji dobri baš iz vašega grada naravno iz Lipika koji su toliko pretrpjeli i uistinu me to veseli. I da se potvrđuje onaj temeljni cilj na početku Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi prvo financijska konsolidacija. Dolazim iz sredine isto tako iz Koprivničko-križevačke županije gdje su isto tako pozitivni pokazatelji. Učinjeni su preko 200 milijuna kuna je uloženo u zdravstveni sustav, bolnica funkcionira i gledajte čuda sada oni koji brinu o zdravstvenoj zaštiti ovih dana je njima glavno pitanje i prioritet kako smijeniti upravo vijeće i kako postaviti novu upravu koja bi na drugačiji način radila. Evo to je potvrda onoga pristupa jednoga konstruktivnog rada kako treba za dobro i za kvalitetnu zdravstvenu zaštitu i … a ne se baviti politiko, znači rušiti samo radi rušenja i pokazivanje mišića. Evo to je bit onog pozitivnog doprinosa, dakle u unapređenju zdravstvene zaštite, zdravstvenog sustava. I čestitam na ovome što je u vašoj sredini to me posebno raduje. Ali imamo i drugačiji primjer gdje se evo jednostavno u nekim sredinama nastoji pokazivati mišiće ne brinući o onima koji potrebuju kvalitetnu i dostupnu zdravstvenu zaštitu. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Mislim da je gotovo sve rečeno. Osobno bih također dao svoj doprinos, dakle pojedinačnoj raspravi o ovom prijedlogu zakona. Ali više bih se sada osvrnuo na zdravstveni sustav u Republici Hrvatskoj. … [[Govornik se ne razumije.]] prilika govoriti o njemu, ali dakle prigoda je i na određeni način spomenuti što je sve preduvjet kvalitete zdravstvenog sustava. S jedne strane, dakle imamo sve one radnje o kojima smo ovdje dogovorili koje spadaju u tzv. unutarnji nadzor kvalitete i koje se tiču i onih povjerenstava i sveg onog što se radi u bolnicama da bi se ne znam trajno pratilo, unapređivalo kvalitetu zdravstvene zašite. I to je tzv. taj uži videokrug ako se tako može kazati elemenata za nadzor kvalitete. Postoji i taj vanjski. O njem smo također govorili a to je akreditacija zdravstvenih ustanova i evo u buduće i ustanova socijalne skrbi. Međutim, svakako ne smije se zaboraviti, smetnuti sa uma i ukupnost okruženja u kojem zdravstvo funkcionira i djeluje. Dakle, to je sve ono što jedna država ima kad je u pitanju zdravstveni sustav. To su sve zdravstvene ustanove bez obzira bile one na primarnoj, sekundarnoj, tercijarnoj, ne znam kojoj razini. To je zapravo način edukacije zdravstvenih djelatnika. Dakle, to su škole. Razina edukacije na njima. To su ne znam organizirana izobrazba, doktorski studiji itd. To je sve zapravo preduvjet za kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. E sad vidite. Dakle, kako možemo mjeriti, kako možemo uopće mjeriti zdravstveni sustav, odnosno učinke zdravstvenog sustava. Postoje tri elementa. Nema druge. Svi se drugi mogu staviti u … [[Govornik se ne razumije.]] Jedan element je zdravstveno stanje. Dakle, koji su to učinci, parametri koji zdravstveni sustav postiže. I ako mi pogledamo koje učinke postiže zdravstveni sustav u Republici Hrvatskoj, onda on spada sigurno među u svijetu, među možda 25 do 30 najboljih, najkvalitetnijih osobito ako se usporedi koliko u zdravstvenu zaštitu se troši novca, a koji se postižu učinci. Drugi element koji se prati je zadovoljstvo, zadovoljstvo koga? Oni koji su izravno u zdravstvenom sustavu bilo da daju usluge, bilo da ih primaju. To su pacijenti i to su zdravstveni djelatnici. U pravilu nema zemlje na svijetu i sa najboljom zdravstvenom zaštitom kad pitate pacijente jesu li zadovoljni u pravilu će odgovarati uglavnom da nisu u punoj mjeri zadovoljni jer ljudi s pravom očekuju više i traže više. I to je logično i treba težiti povećanju tog zadovoljstva. Međutim, s drugu stranu treba razmotriti i zadovoljstvo zdravstvenih djelatnika. Zdravstveni djelatnici u Republici Hrvatskoj su izuzetno zadovoljni kad je u pitanju njihov mar, njihov angažman i najbolji dokaz je zapravo njihov proizvod a to je zdravlje ljudi. I tu im nitko ne može osporiti na njihovoj kvaliteti. Međutim, nisu zadovoljni dakako svojim plaćama i ne mogu biti, niti može biti zadovoljna Hrvatska država na određeni način sa visoko kvalificirani zdravstveni stručnjaci imaju relativno, velim relativno niske plaće. I to je zapravo pitanje kojim se treba baviti Vlada i kojim se bavi Vlada, pa je Vlada morala ići u reformu zdravstvenog sektora. Ja sad ne bih spominjao ovdje sve elemente te reforme kao takve. Međutim, da nije bilo tih elemenata ne bi došlo do stabilizacije sustava kako je napravljeno i kako je učinjeno. E svi oni pomaci koji su učinjeni da bi se, ne znam dugovi i bolnica i ukupna potrošnja u zdravstvu na određeni način kontrolirala bili su neophodni da bi se održao uopće sustav kao takav. I s te strane doista Vlada Republike Hrvatske ima i treba imati sve pluseve na toj strani jer je učinila potrebno da zadrži stabilnost zdravstvenog sustava. Ostajem pri tome da plaća zdravstvenih djelatnika počev od onih ne znam ni ja na razini srednjeg medicinskog osoblja do najviših sigurno u odnosu na ono što oni čine i što daju nije zadovoljavajuća. I Hrvatska u svom razdoblju u koje ulazi, Hrvatska sutra u Europskoj uniji sigurno će ostvariti neke mogućnosti i mora naći mogućnosti za dodatna sredstva da plaća tih ljudi bude veća. Jer tko je god imao ma i jedno iskustvo boravka u hrvatskim zdravstvenim ustanovama zna s kojim marom zdravstveni djelatnici pristupaju, rade, daju se i na najtežim odjela i gdje je najteže ja bih rekao čak još s najviše mara i sa najviše interesa. E sad vidimo. I treći element, da s tim završim, s kojim se mjeri zdravstveni sustav je i tzv. financijski rizici, učinci itd. o kojima smo sad ovdje kazali. E sve ovo što se sada događa i što pratimo u zdravstvu već, evo na određeni način možemo reći i godinama, sada ovo ministarstvo, ovdje nazočni državni tajnik hoće uvesti i u socijalnu skrb. I mislim da trebamo biti svi zadovoljni. Dakle, trebamo zapravo konstatirati da je gotovo, postavlja se pitanje zbog čega i do sada nismo na određeni način možda postupili kad je u pitanju socijalna skrb na ovaj način. Možemo raspredati koliko god želimo da li je najbolji način ovaj ili onaj pristup. Možemo otvoriti pitanje da li se možda mogla agencija napraviti za nadzor kvalitete samo u socijalnoj skrbi. Međutim, imajući u vidu racionalizaciju i potrebu za racionalizacijom, čuvanju svake kune onda stvarno nema mjesta pravljenju još jedne institucije. Mislim da je ovaj Zakon na tragu odluka Vlade Republike Hrvatske da u ovom kriznom, teškom vremenu gospodarski, sa gospodarske strane da zapravo odgovori sa najviše učinaka, a rekao bih sa relativne najmanje sredstava. Jer ako već imamo Agenciju za kvalitetu u zdravstvenoj zaštiti, dakle dodavanjem i segmenta socijalne, socijale odnosno pitanja iz socijalne skrbi mi ćemo zapravo zaokružiti jednu cjelinu sustavnog praćenja stanja i u zdravstvenoj zaštiti i u socijalnoj skrbi. S obzirom da sam liječnik, vjerujem da to mišljenje dijele i drugi liječnici. Mi smo mrvicu ljubomorni na to zdravstvo. Mi, ja želim iskazati zapravo jednu ovdje ne zabrinutost, ali u svakom slučaju želim ukazati na to da u uvođenju socijalne skrbi u Agenciju recimo za kvalitetu zdravstvenu zaštitu da se ne otupi oštrica praćenja kvalitete zdravstvene zaštite u zdravstvenim ustanovama. Znam da neće biti tako, ali isto tako to će zahtijevati dakako i nove ljude u agenciji, nova znanja u agenciji i više sredstava. I želim odavde i s ovog mjesta dakako i pohvaliti dosadašnji rad agencije na čelu sa njenim ravnateljem gospodinom Mittermeier i njegovim kolegama jer je uspio razviti mrežu, dakle ostvariti kontakte i zainteresirati ljude na terenu najbolji pokazatelj velim za tu zainteresiranost te vrste je to da je raspisan bio natječaj za akreditiranje u zdravstvu, a akreditacija je dragovoljan postupak, dakle nije obvezan u Republici Hrvatskoj, dakle na natječaj se javilo na raspisanih 10, za 10 bolnica, javilo se 22 zdravstvene ustanove. Prema tome, postajemo sve više svjesni kvalitete, postajemo sve više svjesni da kvaliteta nije sama po sebi razumljiva i da se ne podrazumijeva, to je bilo u vrijeme, u komunizmu kad se nije smjelo ni postaviti pitanje kvalitete, jer tko je mogao postaviti pitanje kako netko nešto za vrijeme za vrijeme komunizma radi, kvalitetno nego što. Međutim nisu imali dakako argumente ni pokazatelje kvalitete, kao što se dokazalo da i u najrazvijenijim zemljama svijeta se kvaliteta samo može održavati praćenjem i stalnim unapređivanjem. Ne postoji ta razina kvalitete s kojom se može biti zadovoljno, osobito ova kad je u pitanju zdravstvo, jer uvijek, uvijek i uvijek može biti bolje. Isto tako evo velim i za socijalnu skrb. Još jedanput i evo u pojedinačnoj raspravi moja potpora ovom prijedlogu zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Replike, gospođa zastupnica Ljubica Lukačić.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Bagariću, ja u potpunosti podržavam vašu raspravu. Osvrnut ću se na jedan segment koji ste vi spomenuli, a to je zadovoljstvo. Dakle zadovoljstvo pružanjem zdravstvenih usluga, zadovoljstvo zdravstvenih djelatnika, ali jednako tako i korisnika, mislim da je od izuzetne važnosti. Prethodno prije vas kolega Milinković je spominjao zdravstvenu njegu u kući. Mislim da je pružanje dakle zdravstvene njege u kući budućnost i da se ona u Republici Hrvatskoj svakako mora podići na još jednu veću razinu. Zašto ovo govorim? Mislim da jednako pružanje i socijalnih usluga, dakle usluga iz sustava socijalne skrbi jednako tako važno i bitno, zato što mislim da je u puno slučajeva to na neki način povezano. Konkretno ću reći kada su u pitanju osobe s invaliditetom, za koje očekujemo da su često puta bolesne, ukoliko im je u kući pružena na adekvatan način zdravstvena njega često možemo izbjeći bolnicu, često je to, ne često nego najčešće i to jeftinije za zdravstveni sustav, i mislim da je to budućnost. U ovom trenutku ustanove koje pružaju zdravstvenu njegu u kući jesu čini mi se na neki način još uvijek nezadovoljne i zbog plaća koje nisu tako velike, ali su onda nezadovoljni i korisnici. Tu zdravstvenu njegu u kući moramo podići na jednu razinu i ja vjerujem da će i ovaj zakon biti jedan od preduvjeta da se to dogodi. Hvala.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem se na vašoj replici. Ja bih samo možda u odgovoru proširio onaj vaša razmišljanja, odnosno otvorio jedno drugo pitanje a to je pitanje pristupa. Dakle vi ste govorili o pristupu dakle uslugama kao takvima, a pristup sam po sebi je također jedan od elemenata kvalitete, dakle možete imati uvjetno rečeno ne znam kakvu kvalitetnu zdravstvenu zaštitu ili socijalnu skrb, ali ako nemate omogućen pristup toj zdravstvenoj skrbi, onda to nikako ne može biti kvalitetna zdravstvena zaštita i zdravstvena skrb. Hrvatsko društvo je društvo socijalno orijentirano i hrvatska država je takva, takva treba biti, takva treba ostati, i u svakom slučaju i u raznoraznim ne znam momentima bilo da se radi o privatizaciji ovog ili onoga dijela sektora, treba uvijek zadržati jednu razinu nadzora kontrole od strane države kako bi se upravo postiglo ovo što vi velite. Jer ne postoji zdravstvena ustanova niti bilo koja socijalna ustanova koja će zapravo i, koja će osigurati jednaku kvalitetu primljene skrbi u odnosu na onu, ako se radi o istoj, dakle intervenciji koja se prima doma. Prema tome, posve se slažem s vama, s vašom replikom. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Davor Huška.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bagarić, sjajno ste pobrojali na koji način mjeriti učinkovitost kroz zdravstveni učinak zadovoljstvo pacijenata i djelatnika, i naravno financijski učinak. Ja bih malo ipak rekao nekoliko riječi o uvjetima koje treba stvoriti da bi se uopće učinak mogao na neki način mjeriti, a mislim da je na prvom mjestu ipak uređenje jednog kvalitetnog zdravstvenog sustava što vjerujem da smo kroz ove zadnje dvije godine upravo postigli, i to daje svoje rezultate. Nadalje tu su u zdravstvenim institucijama, ustanovama bitni uvjeti smještaja za pacijente, za bolesnike, što imamo sve bolje uređenu u cijeloj Hrvatskoj. Nadalje opremljenost zdravstvenih ustanova, što također evo pratimo ukorak europske i svjetske standarde, a ono što je najbitnije imamo ljude, imamo izvanredne ljude od onih najnižih zaposlenika službenika u zdravstvenim ustanovama, pa do medicinskog osoblja, medicinskih tehničara, medicinskih sestara, do liječnika. To se pokazalo presudno evo reći ću opet i u onom kraju ratom razrušenim bolnicama u Pakracu i Lipiku, gdje nismo imali gotovo nikakve materijalne uvjete za smještaj bolesnika, za pružanje zdravstvene zaštite, ali ljudi su došli jednom, drugi put, vidjeli s kakvim osobljem se susreću, imali smo sve više pacijenata, i to je u biti spasilo bolnicu u Pakracu da opstane, to je spasilo bolnicu u Lipiku da se razvije, ljudi su bili spremni doći u bolnicu Lipik a nismo imali krova na toplicama, a bila je pružana kvalitetna zdravstvena usluga, zdravstvena zaštita, upravo zato što su se posebno angažirali i liječnici i medicinsko osoblje, i mislim da je to najvrjednije što u Hrvatskoj imamo, a sve ovo što radi danas Ministarstvo zdravstva samo je jedna nadogradnja kroz kvalitetnu organizaciju cijelog zdravstvenog sustava. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa poštovani kolega vi ste mene oduševili, jer niste zdravstveni djelatnik, niste te profesije, ali ste na jedan vrlo lijep način zapravo pretočili ono što je da tako kažem u teoriji kvalitete zdravstvene skrbi, a vi ste to pretočili praktički na jedan jezik posve razumljiv, i životan. Dakle upravo ste vi govorili o tom elementu tzv. ustroja, dakle postoje tri elementa kojim se, koji utječu na kvalitetu zdravstvene zaštite, to je ustroj, to je provedba, to je ishod, i svaki od njih ima svoje standarde koji se mogu pratiti i poboljšavati itd., i upravo u elementu tog ustroja spada ovo što ste vi kazali, dakle ako nemamo zdravstvene ustanove, ako nemamo ne znam kvalitetne liječnike, ako nemamo kvalitetnu izobrazbu, onda ne možemo postići učinke koje želimo i to ste izvanredno onaj, zapravo ovdje na primjeru vašem, odnosno vašeg kraja i pokazali. Prema tome, dakle ja sam već u svojoj raspravi istakao važnost svega onoga što Vlada Republike Hrvatske čini i svega onoga što ministarstvo ovo nadležno za zdravstvo čini kako bi se osigurao okvir, da tako kažem okvir, osigurala stabilnost u tom okviru i onda unutar njega svi mogući preduvjeti da bi ne znam ni ja dobri liječnici učinili i dobre usluge, a na zadovoljstvo pacijenata. Evo, hvala lijepo.
Klub HDSSB-a, gospodin zastupnik Dinko Burić 5-minutna rasprava.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Dakle mi smo već u našoj raspravi naglasili da podupiremo ovaj prijedlog zakona, ali bih želio u ovih nekoliko minuta ukazati na još nekoliko životnih problema s kojima se zdravstveni djelatnici, a što onda utječe i na kvalitetu zdravstvene zaštite susreću. Naime, jasno je svima da, i poznato je, da zdravstvene ustanove danas manje-više u ogromnoj većini u financijskom smislu posluju negativno. I postoji nekoliko generatora, dakle objektivnih razloga za takvo poslovanje. One su neprofitabilne ustanove, nitko od njih i ne očekuje da posluju sa nekom dobiti, to nije njihova zadaća, ali ovo negativno poslovanje ima svoje i uzroke, ali u konačnici i posljedice onda na ukupnu kvalitetu. Jedan od najvažnijih generatora tog gubitka je ono što sam bio spomenuo postojanje kolektivnog ugovora u zdravstvu, a da za to nisu osigurana sredstva za poštivanje tih prava i obveza u Vladi RH, u nadležnom ministarstvu. Drugi generator jest višegodišnja neusklađenost porasta ulaznih troškova od cijene vode, od cijene struje, od cijene goriva sa vrijednosti voda, odnosno sa vrijednosti glavarine. Naime, zadnja promjena vrijednosti voda, odnosno glavarine dogodila se već smo je zaboravili kada, a svjedoci smo svakog dana da rastu cijene i goriva, da rastu cijene struje, plina, vode i onoga što sam rekao. Ti se troškovi zdravstvenih ustanova moraju namirivati, a namiruju se iz ukupnih iz jednako velikih sredstava koje zdravstvene ustanove dobivaju. Prema tome ako si ovaj mjesec, karikirat ću, dobio račun za struju 10 tisuća kuna, a idući mjesec 13 tisuća kuna za neki manji dom zdravlja ili tako dalje, za veće zdravstvene ustanove to je još i gore, a svakog mjeseca dobivaš jednaku ugovorenu svotu onda je jasno da će ti ostati manje za provođenje same zdravstvene zaštite kad za hladni pogon moraš izdvajati bitno veća sredstva. I još bih nešto posebno želio naglasiti. Navest ću primjer, evo gospodine državni tajniče, drago mi je da ste danas ovdje i da progovorimo evo i sa saborske govornice o jednoj, nije to samo specifičnost Hitne medicinske pomoći u Osječko-baranjskoj županiji, vjerojatno se s time susreću i ostale ustanove. Kad je rađen preustroj Hitne medicinske pomoći onda je, dotada smo imali po domovima zdravlja. Pa smo imali u jednom domu zdravlja ugovorene jedinice hitne medicinske pomoći, a onda se išlo na objedinjavanje po naputku ministarstva jedinstvene hitne medicinske pomoći. Pojavio se problem da kad mi imamo jedinstvenu hitnu medicinsku pomoć, ali sa 6 dislociranih punktova, dakle i pri Domu zdravlja Beli Manastir, Valpovo, Donji Miholjac, Našice, Đakovo i Osijek kao šesti grad on i nije problematičan. Dotadašnje, vi imate Hitnu koja je organizirana jedinstveno, ali u tim prostorima kad hitna izađe na teren netko mora ostati. Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje ne priznaje, odnosno ne plaća niti jednu medicinsku sestru ili medicinskog tehničara koji mora ostati fizički u tom prostoru za vrijeme dok je hitna na terenu. Vi ne možete zaključati ta vrata da pacijent bilo koji, koji bi došao tražiti hitnu pomoć naiđe na zaključana vrata. Apeliramo da se, zato mi je drago da ste danas ovdje, apeliramo da se utječe na Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje da promijeni taj kruti stav i da prizna, to je za 5 ovih isturenih punktova puta 4 sestre da bi pokrili 24 sata, to je 20 djelatnika. To je za hitnu medicinsku pomoć, sami se financiraju, znate koliko koštaju njihove plaće godišnje? Između 2 milijuna 900 i 3 milijuna kuna. A to direktno uzimamo od onoga, od ukupnih sredstava Hitne medicinske pomoći jer ne možemo dozvoliti zaključati vrata i doći će pacijent, zamislite da netko sa djetetom dođe pa i ta sestra i tehničar koji se nalaze unutra može pružiti hitnu medicinsku pomoć, a zamislite katastrofu da se bilo kome od nas dogodi to da dođeš i poljubiš zaključana vrata. Dakle, molim vas apelirajte na to. I zadnje što ću još reći to je dostupnost zdravstvene zaštite. To je jedno od temeljnih načela na kojima počiva zdravstvena zaštita u RH. Dakle, njena dostupnost. Nemojmo dozvoliti da zbog štednje dovodimo manje sredine da imate, danas je siromaštvo svuda, navest ću evo primjer Doma zdravlja Donji Miholjac koji je na periferiji recimo naše županije. Teško je onoj baki iz Krčenika iz zadnjeg mjesta ili iz Podravske Moslavine, nema novaca doći ni do Miholjca, a kamoli do Našica ili do Osijeka, približimo mi specijalističku konzilijarnu zdravstvenu zaštitu tom pacijentu jer u konačnici ako na vrijeme počnemo liječiti tog pacijenta napravit ćemo uštedu zdravstvenom sustavu. Što ranije počnemo liječiti manje će se razvit komplikacije jer je najskuplje liječiti komplikacije. Onda je i dugotrajno liječenje i onda je to upitan u konačnici ishod. Evo, želio sam samo kroz ovih nekoliko primjera dakle generatora negativnog poslovanja zdravstvenih ustanova, problematike s kojima se Hitna medicinska pomoć izvan Grada Zagreba susreće. Znate lako je u Zagrebu, u Zagrebu je to lakše. Imate bolnicu u svakom kvartu i tu hitna brzo može do bilo koje bolnice dovesti pacijenta. Međutim, ako mi imamo Hitnu medicinsku pomoć koja je disperzirana na širokom području onda nije jednako dovesti pacijenta iz Đakova do Osijeka, pogotovo sad i autoput, iz Belog Manastira do Osijeka, vrijeme vrlo često odlučuje kad su hitne medicinske pomoći i o konačnom ishodu, pitanju života i smrti. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu. Nastavak u 16 sati sa raspravom o Konačnom prijedlogu Zakona o djelatnosti socijalnog rada.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi, hitni je bio postupak, P.Z.E. br. 887, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane Odbora te se o njima ne glasuje jer oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona, sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi. Molim uključimo se i glasujmo. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Uvažene zastupnice i zastupnici nastavljamo sa popodnevnim zasjedanjem kao što je najavljeno sa točkom broj 7. - Konačni prijedlog zakona o djelatnosti socijalnog rada, drugo čitanje, P.Z. br. 752. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog Zakona primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Izvješća ste primili na sjednici, amandmane je podnio Klub HNS HSU-a. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Ante Zvonimir Golem, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zahvaljujem. Evo dozvolite samo u nekoliko kratkih crta, pred vama se nalazi Prijedlog zakona o djelatnosti socijalnog rada, o kojem je ovaj Sabor već raspravljao ove godine u prvom čitanju te vas želim upoznati da smo sukladno raspravi koja je provedena u Hrvatskom saboru ovaj prijedlog dopunili sa jasnim razgraničenjem između kompetencije o ovlasti rada socijalnog radnika prvostupnika i socijalnog radnika magistra socijalnog rada što je izašlo iz rasprave tijekom prvog čitanja u ovom Saboru. Ovo što će se s ovim Zakonom dobiti potrebno je reći da se po prvi puta u Republici Hrvatskoj regulira djelatnost socijalnog rada što znači da svaki naš korisnik u sustavu socijalne skrbi, u sustavu obrazovanja, u sustavu pravosuđa, u sustavu zdravstva koji treba dobiti socijalnu uslugu, uslugu socijalnog radnika na bilo koji način sada može biti uvjeren da će ta usluga biti na temelju stručne podloge i to je sada neupitno kao što se već danas raspravljalo o kvaliteti koja će se provoditi, a ovo je onaj osnovni dio, dakle, ovim zakonom se osigurava da socijalni radnici, što i zaslužuju i imaju svoju komoru, da komora nadzire rad socijalnih radnika i da socijalni radnici dobivaju svoje licence čime je zagarantirana sigurnost kvalitete i pružanje usluga korisnicima socijalnog sustava. Ja bih sada ovoliko, ukoliko bude pitanja, ja se zahvaljujem.
zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? KOLIko vidim ne. Otvaram raspravu, pravo su na redu klubovi, u ime Kluba HDZ-a uvažena zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Djelatnost socijalnog rada je djelatnost od javnog interesa za Hrvatsku i ovim se zakonskim prijedlogom može upravljati i u radnom odnosu i u privatnoj praksi. Ovim zakonskim rješenjem uređuje se i osnivanje Hrvatske komore socijalnih radnika kao samostalne i neovisne strukovne organizacije sa statusom pravne osobe sa javnim ovlastima. Profesionalni razvitak struke u konačnici će pozitivno utjecati kao što smo već čuli u uvodnom izlaganju od državnog tajnika prema korisnicima usluga i njihove okoline. Opći je cilj općeg socijalnog rada pomoć i podrška pojedincima, grupama ali isto tako i zajednici sa svrhom podizanja kvalitete života. Socijalni rad je profesija koja se zasniva na humanističkim idealima i ljudskim pravima onako kako su koncipirana u međunarodnim dokumentima. TA znanstvena disciplina izučava ljudsko ponašanje i međuljudsko ponašanje pa je logično da ih nastoji unaprijediti. Dakle osnažiti ljude radi promicanja njihove dobrobiti. Isto tako socijalni rad intervenira u međusobne interakcije ljudi sa njihovim okruženjem. Posebno cilja na borbu protiv kršenja ljudskih prava, nejednakosti i socijalne nepravde, svih oblika diskriminacije i intervenira sa različitih razina prema pojedincu, grupama i ukupno zajednici. jako je široko područje primjene djelatnosti socijalnog rada, a to su socijalna skrb, zdravstvo, znanost, obrazovanje, odgoj, pravosuđe i do donošenja ovog Zakona u Hrvatskoj ta djelatnost nije bila zakonski regulirana. Stoga je ova Vlada u travnju ove godine kao jednu od mjera u strategiji daljnjeg razvitka sustava socijalne skrbi uvela donošenje Zakona koji uređuje uvijete za obavljanje djelatnosti, sadržaje i načine djelovanja, standarde obrazovanja, dužnosti, kao i stručni nadzor nad radom socijalnih radnika. I sustav visokog obrazovanja doživio je određene promjene u zadnjih 10-tak godina i radi približavanja suvremenim standardima visokog obrazovanja u zemljama Europske unije. zato je došlo i do promjena u zvanjima pa su socijalni radnici osobe sa završenim diplomskim studijem i zvanjem magistra socijalnog rada, magistra socijalne politike i sa završenim preddiplomskim studijem i zvanjem prvostupnika socijalnog rada. Ovaj zakon se na odgovarajući način odnosi na diplomirane socijalne radnike i na diplomirane inženjere socijalnog rada kao i na socijalne radnike sa višom stručnom spremom. Svi su u obvezi stalno obnavljati stečena zvanja te usvajati nova kao i vještine. Tekstom koji je pred nama Zakon razgraničava razlike između magistara socijalnog rada i sveučilišnog prvostupnika, kao što precizno definira područja u kojima se provodi djelatnost socijalnog rada. Donošenjem ovog Zakona stvoriti će se uvjeti uspješnije djelovanje profesije socijalnog rada u procesu preustroja sustava socijalne skrbi i drugim aktualnim društvenim promjenama. Djelatnost socijalnog rada provodi se u području socijalne skrbi, odgoja i obrazovanja, zdravstva, pravosuđa, obitelji i međugeneracijske solidarnosti, civilnoga društva, vjerskih i humanitarnih zajednica i kao samostalna profesionalna djelatnost. Do sada su se socijalni radnici radi poboljšanja kvalitete stručnoga rada imali mogućnosti djelovati kroz članstvo u Hrvatskoj udruzi socijalnih radnika i njeni počeci datiraju iz daleke 1954. godine pa ih sada ima oko 800 članova iz svih područja djelatnosti. Hrvatska udruga socijalnih radnika je članica međunarodne udruge socijalnih radnika osnovane još 1926. godine, a europska udruga je organizirana kao pravna osoba i broji 156 tisuća 600 članova iz svih dijelova Europe. Podatak iz našeg ministarstva govori da je 2008. godine u sustavu socijalne skrbi u Hrvatskoj zaposleno tisuću 250 socijalna radnika. Klub zastupnika HDZ-a smatra neophodnim ustanoviti jedinstveni registar zaposlenika prama vrstama javnog djelovanja. Ovo iz razloga što u ovom trenutku ne znamo točno reći koja je to ukupna brojka socijalnih radnika koji su zaposleni u području zdravstva, pravosuđa, odgoja i obrazovanja, unutarnjih poslova u jedinicama regionalne i lokalne samouprave, u privatnom sektoru, vjerskim organizacijama i udrugama civilnog društva. Nadalje, Klub zastupnika HDZ-a pozdravlja odredbu da stručni radnik koji je položio stručni ispit u svojoj stručnoj spremi u drugoj djelatnosti više nije u obvezi polaganja stručnog ispita u djelatnosti socijalne skrbi. Klub HDZ-a smatra također kvalitetnim rješenje da se stručni nadzor nad uslugama socijalne skrbi vrši od strane ministarstva, a nadzor nad uslugama socijalnog radnika je u nadležnosti Hrvatske komore socijalnih radnika. Ovo se odnosi na sve djelatnosti i na privatnu praksu što je iznimno važno radi možebitnih nepravilnosti kao što je rad na crno. Isto tako je dobro što su stručni radnici u djelatnosti socijalne skrbi obvezni biti članovi strukovne komore. Kvalitetno je i to što su usluge socijalnog rada kao stručne usluge koje može pružati samo socijalni radnik regulirane ovim tekstom usklađenje sa novim Zakonom o socijalnoj skrbi koji je stupio na snagu 2. lipnja ove godine. Zaključno, Klub HDZ-a podržava donošenje ovog teksta zakona u drugom čitanju jer jamči daljnji napredak struke. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je na redu uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Pa ovaj zakon je potreban i važan jer uređuje područje socijalnog rada kojim se rješavaju nepovoljna stanja u zajednici bilo da se radi o pojedincu ili grupi. Socijalni rad je struka koja utječe na socijalnu promjenu, rješavanje socijalnih problema u ljudskim odnosima, osnaživanjem osoba pa tako i cijele zajednice. Podupire socijalno ugrožene, pomaže i štiti ranjive članove zajednice. U području socijalnog rada građani korisnici socijalnih usluga iz godine u godinu su sve više korisnici različitih socijalnih usluga. Razni oblici pomoći korisnicima su osigurani u 259 domova socijalne skrbi i 80 centara za socijalnu skrb sa 24 podružnice i 11 Ureda centra za socijalnu skrb u Zagrebu. Posebno je važno urediti razinu obrazovanja i znanja za sve osobe koje rade i djeluju u sustavu socijalne skrbi, jer je u ovom području djelovanja centar zbivanja čovjek. Onaj tko se odluči za ovo humano zanimanje osobito treba biti osjetljiv na probleme drugih i imati motivaciju da im pomogne takve osobe moraju biti emocionalno stabilne i motivirane prema pomaganju drugim osobama. Socijalni radnik mora biti dobro osposobljen da svoj posao izvršava kvalitetno i zbog toga mora konstantno učiti i razvijati vještine u radu sa klijentima korisnicima socijalne pomoći. Isto tako treba naglasiti da kod ovih zanimanja ima ponekad i neugodnih situacija, jer se najčešće socijalni radnici susreću s osobama u nevolji koje su zbog toga vrlo frustrirane i čak nepredvidive. Ti anđeli bijede kako bi se mogli nazvati socijalni radnici, u pravilu susreću se sa bijedom, siromaštvom, nesrećom, žalošću, sa svim ljudskim nedaćama. Zato broj zaposlenih socijalnih radnika danas u Hrvatskoj je po meni nedovoljan i mislim čak da se poveća duplo da ne bi bilo dovoljno s obzirom na broj korisnika socijalnih usluga. Zbog nedovoljno zaposlenih socijalnih radnika često dolaze u pitanje sve one vrline i kvaliteta rada koju socijalni radnik mora zadovoljiti. Iako se ponekad organiziraju važne humanitarne akcije kao što je svakako za pozdraviti "Tjedan ljubavi za beskućnike", tu humanitarnu akciju organizira Društvo studenata socijalnog rada još od 1999. godine uoči svakog Božića. Cilj je da najsiromašnijim, najmarginalnijem dijelu stanovništva približe se tradicionalne vrijednosti pomaganja i božićnog duha. Ne bi štetilo da i centri za socijalnu skrb organiziraju različite humanitarne akcije kojima bi se pomoglo socijalno ugroženim kategorijama ljudi, a posebno da takve akcije provode se na razinama jedinica lokalne samouprave. Posebne je prilika da se obilježi Međunarodni dan socijalnog rada 15. Ožujak i to sa nizom humanitarnih akcija. Za pozdraviti je i to što ovim zakonom uređuje se i osnivanje hrvatske komore socijalnih radnika kao samostalne i neovisne strukovne organizacije, mjesto gdje će se razmjenjivati različita iskustva, bolja međusobna povezanost profesije i pronalaziti najbolja rješenja kako se nositi sa izazovima socijalnih uvjeta u globalnom društvu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, uvažena zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Kunst vi ste u svojoj raspravi spomenuli jedan od problema, a to je nedovoljan broj zaposlenih socijalnih radnika. Ja bih se tu mogla složiti s vama obzirom da imam dugogodišnje iskustvo u kontaktu sa socijalnim radnicima kada su u pitanju osobe s invaliditetom dakle jedan od skupina koja vrlo često, da ne kažem najčešće, koristi usluge centara za socijalnu skrb. Dakle, najbliže i najuže surađuju sa socijalnim radnicima. Međutim, ja mislim da će ovaj zakon pomoći da ubuduće socijalni radnici, dakle slažem se s tim da bi ih trebalo biti više zaposlenih, ali da kroz cjeloživotno učenje da se educiraju za rad sa tako posebno osjetljivim skupinama. Ne mislim pritom samo na osobe sa invaliditetom, nego i na sve druge kategorije ljudi koji se nađu u potrebi, a sve radi što kvalitetnijeg uključivanja takvih ljudi u zajednicu. Mislim da je to prijeko potrebno jer današnja iskustva pokazuju da konkretno mogu reći za osobe sa invaliditetom, da mnogi nisu baš u potpunosti zadovoljni pružanjem usluga svojih socijalnih radnika, odnosno nepružanjem usluga u smislu da im nešto daju, nego da ih navedu na pravi put, da ih upute gdje i kako svoja prava ostvariti. Stoga evo vjerujem da će se i ovim Zakonom doći do što boljeg i kvalitetnijeg rješenja kako bi bili zadovoljni i socijalni radnici i korisnici socijalnih usluga. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa kolegice. Vi ste u stvari samo još malo jače podcrtali ono što sam ja naglasio, jer onaj tko se stvarno odluči za ovaj posao, posao socijalnog radnika to je stvarno humano zanimanje kao što sam rekao i ta osoba treba biti osobito osjetljiva na probleme ljudi sa kojima se susreće. Jer kao što sam rekao na žalost susreće se samo sa problemima i logično da onda ta osoba mora biti posebno educirana kako sa takvim ljudima i dalje komunicirati. Sigurno da ima više zaposlenih u toj djelatnosti, da možemo reći da bi tada i usluga morala biti kvalitetnija. To bi trebalo biti logično. Jer s obzirom na nedovoljan broj zaposlenih ponekad na žalost dolazi u pitanje i ta kvaliteta i taj odnos ponekad sa tim osjetljivim skupinama sa kojima se socijalni radnici, u stvari ne najčešće nego se u stvari konstantno susreću u svom poslu. Tako da u svakom slučaju ja vjerujem da i evo ovaj Zakon će biti najbolji doprinos tome da se i poboljša i educiranje, a vjerujem da eto prema financijskim mogućnostima da se i zaposli još jedan dodatni broj ljudi u toj djelatnosti.
Zahvaljujem. I u pojedinačnoj raspravi na redu je uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle, evo još jedan od važnijih zakona koji uređuju važnu djelatnost i konstatacija da do sada djelatnost socijalnog rada koja je od javnog interesa nije bila regulirana. Također konstatacija da je Vlada Republike Hrvatske svojom Strategijom razvoja socijalne, sustava socijalne skrbi se obvezala donijeti ovaj Zakon i radosni smo da je Vlada ispunila to svoje obećanje i da donosi jedan ovako važan zakon i uređuje jednu ovako važnu djelatnost. Osobito je ova djelatnost važna i zbog toga jer je, jer djelatnici socijalne skrbi koji se bave socijalnim radom kao takvim su uključeni u socijalnu skrb i u zdravstvo i u znanost i u pravosuđe. Ja bih s obzirom da sam posljednji u ovoj raspravi, a pošto imamo još važnih zakona zaključio svoje izlaganje sljedeće. Budući se radi o vrlo važnoj djelatnosti očekujemo potporu svih u ovoj sabornici. Nedopustivo je da recimo za jedan ovakav zakon nemamo potporu sviju. Ako nisu sad nazočni na raspravi bilo bi očekivati da dođu i da glasuju za jedan ovakav zakon. U protivnom ja mislim da bi se moglo otvoriti još jedno mjesto za jednog socijalnog radnika barem i u Saboru jer se socijalni djelatnici bave socijalnim radom, a on je humanistička djelatnost, izučava, bavi se ljudskim ponašanjem i međuljudskim odnosima a s ciljem njihovog unapređenja. Ne kažem da i meni ne bi dobro došao povremeno i mnogim drugima. Ali osobito dobro bi došao onima koji pred svim zaprekama zapravo reagiraju bijegom. I u svim prilikama gotovo da se identično ponašaju. I mislim da odašilju jednu vrlo ružnu poruku kako bi izgledala sutra vlast koju će oni činiti kad dok se susretnu sa problemom zapravo reagiraju bijegom. Evo u tom slučaju bio bi red doista da budu tu kad se bude donosio ovaj Zakon i da daju potporu ovom Zakonu. U protivnom predlažem da postupimo kako sam predložio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Želi li predstavnik predlagatelja zaključno reći nekoliko riječi? Nema potrebe. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o djelatnosti socijalnog rada. Drugo čitanje, P.Z. br. 752. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika HNS-a, HSU-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Gospodin Dražen Jurković, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi u vezi amandmana koji je podnio HNS, HSU amandman prvi na članak 2.
Uvaženi gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. Predlagatelj ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što predložena dopuna nije u skladu sa konvencijama koje je Republika Hrvatska prihvatila.
Hvala. Budući da nema predstavnika kluba morat ćemo glasovati. Tko je za ovaj amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Nitko. Amandman nije prihvaćen. Prelazimo na amandman 2. na članak 8. istih predlagača.
Dakle, isto tako predlagač ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što smatra da je nužan kontinuitet u edukaciji i provjeri znanja, a posebno u ovako osjetljivoj profesiji.
Hvala. Nema predlagača pa ćemo glasovati. Tko je za ovaj amandman HNS-a, HSU-a kojeg Vlada ne prihvaća? Nitko. Amandman nije prihvaćen. Prelazimo na treći amandman na članak 12. istog predlagača.
Dakle ovaj amandman također predlagač ne prihvaća iz razloga što predloženi članak 12. stavak 2. točno određuje gdje se obavlja djelatnost socijalnog rada, te bi predloženo omogućilo proširenje djelatnosti na način da sam članak više nema potrebitu svrhu jer bi obuhvaćao potpuno sve u društvu što nije smisao regulacije djelatnosti socijalnog rada.
Predstavnika predlagača nema. Molim da se izjasnimo o predloženom amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za ovaj amandman? Nitko. Amandman nije prihvaćen. Amandman 4. na članak 26. istog predlagača.
Dakle i ovaj amandman također se ne prihvaća, jer predlagač smatra da su člankom 26. Cjelovito obuhvaćene sve nadležnosti i djelatnost Komore.
Hvala. Nema predlagača. Tko je za ovaj amandman? Nitko. Amandman nije prihvaćen. Sada dajem Konačni prijedlog zakona o djelatnostima socijalnog rada na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo o zakonu, prijedlogu zakona. Kvorum se nije promijenio, da ne bi čekali uspostavu ponovo sustava i radi štednje vremena molim da ručno glasujemo. Tko je za Konačni prijedlog zakona o djelatnosti socijalnog rada? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno sa 77 glasova je prihvaćen Konačni prijedlog ovoga zakona.
Prelazimo na osmu točku dnevnog reda, a to je - Konačni prijedlog zakona o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti, drugo čitanje, P.Z. br. 755. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. O donošenju ovog Zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli: Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio klub HNS-a, HSU-a. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Ante Zvonimir Golem, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Evo samo nekoliko riječi. Radi se, dakle o drugom zakonu koji se bavi istom problematikom kao što je bilo i u prethodnoj raspravi, a radi se ovaj puta i o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti. U prvom čitanju kada je bio zakon pred vama tada su se pojavile sumnje kako se edukacijska rehabilitacijska djelatnost pokušava svrstati u ove djelatnosti, djelatnosti gdje su oni stručni radnici tada u sustavu socijalne skrbi i da udruge nisu bile za to. Doslovce tim rječnikom. Međutim, u razgovorima koji su vođeni nakon rasprave u Saboru sa udrugama kao i prije, dakle udrugama udrugama edukacijskih rehabilitatora. Jasno i glasno su jednoglasno podržali da se donese ovakav zakon kojim zakonom se omogućava, dakle stvaranje komore, uvođenje standarda u sustav edukacijsko-rehabilitacijske djelatnosti ili kako se to nekad ranije zvalo defektologa i gdje će se urediti da su u sustavu socijalne skrbi edukacijski rehabilitatori stručni radnici, a za razliku od sustava obrazovanja, zdravstva i ostalog gdje su stručni suradnici. Od rasprave koja je provedena u Hrvatskom saboru prihvaćene su sugestije i prijedlozi da se malo jasnije razgraniče odgovornosti prvostupnika edukacijsko-rehabilitacijske djelatnosti od magistra rehabilitacijske djelatnosti što je u ovom prijedlogu pred vama sada ovdje i učinjeno, te evo možemo reći da prihvačajući, ukoliko Hrvatski sabor prihvati ovaj prethodni naš prijedlog i ovaj prijedlog danas po prvi puta u Republici Hrvatskoj, a možemo reći i u prijašnjim vremenima dvije djelatnosti konačno dobivaju svoju, dakle svoj dignitet i na neki način to je zahvala preko 3000 socijalnih radnika koji radi konkretno u Republici Hrvatskoj i preko 2 i nešto tisuće edukacijskih rehabilitatora koji u Republici Hrvatskoj stvarno sa velikim entuzijazmom pružaju svu potrebnu skrb unutar svojih ovlasti korisnicima kojima je to potrebno. Evo zasad toliko, i hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Koliko vidim ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a, uvažena zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospdine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice razmotrio je i proučio Konačni prijedlog Zakona o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti i podržat će njegovo donošenje. Uvodno ću naglasiti da i ovaj zakon, kao i Zakon o djelatnosti socijalnoga rada je dio provedbe sveobuhvatne reforme sustava socijalne skrbi u Republici Hrvatskoj. Mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice pozdravljamo nastojanje predlagatelja, dakle hrvatske Vlade i Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi da se po uzoru na usklađenje hrvatskoga zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije u području reguliranih profesija u zdravstvu, da se u našoj državi reguliraju i djelatnosti u sustavu socijalne skrbi a koje su od interesa za Republiku Hrvatsku. A djelatnost edukacijskih rehabilitatora, bivših defektologa kao sastavnog dijela odgojno-obrazovne, socijalne, zdravstvene i znanstvene djelatnosti, te djelatnosti rehabilitacije i zapošljavanja neosporno jest djelatnost od javnog interesa za Republiku Hrvatsku. Podržavamo i pozdravljamo što je prijedlog zakona kao i ovaj konačni prijedlog zakona rađen u suradnji sa strukom i strukovnim udrugama, jer je to jamstvo kvalitete zakona, a onda i njegove kvalitetne primjene i provedbe. Budući da edukacijsko-rehabilitacijska djelatnost za sada nije zakonski regulirana, što je posebno važno, jer ova struka djeluje u više resora i područja djelovanja, a što je utjecalo i na sivo tržište usluga upitne kvalitete, u interesu unapređenja struke i djelatnosti statusa djelatnika, a sve u krajnjem cilju dobrobiti korisnika usluga rehabilitacijskih edukatora potrebno je donijeti ovaj zakon, jer korisnici edukacijsko-rehabilitacijskih usluga su djeca s teškoćama u razvoju i sve dobne skupine osoba s invaliditetom, koje imaju teškoće socijalnog uključivanja, a koje proizlaze iz posebnih potreba habilitacije, rehabilitacije, edukacije i podrške u svakodnevnom životu, neovisno o razvojnom, funkcionalnom ili biopsihosocijalnom porijeklu teškoća funkcioniranja. Otprilike 5% stanovništva su osobe s invaliditetom koje trebaju usluge edukacijskih rehabilitatora, kontinuirano tijekom cijelog života, rijetko samo tijekom ranog razvoja i školovanja, a u većem ili manjem obujmu ciljane podrške. Korisnici usluga savjetovanja psihosocijalne i edukacijske podrške su roditelji, odnosno skrbnici, drugi članovi obitelji i osobe koje su profesionalno i/ili uslugama vezane s djecom s teškoćama u razvoju i osobama s invaliditetom. Znamo li da je procjena koju sam već navela da su 5% stanovništva osobe s invaliditetom koje trebaju usluge edukacijskih rehabilitatora, a da je u Hrvatskoj na edukacijsko-rehabilitacijskom fakultetu sveučilišta u Zagrebu od osnutka visoke defektološke škole 1962. godine do danas diplomiralo negdje između tisuću 350 i tisuću 500 defektologa profila komparativnog sadašnjem profilu edukacijskog rehabilitatora, jasno nam je da je u Republici Hrvatskoj izražen nedostatak ovih stručnjaka koji se ogleda u svim područjima, od odgojno-obrazovnog, do socijalne skrbi za koje se procjenjuje da trenutno nedostaje minimalno 30% stručnjaka ovoga profila. Pa tako imamo podatke da je 2008. godine u sustavu socijalne skrbi bio zaposlen 371 edukacijski rehabilitator, a Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa daje podatak da je u predškolskome sustavu bilo zaposleno 148 ovih stručnjaka. Poražavajućim podacima pridonosi i činjenica da se upisna kvota od 30 studenata godišnje nije godinama mijenjala, pa se mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice nadamo da će i preseljenje edukacijsko-rehabilitacijskog fakulteta iz Ilice u Borongaj, kao i rasprava o ovome zakonu pridonijeti da nas čuju oni koji odlučuju o upisnim kvotama, kao i posebno naglašavam da će nas čuti mladi ljudi koji se odlučuju za izbor zanimanja u struci koja je visoko deficitarna i potrebna našem društvu. Zato navodim da je studij i danas organiziran kao preddiplomski sveučilišni i diplomski sveučilišni studij čime se stječe naziv magistra edukacijske rehabilitacije, i sveučilišnog prvostupnika edukacijske rehabilitacije. Prijedlogom Zakona o edukacijskoj rehabilitacijskoj djelatnosti uređuje se dakle sadržaj i način djelovanja, standard obrazovanja, uvjeti za obavljanje edukacijsko-rehabilitacijske djelatnosti, dužnost i stručni nadzor nad radom magistara, odnosno sveučilišnih prvostupnika, te nad provođenjem edukacijsko-rehabilitacijske djelatnosti u Republici Hrvatskoj. Zakonom se također utvrđuje da nakon završenog obrazovanja magistri edukacijske rehabilitacije i sveučilišni prvostupnici su obvezni osposobiti se za samostalan rad određivanjem pripravničkoga staža u trajanju od godine dana. Pripravnički staž obavlja se u zdravstvenim ustanovama, ustanovama za odgoj, obrazovanje i rehabilitaciju, osnovnim školama, predškolskim ustanovama, domovima socijalne skrbi i drugim pravnim osobama koje pružaju edukacijsko rehabilitacijske usluge. Sve nabrojane pravne osobe dužne su primati na pripravnički staž magistre edukacijske rehabilitacije prema mjerilima koje će pravilnikom utvrditi uz prethodno mišljenje komore, ministar nadležan za poslove socijalne skrbi. Pripravnički staž moći se obavljati kod magistara edukacijske rehabilitacije koji obavlja privatnu praksu, koji ima najmanje 5 godina radnog iskustva u struci i kojega za to ovlasti ministar nadležan za poslove socijalne skrbi. Jasno nakon obavljenog pripravničkog staža polaže se stručni ispit pred povjerenstvom ministarstva nadležnog za socijalnu skrb. Uvjeti za obavljanje pripravničkog staža i polaganje stručnog ispita ne odnose se na državljane država članica Europske unije, za koje je propisano da mogu obavljati edukacijsko-rehabilitacijsku djelatnost u Republici Hrvatskoj, ali da moraju poznavati hrvatski jezik najmanje na razini koja je potrebna za nesmetanu i nužnu komunikaciju s korisnikom edukacijsko-rehabilitacijske usluge. Nakon položenog stručnog ispita magistri, odnosno sveučilišni prvostupnici edukacijske rehabilitacije upisivat će se u imenik hrvatske komore edukacijskih rehabilitatora, i kod komore ishoditi i odobrenje za samostalan rad ili licencu, kojom se dokazuje stručna osposobljenost za samostalno obavljanje edukacijsko-rehabilitacijske djelatnosti na području Republike Hrvatske. Licenca vrijedi na rok od 6 godina i mora se obnavljati pod uvjetima koje će utvrditi komora. Stoga se zakonom određuje i obveza trajnog stručnog usavršavanja sudjelovanjem na stručnim seminarima, tečajevima i stručnim skupovima, kao i obveza poslodavcu da omogući stručno usavršavanje u opsegu potrebnom za obnavljanje odobrenja za samostalan rad. Prijedlogom ovoga zakona kao i u djelatnosti socijalnoga rada propisuje se osnivanje Hrvatske komore edukacijskih rehabilitatora kao i obveza udruživanja edukacijskih rehabilitatora u svrhu profesionalnog razvoja struke, promicanja, zastupanja i usklađivanja interesa edukacijskih rehabilitatora te nadzor nad odgovornim i zakonitim radom edukacijskih rehabilitatora. Hrvatska komora edukacijskih rehabilitatora jest samostalna strukovna organizacija sa svojstvom pravne osobe i javnim ovlastima čiji su osnivači Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi i Savez defektologa Hrvatske. Komori su u nadležnost dane sljedeće javne ovlasti: davanje, obnavljanje i oduzimanje odobrenja za samostalan rad, vođenje imenika magistara te imenika sveučilišnih prvostupnika edukacijske rehabilitacije te imenika magistara edukacijske rehabilitacije koji obavljaju privatnu praksu kao i obavljanje stručnog nadzora nad radom magistara i sveučilišnih prvostupnika edukacijske rehabilitacije. I zaključno, jer se predloženim zakonom cjelovito i jedinstveno uređuje djelatnost edukacijskih rehabilitatora što je posebno važno, ponavljam, s obzirom da ova struka djeluje u više resora i područja djelovanja,a što je ujedno i preduvjet brže i kvalitetnije implementacije nacionalne politike socijalnog uključivanja djece s teškoćama i osoba s invaliditetom, ali i unapređenja prava ovih građana klub HDZ-a podržat će donošenje ovoga zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je na redu uvažena zastupnica Neda Klarić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Evo, kao što je i kolegica Bilić Vardić rekla da je djelatnost edukacijskog rehabilitatora tj. defektologa kako smo ga ranije zvali je djelatnost od posebnog interesa za RH, da oni pripadaju strukovnoj grupi radnika i područja njihovoga djelovanja su također odgoj i obrazovanje, socijalna skrb, zdravstvo. Ova djelatnost do donošenja kao i socijalni radnici do donošenja ovog zakona nije bila zakonski regulirana pa je jedna od mjera u strategiji razvitka socijalne skrbi koju je donijela ova Vlada u travnju ove godine i donošenje Zakona o reguliranju ove djelatnosti putem strukovnih komora pa tako i ova djelatnost. Kao što vidimo važno je dakle jedinstveno i cjelovito urediti ovu djelatnost s obzirom da se djeluje u više resora i područja. Od posebnog je interesa urediti ovu djelatnost jer su, kao što smo također čuli, i djeca s teškoćama u razvitku i sve dobne skupine, ali baš sve dobne skupine, osoba s invaliditetom i također osobe koje imaju teškoće u uključivanju u širu socijalnu sredinu. Moramo također još jedanputa napomenuti da je oko 5% ukupne populacije predstavljaju osobe s invaliditetom koji trebaju usluge edukacijskih rehabilitatora tijekom cijeloga života, i to nije mala brojka. Donošenje ovoga zakona ima učinak brže i kvalitetnije primjene također i nacionalne politike socijalnog uključivanja djece sa teškoćama i osoba s invaliditetom, ali i napredak u ostvarivanju prava ovih građana. Dakle, svih prava koja im i ostali zakoni jamče da ih ne nabrajamo sad taksativno. Ovim zakonom će se također suzbiti sivo tržište usluga koje bi bile na neki način upitne kvalitete i poticat će se također privatna praksa, pratit će se potrebe za kadrovima određenih specijalnosti, a iz prethodne rasprave smo također primijetili da i to držimo nedostatak. Isto tako će se i poticati nove usluge kao i mreža uslužnih centara. Razrađene su također razlike između magistara edukacijske rehabilitacije i sveučilišnih prvostupnika. Poboljšanje proizlazi iz Zakona o socijalnoj skrbi. Dakle, to je temeljni zakon koji regulira sve ovo. Da stručni radnik koji je položio ispit u svojoj stručnoj spremi u drugoj djelatnosti to više ne mora činiti. Iz Zakona o socijalnoj skrbi također proizlazi i obveza uključivanja, odnosno učlanjivanja stručnih radnika u djelatnost socijalne skrbi u strukovne komore. Međutim, evo ja ću iskoristiti, nadam se da neću zlorabiti ovu govornicu, ali bih također morala se osvrnuti na određena promišljanja, a u prethodnoj raspravi našeg dragog kolege gospodina Bagarića kada je kazao da mu je žao što na drugoj strani ove sabornice nema nazočnih onih ljudi definitivno i socijalnih radnika koji bi također svojim raspravama, svojim činjenjem mogli doprinijeti poboljšanju ove djelatnosti. Dijelim mišljenje sa gospodinom Bagarićem makar je, opet ću to kazati, to bila rasprava po prethodnom zakonu. Ali ovo su dva zakona koja imaju, koja se zapravo isprepliću i pretpostavljaju zapravo napredak i jamče napredak i jedne i druge zapravo struke u istoj djelatnosti. Ono što je također što treba naglasiti i sebi ću dozvoliti primijetiti da ni na koji način broj više zaposlenih socijalnih radnika u bilo kojoj djelatnosti socijalnoj skrbi, zdravstvu, pravosuđu, jedinicama lokalne i područne samouprave, odgoju u obrazovanju, znanosti sami po sebi neće moći dragi kolege napraviti ništa. Mi moramo senzibilizirati ukupnu javnost, a Zakon o socijalnoj skrbi novi koji je stupio na snagu 2. lipnja ove godine jasno kaže da je prema svakom korisniku potrebno "odraditi" pod navodnike, ja to kažem "odraditi" individualni plan zbrinjavanja. Individualni plan zbrinjavanja poštovane kolegice i kolege znači da svi stručnjaci sudjeluju u timu, timski ga obrađuju sa posebnim naglaskom na ono što naš korisnik od nas očekuje. Njegovo sudjelovanje u tom svom individualnom zbrinjavanju bit će veliki napredak i veliki iskorak ka njegovom uključivanju u život šire zajednice. Stoga, žao mi je da na drugoj strani sabornice, reći ću i izrijekom evo iz SDP-a, ti ljudi koji bi trebali razmišljati na način kako razmišljamo i mi sada i u ovom trenutku nisu ovdje pa da dadu potporu ovako važnim zakonima. Nemojmo misliti kad često puta možemo sa zazorom očekivati određene reakcije naših građana i građanki a socijalni slučaj, to nije tako. Definitivno moramo početi promišljati da su osobe koje su u potrebi i usluga socijalnog rada, osobe koje nisu hendikepirane, nego upravo taj njihov hendikep neka nama bude nadahnuće, to su razlozi radi kojih ću podržati donošenje ovoga Zakona. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem, imamo tri replike. Prvo je uvažena zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Klarić kada ste spomenuli u svojoj raspravi osobe s invaliditetom onda ću ja se kratko osvrnuti na to, u članku 3. ovoga Zakona pobrojane su djelatnosti edukacijskih rehabilitatora, što oni rade, od njih najveći broj se odnosi na djecu s teškoćama u razvoju i na osobe s invaliditetom. Ono što je izuzetno važno a što je vidljivo iz ovog Zakona a to je da je konačno i djelatnost, nekadašnjih tzv. defektologa danas edukacijskih rehabilitatora prema takvim osobama zauzela jedan socijalni pristupa ne više medicinski kao što je nekada postojao. Dakle, da se i tim osobama pruži mogućnost u individualnom pristupu koji ovdje jest zagarantiran da oni o svom zdravstvenom stanju, dakle oni koji su u mogućnosti nešto kažu. Da imaju mogućnost izbora. A kada ste spomenuli kolege iz SDP-a kojih danas ovdje nema kada raspravljamo o ovako važnim zakonima, ja ću se osvrnuti na to da su se svi donedavno kleli u svoj socijalni program koji je najbolji i najkvalitetniji koji upravo garantira ovaj socijalni pristup za osobe s invaliditetom danas kada govorimo o tome njih ovdje nema, to je dovoljan dokaz koliko im ovako bitne stvari doista nisu važne. ja podržavam ovaj Zakon i vjerujem da će on biti izuzetno važan kada su u pitanju djeca s teškoćama u razvoju i osobe s invaliditetom. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo kolegice Lukačić drago mi je da vi tako zdušno podržavate uključivanje osoba s invaliditetom u život šire zajednice. Ja ću vam reći jednu stvar, koliko zapravo argumentirati tu svoju zapravo opravdanost i argumentaciju da ako se svi međusobno nećemo osnažiti da ćemo badava govoriti sa saborske govornice i iza saborskih mikrofona jer to nećemo provesti na djelu jer će biti doista licemjerno a u mogućnosti smo provesti određene stvari. Reći ću vam primjer ne iz razloga da bih se hvalila nego upravo iz razloga da želim potkrijepiti činjenicu da ako se sa svih pozicija ne uključimo u ovaj Zakon onda kao takav neće zaživjeti. Osoba s invaliditetom, gluhonijema, koja je mlada djevojka, koja ima zakonske uvjete konkretno biti njegovateljica u ustanovi za stare osobe može slobodno zasnovati radni odnos. Takav slučaj ja sam provela, u mojoj ustanovi u domu za starije i nemoćne osobe kada je jedna mlada gluhonijema žena, samohrana majka, koja još uz to nema roditelje, dobila posao, sretna i odlično prihvaćena od svoje radne sredine, isto tako prihvaćena od ljudi kojima pruža usluge i to je definitivno najbolji način kako otvoriti put da osobe s invaliditetom počnu i ostvare onu kvalitetu života koju zaslužuju i iza koje stoji Zakon. Hvala lijepa.
zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa kolegice vi ste dobro primijetili da bi bilo dobro da upravo bi bilo dobro da pod ovom točkom su predstavnici Kukuriku koalicije ovdje, jer možda je to problem jer boluju od kolektivne bolesti prepona i možda je upravo tu koaliciju zarazio čelni pijevac te kukuriku koalicije Milanović, obzirom da on ima bolesti sa preponama, ova točka upravo je rehabilitacijska i tu bi bilo dobro da čuju kako liječiti, mislim da bi bilo dobro postaviti pitanje hoće li ti bolesni preponaši se odreći tog dijela plaće, za ovo vrijeme koje neće doći na posao, a plaćaju ih Hrvatski građani i to građani koji imaju niska primanja i jedva krpaju kraj s krajem, a plaćaju ove bolesne preponaše koji nisu danas upravo na ovoj točci gdje bi možda mogli nešto naučiti kako upravo kroz rehabilitaciju liječiti ovu svoju bolest.
Zahvaljujem odgovor na repliku uvažena zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Kunst ima još s druge strane, oni koji bi zaista trebali sudjelovati u donošenju ovih zaista kvalitetnih Zakona jer naši građani i građanke očekuju ne samo da donesemo Zakon koji će im osigurati pomoć za uzdržavanje koja iznosi toliki postotak od prosječno isplaćene plaće u Republici Hrvatskoj, već da i opet ću kazati nekakvim svojim zalaganjem i senzibilizacijom prema osobama koje su u potrebi socijalne zaštitne potrebe i u svojoj sredini djeluju. Jedna od tih je i moja kolegica koja je definitivno također radila u Centru za socijalnu skrb, upravo i u Šibeniku i žao mi je da je ona izostala sa ove rasprave jer bi i iza svoju lokalnu sredinu, i Šibenik i županiju Šibensko-kninsku mogla učiniti dobre korake. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. I replika uvažena zastupnica Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice Klarić, rekli ste da vam je žao, ja ću vam reći, iznijeti svoje mišljenje meni uopće nije žao i nadam se da će oni koji gledaju ovaj prijenos i slušaju ovu raspravu ova dva zakona, poglavito oni korisnici kojima su namijenjene usluge socijalnoga rada i edukacijsko rehabilitacijske djelatnosti da će znati prepoznati i vrednovati ovaj izostanak iz sabornice. Ali nisam se zbog toga javila, javila sam se zbog vaše rasprave jer sam vam htjela reći što se tiče same komore, registra i imenika da će i u jednom i drugom Zakonu a poglavito ovo o edukacijsko rehabilitatorima da će se po prvi puta vidjeti koliko imamo ovih stručnjaka. Nije samo nedostatak edukacijskih rehabilitatora u socijalnoj skrbi i u predškolskom odgoju i obrazovanju. Nama je predlagatelj rekao da je nedostatak izražen u regionalnim centrima Zagrebu, Splitu, Osijeku i Rijeci, međutim primjer moga grada Slavonskoga Broda i škole za djecu sa teškoćama u razvoju gdje višegodišnji, dakle dugogodišnjih nedostatak ovih stručnjaka koji kada stupi na snagu ovaj zakon biti stručni suradnici u odgoju i obrazovanju se rješava i premoštava nestručnim, dakle nekvalitetnim zamjena. U tome smislu iskoristit ću i ovu repliku pozvati mlade ljude da upisuju ovaj fakultet jer radnih mjesta za ove stručnjake u našoj državi ima. A pozdravljam osnivanje komore koja će također svojim radom strukovnim pridonijeti boljoj poziciji ovoj djelatnosti u području socijalne skrbi.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo kolegice Bilić Vardić, slažem se s vama. Malo imamo tih stručnjaka. Međutim, ono što bih osobno stavila u prioritet je ljubav za taj posao. Dva puta nije slučajno naš državni tajnik gospodin Ante Zvonimir Golem, istaknuo da je ovo iznimno humana djelatnost, iznimno ovo je kolegice i kolege zaista krvav posao. Posao socijalnog radnika je iznimno human posao, posao koji traži cijelog čovjeka. I bez te ljubavi za taj posao tu definitivno nećemo moći dugo izdržati. A ljudi koji izdrže i odrade cijeli svoj radni vijek i steknu mirovinu u ovoj djelatnosti mislim da su onda zapravo veliki i potvrdili su se kao veliki čovjekoljupci. S druge strane dijelim vaše mišljenje da zaista treba okupiti u jedan jedinstveni registar sve te ljude koji rade u drugim branšama, a nisu samo u djelatnosti socijalne skrbi jer povezujući ih sve na jednome mjestu, mi ćemo doći do ovoga što sada u ovom trenutku govorimo o jedinstvenom i cjelovitom rješenju u zakonodavnom okviru, a jednako tako učiniti tu strategiju daljnjeg razvitka socijalne skrbi ne samo transparentom, transparentna je i ovako, već dovesti je do kraja i da ona bude provediva i okončana u dnevnom operativnom životu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Idemo dalje s pojedinačnom raspravom. Uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Dajem potporu ovom prijedlogu zakona. Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče.
Hvala lijepa. Želi li predstavnik predlagatelja? Ne. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti. To je drugo čitanje bilo. P.Z. br. 755. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika HNS-a, HSU-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o tome prijedlogu. Gospodin Jurković koji je državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. Amandman jedan na članak 24.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. Dakle, amandman na članak 24. stavak 1. gdje se predlaže brisanje odredbi i određivanje i provođenje disciplinskih postupaka nije prihvatljivo jer upravo nadzor i provođenje postupaka jedno je od osnovnih javnih ovlasti Komore, te bi predloženim brisanjem samo Komora edukacijskih rehabilitatora bila zakinuta za javnu ovlast koje druge komore u Republici Hrvatskoj imaju i provode u svojim strukama.
Hvala. Nema predstavnika kluba, pa se ne može niti izjasniti. Zbog toga stavljam ovaj prijedlog na glasovanje, ovaj amandman zapravo na glasovanje koji Vlada ne prihvaća. Tko je za ovaj amandman molim da digne ruku? Tko je za amandman HNS-a, HSU-a molim da digne ruku. Ako se netko zbunio može popraviti? Nitko. Nije prihvaćen taj amandman. Molim da, sad ćemo glasovati o Konačnom prijedlogu zakona o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti. Molim uključimo se i glasujmo o zakonu. Uključimo se jer je sustav proradio. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova 76 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv.
Prelazimo na točku 9. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krvi i krvnim pripravcima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 892 Predlagatelj Vlada RH. Prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak primjenjuje se u skladu s člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Ante Zvonimir Golem, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo. Radi se dakle o izmjeni i dopuni Zakona o krvi i krvnim pripravcima gdje su predložene izmjene apsolutno u našem procesu pristupanja EU direktna transpozicija direktiva. I dozvolite s obzirom da je malo nomotehničkim rječnikom uvijek to djeluje malo nejasno da pojasnim o čemu se konkretno radi. U RH u 9 centara postoje transfuzijske djelatnosti koje se dijele na dvije djelatnosti, jedna je prikupljanje, analiza, obrada krvi i krvnih pripravaka. A druga djelatnost je sama djelatnost transfuzijske medicine. Te dvije djelatnosti kao takve bez obzira što se odvijaju u objedinjenom prostoru one su zasebne djelatnosti i potpadaju pod posebne režime. Kako je Hrvatska država se odlučila za razvoj transfuzijske službe na jednaku dostupnost svih građana i isto tako na temeljima dobrovoljnog darivanja krvi kao jednoj od najvećih humanitarnih gesti, tako smo u pregovorima sa EU i prikazivali na takav jedan način da smatramo da je potrebno zadržati te transfuzijske centre i da je potrebno našu tradiciju koja postoji nastaviti u tom dijelu. Ono što je jasno iz cijelog tog dijela od strane Europske komisije i strane europskih direktiva bilo je naznačeno da u Hrvatskoj mora postojati centralno tijelo, tijelo koje će kontrolirati proizvodnju svih pripravaka dobivenih iz krvi, testiranje krvi, i mi smo tu ulogu dodijelili Hrvatskom zavodu za transfuzijsku medicinu u zakonu koji je ovaj Visoki dom već izglasao. Ono što ovim prijedlogom sada dajemo da će zavod kroz odgovornu osobu kontrolirati u proizvodnji krvi u ovih 9 centara u RH, znači Zagrebu, Osijeku, Splitu, Rijeci i još nekim manjim centrima kao što je Dubrovnik, gdje je nama od ključnoga da prikupljanjem i distribucija krvi kao takva i ostaje. Kako zavod ne bi bio u sukobu interesa, jer istovremeno dok kontrolira je do sada bio i nadležan za prikupljanje svih podatak o nuspojavama koje bi se mogle pojaviti pri primjeni krvi iz transfuzije tako se registar svih događaja neželjenih koji se mogu pojaviti iz Zavoda za transfuzijsku medicinu premješta u Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi. Ja bih za daljnju raspravu, evo otvoren sam za sva pitanja, ali gospodine potpredsjedniče dozvolite mi, s obzirom da je ovo jedan od zadnjih prijedloga na ovoj sjednici saborskoj koji u ime predlagatelja predlažem da se zahvalim svim vama zastupnicima na izvanrednoj suradnji i pomoći je u proteklih 8 godina koliko obavljam dužnost državnog tajnika za zdravstvo i državnog tajnika za socijalu imao sam u mnogo prigoda i lijepe i ružne trenutke morao provesti i mogu reći da sam imao veliku, veliku podršku i od vas, tako da vam se svima skupa zahvaljujem.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Koliko vidim ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Stjepan MIlinković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle, pod pojmom krvi u smislu ovog zakona se podrazumijeva krv uzeta od darivatelja a za dalje transfuzijsko liječenje i dakle daljnju preradu. I ovdje je vrlo važno, dakle spomenuti darivatelje ponovo jer sa osobitom poštovanjem se prema toj grupi ljudi evo godinama sam u tom poslu odnosim i s poštovanjem i pozdravljam ih sa ovoga mjesta ma gdje bili jer uistinu to i zavređuju. A potrebito je reći da kod nas je darivateljstvo krvi na dosta visokoj razini, iako ima određenih razlika između županija. Inače je 4% nekako na razini Republike Hrvatske, ali ima i županija evo gdje je i znatno više do 8% a i da je to izuzetno važno. Naravno da je tu transfuziologija koja je eto, dakle klinička disciplina koja je možda malo je ja bih rekao zapostavljena puno puta. Ali kad u ljetno vrijeme dođe i kad su potrebe za krvi i krvnim pripravcima potrebite itekako se mnogi sjete. I onaj dio transplantacijske medicine, a poglavito je potrebito podsjetiti ovih dana evo i u transplantacijskoj medicini kolike smo vrhunske rezultate postigli, a naravno dakle i u ovom dijelu isto tako na zavidnoj smo razini iako su potrebe za krvi svakim danom sve veće. Naravno da u procesu transfuzije ima i određenih rizika. To je nesporno i od i za darivatelja, ali naravno i u preradi itd. Dakle, o čemu je govorio gospodin državni tajnik. Ali kako ne bi bilo za darivatelje, kako ne bi bilo rizika uvijek se, potrebno je to spomenuti da tu, da se prije svakog davanja da se provede, dakle postupak od onog općeg pregleda. Ima i korisnih strana u tom dijelu od općeg pregleda pa do testiranja na HIV, hepatitis i dakle u svakom slučaju puno puta smo se osvjedočili da mnogi takvi ljudi evo i zdravstveno se otkrije neka stvar. Ali naravno, uvijek je bolje ako se to ne dogodi. Zasigurno je potrebito reći da to mora biti i zakonski regulirano i regulirano je zakonom iz 2006. godine koji kaže, s kojim se uređuje opskrba stanovništva Republike Hrvatske krvlju i krvnim pripravcima koje obuhvaćaju sustav društvenih skupnih individualnih mjera, aktivnost na području planiranja, prikupljanja, te testiranja krvi, te proizvodnje, čuvanje i raspodjele krvnih pripravaka. Navedeni zakon je uvažavao, dakle preuzeo određene odredbe, direktive Europske unije iz 2002. Kojom se utvrđuju dakle standardi kvalitete i sigurnosti za prikupljanje, ispitivanje, preradu, čuvanje i promet ljudske krvi, krvnih sastojaka kojim se izmjenjuje i dopunjuje Direktiva iz 2001. osamdeset i tri. Jel' tako? Nadalje, mi smo u tijeku je dakle daljnje usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije i u tom smislu dakle je i ovaj Zakon. I dakle, ovaj Zakon preuzima određena rješenja iz direktiva iz 2004. a odnosi se na određene tehničke zahtjeve, a kao što sam rekao to je bila dakle, to je isto na neki način bilo mjerilo za zatvaranje ovoga Poglavlja 28. A čuli smo da je to, da su razdvojena ova dva dijela prikupljanje i distribucija i u tom dijelu su, dakle određene promjene, a isto tako smo čuli da su određeni štetni momenti se događaju. I u tom smislu se dakle, predlažu se do sada Zavod za transfuzijsku medicinu imao glavnu riječ ja bih tako rekao u tom poslu, a sada je dakle u cilju ostvarivanja društvene skrbi za osiguranje djelotvornih kvalitetnih i neškodljivih krvnih pripravaka koji osigurava Republika Hrvatska predlaže se da ministarstvo nadležno za zdravstvo kao nadležno tijelo uspostavi jedinstveni nacionalni sustav prijavljivanja štetnih i neočekivanih događaja i reakcija povezanih sa prikupljanjem, testiranjem krvi te proizvodnjom, čuvanjem i raspodjelom krvnih pripravaka koji bi mogli utjecati na njihovu djelotvornost, kvalitetu i neškodljivost. Isto tako se predlaže, dakle da registar ozbiljnih štetnih događaja i ozbiljnih štetnih reakcija vodi Ministarstvo nadležno za zdravstvo, ne Hrvatski zavod za transfuzijsku medicinu kako je bilo uređeno do sada kao da ne bi bilo hajmo reći sukoba interesa kako je bilo formulirano. Dakle, nadalje je isto tako bitno u smislu kontrole same kontrole ovih devet centara što je govorio gospodin državni tajnik u kojoj se obavlja djelatnost proizvodnje krvnih pripravaka mora se osigurati odgovorna osoba koja će biti zaposlenik Hrvatskog zavoda za transfuzijsku medicinu i koja će sa najmanje pet godina radnog iskustva. Sve su to navedene stvari. Takav inače sustav je u gospodarstvu već prisutan. Imaju kontrolori raznih tih kontrolnih tvrtki koje na taj način i to je zasigurno daljnje unapređenje u tom dijelu. Bit će u tom poslu i troškova. Predviđeno je 200000 kuna, dakle za sljedeću godinu. I vjerujem, dakle osim ovoga usklađivanja sa zakonodavstvom Europske unije da će isto i ove izmjene na daljnji način unaprijediti ovo prevažno područje. Iz tog razloga će klub Hrvatske demokratske zajednice ga podržati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba HDSSB-a uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. I mi smo kao zastupnici u ovom, barem u ovom mandatu ja ne znam za onaj ranije ali s vama mogli pristojno i normalno komunicirati, a u sklopu jasno bilo oporbenih ili pozicijskih mogućnosti što se tiče zastupničkog dijela. Tako da mi je uvijek bilo drago s vama komunicirati o bilo kojem problemu koji se javio, jer smo iz istog faha, iz iste struke. Pa evo kad ste vi već nama izrazili i da ne kažem jednu vrstu pohvale pa evo i mi vama u svoje ime i u ime svojeg kluba. Danas je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krvi i krvnim pripravcima. U tijeku je reorganizacija transfuzijske službe Republike Hrvatske prema uputi o provedbi reorganizacije, službe za transfuziju, prema uputi dakle Ministarstva zdravstva, socijalne skrbi od 25. ožujka 2010. a sukladno mreži transfuzijske djelatnosti za krv i krvne pripravke, dakle Narodne novine iz 2010. koja se treba provesti u tri faze. Prva faza je centralizacija prikupljanja krvi, proizvodnje krvnih pripravaka i testiranja krvi. Druga faza je centralizacija serološkog testiranja krvi darivatelja. Treća faza je uvođenje NAT testiranja krvi davatelja. Rok za sve tri faze je bio 31.12.2010. Donijeta su dva pravilnika gospodine državni tajniče koja reguliraju rad u transfuzijskoj djelatnosti, jedan se odnosi na rad krvnih banaka, a drugi na kliničku transfuzijsku medicinu. Što je prema svim tim planovima učinjeno do sada? Hrvatski zavod za transfuzijsku medicinu je proveo dio svojih obveza, a ostali centri su uložili ogroman trud da bi se uskladili s postojećom zakonskom regulativom i sami se opremali iz decentraliziranih sredstava uglavnom, i napravili iz tih sredstava koja su im pritekla, napravili ono što su mogli. Dakle donijeli smo zakonsku regulativu, a nisu stvoreni preduvjeti da se to provede, prije svega financijski preduvjeti, stoga je ostvaren tek jedan dio ovih direktiva i ovih uputa Ministarstva zdravstva. I sada kada je Ministarstvo zdravstva donijelo odluku i donijelo dakle određene upute, ovaj model ne odgovara našem pristupanju ili direktivama Europske unije. Zašto smo onda donosili uopće 2010. godine ovakav model transfuzijske službe i sve ono što ide u svezi toga? Postavlja se više pitanja. Da li je prijedlog, ovaj zakonski prijedlog prošao ili je zatraženo mišljenje liječničke komore? Koliko je meni poznato nije. Nadalje, Odbor za zdravstvo najvjerojatnije da je raspravljao o ovome prijedlogu, ili nije? Je. Da li su osigurana sredstva iz državnog proračuna za zapošljavanje novih ljudi u Hrvatskom zavodu za transfuzijsku medicinu? Ovih 200 tisuća? Nadalje, da li bi ili hoće li bolje reći, i književno, nadređena osoba koja dolazi zapravo sada iz ministarstva, ne iz hrvatskog zavoda ili Hrvatskog zavoda za transfuzijsku medicinu biti osoba koja može upravi bolnice, da kažem naređivati ili određivati nabavu materijala, raspored rada osoblja i slično? Ni to se ne zna, dakle taj odnos sa upravom bolnice. Je li definirano pitanje financiranja proizvodnje krvi? Mislim da ovim zakonskim prijedlogom nije. Je li definiran položaj ove osobe u Hrvatskom zavodu za transfuziološku medicinu i što bi ta osoba trebala sve implementirati u bolnicama, dakle njen zadatak u bolnicama? Točno je pobrojao državni tajnik da su ustanove koje služe i koje rade na prikupljanju krvi dakle i distribuciji, raspodjeli krvi putem Hrvatskog zavoda za transfuziološku medicinu Rijeka, Split, Osijek, jasno Varaždin, Slavonski Brod, Pula, Zadar, jasno klinički centri Zagreb, sam sam, osobno sam darivatelj krvi i mislim da sam više od 20 puta dao krv, a u Domovinskom ratu brodska bolnica, slavonsko-brodska bolnica bila je najveća ratna bolnica u Hrvatskoj, i potrošnja krvi u to vrijeme je bila, samo može se mjeriti na žalost na tone, ne na doze, ne na litre, nego na tone krvi. I tada nismo imali nekakvih posebnih komplikacija i nije nikada nedostajalo krvi. Nikada nije u ratu nedostajalo krvi. Jasno da je to bilo i zahvaljujući zanosu građana, zanosu hrvatskog naroda i da je to darivateljstvo bilo nešto što je bilo potpuno uobičajeno za razliku od danas kada imam često pozive službe za transfuziju slavonsko-brodske bolnice da pošto sam 0 pozitivan, krv 0 krvna grupa, da dođem pomoći i darivati krv. Evo ukoliko pobliže čujem objašnjenje ili odgovor na ova pitanja koja sam postavio, ne zato što sam tako da kažem detaljno proučio ovaj zakonski prijedlog, nego zato što su to primjedbe iz transfuzijske službe, odnosno transfuziologa koji rade u bolnicama i na klinikama. O samom zakonskom prijedlogu će odlučiti klub HDSSB-a kada se za to steknu uvjeti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Na redu je uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Dakle i ovo je dakle evo još jedan od zakona koji unaprjeđuju zdravstvenu skrb u Republici Hrvatskoj i kolega Boro iskreno ne razumijem čemu tolika, nisam razumio čemu tolika zabrinutost u svezi s ovim zakonom, jer ja ga nisam tako doživio. Dakle ja sam doživio ovaj zakon isključivo kao zakon kojim se osiguravaju dodatni standardi zaštite i kvalitete, dakle u postupcima prikupljanja, ispitivanja, čuvanja, prometa ljudske krvi i krvnih sastojaka. Dakle do sada te neke aktivnosti, odnosno aktivnosti vezane za praćenje sigurnosti, učinkovitosti ove transfuzijske medicine i prijavljivanje tzv. neželjenih događaja bilo je u nadležnosti Hrvatskog zavoda za transfuzijsku medicinu. Sad je to na određeni način ja bih rekao čak postroženo ako tako možemo kazati i u nadležnosti je nadležnog Ministarstva zdravstva. Prema tome ja ne vidim tu, iskreno ne vidim nikakav problem, a osobito ne vidim niti problem u tome što će sada u svakoj zdravstvenoj ustanovi koja se bavi dakle ovim poslovima, poslovima dakle vezanim za prikupljanje, odnosno čuvanje itd. krvi i krvnih derivata, da će biti jedna osoba izravno iz Hrvatskog zavoda za transfuzijsku medicinu i bit će doslovno djelatna osoba, dakle djelatnik tog zavoda. Prema tome po meni je ovo samo još jedan stupac u osiguranja standarda kvalitete evo o kojoj smo danas toliko govorili. Prema tome po meni ili dobro ne razumijem evo gospodin državni tajnik je ovdje pa može nam objasniti, ali ja razumijevam isključivo ovaj zakon kao zakon koji osigurava još više dakle sigurnosti na ovom vrlo osjetljivom području. Jer znamo što je krv, što jesu njeni pripravci. Evo, prema tome kao i u svim drugim zakonima dosada o kojima smo govorili moja potpora i ovom prijedlogu zakona, zakona koji će dodatno ja velim osigurati sigurnost u zdravstvenom sektoru. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo 2 replike. Prvo je uvaženi zastupnik Boro Grubišić, izvolite.
Hvala. Kolega Bagarić mislim da vi niste dobro slušali što sam ja rekao, a mislim da smo na tragu iste namjere. Dakle, da to bude zaista maksimalno dobra služba i maksimalno dobar rad i na korist naših pacijenata i svih onima kojima treba krv i krvni pripravci. Ali, moram reći i to da ono o čemu vi mene niste slušali, a to je da sam dobio i da sam informiran upravo od transfuzioloških odjela, transfuziologa i postavio pitanja koja oni postavljaju državnome tajniku, upravo ona koja sam ja rekao. Naime, čak sam i zaboravio nešto reći, a to je da je pitanje je li konzultirana struka tj. Povjerenstvo za transfuzijsku medicinu pri Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. Navodno je sastanak ovoga povjerenstva sazvan za 17. listopada, dakle post festum. A zakon je evo danas 13-oga na dnevnom redu i na saborskoj raspravi. A Povjerenstvo za transfuzijsku medicinu pri Ministarstvu zdravstva je sazvano u svezi ovoga za 17. listopada. Pa sad vi meni recite jesam li ja imao nekakva određena da kažem prava raspravljati i na ovaj način na koji sam raspravljao? Jasno mi smo, opet kažem u krajnjim, krajnji cilj je da bude sve maksimalno dobro. I još nešto, kad ste me već evo da kažem, neću reći povukli za jezik, pa kažu je li u neku ruku i pravno utemeljeno s obzirom na, neću reći ni sukob interesa, da dakle poput nekadašnjih dekreta da se čovjek iz Središnje službe Hrvatskog zavoda za transfuziju delegira u ove centre. Izgleda to malo na ovako jedan starinski način jel'.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem kolega na ovoj replici. Ja ne bih želio doista pored ovdje državnog tajnika odgovarati na nju jer je ona doista upućena njemu i prihvaćam vašu zabrinutost, ali nisam doživio da će netko biti delegiran ili što bi rekli u vojsci ne znam poslan tamo negdje nego mislim da će se zaposliti te osobe, nove osobe, ali će biti u statusu, dakle u radnom odnosu sa Zavodom za transfuzijsku medicinu.
Hvala lijepa. I imamo drugu repliku, uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Bagarić ni ja ne dijelim zabrinutost, a ne dijelim iz više razloga. Jedan od razloga je što je kod nas darivateljstvo krvi na vrlo visokoj razini. Ima naravno razlike, ali kad smo sad počeli malo tu kolega Grubišić je rekao ja sam darivatelj. Pa ja dolazim iz općine u kojoj je postotak 9%. 9% darivatelji su u općini mojoj, ali pustimo sad to. To je vrlo važan momenat da je darivateljstvo krvi vrlo na tako značajnoj razini. Ali naravno i u stručnom dijelu će se dakle ovdje unaprijediti. Pa ovaj sustav, ja sam rekao, na neki način ovih liječnika koji će u ustanovama koje se bave preradom, koji će biti tamo, taj sustav u gospodarstvu na neki način već funkcionira. I u tom dijelu ovih dana smo puno puta slušali o sukobu interesa, potencijalnom sukobu interesa itd. To se u EU dakle vrlo, vrlo osluškuje i na to se izuzetno pazi. To je vrlo važan momenat. A treća stvar, dakle ovdje se radi o usklađivanju sa zakonodavstvom EU. I taj dio zasigurno moramo odraditi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Boro Grubišić.
Po članku 209., kolega MIlinković pa vama kao da je mrsko što sam ja darivatelj krvi pa se na to stalno pozivate.
Oprostite, u čemu je povreda Poslovnika?
Je, pa
Hvala lijepa, to nije povreda Poslovnika
Rekao sam po kojemu članku i nemojte galamiti jer ću i ja otići odavde pa ćete sami sa sobom razgovarati.
Hvala lijepa. Nije povreda Poslovnika.
Nemojte govoriti, molim vas. Imam pravo na povredu, ne možete vi mene utišavati.
Hvala lijepa, ali nije povreda Poslovnika.
Pa to vi sebi recite, ali ja imam pravo povredu Poslovnika.
Ne, to ja sam zadužen da to vama kažem.
Ja to ne priznam vaš sud.
Hvala lijepa. Sjednite. Tako, da. Hvala lijepa. Time smo završili ovaj dio rasprave. U ime predlagatelja uvaženi zastupnik, pardon državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi Ante Zvonimir Golem. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle, kao što sam i pretpostavio i zato sam u uvodnoj riječi i naveo da će biti moguća razmišljanja koja su nejasna i zato sam pokušao to dočarati možda jednostavnijim rječnikom, sad ću probati biti još jednostavniji jer sve ovo što sam čuo danas u raspravi upravo ide u tom smjeru. Prvo, jasno i glasno nije se odustalo od reorganizacije transfuzijske službe na način kako je taj plan napravljen, to je prihvaćen kao nacionalni plan i ovo je u skladu sa tim planom. Drugo, ono što se sada uvodi ne uvodi se nikakav poseban novitet, nešto što recimo u Hrvatskoj nije poznato, dapače mi u Hrvatskoj u privredi već imamo takav sustav jer je sustav na kontroli kvalitete koji se u privredi događa, događa upravo na taj način. Dakle, one ustanove, one institucije koje imaju sustav kontrole kvalitete i gdje je potrebno 24 sata prisutnost kontrolora imaju u proizvodnom procesu toga kontrolora i zna se kome on odgovara. Zašto se to ide na ovakav način? Zato što ako postoji dakle istovremeno prikupljanje, ja govorim ovdje o prikupljanju i obradi krvi gdje je ustanova koja je za to zadužena treba imati odgovornu osobu, međutim tu postoji sukob interesa ukoliko je ista nadležna osoba. Znači, ravnatelj zdravstvene ustanove nadležan i nad kompletnom sustavu prikupljanja i kontrole kvalitete i na sustavu distribucije, a to se zove transfuzija krvi što kolega jako dobro zna. Ono što mi sada dobivamo, da ta ista ustanova, sve kako je bilo dogovoreno u transformaciji samo da je osoba koja odgovorna za kvalitetu u tom postupku je osoba koja nije nadležan ravnatelj te ustanove, nego postaje nadležan Hrvatski zavod za transfuzijsku medicinu. To bi vrlo jednostavnim rječnikom rečeno da osobe koje su to do sada radile postaju zaposlenici Hrvatskog zavoda za transfuzijsku medicinu čime stiču tu neovisnost u sustavu i tom svojom neovisnošću će dakle, uvjetno rečeno, odgovarati da je ta kvaliteta. Što bi to u praksi značilo? ako postoji problem u postupku proizvodnje, ako se uoče određeni nedostatak on neće izdat certifikat o kvaliteti i ne može se upotrebljavati ta krv. Zašto je to bitno? Upravo zbog naših dobrovoljnih darivatelja. Svjesni ste da imamo i imali smo dobar sustav i imat ćemo ga i da smo mi sami utvrđivali mnoge stvari koje su se događale u sustavu a da to nije bilo stihijski, znate o nekoliko stvari koje su bile popraćene u javnosti. Mi upravo želimo to osnažiti i dati tu sigurnost građanima, a sve u skladu sa direktivama Europske unije. I na takav jedan način, zašto sam rekao jasno i glasno da sredstva nisu potrebna. Nisu. zašto? U ovom trenutku zaposlenici imaju svoju plaću i to je onaj osnovni trošak, o sporazumu na temelju ovog zakona koji će sklopiti između ustanove gdje se odvija taj proces i Hrvatskog zavoda za transfuzijsku medicinu, odredit će se mjesto rada, uvjeti rada, odrediti će se koliko to nazovimo to tako, košta ustanovu ta kontrola kvalitete, a s druge strane taj novac koji Hrvatski zavod za transfuzijsku medicinu dobiva za tu uslugu ide u plaću tog djelatnika koji tamo radi i koji to kontrolira. Prema tome, to je jedan zatvoreni proces i tu nema straha, znači niti se pojavljuju novi troškovi, da li će biti potrebno novo zapošljavanje. To vjerujem ne apsolutno. Iz kojeg razloga? Iz razloga što u ovom trenutku ti ljudi obavljaju posao u ustanovama a u Zakonu smo rekli da bi zdravstvena ustanova bila ovlaštena za taj postupak da mora imati odgovornu osobu. Sada ona mora osigurati odgovornu osobu odnosno djelatnika Zavoda. Prema tome, jasno i glasno kažem, nikakvog velike promjene nema s jedne strane ali postoji ključna i značajna promjena samo u onom dijelu da smo osigurali neovisnost u onom dijelu kontrole to je jedan plus na sve što danas u sustavu kontrole u transfuzijskoj medicini imamo, i to ne govorimo o prikupljanju testiranju i provođenju, jer morate, i sami znate da mi danas imamo novi uzročnik koji se prenosi krvlju, za koji se već sada pripremaju hitna testiranja u cijelom svijetu, tu će trebati pratiti novitete, trebat će osigurati Hrvatska uvodi i nadtestiranje, prema tome, to su stvari definitivno koje će samo ovom izmjenom i dopunom u Zakonu s jedne strane uskladiti nas s Europskom unijom što je po direktivama i kako se već ponašaju zemlje u našem okruženju koje su članice Europske unije i s druge strane će kod nas ojačati sustav kvalitete i sigurno, ne samo da se ne odstupa, ja ću obrazložiti, na ovome se radi preko tri i pol mjeseca, ovo su bile konzultacije koje su vođene na svim nivoima, ovo što će sada biti sazvano povjerenstvo, na tom povjerenstvu će se upoznati koji su noviteti, nije to što je prije kokoš ili jaje, nego je to doslovce planski napravljeno na način da u ovom trenutku možemo. I moram još nešto podsjetiti, takav način razdiobe pozdravljen je i zato će biti popraćen IPA projektom na području sigurnosti krvi, tkiva i stanica. Zahvaljujem. ja se ispričavam gospodine potpredsjedniče, da me ne bi krivo shvatili, zahvalio sam se zastupnici ali ja bih se zahvalio osoblju Hrvatskog sabora na suradnji tijekom ovih godina. Hvala lijepo.
Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krvi i krvnim pripravcima, bio je hitni postupak P.Z.E. broj 892. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krvi i krvnim pripravcima. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat je da je ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
Prelazimo na točku 11. - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 888. Prijedlog akta primili ste poštom, prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj Zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ste primili na sjednici. želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvažena Barica Novosel državna tajnica u Ministarstvu pravosuđa. Izvolite.
hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Vlada Republike Hrvatske i Vlada Republike Slovenije potpisale su ugovor o zaštiti klasificiranih podataka. Ovim Ugovorom se uspostavlja pravni okvir za osiguranje zaštite klasificiranih podataka koje zajednički nastaju ili se izmjenjuju između ugovornih stranaka, određuju se nadležna tijela za provedbu ugovora, utvrđuju se istoznačno stupnjevi tajnosti, postupanja sa klasificiranim podacima i obaveze u pogledu nacionalnih mjera za zaštitu klasificiranih podataka. Mehanizmi prijenosa klasificiranih podataka i odredbe o klasificiranim ugovorima. Da bi ugovor stupio na snagu potrebno je da ga se potvrdi ovim zakonom pa se predlaže da ga se potvrdite. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime Kluba HDZ-a uvažena zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Ovaj ćemo Ugovor podržati, ovaj ćemo Zakon podržati naime radi se o Zakonu gotovo identičnom, mislim da je ovo 7. ili 8. ovaj Hrvatski sabor donio je već 8 Zakona kojima potvrđuje ugovore zaključene između Vlade Republike Hrvatske i Vlada zemalja u okruženju u europi kojim uređuje pitanja uzajamne zaštite klasificiranih podataka. Naime, tijekom 2007. i 2008. godine Hrvatska je cjelovito uredila područje informacijske sigurnosti sa nekoliko zakona i podzakonskih akata pa je tako donijet Zakon o tajnosti podataka, zakon o informacijskoj sigurnosti, Zakon o sigurnosnim provjerama, Uredba o mjerama informacijske sigurnosti, Pravilnik o standardima sigurnosne provjere, Pravilnik o standardima fizičke sigurnosti, Pravilnik o standardima sigurnosti podataka, Pravilnik o standardima organizacije i upravljanja područjem sigurnosti informacijskih sustava i Pravilna o standardima sigurnosti poslovne suradnje. Time je Hrvatska u potpunosti i cjelovito uredila ovu materiju u primjeni unutar Republike Hrvatske. No, postoji potreba za međunarodnom razmjenom podataka i materijala koje su nacionalnim zakonodavstvima klasificiranim i označeni određenim stupnjem tajnosti. Naravno u međunarodnoj suradnji izuzetno je važna razmjena takvih podataka iz razloga rješavanja sigurnosnih problema, ali naravno i zbog potreba učinkovite borbe protiv organiziranog kriminala, korupcije, terorizma što su sve kaznena djela ili određene aktivnosti koje ne poznaju određene granice i u borbi protiv njih je itekako potrebna međunarodna suradnja. U tom smislu se ovdje radi o međunarodnoj razmjeni i zaštiti klasificiranih podataka koji su nastali kao zajednički podaci ili zaštićeni podaci pojedine od zemalja iz sporazuma odnosno ugovora. Sukladno tim utvrđenim standardima i rješenjima u ovim propisima koje smo naveli, evo pred nama je donošenje zakona kojim potvrđujemo sporazum koji je potpisan u travnju 2011. Između Vlade RH i Vlade Republike Slovenije i uspostavlja se okvir za i pravila razmjene uzajamne zaštite klasificiranih podataka. Naravno, kao što je to i državna tajnica rekla, da ponovimo tim ugovorom se uspostavlja pravni okvir za osiguranje zaštite klasificiranih podataka koji nastaju zajednički ili su klasificirani podaci pojedine ugovorne stranke, određuju se nadležna tijela za provedbu ugovora, istoznačni stupnjevi tajnosti, postupanje s klasificiranim podacima, obveze u pogledu nacionalnih mjera za zaštitu klasificiranih podataka, mehanizmi prijenosa i posebne odredbe o klasificiranim ugovorom. Dakle, to je materija ovoga zakona. Možemo reći da se sve ove odredbe da su zapravo tipske i da su gotovo identično uređene u sporazumima i o zakonima kojim potvrđujemo te sporazume na gotovo identičan način. Evo potvrđivanjem ovog ugovora i ovaj sporazum će postati dio unutarnjeg zakonodavstva, a razmjena podataka onda će biti uređena ne samo na podruju RH već će na identičan način biti uređena i na području države suugovarateljice u ovom slučaju Republike Slovenije. Evo iz razloga učinkovitih provedbe sigurnosnih mjera, suradnje u borbi protiv najtežih oblika kriminala i terorizma, HDZ-a podržava donošenje ovoga zakona.
Zahvaljujem. U ime kluba HDSSB-a uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice, uvažena i poštovane kolegice i kolege. Ako kažem malobrojni dobit ću opomenu od potpredsjednika Sabora. U travnju ove godine između vlada Republike Slovenije i Hrvatske potpisan je ugovor, a mi ga danas mi o njemu danas vodimo raspravu da bi prilikom glasovanja i potvrdili. Ovakva vrsta ugovora ili potvrđivanja ugovora je učinjeno već sa 7 zemalja iz našega okruženja. Ali moram reći nešto u svezi samoga ovoga materijala, odnosno nešto iz ovog naslova kaže uzajamna zaštita klasificiranih podatka. Nažalost, u našoj bližoj povijesti u naše vrijeme, znamo sami kako su određeni klasificirani podaci iz RH dostavljani, kako su bili na raspolaganju svima onima kojima su trebali biti i kojima nisu trebali biti na raspolaganje. Znamo da i sa Republikom Slovenijom vrlo brzo utišano hvatanje špijuna doduše pijanih na hrvatsko-slovenskoj granici itd. Još uvijek ne znamo a možda je tako i dogovoreno sadržaje u svim elementima arbitražnog sporazuma između Slovenije i Hrvatske, a u svezi Sporazuma o suđenju da kažem presudi Savudrijske Vale. Znamo za to da je hrvatska Vlada ili već tko bio odgovoran dopustili i nekim stranim tajnim službama da vrpaju kako bi se to reklo u Slavoniji po našim fonogramima po našim klasificiranim i ne klasificiranim materijalima. Samo kao opomenu ovo govorim, nije opomena A.B. Šimića nego kao opomena što se sve događalo u ovoj bliskoj povijesti, pa se nadam da će potvrđivanje ovog sporazuma bar zaštiti ovaj dio klasificiranih podataka koji se odnosi na sporazum između RH i Republike Slovenije. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Na redu je uvaženi zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Na početku svog izlaganja želim istaknuti da podržavam prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vlade Republike Slovenije o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Temeljem nacionalnog plana za pristupanje RH EU za 2008. godinu, tijekom 2007. i 2008. godine donijeto je niz zakonskih i podzakonskih propisa kojima se na jedinstven i cjelovit način uređuje područje informacijske sigurnosti čime je stvorena osnova za uspostavljanje strukovnih standarda za adekvatno uređenje zaštite klasificiranih podataka i na unutarnjem i na međunarodnom planu. Ova potreba za međunarodnom razmjenom podataka koje su prema nacionalnom zakonodavstvu klasificirani ili označeni jednim od zakonom utvrđenih stupnjeva tajnosti proizlazi iz bliskih vanjsko-političkih odnosa između država i povećane potrebe za uzajamnim i usklađenim djelovanjem na rješavanju suvremenih poglavito sigurnosnih problema koji često svojom složenošću i sveobuhvatnošću nadilaze nacionalne okvire. Ugovorom između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka potpisanih dana 15. Travnja 2011. godine u Ljubljani uspostavljen je pravni temelj za osiguranje zaštite klasificiranih podataka koji zajednički nastaju ili se razmjenjuju između ugovornih stranaka bilo da se to radi o utvrđivanju istoznačnih stupnjeva tajnosti, obveza u pogledu nacionalnih mjera za zaštitu klasificiranih podataka ili određivanju nadležnih tijela za provedbu ugovora, mehanizama prijenosa i postupanja s klasificiranim podacima, uređenja načina posjeta i sastanaka stručnjaka, te postupanja u slučaju povreda, sigurnosti kao i pitanja troškova nastalih u provedbi ugovora. Radi navedenog, a obzirom da Hrvatski sabor potvrđuje ugovor kako bi njegove odredbe u smislu članka 140. Ustava Republike Hrvatske postali dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske podržavam donošenje Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Hvala.
I uvaženi zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državna tajnice, kolegice i kolege. Dakle, pred nama se nalazi u hitnom postupku Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Dakle, radi se o jednom po sadržaju uobičajenom i standardnom ugovoru kakvih smo do sada u saborskoj proceduri na ratifikaciji imali nekoliko. Evo kolegica Lovrin je rekla da ih je bilo 7 ili 8. Dakle, vjerojatno će ih u narednom razdoblju uslijediti još. Kao što je rečeno ratifikacijom ovog ugovora u Hrvatskom saboru njegove će odredbe sukladno članku 140. Ustava činiti dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske. Što se tiče samog ugovora on je potpisan 15. Travnja 2011. godine u Ljubljani, dakle s ciljem osiguravanja zaštite klasificiranih podataka koji nastaju ili se razmjenjuju prije svega između stranaka iz ovog ugovora, dakle Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije kao javnih ili privatnih institucija država potpisnica naravno u skladu sa nacionalnim zakonima, odnosno drugim propisima. S obzirom da se radi o već potpisanom međunarodnom ugovoru i da se u ovoj fazi postupka ne mogu vršiti njegove izmjene ili dopune, dakle izmjene i dopune njegovog teksta neću se u svojoj raspravi osvrtati na detalje, dakle koji su i na odredbe koje su uređene ovim Ugovorom. Evo ponovit ću samo i naglasiti što se njime definira. Dakle, uz određivanje nacionalnih, sigurnosnih tijela uređuju se stupnjevi tajnosti podataka, sigurnosna načela, pristup, korištenje i prijenos klasificiranih podataka, njihovo umnožavanje, prevođenje i uništavanje, uređuje se način ostvarivanja međusobnih posjeta radi izravnog pristupa klasificiranim podacima, postupanje stranaka u slučaju povrede zakona i propisa u vezi sa zaštitom tih podataka kao i načini rješavanja eventualnih sporova. I evo za kraj, prema tome što se, dakle ovim Ugovorom vrlo precizno uređuju pravila uzajamne zaštite u području informacijske sigurnosti te zaštite klasificiranih podataka podržat ću donošenje ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu za to potrebni uvjeti. Time završavamo današnje zasjedanje. Sutra ćemo nastaviti sa točkom 12. Konačni prijedlog zakona o odnosima Republike Hrvatske sa Hrvatima izvan Republike Hrvatske, drugo čitanje, P.Z. br. 857. Hvala lijepa i svima želim ugodnu i laku noć.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vlade Republike Slovenije o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, hitni postupak, P.Z.E. br. 888. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vlade Republike Slovenije o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 7 glasova. Dobro jutro gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Kao što je najavljeno nastavljamo sjednicu 24. sa točkom dnevnog reda počinjemo – - Konačni prijedlog Zakona o odnosima Republike Hrvatske s Hrvatima izvan Republike Hrvatske, drugo čitanje, P.Z. br. 857 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovoga zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja? Da. Gospodin Gordan Jandroković, ministar vanjskih poslova i potpredsjednik Vlade. Izvolite.