Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 31. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našeg doma, te predstavnici medija. Takođe je pozvan i pravobranilac BiH radi razmatranja Izvještaja o radu Pravobranilaštva BiH. Srdačno pozdravljam sve pristune poslanike i goste. Odsustvo je opravdao poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Prema informaciji službe, sjednici je prisutno 31 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Prije nego pređemo na dnevni red, u okviru prethodnih pitanja, želim vas obavijestiti da je Kolegij radeći kao komisija postigao saglasnost da se Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o sukobu interesa u institucijama BiH, predlagači: poslanici Ismeta Dervoz, Mirsad Đugum, Adnan Bašić i Emir Kabil, razmatra po skraćenom zakonodavnom postupku, tako da je Prijedlog zakona bio uvršten u današnji dnevni red. S obzirom da smo dobili obavještenje od Ustavnopravne komisije da nisu razmatrali Prijedlog zakona jer predlagač nije prisustvovao sjednici Komisije, isti je skinut sa dnevnog reda, a nakon toga smo dobili i obavještenje od predlagača zakona da ga povlače iz parlamentarne procedure u skladu sa članom 106. stav (2) Poslovnika, što je i urađeno. Takođe, kada je riječ o izmjenama dnevnog reda, žalim vas obavijestiti da smo dopunili tačku 4. Na ranijem dnevnom redu je to bila tačka 5. Prijedlog zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH sa predlagačima: poslanicima Milorad Živković, Nermina Zaimović- Uzunović i Niko Lozančić, zakon broj: 01-02-1-27/12, od 2. 7. 2012. godine (prvo čitanje), s obzirom da, kada smo pravili dnevni red ove sjednice, nismo znali da li će Interresorna radna grupa postupiti u skladu sa zaključcima sa 30. sjednice Doma i dostaviti Prijedlog zakona ili će to uraditi poslanici. Kako se Interresorna radna grupa nije sastala, Prijedlog zakona su dostavili poslanici koji su učestvovali u radu ove grupe. S obzirom da su komisije završile sjednicu i dostavit će nam mišljenje, ukoliko već niste dobili to mišljenje, na dnevni red smo dodali i tačku 5. Prijedlog zakona o finansiranju političkih partija, predlagači: poslanici Niko Lozančić i Nermina Zaimović-Uzunović, zakon broj: 01-02-1- 28/12, od 2.7.2012. godine u prvom čitanju. 2 Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Vezano za predloženi dnevni red naš klub, a potrebne su neke dodatne konsultacije, moli pauzu od 45 minuta.
... najviše pola sata.
Pola sata.
Pola sata pauze na zahtjev SDS-a. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas zauzmite svoja mjesta. Ima li potrebe Klub SDS-a da obrazloži pauzu?
Nema, hvala.
Nema. Zahvaljujem. Idemo dalje sa prijavljenim za diskusiju o dnevnom redu. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja imam pitanje za Vas predsjedavajući vezano za tačku 3. dnevnog reda današnje sjednice, zapravo ključnu tačku – da li je predsjedavajući Vijeća ministara pozvan na današnju sjednicu? Ako jeste, zašto nije na sjednici i hoće li biti na sjednici kada bude ova tačka dnevnog reda? Mi smatramo da ovu tačku nije moguće danas okončati, nije moguće ni započeti raditi ukoliko ne bude predsjedavajućeg Vijeća ministara koji će ovdje za govornicom kazati zašto je donio odluku o smjeni ministara iz SDA-a i zamjenika ministra iz SDA. Ovo su važna pitanja i tražim da predsjedavajući Vijeća ministara dođe ovdje u salu, imali bismo štogod da ga upitamo i da sa njim na ovu temu porazgovaramo. Hvala vam lijepo. 3
Zahvaljujem. Možda je moja greška što u predgovoru nisam rekao i tu činjenicu. Imali smo sastanak sa predsjedavajućim Savjeta ministara i dogovorili smo se o tome da nakon poslaničkih pitanja, koji otprilike kod nas traju sat vremena, predsjedavajući Savjeta ministara će obrazložiti svoju odluku i nakon toga ćemo otvoriti raspravu o tome. Imaćete priliku i da diskutujete i da ga pitate u vezi s tim. Znači, predsjedavajući Savjeta ministara će biti kada ta tačka dnevnog reda bude aktuelna. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Pa ja nemam nekog konkretnog prijedloga kada je riječ o samom sadržaju današnje sjednice, odnosno dnevnom redu, ali želim stvarno izraziti nezadovoljstvo načinom na koji se ovaj dnevni red iskreirao danas. Dakle, upućujem zamjerke i ljudima koji su svojim nečinjenjem doveli možda do ove situacije. Ja se slažem, vjerovano je formalno, po Poslovniku ove tačke su postale obavezne, ali dovedeni smo u situaciju, ja recimo nisam do maločas ni donio Zakon o finansiranju političkih partija, nemam konačan izgled dnevnog reda itd. Mislim da ove stvari se ne smiju dešavati. Mi nismo bili pretrpani nekim materijalima, dakle bilo je apsolutno prostora i za prošlu i za ovu sjednicu, praktično jedva natežemo neki dnevni red i sada dovodimo se u situaciju zbog nekih kaprica itd. da navrat-nanos dobijamo. Ja ne mogu osporiti, ovo su obavezne tačke dnevnog reda postale i ja prihvatam to, ali izražavam nezadovoljstvo. To je jedno. I drugo, jedna vrsta primjedbe Koleguju, odnosno upozorenje da ne postane praksa da se kasni dvadesetak minuta pa odmah pauza itd. a ne objasni se nama koji dođemo ovdje u 10 sati i sjedimo. Ja razumijem kompleksnost situacije i složenost situacije u kojoj se nalazi parlamentarna većina, ali bi red bio poslanicima objasniti i reći, najaviti da će biti kašnjenje itd. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Meni je žao što Vaša stranka nije članica Proširenog kolegijuma na kome smo raspravljali da li će sjednica početi u 10 ili će malo kasniti a razlog je rad dvije komisije.
nije uključen mikrofon
Možda je i trebalo da se od Sekretarijata dobije ta informacija na početku sjednice, ali evo, mislim da smo u skladu sa vremenom i našim planom počeli ovu sjednicu. Nema više prijavljenih za diskusiju. Zaključujem raspravu. Konstatujem da 31. sjednica Doma ima sljedeći 4 1. Usvajanje Zapisnika sa 30. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH o smjeni ministra bezbjednosti Bosne i Hercegovine, ministra odbrane Bosne i Hercegovine i zamjenika ministra finansija i trezora Bosne i Hercegovine, materijal broj 01,02- 34-1-75412, od 25. 6. 2012. godine; 4. Prijedlog zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH, predlagači poslanici Milorad Živković, Nermina Zaimović-Uzunović i Niko Lozančić, zakon broj 01-02- 1-2712, od 2. 7. 2012. godine (prvo čitanje); 5. Prijedlog zakona o finansiranju političkih partija, predlagači poslanici Niko Lozančić i Nermina Zaimović-Uzunović, zakon broj 01-02-1-2812, od 2. 7. 2012. godine (prvo čitanje); 6. Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za period 1.1.2011.-31.12.2011. godine, materijal Pravobranilaštva BiH, broj 01,02-10-74212, od 21. 6. 2012. godine; 7. Izjašnjavanje o inicijativi poslanice Dušanke Majkić sa 29. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održane 7. 6. 2012. godine, koja glasi U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, pokrećem poslaničku inicijativu za uvrštavanje u dnevni red sljedeće tačke Analiza stanja u Ministarstvu inostranih poslova BiH i diplomatsko-konzularnoj mreži BiH; 8. Izjašnjavanje o inicijativi poslanice Nermine Ćemalović sa 29. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održane 7. 6. 2012. godine, koja glasi Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim poslaničku inicijativu kolegijumima oba doma Parlamentarne skupštine BiH za donošenje odluke domova kojom će se zadužiti Savjet ministara BiH da, posredstvom svog nadležnog ministarstva, osnuje komisiju za izbor teksta himne Bosne i Hercegovine, u kojoj će biti predstavnici oba doma Parlamentarne skupštine BiH te kulturni i javni radnici. Ova komisija će nakon konstituisanja donijeti poslovnik i plan rada, utvrditi tekst i sprovesti javni konkurs za izbor teksta državne himne Bosne i Hercegovine po zakonskoj proceduri, te izabrati najbolje rangirani tekst i utvrditi prijedlog teksta državne himne Bosne i Hercegovine. Nakon toga zadužuje se Savjet ministara BiH da pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj himni Bosne i Hercegovine; 9. Prijedlog odluke za imenovanje članova Savjeta nacionalnih manjina BiH, materijal Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, broj 01,02-34-1-72812, od 18. 6. 2012. godine; 10. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja direktora i zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini (prijedlog Zajedničkog kolegijuma oba doma); 11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o konverziji duga sklopljenog između KfW, Frankfurt na Majni (KfW) i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora (zajmoprimac), kao i Federacije Bosne i Hercegovine, koju zastupa Federalno ministarstvo finansija i Republike Srpske, 5 koju zastupa Ministarstvo finansija (RS), za 12.821.343,85 eura, „Konverzija duga 3“. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Ad. 10. Usvajanje Zapisnika sa 30. sjednice Predstavničkog doma
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministara, gosti, kolegice i kolege, pa za ova tri poslanička pitanja za koja sam dobio odgovor trebalo bi mi jedno pola dana, ali pokušaću onoliko koliko mi Poslovnik dozvoljava. Pa ću prvo da krenem sa ovim odgovorom od utroška sredstava na ime isplaćenih odšteta koje su u Tužilaštvu BiH izgubili predmete tužioci koji su imali po pet, šest predmeta i ni jedan nisu dobili, pa su naravno ljudi, koji su bez razloga bili pritvarani, podizane optužnice koje su isfabrikovane, tražili odštete. I samo ove dvije cifre, dakle za 2010. godinu isplaćeno je preko 2 miliona maraka, a 2011. godine se već ta cifra popela na 2,5 miliona maraka. Pa kad to ovako na brzinu se sabere, dakle budžet BiH oštećen je za 4,5 miliona maraka a niko još ne zna koliko takvih odštetnih zahtjeva stoji kod naših institucija. I koji god bi sad broj rekao, koju god cifru, neću pogriješiti, ali kretaće se od desetina miliona maraka a ni jedna marka nije u budžetu BiH bila predviđena za ove namjene, mada je ovdje meni odgovoreno da su oni našli, da su to isplatili iz direktnih transfera sa Jedinstvenog računa trezora. Ta su sredstva bila predviđena za neke druge namjene. Dakle, biće kroz poslanička pitanja novo pitanje Visokom sudskom i tužilačkom savjetu – šta su oni radili protiv ovih tužilaca? Prosto je nevjerovatno da je izgubio sve predmete i nikom nije odgovoran, ali je zato bila dužna BiH da isplati ove odštete. Pa onda, uvažene kolege, sad je ovo već knjiga za ono poslaničko pitanje da mi se dostave svi odgovori – prvo, koliko ima institucija na nivou BiH, agencija, ministarstava, pa onda koliko ima zaposlenih, da se cifre ne pojavljuju u javnosti razne, 22.000, 23.000. Evo sad imamo konačno, pa svi ste kolege dobili, pogledajte. Pa onda, ko je zapošljavao, pa koliko je sredstava utrošeno iz budžeta 2010.-2011. kada je bio, pod navodnim znacima, eldorado, kad nismo imali usvojen budžet. Pa ćete i tu vidjeti frapantne podatke koliko se arčilo i trošilo para na razne načine pa da opet niko ne odgovara. Pa ima i ovaj treći odgovor – ko je dobio saglasnost od Ministarstva pravde da nosi prvo prefiks, bilo koja institucija, za BiH, ali pošto vrijeme mi ističe biće vremena i trebaće narednih mjeseci da se ovo sve raspravi. Dakle, ja nisam u iluzijama da sam ..., ja sam potpuno nezadovoljan s ovim jer za ovo niko ne odgovara. I kakva je korist što sam ja dobio odgovore kad niko nije odgovarao?
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Izvolite. 7
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, gosti, pozdravljam vas. Ja sam na 24. sjednici Zastupničkog doma postavio pitanje o utrošku sredstava od strane Vijeća ministara za sport i kulturu kao i nevladin sektor. I naravno, ovo je jedan primjer kako Vijeće ministara manipuliše sa podacima. Zašto ovo kažem? Nakon prvog odgovora u kome se tvrdilo da zbog neusvajanja budžeta za 2010. godinu nisu dodjeljivana uopće sredstva za sport i kulturu kao i nevladin sektor i nakon mog insistiranja da mi ipak dostave podatke gdje su utrošena sredstva iz budžetske rezerve, dobio sam samo jedan mali odgovor da su utrošili, i napravljena je specifikacija po odlukama, 340.000 KM, što je očigledna laž, ako imamo na umu, ja sam se potrudio pa sam prikupio podatke, da je u 2010. godini za nevladin sektor potrošeno, odnosno planirano 8.013.466 KM, a da je realizirano 7.716.000, među kojima su naravno i ovih 340.000 o kojima su me detaljno informisali. Međutim, ono što zapravo bode oči je sljedeće. Kaže se ovako: 'Na osnovu odluka Vijeća ministara potrošeno je 340.000 KM', i to je tačno. Međutim, kaže: 'Na osnovu pojedinačnih odluka predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH i dva zamjenika predsjedavajućeg potrošeno je 612.000.' To je ono što ostavlja, u najmanju ruku, jednu sumnju kako, na koji način, po kojim principima se dodjeljuje ili je to odoka onako kako ko želi, dodjeljuje se kome ko hoće da dodjeljuje, i to značajan iznos sredstava od nekih 50.000 KM pa do, ne znam ni ja, nekih sitnih iznosa od 1.000 KM. Prema tome, ovo je jedan primjer zloupotreba. Hajde, mi smo navikli da to Špirić radi, da manipuliše sa podacima, ali nismo navikli da to radi Bevanda koji je zapravo odgovoran za dostavljanje ovakvog netačnog i nepreciznog odgovora, evo, zastupniku u Zastupničkom domu. Prema tome, želim da kažem da zapravo trošenje sredstava iz budžetske rezerve je nekontrolisano, bez ikakvih principa, bez ikakvih pravila, nego odoka kako to želi predsjedavajući, odnosno njegova dva zamjenika. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Amir Fazlić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, članovi Vijeća ministara, koristim priliku da vas sve pozdravim, da izrazim jedno zadovoljstvo što je danas, vjerovatno zbog kamera, prisutan i veći broj članova Vijeća ministara koje dugo nismo vidjeli i da komentarišem odgovor na pitanje koje sam postavio na 27. sjednici od 10. 5. Činjenica da sam dobio dio odgovora i da mi dio odgovora još nedostaje da bih dao jedan kompletan komentar, ali moram reći da moje pitanje imalo je za zadatak da stvorimo jednu, da imamo jednu pravu sliku o broju uposlenih administrativnih radnika, koji se finansiraju iz budžeta, svih nivoa, znači od opštine, entiteta, kantona i države. A prije toga sam imao jedno pitanje ... koje je 8 bilo postavljeno Vijeću ministara o kriteriju za zapošljavanje i o broju koji nam je potreban za ovakvu državu ovako organizovanu i za ove nivoe vlasti. I, ono što sam danas dobio vezano recimo evo za federalnu vladu, dat ću jedan komentar, koji sam dobio od Agencije za državnu službu. Znači, referentna godina je bila 2008., znači od 2008. do 2012. godine vidimo stalni trend rasta. Činjenica, moram se ovdje ispraviti, da je od 2011. do 2012. godine, evo u 2011. smo imali 2.031 uposlenih u državnoj službi, a 2012. – 2.030 uposlenih, znači jedan pozitivan pomak, jedan manje. E sad, nisam dobio odgovor o broju ugovora o djelu, o broju savjetnika i svega ostalog. Svi se mi zaklinjemo kada dolazimo na vlast i svi pravimo platformu da trebamo smanjiti broj uposlenih u administrativnom aparatu države BiH i svih njenih nivoa, ali ovo ovdje što vidimo, i onda podaci za opštine, nisam pitao gdje je koji načelnik, je li SDP-ov, SDA-ov, SNSD-ov i ostali. Također, podaci koje sam dobio i za Federaciju i za RS su zaista alarmantni i govore da se nastavlja trend zapošljavanja, da se povećava procenat utroška budžetskih sredstava na administrativni aparat i da sve ono što mi pričamo su priče za građane da ćemo smanjiti, da ćemo osloboditi sredstva za privredu i ostalo su izgleda samo političke floskule svih nas, pogotovo onih koji su u vlasti i koji su odgovorni. Ja mogu ovdje navesti i dio podataka koje vi imate, ali je zanimljivo da i u Federaciju, i u RS-u, i u Brčko Distriktu ti podaci rastu. Kad budem dobio sve podatke i cijelu sliku, ja ću dati i komentar i vjerovatno jedan zaključak. Znači, insistiram na dopuni za onaj dio koji nemam. I ovo je zaista alarmantno stanje i drago mi je da danas Vijeće ministara ovo sluša, i dobro je što ima ona godišnja sjednica jedanput, da je bogdom dva puta, da odgovore koji su bitni za državu BiH malo bolje komentarišemo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsjedavajući. Gospodo ministri, kolege poslanici, dame i gospodo, ja sam poslaničko pitanje postavio na 26. sjednici Predstavničkog doma i ono se odnosilo na to 'šta Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa poduzima i šta će poduzeti, naravno u saradnji sa drugim nadležnim institucijama, prvenstveno u ... provođenja CEFTA Sporazuma o zaštiti domaće proizvodnje'. Odgovor koji sam dobio, s njim sam zadovoljan, ali javio sam se zbog toga samo da kažem da je ovo posao koji stalno treba da se radi u kontinuitetu kako bismo zaštitili domaću proizvodnju. Sporazum CEFTA nam to dozvoljava i mislim da BiH svoju šansu treba da vidi u razvoju realnog sektora. Razvoj realnog sektora se najbrže rješava u okviru poljopivredne proizvodnje. Nadam se da će Vijeće ministara raditi stalno na tome i da će pokušavati, odnosno, činiti dodatne napore i korake kako bismo zaštitili domaću proizvodnju i time podstakli veći rast bruto društvenog proizvoda. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite. 9
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, ja ću vas samo podsjetiti da odgovore sam dobila na poslaničko pitanje, postavljeno Vijeću ministara, a ticalo se postupka i rješenja akreditacije visokoškolskih ustanova. I evo, nakon više navrata konačno da se zahvalim Ministarstvu civilnih poslova koje je koordiniralo aktivnosti. I evo, dozvolite da prokomentarišem kakve su, odnosno zašto nemamo napretka u ovom procesu. Možete odgovor naći u ovom odgovoru na poslaničko pitanje da recimo Ministarstvo koje je uputilo 13 dopisa i nakon više urgencija dobilo je devet odgovora. Dakle, čak ni Ministarstvo nije uspjelo da isposluje odgovore. Ja vas molim da svi obratite pažnju, dakle kantoni u Federaciji, odnosno u RS, potpuno su različiti pristupi u postupku akreditacije. Indikativno je recimo da Srednjobosanski kanton koji ima najviše univerziteta privatnog karaktera, koji treba da podliježe ovom postupku akreditacije, uopšte nema zakon o visokom obrazovanju i slično. Da neki donose pravilnike dok Kanton Sarajevo recimo očekuje da Agencija napravi pravilnik o akreditaciji. Dakle, jedno šarenilo koje je kao rezultat svega toga rezultiralo time, dakle da nemamo još uvijek ni jednu visokoškolsku ustanovu u BiH koja ima akreditaciju od domaćih institucija i koja ima validnost rada i čije se diplome trebaju priznavati na prostoru BiH. Ja samo skrećem pažnju, ovo je zaista problematično područje i očekujem da će Ministarstvo civilnih poslova koordinirati aktivnosti uz Agenciju, naravno, i ostale koje su u ovom cijelom postupku. I drugo pitanje, dozvolite da se posebno zahvalim Kolegiju koji je dostavio odgovor na poslaničko pitanje postavljeno na prošloj sjednici. Meni je posebno zadovoljstvo kad sam pročitala, iako sam znala odgovor unaprijed, naravno da ovakav odgovor ne zaslužuje nikakav komentar. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dozvolite mi samo da kažem da sam ja dobila odgovore na dvije inicijative i dva poslanička pitanja. S obzirom da se radi o obimnom materijalu, nisam uspjela da se upoznam i zadržavam pravo da iste komentarišem na idućoj sjednici. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Petar Kunić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Ja imam više pitanja, odnosno imam jedno pitanje koje sam postavio, tako da mi se da odgovor, odgovori sukcesivno. Recimo pitanje – koliko je privatnih fakulteta odnosno univerziteta 10 osnovano u BiH po novim kantonima, Brčko, entitetima itd, koliko imaju profesora u zakonskim zvanjima, koliko fakulteta ima valjanu akreditaciju itd? Samo vrlo kratko da se osvrnem, jer sam u više navrata govorio o ovom poblemu koji je jedan – ponovo ću to apostrofirati – najveći problem u BiH. Dakle, najveći i najozbiljniji problem je pitanje visokog obrazovanja. Samo da vam kažem podatke koje sam uspio pogledati, koji su statistički dati. Uzmite recimo Univerzitet Banja Luka, javni, ima ukupno 1.001 nastavnika u raznim zvanjima. Univerzitet Istočno Sarajevo ima 1.012 nastavnika u raznim zvanjima. A Slobomir, dakle privatni fakultet, tamo negdje, ne znam, uz Drinu, ima ukupno 153 nastavnika, što gostujuća. Dakle, uzmite srazmjer ovaj, odnos kakav je. Redovnih profesora 11, a zamislite koliko fakulteta ima na tom univerzitetu, samo 11 redovnih profesora. I uzmite, je li to zakonito, molim vas? Je li zakonom propisano koliko moraju imati visokoškolske ustanove, odnosno fakulteti redovnih nastavnika u određenim zvanjima? Dakle, nezakonita stvar. Prošli put sam rekao šta radi SIPA po tom pitanju. Ko je dao dozvolu, a da nema nikakvih uslova? Gdje mi živimo? Sinergija univerzitet, takođe Bijeljina, ima četiri redovna profesora. Molim vas, to je isto Univerzitet, četiri redovna profesora. Ukupno 33 nastavnika, ne znam broja fakulteta i oblasti koliko ima.
Vrijeme!
Dakle, imam još toga puno za reći, ali mislim da možemo shvatiti, i nemojmo se smijati, jer ovo je preozbiljna stvar za nas sve. Ne za mene, nego za našu djecu, i to je preozbiljna stvar. Ja ne znam kako savjest ne može proraditi ljudima da kaže, pa dobro stanimo na kraj tom kriminalu koji se provodi u BiH. Druga stvar koju sam htio takođe reći bilo je pitanje – Da li su nadležna ministarstva i nadležne institucije
Vrijeme, profesore!
Molim Vas ovo je važno, dale odobrenje privatnim pravnim fakultetima da polažu pravosudne ispite? Dakle, znanje na tim privatnim fakultetima koja se stiču iz oblasti prava, jednako je 0 cijelih i nešto malo. Molim vas, nadležne institucije uglavnom su dale odobrenje za polaganje pravosudnog ispita. Sutra ćete imati sudije te
To ćemo imati tačku dnevnog reda, rekli smo.
imaćemo, imaćemo, i ravnopravno će se birati kao sudije koje polažu ispite na državnim pravnim fakultetima. Ja mislim da se zamislimo i da je ta stvar barem u našim rukama, jer ovdje postoji Zakon o polaganju pravosudnog ispita. Tu stvar moramo mijenjati. Molim Savjet ministara da se 11 zamisli i da stavi to na dnevni red. Nemojmo ući u jedan haos, u džunglu, iz koje se nećemo moći izvući. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani predsjedavajući. Kolege zastupnici, ja sam postavio zastupničko pitanje u svezi izgradnje graničnog prijelaza Bijača, a to sam učinio iz dva razloga. Iz jednog to što smo, je li, svi znamo važnost jednog od dva granična prelaza za animalne robe koje će stupiti na snagu prilikom ulaska, i biti obaveza, Hrvatske u EU, da znači animiramo njegovu izgradju da se to što prije desi kako ne bi trpjela naša privreda. I s druge strane, ja sam stekao dojam da oni koji se bave ovim poslom nisu akceptirali ni ono što je već do sad bilo urađeno. To potvrđuje i odgovor koji sam dobio na moje pitanje, a otprilike kaže ovako: da će se granični prelaz financirati iz sredstava Javnog poduzeća Autoceste Federacije i da će Javno poduzeće Autoceste započeti aktivnost na izgradnji odmah nakon verificiranja sporazuma i prikupljanja odobrenja, što potvrđuje da još ništa nije početo, da nema sporazuma. A ja bih samo podsjetio da sredstva su osigurana preko Vijeća ministara i resornog ministarstva od GSM licence, da su već skoro dvije godine osigurana, da smo postigli sporazum sa Upravom za indirektno oporezivanje, sa Evropskom komisijom i odredili šta je sve čija nadležnost ... u izgradnji, koliko košta i kako će se raditi. Evo, dobijam odgovor da će se nekad potpisati sporazum i da će to neko drugi financirati. Samo da potvrdim našu bojazan da se ne vlada situacijom i da će naša privreda biti u problemima vrlo brzo zbog naše neaktivnosti. Hvala lijepa, nisam zadovoljan.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik, doktor Milorad Živković, predsjedatelj Doma. Najprije komentar na dobijeni ogovor, a onda zastupničko pitanje, jer se prijavljuje prvi.
Zahvaljujem. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu spoljnih poslova: 'Sa koliko zemalja u svijetu je BiH potpisala sporazum o dvojnom državljanstvu i je li otpočela razgovore o zaključenju istih? Zahvaljujem se na urgentnom odgovoru Ministarstvu. Jednostavno, u odgovoru je navedeno da je to urađeno samo sa Republikom Hrvatskom, Švedskom i Srbijom, a da je Crna Gora do sada uputila prijedlog sporazuma, Nacrt sporazuma. Očigledno da postoji hroničan nedostatak volje i inicijative da se konzumira član I. stav 7. pod d) Ustava BiH i da se moramo da zabrinemo zbog čega se to ne radi i ne potiču inicijative od BiH za zaključivanje ovih sporazuma.' 12 Moje pitanje, s obzirom da nema više prijavljenih a počinju nova pitanja, da ne izlazim dva puta, upućeno je Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice, kao i Kolegijumu Instituta za nestale i ... 1. Zašto nije formirana centralna evidencija nestalih osoba? 2. Koliko je verifikovano nestalih lica u BiH prema Zakonu o nestalim licima BiH? 2. Zašto nije provedena procedura izbora novog Upravnog odbora? 3. I, da li stari Upravni odbor, kojem je istekao mandat, ima zakonsko uporište; ako ima, molim da mi se navedu odredbe zakona ili akta koji definiše njihov status nakon isteka mandata da raspisuje konkurs i bira novi Kolegijum direktora.' Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, zastupničko pitanje. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, ja imam jedno kratko pitanje Vijeću ministara i Ministarstvu pravde: 'Da li je faksimil potpisa ministra legalan način ovjere dokumenata? Obrazloženje: Sve je učestaliji način ovih dokumenata faksimilom ministra u nekim ministarstvima, je li. To otvara dva pitanja. Prvo, da li taj ministar nije potreban da dolazi u ministarstvo i može samo da ostavi faksimil i da se ovjeravaju dokumenti, znači nema posla, je li to prestala potreba za takvim ministarstvom? Ili je, drugo, da su možda prezauzeti mnoštvom političkih inicijativa od kojih je, evo možda, jedna i danas na dnevnom redu. Prema tome, ja tražim da mi Ministarstvo pravde i Vijeće ministara odgovore na ovo pitanje.' Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, zastupničko pitanje. Izvolite
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, moje pitanje je na tragu onoga o čemu je govorio gospodin Kunić, ali se tiče jedne potpuno druge oblasti. Mislim da je gospodin Kunić kroz svoj komentar danas zapravo ukazao na stanje odgovornosti u bosanskohercegovačkom društvu u jednoj oblasti, to je oblast visokog obrazovanja. I BiH se mora pitanjem odgovornosti pozabaviti, naravno u mnogim oblastima pa i u ovoj oblasti, a ovo su katastrofalne stvari, a prava riječ je akreditacija bosanskohercegovačkog univerziteta. Ja sam davno pokrenuo to pitanje i još uvijek te rasprave ovdje u Parlamentu nema. Ja se nadam da ćemo dobiti materijal i vidjeti zašto nema akreditacije univerziteta u BiH. Sve dok ne bude toga, bit će ovako kao što je govorio gospodin Kunić. A moje pitanje se odnosi na dakle drugu, jednu drugu oblasti, ali također je stanje otprilike isto. Dakle, tražim da se prikupe podaci i odgovori na pitanje: U koliko 13 slučajeva je zastarjelo izvršenje novčane kazne izrečene u prekršajnim postupcima? Podatke je potrebno dostaviti za 2010. i 2011. godinu, sa ukupnim brojem slučajeva i ukupnim iznosima zastarjele novčane kazne za svaki sud u BiH nadležan za vođenje prekršajnog postupka. Pitanje je upućeno Ministarstvu pravde BiH. Na savjetovanju sudija i tužilaca iz krivične oblasti u Neumu, u junu ove godine, čuli su se alarmantni podaci kada je u pitanju zastarjelost izvršenja novčanih kazni. Na desetine miliona, tada se čulo, zastarijeva po sudovima. Praktično se džaba troše sredstva, džaba se vode prekršajni postupci. Mi smo znali dosad za problem da nemamo dovoljno zatvorskih kapaciteta u koje treba uputiti osobe koje su osuđene na kazne zatvora u krivičnim postupcima, i bavili smo se time, ali ja sam recimo dole čuo da na desetine miliona maraka zastarijeva izrečenih novčanih kazni. Molim Ministarstvo pravde da što prije prikupi ove podatke, da ih dostavi, da otvorimo raspravu ovdje u Parlamentu. I ovo je dakle jedno pitanje koje se tiče pitanja odgovornosti kao pojma u bosanskohercegovačkom društvu.' Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja imam dva pitanja, drugo proizilazi iz prvog, i pitanja su naslovljena na Vladu Federacije, odnosno na premijera Vlade Federacije, gospodina Nermina Nikšića. Moje prvo pitanje: 'Tražim od premijera Vlade Federacije BiH Nermina Nikšića da mi u što kraćem roku dostavi informaciju o Protokolu o saradnji između Vlade Federacije BiH i kompanije ... Mislim da nije potreban komentar. Ovih dana u medijima imamo svakakvih natpisa. Svaka ulaganja u BiH, u Federaciju i RS su jako dobra, pogotovo ako su zasnovana na zakonskim osnovama i želimo da razjasnimo ovu dilemu.' Ovo drugo pitanje proizilazi iz prvog, znači: 'Tražim informaciju o Protokolu i realizaciji investicijskog projekta izgradnje dva termobloka TE Tuzla, (jedinica 7) i TE Kakanj (jedinica 9). Obrazloženje: 1. Mislim da je Protokol potpisan suprotno Zakonu o javnim nabavkama koji podrazumijeva raspisivanje javnog tendera. Pod 2. Mislim da je Protokol potpisan sa anonimnom tvrtkom koja u elektroenergetskom sektoru nema ni jednu referensu, što je suprotno zaključcima Parlamenta Federacije BiH. I pod 3. Investiciona ulaganja predviđena Protokolom nisu usklađena sa procijenjenom vrijednošću dva termobloka. Naime, na oficijelnoj stranici Elektroprivrede BiH nalazi se i pregled svih planiranih investicija u elektroenergetskom sektoru Federacije BiH, uključujući i dva 14 termobloka – blok 7 u Tuzli i blok 8 u Kaknju. Investiciona ulaganja za oba termobloka procijenjena su na 1,45 milijardi eura (blok 7 u Tuzli 823 miliona eura, te blok 8 612 miliona eura). Volio bih da ovo moje obrazloženje premijer demantuje i da dobijemo odgovor kako bi javnost u BiH bila istinski i pravovremeno informisana o ovim protokolima.' Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege poslanici, uvaženi gosti, sve skupa vas pozdravljam. Ja sam za danas pripremio dva pitanja i dvije inicijative, od kojih bih pročitao prvo, normalno, iz oblasti saobraćaja. Inicijativa za Vijeće ministara, Ministarstvo komunikacije i transporta, Ministarstvo saobraćaja i veza RS-a. 'S obzirom na nepodnošljivo vozno stanje magistralnog puta E762 u pravcu Republike Crne Gore i to Brod – Šćepan Polje na dijelu Republike Srpske, tražim da se što prije pristupi iznalaženju rješenja kako bi se ta dionica propisno rekonstruisala i stavila u normalan dvosmjerni promet, što bi značajno unaprijedilo socijalnu i demografsku sliku tog područja, kao i povoljniju komunikaciju i odnose BiH sa Republikom Crnom Gorom.' Poslaničko pitanje: 'S obzirom da se ne vrši (za Vijeće ministara, pardon) ocjena usklađenosti kako za domaće tako ni za uvezene proizvode prije njihova plasiranja na tržište, postavljam pitanje – Šta je i dokle se došlo sa Zakonom o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanju usklađenosti, te Zakonom o akreditaciji?' Poslaničko pitanje za Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i Vladi Federacije BiH: 'Kako i na koji način se namjeravaju obezbijediti odgovarajuće količine pšenice za potrebe Federacije, imajući u vidu da Ministarstvo poljoprivrede u Banja Luci to ovih dana namjerava riješiti kupovinom iz Rumunije? Koje količine pšenice se namjeravaju otkupiti od poljoprivrednika iz Federacije BiH i RS-a? A, ako već imamo pravo na mogućnost izvoza svježe ribe na tržište EU, šta na tom polju činiti da se to i dogodi?' I inicijativa: 'U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, pokrećem inicijativu za sprovođenje na području oba entiteta, kao i Brčko Distrikta, smanjenja važećih taksi za komunalne priključke, vodu, struju, telefon, urbanističku saglasnost i građevinsku dozvolu, i to za 50% od trenutno važećih cijena.' Obrazloženje je u prilogu pa toliko. Hvala. 15
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, prvo pitanje je za Predsjedništvo BiH i ministra vanjskih poslova, kojeg pozdravljam, možda dobijem odgovor odmah. Dakle, pitanje glasi: 'Da li ćete, povodom odluke Pretresnog vijeća Haškog tribunala da Radovana Karadžića, optuženog Radovana Karadžića, bivšeg predsjednika RS-a, oslobodi po tački optužnice za genocid u sedam opština, koristiti mogućnost predviđenu Pravilom 108 bis Pravilnika Tribunala i podnijeti zahtjev Žalbenom vijeću za preispitivanje ove odluke?' Drugo pitanje je za načelnika Opštine Kiseljak, a ono je posljedica odgovora kojeg sam dobio od Službe za zajedničke poslove Federacije, vezano je za situaciju porodice Gavrilović koja već 15 godina ne može da se vrati u svoj stan. Dakle, pitanje glasi: 'Koji su razlozi odbijanja zahtjeva za vraćanje stana u Kiseljaku Rajki i Jefti Gavrilović i pored pravosnažne presude Opštinskog suda Sarajevo, broj 52058/3 od 25. 2. 2005., kojom je utvrđeno da je Gavrilović Jefto nosilac stanarskog, tj. pravosnažno utvrđeno da je Jefto Gavrilović nosilac stanarskog prava na stan u Kiseljaku u Ulici Rudi Čajevac br. 6? Obrazloženje: U prilogu sam dostavio ovaj odgovor Službi za zajedničke poslove, koji govori da je stan pravosnažno, odnosno utvrđeno da je nosilac stanarskog prava porodica Gavrilović, a da je Opština Kiseljak ta koja operativno treba da izvrši povrat stana.' Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Evo, i u komentaru na dobivene odgovore danas smo vidjeli mnogo toga, da u BiH imamo dosta nezakonja, pogotovo kad je u pitanju nenamjensko trošenje proračunskih sredstava, odnosno nezakonitosti prilikom javnih nabavki. Mogli smo, imali smo prilike pročitati i u medijima da piše: znači, predsjedavajući Ureda za žalbe gospodin Amir Pilav je podnio 13 kaznenih prijava za kršenje zakona prilikom javnih nabavki u iznosu od nekih 20 miliona KM i da ima namjeru podnijeti još, znači, 30 kaznenih prijava za pravne subjekte i vjerovatno odgovorna lica tih pravnih subjekata, je li, što za javne nabavke u iznosu od 30 miliona maraka, što je preko 50 miliona maraka. Pitanje moje bi glasilo: 16 'Koji su to pravni subjekti i ko su odgovorne osobe protiv kojih su podnesene, znači, kaznene prijave i u koje vrijeme su podnesene te kaznene prijave?' Evo teško je govoriti i predviđati unaprijed protiv koga će još podnijeti, ali nakon toga kad saznamo to onda će usljediti pitanje Tužiteljstvu, znači, šta je poduzeto eventualno po tim predmetima, jer često puta nam se desi da ovakvi predmeti zastare. I znači, pitanje je ... predsjedavajućem Ureda za žalbe ove Agencije za javne nabavke.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja imam dva kratka pitanja, ujedno i dva apela Vijeću ministara da u listu prioriteta, dakle, uvrsti ove obaveze koje su domovi postavili pred njih. Prvo je: 'Kada će Parlamentu BiH biti dostavljene izmjene Zakona o državljanstvu BiH koje će tretirati isključivo presude Ustavnog suda BiH? Nadamo se da nije Vijeće ministara odustalo od obaveze ispunjavanja uvjeta kojeg je pred njega postavio Ustavni sud.' A drugo je: 'Kada će Vijeće ministara postupiti po zaključku ovoga doma i Zajedničkog kolegija i dostaviti informaciju o procesu i poziciji BiH na evropskom putu i ispunjavanju uvjeta za podnošenje aplikacije za članstvo BiH u EU? Znate da smo, po inicijativi koju sam podnio prije tri mjeseca, dogovorili se da ćemo tu obaviti raspravu, imati informaciju i obaviti raspravu o ovome pitanju na zajedničkoj sjednici oba doma prije godišnjih odmora.' Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo, ja imama dva kratka pitanja. Prvo je Vladi Federacije BiH: 'Koliki je iznos obračunatih a nenaplaćenih potraživanja po osnovu doprinosa za mirovinsko- invalidsko osiguranje i doprinosa za zdravstveno osiguranje za radnike uposlene u poduzećima čiji je većinski vlasnik država i šta se poduzima da se ta potraživanja naplate?' Drugo pitanje Federalnom ministarstvu raseljenih osoba i izbjeglica i resornom ministru: 17 'Jednim dijelom sam već postavio prije četiri-pet mjeseci slično pitanje, ali nikad nisam dobio odgovor, pa ću ga evo ponoviti – Koliko je sredstava iz Proračuna Federacije BiH u toku 2011. i prvih šest mjeseci 2012. utrošeno za poticaj i potporu povratku i povratnicima? Koliko je tih sredstava realizirano na teritoriju Federacije BiH, a koliko iz Proračuna Federacije BiH na teritoriju RS-a i koliko je sredstava realizirano po općinama i kakva je nacionalna struktura krajnjih korisnika?' Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Postavljam pitanje Vijeću ministara: 'Vijeće ministara je na jednoj od prethodnih sjednica donijelo odluku i odobrilo Ministarstvu zdravlja RS-a 2,7 miliona KM za izgradnju bolnice u Kasindolu. Iako i zdravstvo u Federaciji BiH, odnosno građani korisnici zdravstvenih usluga, ima potrebu za izgradnju novih i rekonstrukciju starih bolničkih kapaciteta, donesena je jednostrana odluka koju smatram nezakonitom. I tražim obrazloženje od Vijeća ministara – zašto je postupilo na ovakav nezakonit način. I vjerovatno ću na ovaj način otvoriti jednu komunikaciju u budućem vremenskom periodu sa Vijećem ministara.' Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, imam pitanje za Savjet ministara da jednom zaista ne potcjenjuju ovaj parlament, mi nemamo stalna zasjedanja po nekoliko dana, imamo dvije sjednice, tri u mjesecu. I moram da naglasim, kako god ko hoće da shvati, na sjednicama Parlamenta vidim uglavnom ministra Sredoja Novića da je stalno prisutan, tu je i gospodin Hadžić i, da nikog drugog ne izostavim ili protežiram, rijetko kojeg vidim. Gospodo ministri, to je za predsjedavajućeg, barem jednom dođite na sjednicu vi ili vaši zamjenici, jer imam bezbroj pitanja za vas. Dakle, ako ne možete da se odazovete Parlamentu koji bira vas, hajde nekako razumijem da ne dođete na sjednicu komisija, ja ne podcjenjujem vaše stručne saradnike, pomoćnike, savjetnike, koji dođu ovdje na Parlament, ali nisu oni adekvatni sagovornici da odgovore na brojna pitanja koja mi želimo da vam postavimo. Dakle, to je za predsjedavajućeg, prvo. A drugo, mislim da jedno prije tri-četiri sjednice postavio sam pitanje i tražim od predsjedavajućeg Savjeta ministara i od vas, gospodo ministri, da hitno uradite ovu racionalizaciju. Ima li iko u ovoj zemlji da mi odgovori čemu i koja je svrha ove Agencija za školovanje i stručno usavršavanje kadrova, a 45 zaposlenih? Prvo, postavljam ne poslaničko pitanje, nego nagradno – šta 18 oni rade, koje usavršavanje, kojih kadrova, koliko troše para, šta rade više? I sve ove agencije koje su onako izmišljene, što bi rekli s neba, dajte, ljudi, napravite racionalizaciju i smanjite broj ovih izvršilaca. A sad, pošto su dobili svi kolege ove knjige na prošla moja poslanička pitanja, pogledajte malo pa ćete vidjeti da sa današnjim danom, ali to, i ovo nije tačno, imamo 22.069 zaposlenih u svim ovim institucijama. Šta smo mi, jesmo li mi EU, šta smo mi, jesmo li mi SAD pa ovoliko administracije treba? Ovo, molim vas, to je pitanje za predsjedavajućeg Savjeta ministara i za vas gospodo ministri. I ono, pošto mi vrijeme ističe, za Visoki sudski i tužilački savjet: 'Dajte, nemojte braniti više te tužioce koji su izgubili sve predmete i oštetili budžet u ovom iznosu, o kojem sam maloprije govorio, 4,5 miliona do sad maraka. Biće 45 miliona maraka i niko tamo nije ni odgovoran, niti je smijenjen i znam šta ću dobiti od njih odgovor – to je naša unutrašnja stvar i ne morate vi znati koji su pojedinačno. Hoću da se miješam u sve, jer ti su upravo podnosili tužbe, optužnice protiv srpskog naroda i izrekli tamo 1.000 godina kazne, hoću da znam.'
Zahvaljujem. Sljedeći se javio za postavljanje pitanje uvaženi kolega Petar Kunić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Ja bih postavio pitanje koje je takođe vrlo aktuelno za građane u cjelini BiH. Unazad nekoliko sedmica zaključen je Ugovor o izgradnji mosta na Savi kod Gradiške, gdje nije preciziran rok početka gradnje. U javnosti se govori da bi to trebalo biti početkom 2013. godine. Moje je pitanje – Što će učiniti diplomatija i nadležno ministarstvo da se započne gradnja tog mosta sa hrvatske strane i da se završi što prije? O čemu se tu radi? Ja mislim da Hrvatska nije zemlja koja nema dovoljno sredstava za participaciju izgradnje tog mosta. Dakle, tu se postavlja samo pitanje političke volje. U Hrvatskoj je došla nova vlast i ja sudim, s obzirom da poznajem veći dio tih ljudi, da bi se ... mogla imati volja da započne izgradnja već sutra. Zašto? Pa uzmite blagdane i zatrpanost granica iz BiH prema Hrvatskoj, ljudi su čekali po dva, tri, četiri, pet sati, gotovo na svim prelazima. Pa dobro, jesmo li mi Tunguzija da nemamo odgovarajuću diplomatiju da izvrši pritisak na hrvatske vlasti, da se obave razgovori? Pa građani trpe, pa zamislite vas kad idete, barem ja kad idem pa čekam dva sata, pa to je ludilo. A kad građani u tolikim hiljadama čekaju na granici, dakle zbog jednog mosta, da Hrvatska nema ta sredstva, jer je odgovor sa hrvatske strane da nije predvidila sredstava za izgradnju tog mosta. Prema tome, mislim da ima sredstva, to nisu velika sredstva, samo da treba postojati jedna politička volja i treba ukazati na činjenicu koliko je to važno za BiH. Hvala.
Uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite. 19
Ja ću pitanje postaviti Vijeću ministara, premda se ono tiče više entitetskih, odnosno kantonalne razine, ali nadam se da Vijeće ministara može prikupiti ove podatke koje bih želio doznati: 'Koliki je ukupni broj, kao i ukupna vrijednost realiziranih predmeta javnih nabavki u razdoblju od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2011. u javnim poduzećima, te svim gospodarskim društvima u kojima državni kapital prelazi 50% na entitetskim i kantonalnim razinama? Od toga, koliko je predmeta i u kojem iznosu realizirano putem tendera sukladno zakonu, a koliko predmeta i u kojem iznosu kroz neposrednu pogodbu?' Hvala.
Zahvaljujem. I nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda: Ad. 3. Potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Savjeta ministara o smjeni ministra bezbjednosti, ministra odbrane i zamjenika ministra finansija i trezora BiH Na osnovu člana 15. Zakona o Savjetu ministara BiH, predsjedavajući Savjeta ministara BiH Vjekoslav Bevanda je 25. 6. 2012. godine dostavio Domu ovu odluku. Odluka stupa na snagu kada je potvrdi Parlamentarna skupština BiH. Otvaram raspravu i dajem riječ predsjedavajućem Savjeta ministara BiH, gospodinu Vjekoslavu Bevandi. Izvolite.
Pozdrav predsjedatelju, članovima Kolegija, uvaženim zastupnicima, kolegama iz Vijeća ministara, gostima, predstavnicima medija. Uz prijedlog odluke koju ste dobili je dato i obrazloženje, međutim koristim priliku da dodatno obrazložim prijedlog ove odluke. Socijaldemokratska partija BiH je meni kao predsjedatelju Vijeća ministara BiH uputila Inicijativu o pokretanju smjene ministara i zamjenika ministara iz Stranke demokratske akcije u Vijeću ministara. Uz zahtjev se traži smjena ministra sigurnosti, ministra obrane i zamjenika ministra financija i trezora. Nakon obavljenih konsultacija sa svim predsjednicima stranaka koje čine novu parlamentarnu većinu, ovom časnom domu predložena je i predmetna odluka. 20 Pravna osnova za donošenje ove odluke sadržana je u članku 15. Zakona o Vijeću ministara BiH. Procesi koje smo pokrenuli i kojima smo poveli BiH na put prema EU se ne smiju zaustaviti. Čak štaviše treba ih ubrzati, što je prije svega elementarna zadaća spram svih onih koji su nas izabrali, pa se stoga mora izvršiti nužna rekonstrukcija izvršne vlasti da reformski procesi ne bi bili u zastoju. Imajući sve to u vidu, rukovodeći se demokratskim načelima, opredijeljeni u nastojanjima za pronalaženje najboljih riješenja, ne za političke stranke ili pojedince već za opći boljitak BiH, uvažavajući legitimnu političku volju većine, donio sam Odluku o smjeni ministra sigurnosti BiH, ministra obrane BiH i zamjenika ministra financija i trezora BiH u Vijeću ministara BiH koji dolaze iz redova SDA. Koristim ovu prigodu se zahvaliti ministrima na njihovom korektnom doprinosu dosadašnjem radu Vijeća ministara, te naglasiti da je ova odluka proizvod političkog razmimoilaženja u kom politika koju sada zastupaju nema podršku većine. Na kraju želim istaknuti da rekonstrukciju vlasti poput ove ne treba shvaćati dramatično, jer su zapravo tijekom cijelog mandata nužne određene korekcije, pa i ovakve naravi kako bi se došlo do zacrtanog cilja. U uvjerenju da će predložena odluka dobiti vašu potporu, zahvaljujem se na pažnji i koristim priliku, u dogovoru sa Kolegijumom, da i pročitam ovu odluku, mada ste je dobili u prilogu. Znači, Odluka glasi Temeljem članka 15. Zakona o Vijeću ministara BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 3003, 4203, 8106, 7607, 8107, 9407 i 9408), predsjedatelj Vijeća ministara BiH donosi ODLUKU o smjeni ministra sigurnosti BiH, ministra obrane BiH i zamjenika ministra financija i trezova BiH Članak 1. (Predmet Odluke) Ovom odlukom smjenjuju se sa dužnosti 1. Sadik Ahmetović, ministar sigurnosti u Vijeću ministara BiH; 2. Muhamed Ibrahimović, ministar obrane u Vijeću ministara BiH; 3. Fuad Kasumović, zamjenik ministra za financije i trezor u Vijeću ministara BiH. Članak 2. (Stupanje na snagu) Odluka stupa na snagu danom potvrđivanja od strane Parlamentarne skupštine BiH. P R E D S J E D A T E LJ
BiH Vjekoslav Bevanda 21 Hvala na pažnji.
Hvala Vam. Idemo redom. Uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, ja sam se taman bio obradovao da je predsjedavajući Vijeća ministara izašao da nam predstavi uspjehe novog saziva Vijeća ministara, evo nakon skoro nepunih pet mjeseci, međutim kad sam dobio Odluku o smjeni ministara i zamjenika ministra iz reda SDA duboko sam se razočarao iz dva razloga. Prvo načinom, a drugo suštinom podnesenog prijedloga odluke o smjeni ministara i zamjenika ministra. Što se tiče načina, mislim da ne treba puno trošiti riječi, jer pravo je svake političke stranke da pravi parlamentarnu većinu i da se politički dogovaraju oko neke platforme, oko nekog političkog cilja, dogovora itd. Ja dosad nisam imao priliku da vidim bilo kakvu platformu ili ... političku ideju, politički cilj na osnovu koga se formirala nova parlamentarna većina, a važeća je još na sonu. U obrazloženju Odluke, a evo i na usmeno obrazloženje gospodina Bevande očigledno je da je to na zahtjev SDP-a BiH. Ja postavljam otvoreno pitanje – da li bi Bevanda isto postupio da je SDA podnijela zahtjev za smjenu ministara i zamjenika iz SDP-a? Očigledno je da ne bi, očigledno je da je posrijedi neki drugačiji politički dogovor. Znači, ostaje da mi sami izvodimo zaključke. Pa ja sam pokušao da izvučem nekoliko zaključaka evo iz načina i suštine ovakve jedne odluke, gospodine Bevande. Iako je i u samom usmenom obrazloženju djelovao neiskreno, smušeno, da tako kažem, očigledno je da ni sam nije siguran u sebe da ovu odluku koju nam je predložio da je siguran u kvalifikacije iz te odluke. Prema tome, zaključak broj jedan je, koji sam ja izvukao, da je predsjedavajući Vijeća ministara revnosan političar, da je radio svoj posao, evo dosad prilično korektno, koliko je ... imao prostora i mogućnosti, ali da je očigledno da je postao poslušnik SDP-a, odnosno njihovog političkog lidera, je li, lakše je postupiti ono veži konja kako aga kaže ili ne daj Bože suprotno. Drugo, smjenjuju se dva ponajbolja ministra i zamjenika. Zašto? Nema ni jednog, evo i u usmenom obrazloženju rečeno je da su bili vrlo korektni, da su radili, svoj posao radili vrlo korektno za dobrobit svih građana BiH. Dajte mi jedan razlog zašto smjenjujete dva ministra iz SDA i zamjenika? Smjenjujete Muhameda Ibrahimovića, ministra odbrane, zato što je učinio možda više nego nekoliko njegovih prethodnika na putu BiH ka članstvu u NATO. Je li zbog toga ga smjenjujemo? Recite otvoreno, je li to u pozadini neki politički dogovor da BiH nikad ne postane članica NATO-a? Je li ga smjenjujete zato što je konačno predložio rješenje pitanje vojne imovine? I da ne duljim oko Muhameda Ibrahimovića, znači bez obzira što je on, evo, ministar iz reda SDA, odnosno imao našu podršku, naš prijedlog itd., smatram da smjenjujete najboljeg ministra u Vijeću ministara. Je li smjenjujete Sadika Ahmetovića zato što je i u prošlom i u ovom mandatu učinio sve da BiH dobije bezvizni režim? Ako ga zato smjenjujete, recite – smjenjujemo ga zato jer treba BiH napraviti jednim getom, treba nas zatvoriti u granice i da ne može niko nikud da slobodno se kreće. Ako je zato, recite? Je li zato što je izdejstvovao, na neki način, da konačno i ta Agencija za borbu protiv korupcije ugleda svjetlost dana? Što je prepoznatljiv po borbi protiv organiziranog kriminala i 22 korupcije, je li zato, recite? Ili smjenjujete zamjenika ministra finansija zato što ima hrabrosti, ima gard da se suprotstavi, evo kroz moje zastupničko pitanje, odnosno njegovu analizu, da se suprotstavi Špirićevom neprincipijelnom trošnju javnih sredstava? I čitava javnost zna hrabrost gospodina Kasumovića, da ima hrabrosti i garda da kaže Špiriću, ne može to tako, nije tačno itd., itd. Treći od zaključaka koji sam ja pokušao da izvučem, znači ipak postoje neki politički dogovori, jer niste ponudili suvislo obrazloženje za smjenu ova dva ministra i zamjenika. Postoji politički dogovor i na osnovu tog političkog dogovora, evo, pravi se neka nova parlamentarna većina. I ništa u tome nije loše. Ali ja bih volio da i Klub SDA zna kakav je to politički dogovor. Možda ćemo i mi podržati, možda je to brži put BiH ka članstvu u NATO, možda je to brži put BiH ka EU, možda je to takva vrsta reforme koja će BiH staviti u sami vrh evropskih zemalja. Zašto mi ne bi to podržali? Ili je u pitanju, što evo iznosim kao četvrti zaključak, ili je u pitanju podjela talova, rastaljivanje? Bojim se da je to u pitanju. I da sve više fakture dolaze svaki dan na sto, evo i lideru SDP-a, treba učiniti to pa ćemo podržati ovo itd. Nemojte zaboraviti da danas ako potvrdite smjenu ministara iz SDA, evo ne valja pretpostavljati šta će biti, ali imam osjećaj da se imenovanje novih ministara i zamjenika neće desiti u mandatu ove buduće koalicije. Zašto? Zato što, evo u Federaciji, napravljena je neka nova koalicija – SDP, HDZ i SBB – i ništa tu nije loše. Mi smo čitavo vrijeme insistirali da HDZ bude dio te koalicije. Ali će vrlo brzo pući ta koalicija, zato što nema prirodnog savezništva između ove tri političke stranke. Zato što jednom od tih lidera ne odgovara nikakvo političko dogovaranje, nego samo poslušni partneri koji će samo slušati i klimati glavom ono što on predloži i provoditi njegove političke inicijative među kojima je i ova koju provodi, nažalost, naš predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Bevanda. Dame i gospodo, ipak to neće moći ići tako kako ste vi zamislili, znate. Nemojte očekivati da SDA učestvuje u smjeni svojih ministara, i to u smjeni najboljih ministara i zamjenika. Vi, ako ste formirali novu parlamentarnu većinu, objasnite javnosti na kojim principima je formirana i nemamo mi ništa protiv. Mi ćemo braniti ovu zemlju i kao opoziciona stranka i možda jače i snažnije nego što smo to mogli kao stranka koja je bila dio parlamentarne većine. I vrlo rado ćemo to raditi. Suprotstavit ćemo se bilo kakvoj političkoj platformi koja znači novu podjelu unutar BiH, na bilo kakve treće ili ente entitete, kako se, evo ovih dana, govori u javnosti. Žestoko ćemo se tome suprotstaviti i sigurni budite da imamo političke snage da podignemo javnost na noge ako treba i da se suprotstavimo takvim idejama. Ili, objasnite javnosti o kakvom političkom dogovoru se radi? Je li to samo podjela ministarskih fotelja, agencija, javnih preduzeća itd.? Objasnite da ne ostavljate meni da ja izvodim zaključke iz takvih aktivnosti kakve vi radite. Ili je to, zapravo, postoji politički dogovor da BiH nikada ne postane članica NATO-a. Vi znate za ono istraživanje da u jednom dijelu BiH 75% ljudi podržava da što prije BiH postane punopravna članica NATO-a, u drugom dijelu BiH svega 30% ljudi podržava. Je li to sprovedba nečijeg političkog cilja da BiH nikada ne postane članica NATO-a? Ili je to zapravo bježanje od stvarnosti, što je najbliže nekoj realnosti. Bježanje od stvarnosti, treba praviti političke krize u kojima će se javnost i narod zabavljati kojekakvim izjavama političkih lidera koji se nažalost u javnosti ponašaju kao seoske varalice, svi su svakoga izvarali i postavlja se opravdano pitanje ko će nakon sljedećih izbora napraviti bilo kakvu parlamentarnu većinu. Na kojem temelju, na kojoj političkoj platformi, kad svako svakog laže? Prema tome, bojim se da je ovo zapravo bježanje od stvarnosti, od teškog života u BiH, koji, evo da budem realan, nije samo rezultat nerada vlasti i nemoći vlasti i neke paralmentarne većine, 23 nego je rezultat i svjetske ekonomske krize, ali je problem što očigledno niko ne traži izlaz za takvo stanje u BiH.
Vrijeme!
Evo završavam, brzo ću. Prema tome, bojim se da je najbliže zaključku ovaj koji sam iznio i podizanje tenzija u zemlji do usijanja. Da se ljudi međusobno prepiru, sučeljavaju, svađaju itd., a da se ne bave i onako teškim životom koji je u BiH. Mi i naši ministri, gospodo, ćemo se vratiti ponovo u parlamentarnu većinu sigurno nakon prvih općih izbora. I ovaj prvi red će biti red SDA, ali bojim se da nekih ovdje koji sad sjede neće biti, jer je očigledno da njihovi politički ciljevi su suprotni interesima, kako građana BiH, tako i države BiH. I mi ćemo sigurno iz ovoga izaći jači i snažniji i neće biti mjesta za bilo kakvu socijaldemokratsku partiju u toj nekoj parlamentarnoj većini. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Dakle, ova događanja u posljednje vrijeme koja se na različite načine nazivaju, prekompozicija, rekonstrukcija itd., a koju ljudi doživljavaju pomalo kao jednu vrstu obračuna, da ne kažem rata između partnera u vlasti, doduše kratkotrajne vlasti, zajedničke vlasti, gdje je idealna prilika za opoziciju, s tim što je vrlo teško sad utvrditi ko je opozicija u ovom parlamentu. Ja govorim sada o vlasti na državnom nivou. Kako sada stvari stoje, izgleda da će ona biti skoncentrisana ovdje u ovome ćošku, a Stranka za BiH bi mogla postati lider opozicije, je li, kako stvari stoje. Međutim, mi ovu priliku nećemo koristiti na takav način, iz prostog razloga, na način da forsiramo što gore u vlasti to bolje za opoziciju. Nećemo, mi smo, dijelimo zabrinutost ljudi i ovaj zastoj i blokade, nerad itd. košta sve nas. I mi tako razmišljamo. Umjesto da smo danas imali, mi smo najavili da ćemo sačekati 100 dana itd. pa razgovarati o efektima uspostavljanja vlasti u februaru mjesecu. Tih 100 dana je prošlo, naravno, mi danas umjesto tih izvještaja i bavljenja bitnim pitanjima, kao što su ekonomija, ispunjavanje svih ovih uslova itd., o kojima smo sto puta ovdje govorili, mi smo dakle svjedoci, na sceni je ta brakorazvodna parnica gdje partneri koriste sva moguća sredstva i proceduralna i instrumente zaštite vitalnih nacionalnih interesa i kvorume itd., medije, kadrovanje itd., transfere, ali, što je najcrnje, ne o svom trošku nego na teret i trošak građana. Mi nećemo učestvovati u ovom poslu, mi ostajemo opozicija, kao što smo i najavili nakon izbora, niti ćemo se svrstavati na bilo koju stranu, na bilo koji način. Za nas su odgovorni i jedni i drugi za ovu situaciju. I na kraju, nešto o formi, o sadržaju ove odluke gospodine Bevanda. Vi ste nešto u svom usmenom obraćanju malo korigovali, ali bih ja zamolio da ovo ispravite. U obrazloženju, ovo je 24 dokumenat koji će ostati ovdje u arhivi, u obrazloženju kaže da su razlozi za donošenje, praktično se može razumjeti, zbog zahtjeva SDP-a. SDP je sigurno naveo u svom zahtjevu obrazloženje da je došlo do promjene odnosa, da je nova parlamentarna većina, to je domokratski, i to je trebalo navesti. Jer ovdje proizilazi da bilo koja politička partija iz ovog parlamenta, kad Vama podnese zahtjev, Vi ćete reći, evo, podnijela je Stranka za BiH zahtjev, pa sam ja razriješio tri ministra. Ja vas molim da ovo popravite. Evo, toliko hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, pravo da vam kažem ja sam svu ovu stvar koja se dešava proteklih mjesec dana jako teško primio, jer doživio sam razočarenje, veliko razočarenje. Dakle, moje su nade bile usmjerene u pravcu da će ovaj blok praviti iskorake i voditi ovu zemlju mnogo uspješnije od prošlog mandata, prema EU, prema NATO savezu. Ja vidim sada da ćemo mi biti mnogo neuspješniji, da ćemo biti mnogo lošiji, čak i od prošlog saziva vlasti u BiH. Ovaj potez je za mene potpuno iracionalan potez. Ja ovo ne mogu da razumijem. Isto kao što sam nekada 2006. godine, o tome sam javno govorio, izražavao čestitke SDP-u kao opozicionoj političkoj stranci koja je prepoznala vrijednost ustavnih reformi u to vrijeme i stavila svoju poziciju u pitanje i podržala taj paket, koji da je usvojen danas bi BiH sasvim drugačije izgledala, isto tako danas ne mogu da sakrijem svoje razočarenje i iznenađenost jednim ovako iracionalnim postupkom, iracionalnim potezom. Ja ovdje ne vidim ništa racionalno. Ovdje vidim samo krizu, vidim problem i ne vidim kako iz ovoga svega izaći. Još nisam čuo suvisle razloge zbog kojih se proizvodi ovakva kriza u BiH. Gospodin Mehmedović je govorio o mogućem razvoju događaja šta će biti, hoće li se imenovati novi ministri, šta će se dešavati, ali ono što se sad već dešava je zapravo predmet okupiranja svih nas u BiH. Mi se bavimo sobom, ne bavimo se onim za šta smo dobili mandat. U zastoju je naš i evropski i NATO put. Ministar Ibrahimović je pripremio sve odluke kada je u pitanju vojna imovina. One su kod predsjedavajućeg Vijeća ministara Bevande već mjesec i po dana. Zašto ih nema na Vijeću ministara i zašto ih nema u Parlamentu? To treba da bude rasprava i da bude tema. Vijeće ministara za 100 dana koliko je zakona dostavilo u parlamentarnu proceduru? To treba da bude tema, da idemo dalje, a ne prekompozicija vlasti, i to jedna vrlo sporna i vrlo upitna prekompozicija vlasti. Vi možete imati, kada se odredi mandat, političku moć i političku nadmoć, ali, ako hoćete da budete demokrate, onda morate poštovati proceduru i uvažavati standarde. Nije dovoljno za prekompoziciju vlasti imati samo političku nadmoć, moraju se poštovati standardi i moraju se poštovati procedure. Toga ovoga u svemu ovdje nema i to je sljedeća stvar koja izaziva moje razočarenje. Pazite, da li je iko razmišljao od nas ovdje u sali da je ustavna pozicija Vijeća ministara takva da je Vijeće ministara organ, praktično organ Predsjedništva BiH. Šef izvršne vlasti u BiH je 25 Predsjedništvo BiH. Vijeće ministara po Ustavu u članu V. u stavu 4. je zapravo organ Predsjedništva BiH. Nije, dakle ima poseban zakon, ali kada se iščitava Ustav vidjet će se da je Predsjedništvo BiH šef izvršne vlasti. Da li je iko pitao Predsjedništvo za ovu prekompoziciju? Kada ste, gospodine Bevanda, dobijali mandat, pozvan je predsjednik vaše političke stranke i moje političke stranke i političke stranke koja je ovo pokrenula danas u Predsjddništvo i svih političkih stranaka koje su učestvovale na izborima a koje imaju zastupnike ovdje i ponuđena je parlamentarna većina čiji ste vi razultat. Jeste li pitali Predsjedništvo da izvršite promjenu parlamentarne većine, jer ste mandat dobili na bazi jedne parlamentarne većine? To je elementarni uzus. Nema rekonstrukcije Vijeća ministara tako što će se jedna politička stranka izbaciti na bazi želje onoga ko je dobio mandat, ili nekih koji su u tome učestvovali, a da se ne ponudi ostavka kompletnog Vijeća ministara i Predsjedništvu BiH. Predsjedništvo je po Ustavu to koje daje mandat. Ono mora da kaže da li je ova situacija uredu. Ono je dalo mandat šestorki i ta šestorka se dogovorila oko Vas i mi ovde većinom to prihvatili u Parlamentu, bez onog ko je Vama dao mandat, a vi ste produkt dogovora političkih stranaka i ja sam glasao za to ovdje, potvrdio dakle tu Odluku Predsjedništva. Bez toga Vi ne možete sami izbacivati ili ubacivati nove političke stranke. Vi možete vršiti smjene ministara po Zakonu o Vijeću ministara, zbog toga što ministri ne rade dobro, što prave probleme, što vam prave, ne znam ni ja, Vi ste nama ovde danas kazali, zato vam ja neću postavljati pitanja, dakle odgovorili ste da su to ljudi koji rade normalno svoj posao, da ste zadovoljni s njima, čak ste se i zahvalili tim ljudima. Šta mi danas živimo? Je li ovo demokratija? Je li ovo poštivanje Ustava? Molim vas lijepo, dajte da damo odgovore na ta pitanja. Mislim da ulazimo u jednu tešku političku krizu. Sve ovo skupa u BiH je povezano. Mislim, ovo danas što se dešava ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH nije izolirano, dakle nije to, ovo je direktno pozvezano i s onim što se dešava u kantonima i s onim što se dešava u entitetima. I umjesto da se okrenemo da razmatramo, dakle, ova pitanja o kojima je govorio gospodin Kunić, o kojima je govorio gospodin Belkić, evo i ja, dakle o tome šta je uradilo Vijeće ministara za 100 dana, mi stvar vraćamo na početak. Dobili smo Mapu puta u Briselu, sada kada ste bili u posjeti Briselu. Pa mi smo dobili zadatak 4. juna, koliko se ja sjećam, predstavnik Vijeća Evrope je bio ovdje i tražio da se okonča predmet Sejdić–Finci, pa onda 4. jula, pa sad je to konac novembra mjeseca, odnosno prijedlog treba da se uputi 31. augusta. Stalno nam se produžava, mislim, hrabrimo se na taj način. Ali ljudi, mi zapravo ne radimo ništa, svađamo se između sebe, a vozovi pored nas prolaze. Mislim da je ovo veliki problem. Tek ćemo za izvjesno vrijeme shvatiti u kakav problem smo doveli BiH ovim potezom. Ja danas, naravno, mislim SDA ovo neće podržati ni na jednom nivou. Ovo više nije pitanje ni SDA, ni ne SDA, dakle ovo je jednostavno pitanje BiH. Mislim da ulazimo u jedno vrlo neizvjesno razdoblje, razdoblje koje će biti obilježeno raznoraznim vrstama blokada, opstrukcija, zastoja u evropskom putu. Legitimno je pravo, i to želim danas posebno da kažem, SDA da brani svoje pozicije. I mi ćemo to raditi u skladu sa Ustavom, u skladu sa zakonom, u skladu sa poslovnicima, svugdje gdje možemo da to radimo u skladu s tim aktima. I nećemo povući, nemojte se sekirati, nijedan potez koji je protivan Ustavu, koji je protivan zakona i koji je protivan poslovnicima. I radit ćemo to dostojanstveno. Ukazivat ćemo vam na ove stvari. A evo, za početak ja vas molim, iz ove moje diskusije uzmite samo ovu ključnu misao, dajte odgovor na pitanje jeste li, evo ja tvrdim da ste to uradili nesvjesno, ne znajući dakle ovu stvar, Vi niste čovjek koji bi ovo zloupotrijebio, gospodine Bevanda, ali niste vodili računa o ovome. Dajte 26 nam odgovor ovdje, nama i bosanskohercegovačkoj javnosti, jeste li sami bez Predsjedništva BiH promijenili parlamentarnu većinu i imate li pravo na to? Bi li vam Predsjedništvo dalo mandat, onda kada vam je dalo mandat, da ste imali ovakvu parlamentarnu većinu ili ste trebali kazati – dobro, jedan predsjednik političke stranke smatra da je to tako, ostali se slažu, nema više Vijeća ministara, Predsjedništvo izvolite, obavite konsultacije, dajte mandatara, bit će nova parlamentarna većina i idemo u Parlament. A ne ovako poprijeko. Ovo je suprotno onome kako je koncipirano Vijeće ministara, ovo je suprotno svim praksama u demokratskim zemljama na svijetu. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Ja sam mislio saslušati sve diskusije i na kraju dati odgovore, međutim evo da spriječim nejasnoće neke i onda na kraju ću uzeti sebi za pravo i ponovo se prijaviti i ukoliko dobijem riječ, reći ću. Ponukale su me diskusije gospodina Mehmedovića i Džaferovića, gdje se pita je li ovo upitno zakonski, ustavno i ostalo. Dobili ste obrazloženje, ovo je sve temeljeno na zakonu, Ustavu i nije protivno nijednom propisu. Pitali ste jesam li svjestan šta radim, otprilike. Ja sam rođen, normalno odgojen, završio školu na vrijeme, sa 22 godine diplomirao, nikada mi decibeli, što je vama argument, nisu bili argumenti. I hoću da vam kažem još jednu stvar. Ako zamjerate što ovdje nisam postupio kao što bi vi vjerojatno postupili, da prljam vaše ministre i iznosim neke stvari; da bih zaštitio dignitet tih ljudi, nikada me nećete natjerati da se ponašam onako kao što se vi ponašate.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Vidite, gospodine Bevanda, Vi uopće niste dali odgovor na pitanje koje sam ja postavio. A stvari o kojima ste govorili su zapravo stvari koje bih ja volio da čujem. Ako ima nezakonitosti, ako ima problema, ja ću prvi glasati za smjenu tih ljudi zbog tih razloga, ne trebate ih Vi smjenjivati. I ja nisam Vama tu vrstu pitanja uputio. Nastojao sam da budem jako obziran prema Vama, poštujući Vašu poziciju predsjedavajućeg Vijeća ministara i Vas osobno kao čovjeka. Moje pitanje je glasilo – jeste li obavili konsultacije sa Predsjedništvom BiH i imate li dozvolu mandatora, da kao mandatar postupate na ovakav način? To je samo pitanje bilo. Ništa više. Hvala vam. 27
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, dragi prijatelji, dakle, ono što je evidentno i što je svima nama jasno, i u ovoj sali a i u ovoj zemlji, da se mi u BiH i da se ova zemlja nalazi u jednoj ozbiljnoj krizi. Dakle, zato je danas s tog aspekta dobro da pričamo o ovome. Dobro je jer građani ove zemlje očekuju odgovor na sve ovo što se dešavalo u proteklih mjesec, mjesec i po dana, dakle, ali nije dobro da o ovome pričamo na način kako je to danas formulisano, da govorimo o smjeni ministara, evo u ovom slučaju iz reda SDA. Jasno je svima u ovoj zemlji da je način na koji smo došli u ovu poziciju, da su okolnosti pod kojima smo došli u ovu poziciju i posebno motiv da danas govorimo o ovome, da su inicirani od strane premijera, odnosno predsjednika RS-a Milorada Dodika, koji je prvi pokrenuo ovu aktivnost i rekao da očekuje da se SDA izbaci iz vlasti. Evo, danas on nije formalni predlagač ove inicijative. Formalni predlagač je stranka koja je dobila najveći broj glasova u ovoj zemlji za neke reformske poduhvate, za neke reformske akcije. To je u ovom slučaju SDP. Jasno je da je Dodik imao svoj razlog kada je pokrenuo i kada je zatražio pokretanje jedne takve akcije. I dakle, sigurno da nema, ne treba puno obrazlagati. On bi mogao vrlo lako obrazložiti zašto on misli da to treba uraditi i koji je njegov politički interes u tome. Očekujemo danas da čujemo politički interes i politički odgovor od onih koji su formalno pokrenuli ovu današnju aktivnost i ustvari da objasne građanima ove zemlje je li poslije ovih akcija i hoće li poslije ovih akcija država BiH biti zaista jača. Dakle, budžet je bio očito izgovor. I dakle, danas ovde treba jasno reći je li on zapravo bio stvarni razlog i da li je ...SDP, mislim da zahtjev za većim budžetom kojeg je SDA postavljala pred ovaj parlament i pred ove institucije: da li je on suprotan njihovim političkim ciljevima? Da li je veći budžet države BiH ustvari suprotan političkim ciljevima SDP-a koji je u ovom slučaju vidio problem zašto se SDA zalagala za veći budžet, pa je zatražio istjerivanje iz vlasti ministara SDA, koji nisu podržali jedan pristup u kojem se jedino državni budžet smanjio u ovoj 2012. godini. Dakle, to je politička, očito je bila politička procjena te političke stranke, ali radi javnosti, radi građana ove zemlje, bitno je da danas o ovome na jedan demokratski i otvoreni i argumentovan način razgovaramo. Dakle, na kojoj će platformi buduća većina, na kojoj platformi i na kojim zadacima, na kojim akcijama će buduća parlamentarna većina izvući zemlju iz krize? Koja je to aktivnost koju je SDP vodio, a SDA reformska aktivnost, a ustvari SDA blokirala, pa zbog toga SDA ih nije podržala pa zbog toga ne treba da bude u ..., odnosno ne treba da bude u postojećoj parlamentarnoj većini? 100 dana od imenovanja ovoga Vijeća ministara je prošlo davno. Nažalost, evo danas ne pričamo ni o čemu što se zove realizacija onoga radi čega smo imenovali Vijeće ministara. Dakle, ne pričamo o onim životnim pitanjima. Ja sam maloprije spomenuo, prije tri mjeseca sam podnio inicijativu da dobijem informaciju, jednu pisanu informaciju – dokle smo mi danas na evropskom putu ili ispunjavanju naših uvjeta za podnošenje aplikacije u članstvu u EU? Tri mjeseca pričam o tome da dobijemo jedan dokument iz Vijeća ministara, da bismo na bazi toga mogli povesti ovdje raspravu o onome radi čega su nas građani birali, sve nas u svim političkim strankama. Dakle, nemamo za to materijal. 28 Pamtimo mi dobro u ovoj zemlji što 16 mjeseci nismo imali Vijeće minisitara, dobro pamtimo. Pazite, ja sam bio jedan od ljudi koji je argumentovano branio neke stavove i neke principe za koje se, evo danas u ovoj formi, ova parlamentarna većina posebno zalagala. Dakle, znamo zašto nije bilo 16 mjeseci vlade. Uzmite pres-kliping pa vidite koji su ključni razlozi zašto državna vlada 16 mjeseci nije bila formirana. Dakle, znaju ljudi koji su to bili razlozi, znaju ljudi zašto smo to kočili, ali isto tako očekujemo da čujemo koji je to sad promijenjeni stav da sve ono što smo 16 mjeseci imali kao osnovni politički princip i osnovni politički argument da kočimo formiranje vlasti na onim principima, poštujući legalitet, legitimitet naroda itd. Šta se to zapravo danas promijenilo pa da smo danas mi politički zreliji, da smo politički sazreli da možemo otprilike razumjeti da u ovoj zemlji postoje interesi koje smo trebali i morali uvažiti? Je li bilo potrebno da izgubimo tih 16 mjeseci da bismo danas u nekim promijenjenim okolnostima, sa nekim drugim argumentima branili ove aktuelne pozicije? Dame i gospodo, dragi prijatelji, ovaj ovdje oarlament je srce demokratije. Ovaj ovdje parlament je nešto u čemu svi imamo obavezu da, pogotovo u ovim teškim vremenima, za ovu zemlju da otvoreno i argumentovano progovorimo o svemu onome što imamo u ovoj zemlji i kuda ova zemlja u narednom periodu može ići. Nije sporno za SDA da bude u opoziciji. I vidjet ćete ustvari šta zapravo znači pozicija SDA u jednom takvom ambijentu. I ne može se SDA-u pripisivati, ne može se SDA-u spočitavati da je nešto u proteklom periodu od one inicijative za promjenu, odnosno za uspostavljanje nove parlamentarne većine, da je nešto uradila da bi čuvala fotelje. Da je SDA htjela da čuva fotelje, mi smo mogli dići ruku za onakav budžet, mogli smo to uraditi i u Vijeću ministara, mogli smo to raditi i u ovome Parlamentu i u Domu naroda i sigurno danas ne bi vodili ovakve razgovore. Sigurno danas ne bismo na ovakav način bili dovedeni svi mi u ovoj zemlji da se nalazimo u situaciji iz koje sumnjam da bilo ko ozbiljan, pogotovo oni koji su ustvari pokrenuli čitavu ovu priču, dakle oni imaju obavezu da građanima ove zemlje i nama, ovome ovde parlamentu, da podastru jasne argumente i jasnu mapu puta kako ćemo iz svega ovoga izaći. Dakle, da završim s tim. Smatramo da je krajnje pogrešno, smatramo da je krajnje politički štetno sve ovo što smo u protekli mjesec, mjesec i po dana radili. Mi naravno nećemo podržati ovakve inicijative i ovakve akcije, a SDA, bila u vlasti ili bila u opoziciji, oko temeljnih principa odnosa prema ovoj državi i svim njenim građanima neće promijeniti svoj stav i neće promijeniti svoj odnos. I imam kratko samo još vezano za diskusiju predsjedavajućeg, gospodina Bevande. Dakle, korektnosti radi, gospodin Bevanda je rekao, u svom izlaganju prvom, da se procesi priključenja EU ne smiju zaustaviti. I dakle, tu u potpunosti ima podršku i moju i vjerujem Kluba SDA, mojih kolega, i nikada to, kada je u pitanju SDA, neće doći u pitanje. Ili, ako pogrešno neke stvari razumijemo, ja bih zamolio da se ovdje informišemo i da to na neki način razjasnimo. Glede toga, dakle bilo bi ovde korektnor reći šta je to, koji to propis, koji proces, koji zakon, koji korak je poduzelo Vijeće ministara a da ga je SDA blokirala a ticao se EU, dakle, jer smo danas ovde precizno čuli da procesi prema EU ne smiju se zaustaviti. Dakle, sva priča o većem budžetu, gospodine predsjedavajući i drage kolege u Vijeću ministara, sva priča o većem budžetu, jačoj državi BiH, jačim institucijama države BiH koje se bave prikuljučenjem EU, ustvari je priča koja jača taj evropski put. Ni u kom slučaju ga ne slabi i ne dovodi u pitanje. Zato podržavam dio izlaganja koji kaže da za trenutnu politiku SDA nema parlamentarnu većinu. I dakle, tu u potpunosti se slažem s Vama i nemam uopšte oko toga dilemu da je to ustvari neki problem za nas. 29 Ono što je istina, ono što je potrebno ovde danas reći je istina, a ... tu istinu trebaju da znaju građani BiH: jedini proces i jedini zakon i jedinu aktivnost koju je vodilo Vijeće ministara a koju SDA nije podržala bio je onakav državni budžet a na prvom mjestu onakav fiskalni okvir. Dakle, ne postoji podrška većem budžetu i jačoj BiH i to je ok, ali se ne može reći da procesi prema EU su na neki način bili dovedeni u pitanje od strane SDA, pa je to bio razlog zbog kojeg je predsjedavajući Vijeća ministara donio ovu odluku. Ja očekujem da evo gospodin Bevanda, u tom smislu, nam da dodatno pojašnjenje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Bosić, replika. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Pa ja, nakon ovih nekoliko diskusija poslanika iz SDA, moram da izrazim svoje čuđenje. Čini mi se da oni nisu dovoljno bili informisani kako je čitav ovaj proces tekao. I ja, kao učesnik tih razgovora, moram da sad kažem javno da je to ustvari bila svjesna odluka SDA da se isključi iz parlamentarne većine. I evo, obrazložiću kako je to išlo. Na razgovorima šestorke, u pokušaju da se dođe do budžeta, jasno je rečeno da onaj ko ne bude podržao budžet koji dogovorimo neće više biti u vladajućoj šestorci i da onaj partner s kojim je došao u tu šestorku ima pravo da odluči o sudbini onog ko ne bude glasao za budžet. A partneri koji su došli u ovu šestoruku su bili dva HDZ-a, SDA i SDP, SNSD i SDS. I to je bio dogovor kome je prisustvovao gospodin Tihić. I jasno mu je rečeno ukoliko bude tako to je put. Jasno je pokušano doći do kompromisa oko budžeta, jer bez budžeta nema nikakvog puta naprijed i nema stabilizacije sistema. I gospodin Tihić je izabrao da se isključi iz parlamentarne većine. Znači, sve je bilo poznato. Pravljeni su pokušaji da se sačuva ta skupštinska većina. Ja imam stalno osjećaj da vi, ili niste bili obaviješteni oko svega toga, ili je u pitanju čisto politikanstvo. I znači, ako smo tako dogovorili i ako je SDA odlučio da ide ovim putem, ja poštujem to, ali je odlučio svjesno. Imao je izbor šta da radi. I za nas nije sporno, jer mi pokušavamo da budemo kredibilan politički faktor koji drži svoju riječ i koji se ponaša u skladu sa pravilima. I mi ćemo glasati za ovaj prijedlog predsjedavajućeg Savjeta ministara, ali imamo jedan problem, imamo problem da dogovor šestorke koji je napravljen na početku, na formiranju Savjeta ministara, nije ispoštovan. Neke od tih odredbi nisu ispoštovane, a mi smo došli u situaciju sada da vršimo rekonstrukciju vlasti. Prema tome, morate da znate da, što se tiče pozicije SDA u šestorci, naš stav ostaje onakav kakv je bio iznesen i tada. SDA je sama praktično odlučila da izađe iz ovog aranžmana, ali da neće biti formiran novi Savjet ministara bez poštivanja dogovora koji je napravljen prilikom formiranja onog prvog. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Milica Marković, replika. Izvolite. 30
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa, ovo je više ispravka netačnog navoda, a odnosi se na diskusiju gospodina Senada Šepića, koji je rekao da je Milorad Dodik predsjednik RS-a prvi iskazao zahtjev za isključenje SDA iz Savjeta ministara, što uopšte nije tačno, i zbog toga sam se javila da to demantujem. Nama iz SNSD-a je jasno da pojedini političari ovde u Federaciji kada je na polju 40 stepeni njima počne da se priviđa Milorad Dodik pred očima. Ali gospodine Šepiću, morate znati da nije vama Milorad Dodik dao crveni karton iz Savjeta ministara, nego ste ga vi sami sebi dali. I ovo nije priča od juče zašto ćete vi danas biti isključeni iz Savjeta ministara, nego priča koja traje duže vrijeme, od samog trenutka kada ste ušli u Vijeće ministara sa svim partnerima sa kojima ste ušli. Kada je riječ o predsjedniku Dodiku, dakle on ima puno obaveza da se brine o situaciji i da vodi računa o RS-u, a kada je riječ o vama ovdje iz Federacije i partijama, on je vas prije svega više puta pozivao, kada smo usvajali Budžet za 2012. godinu, da podržite Budžet i da s nama zajedno završite taj posao. Vi ste mislili da to što vam kaže Milorad Dodik da je to rečeno u tom trenutku i da je to otišlo u vjetar, a nije, vidite da nije. Tad ste vi sebe isključili kada ste rekli da nećete podržati taj budžet i nemojte danas nikoga kriviti, ni gospodina Bevandu, ni SNSD, ni Milorada Dodika, sami ste to sebi napravili takvu situaciju. I šta je loše malo biti u opoziciji? SNSD je bio u opoziciji pa budite i vi, ništa vam neće biti od toga. Dakle, što se tiče predsjednika Dodika, nemojte pokušavati da njemu imputirate to, jer prije svega bio je korektan prema vama, pozivao vas je da to uradite, taj posao oko budžeta zajedno s nama. A kada to niste uradili, onda sada morate vidjeti šta ćete. A to šta ćete jeste da idete u opoziciju. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi kolega Senad Šepić. Izvolite.
Evo kratko. Ja zaista nemam problem sa predsjednikom RS-a Dodikom, ma koliko da stepeni bilo vani. Dakle, ali ono što je bilo nemoguće ne primijetiti, dakle prvi koji je lansirao tu takvu tezu bio je upravo predsjednik Milorad Dodik, a ustvari to potvrđuju i najviše pozicionirani članovi SDP- a, dakle ljudi iz rukovodstva SDP-a koji su javno na televiziji rekli, oni su to tražili od nas, mi smo to pokrenuli, mi sada očekujemo od njih da nas podrže u Parlamentu. Hvala lijepo.
Uvaženi kolega Saša Magazinović, diskusija. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Vijeća ministara, kolegice i kolege, ova diskusija može ići u različitim pravcima. Možemo jedni drugima replicirati, voditi raspravu na taj način, ispravljati krive navode kojih ima. I evo, kao što vidite, Klub SDP-a se u dosadašnjem dijelu rasprave suzdržava od ispravljanja krivih navoda. Možemo komentarisati navode zastupnika kao što je recimo jedan od njih da je Muhamed Ibrahimović iz SDA učinio više od Selme Cikotića, takođe iz SDA. 31 Sada ja da se bavim tim mjerenjem nekako nije mi namjera u ovom trenutku. Ili je li baš isključivo ministar Ahmetović zaslužan za bezvizni režim, pa da sada otvorim o tome raspravu. Ili je li korektno dvije fotelje, odnosno dva ministra vezivati za sudbinu BiH, pa da o tome govorimo, mislim da bi daleko otišli. I zbog toga ću ja pokušati ne sukobljavati svoje stavove sa stavovima kolega koji su govorili prije mene, pokušati time sačuvati i svoje i njihovo dostojanstvo i dostojanstvo ovog doma, posebno kada razgovaramo o ovako važnoj temi. Zakon o budžetu, da se vratimo na razloge onoga čija je posljedica današnja Odluka o kojoj razgovaramo, Zakon o budžetu je najvažniji akt jedne parlamentarne većine. SDA je sama izabrala da bude protiv usvajanja budžeta institucija BiH, i to je sasvim legitimna odluka jedne političke stranke. I sa takvom vrstom odluke, niko od nas ne bi trebao da ima problem, jer je to nešto što su ljudi sami u tom trenutku procijenili. Znajući za ranije dogovoren princip parlamentarne većine da onaj ko ne podržava najvažniji akt, budžet BiH, ne može biti dio te iste parlamentarne većine, ova stranka je takođe samostalno izabrala da iz pozicije pređe u opoziciju. Dakle, ovo je lični čin bio i ja ga kao takvog, Klub SDP-a mi to poštujemo. Dakle, ljudi su to izabrali. E sad, što je možda postojala pogrešna procjena ili sumnja da ovaj princip neće biti ispoštovan, to je dio pogrešne procjene. Svi mi donosimo odluke na bazi procjena koje su nekada dobre, nekad pogrešne. Te odluke koje donesemo izazovu situaciju koja je nekada dobra, nekada loša i svi mi moramo živjeti sa svojim odlukama i sa svojim procjenama. Sve što je uslijedilo nakon ovoga o čemu sam govorio, dakle nakon početka procesa rekonstrukcije Vijeća ministara, a prije svega mislim na najavu pokušaja blokade ovog procesa u Domu naroda, nedolaskom eventualnim na sjednicu, osvjetljava ovaj proces iz sasvim drugog ugla. Osim što se radi o veoma opasnom potezu za državu BiH, koji može značiti uvođenje nove prakse, prakse blokade institucija BiH, i osim što je to antidejtonski čin, postavlja se pitanje da li su zaista dvije fotelje vrijedne toga? Mi u SDP-u mislimo da nisu. I bez obzira što se proces rekonstrukcije Vijeća ministara ne može zaustaviti, nas plaši činjenica da je neko uopšte spreman ići tako daleko, pa čak i posegnuti i za potezima koji su atak na Dejtonski mirovni sporazum. I zbog te činjenice smo zabrinuti. Nije moje da prejudiciram šta će se desiti na Domu naroda, ali govorim na osnovu javno izrečenih stavova i najava u kom pravcu će se ova priča voditi. Danas je evidentno da ovdje postoji parlamentarna većina i da, bez obzira na diskusije, ovo ima izvjestan ishod. Isto tako je izvjesno da u Domu naroda postoji parlamentarna većina i da bez nekih antidejtonskih vratolomija će i to biti vrlo brzo završeno. Da se vratim na kraju na Odluku o kojoj ćemo glasati. Ona je posljedica demokratskih procesa, i to svi treba da razumijemo na taj način i ni po čemu nije upitna. Svugdje u svijetu, pa tako i u Evropi kojoj svi težimo i za koju su svi, na koju se svi pozivamo, sasvim je normalno da se poštuje parlamentarna većina i nema nikakvog razloga da to i ovdje ne bude slučaj. Predsjedavajući Bevanda, u čije sam se evropsko opredjeljenje uvjerio u nekoliko navrata, a posebno na zadnjem sastanku u Briselu je rekao, i ja to poštujem, da se ni na koji način ne smije dozvoliti da evropski procesi budu predmet blokade. A mi znamo da mnogo stabilnije i politički jače države od BiH sebi ne mogu dozvoliti ovakve političke razlike u sastavu vlade, u našem slučaju Vijeća ministara. Stoga je rekonstrukcija Vijeća ministara potrebna državi BiH. I nema razloga da se bilo ko uzbuđuje radi ovoga što se dešava. Što reče jedan od prethodnika – nema ništa loše u svemu ovome. I nadam se da ćemo svi, kako nova parlamentarna većina, tako i opozicija, pokazati da smo demokrate i da ćemo svi dati svoj doprinos da vrijeme u kojem se, kako neko reče, bavimo sami sobom, traje što kraće. Hvala vam. 32
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Amir Fazlić. Izvolite.
Pa evo, gospodine predsjedavajući, ja ću malo citirati kolegu Magazinovića koji je rekao da nema ništa loše u ovome. Pa nema ništa loše i u ovome da mi branimo svoje kolege, da ovdje suprotstavimo argumente i da pričamo na bazi činjenica i bazi argumenata. Činjenica je da svugdje u svijetu u parlamentima postoje parlamentarne većine i da dolazi do promjena u strukturi vlasti, ali je i činjenica da povod ove diskusije, nas iz SDA i kolega koji su u ime Kluba pričali, je i ovo, i razlozi su za donošenje i ovog što je predsjedavajući Vijeća ministara ovdje jasno i decidno iznio ove razloge. Ja moram da kažem, u prvom njegovom istupu činilo mi se da diskutuje bez neke jake volje, a potkrijepit ću to njegovim riječima koje sam pokušao ovako, mada će biti i stenogram pa ćemo mi, oko ovoga će biti demokratskih rasprava, jel' tako. Pa evo, recimo ova njegova, njegov treći stav, kaže – ne smiju se zaustaviti reformski procesi i put ka EU. Jel' to ministri iz SDA koče? Jesu li u dosadašnjem radu, otkad su postavljeni, kočili i koji je to potez koji su oni napravili a koji smeta reformskim procesima i procesu ulaska u EU? I Vi ste to jasno i decidno rekli. Onda, Vaša izjava, kaže – ovo je proizvod politike. Znači, ona je jasno ovdje rečena, kaže – za opći boljitak BiH, ali kaže – zahvaljuje se ministrima i ovo je proizvod politike. Mi smo čuli da je on zadovoljan, ali ja bih zaista volio da čujem jasno i decidno da li su ministri radili u skladu sa zakonom, da li su provodili politiku Vijeća ministara, da li su njihova zakonska rješenja bila nauštrb BiH i da li je predsjedavajući imao s njima ikakvih problema u funkcionisanju Vijeća ministara? Ovaj politički dio razumijem, to je nešto drugo. S druge strane, da li drugi ministri su ovdje proizvod politike ili su i oni kvalitetni ili ima još nekog za koga bi Vi volili možda da ne bude u sastavu Vijeća ministara? I mene interesuje ovdje, ipak prije ove smjene je trebao da dođe izvještaj za prvih 100 dana rada Vijeća ministara, jer ja ne znam kako ćete sad u izvještaju prikazati neki hodogram dobrog puta o radu Vijeća ministara, a imali ste ova dva ministra i zamjenika koji su učestvovali u tom radu. Ja ovdje neću ići na neke političke stavove SDP-a, ali zaista ovdje banaliziranje stvari da su dvije fotelje kao upitne, pa da mi to iz SDA poistovjećujemo sa opstankom države BiH, to je ovako banaliziranje prema javnosti, kao, SDA se bori za fotelje. Mi se borimo za demokratski čin. Mi želimo da ukažemo da su naši ministri dobro radili. Mi smo svjesni i rezultata koji će ovdje biti. Ali molim vas, bilo je izjava, ja bih volio da nekad članovi Vijeća ministara koji su lideri, ja ne mogu uticati na medije kad potpisuje nekog lidera, je li on lider partije ili je kao ministar, kad daju izjave da malo vode računa. Ja sam htio ovdje da pitam lidera SDP-a, kad je budžet donošen, SDA nije protiv budžeta, ali je bila protiv onakvog budžeta, kaže – oni koji ne glasaju za budžet ruše Dejtonski mirovni sporazum. Pa sam se ja zapitao, mi koji smo branili BiH, mi koji smo zaista se borili za BiH, jel' to samo zato što demokratski tražimo drugačiju strukturu budžeta, što tražimo više sredstava za BiH, što tražimo da ona ka evropskom putu ima jaču potporu, jel' to rušenje Dejtonskog sporazuma. Ali evo, to je prošlo, ja to sad spominjem samo u okviru ove tačke dnevnog reda, smjene naših ministara. I mogli bi mi otvoriti ovdje niz političkih pitanja, ali je i naše demokratsko pravo, kao što je pravo većine, da branimo svoje ministre argumentima i smatramo da su naši ministri svoj posao kvalitetno radili. 33 Zaista bih volio da mi predsjedavajući Vijeća ministara odgovori decidno na ovih par pitanja. Je li zadovoljan sa radom ovih ministara, jesu li oni kočili evropski put i rečeno je da ne želi da ih prlja. Ako ima nešto, slobodno, javno, ali molim Vas i za druge ministre. Znači, mi ovdje štitimo ako ima nečeg. Mi iz SDA nećemo stati iza naših ministara ako ima nešto negativno, ali ne smijete ni druge ministre štititi iz drugih stranaka ako ima prljavština i ono što ste Vi ovdje iznijeli, da kao ne želite za naše ministre da govorite. Evo toliko. Normalno da SDA će braniti svoje ministre i da nećemo podržati ovu odluku.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mirsad Mešić, diskusija. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Gospodin Amir mi je dao nekakav šlagvort. Naravno da mi ne razgovaramo ovdje o tome da li su ministri bili uredu ili nisu bili uredu. Ja bih rekao da su bili uredu. Konačno, to su ljudi koji su glasali za budžet, to su ljudi koji su glasali za Zakon o borcima, a onda je došla situacija da poslanici to ne podrže. Postoji tu čitav niz stvari i ja skraćujem svoju diskusiju iz razloga što su gospodin Bosić, odnosno gospodin Saša bili u prilici da objasne o čemu se tu zapravo radi. Ma, ne radi se ovdje o nekom velikom budžetu. Ako ćemo ozbiljno pričati, veliki budžet bi bio nekih 100 miliona, 200 miliona itd. Ovdje se zapravo radi o 12 miliona koji su trebali da budu za poboljšanje rada nekih organa. Pa, da se dalo možda i 100 miliona ne bi se taj budžet usvojio. Mi smo u SDP-u bili posvećeni prethodnoj platformi, posvećeni smo bili evropskom putu, posvećeni smo bili korektnosti, poštovanju i dobrom putu BiH. Ali smo isto tako bili vrlo korektniji u vrijeme donošenja budžeta kada je Predsjedništvo SDP-a u tri navrata vrlo eksplicitno reklo – buduća vlast će biti sa SDP-om ili bez SDP-a u odnosu na to da li će biti privremeno finansiranje ili će se donijeti budžet. Bili smo potpuno spremni da ukoliko bude privremeno finansiranje, da ne budemo dio vlasti. Ali smo isto tako vrlo eksplicitno rekli – buduću vlast će činiti oni koji podržavaju budžet. Za nas budžet nije onako, za nas je budžet zapravo ključni dokument i ključna priča koja ima veze i sa evropskim putem i sa odvijanjem svakodnevnog života u BiH. U istom tom kontekstu, dakle Predsjedništvo SDP-a je tražilo od predsjednika, od potpredsjednika da upoznaju kolege o tome da ćemo biti vrlo energični u toj priči. I dakle, u tom periodu koji je trajao dva mjeseca, gospodin Tihić je imao priliku da u razgovorima sa svojim saradnicima, naravno, sa gospodinom Lagumdžijom i njegovim saradnicima veoma jasno dobije upute šta će se, odnosno upozorenja šta će se desiti ukoliko se budžet ne donese. Stvar očigledno nije shvaćena na način kako smo mi to govorili i, evo, došli smo do prilike da pravimo novu veličinu koja se zove novi budžet, odnosno nova vlada države BiH. Dakle, ne oduzimajući previše vremena, pozivajući se na korektnost, kako to kažu naše kolege, ja samo podsjećam, a istine radi, naravno, da nije SDP zapravo započeo rekonstrukciju vlasti. Opšte je poznata činjenica da je SDA vodio vrlo intenzivne pregovore sa političkim subjektima s ciljem da se promijeni SDP. Mi to nismo radili. Mi smo prvo rekli SDA-u – mi ćemo biti protiv vas ukoliko ne usvojite budžet, a da pri tom nismo neke neprincipijelne koalicije stvarali. 34 I konačno, sve što mi radimo, evo sad se to ponavlja u Ton d.o.o. Kakanj. Cilj je zapravo SDA, imajući novu većinu, formiralo vladu i u čemu je problem? Pa ni u čemu. Ljudi, moramo ići dalje.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Kolege i kolegice, evo što reče gospodin Mešić, u čemu je problem? Problem je u nestabilnoj političkoj situaciji, problem je što je država BiH došla u jednu vrlo lošu poziciju, ne samo unutar BiH već i u regionu i dalje. Gospođa Marković reče: ili si sa Dodikom ili si protiv njega. Ja sam tako razumio ovo o čemu je govorila gospođa Marković. Ako slušate Dodika, onda su vaša vrata otvorena, imate saradnju, možete razgovarati, možete se dogovarati; ukoliko ga ne poslušate, ma niste dio procesa u kome on učestvuje. E, SDA nije poslušnik, SDP jeste poslušnik, i zato imamo ovakvu političku priču. Imamo jedinstven stav političkih partija na prostoru RS-a i imamo ove koji hoće iz Federacije da slušaju Dodika ili neće. Zašto ovo govorim? Iz prostog razloga što je gospodin Dodik već više puta u svojim javnim nastupima negirao državu BiH. O čemu onda mi pričamo ovdje? O sagovorniku za bolju BiH, o Dodiku koji ju je u više navrata BiH negirao kao državu ravnopravnih naroda, građana i svih onih koji žive u BiH. Iz tih razloga mi nismo pristali na te ucjene. I zato, evo gospodin Bosić je izašao, takođe pričao na jedan ovakav način: da li si tu ili nisi u tom timu. Mi ne želimo da igramo u timu koji igra na štetu države BiH. I zato tražimo ovdje određena obrazloženja zbog čega se eliminišu naši ljudi. Zbog čega se eliminišu oni koji politiku SDA, kroz reformske procese, žele da provode? Svi govorimo o budžetu, SDA nije podržala budžet, ali nećemo nikako da otkrijemo šta je suština tog budžeta. Neće dijete igračku, pa neće, ali nije igračka bodljikava, nije fina, nije glatka, nije šarena, neće dijete da je uzme. Moramo malo progovoriti i o tome šta je taj budžet. Je li to SDA koči reformske procese zato što kaže nećemo budžet koji ima mali fiskalni okvir, koji je zamrznuo finansiranje u naredne tri godine na nivou od 950 miliona? Ili je to kočenje reformskog procesa zato što imate tako mali budžet? Ili je to kočenje reformskog procesa zato što nemate dovoljno sredstava da državne institucije koje treba da odrade posao po zaduženju iz Mape puta kad su u pitanju naš put ka EU i NATO-u pa nemate dovoljno sredstava, nemate institucije koje mogu da funkcionišu ili ćete taj reformski proces usporiti ili tog reformskog procesa, evo, neće biti? Evo, ja obrćem tezu zato što ste je vi obrnuli. Ukoliko vi u budžet BiH, evo ja ću nas sad malo podsjetiti ovdje i ovo o čemu sam prije govorio: bili smo protiv Globalnog fiskalnog okvira jer se takvom odlukom budžet BiH sa ... koliko je, milijardu i 28 miliona KM, koliko je bio 2011. godine, smanjio na 950 miliona, a zatim još i zamrznuo u naredne tri godine. Umjesto da zbog dodatnih obaveza i novih državnih institucija budžet BiH bude povećan, on je reduciran i zamrznut. Znači, mi smo precizno tada rekli zbog čega 35 ne želimo ovakav budžet, ali nismo rekli da ne želimo razgovarati da se taj budžet kreira na jedan drugačiji način, dok se dopušta i planira rast entitetskih budžeta iz kojih se finansira, i to smo rekli, kupovina aviona, entitetskih predstavništava po svijetu, angažmani lobističkih kuća sa sumnjivim poslovima da rade protiv interesa države BiH, finansiraju se fondacije koje po svijetu lobiraju za poništavanje sudskih odluka o genocidu nad Bošnjacima u Srebrenici itd. SDA zbog toga nije glasala za onakav budžet. I ne možete ni u kom slučaju govoriti da smo mi ti koji smo kočili reformske procese zato što smo htjeli da budžet države BiH izgleda na jedan drugačiji način, da ima dovoljno sredstava, da postojeće nove državne institucije može da opsluži, da zaposlimo nove ljude u Agenciju za borbu protiv korupcije, da ne pričamo samo o korupciji demagoški već da se zapošljavaju ljudi u tu Agenciju, krene u ozbiljan posao detektovanja onih koji su u procesu korupcije, kriminala i da onda pravosuđe i sudstvo može da radi svoj posao, posao dalje. Kad tako stvari SDA postavi, kad interes BiH bude iznad i našeg interesa, političke partije i interesa svih drugih političkih partija, onda SDA nije sagovornik, onda SDA treba ucijeniti i onda SDA treba eliminisati iz daljeg procesa. Međutim, građani BiH prate, evo i ovu sjednicu, prate sva zbivanja u posljednjem periodu od nekoliko mjeseci, imaju dovoljno činjenica i ja sam ubijeđen da će znati prepoznati već na sljedećim izborima, a sigurno na narednim opštim izborima, one koji BiH na jedan drugačiji način osjećaju i žele joj i brži reformski put i žele da ona što prije bude država ekonomskog prosperiteta. Mi se danas bavimo sami sobom. Zašto? Zato dok postojeće Vijeće ministara nema modela kako izaći iz ove ekonomske krize. I kad nemate modela kako izaći iz ekonomske krize, onda se bavite sami sobom. Pet mjeseci i malo više otkad je formirano ovo Vijeće ministara – ja odavno sjedim u ovim poslaničkim klupama i imao sam dnevne redove po 30 tačaka, sjednice parlamenta sa 30 tačaka dnevnog reda – ovo Vijeće ministara nas je svelo na 7, 8 tačaka dnevnog reda. Ja mislim da bi mi danas trebali razgovarati o tome da li Vijeće ministara radi svoj posao. Zbog čega mi danas pričamo ovu priču, a ne pričamo o nekim vrlo bitnim zakonskim rješenjima koja su budućnost, ne nas ovdje, naše djece koje će ojačati državu BiH? E kad nemamo tu pamet, kad u Vijeću ministara ne razmišljaju na takav način, onda se mi, evo ovdje, bavimo sami sobom. Pet mjeseci čekamo plan rada Vijeća ministara. Ja uopšte ne znam tamo ni šta rade. Znači kao poslanik u državnom parlamentu trebao sam dobiti plan rada Vijeća ministara za ovu godinu, da malo o njemu prodiskutujemo, da vidimo šta je to tamo Vijeće ministara planiralo, da dogradimo i da onda pratimo kako Vijeće ministara radi svoj posao. Mi nemamo tu priču. A to je priča prosperiteta, ekonomije i ostalih stvari koje su bitne za ovu državu. A pošto to ne radimo onda imamo priču, hajmo se baviti sami sa sobom, hajmo ne samo državu već entitet Federaciju i kantone dovesti u ovakvu situaciju. Gospodo iz RS-a, vama je fino, vi u RS-u nemate nikakvih problema, Vlada vaša funkcioniše, a SDP je napravio jednu žestoku političku krizu u Federaciji BiH, u kantonima, preselit će se to vjerovatno na opštine i ja mislim da je to u jednoj globalnoj političkoj priči početka konačne destabilizacije države BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite. 36
Hvala, gospodine predsjedavajući. S obzirom da je spomenut predsjednik moje partije koji je izašao i s obzirom da smo ubrojani u rušitelje BiH, ja se osjećam obaveznom da kažem da sam danas zabezeknuta količinom neistina koje sam ovdje čula, a koje su više puta ponavljane, pogotovo kada je riječ o budžetu. ... Moj predsjednik Bosić je rekao da je sve počelo tom pričom dogovora lidera o budžetu, ja bih rekla da je počelo malo ranije. Počelo je inicijativom SDA za odlaganje lokalnih izbora, jer ste ih se gospodo uplašili. Pa ste se onda malo razigrali i mislili ste da ćete pokupiti neki poen na priči o budžetu, a nije tačno. Šta je alternativa neusvajanja budžeta bilo? Da nemamo budžet, da imamo slom oba entiteta finansijski, da imamo danas Tripoli na ulicama BiH. To je bila alternativa. I nije tačno da budžet BiH nije rastao, rastao je za 6%. Kažite mi zemlju u regionu čiji je budžet rastao 6%. Nije tačno da je dato više entitetima. RS 72 miliona od PDV-a manje u ovom budžetu ima za javnu potrošnju nego što je imala. Nažalost, da bi se izvukli iz situacije u kojoj su, vaši poslanici iz SDA u Narodnoj skupštini to jako dobro znaju jer su u tom slučaju glasali kao i poslanici SDS-a, usvojeni su prošle godine u aprilu zakoni o doprinosu i zakoni o dohotku gdje su podignuti porezi i eto priliva odatle. Izdaju se trezorski zapisi. Zadužena je, RS-a je udvostručila svoje zaduženje u poslednje dvije godine. Odatle nažalost povećanje budžeta RS-a, a ne od prihoda PDV-a. Dakle, obmanjivali ste javnost. A šta ste htjeli? Htjeli ste da imamo ovdje veći budžet koji ide na administraciju, koji ide u javnu potrošnju, koji ide na zapošljavanje rođaka, kumova, stričeva itd, a to ste radili proteklih 20 godina u ovim institucijama. A znate li od koga ste uzimali? Uzimali ste od penzionera, uzimali ste od boraca, od ratnih vojnih invalida, uzimali ste od nezaposlenih. Pola miliona nezaposlenih u ovoj zemlji – gospodo, vi koji vladate 20 godina ovom zemljom – su rezultat vašeg rada. Hvala.
Vratićemo se vjerovatno na predmet ove odluke, to je tačka dnevnog reda. Uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Vjerovatno da je gospodin Sokolović zamijenio zadnju rečenicu sa prvom, ja se ne bih javio za repliku. Malo je njegova diskusija bila konfuzna u smislu početka da je Milorad Dodik kriv za sve u ovoj državi, da bi na kraju jasno rekao kako je nama dobro i da je SDP kriv za sve u ovoj državi. Ali bio sam se prijavio, pa onda nisam, mislim da nije to način, mi ćemo na kraju, ja ću kazati stav SNSD-a što se tiče cijele ove situacije. Mislili smo da se na neki način danas ne miješamo u ovu situaciju jer ona je kristalno jasna. Mi smo više puta pozivali na toleranciju, na mir, na ljubav među partnerima, među braćom, tako da nam teško pada ova situacija ovakva. Imam osjećaj u jednom momentu i pitam se ko će iz SDA zaplakati za ovim foteljama, jer je prilično blizu toga. Još fali suza da ugođaj bude ovako kompletan i mislim da ova kriza i ova vrućina i sav ovaj scenario da to nije dobro. Mislim da je ovdje sve potpuno jasno. Jedino čega se ja bojim, šalje se jedna vrlo ružna poruka koja nas vraća u srednji vijek da je ovdje vlast nasljedna, da ovdje vlast se ne bira po demokratskim pravilima, već se vraćamo unazad da neko mora biti u vlasti i da 37 može raditi šta hoće. To nije dobro, to nije dobro. Ja sam očekivao, da budem iskren, evo to je moja lična procjena, da će SDA da se povuče iz vlasti, kao što to rade sve političke partije onog momenta kada se ne slažu. Ne, ne želim da poštujem pravila demokratske većine, želim tamo da radim šta hoću, a iz vlasti neću izaći i čak ću preduzeti nekakve metode kojim ću sprečavati izbacivanje iz vlasti. To nije dobro. To na televiziji vidimo gdje se radi i to je osudio cijeli svijet i mislim da to ne ide u pravcu, uz uvažavanje svih razloga koji stoje. Parlamentarna većina se gradi na standardima koje je Evropa dostigla. Ovo danas nisu evropski standardi. Ovo je zahtjev da se po svaku cijenu mora biti u vlasti i da se ne može raspravljati o izlasku iz vlasti. To nije dobro. Ja mislim da demokratska većina može da formira, onaj ko izađe iz vlasti sutra će formirati drugu većinu i pokazati onima da nisu na taj način bili u pravu, a ne na ovaj način. A što se tiče poslušnosti vas iz SDA prema poslušnosti prema nama, neće niko stići u narednih 20 godina i nemojte da se ja vraćam na to. Gospodina Lagumdžiju molimo za sastanak, on neće da se makne iz Sarajeva, na prvi poziv gospodin Tihić dolazi u Banja Luku hitno, odmah. Mislim, ja sam zahvalan vama na toj korektnosti. Sjećam se kad je gospodin Tihić molio gospodina Dodika da razvalimo ministra Sadovića ovdje. Dodik ih je molio, mi smo imali jako dobre odnose sa gospodinom Sadovićem. On je u Banja Luci bio jako kooperativan, dobar čovjek bio. Cijelu noć ste ga ubjeđivali da mi učestvujemo u tome. Bilo je vrlo ružno, ali bilo je, trebalo je, moralo je, mi smo vas razumjeli, sjetite se tih vremena kako je išlo sa Sadovićem ovdje, ovaj parlament je učestvovao u tome.
Vrijeme!
Znači, završavam, uvažavam sve argumente, sve razloge, borbu političkih partija, ali ovdje je sve potpuno jasno, dajte da završimo ovo što je u skladu potpuno sa procedurom. Mislim da je gospodin Bevanda potpuno bio jasan, a svi drugi imaju pravo, naravno iz pozicije, opozicije i ne znam ni ja od čega drugoga, da iznose svoje razloge i sve ostalo. O tome govorim, kažem, pokušavamo da se ne miješamo u ovo i reći ćemo na kraju naš politički, ako bude uopšte bilo potrebe, mislim da je iz ovoga sve jasno.
Uvaženi kolega Niko Lozančić, diskusija. Izvolite. Neka se spremi ... drugi zamjenik predsjedavajućeg.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo, uvaženi predsjedatelju i članovi Vijeća ministara, gosti, ovdje smo danas svašta čuli, svega se naslušali i stvarno, evo ja nisam htio replicirati, mislio sam da će ova točka dnevnog reda proći bez rasprave. A sve što je rečeno možda bi bilo bolje da nije rečeno, mislim, nema nikakvog smisla. Mi volimo biti kratkog sjećanja i kratke pameti. I onda kad nemamo argumenata, onda nam je duša nekog etiketirati, pa ne znam ni ja, poslušnik, neiskren, smušen, nedorasto i vjerovatno loše ošišan, loše obučen. Hoćemo li dalje? Gospodo, ja ću vas podsjetiti da ja nisam glasovao za gospodina Bevandu. Pa ću vas podsjetiti na raspravu koju sam vodio kad je potvrđivano Vijeće ministara. Tad ste vi mene 38 uvjeravali da je to vaš predsjedatelj Vijeća ministara. Ja danas neću reći da je on moj predsjedatelj Vijeća ministara, on je predsjedatelj Vijeća ministara ove države, jer je u regularnoj proceduri, uvjerljivom većinom glasova, dobio mandat i od vas da vodi Vijeće ministara ove zemlje. Onog trenutka kad je završeno glasovanje ja sam prihvatio da je predsjedatelj Vijeća ministara gospodin Bevanda, da su zamjenici gospodin Lagumdžija, gospodin Špirić i da ne redam sve ministre i oni su ministri, predsjedatelji, zamjenici predsjedatelja u instituciji ove zemlje. Sad mi pričamo kako svako od nas ima svoje ministre, vjerovatno i svoje predsjedatelje. Pa imamo svoje direktore javnih poduzeća, pa imamo svoje fondove. O čemu mi pričamo ovdje? Tražite sad program rada? Pa program rada se uvijek traži kad se potvrđuje Vijeće ministara. Malo ste okasnili, gospodo. Mislim, nemojte se ljutiti. Malo ste okasnili za takva traženja. Pozivate se na procedure. Ako zamjenik predsjedatelja Vijeća ministara, odnosno stranka iz koje zamjenik predsjedatelja Vijeća ministara, kojeg ste vi podržali, zatraži od predsjedatelja Vijeća ministara da promijeni dio strukture Vijeća ministara zato što se smatra odgovornim za funkcioniranje tog Vijeća ministara i predsjedatelj Vijeća ministara uvaži svog zamjenika i stajalište njegove stranke, vama je to problem. Pa šta bi trebalo? Ako predsjedatelj Vijeća ministara neće surađivati sa svoja dva zamjenika, trebaju svi podnijeti ostavku? Meni je to princip, dopadao mi se bilo ko od njih ili ne dopadao. I slažem se ja da mi u ovoj zemlji nemamo prostora da se bavimo sami sobom i mislim da iz tog razloga ovo treba što prije okončati. Ja neću govoriti o osobnostima niti o osobama smijenjenih ljudi, jer jasno je da oni nisu smijenjeni zato što su smušeni, nisu smijenjeni zato što su ružni, nisu smijenjeni zato što, ne znam ni ja, kako su davali epitete predsjedatelju Vijeća ministara, nego zato što je to rezultat političke procjene, i to je jasno rečeno. I sad se mi čudimo kad se neko pozove na politiku. Pa šta je politika? Politika je ... parlament. Pa jasno je da se politika manifestira kroz Vijeće ministara. Nije valjda da treba nešto drugo. Znači, moramo voditi samo računa da uvijek zastupamo iste standarde. Ja sam, uvažene kolege, s nekim od vas razgovarao prije donošenja nekih odluka, pa sam ukazivao kako nije dobro što se radi nešto što se radi, ... pa ste mi tad vi govorili, znate nama se to isto ne dopada ali od nas je to tražio SDP. A oni s kojima sam razgovarao dobro znaju o čemu smo razgovarali. Prema tome, ako je to tad bilo legitimno, ja sam to uvažio. Ja sam uvažio činjenicu da je vama preče da imate dobru saradnju sa SDP-om nego sa HDZ-om, bez obzira na sva dobra iskustva u funkcioniranju nekih razina vlasti. I to je uredu. Što je sad problem? I sad što nas dovodite u poziciju da se mi bavimo problemima unutar, a ja ću ovako reći, bošnjačkog dijela Vijeća ministara, jer je tako koncipirano. Mi možemo govoriti da smo konstituirali ga po, ne znam ni ja, nekim vanzemaljskim uvjetima, ali je jasno da postoji znači propisana etnička struktura Vijeća ministara i da zato predsjedatelj Vijeća ministara ima dva zamjenika iz dva druga naroda i zato valjda ti mogu predstavljati, imaju legitimitet da predstavljaju te narode i predlažu da bi Vijeće ministara bolje funkcioniralo. ... Ja sam razočaran ali nije nažalost ništa novo rečeno, jer i današnja pitanja koja sam postavio ovdje u ovom parlamentu su postavljena ministrima iz vaše stranke, ministrima koji vjerovatno misle da su samo predstavnici jedne stranke. Jer kako drugačije razumiti da za dvije godine ne ulože ni konvertibilnu marku za povratak na prostor iz koga ja dolazim unatoč silnim zahtjevima, sugestijama, molbama itd., i da više ulažu u projekte povratka na teritoriju RS-a kao da tamo nema takvo ministarstvo. A s druge strane nemamo marke ni u Varešu, ni u Kaknju, ni u Zenici, ni u Bugojnu, tamo gdje bi se možda ili vraćali ili vraćaju oni koji nisu članovi vaše stranke. 39 Znači, samo podsjećam na principe. Ja želim vjerovati da ćemo mi proći vrijeme u kome će svako od nas imati svog privatnog ministra, svog privatnog predsjedatelja, svog privatnog direktora, da će oni koji dobiju regularno demokratski većinu, podršku, da će oni biti naši i da će biti nama svima odgovorni bez obzira iz koje su stranke. A koliko su se neki brinuli o ovoj državi, ako je pola točno ono što sam ovih dana i ja i cjelokupna bosanskohercegovačka javnost čuo preko medija, doduše još uvijek, od naših revizora, bojim se da nije to način na koji se štiti i brani država i ... da je pokazatelj, iako sam i ja zagovarao da proračun institucija treba biti veći, međutim kad vidim kako se taj proračun u vrijeme privremenog finansiranja krčmio i trošio nenamjenski, plašim se da je možda i ovaj koji imamo sad prevelik. I bez obzira na moj stav prilikom potvrđivanja ovog Vijeća ministara, želeći da Vijeće ministara uistinu funkcionira i da se ne bavi samo sobom, i ja i Klub HDZ-a BiH ćemo podržati ovu odluku uz očekivanje da će Vijeće ministara što prije se početi baviti svojim poslom, a ne sobom. A kolege podsjećam još samo na jednu činjenicu, vi ste još dio ove parlamentarne većine i kad govorite o lošem radu Vijeća ministara i vi ste dio tog nerada. I nažalost, i ove ministre koje falite, ne vidim ja ni njihov ni jedan zakon u proceduri za ovih 100 dana. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Drugi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Denis Bećirović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, poštovani članovi Vijeća ministara BiH, i formiranje parlamentarnih većina i prekompozicija parlamentarnih većina su uobičajene pojave u parlamentarnim demokratijama i očigledno da BiH u tom pogledu nije nikakav izuzetak, barem kada je o tome riječ. Danas se dosta govorilo o svemu, i onome što jeste na dnevnom redu i onome što nije na dnevnom redu, ali ja mislim da, pored svih ovih diskusija, treba podsjetiti na nekoliko golih činjenica koje se ne mogu tumačiti nikako osim onako kakve one zaista jesu. Prvo, radi svih nas i onih koji prate rad ove sjednice, treba vrlo jasno podvući šta su nadležnosti Predsjedništva BiH. Pa da ne bi bilo nikakve zabune nije to problem ni navesti. 'Predsjedništvo ima nadležnost za: vođenje vanjske politike, imenovanje ambasadora, predstavljanje BiH u međunarodnim i evropskim organizacijama, pregovaranje, odricanje uz pristanak Parlamentarne skupštine, ratificiranje ugovora, dakle BiH, izvršavanje odluka Parlamentarne skupštine, predlaganje godišnjeg budžeta, izvještavanje prema zahtjevu, i to najmanje jednom godišnje, Parlamentarne skupštine BiH o troškovima BiH, koordinacija prema potrebi sa međunarodnim i nevladinim organizacijama i vršenje drugih nadležnosti koje su potrebne za njegove funkcije koje mu može dodijeliti Parlamentarna skupština BiH ili kako se dogovore entiteti.' Tako stoji u Ustavu. Ovo je, dakle bio citat Ustava. To naš Ustav govori o nadležnosti Predsjedništva BiH. Kad je riječ o predsjedavajućem Vijeća ministara, i tu je Ustav decidan. Predsjedavajućeg nominira Predsjedništvo, a onda predsjedavajući Vijeća ministara predlaže Parlamentarnoj skupštini ministre u Vijeću ministara. Isto tako Ustav kaže: 'Vijeće ministara će dati ostavku ukoliko mu Parlamentarna skupština izglasa nepovjerenje.' To je ono što govori Ustav. Ustav ne govori o tome 40 kako se može smjenjivati neki ministar, ali zato imamo Zakon o Vijeću ministara BiH. Član 15. Zakona o Vijeću ministara BiH je jasan. Da opet ne bi bilo nikakve zabune, citirat ću: 'Predsjedavajući Vijeća ministara BiH može pokrenuti postupak za smjenu ministara i zamjenika ministara. Ako Parlamentarna skupština donese odluku o potvrdi smjene ministra i zamjenika, predsjedavajući Vijeća ministara je dužan da u skladu s predviđenim postupkom u članu 10. imenuje novog ministra.' Dakle, to govori Zakon o Vijeću ministara BiH i to su dakle neke činjenice koje trebamo podsjetiti i danas. Mi se danas ne trebamo praviti kao da je ovo neka iznenađujuća tačka dnevnog reda i kao da je ovo danas neko veliko iznenađenje za nas. Također, postoji jedna elementarna činjenica: i organi SDP-a i organi SDA su donijeli odluku da ne postoji više koalicija između ove dvije stranke. To su zaključili, dakle i organi SDA i javno rekli da više nisu u koaliciji. Ja mislim da tu činjenicu napokon trebamo prihvatiti i u što kraćem roku u skladu sa Ustavom, zakonom i propisanim procedurama razriješiti ovu novonastalu situaciju. Bilo kakvo odgađanje rješavanja ove novonastale situacije, bilo kakvo bježanje od te činjenice ide na štetu i BiH i njenim građanima. To ne doprinosi ni izgradnji pozitivne političke klime, to ne doprinosi ni da strani investitori ovdje dolaze, to neće privući ni direktne strane investicije, to neće generalno poboljšati imidž BiH. Treba dakle shvatiti činjenicu da je formirana nova parlamentarna većina i treba spustiti loptu na zemlju. Zbog toga mislim da nema nikakve potrebe da ovdje, ni u Parlamentu a i izvan Parlamenta, da dodatno dramatiziramo ovu situaciju, da dodatno radikaliziramo ovu situaciju i stanje. Pogotovo nema potrebe za teškim riječima i za povišenim tonom. Svi politički akteri u ovoj zemlji trebaju na prvo mjesto staviti državu BiH, njene interese i interese svih njenih naroda u skladu sa Ustavom ove zemlje. Stranačke, individualne ili bilo kakve druge interese mislim da trebamo staviti na drugo, treće, ili na neko drugo mjesto. Isto tako mislim da ni jednoj političkoj stranci u ovoj zemlji ne treba davati ona svojstva koja ona nema. Svi politički akteri trebaju iskazati, po meni, veći stepen političke zrelosti, veći stepen političke odgovornosti i pokušati da ovu situaciju što prije, u skladu sa Ustavom i zakonom, razriješimo. Nova parlamentarna većina izražava ogromnu političku volju građana BiH i ona je izražena na posljednjim općim izborima. Mi treba da poštujemo volju građana BiH. Svi zajedno, bez obzira na to, bez obzira ko bio u poziciji, ko u opoziciji, očekujem da se stavimo u funkciju ubrzanja našeg euroatlantskog puta. Sve drugo, neprihvatanje te volje i ove činjenice da je formirana nova parlamentarna većina, znači neprihvatanje u suštini izbornih rezultata, neprihvatanje izborne volje građana ove zemlje i demokratskih principa i standarda koji važe u svim parlamentarnim demokratijama. Na kraju želim reći da SDP nije prvi koalicioni partner od Dejtona do danas, prvi koalicioni partner SDA. Prije nas koalicioni partner SDA bila je GDS, danas više GDS-a nema u ovom parlamentu. Prije nas koalicioni partner SDA bili su liberali, danas nema liberala u ovom parlamentu. Prije nas koalicioni partner SDA bila je Stranka za BiH, danas je ona svedena na dva poslanika. Ja ne znam niti ću da špekulišem da li je nama namijenjena uloga da 2014. možda nemamo ni jednog poslanika ili da budemo svedeni na dva poslanika, ali je jasno da način na koji smo do sada radili je jednostavno više neizvodljiv. Fakturisati za sve što ne valja svom koalicionom partneru i biti u vlasti a ponašati se kao klasična opozicija je nešto naprosto što je neodrživo u vremenu koje dolazi. Hvala. 41
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Dušanka Majkić, diskusija. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, dakle, poslije svog ovog lamentiranja koje smo čuli, a odavno smo govorili o svakakvim temama, ali ovakvo lamentiranje u Parlamentarnoj skupštini nije odavno viđeno. Ja se podsjetih jedne stare izreke koja kaže – kada ratnik na boljnom polju padne u junačkoj borbi, ostaje poštovan kao pobjednik uprkos tome što je poražen. Dakle, nije problem u porazu, nego načinu kako se ponašamo poslije toga. Ovo je nevjerovatno što se dešava posljednjih dana, ne samo na današnjoj sjednici nego i posljednjih dana što se dešava. Vidjeli smo da su predstavnici SDA zvali ... da im pomogne da ostanu u vlasti, zvali su specijalnog predstavnika EU da im u tome pomogne. Dakle, dogodilo se upravo ono što su mnogi predviđali, da one koalicije ili saveze, političke saveze koje sastavi neko drugi da oni nemaju budućnosti, ne mogu dugo trajati. Evo, sad smo svjedoci u tome. Dakle, prvi kuršlus na pitanju budžeta. Šest lidera su napravili dogovor, jedan je iznevjerio taj dogovor. Ja bih voljela da su u dosadašnjem reagovanju na ovu tačku dnevnog reda, a govorili su dakle svi članovi Kluba SDA, da je jedan komentarisao šta bi se desilo da budžet nije usvojen. Dakle, kada je 2011. godine BiH funkcionisala bez budžeta i da se desila još jedna godina da li misle da bi to bila manja nesreća nego što je usvojen budžet koji, po njima, finansijski ne zadovoljava potrebe zemlje? Nema gore solucije nego da budžeta nema. I da je pošteno neko bi to rekao. Ovo je spašavanje bilo, donošenje budžeta bilo je spašavanje. Koliko je SDA naučila lekciju da su politički savezi nužnost koji zahtijevaju poštovanje minimuma političkog dogovora vidjelo se po tome da prvi ozbiljniji akt koji je došao nije ispunjen. Dakle, ako opozicija, i to je njeno svojstvo, nikada ne glasa za budžet, onda je jasno da je SDA tog momenta znao da će biti opozicija ili su imali pogrešnu procjenu pa su mislili da će moći da biraju iz paketa, koji se ovdje dešava, da će moći jednog momenta da biraju šta im se sviđa, šta ne sviđa, naročito koristeći prednosti onog što im se ne sviđa i glasajući protiv toga sad uoči lokalnih izbora. To je politikanstvo. Da su dobre namjere SDA ja bih, razmišljala sam jutros prije sjednice, ovo što smo čuli o potrebi i brizi za BiH zaista bi bilo dobro kad bi bilo istinito. Podsjetiću samo na neke detalje te politike SDA koja je tako zdušno se brinula sve ove prethodne godine. Podsjetiću vas da ni jednu inicijativu koja se ticala racionalizacije institucija, broja zaposlenih, SDA nije prihvatio. Za njih je institucija BiH svetinja, neko reče „sveta krava“, i nema o tome polemike, bez obzira da li funkcionisala ili ne. Imali smo nedavno postavljenog njihovog direktora na čelu jedne institucije koja se zove Agencija za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđenja kvaliteta koji sam slijeće i uzlijeće. On je nedavno postavljen, čovjek se ne zadržava u zemlji. On je shvatio da je njegov politički angažman samo putovanje. To je pokazatelj. SDA je kreator onog sramnog zakona kojim je BiH napravila da šalje tridesetpetogodišnje mladiće u penziju, na koji su se svi zgražavali. SDA je krivac što najveći dio zakona ... koji su čekali da se završe da bi bila donesena odluka o liberalizaciji viznog režima, godinu i po dana su odbijali da donesu takve odluke, pa su onda na ... konferencijama prihvatili i više od onog što se tražilo u vrijeme kada su zakoni bili predloženi. SDA je krivac što 42 dvije godine čekamo Zakon o popisu stanovništva, ni po koju cijenu nisu htjeli da prihvate brisanje člana 48. da bi sad odjednom ga prihvatili. Ima mnogo tih stvari za koje je SDA krivac. I ja zaista mislim, poštovane kolege, čovjek mora u životu da se i privatno a naročito u sklopu nekih drugih aranžmana da se odluči gdje je, gdje pripada. Vi ste tu odluku sami donijeli. Dakle, glasajući protiv budžeta vi ste postali opozicija i nemojte da lamentirate na tome. Nevažno je ko su bili ministri, nevažno je na koji način su radili, iako bi se o tome moglo govoriti. Ta priča je završena. Pozivam vas da podržimo Odluku predsjedavajućeg Savjeta ministara. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, ja ću svoju diskusiju, koja je dobrim dijelom referiranje na dosadašnje neke od diskusija, započeti u duhu onoga na šta nas je pozvao kolega Šepić, a to je da razgovaramo demokratski, otvoreno i na transparentan način, evo ja ću još dodati politički ogoljeno. Moja diskusija će više biti u pravcu da svi iz ove situacije izvučemo pouku, i ovaj parlament i pojedinačno sve političke opcije, jednako tako i svi mi pojedinci koji sjedimo u ovom parlamentu. I evo, dozvolite da pomenem ili da počnem možda i sa referiranjem na diskusiju kolege Mehmedovića koji je više stvar adresirao u kontekstu personalnih odnosa, personalnih zasluga, personalne odgovornosti eventualne itd., pominjući između ostalog i zasluge aktuelnog ministra odbrane kada je u pitanju bosanskohercegovački put ka NATO-u, konačno rješenje ili nagovještaj rješenja vojne imovine, ili ministra sigurnosti o bezviznom režimu, o Agenciji za borbu protiv korupcije itd. Pa evo, da vas malo samo podsjetim, svi smo mi ovdje u ovom parlamentu učestvovali u tome, uključujući i SDA i SDP i ostale političke opcije. I zasluge pojedinaca, odnosno adresirati zasluge na bilo kog pojedinca, pa makar se on zvao tako i tako i bio član jedne političke opcije, zaista je iluzorno. Čudi me da je kolega Mehmedović govorio o prirodnoj i neprirodnoj koaliciji, jer mi smo se ponekad pitali zaista koje su to prirodne a koje neprirodne koalicije, posebno smo se pitali kada je u pitanju bila SDA. Ovo posebno u kontekstu najave da će novi saziv eventualno Vijeća ministara biti onemogućen u imenovanju, i u startu da će se eventualno neka nova koalicija u Federaciji raspasti itd. zbog neprirodnosti koalicije. Pa ne znam, zaista, je li to prirodna koalicija npr. SDA-SDP itd. Ili ono što je posebno npr. da će prvi red biti u narednom periodu SDA itd., aludirajući ovdje možda na neke koji sjede u prvom, drugom, trećem i četvrtom redu. Pa evo, ja hoću kao neko ko sjedi u četvrtom redu da napomenem da uopšte nije važno gdje sjedite, važno je da časno sjedite. Kolega Šefik Džaferović od danas primjećuje krizu u državi BiH. Zamislite, do danas nije bilo političke krize, sve dok je SDA mirno sjedila u Vijeću ministara i u drugim vladama entiteta itd. uopšte nije bilo krize. Sad je, sad počinje politička kriza i strašno razočarenje u SDP. Ali ovo da sad počinje politička kriza kad SDA bi trebala da ode sa političke scene, u smislu vladajuće političke opcije, ne mogu a da se ne upitam kako to da kolega Šefik i njegove kolege iz SDA, koje imaju zaista i dugogodišnje i parlamentarno iskustvo i dobar politički filing itd., nisu vidjeli krizu od 2010., 43 od izbora kada smo godinu i po dana bili bez izvršne vlasti. Kako ne vidi koliko je ljudi od tada a posebno u posljednjih šest mjeseci, pet, šest mjeseci, koliko dnevno je ljudi ostalo bez posla, koliko nam je pao GDP, koliko se povećao fiskalni deficit. To se uopšte nije vidjelo, niti bismo to čuli ovdje iz usta SDA, niti bismo otvorili raspravu na takvu temu. Zašto nema zakona od Vijeća ministara bilo je pitanje ... koje je postavio kolega Šefik Džaferović s pravom i još kolega iz SDA itd. Kolege, upitajte se, mi se to pitamo i ovdje govorimo glasno od izbora 2010., od kada je najavljen taj novi duh, od kada ste se potpuno identifikovali bili u potpunosti, dakle sa kasper partnerima. I da li bi, recimo da ste ostali u vlasti, postavili javno pitanje zašto nema zakona? I da li bi tražili raspravu na ovom parlamentu o stanju u ovoj zemlji? Do sada se to uopšte nije čulo iz krugova SDA. Sad, dakle kad eventualno odlazi SDA ili treba da ode, imamo političku krizu, najednom su nam, recimo, problemi apostrofirani, i onda naravno da se pitamo šta je sa vidom koji su tako intonirani i tako vremenski dozirani. Da li je gospodin Bevanda sam bez Predsjedništva promijenio parlamentarnu većinu? Ovo pitanje je postavio kolega Džaferović, predsjednik Ustavnopravne komisije, koji jako dobro zna i ovo što je kolega Bećirović maloprije pročitao da Predsjedništvo ima nadležnosti sve dotle dok imamo mandatara. Onog momenta kad mandatar u ovom parlamentu bude izabran za predsjedavajućeg Vijeća ministara prestaju ingerencije Predsjedništva o imenovanju i razrješenju članova Vijeća ministara, uključujući i predsjedavajućeg. Dakle, potpuno zaboravlja da je prethodna parlamentarna većina, u čijem sazivu su bili i kolege iz SDA, stalno govorite o dva mjesta, molim vas nemojte zaboraviti Fuada Kasumovića, on je možda ono 0,5 ali je nezaboravan, dakle zaboravlja da je prethodna parlametnarna većina aminovana upravo u ovoj sali, ne u Predsjedništvu, ne na nekom drugom mjestu. Govori se o 100 dana, proteklih 100 dana Vijeća ministara, a ne pričamo o životnim pitanjima. 100 dana je prošlo, da se razumijemo, prije dva mjeseca. Posljednja dva mjeseca, molim vas korigujte me, da li je ovdje postavljeno poslaničko pitanje o prvih 100 dana Vijeća ministara? Da budemo otvoreni, ogoljeni potpuno, onako kako je pozvao kolega Šepić. Jesmo li pričali o životnim pitanjima? Kolega Šepić kaže da čeka tri mjeseca dokle smo na evropskom putu. Vidite, prije sedam mjeseci smo mi postavili pitanje koje je goreće, ne samo za BiH, nego za sve evropske zemlje, a tiče se ekonomske situacije i pogoršavanja iz dana u dan, iz sata u sat. Mi još nismo doživjeli da ta inicijativa dođe na dnevni red, a vi se pitate što vaša inicijativa o evropskom putu, postavljena ili pokrenuta prije tri mjeseca, nije došla. Pa, što niste pitali predsjednika Komisije za evropske integracije? Znate iz koje političke opcije on dolazi? Iz vaše. Ja ne dajem za pravo, kao što je kolega Belkić, ni jednoj strani, ovdje su svi odgovorni i niko se ne može amnestirati. Kolega Saša Magazinović kaže da je SDA izabrala da ne glasa za budžet. Onaj ko ne podrži budžet, najvažniji akt, odlazi u opoziciju. To je tačno. I kad je bila priča o budžetu, ja sam rekla da jedna od prvih stvari koje studente učim, kad je budžet u pitanju, da je budžet ogledalo politike, pa da je ogledalo, evo sad baš vidimo, ako je budžet to što jeste. Međutim, kolega Saša Magazinović, Vi niste pomenuli je li to SDA bila protiv bilo kakvog budžeta ili onakvog budžeta koji je neko na neki način postavio na tacni. Govorite i najavljujete protuustavno djelovanje u Domu naroda a bez uzbuđenja i bez osvrta na Ustav. Dakle, protiuustavno i protivzakonito ste zajedno sa SDA ovdje usvajali budžet u 2012. godini za 2011., dakle zajedno sa SDA. Kolega Fazlić govori o potrebi izvještaja o radu Vijeća ministara u prvih 100 dana. Evo, ovo što sam maloprije rekla, 100 dana je isteklo u maju. Da nije došlo do ovog, prijedloga odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara, Vi vjerovatno ovakvo pitanje ni slučajno ne bi postavili. 44 Kolega Mešić pominje o SDP-u koji je posvećen evropskom putu, integracijama i reformama. To je sasvim logično i priliči SDP-u, međutim ko je to sprečavao Vijeće ministara da u proteklih pet mjeseci uputi makar jedan evropski zakon iz ovog saziva Vijeća ministara u parlamentarnu proceduru, makar jedan. Kakvi su nagovještaji bili, pa ja sam očekivala da će ova Parlamentarna skupština imati stalno zasjedanje. Tačno je, kolega Salko Sokoloviću, da je nestabilna politička situacija itd., da je BiH u lošoj poziciji u regionu i dalje, ali nije to od danas, nije to od ulaska u proceduru odluke i prijedloga odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara, gospodina Bevande. Nestabilna je politička situacija i u vremenu kada ste i vi bili dio parlamentarne većine. Da je kolega Dodik ili predsjednik RS-a negirao državu BiH pa to spočitavati parlamentarnoj većini, evo ja vas pitam šta vam bi da uđete s njim u parlamentarnu većinu prije pet, šest mjeseci. Možda ja ne znam da vi niste sa kolegom Dodikom sklopili koalicioni aranžman. O planu rada Vijeća ministara govorio je kolega Belkić u nekoliko navrata, od izbora Vijeća ministara pa nadalje. Otkud sad to da se pita, postavlja pitanje plana rada Vijeća ministara?
Kolegice, vrijeme!
Evo, privodim kraju. Predsjedavajući, dozvolite samo još kratko. Kolega Bećirović pominje da SDA ne treba da odugovlači jer to ne ide u prilog evropskom putu, u stranim investicijama itd., pa evo i da zamolim, na kraju, SDA da da priliku drugima da to ubrzaju, i evropski put i strane investicije, da ne odugovlače, jer će novoj parlamentarnoj većini dati argumente zašto kasnimo na evropskom putu i zašto nema investicija. Molim vas nemojte sprečavati novu parlamentarnu većinu, odnosno nemojte im davati argumente da zbog vas nema investicija i da kasnimo na evropskom putu. Zahvaljujem. (?) nije uključen mikrofon
Imaćete priliku da odgovorite na repliku, pošto sad imaju dvije replike na Vašu diskusiju, imaćete priliku odgovoriti. Uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja ne znam kako bih sad ovo nazvao, replika je, ali moram potvrditi jednu činjenicu, koju je uvažena kolegica Azra Hadžiahemtović navela, da je svejedno gdje se sjedi, bitno je da se časno obavlja pozicija zastupnika. Tu je u pravu. Ali da ne znam odnose u ovom parlamentu pomislio bih da je prethodna govornica glasnogovornik Kluba SDP-a, pa znate, malo ću dotaći i gospodina Denisa, znate, i malo Sašu, ali ne valjate vi iz SDA. Pa vjerovatno je ta ljubav iz Alijanse za promjene ostala 2001., 2002. godine pa sad je to došlo 45 do izražaja. I ja to poštujem, naravno. Međutim, ako ste već spremni da kritikujete rad SDA, eto ko mi ne damo šansu drugima, mi ništa ne osporavamo, ali osporavamo način i suštinu predložene odluke, ja sam o tome govorio. Ni jednog argumenta za smjenu ministara iz SDA, dva i po ministra ako već idemo sa ciframa kako je to uvažena Azra govorila, ni jednog argumenta nismo čuli ovdje. Pa naravno da je pravo nove parlamentarne većine i ništa nije sporno. Mi to ne osporavamo, ali osporavamo da javnost treba da zna, pa i mi, evo ovdje u ovom parlamentu, i kao opoziciona stranka, treba da znamo na kojoj političkoj platformi, šta je suština. Jer i gospodin Bevanda je od Predsjedništva dobio mandat na određenoj političkoj platformi i javnosti je poznato. Hajde da vidimo šta je sporno. Znači, i kolega Lozančić i ne znam još neki govornici su spominjali, evo uzgred, moju diskusiju, osporavajući neke činjenice. Ništa mi ne osporavamo, mi samo želimo da javnost zna zbog čega, kako, na koji način i ne možemo, nemojte nas tjerati da mi glasamo za smjenu svojih ministara. Mi to nećemo zato što nismo čuli ni jedan argument, a mogli smo stotine drugih argumenata iznijeti na nerad nekih drugih ministara, naročito onih koji danas sjede ovdje i koji su i predložili ovakvu jednu inicijativu. Prema tome, ovo je prilika da odgovorim i uvaženom gospodinu Bevandi koji kaže 'ovo je proizvod politike'. Dobro, slažemo se, proizvod politike, ali koje, recite nam koje. Je li to samo zahtjev SDP-a? Ako je to, i ako je tačno ono što ste Vi napisali u obrazloženju 'na zahtjev SDP-a', onda je to nešto sasvim drugo. Prema tome, kolega Lozančiću, ništa nije sporno što se tiče Kluba SDA. Napravite većinu, napravili ste većinu, pokažite javnosti na kojoj političkoj platformi, izvolite provedite to i naravno da mi nemamo mehanizme da to sprečavamo. Ali je očigledno iz diskusije evo i gospodina Bosića da nećete postaviti članove Vijeća ministara, odnosno ministre nove dok se ne imenuje direktor Regulatorne agencije za komunikacije. Prema tome, očigledno je da će doći još do blokada ali to neće praviti SDA opet, mi ćemo koristiti samo mehanizme koje Poslovnik ima, koje nam je Poslovnik dao ... A vi ako smatrate da su te prepreke u Poslovniku smetnja, izvolite, promijenite ih, imate većinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Evo vrlo kratko, nikako da se ljudi odviknu od sklonosti nekih konstrukcija, spletkarenja itd. Dakle, mi nismo ničiji glasnogovornici, mi smo glasnogovornici svoje stranke i vrlo smo jasno danas govorili i jasno se odrediti. I naše opredjeljenje je da se ovo što prije završi, ova brakorazvodna parnica koju radite, ne na svoj račun nego na račun ove države. Govorim u množini. I mi smo apsolutno jasni. Naravno da smo komentarisali neke stvari, imamo još mnogo toga za komentarisati. Kada smo mi spomenuli program rada ovdje, kad je potvrđivano Vijeće ministara, pa nema, to, to su napadi na nas sa svih strana bili – kakav program, šta pričate, vi ste od Berlinskog zida na vlasti itd. I mi vrlo strpljivo slušamo, evo dvije godine, sjedimo nas dvoje ovdje, mi smo opozicija, i ostat ćemo opozicija. Evo, rekao sam maloprije da možda ćemo biti i lideri opozicije. 46
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Razmišljam sad šta uopće komentirati. Traži se uporno od predsjedatelja Vijeća ministara da kaže obrazloženje. Čovjek napisao obrazloženje, ko ga zna čitati može pročitati, izašao za govornicu, ponovio to isto, pročitao to isto, onda opet ne, nije to to. To što ste Vi napisali i što ste nam rekli neću ja to da čujem, hoću ja nešto drugo. Pišite, znači čovjek napisao otvoreno, transparentno, jasno šta je. Može se to dopadati i meni i ne dopadati nekom drugom, ali piše. Ima li politike ili nema, pa to sam već govorio. Mislim, govoriti da u zastupničkim tijelima i u institucijama koje su produkt političkog djelovanja nema politike, ne znam čega ima. Hoće li biti gore ako se promijeni sastav Vijeća ministara? Pa skoro da sam uvjeren da ne može biti gore. 100.000 nezaposlenih, odnosno 100.000 ljudi u BiH u prošloj 2011. ostalo je bez posla. U Federaciji 50 i nešto tisuća. Ministar industrije, energetike i rudarstva umjesto što presijeca vrpce ranije započetih projekata trebao bi otvoriti neke nove projekte. To je vaš ministar, kako vi kažete, iz vaše stranke, mislim, ja sam želio vjerovati da je i naš, ali očigledno nije, pošto su samo oni koji su vaši vaši a nisu naši, očigledno. Znači, trebao bi malo otvoriti neke druge projekte, mislim. I ako je spas takav koncept za Federaciju, za državu, bolje da ..., hajmo mijenjati pa možda bude i gore. Ali čini mi se da teško može biti gore nego što jeste. Ja sam zato protiv toga da mi ovo odugovlačimo. Znači, ovo treba. Ako treba za 15 dana promijeniti još pola Vijeća ministara, ako je to razlog da profunkcioniramo, promijeniti sve vlade u ovoj zemlji, jer građani hoće rezultate i briga njih, ovo što mi pričamo, je li kriv moj ili vaš ministar. Znači, oni što su ostali bez posla, svi smo im krivi, i oni iz oporbe i oni iz pozicije. Hajmo svi skupa nešto uraditi, ali nemojmo po svaku cijenu braniti stolice u Vijeću ministara i vladama.
Vidim da se često vrši promjena na ovom dijelu gdje se replike odnose. Jeste li se umorili, hoćete li da pravimo pauzu ili da nastavimo u ovome ritmu? [[zajednička diskusija]] Da nastavimo. Onda, Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite.
Ja moram da reagujem na ovu Berizovu konstataciju da smo mi u vlasti od Berlinskog zida.
nije uključen mikrofon 47
Ja se izvinjavam, ja sam onda pogrešno razumio. Onda ću replicirati gospodinu Lozančiću. Znate, Lozančić je vrlo principijelan zastupnik i ja to poštujem, ali ovdje iznositi, eto, problem povratka, problem otvaranja ovih pogona, što nije nadležnost ni ovog parlamenta, ni ovog Vijeća ministara, i on to odlično poznaje i zna, u najmanju ruku, nije svrsishodno, znate. Tanki su Vam ti argumenti. Ali ako Muhamed Ibrahimović nije dovoljno učinio za rješavanje pitanja vojne imovine, nije dovoljno učinio za ubrzan tempo BiH prema NATO-u, recite jasno, dajte tu bilo koji argument, i ja sam za to da ga smijenimo, hajmo ga smijeniti, ili ne znam, bilo kog drugog ministra. Prema tome, ta argumentacija ne stoji, ja vas molim da se toga čuvate.
Uvaženi kolega Senad Šepić, replika.
Dakle, kratko svima onima koji su govorili da SDA koči uspostavu nove vlasti. Dakle, mi danas prvi put na Parlamentu pričamo o promjeni vlasti i imenovanju novih ministara. Što niste, evo ima mjesec i po dana kako je pokrenuta ova inicijativa, došao dopis do predsjedavajućeg Bevande, što niste sazvali sjednicu Parlamenta prije 40 dana pa ovo konačno riješili? Imate većinu, imate novu parlamentarnu volju, stavite to na dnevni red i to završite, ali osporavati nama da kažemo šta mislimo ovdje, dakle mislim da to nas svako treba razumjeti da mi u potpunosti imamo svoj politički odnos, imamo svoj politički stav i jedino gdje hoćemo u tom smislu da maksimalno iskoristimo ovu poziciju jeste ovaj parlament i mi ćemo u ovome parlamentu jasno i glasno reći zapravo koji su svi ti razlozi, šta je to što mi mislimo da je trenutno na sceni, na političkoj sceni u BiH. Dakle, da se htjelo legitimno i da se htjelo izbiti bilo kakvu vrstu argumentacije nekome da neko nešto koči, mogli ste ovo uraditi prije 40 dana. Koliko sam informisan 30. 5. je stigao zahtjev iz centrale SDP-a da se ovo desi, sjednica je mogla biti zakazana za dan, za ... Hvala lijepa.
Tačno, sjednica je zakazana čim smo dobili Odluku. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Evo, kratko ću odgovoriti i više neću se javljati. Vidite, jasno je meni šta je čija nadležnost, ali ja govorim ovdje o načelima, o principima govorim. Ne možemo prije podne imati jedne principe, a poslije podne druge. Znači, moramo imati stalno, ako se pozivamo na principe, stalno moramo imati i zato ja navodim neke primjere, jer ne možemo jedan princip zagovarati ovdje, a drugi kad dođemo u federalnu vladu, a treći kad dođemo u kantonalnu vladu, pa četvrti kad dođemo u općinu. Oprostite, mi smo politički subjekti koji djelujemo na čitavom teritoriju, prema tome ne možemo i nemojmo misliti da su ljudi neuki, da oni dobro ne razumiju sve ovo o čemu mi govorimo. Mene nećete uvući u priču – ja čak mogu reći vrlo pozitivne riječi, ali mislim da nije to tema – o svim osobama koje su smijenjene. Znači, o osobama ja uopće ne raspravljam danas, ja govorim o legitimnom i legalnom pravu predsjedatelja Vijeća ministara. Na legitiman zahtjev, čovjek ima po zakonu, na koji se pozivamo, po proceduri donijeti odluku i on je u skladu s tim zakonom i 48 procedurom donio Odluku. Oni koji se pozivaju na procedure neka ih poštuju, ništa više. I čovjek je rekao da izražava poštovanje, zahvalnost prema osobama koje je smijenio, jer je to politika. Sastav u Vijeću ministara definira politika, ko skupi dovoljno rukica ovdje u ovom parlamentu ima Vijeće ministara. Mislim, matematiku svi znamo. Prema tome, onaj ko nije dio toga više nije i to je razlog, znači nemojmo praviti, ne znam ni ja, igrokaz oko toga kakva je osoba gospodin Ahmetović, kakva je gospodin Kasumović, kakva je ovaj Ibrahimović itd. Njima svaka čast osobno, ali očigledno više nisu dio tog većinskog paketa i to je samo razlog, i to je rekao predsjedatelj Vijeća ministara vrlo konkretno i vrlo korektno. Tako da mislim da samo gubimo vrijeme jer pretpostavljam da predsjedatelj zna da ima dovoljnu većinu za provođenje ove odluke.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović, replika.
Pa vidite, ovdje je rečeno da ja kritikujem SDA itd., tako da imam potrebu zaista da kažem, prvo da vas podsjetim da svoju sam diskusiju počela i referirala se na diskusiju kolege Šepića koji je pozvao da govorimo demokratski, otvoreno, na transparentan način. Ja sam upravo tako postupila, hvala vam, ja se ne kajem što sam tako postupila, uopšte se nisam referirala na bilo kakav potez SDA, ni bilo kog pojedinca SDA, nego na ono što se danas ovdje čulo od šest poslanika SDA kroz diskusiju i argumente koji su danas izneseni u tom kontekstu. To što je vas šest diskutovalo, a dva poslanika iz SDP-a, to je igra brojeva, ja sam se referirala na svačiju diskusiju, i jedne i druge strane, a to što neko vidi u svemu tome ono što želi da vidi, ili ono što se pribojava da vidi, ili, ne znam, što kvalifikuje na neki treći način, to je njegov problem.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Dakle, sve diskusije koje su došle izvan SDA jasno ukazuju želju da SDA ode iz vlasti. Neko to čini iz ovih, neko iz onih razloga. A imajući u vidu naše političke pozicije, naše platforme i stavove, ja vam moram kazati da je to za mene kompliment, a neka se zabrinu oni koji hoće da grade nove pozicije na tragu, između ostaloga, i onoga što smo danas čuli ovdje u Parlamentu. Za SDA je to kompliment i da znate da neće SDA nigdje otići, mi možemo biti u poziciji ili u opoziciji, ali uvjek ćemo biti ovdje u Parlamentu i uvijek ćemo zastupati ono što zastupamo. To je, dakle jedna stvar. Druga stvar, dakle zaprepašten sam tom količinom želje da se SDA eliminira. Pa vi sad analizirajte zašto je to. Ima puno odgovora, govorit ćemo o njima u budućnosti. I podsjećat ćemo se na ove trenutke. I druga stvar vezano za Predsjedništvo i za predsjedavajućeg Vijeća ministara. Dakle, stvar je potpuno jasna. Predsjedništvo obavlja konsultacije i kad ugleda parlamentarnu većinu od nje traži mandatara i tad se daje mandat mandataru na bazi parlamentarne većine. Ovdje se mimo Predsjedništva mijenja parlamentarna većina. Predsjedavajući i po zakonu i po Ustavu, onako kako 49 ja to tumačim, može smijeniti ministra, ali ne može, ili bar je nejasno, ili je bar neuljudno bez Predsjedništva to uraditi, mijenjati parlamentarnu većinu. On može iz iste stranke smijeniti ministra, da stranka da drugog ministra, ali ovdje je promjena parlamentarne većine. Pročitajte Ustav, pročitajte Zakon o Vijeću ministara pa ćete izvesti zaključke. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Zijad Jagodić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja moram reći da za ovu tačku nisam uopšte želio da diskutujem i želio bih da repliciram kolegici Azri. Ona je ipak profesorica na ekonomskom fakultetu i matematičke, odnosno, aritmetičke ili numeričke sposobnosti njene bi trebale da budu malo jasnije, jer ipak bar do brojanja do 10 treba da zna da je pet poslanika diskutovalo, a ne šest. I ukoliko mi do 10 fulamo, onda je zasigurno da ... sve se multiplicira. Ja bih zamolio da ... ja nisam komentarisao. Druga stvar, moram vam nešto reći, bez obzira što nisam želio da komentarišem jer ovo je stvar koja se tiče upravo 20 godina unazad. Vi ste bila ministrica vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Kada su svi, a ja sam pratio često puta slovenačku politiku, informacije, kada su svi rekli da je mlijeko pokvareno i u Sloveniji i naši, a Vi kažete kao ministrica da nije. I molim Vas ja ne bih želio da se ponašamo kao samuraji, nego da definitivno uzmemo odgovornost za period u kome ste upravo Vi ključ. Pogledajte u Vašem mandatu, ja moram reći da je vrlo malo zakona usvojenih, a o kome mi danas upravo razgovaramo. Razgovaramo o mlijeku, o voću, o povrću, o sezoncima kao što je to prošle sjednice kolega jedan iznio, međutim, ja smatram da smo mi to u tom periodu, daleko bi bilo drugačije. Što se tiče gospođe Majkić, kada sam već u prilici da repliciram, imam vremena, mene apsolutno ne čudi njena izjava kada su u pitanju stavovi SDA, ja znam da se Vi za BiH, mogu reći, mizerno borite. Ali nema problema, to Vi kao poslanica možete, nema problema. Što se tiče drugih, hajde da kažem prije svega SDP-a, mene zabrinjava jedno, premda sam, moram iskreno reći, očekivao da će SDA i SDP bez obzira kako mi govorili principijelno, neprincipijelno, da li je to normalno, nenormalno, ja sam ipak očekivao da ćemo mi u najvećem dijelu probati usaglasiti neke stavove bez obzira što se mi razlikujemo, i to je dobro što se razlikujemo. Međutim, ja ću biti sretan ukoliko od ministra prometa i komunikacija budemo vidjeli u narednom periodu kako u zračnom saobraćaju, cestovnom, pomorskom, riječnom, poštanskom, ukoliko budemo vidjeli napredak i investicije. A upravo problematika svega tiče se investicija, zapošljavanja, ekonomije itd., to su ključne stvari što ja mislim. Međutim, kako će ovo izaći na kraju, ja pretpostavljam nema problema, ali ja ću se držati definitivno stavova svoje stranke i učinit ću sve da na neki način probamo konstruktivno sudjelovati u narednom periodu, bez obzira kako to bilo, ali smatram i ovo mogu da zaključim, podsjeća me ova situacija na mladu koja nakon četiri, pet mjeseci razvodi se od mladoženje i traži drugog partnera. Da li će to uspjeti sa drugim, ja smatram da će vrijeme pokazati svoje. 50 Hvala.
Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Hvala. Moja replika se odnosi na ovu konstataciju gospodina Džaferovića da se nekom ovdje žuri da ih istjera iz vlasti i da je to kompliment. Što se tiče SDS-a, nama je sasvim svejedno ko predstavlja bošnjački narod u Savjetu ministara i mi to nikada nećemo birati. Kao što je predsjednik Bosić objasnio, sami ste se diskvalifikovali i to je odluka SDP-a koju mi nemamo pravo da sporimo, kao što ne bismo dozvolili da se niko miješa u naše međusobne odnose i sporazume sa SNSD-om i s tim ko predstavlja i kako RS. Ali ono što je naša obaveza jeste da zaštitimo interese RS-a i zato ćemo insistirati na dosljednom sprovođenju onog prvobitnog dogovora. Ali prije nego što odete u opoziciju da vam odagnam još neke strahove, pošto je ovdje bilo nekih izjava o nekim entitetima, četvrtom, petom, šestom, ne znam koliko, evo ja vas informišem da prema Sporazumu o zajedničkom nastupu SDS-a i SNSD-a jedina promjena Ustava koja dolazi u obzir jeste implementacija presude Sejdić–Finci. Dakle, što se tiče Prudskog sporazuma, a taj Prudski sporazum, gospodo, podsjetiću vas, potpisao je lider SDA Sulejman Tihić i on kaže da se zalaže za teritorijalnu reorganizaciju BiH uređenu od četiri i više teritorijalnih jedinica. Drago mi je da ste i vi od tog odustali i pozdravljam taj vaš stav. Hvala.
Dobro, sad ćemo o nama, uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, pa evo, da se ne stekne pogrešna slika u javnosti kako mi iz SNSD-a nešto ćutimo, a bili smo odlučili da se ne miješamo jer ovo nije stvar SNSD-a i ovu krizu tzv. u Savjetu ministara i funkcionisanju vlasti na nivou BiH apsolutno nismo mi prouzrokovali i ako i za šta trebamo dobiti zahvalnost onda smo tu trebali dobiti danas. Ali evo, danas kolege se pozivaju na Ustav, a to sam bezbroj puta ovdje upozoravao. Prvo je neustavno nazivati Savjet ministara vladom, jer to nije vlada BiH, pa je onda neustavno nazivati BiH državom, jer nigdje u Ustavu ne piše da je BiH država, to je državna zajednica dva entiteta, ali bi teško bilo to izgovarati, znate puno, državna zajednica entiteta RS i entiteta Federacije BiH čini državu, na kraju recite neću se ljutiti, BiH. Dakle, sve su to neustavne kategorije. Gospodo draga, mi iz RS-a nemamo nikakvog interesa ovdje da stupamo u bilo kakvu koaliciju ni sa SDA, ni sa SDP-om, jer mi ni sa kim nismo u koaliciji. Ovo su partnerski odnosi iz nužde, što je tako napravljena BiH, i nama je sasvim svejedno, mi imamo problema i imali smo i sa SDA kad štitimo interese RS-a, a stalno ćemo ih ovdje štititi jer zato i jesmo. Imaćemo mi, ja znam unaprijed, i problema sa novim ovim partnerima, a ne koalicionim partnerima, nego partnerima i odnosima iz nužde sa SDP-om jer će oni tražiti mnogo više, pretpostavljam, ali to je nova prekompozicija i dajte to riješite u vašem ovdje entitetu, Federaciji, i nama samo recite šta ste se dogovorili, a znam šta ste se dogovorili, i mi iz RS-a čista obraza, bez ikakvog uzrujavanja, bez 51 problema izglasamo novi Savjet ministara, novu parlamentarnu većinu, a već vidim najavljujete vi iz SDA kako ćete gore nešto zaustaviti. Ma zaustavite šta hoćete, mi ne učestvujemo. I na kraju, to sam rekao jedno pedeset puta ovdje, nisam ja portparol ni predsjednika RS-a Milorada Dodika, ali meni je čast kad ga vi ovdje pomenete. Ja zaista uživam, kamo sreće da vi imate takvog predsjednika i entiteta i stranke i da ga možete afirmativno tako pominjati kao ja. A ja nemam nikakvih razloga nego samo kažem – fala, predsjedniče, što vodiš entitet RS, to mi je važno. A vi šta god se dogovorite, ja sam ovdje svakako na privremenom radu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, najprije da odgovorim kolegi Jovičiću. Dakle, imamo mi predsjednika entiteta kojega više spominjemo nego Dodika. Prema tome, dakle bez obzira što danas govorimo o jednom vrlo osjetljivom pitanju, ja sam vrlo ohrabren razinom demokratske kulture u ovom parlamentu i načinom na koji o tome raspravljamo. I rekao bih da u ovoj raspravi ja prepoznajem, dakle, jedan puni kaleidoskop demokracije ovdje. Imali smo rasprave vladajući versus opozicija, opozicija, versus opozicija, natjecanje ko će, ko je budući vođa opozicije, imali smo čak i nekih rasprava vladajući – versus vladajući. Ali sad da se vratimo na suštinu stvari. Imamo predsjedavajućeg Vijeća ministara koji je u skladu sa Ustavom, zakonom i Poslovnikom predložio rekonstrukciju Vijeća ministara. Imamo parlamentarnu većinu iza toga prijedloga koja slijedi načela, odnosno principe, za koje se mi od početka zalažemo, da ta parlamentarna većina u sebi ima ukupnu građansku većinu, dakle ukupni legitimitet građana BiH i većinski legitimitet svakoga od tri konstitutivna naroda i stoga i sa principijelnog stajališta ne vidim ništa sporno tu. Niko ovdje, ja mislim, a ja mogu posebice u svoje osobno ime reći, nije želio eliminaciju SDA iz vlasti, uzimajući u obzir da je SDA od početka demokratskih promjena, pa evo i danas pojedinačno nosi najveći legitimitet većinskog naroda u BiH. Ali isto tako ne može niko negirati da buduća parlamentarna većina nema u sebi također većinski legitimitet bošnjačkog naroda. I ta situacija je sigurno dijametralno različita od one koju smo imali prije nekih godinu i nešto mjeseci ovdje u BiH. Dalje, koja je to platforma ove nove parlamentarne većine? Ukratko, za mene je ta platforma zaključci iz Brisela, sa dijaloga na visokoj razini, i Mapa puta koju smo tamo usvojili i iza koje je stalo, da tako kažem, i više nego što je postojeća parlamentarna većina i ova buduća koja će se uspostaviti ovdje u Parlamentu. Kratko da se osvrnem što je bio povod svemu ovome, jer sam bio sudionik ovih razgovora šestorke. I sastanak kada je definitivno zapravo postalo jasno da jedna od stranaka parlamentarne većine neće podržati budžet, vratimo se na suštinu razgovora kako su oni završili. Tamo je bio pokušaj da se napravi kompromis, da se budžet poveća i postojala je spremnost, ja bih rekao, svih tamo da se on poveća za razinu materijalnih sredstava i materijalnih troškova za policijske agencije i Graničnu policiju, dakle za agencije koje brinu o sigurnosti, ustavnom, pravnom poretku i granici i za izbjeglice. Nije bilo spremnosti da se poveća iznos za plaće, jer smo prije toga 52 u Banja Luci dogovorili da će se plaće administraciji smanjiti za 4,5% i, na kraju krajeva, to je već netko ovdje rekao, kolega Bosić čini mi se, da je na tom sastanku svima bilo jasno u koju poziciju se stavlja ona stranka koja neće podržati taj budžet. Kako dalje? Ja mislim da bez obzira kakav će biti ishod, a ishod je, bar što se tiče danas ovdje na Parlamentu čini mi se već iz ovih rasprava jasan, smatram da će ovaj parlament i ova garnitura, koja je izabrana ovdje u BiH nakon općih izbora i imenovana u različite razine vlasti, pokazati koliko je BiH svojim opredjeljenjem u realizaciji Mape puta i zaključaka iza Brisela. Prvi test pred nama je već, ja bih rekao, za desetak dana. Koliko znam, planira se sastanak šestorke ili sedmorke. Što se mene tiče, nemam ništa protiv da to bude i sedmorka u Banja Luci, kada bi trebali razgovarati upravo o realizaciji te Mape puta. A prva točka u toj Mapi puta i prvi termin je 31. kolovoza kada treba predložiti Parlamentarnoj skupštini amandmane na Ustav temeljem apelacije Sejdić–Finci. Mi ćemo, dakle kroz ovaj proces, koji je pred nama, svi, i vlast i opozicija, i kroz našu sposobnost da odgovorimo na dva testna poglavlja, na pitanja koja su postavljena u Briselu i koja su nam uručena do studenog mjeseca, zapravo pokazati koliko nam je stalo do BiH svima, bili u vlasti, bili u opoziciji. Ako taj test položimo do kraja godine ili konkretno do kraja studenog mjeseca ove godine, mi se možemo nadati da ćemo ... 2025. godine biti članica EU. Ako to ne položimo, nećemo ni do tada biti. Evo, ... to je moje duboko uvjerenje na osnovu onoga što sam za vrijeme svoga boravka u Briselu, razgovora što formalnih, što neformalnih, čuo od ljudi u EU, s obzirom da se nameću sve strožiji i strožiji uvjeti zemljama koje dolaze na red za EU. Hrvatska je imala najstrožije uvjete do sada, Crna Gora ima još strožije uvijete nego Hrvatska i bojim se da, ukoliko mi u ovoj godini ne uradimo ono što je do nas, a svi, do nas je svih ovdje, bez obzira tko će biti u vlasti ili opoziciji, odgovornost je za budućnost ove zemlje. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Kolega Emir Kabil, diskusija. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvažene kolege, meni je drago da je nova mlada, jer predstavljamo novu mladu, i žao mi je što kolega Jagodić nije tu, u našem narodu nova mlada obično znači mlađa, ljepša, inovativnija i bolja. I drago mi je što sam dio tog, tog tima. Neću govoriti o pokvarenom mlijeku, nego ću govoriti o jednom ozbiljnom problemu, pa ako hoćete, i sa medicinskog aspekta o našim uvaženim poslanicima iz SDA. Nije im lako, ovo nije patetična priča, njima nije lako. Napravili su katastrofalno lošu procjenu, tri hiljade ljudi na terenu je ostalo bez nečega, tri hiljade ljudi je živilo sa nečim što je neko gradio, i to mi svi dobro znamo, savršeno dobro znamo, preduzeća, upravni odbori, porodice itd., itd. Uvaženi poslanici iz SDA, to je vaš problem, to je problem na terenu, ovdje ovo nije veliki problem u Parlamentu, jer manje-više imate sad sigurnu poziciju. Na terenu je potpuno druga priča i apsolutno ne odgovara onome što vi pričate ovdje. Govorim o praktičnim stvarima koje se dešavaju na terenu, pa ako hoćete, i na državnoj, federalnoj i kantonalnoj vlasti. 53 Ja ću se ovdje referirati na dva govora, prvo gospodina Bevande koji je govorio o legitimnoj volji većine. Uvaženi poslanici iz SDA, vi ste 20 godina legitimna volja većine i zahvaljujući tom plaštu radili ste sve što ste mogli da radite, bilo dobro ili bilo loše, i to je legitimno, apsolutno legitimno. A druga stvar na koju ću se referirati je gospodin Bosić, koji je rekao da ste prekršili dogovor partnera, ne govorim koalicije, partnera većine. Dogovor partnera znači da i kad se nešto ne sviđa moraš prihvatiti jer ćeš dobiti ustupak tamo gdje nisi dobio i gdje ga ne možeš dobiti. Znači, vjerujem da je tu osvnovni problem svih ovih rasprava koje danas ovdje vodite da ste napravili katastrofalnu političku procjenu da će ovih pet popustiti jer odnos 5:1 nigdje u svijetu, ni u bilo kojoj matematici nije definisan nego na ovaj način da ako ste jedan protiv pet vi gubite. Ili ste možda imali neku političku procjenu da će jedan sakupiti sa druge strane nove mlade i ugroziti ovih pet koji su kapitalci. Nažalost, al' za vas nažalost, ali kapitalci, i to su faktičke činjenice vaše političke, ja bih rekao, nepromišljenosti. Referirati se u ovoj diskusiji na trenutnu situaciju koja je teška je smiješno, i to na najbolje ministre. Molim vas, neko je ovdje rekao, koji su to parametri ko je najbolji ministar? Pa ja sam u jednoj finansijskoj komisiji, pa svi ste vi participirali u vlasti, pa mi smo otkrili da u mnogim ministarstvima u kojima ste vi vodili vlast su bili najgori izvještaji, revizorski i svaki drugi, i to je fakat, to je činjenica. Vi kažete došlo je do nove podjele talova. Zar 20 godina nije bilo podjele talova i nije bilo talova, ja se bojim da ste vi očajni zbog nečega drugog. Rekli ste da ovo sada nije prirodno savezništvo. Ono što ste vi bili je bilo prirodno savezništvo, opet mi to nije jasno. Mi kao nova mlada smatramo da nismo prirodno savezništvo, mi kao mlada smatramo da smo vrhunski partneri koji će sve procese koje ste vi kočili otkočiti. Primjer, u Tuzlanskom kantonu godinu i po dana blokirani su svi školski odbori, zato što neko od moćnika SDA neće ili ne želi da dobije ili uzme onu školu koja je u raspodjeli napravljena, mi smo to otkočili za dva minuta. Šta znači školski odbor, šta to znači samo zato što neki čovjek sa tim želi da manipuliše sa drugim ljudima. Nova podjela BiH? Koja podjela BiH? Vi mislite da sa odlaskom SDA u opoziciju doći će do podjele BiH. Politički razmišljajući smatram da pravite užasnu štetu svima, a ponajviše vašim simpatizerima. BiH je starija i od Emira Kabila i svih ovih poslanika ovdje, a Boga mi i od SDA. Da BiH neće postati članica NATO-a i da vaš ministar vodi sve puteve, uvaženi ministe, kojeg jako dobro znam, prema NATO-u, smiješna priča. To je jedan proces, to je jedan jasan proces koji je definisan međunarodnim ugovorima, međunarodnom zajednicom i voljom međunarodnih moćnika. Mi nažalost nismo ti koji ćemo uticati na tu volju, mi smo oni koji će implementirati tu volju. Kažete da postoji užasna politička kriza ili da će se otvoriti užasna politička kriza. Ja tvrdim odgovorno da će se politička kriza stišati i smiriti, jer će se svi oni animoziteti stare dame, stare djevojke ugasiti. Kažete da bježimo od stvarnosti. Nažalost, kad ste na vlasti 20 godina postajete iracionalni, smatrate ili gubite sve vaše kontrolne mehanizme ili slične mehanizme koji vas održavaju u aktivnoj ili proaktivnoj vlasti. Ne možete i nemate pravo ni SDP-u, ni SNSD-u, ni bilo kome drugom spočitavati činjenicu da oni kreiraju ovu politiku, zato što ste vi duže bili u vlasti od njih, a oni su bili opozicija. Zašto su se udružili? Politička pragma. Tako da i ovaj argument koji ste iznijeli je apsolutno suvišan. Govorite o iracionalnim potezima. Iracionalni potezi nisu nove koalicije ili novih partnera. Vaš je potez izlaska iz vlasti ili ovih šest stranaka apsolutno iracionalan potez i ja ga ne mogu nikako objasniti, niti sa stanovišta političke logike, niti sa stanovišta moralno-etičkih i drugih kodeksa koje ste trebali da poštujete i da imate kada su u pitanju vaši ljudi na terenu. 54 Kažete da se procesi prema EU ne smiju zaustaviti. Koji procesi prema EU? Procesi prema EU su domaća zadaća. Ja jako puno putujem i školovao sam se vani pa znam kako zapadni svijet funkcioniše. Mi možemo odgađati do jedne tačke ili do jedne linije, ali tvrdim odgovorno da kada Evropa i ta EU procijeni da ima kvalitetne partnere, a mislim da će sada imati kvalitetnije partnere, da će ti procesi biti kud i kamo brži i bolji i efikasniji. Dalje, kažete zbog čega treba da se eliminišu naši ljudi. Ko govori o eliminaciji vaših ljudi? Ko to ovde eliminiše vaše ljude na svim nivoima, od kantona do ove instance ovde. Ovde nije problem, problem je dole nisko u bazi, u opštinama, u kantonima. Vi ste ih eliminisali, vi ste ih isključili iz vlasti i vi ste im, da budemo pošteni, da budemo potpuno pošteni, uskratili normalan život. Zato ste odgovorni i snosite političku odgovornost. Drugo, ako pet partija vas ne podržava, kao što sam rekao, nemate o čemu pričati. Morate napraviti političku procjenu ili je tih pet partija ok ili nije. Pet partija su jače i gotova priča. To se zove politička pragma. Ja da to pokušam sa 2% glasova da promijenim ili 3% ili 10 je apsolutno iracionalan potez. I mislim da je to isto posljedica infekcije i visoke temperature koja traje 20 godina u vašem mentalnom sklopu. Kažete jasno da će sve propasti poslije vas. Prije nego što vam kažem da odete u opoziciju na dostojanstven i džentlmenski način, da nije bruka otići nakon 20 godina u opoziciju i postaviti sva ova pitanja koja treba da postavljate i izazivate ako hoćete na najkvalitetniji način poziciju. Samo još jednom da vam kažem jednu stvar. Svaki dan u svijetu propadne između 10 do 20 hiljada firmi. Svaki dan u svijetu propadne između 5 i 6 hiljada globalnih krupnih korporacija. Svaki dan u svijetu posao izgubi blizu 2 do 3 miliona ljudi. Svaki dan u svijetu iz pozicione u opozicionu partiju pređe najmanje 100 do 200 partija. Bez obzira na sve to, svaki dan u svijetu i svaki dan čovječanstvo ide naprijed. Prema tome, shvatite, vi niste ništa imaginarno, vi ste dio jednog normalnog procesa i treba da shvatite da će BiH i svijet ići dalje. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Anto Domazet. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, članovi Vijeća ministara, poslije tri sata diskusije, rada, već smo dosta umorni. Ja ću se u svom izlaganju fokusirati na jedan element rasprave koji možda nije dobio svoj konačan odgovor, mada je bio prisutan ... kod mnoštva diskutanata. Prije svega htio bih da istaknem da čitava ova rasprava i diskusija zaista odiše jednim visokim demokratskim tonom i ona jasno pokazuje koliko je politički konsenzus bitan za dobrobit i progres u BiH. Politički konsenzus je ono što može da osigura napredak u BiH i tu političke kulture političkih partija dolaze do visokog izražaja a potreba da se konsenzus iznalazi skoro da graniči sa sistemom vrijednosti koje pojedine partije promoviraju. I sve partije se moraju mijenjati i ja mislim da nema nijedne partije, čak ni u ovoj šestorki, koja ne doživljava promjene ovim koalicionim partnerstvom koje posljednjih mjeseci djeluje. I u tom smislu mislim da je SDA upravo pokazala tu 55 nesposobnost da proizvodi, sudjeluje u produkciji kompromisa koji su potrebni za napredak, napredak zemlje. Nije otpor SDA budžetu bio otpor ciframa i budžetu, nego je to bio otpor reformskom kursu koji je bio započet u konceptu, u oblasti koncipiranja budžeta za 2012. godinu. I to je ta platforma o kojoj kolege iz SDA stalno govore. Pa platforma se stvara hodom, platforma se stvara iz jednog u drugom problemskom području i tako možemo i osigurati napredak. Dakle, to je bio otpor jednom reformskom kursu, jednoj reformskoj platformi u domenu budžeta i zato imamo ovako velike i teške implikacije izostanka u takvoj platformi. Ja bih htio da kažem da mi u SDP-u smatramo važnim političkim ciljem jačanje institucija BiH. Država BiH je uvjet za ekonomsko i socijalno blagostanje građana u BiH. Ona je vjerovatno i dobar okvir i osnova za napredak u evropskim i euroatlantskim integracijama. I na kraju, ona osigurava pravnu sigurnost, socijalni položaj ljudi i mi ni u kom slučaju ne dozvoljavamo nikome monopol nad institucijama BiH i monopol nad BiH. Mi se međutim razlikujemo u tom pogledu od SDA što smatramo da institucije BiH treba razvijati, imajući u vidu ekonomske mogućnosti i ekonomska ograničenja BiH da participira u finansiranju, odnosno da osigura finansiranje tih institucija. To znači institucije moraju biti predmet racionalizacija, predmet optimizacija. One moraju osigurati value for many, dakle vrijednost za novac koji se daje za njihovo funkcioniranje. One moraju biti što više podvrgnute kriterijumu efikasnosti i funkcionalnosti. Tako se može stvarati funkcionalna država. I zahtjev za većim budžetom istovremeno ne znači zahtjev za funkcionalnijim institucijama, efikasnijim institucijama itd. I, ja neću sada da vas opterećujem time da ponavljam šta je sve ovaj budžet koji je usvojen u ovakvoj jednoj demokratskoj konkurenciji ideja, šta je donio, ali on je sigurno napravio jedan veliki korak u reformskom kursu u BiH i ja vjerujem da i premijer Bevanda može očekivati bolji rejting, kreditni rejting barem iz ovog osnova, naravno još neki drugi elementi moraju da se steknu da bi se to moglo zaista realizirati. I ja bih htio da jasno naglasim da je ustvari SDA dovela do samoisključivanja iz ovog političkog partnerestva i sve posljedice koje iz toga proizlaze praktično su posljedice ... koje treba promatrati kao greške, ali greške sa sankcijama. I te sankcije su ovdje predmet današnje rasprave. Ja na kraju ne želim da kažem da će u novom partnerstvu ili na novom, u rekonstituciji političkog partnerstva, teći med i mlijeko. Treba puno rada, treba puno truda, treba puno političke mudrosti da se krupni zadaci koji su pred nama realiziraju. Ali, na tome se mora raditi i u tom smislu i ova odluka koja je danas predložena od strane predsjedavajućeg Vijeća ministara je neizbježna. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Uvažene kolegice i kolege poslanici, s obzirom na dužinu rasprave i s obzirom na stanje, molim vas da se prijavite za diskusiju i da zaključim listu diskusija. Ministri su tražili riječ. Prema dogovoru u Kolegijumu i prema Poslovniku čl. 68. i 167. ću dati ministrima da se obrate, a poslije toga poslanici koji žele da repliciraju na te ... i to ću dati jer su meni poslanici uvijek na prvom mjestu. Ali molim vas da bi mogli da planiramo i pauzu. Listu diskusija, ako se niko više ne prijavljuje, zaključiću sa gospodinom Matom Franjičević. Gospodin Mato Franjičević. Izvolite. 56
Gospodine predsjedatelju, ja ću biti zaista kratak. Neću trošiti puno riječi da pohvalim kolege koji su, raspravljajući o ovoj osjetljivoj temi, pokazali zavidan stupanj demokratskog sluha. Želim reći da što se tiče HDZ-a naš stav je jasan i iznio ga je kolega Lozančić, a utemeljen je na sljedeće dvije bitne stvari. Mi želimo da se, kada je riječ o izgradnji institucija pravne države, poštuju ustavom i zakonima propisane procedure, s jedne strane, i, s druge strane, da se poštuju neki temeljni principi. Usprkos pokušajima gospodina Džaferovića da argumentira kako u ovom slučaju je upitno poštivanje Ustavom predviđenih procedura, mislim da je Ustav u potpunosti ispoštovan, sve norme koje Ustav propisuje su ugrađene i poštuju se ovom odlukom koju je predložio predsjedatelj Vijeća ministara. Također i kada je riječ o nekim temeljnim principima mislim da su i oni ispoštovani i o tome je nešto govorio kolega Božo Ljubić. I u ovoj prekompoziciji u stvarnju ove nove parlamentarne većine i u novom pretpostavljenom izgledu Vijeća ministara jasno je da će sva tri konstitutivna naroda imati svoje legitimne predstavnike, odnosno da će biti većinski legitimirani. I to je ono što, još jednom moram naglasiti, je nama iz HDZ-a veoma važno. Želio bih pozvati sve, a posebno svoje kolege iz SDA, da kada se pozivamo na principe da pokušamo biti doista principijelni do kraja, jer kada je riječ o principima može se biti ili principijelan bezuvjetno, a nikako biti principijelan u određenom momentu kada to mojoj ili nekoj drugoj političkoj opciji odgovara, a nepoštovati isti princip onda kada to ne odgovara. Želio bih upozoriti na činjenicu da je sazrelo vrijeme da se i na razini Federacije BiH ispoštuje ovaj isti princip, da i tamo dobijemo vladu koja će biti na odgovarajući način legitimirana i od predstavnika sva tri konstitutivna naroda kako bismo u čitavoj BiH, na svim razinama, mogli doista ići mnogo sigurnijim i mnogo bržim hodom naprijed prema onome u što se retorički svi zaklinjemo, prema europskim i atlantskim integracijama. Ne znam, bojim se da ne uzmem previše vremena, ali moram reći, s obzirom da su se secirale neke od rečenica koje je izrekao predsjedatelj Vijeća ministara u obrazlaganju svoje odluke, jedna od njih je i ona da se ne smiju zaustaviti reformski procesi, zaista ne bi bilo dobro zaustavljati te reformske procese, a nažalost svjesni smo najava koje ukazuju na to da bi ti reformski procesi mogli biti i zaustavljani blokadom rada nekih važnih institucija BiH, poput Parlamentarne skupštine, kroz eventualnu, nadam se da do nje neće doći, blokadu rada Doma naroda. Evo, još jednom zahvaljujem i, naravno, što se nas iz HDZ-a tiče, mi ćemo podržati ovu odluku. Hvala.
Evo replike dvije. Uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, samo pitanje gospodinu Franjičeviću i gospodinu Ljubiću, s obzirom da se pozivaju na legitimitet i ne samo ovdje već i prije su isticali zaštitu kada je u pitanju hrvatski narod. Evo samo da mi pojasne pošto se ja u to očito ne razumijem dobro – Gdje se oslikava legitimitet bošnjačkog 57 naroda, kroz koju političku opciju u Parlamentarnoj skupštini BiH? Je li to u Predstavničkom domu ili u Domu naroda? Imam pravo na još jednu repliku, pa ću kasnije da odgovorim. Hvala.
Uvaženi kolega Zvonko Jurišić, replika. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Ja se nisam javio za diskusiju, ali evo imam potrebe kroz repliku, s obzirom da ste zaključili maloprije sa kolegom Franjičevićem. Ovde se danas čulo od velikog broja diskutanata poštivanje standarda, poštivanje procedura, poštivanje zakonitosti i poštivanje ustavnosti, onda na kraju i legitimnosti. Točno da to treba sve poštivati, ali na sceni u BiH, pogotovo u Federaciji, radi se o političkom, pravnom, zakonskom i ustavnom nasilju. Za to imamo nekoliko znači primjera, vrlo eklatantnih primjera gdje je jedan od ministara iz Vlade Federacije podnio ostavku i tu ostavku mu je po zakonu i po Ustavu Federacije potpisao predsjednik Federacije. Ali se nađu nekakvi tumači zakonitosti i ustavnosti i oni kažu – ne, on je i dalje ministar jer to što je potpisao predsjednik Federacije da to ne vrijedi. Znači ako je u pitanju, evo, danas ovaj parlament, ova razina vlasti, Ministarsko vijeće, ovde trebamo poštivati volju većine, i parlamentarnu, i zakonitost, i ustavnost. Znači, točno je da trebamo poštivati ustavnost i zakonitost. Vi ste imali primjera, je li, gdje je neka nova parlamentarna većina koja se sama sazove u jedno određeno vrijeme 26. 6. mada je bila zakazana sjednica ..., sve to da riješi za 2. 7., imenuje i neki privremeni upravni odbor koji zakon ne prepoznaje. Znači, zakon to ne prepoznaje, ja bih volio da to prepoznaje. Znači, i tamo imamo kršenje, odnosno pokazivanje mišića, je li? Tako da mi je drago ovde da sam danas čuo da se poštiva zakonitost i ustavnost. Ali tu moramo biti principijelni i onda to poštivati na svim razinama a ne samo na onoj razini, eventualno, na kojoj nekome to odgovara. Evo, toliko.
Evo, sada će kolega Mato Franjičević to odgovoriti. Izvolite.
Valjda neću izazvati nove replike jer nam se zaista žuri, vrijeme je na izmaku. Što se tiče ovog pitanja kolege Sokolovića, naravno i na razini Zastupničkog doma i na razini Doma naroda ukupno se može vidjeti, a sukladno opet procedurama propisanim Izbornim zakonom, postoji li legitimitet ili ne postoji. Ja se naravno mogu složiti da te procedure nisu dovoljno precizne ili nisu potpuno precizne, ali evo na nama je možda da i kod ovih nastojanja da postignemo dogovore oko implementacije presude Sejdić-Finci, da i te procedure poboljšamo, da ih učinimo i preciznijim i transparentnijim i adekvatnijim stvarnom stanju i stvarnoj definiciji BiH ovakve kakva ona doista jeste. Što se tiče kolege Jurišića, pa nemojte, kolega Jurišiću, spominjati eventualne greške u proceduri kada je riječ o predsjedniku Federacije, Vlade Federacije, kada je sam temelj na kojemu počivaju te institucije u proceduralnom smislu neupitan, nego neuptino neustavan i neupitno 58 nezakonit. I svi dobro znamo da je Središnje izborno povjerenstvo kao institucija države BiH, koja je jedina zadužena da skrbi na zakonu utemeljenoj implementaciji izbora, rekla svoje kada je riječ o izboru predsjednika Federacije, a posljedično onda naravno i o svemu onome što je uslijedilo nakon toga od Vlade Federacije pa nadalje. Dakle, nemojte da ponavljamo neke stare priče. Hvala.
Zahvaljujem. Evo još malo dodatnog objašnjenja od kolege Bože Ljubića, pa će onda Zvonko Jurišić, samo malo, molim vas.
Poštovane kolegice i kolege, ja sam izravno prozvan da odgovorim na pitanje. Jasno je da se Vijeće ministara potvrđuje u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. I kada govorimo i o građanskom i narodnom legitimitetu, onda je on tu, u ovom domu. Međutim, ja se nadam da će kolege iz SDA sada nakon ovoga podržati naša dugogodišnja nastojanja, HDZ-a '90, da se Ustav promijeni na način da se u proceduru odlučivanja u Domu naroda ugradi klauzula da je za odlučivanje potrebita natpolovična većina koja uključuje većinu u svakom klubu konstitutivnih naroda. I da sada pojasnim onima kojima nije jasno već šest godina zašto smo mi bili protiv Travanjskog paketa. Upravo smo to tražili da se u Domu naroda uvede klauzula da, pored većine u Domu naroda, mora postojati većina u svakom klubu konstitutivnih naroda. Evo, mi i dalje ostajemo na tim stajalištima, a nadam se da ćete sada nakon ovoga podržati i to da se uvede, i to da se Vijeće ministara potvrđuje i u Domu naroda na takav način. Hvala lijepo.
Ja se nadam da će sada biti lakše, kamere su otišle. Uvaženi kolega Zvonko Jurišić. Izvolite.
Evo, ja ću kratko kolegi Mati Franjičeviću gdje je on sam ustvrdio, vjerovatno tako misli njegova stranka, da je izbor predsjednika Federacije bio neustavan. Gospoda su imali tada mogućnost uputiti apelaciju, imali su mogućnost prema Ustavnom sudu Federacije BiH, jer to je jedina mjerodavna institucija koja će reći je li nešto ustavno ili nije. To nisam ni ja, ni bilo ko od kolega zastupnika. Ali ako je već mislio na sam izbor, pa danas smo rekli, čuli diskusije ovde da se neko sam isključio, je li, da je u to vrijeme stranka kojoj pripada kolega Franjičević izabrala, znači da nije antidejtonski djelovala, odnosno opstruirala izbor izaslanika u Dom naroda Federacije BiH, tada vjerovatno ne bi bio aktuelni predsjednik Federacije izabran za predsjednika Federacije. Nego, to kažem, antidejtonsko djelovanje je dovelo dotle da je Parlament formiran bez cijeloga, evo nećemo sada pojašnjavati, Kluba izaslanika iz reda hrvatskog naroda, a pet od 12 je uvijek bilo više od jedne trećine, ako ćemo i matematički. 59
Zahvaljujem. Ja sam dobio zahtjev od ministra Sadika Ahmetovića da se obrati. Nakon toga uvaženi ministar Zlatko Lagumdžija i nakon toga predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Bevanda, ako ima potrebu. Hajte molim vas tim redom.
nije uključen mikrforon
Poslovnička ili šta?
nije uključen mikrofon
Hajte, izvolite. Ja sam mislio da je to pogrešno.
Ne, neću, ja ću kratko, evo da vas pozdravim, znači kako sam ja vidio sve ovo. Prvo se prekombinovao HDZ, pa se prekombinovala SDA, do podne ovako, od podne onako. Nadam se da se više poslije ovoga nećemo kombinovati i da se više niko neće prekombinovati i da ćemo svi biti u funkciji kako da građani bolje žive u BiH.
Zahvaljujem. Ministre Ahmetoviću, izvolite.
Poštovani poslanici, poštovane dame i gospodo, red bi bio da nekoliko rečenica kažem danas ovde, s obzirom na ovu raspravu koja je trajala skoro pola dana i prijedlog predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH da razriješi ministre iz SDA. Dakle, odgovorno tvrdim da predsjedavajući nije mogao ništa drugo niti napisati, jedino što je mogao je da u svom obrazloženju identifikuje pravog krivca za novonastalu situaciju u BiH koja poprilično prerasta u haos, a tamo je napisano da je to SDP, vjerovatno dakle pod uputama predsjednika SDP-a BiH, gospodina Lagumdžije. Ali evo, na određen način u BiH je i to demokratsko pravo da u vrijeme kada godinu i po dana kombinujemo da napravimo Vijeće ministara, odmah nakon nekoliko mjeseci mijenjamo i da usporavamo sve pravce koje BiH ima kada su u pitanju njeni i unutrašnji i vanjskopolitički ciljevi. Vjerovatno će vrijeme koje je ispred nas pokazati koje su štete ovakve odluke koja je trenutno na političkoj sceni u BiH, s obzirom da je kao indikator ove krize navedeno ... usvajanje budžeta BiH. I neko od zastupnika ovdje reče da se pokušlo napraviti kompromis, da je uvećano agencijama za provođenje zakona. Zašto to nije tako donešeno, jer ne tražimo mi uvećanja za agencije za provođenje zakona zbog sebe, zbog SDA, nego 60 zbog države. A kada ste to dogovarali zašto niste tako i završili i zašto niste i povećali za određeni broj miliona agencijama za provođenje zakona, ukoliko nije interes da imamo slabiji odgovor agencija za provođenje zakona u naredne dvije godine, jer je to evidentno nečija potreba. ... Dakle, ako pričamo o evropskom putu, onda imao sam jednu malu mapu puta pred sobom u odnosu na ono što čeka BiH kada su u pitanju evropske integracije, a to je mapa za bezvizni režim za BiH. Ako pričamo o evropskom putu, onda je sigurno poglavlje sigurnost i pravda koje zahtijeva najviše i odgovora i najviše posla za našu zemlju. Ako imate smanjene budžete u ovim agencijama, sigurno ste usporili evropski put BiH. Dakle, to je tako. Dakle, ima onih koji ovo razumiju, vjerovatno ima onih koji to i ne razumiju. Danas cijelo vrijeme, dakle žao mi je što je predsjedavajući to rekao da zbog reformi, zbog evropskog puta BiH. Prva stvar, dakle i prva greška koju radite da bi evo uklopili tu neku novu koaliciju, odmah na startu rušite već postojeći evropski zakon, to je Zakon o sukobu interesa i vraćate BiH nazad. Jel' to vaš prvi odgovor na evropski put BiH? Dakle, trebate to reći građanima naše zemlje jer znaju oni čitati i vjerujem da će oni to znati i prepoznati u narednom periodu. Ali isto tako znam da je to zakon za jednog čovjeka, ne za ovog sa plakata od prije dvije godine, nego zakon za drugog čovjeka koji je bio isto tako na drugim plakatima. BiH baštini, rekao bih, demokratiju samo posljednjih 10 godina. '91. godine smo imali prve izbore i nismo mogli to završiti u miru pa je bio jedan težak rat u BiH. Nakon toga su nam došli stranci i vodili sve procese u BiH do 2002. I taman kada smo počeli, evo imamo, dakle opet, povratak nazad i urušavanje, kako Ustava Federacije, tako i zakona koji bi se trebali poštivati ukoliko se pozivamo na evropski put, jer je to osnova svake danas članice EU. I o tome dakle nemojte pričati, jer to svakodnevno negirate kroz postupke, kako u Federaciji, tako i na drugim razinama u BiH. Ja znam da ovde ima različitih interesa i ja ih poštujem, dakle kao političar koji se bavi, evo određeni period, politikom u našoj zemlji. Različite političke partije imaju različite interese. Ali ću reći kao ministar sigurnosti, jer to je moja obaveza, nakon toga da li ću otići ili kada odem sa ovog mjesta onda imam obavezu samo prema mojoj porodici, ali sada imam obavezu da kao ministar sigurnosti kažem nekoliko rečenica i ono šta je dakle danas i kakva je sigurnost u BiH i zašto se pojedini politički interesi vežu i za ovu prekompoziciju vlasti u našoj zemlji. U ovoj zemlji, na svu sreću, ima još u policijskim strukturama, tužilačkim strukturama, i sudskim strukturama, i obavještajnim strukturama – još poštenih ljudi. Ima ih manje nego nepoštenih. Većina ih je povezana sa organizovanim kriminalnim grupama. Većina ih je povezana sa organizovanim kriminalnim grupama, većina. Govorim o većini, većina. I to, moja jedina greška, dakle govorim o političkim potrebama određenih političkih struktura jedne ili više, zašto treba, zašto ste zamijenili ove teze, prvo država pa Federacija, vjerovatno je to bio pritisak od onih koji danas hoće da uđu u vlast u BiH, da ostanu dio priče da bi mogli sve to završiti, moja greška je što smo okupili nešto malo policajaca i nešto tužitelja koji su bili odlučni da dođemo do samog vrha ljudi koji se bave i vode organizovani kriminal u našoj zemlji. I to je možda moja greška zato što sam otišao nekoliko koraka unaprijed. Vi znate koje je napade imao Dragan Lukač zato što je o određenim stvarima progovorio. Vrijeme će pokazati zašto je smijenjen državni tužilac u Tužiteljstvu BiH. Jesu li to razlozi oni koje smo mogli gledati na televiziji ili su neki drugi razlozi? Vrijeme će pokazati zašto se, i u ovom trenutku je prvi interes, a do prije nekoliko dana je bio interes da se napravi rekonstrukcija federalne vlade, da se napravi rekonstrukcija državne vlade i na tome će stati. Od toga ne možemo dalje, jer 61 ustavno struktura Federacije je sasvim komplicirana i ne možete dalje otići. Ali završit ćete, dakle gospodine Lagumdžija i SDP, posao za one koji vas na to tjeraju i zbog kojih to ili morate ili imate neke obaveze da to završite. Ali ono što sigurno znam, dakle prostor na kome se organizirani kriminal uvodi u strukture ove zemlje, organizirani kriminal će imati svoju državu, jer to nisu koraci koji će nas odvesti u EU. To su koraci koji će nas sigurno vratiti puno koraka unazad. Ja znam da će ponovo ovo izazvati reakcije i različite komentare u našoj zemlji, pitanja zašto se nije radilo više. Ja sam već odgovorio na ovo pitanje, jer zato što imate u strukturama svim ovim one koji to sprečavaju, ali sam isto tako siguran da vrijeme koje je pred nama je sigurno vrijeme koje će ili imati fingirane sudske procese, a organizovani kriminal će raditi svoj posao, da bi prikazali javnosti da se bavimo i borimo protiv organizovanog kriminala. I zato su ovi pritisci na medije u federalnom parlamentu da se osigura dakle taj medijski prostor, da tako to prikazujemo ili je sasvim nešto drugo. SDA ne štiti fotelje. Pokušavamo ostati duže da bi imali manje šta za popraviti kada dođemo za dvije godine. Sve što ostanemo duže, imat ćemo manje za popravak onog što može pokvariti SDP. To se vidjelo kada su vladali u Alijansi koju su imali od 2002., od 2000. do 2001. godine. I tada je sreća bila da smo imali jake međunarodne institucije, pitanje je kako bi se održao mir u BiH. Vi ste svjedoci toga. Dakle, tada smo imali međunarodnu zajednicu koja je podržavala taj proces i imali smo jake institucije, od vojnih, policijskih i drugih institucija, pa su zaustavili eventualni sukob u našoj zemlji. Ja vam želim svaku sreću. Mi ćemo se boriti da ostanemo što duže, da bi vi mogli što manje ovo pokvariti, ali isto tako svima onima koji ne misle o budućnosti ove zemlje, misle o svojim ličnim, sopstvenim interesima, želim svako dobro. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministre. Uvaženi ministar Zlatko Lagumdžija ... Izvolite.
Ja se zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, prirodno da zaista sam s pažnjom slušao sve diskutante, s onima s kojima se slažem i s kojima ne. Pokušavao sam sebi da pomognem da kroz sve ovo skupa i ja i svi vi zajedno izađemo i prođemo što je moguće više učeći kako se ljudi ponašaju u jednom domu kao što je ovaj. Dakle, da to sve što radimo radimo demokratski, prije svega, da pokazujemo demokratsku kulturu koja nam nije bolja strana. Ali ako već ne možemo doći do nekih visina od kojih možda svijet očekuje, nekada i mi jedni od drugih, onda bar da ovo sve skupa učinimo što je moguće dostojanstvenijim. I upravo čuvajući dostojanstvo, i vas kolegica i kolega s kojima sam dugo ovdje sjedio kao poslanik, zastupnik, puno toga neću reći. Štaviše, najveći dio onoga što bi trebao reći, neću kazati. Moram priznati da mi je jako žao što je do ovoga došlo. Jako mi je žao što kad smo prije praktično nekih godinu i po dana pokušali da sastavimo parlamentarne većine na različitim nivoima, ja sam zaista tada bio uvjeren da su kolegice i kolege iz SDA ti koji zaista hoće da reformiraju 62 zemlju i da reformiraju sebe. Smatrao sam da treba dati šansu i njima i svima nama. Vjerovao sam da je to tako. Nažalost, nažalost, vrijeme će pokazati, ni jedno ni drugo se nije uspjelo i kroz ovo smo morali proći, nažalost. Dokle smo došli najbolje govori ovo što ste čuli prije mene. Ja ovo malo pričam o dostojanstvu i o svemu da sebi dođem od onoga što sam čuo ovdje. I vidio sam vas kako reagirate. Evo, da nije ovo bila tačka dnevnog reda, evo da je ministar sigurnosti po tačci bilo kojeg dnevnog reda izašao i rekao ono što je kazao, to je potpuno dovoljan razlog da mi upalimo sva crvena svjetla i da taj isti ministar sigurnosti nakon toga jednostavno kaže ja vam se zahvaljujem, ja sam ministar sigurnosti u kome, izvinjavam se ako nisam precizan u citatu, parafraziram, većina ljudi u policijskim, tužiteljskim i pravosudnim, većina je povezana sa organiziranim kriminalom. I onda da bi bili precizniji, da smo to dobro čuli, onda se kaže, ali hvala Bogu zahvaljujući jednom malom broju ljudi iz tih struktura, ko biva, nešto se bori. Dozvolite, što kažu, da si ne znam ko, kad sjediš na toj funkciji i kad dođeš do te spoznaje, onda je elementarna stvar da kažeš – ovdje treba nešto mijenjati, a prvo treba ja da se sklonim. Ja sam duboko uvjeren u to da je obrnuto. Sigurno da u svakoj strukturi, u svakoj političkoj stranci, u stranci iz koje ja dolazim ima struktura povezanih sa lošim kriminalnim i svakakvim radnjama. I to nije emanentno ni jednoj stranci, ni jednom narodu, ni jednoj profesiji. A to da mi imamo problem takvih struktura, to nije sporno. Ali problem je kad te strukture pređu iz jednog malog procenta, kad takve strukture u politici pređu u dvocifren rezultat, onda se to zove fašizam je na vratima. Ali da tvrdite da u je jednom društvu jedna struktura organizovana, koja treba da bude osnov i na zaštiti vladavine prava, da je ona u većini sastavljena od toga, tu sve prestaje. Ja moram priznati da prije skoro dva mjeseca smo mi o ovome razgovarali. Mi sad imamo dva, dvije su stvari pred nama. Jedno je pitanje ogromnih i ekonomskih, socijalnih tenzija koje postoje u društvu i našeg zajedničkog cilja da idemo brže ka evropskim i euroatlantskim integracijama. Da brže idemo ka NATO-u, da brže ispunjavamo ono što smo u Briselu nekidan usaglasili i dobili. Dakle, to je jedna stvar, kako da se okrenemo tome. A da bi se okrenuli tome moramo da imamo institucije koje se bave time, a ne bave se sobom. E sad, sve treba ... mora se uraditi u skladu sa Ustavom i zakonom i nikako drugačije, ali gdje nam treba malo više demokratske kulture. Ja pitam i pitao sam gospodu iz SDA, zadnjih nekoliko mjeseci, izvolite, napravite ovo bez nas. Napravite bez SDP-a. Molim vas napravite ovo. Ako možete, evo sad uzmite, mi sad odlazimo. Imate li demokratsku većinu i prohodnost zakonodavnu u oba doma, s bilo kim? Imate. Evo odmah se sklanjamo odavde. Nemate, skonite se. To je princip demokratskog svijeta. Ustav postoji da bi tako neki duh takav štitio. A ne. Vi ste odlučili da koristite sve ustavne i zakonske procedure moguće, da u stvari se ponašate onako da se mi ne možemo baviti onim zbog čega smo birani. Dakle, vi ste postali majstori procedure da se ostane na mjestu na kojem ste. I borit ćete se do kraja da bi, ko biva, kad jednom pobijedite, imali manje za popraviti. Najviše ćete imati za popraviti i najviše će imati za popraviti onaj ko dođe 2014. godine ukoliko ovo stanje, sada ovakvo kakvo je, duže bude trajalo. I da znate, ko god dođe više će imati da popravlja zbog toga što ovo ostavljate ovako. I koristite sve moguće principe. Spominjali ste 2001. godinu. Vi ste tada imali drugog predsjednika. Tada je pobijedila, sastavila se Alijansa za promjene, tada je u onoj sali dole na prvom spratu se skupilo 22 poslanika, 22 potpisa se skupila. Tada je tadašnji vaš predsjednik rekao – uredu, to je demokratska volja. Tada je Halid Genjac, kao član Predsjedništva, suprotno čak velikom broju zahtjeva ljudi iz njegove vlastite stranke, podržao mandatara, zato što je iza sebe imao 22 potpisa. I znao je da iza ta 22 63 potpisa on će biti smijenjen u Parlamentu sa mjesta člana Predsjedništva. To je čovjek uradio jer je imao u sebi demokratski habitus kulture i imao je predsjednika koji je po svojoj prirodi bio demokrata, bez obzira šta će istorija o svemu tome kazati. Vi to sad nemate. Ali uredu, i to je demokratski. S obzirom da ste se zabrinuli za Bošnjake, ne brinite se, ne brinite se. Ova zemlja je umorna, ranjena i nesretna od svih mogućih ekskluziviteta, pa je tako umorna, ranjena i nesretna zbog vašeg ekskluziviteta da branite svoj narod, ne od onih od kojih ga morate braniti, branite ga od sebe konačno. Nije broj ljudi u Domu naroda, o tome ste vi pričali meni kad sam razgovarao s HDZ-om, vi ste mene ubjeđivali da je ovo odraz, a predstavljanje naroda nije broj ljudi u Domu naroda. Odlično. Zna se odlično koliko imate glasova Bošnjaka iza sebe. Stranke ... u ovom parlamentu koje sjede, za koje su glasali i Bošnjaci ili za neke samo Bošnjaci, da ne kažem one koji nisu prošli prag, imaju preko 800, preko 900.000 glasova. Evo ovih četiri-pet stranaka ovdje, preko 900.000 glasova. Šta je vaše od toga? 200-220, ja, i i šta ćemo sad? Pa mislim šta je, otkud, čega ste se vi toga sjetili. Ja također, mene čudi, ja sam dužan u ovom parlamentu reći nekoliko stvari, jer ovo će sve ostati. To kad mene kojekakvi, kad vaš predsjednik izađe na svoju omiljenu televiziju na kojoj ga češće vidim nego jaje u frižideru, ja kad vidim čovjeka tamo kako objašnjava da ja ovo sve radim zato što mi je to Dodik naredio, a onda nakon toga u ... rečenice kaže da je njemu Dodik se žalio kako ja od njega tražim da on to ko biva vama uradi. Više ne znate gdje ste. I ja bih vas zamolio da, one koji su spominjali ovdje seoske varalice, zaista nije uredu za vašeg predsjednika i ljude koji ovdje nisu da ih tako zovete. Nije to uredu. Nije uredu tako prozivati ljude koji ovdje nisu, ... ne može pasti na pamet da bi nekog mimo sebe u ovoj sali mogli takvim vidjeti. Šta je bitno ovdje reći? Oko budžeta hoću nešto da kažem zbog stvari koje su nam prioritet, oko budžeta. Šta nam je platforma? Ono što smo u Briselu neki dan usaglasili, nas sedam, to nam je platforma, obaveze prema EU i NATO-u. I naša platforma je realizacija i sprovođenje toga, između ostalog zahvaljujući mehanizmu koji se zove budžet. Naša platforma je i u budžetu koji je, kakav je takav u ovim okolnostima, u ovom odrazu političkih pomjeranja i snaga i silnica, najveći mogući bio. Da vas podsjetim, za one koji su bombardovali narod netačnim informacijama, 2008. godine Uprava za indirektno oporezivanje imala je prihod 4 milijarde i 900 neto KM, prošle godine, a ove godine takođe ne očekuje se ... već ćemo dobaciti do 2008. godine sa stanovišta neto prihoda Uprave za indirektno oporezivanje. 4,9 milijardi. Zašto? Zbog ekonomije. Jučer smo imali na Vijeću ministara informaciju koju ćete dobiti o servisiranju spoljnog duga. 2008. godine naš spoljni dug je iznosio 4 milijarde i 240 miliona, sa 31.12. ove godine iznosi 6 milijardi i 660 miliona. Samo da znate u ove četiri godine, ne radi se samo o tome što nam je dug porastao za 2,4 milijarde dolara, a to nije uradilo ovo Vijeće ministara ni pod njegovim pokroviteljstvom, nego se radi o tome da je za privredne djelatnosti dug otišao sa 550 miliona na 660, a za javni sektor sa 700 na milijardu i 700. I zato one rupe o kojim se govorilo u budžetu RS-a i Federacije, u budžetima njihovim. Dalje, treba znati zašto se nama žuri? Zato što 2008. godine u budžetu je bilo 250 miliona za otplatu stranog duga, ove godine 450. Sa 250 na 450. A iduće godine, za vašu informaciju, treba odbrojati 750 koje su zadužile prošle vlade na svim nivoima. 2014. godine, sretna nova 2014., 100 godina od početka ratova u ovim prostorima, 770 miliona. A prošle godine bilo, trebalo, odnosno 2008. godine 250. I sad kad pogledate, sad će se ispostaviti, znate ko ima probleme, i o tome je kolegica Pandurević govorila, znate koji problem, što smo mi ovakvim fiskalnim okvirom dogovorili da se prvo, dakle 2013., 2014. prvo se servisira strani dug pa onda se servisira država, i to sve od 64 prihoda 4,9 milijardi koji neće biti spektakularno veći ukoliko ne promijenimo ukupno ponašanje. Pa ko ovdje priča o izdaji države? Dakle, da skratim ovu priču, ja zaista sam duboko uvjeren u to da se mi moramo okrenuti onome što je rješavanje upravo ovih problema, a to možemo da znate, što se mene tiče, ponavljam još jednom: ono što sam rekao predsjedniku Tihiću prije nego sam poslao pismu gospodinu Bevandi, na koje se toliko referirate, molio sam predsjednika Tihića zajedno sa, evo ovdje sjedi gospodin Ljubić, sa gospodinom Bosićem, Dodikom i Čovićem, molili ga da prihvati ovakav budžetski okvir da se ubaci novac za izbjeglice i za ove policijske agencije. Molili ga da nakon toga donesemo zaključak da se u prvom rebalansu, koji će biti neophodan, da se vodi računa o svim drugim zahtjevima. I fino ga molili da to uradi. Ako ne, ja sam ga molio da preuzme odgovornost za privremeno finansiranje da mi izađemo na pres-konferenciju da ja kažem – SDP izlazi iz ovoga, jer nećemo da preuzmemo odgovornost dalje. Dakle, stvar je vrlo jasna. Sve što budete radili po zakonu i proceduri, držali se ko mačka za fotelje, sve je to nauštrb svih nas, a i vas koji to radite. I nama će biti žao što to moramo uraditi na taj način. Meni je to strašno žao što tako radimo. A morate shvatiti da, ukoliko ste u stanju, vi gospodo iz SDA i bilo ko drugi, skupiti bilo kakvu većinu koja je kvalifikovana u ovom domu da krene naprijed, imate ostavku svih ljudi iz SDP, od mene pa nadalje, odmah. A to je demokratski princip. E, to ću vas također naučiti. Možda ne vas nego u nekom drugom mandatu kad budete u prilici, je li, kad dođu neki drugi ljudi, kad ponovo budete imali nekog predsjednika koji je demokrata po svom habitusu. I na kraju želim ovdje jasno da kažem, svi oni koji pitaju mene o podjeli talova, o fakturama lideru SDP-a, o trećem entitetu, i o onome na šta sam pristao, ja želim vrlo jasno da kažem – dogovor koji smo napravili, a tiče se presude Sejdić-Finci kao polazni dogovor za dalje rasprave, dio nas je u potpunosti zasnovan na svim onim principima na kojima smo se još u Brčkom usaglasili, na sastanku u Brčkom gdje je bilo šest lidera, po kom principu da se nađe model koji će pomiriti i građansko i nacionalno, koji će omogućiti da imamo i predstavnike građana i da ljudi koji, ondje gdje se predstavlja narod, imaju određeni stepen, koliko je moguće to uraditi, legitimiteta svog naroda, bez pravljenja nacionalnih biračkih spiskova, jer je i takvih ideja bilo, bez novih entiteta, bez trećeg, četvrtog i Bog te pita kojeg. Dakle, to je sve dogovoreno. I svako onaj ko priča o tome i proziva mene prije svega da sam tako nešto pristao, možete biti sigurni da nikad čovjek koji vodi SDP na tako neće pristati nešto, pa ne vidim što bi to ja uradio. Ja se zahvaljujem ... Bevandi što je na određeni način, je li, i mene ovako zaštitio, jer njegovo razrješenje ministara je rezultat, tačno, formalno mog zahtjeva koji je dat premijeru Bevandi. Samo vi da znate, ja sam prvo obavio razgovor sa predsjednikom Tihićem ovdje i molio ga, prvo ga molio da glasa, na posljednjem glasanju u Domu naroda, za budžet pa onda kad to nije uradio molio ga: daj da ovo ubrzamo, ne možeš imati većinu, ako je možeš evo ti je odmah napravi, ako ne možeš povucite se. Dajte ostavke u skladu s Ustavom i otiđite u skladu s Ustavom u opoziciju. I budite uvjereni, ja sam potpuno uvjeren u to da što više vi budete branili BiH iz opozicije ona će biti sve jača. Pa ako već toliko hoćete da je branite dajte pomozite joj malo, budite ljudi i sa kulturom demokratskom i radite to iz opozicije. U nama ćete uvijek imati partnera, vidite da pošto je malo gužva sad ko će biti lider opozicije, vidite kad neko se nametne kao pravi lider opozicije, vidite kako brzo postane vlast. Dakle, ovo je za nauk svima da to fino može, da to ide. I hvala Bogu za ovu zemlju se ne treba brinuti, ali da znate svaki dan duže ostajanja vas na mjestima na kojima nemate parlamentarnu većinu je direktno pucanje u BiH i ova ekonomska pitanja, socijalna i ova druga o 65 kojim sam vam govorio. A siguran sam da će Vaša izjava, gospodine Ahmetoviću, biti predmet mnogo ozbiljnijih rasprava. I nemojte se brinuti, ja, Zlatko Lagumdžija, lider SDP i građanin ove zemlje, nisam nikom ništa dužan osim ljudima koji su za mene dali glas, a bojim se iz Vaših posljednjih istupa da ste Vi dužni i Bogu i narodu.
Predsjedavajući Savjeta ministara je zatražio riječ. Gospodin Vjeko Bevanda. Izvolite.
Budući da je rasprava zaključena, u dogovoru sa Kolegijem odlučio sam dati završno očitovanje vezano za ovo. Vezano za proceduru je bilo jako puno primjedbi. Za proceduru, osnov za ovu odluku je zakon i ja nemam šta tu dodati i oduzeti i to piše i u ovoj odluci, i u obrazloženju, i u uvodu, što sam rekao. Bilo je primjedbi da sam morao konsultirati Predsjedništvo. Netočno. Niti jednim aktom to nije propisano. Točno je da je bila pismena inicijativa SDP-a, ali isto tako ste vi vjerojatno neki stavili čepove u uši kad sam davao obrazloženje, jer je pismeni akt bio SDP-a da sam obavio razgovor i konsultaciju i za ovu odluku i za ovaj potez dobio suglasnost svih lidera političkih stranaka koji čine novu parlamentarnu većinu. I to sam rekao. Smanjen proračun, i to je bila diskusija, u odnosu na prošlu godinu, to je gospodin Sokolović rekao. Netočno. On je uvećan za 45 miliona, a izdvajanje sa Jedinstvenog računa je uvećano za 70 miliona. To što su bile manipulativne stvari vezano koliko je izvršenje, ja sam preuzeo dužnost, zaključio glavnu knjigu i vidjeli smo koliko je izvršenje. A šta se to trebalo izvršiti još iz tih 80 miliona koji ..., jednostavno nisam imao vremena da istražujem ni da pratim jer je bilo toliko toga što je stajalo zbog duboke političke krize da smo se morali baviti poslom. Konstatacija da u stolu Bevande stoji Zakon o vojnoj i državnoj imovini je netočno. On je bio na Vijeću ministara, obavljena rasprava, napravljena koordinacija sa entitetskim premijerima, budući da mora biti jedinstven potpisan tekst koji će biti validan gdje će biti Vijeće ministara i dva entiteta. To samo da pobijem ono što je netočno izrečeno. Evropski put, puna usta svima evropskog puta. Nulti prioritet, u svim razgovorima i pričama je bilo i uvjet osnovni nulti prioritet proračun. Drugi prioritet, isto tako nulti, Globalni fiskalni okvir. Možda smeta nekome što je on donesen jedinstven, jednoglasan prvi put u pet godina, ali on je donesen, znači za naredne tri godine. I ne bih ponavljao šta znači osiguranje sigurnog novca za državu uz uvećanje vanjskog duga koji se isto tako servisira, najprije se on servisira i ostalo. Kreditni rejting, pa mi smo došli na korak do zadnje stepenice, razlog – neusvajanje proračuna; pod jedan, neservisiranje vanjskog duga i situacija koja je proizvedena u prošloj godini kad je proračun bio likvidan, a vanjski dug nije sevisiran i pokazalo se da za to nije bilo apsolutno nikakvog razloga. Usvojili smo na Vijeću ministara zakon koji je upućen u parlamentarnu proceduru, koji će za sva vremena otkloniti ono što se dešavalo prošle godine i što nam je srozalo kreditni rejting, jer smo bili jedina zemlja na svijetu koja je imala novac a nije servisirala vanjski dug. U Briselu je trasirana Mapa puta. Ona nije nama uručena. To je bio zajednički uradak lidera, premijera i entitetskih premijera. I to je naš akt. I sasvim je bilo normalno da se publicira i da se kaže šta je. Dobijena je jedinstvena podrška za rokove i za radnje koje trebamo postići i ocijenjeno je da je to realno. Ostala je presuda Sejdić-Finci. Sasvim normalno da je to dogovor političkih lidera koji 66 će naći rješenje i to je nulti prioritet za stupanje na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Nakon toga, ukoliko se budemo držali ovih rokova, ukoliko se budemo bavili poslom, a ne podapinjanjem jedni drugima, ja sam siguran da ćemo do kraja godine podnijeti kredibilnu aplikaciju. Ono što je bilo za mene, u stvari imao sam samo jednu dilemu reći, da li da ili ne, ali evo, poslije izlaganja gospodina Ahmetovića i gospodina Lagumdžije, moram to reći zbog javnosti, jer svi su bili na tom sastanku gdje je lider SDA izjavio da je rekonstrukcija jest jednako anarhija. Ja sam sad uvjeren da je štrajk otpuštenih vojnika i štrajk administracije bio test za tu anarhiju. Ja postavljam pitanje šta će se desiti ako na ulicu izađu umirovljenici, poduzetnici, završeni studenti državnih fakulteta koji rade kao konobari. Htio sam zadržati, na kraju da kažem, dignitet Vijeća ministara, posebno ministara na koje se ova odluka odnosi, dignitet ovog časnog doma i tako sam dozirao svoje uvodno izlaganje i kratku intervenciju i nisam odgovarao na čiste neistine i manipulacije. Ako je to za nekoga smušenost, nesigurnost ili ukoliko ne dižem glas da se čujem van Parlamenta, ja se mijenjati tu neću, a vama bih preporučio da se mijenjate. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Želim da se zahvalim svim poslanicima, članovima Savjeta ministara i predsjedavajućem na učešću u ovoj diskusiji, rekao bih demokratskoj. Neću prejudicirati način glasanja o ovoj odluci, tako da se neću zahvaljivati ministrima na dosadašnjem radu, to ćemo učiniti kada se izvrši glasanje. Sad dajem pauzu do 16,00 časova da se malo smirimo i da nastavimo rad. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas zauzmite svoja mjesta, molim vas da počnemo. Molim vas možemo li da počnemo da radimo dalje. Na četvrtoj smo tački dnevnog reda: Ad. 4. Prijedlog zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH, predlagači: poslanici Milorad Živković, Nermina Zaimović-Uzunović i Niko Lozančić (prvo čitanje)
Gospodine predsjedavajući, dakle, nakon svega što se juče dešavalo, Vašeg pisma da se zakaže sjednica Komisije, moga pisma da nije ispunjen poslovnički rok, pisma Proširenog kolegija da se to uradi, danas je održana sjednica Komisije. Dobili ste Izvještaj Komisije. Većinom glasova Komisija je podržala i ustavni osnov i principe ovog zakona. I to je, dakle Izvještaj Komisije. Ja sad kao zastupnik govorim, dakle kao čovjek koji je imao suprotno mišljenje od tog mišljenja koje je Mišljenje Komisije, ja mislim da su predlagači pretjerali sa liberalizacijom pitanja sukoba interesa u BiH. Ovim zakonom pretjeralo se u nekoliko stvari. Dakle, tamo je ukinuta kategorija srodnika, ostali su samo bliski srodnici. Bliski srodnici su bračni drug, djeca, roditelji. Ranije su u zakonu bili i srodnici, dakle to su svi srodnici u pravoj liniji, srodnici u pobočnoj liniji do trećeg stepena i srodnici po tazbini do drugog stepena. Sve je to ukinuto. Ukinut je sukob interesa za slučaj bliskih srodnika, što je jedna novina i ja mislim pretjerana liberalizacija sistema. Ukinuto je pitanje, zakon ovaj predviđa ukidanje sukoba interesa u slučaju interesno povezanih osoba, dakle bliskih srodnika plus osoba koje su u ekonomskoj, političkoj ili nekoj drugoj vezi sa izabranim zvaničnikom i zakon na potpuno drugačiji način rješava pitanje sankcija. Mislim da ovaj zakon nije u skladu sa preporukama koje BiH ima od grupe zemalja GRECO-a, Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope za borbu protiv korupcije. Ja ću danas glasati protiv ovog zakona. Ali ukoliko se odlučite da se ne glasa, a ja mislim da bi najbolje bilo da se zakon uputi Venecijanskoj komisiji da Venecijanska komisija po ovom pitanju da mišljenje. Dakle ovo su razlozi zbog kojih ću ja glasati protiv ovog zakona. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Berize, ima li potrebe da prvo Niko kao predlagač obrazloži malo zakon, pošto očigledno vidim da ljudi nisu upućeni u materiju. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo, pa, ovaj prijedlog zakona je rezultat rada Interresorne radne skupine i zaključka ovog doma da se zbog obima izmjena ne može ići u izmjene i dopune zakona nego da se predloži novi zakon. U ovom zakonu koji je pred vama danas, u njegovoj izradi sudjelovali su članovi Interresorne radne skupine iz stranaka SDA, HDZ-a, SNSD-a, i to i kao zastupnici u oba doma Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i kao ministri u Vijeću ministara. I ovo je nešto do čega se došlo konsezusom u okviru Interresorne radne skupine, a znači bilo je drugačijih prijedloga, ali oko toga unutar Interresorne radne skupine nije postignuta suglasnost. Mi smo se opredijelili, znači, evo poštujući zaključak ovog doma, da poštujući ono što je uradila Interresorna radna skupina, ponudimo prijedlog novog zakona u kome ima dosta rješenja iz sada važećeg zakona. Ja osobno ne mislim da je ovaj zakon savršen, ali pogotovo ne mislim da su zakonska rješenja u postojećem zakonu savršena. Ne mislim. Postojeći zakon, koji bi evo trebao biti stavljen van snage ako se ovaj zakon prihvati, nije odgovorio svojoj svrsi iako se mnogi poznavatelji ovih prilika slažu da je sigurno jedan od najrigidnijih zakona ove vrste, ako ne u regiji, a ono možda i u Evropi. 68 Ako se sjetite Izvješća Središnjeg izbornog povjerenstva, koje je dostavilo i posebno izvješća o provedbi ovog zakona, vidjeli ste na koje aspekte se odnosila aktivnost Središnjeg izbornog povjerenstva i evo, da ne budem preoštar, čini mi se da je provedba ovog zakona više služila kao sredstvo nekakvih političkih razračuna nego ono što mu je osnovni cilj, a osnovni cilj ovog zakona i ovog koji je na snazi i ovog evo inoviranog bi trebalo biti da se spriječi zlouporaba javne funkcije u privatne svrhe. Ovaj zakon koji je danas pred vama ništa manje, da tako kažem, ne sprečava to i ništa više, da se razumijemo, ne sprečava tu mogućnost. Mislim da nije dovoljan ni jedan ovakav zakon koji će spriječiti sam po sebi zlouporabu javnih funkcija u privatne svrhe, ali mi imamo i čitav niz drugih zakona, počev od kaznenih zakona i na razini entiteta i na razini BiH, koji se možda ne provode na zadovoljavajući način, a za neprovedbu tih zakona često se kao alibi koristi Zakon o sprečavanju sukoba interesa. Ja osobno, evo rekao sam način na koji smo došli do ovog rezultata, podržat ću normalno prijedlog ovog zakona, jer sam sudjelovao kao član Interresorne radne skupine u predlaganju i kao jedan od zastupnika preuzeo ulogu predlagatelja. I evo, molim kolege zastupnike da isto tako podrže ovaj zakon u prvom čitanju, a kao što ste mogli dobro primijetiti, iako je bilo zagovora i drugačijih, ovaj zakon nije upućen po žurnom postupku bez mogućnosti uvaženih kolega zastupnika da na njega interveniraju, da ga popravljaju, znači. I ja vas sve pozivam da ga podržite u prvom čitanju, da podržite principe, a da svi vi koji mislite da bi se moglo još dodatno popraviti to pravo iskoristite u tijeku druge faze amandmanskog djelovanja. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, ja se u najvećem dijelu ovog obrazloženja, odnosno uvodnog objašnjenja, gospodina Lozančića slažem, s tim što ja, kao da smo govorili o dnevnom redu i ovoj današnjoj sjednici, imam pomalo problem što su ova dva zakona upravo na današnjoj sjednici i na ovakav način došla jutros ovdje na dnevni red itd., i da današnja atmosfera nakon ove tačke dnevnog reda nije baš najsretniji momenat u kojem bi mi mogli kvalitetno raspraviti o ovom zakonu. Ja se potpuno slažem s onim koji misle da mi imamo zaista vrlo, vrlo rigidan zakon i da on na neki način eliminiše, ne na neki nego na vrlo konkretan način eliminiše određene grupe ljudi, odnosno određena zanimanja, odnosno određene strukture itd., što nije uredu. Međutim, s druge strane, opet, kada čovjek posmatra situaciju i navike naših ljudi i način ponašanja, ambijent u kojem mi živimo itd., ja mislim da mi još nismo zreli za potpuno liberalan zakon, da mi moramo, premda ne pripadam onim koji misle da se sve sankcijama može urediti, ali treba razvijati neku vrstu kulture bavljenja politikom i pravila nekakvih koja se podrazumijevaju. Mi, zbog ovih razloga koje sam govorio, ove brzine i današnjeg ambijenta, nećemo podržati ovaj zakon također, ali cijenim rad Interresorne grupe. I još jedan razlog zbog kojih mi ne možemo podržati: mi ni na koji način nismo učestvovali ni u kreiranju, niti u izradi ovog dokumenta, ni kroz komisije, niti kroz Interresornu grupu i na neki način mi amandmanima ne možemo sada ispraviti ono što bismo mi možda željeli itd. Dakle, u svakom slučaju da budem jasniji, mi nećemo podržati ovaj zakon ni ovaj drugi o finansiranju političkih partija. 69
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite
Hvala Vam, predsjedavajući. Mnogo tog što su rekli moji prethodnici u potpunosti bih podržala, i ovo što je rekao gospodin Džaferović i gospodin Belkić. Da je BiH pravna država i da kod nas ministri kad zloupotrebe pa oštete budžet za 100, 200 maraka podnesu ostavke, kao što se to radi u evropskim državama, ja bih stala iza ovog zakona. Međutim, bojim se da bi ovakvim rješenjima samo doveli do tajkunizacije politike, da bi ovakvim rješenjima legalizovali nepotizam. I još jedna stvar koja, ali mislim da se da ovo popraviti amandmanima i SDS će u drugom krugu uložiti svoje amandmane od kojih će i zavisiti naša podrška ovom zakonu. Ono što nam je posebno sporno jeste član 19. ovog zakona koji je besmislen, neustavan i koji na jedan neustavan način nameće Narodnoj skupštini RS-a određene obaveze, što ovaj parlament ne može da radi. Znači, sporna nam je i ustavnost ovog zakona i takođe brisanje ovog člana zakona, ovog člana 19. će zavisiti i naša podrška ovom zakonu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, ja ću, za razliku od kolega koji su prethodno govorili, dati pozitivnu ocjenu ovome zakonu, naprosto ga podržati, ne zato što je kolega Lozančić moj stranački prijatelj bio u ovoj radnoj grupi već jednostavno što smatram da je ovo napredak, a mi u BiH inače volimo se baviti sami sobom. A još jedan od razloga, ispričat ću jednu malu istinu koja mi se desila kao ministru i desila se jednom našem kolegi, pošto nije ovdje bio je tad sa mnom u Vijeću ministara, njegov je neko iz roda, ja mislim punac, bio u nekom Upravnom odboru nekog lokalnog poduzeća. Taj dan sam potpisao ugovor od 72 miliona eura za Elektroprivredu, kad sam kući došao upalio televiziju, to je bila prva vijest, a ovo da sam potpisao ugovor od 72 miliona, to je bilo u 27 minuti dnevnika. I mislim da je ovaj zakon napredak i mislim da ga treba svesti na jednu realnost i mislim da to nije nepotizam, naprotiv da ono sve što se stavlja kroz paragrafe u jedan normalan odnos i jednu normalnu funkciju rodbinskog, ili kako već to stručno kažete, odnosa može se svesti sigurno u neke srodnike. Mislim, to je za mene tako daleko da se time i ne trebam baviti. Hvala lijepo. 70
Riječ ima predsjedavajući Predstavničkog doma Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Treći put radim u Interresornoj radnoj grupi i u izmjenama tri ova zakona i svi koji su radili u Interresornoj radnoj grupi ili upoznati sa radom u toj grupi znaju na koji način se može doći do zakonskog projekta. Tamo je teže odlučivanje nego ovdje u Parlamentu da bi se uopšte nešto promijenilo. Do sada, kada smo govorili o Zakonu o sukobu interesu, najvećim dijelom je međunarodna zajednica uticala na glasanje određenih poslanika i klubova. Srećom, to sada nije bio slučaj. Poslanici su mogli slobodno da predlažu amandmane, ali su bili dovoljno odgovorni da poslušaju i savjet Venecijanske grupe koja je dala svoje preporuke, ali isto tako i zakonske projekte koji su već doneseni na nivou entiteta koji su doneseni. U našoj Interresornoj radnoj grupi zadužili smo pojedine članove za određene zakone. Gospodin Halid Genjac je bio zadužen za Zakon o sukobu interesa. I najvećim dijelom promjene koje su ovdje u ovome zakonu su njegovi prijedlozi. I nije se slagao u nekoliko stvari. Nije se slagao da savjetnici trebaju da se isključe iz toga i da ostane odredba o oduzimanju mandata. Moj kompromisni prijedlog za oduzimanje mandata je bio da se nekome, ako utvrdi da je u sukobu interesa, da 30 dana da izađe iz sukoba interesa. I ako je toliko neodgovoran da ostane u sukobu interesa nakon 30 dana da mu se oduzme mandat, što je moj kolega prihvatio, ali nije glasao za zakon, zato što još uvijek se nisu otrgli od skuta međunarodne zajednice, drugog i tuđeg mišljenja, i ne mogu da svojom glavom razmišljaju ljudi koji se hvale za evropski put BiH, kako brane BiH. Žalosno. Jednom uradite nešto, onda to pogazite, ne potpišete i ruku kompromisa ne želite da prihvatite. Žalosno. A ovaj zakon, da podsjetim kolege, je toliko promijenjen da smo čak morali da ime ovoga zakona, odnosno, da promijenimo da nisu izmjene i dopune nego samo zakon. Ovaj zakon je izbacio bliske srodnike baš one iste iz te stranke SDA čiji punac nije htio da izađe iz upravnog odbora pa smo ovdje raspravljali o njegovoj smjeni i oni predložili da se to izbaci kako ponovo taj isti čovjek ne bi došao u sukob interesa. Govorili smo o savjetnicima gdje je bila nepravedna situacija gdje ti ljudi, nakon što prestane mandat bilo članovima Kolegija ili Savjeta ministara koji imaju savjetnike i primaju platu prema odlukama i prema zakonu još šest mjeseci ili godinu dana, ti savjetnici ostaju bez plate taj dan kad im je prestao mandat i nemaju pravo prema ovome zakonu godinu dana da se bilo gdje prijave na konkurs da konkurišu za radno mjesto u državnoj službi. Zar je to bio Zakon o sukobu interesa? Šta je to bilo nego kršenje ljudskih prava ljudi koji su bili zaposleni i nakon što im ode mandat godinu dana ne smiju nigdje da se prijave za konkurs. To je sramotno. Oduzimanje mandata je bilo nešto što je visilo nad glavom samo ovim poslanicima ovdje. Nikom drugom nije mogao da se oduzme mandat kad je u sukobu interesa uključujući Savjet ministara, uključujući i Savjet ministara, nego je samo CIK imao pravo da ovdje poslanicima oduzme mandat, iako neki ljudi nisu ni znali da su u sukobu interesa. Neki ljudi nisu znali da su u sukobu interesa jer ih je neko tamo negdje stavio u neki upravni odbor da to nisu ni znali. Ovim zakonom se daje mogućnost da ako neko utvrdi da je u sukobu interesa, osim što će dobiti finansijsku sankciju, daće mu se razuman rok da izađe iz sukoba interesa. Pa zar to nisu evropski zakoni. 71 I nažalost, kolegica Pandurević je izašla, treba da pogleda ponovo član 19., to je isti član doslovno prepisan iz starog zakona, to je član koji sam ja pokušavao da promijenim u Interresornoj radnoj grupi, ali nema dovljno glasova da se taj član promijeni i gdje sam rekao da se Federacija parazitski ponaša prema budžetu BiH, jer ne želi da donese, prema ovome zakonu, svoj zakon u Federaciji, nego koristi pare iz budžeta BiH za postupke koji se vrše u utvrđivanju sukoba interesa. Zar to nije parazitski pristup Federacije u vezi sa Zakonom o sukobu interesa? I htio sam to da promijenim, ali nije bilo većine. A kakve to ima veze sa kršenjem Ustava, gdje je entitetima data mogućnost da donose svoje zakone, a ne naređeno da mora da uskladi ... svoje zakone u vezi s ovim zakonom što to nigdje ne piše. Prema tome, nemojte da izvrćete činjenice, pročitajte dobro šta je napisano i otvoreni smo za raspravu svi iz Interresorne radne grupe za bilo koji prijedlog koji je ovdje došao. I nemojte da govorite da je ovo prijedlog koji je došao za SBB. Pa nije SBB-a bilo niti ove priče do maja mjeseca kad je Interresorna grupa raspravljala o ovome zakonu, nigdje nije bilo priče ni o skupštinskoj većini, ni o prekompoziciji. To najbolje zna predlagač ovoga zakona na Interresornoj radnoj grupi, gospodin Halid Genjac. Hvala. Uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Evo izgleda da ću morati ja, s obzirom da je kolega Živković spominjao da SDA nije podržala. SDA još nije definisla svoj stav spram ovog zakona, i to što je doktor Genjac član Interresorne radne grupe ne znači da je stav gospodina Genjca stav i SDA. Prema tome, on je potpuno slobodan da radi u Interresornoj radnoj grupi, a mi ćemo svoj stav danas, znači, reći prilikom glasanja. Prema tome, sve bi bilo ovo uredu da niste danas nasilu ugurali ova dva zakona na dnevni red i da nije došlo do odustajanja od već jednog zakonskog rješenja sličnog u parlamentarnoj proceduri. Prema tome, to ostavlja dovoljno sumnje da ima nešto što bi eventualno moglo da pokvari opći ambijent i kada je u pitanju ovo zakonsko rješenje. A i mi smo u SDA za reformu ovog zakona u smislu ... da imamo labaviji pristup kada je u pitanju sukob interesa i zbog toga ćemo prilikom glasanja dati svoj stav. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Doktor Milorad Živković, replika.
Ako gospodin Halid Genjac nije predstavnik politike SDA, ja se izvinjavam. I kad kažem da je on to lično iznosio svoje stavove i radio u Interresornoj radnoj grupi kao pojedinac a ne kao predstavnik SDA, ali dajte vi iz SDA se već jednom konsolidujte i recite da imate ljude koji predstavljaju vašu politiku ili imate slobodne strelce koji rade šta hoće. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 72 Pa evo, ja moram da pokušam da Vi meni kažete šta je stvarnost da bih znao da se odnosim prema tome. I druga stvar, čini mi se da je ovdje bilo od vaše strane i od vaše stranke pokušaj blokiranja dolaska ovoga zakonskog prijedloga u ove klupe. Nije dva puta na poziv ovoga parlamenta Interresorna radna grupa i vaš član SDA gospodin Halid Genjac htio da sazove Interresornu radnu grupu. Htjeli ste do Nove godine da proceduralnim pitanjima postavljate ovaj zakon. Ovo nije ni bilo nasilu, od maja mjeseca ovaj zakon je u proceduri i ne želite da ga stavite ovdje da raspravljamo o tome. Znači, gospodo iz SDA, prestanite da se bavite procedurama, prestanite da se bavite opstrukcijama, počnite da radite kao parlamentarna stranka koja je u opoziciji, ali konstruktivno. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović, replika.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, ja sam jedna od predlagača ovog zakona, ne zato što je to moj zakon ili još dvojice kolega poslanika, nego zato što je Interresorna grupa završila sa svojim mandatom koji je ova Parlamentarna skupština dodijelila. Naime, u ovaj parlament dolazi vrlo malo zakonskih projekata. Ovaj projekat je pokrenut tako što je nakon Izvještaja, koji je usvojen jednoglasno na ovom parlamentu, Centralne izborne komisije koja prati realizaciju, odnosno provođenje tri zakona iz seta zakona izbornog zakonodavstva, zaključila i donijela odluku da se formira Interresorna radna grupa koja će završiti ovaj posao izmjena i dopuna. Formalna je priroda bila kad smo mi u parlamentarnu proceduru uputili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa i formalno je bilo kad smo uputili u proceduru Zakon o finansiranju političkih partija. Tada nam je rečeno – da, ali ovo nije u skladu sa propisima o izradi dokumenata jer izmjene prelaze 50%. Ništa se od tih izmjena i dopuna nije promijenilo, samo su one ubačene u novi zakon. I mi, evo već dva mjeseca, praktički imamo isti materijal koji ulazi i izlazi u Parlament sukobljavajući se sa procedurama na koje se ovdje pozivaju komisije. Ja vas molim, s obzirom ... da su utrošena sredstva i veliki rad dvanaestočlane, odnosno jedanaestočlane Interresorne radne grupe čiji je, pogotovu za ovaj zakon, rad praćen od strane predstavnika Venecijanske komisije koji su bili, tri člana su bila prisutna od strane međunarodne zajednice, a mi nismo ništa napravili što je u suprotnosti sa odredbama i sa savjetima međunarodne zajednice. I ne bi trebalo da se na ovako nešto, što je od opšteg interesa za sve nas ovdje, oko tih stvari razilazimo. Ne treba praviti politikanstvo oko ovih odredbi, ovdje se radi o vrlo konkretnim stvarima koje mogu da budu i koje se mogu primijeniti na svakog od nas. Prije nego što je ovaj zakon ušao u proceduru izmjena i dopuna, molim vas imate u preporukama da je Zakon o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH ocijenjen kao najrigidniji zakon na prostorima ovog dijela Evrope, ali da on kao takav nije ništa posebno doprinio BiH. Hvala. 73
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Ja se izvinjavam što se ponovo javljam, ali gledajte, vi nas ovdje informišete da je doktor Genjac blokirao rad Interresorne radne grupe. Trebate onda informisati ono tijelo koje je formiralo tu radnu grupu pa da se promijeni gospodin Genjac. Prema tome, ja ne znam šta se događa u radnoj grupi, niti mogu znati dok ovdje ne čujem za te stvari. Ali mi, pa s obzirom da vrlo često nas podučavate demokratiji iz raznih političkih stranaka, evo mi uvažavamo da smo mi mlada politička stranka, jel' tek 22 godine djelujemo i da još učimo, ali ipak naši zastupnici, naši delegati imaju puno veći stepen slobode od svih vas u drugim političkim strankama koji nas učite demokratiji i mi smo za parlamentarnu demokratiju, a ne za lidersku. Prema tome, mi se prilično ujednačeno ponašamo i zauzimamo stavove i vi ćete danas vidjeti naš stav kad budemo glasali o ovom zakonu. Hvala lijepo.
Replika, uvaženi kolega Denis Bećirović.
Da ne bi ostalo u zapisniku, kako je rekao kolega Mehmedović, istina, u onoj svojoj prvoj diskusiji, da je nešto ovdje nasilu u dnevnom redu, dakle, ništa nije nasilu. Tačka 4. je u skladu sa procedurom, u skladu sa Poslovnikom danas na dnevnom redu, još preciznije ako tražite, kolega Mehmedoviću, dakle u skladu s članom 34. stav (2). A da ništa nije nasilu svjedoči i činjenica da je čak i Prošireni kolegij jednoglasno bez i jednog glasa 'protiv' prihvatio da ovo danas bude u dnevnom redu.
Niko, je li ovo replika ili nova diskusija?
nije uključen mikrofon
A, dobro, dobro. Uvaženi kolega Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja zaključujem po Vašim izjavama da Vi pravo dirigirano idete. Vidite kod nas da se mi ponašamo sasvim, ima svako svoje mišljenje i ja definitivno želim da iznesem nešto po ovoj tački, odnosno po ovom Zakonu o sukobu interesa jer zasigurno smatram da treba izvršiti njegovu izmjenu što je moguće prije, slažem se, ali da li baš tako odmah, to nije moguće. Međutim, čudi me da kolega Niko Lozančić brani ovaj zakon. Meni se to sviđa, samo onako kao čovjek koji poznajem izuzetno dobro tržište vrijednosnih papira ne mogu da shvatim 1% udjela u privatnom preduzeću. Znate li vi 74 šta to znači, 1%? Ništa. Koji je to kapital? 20 maraka. 2.000 maraka je potrebno za registraciju preduzeća. 1% je 20 maraka ... mogu da budem dioničar, dajte molim vas. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema problema, međutim u privatnom kapitalu, odnosno u javnom kapitalu do 4 miliona, zavisi da li je d.o.o. ili d.d., to je nešto drugo. Ali u privatnom kapitalu, pogledajte, ja ne mogu da budem ni dioničar u firmi u kojoj je moje dijete osnivač, da ne kažem da li radi direktno, indirektno preko nekih firmi. Ja se slažem ako je sukob interesa, ali da ne može imati firmu, da ne može imati d.o.o. 2.000 maraka, ja se ne slažem. Opet, ako je problem da riješimo sukob interesa za one koji imaju vile, zgrade, tornjeve, klinike, ne znam šta, dajte da tu vidimo kakav je tu interes i je li zaista to ključ problema. Međutim, dajte da vidimo te odnose ko s kime sarađuje, ali nemojte ni da dozvolimo da u političkom dijelu da nam budu samo ljudi s rupom u džepu, dajte privrednike da pustimo u Parlament. Mi ćemo znati podići ove probleme o kojima raspolažemo. Međutim, gospodine Niko, ja bih preporučio da što se tiče ove tačke 6. da je usaglasimo, da nađemo objektivno, ali i sukob interesa da se po drugim tačkama proba riješiti i da ovo probamo što je moguće prije, a ne po svaku cijenu u roku od 30 dana. Hvala vam.
Ja mislim da će ovo biti brzo objašnjeno o čemu se radi. Uvaženi kolega Niko Lozančić, izvolite. A nama se sviđa Vaše mišljenje i očekujemo amandmane u tom pravcu.
Ja ovo koristim pravo sad kao zastupnik, ono sam prije branio stajalište Interresorne radne skupine i kao predlagatelj u ime Interresorne radne skupine ova rješenja. Sad ću ja vama reći, uvaženi kolega, unutar Interresorne radne skupine ja sam se zalagao, ovo isto što Vi govorite, da se uopće ne ograničava, znači da vlasništvo nad bilo čim da se ne proglašava sukobom interesa. Međutim, mi smo dosad imali činjenicu da svako onaj ko je član Skupštine bilo kojeg javnog, pa makar bio sa 00,1 promil, bio je u sukobu interesa, je li tako. Znači, ovo je, ja ću podržati znači amandman, Vi uložite da se ovo briše, ja ću prvi podržati. To je što se toga tiče. Ponovit ću još jedanput, ovaj Prijedlog zakona je plod kompromisa. I evo, sad na jednom primjeru koji ste vi izvukli, evo, ja sam Vam rekao da se i ja slažem s tim, ali drugi nisu i nije bitno više ko jeste. Znači, ovdje bi sad najdegutantije bilo govoriti zašta su se zalagali, ne znam ni ja, oni članovi iz HDZ-a, oni iz SDP-a, oni iz SDA, nije to to. Znači, mi imamo ovo što imamo. Opredijelili smo se da idemo u redovitu proceduru, znači upravo da bi, evo, vi zastupnici imali mogućnost da kažete, da popravite, da budemo, da imamo još bolji zakon. 75 Ali evo, da nešto kažem općenito o ovom zakonu, o principima zakona. Zašto mislim da je ovaj zakon bolji od postojećeg? Mi ovaj zakon ne moramo prihvatiti, postojeći zakon će ostati na snazi. Znači, mi imamo zakon, tako da znate, mislim, nećete ništa revolucionarno napraviti ako ovo srušite, zakon imamo. Znači, imamo zakon na snazi pa ćemo sad malo govoriti o postojećem zakonu, ne o ovom prijedlogu, da vidimo šta gubimo a šta dobivamo. Vaš kolega Šepić našao se u sukobu interesa zato što mu je punac član Upravnog odbora općinskog komunalnog poduzeća, to je smiješno, to je smiješno, ali to postojeći zakon, važeći zakon definira kao sukob interesa. Maloprije sam rekao da smo imali Izvješće Središnjeg izbornog povjerenstva, jeste li našli u tom izvješću i jedan slučaj, i jedan slučaj da je sankcioniran izabrani dužnosnik, pa svi oni koji su izabrani dužnosnici, zato što je naštimao posao nekom od bližnih srodnika, nekom od interesno povezanih lica, nekom od uže i šire rodbine. Takvih primjera u provedbi zakona nema. Ovaj zakon je služio za unutarstranački obračun, ovaj važeći zakon služi. Jer obično unutar stranke ljudi znaju, ja nisam znao da je Šepićev punac, nemam pojma, prvi put sam čovjeka vidio ovdje kad je postao zamjenik ministra. Ali to je neko iz njegove stranke znao i ovaj zakon se koristio za anonimne prijave Središnjem izbornom povjerenstvu kad neko želi uletiti na poziciju regularno izabranog dužnosnika. Imajmo to, to su činjenice. On nije spriječio ni jednu jedinu zlouporabu, ni jedan naštiman tender, ni jednu isplatu iz bilo kog proračuna bez bilo kakvih kriterija, nije spriječio upošljavanje preko veza i vezica, nije, ništa on nije spriječio, ovaj važeći zakon, ne ovaj sadašnji. I to su činjenice. A kažemo da je najrigidniji zakon. Jeste li imali negdje primjer, ja bar nisam, ja nisam upratio. Što se mene tiče u ovom zakonu, u ovom zakonu su dovoljna dva prva članka – radi sprečavanja sukoba interesa ovim zakonom uređuju posebne obveze izabranih dužnosnika i nositelja javnih i izvršnih funkcija u institucijama vlasti, obnašanje javne funkcije. Sukob interesa postoji u situacijama u kojima izabrazni dužnosnici i nositelji izvršnih funkcija imaju privatni interes koji utječe i može uticat na zakonitost, otvorenost, objektivnost itd. I ovo je podloga, ovo je definicija društva da kaže – mi smatramo da je to nedopušteno. A onda postoje drugi organi, pa postoje Zakon o krivičnom postupku, Krivični zakon koji tretira kaznena djela zlouporabe položaja, pa ko god postupi mimo ovih načela on je, a javni je dužnosnik, on je u zlouporabi što neko to ne goni. E to nije, to nije Središnje izborno povjerenstvo, a Središnje izborno povjerenstvo provodi ovaj zakon. I Središnje izborno povjerenstvo nije FBI. Kako mislite da će Središnje izborno povjerenstvo istraživati sve slučajeve, moguće slučajeve zlouporaba sukoba interesa? Znači, ono nije zamjena za sve druge organe gonjenja. Ne želim komentirati neke današnje izjave da su svi kvarni. Znači, ja mislim da je preko 90, velika većina ljudi u ovoj zemlji, institucijama su pošteni ljudi, a da u svakom sustavu postoje i oni koji su nepošteni, zbog njih postoje ove institucije koje trebaju raditi svoj dio posla. Znači, ja opet kažem, ovaj zakon nije savršen. Ima rješenja u njemu koja su, po meni, nepotrebna, ali ima uvaženih kolega koji su skupa sa mnom radili, koji misle da u ovom trenutku ipak trebaju ova neka ograničenja, koja su po meni i dalje rigidna, ostati. I evo, da bismo imali kakav- takav iskorak, ja sam podržao ova rješenja, a podržat ću i svaki amandman, što se mene tiče, koji bude u skladu sa principima koje ja zagovaram. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. 76 Uvaženi zastupnik Milorad Živković, predsjedatelj Doma, rasprava. Izvolite.
Uvaženog kolegu Zijada Jagodića molim da pročita član 6., molim Vas, i on je u skladu sa članom 4. Govori se o dioničarima u skupštinama javnog i privatnog preduzeća samo za one koji obavljaju poslove sa organima koji se finansiraju iz budžeta BiH. Molim Vas pogledajte dobro i vidjećete da je član 6. u vezi sa članom 4. S druge strane, molim vas, ovo je već za SDA, ovaj prijedlog citiran i usvojen jednoglasno na Interresornoj radnoj grupi je prijedlog gospodina Halida Genjca. I ovo je dobar prijedlog, kad ga pročitate vidjećete da je dobar prijedlog. Možete biti i stopostotni vlasnik privatnog preduzeća, ali ne možete sklapati ugovore sa organima koji se finansiraju iz budžeta BiH, to je sukob interesa i to je dobar prijedlog. Pročitajte, vidjećete da je u pravu. Hvala. Zaključujem raspravu. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda: Ad. 5. Prijedlog zakona o finansiranju političkih partija, predlagači: poslanici Niko Lozančić i Nermina Zaimović-Uzunović (prvo čitanje) Poslanici su Prijedlog zakona dostavili u parlamentarnu proceduru 2. 7. 2012. godine. Mišljenja Ustavnopravne komisije i nadležne Komisije za finansije i budžet ste dobili. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Uvaženi kolega Niko Lozančić kao predlagač ovog zakona. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Pa, ovo je još jedan zakon nastao na isti način kao i prethodni tako da neću ponavljati ono što sam gore. Sva obrazloženja se odnose i ... na ovaj zakon iz prostog razloga što je broj izmjena veći nego što je dopušteno za izmjene zakona po Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa. Evo, sukladno zaključku ovog doma, mi smo prihvatili da budemo predlagatelji novog zakona u kome je isto tako značajan broj rješenja iz važećeg zakona, ali i značajan broj izmjena. Ovaj zakon, znači, definira oblike i načine dopuštenog finansiranja za političke stranke u BiH, definira način trošenja tih sredstava, definira način kontrole trošenja tih sredstava, što dosad nismo imali, moram reći, precizno u ovom zakonu. I mislim da je u svakom slučaju bolji zakonski prijedlog, bolje zakonsko rješenje od važećeg Zakona o finansiranju političkih stranaka. Isto kao i ovaj rezultat kompromisa, znači moguće je, kad bismo svako od nas individualno dodavali neka svoja rješenja, da bi možda i drugačije to uradio, ali ovo je ono što je bilo moguće i što je usuglašeno u Interresornoj radnoj skupini. 77 Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Pa, u načelu ovaj zakon je prihvatljiv za SDS, međutim imamo ovdje jedan član koji nam je vrlo sporan, a s obzirom da je upravo naša partija, a kasnije su i neke druge bile, iako u zakonu je to bilo tad nedozvoljeno, upravo vrlo često su određene aktivnosti spolja na urušavanju partija i onih neposlušnih na političkoj sceni, što RS-a, što BiH, bile upravo pomoću tih programa edukacije, finansiranja nekih partija itd. Ja mislim da nas ne treba niko da edukuje sa strane, ne trebaju nama, vidimo kako, šta se dešavalo i tamo neke 2000. u Srbiji i šta se dešavalo, evo sad tamo što se dešava po istoku, tim edukacijama spolja. Mislim da mi imamo dovoljno kroz naša budžetska sredstva, sami dovoljno sredstava da možemo sebi obezbijediti, sve partije, edukacije. I na ovaj način, odmah da bude jasno, znamo ko će dobiti ovdje ove edukativne programe spolja, sigurno ih neće dobiti ni SDS, ni mnoge druge partije. Zna se ko treba da ih dobije, tako da ćemo mi tražiti brisanje ovog stava.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, rasprava.
Oprostite što se javljam, ali učestvovao sam u radu i pripremi ovoga zakona i razlog zašto nisam stavio svoj potpis na ovaj zakon jer sam smatrao da je ovo nadležnost koju trebaju da uređuju entiteti, da ovaj zakon treba da nosi naziv 'Prijedlog zakona o finansiranju političkih partija koje imaju svoj mandat ovdje u Parlamentu BiH', jer Zakon o finansiranju političkih partija ima i RS i Federacija BiH i Distrikt Brčko. I ovdje bi se kao u prethodnom zakonu, gdje je govorilo o Zakonu o sukobu interesa u institucijama BiH, definisalo da se radi samo o finansiranju političkih partija koje ovdje participiraju u budžetu BiH. S druge strane, smatrao sam da Kancelarija za reviziju može da kontroliše poslovanje političkih partija, da to ne treba da radi nekakva Kancelarija za reviziju unutar CIK-a i predlagao sam svoj zakon o finansiranju političkih partija, da bi na kraju došli, kao što su rekli već, do kompromisnih rješenja oko pojedinih ovdje stavki. Želim sve one poslanike, koji nisu pročitali ovaj zakon, a govore da su donacije iz inostranstva moguće, da pročitaju član 8. o edukativnim sredstvima. Vi znate da je NDI izbacio SNSD iz takvih projekata. Mi nemamo problem sa time, mi ćemo podržati amandmane koje vi budete dali, ali shvatite da na Interresornoj radnoj grupi može proći ono što ima kompromis. Hvala.
Zahvaljujem. 78 Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava.
Ja mislim, predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, da Interresorna radna grupa nije odgovorila zadatku kojeg je imala pred sobom. Postoji nekoliko pitanja koja se već nekoliko godina pokušavaju riješiti, ovaj zakon ih nije riješio. Jedno od tih pitanje je – kome pripada novac, klubu ili političkoj stranci? Je li to pitanje razjašnjeno ovdje u ovom zakonu? Vi niste posvetili dužnu pažnju tom pitanju. Gospodine Živkoviću, Vi znate kad smo raspravljali tu stvar, da se pokušavalo naći neko rješenje, pa zbog toga zakon prošli put nije prošao. To je dakle jedna stvar. I druga stvar, nedopustivo je povećanje ovih sredstava, ovo je povećano sada: fizička lica 10 hiljada, pravna lica 50 hiljada. To je ranije bilo određeno onim prosjecima, je li tako, 8 odnosno 15 onih prosjeka je važeće rješenje. Previše je ovo, ovo može da odvede gdje ne treba i mi nećemo podržati ovaj zakon iz tih razloga. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, replika.
O povećanju finansijskih sredstava možemo da razgovaramo. Znači, ja ne mogu ali provjeriću kako je glasanje bilo u vezi sa time. Mislim da su svi bili saglasni da se to povećanje napravi. A što se tiče Vaše druge primjedbe, niste u pravu. Član 7. stav (6) kaže kako će se to definisati rješenje. To su naša sredstva, Administrativna komisija koja je zadužena da riješi to pitanje, riješeno je ovdje u zakonu da ona riješi. Prema tome, to je pitanje riješeno. Do nas je hoćemo li u Administrativnoj komisiji gdje sjede i vaši da to pitanje želimo da riješimo.
Čija naša?
Administrativna komisija je naša komisija, ovoga doma komisija.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović.
Hvala lijepo. 79 Evo, i ja ću se uključiti zbog pojašnjenja zašto je promijenjen član 5. koji je postao sad član 6., odnosno ograničenje ukupne visine dobrovoljnih priloga. Dosad smo imali da su ukupni prilozi ograničeni na 8 prosječnih plata za fizička lica i 15 prosječnih plata za pravna lica kad su u pitanju donacije. Posmatrajući stanje u okolini, član Interresorne radne grupe, ministar pravde gospodin Čolak nam je pokazao kako je to riješeno u susjednoj Hrvatskoj koja je poštovala norme i ušla u EU. I tamo je to riješeno da ... limit za dobrovoljni prilog fizičkog lica u jednoj kalendarskoj godini je 90 hiljada kuna, a za pravno lice je milion kuna. Rukovodeći se ovim ciframa, mi smo ocijenili da bi to u našim relacijama, i to usvojili, bilo 10 hiljada maraka, odnosno 50 hiljada maraka za pravno lice. Dakle, mi smo imali neke okvirne orijentire, nismo se vezali za prosječne plaće kao što je to bilo, jer se prosječna plaća mijenja iz mjeseca u mjesec i to nije neki fiksni iznos, te se odlučili za ovakvo rješenje. Kad je u pitanju razgraničenje, ovo je gospodin Živković objasnio, bio je takav prijedlog kad je u pitanju razgraničenje sredstava klub i politička partija. Ipak, ovaj zakon nosi naslov Zakon o finansiranju političkih partija, evo između ostalog. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na šestu tačku: Ad. 6. Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za period 1. 1. 2011. – 31. 12. 2011. godine, materijal Pravobranilaštva BiH U skladu sa članom 18. Zakona o Pravobranilaštvu BiH, Pravobranilaštvo BiH je 21. 6. 2012. dostavilo Izvještaj o radu. Nadležna Ustavnopravna komisija je Mišljenje dostavila 4. 7. 2012. godine. Otvaram raspravu o ovom izvještaju. Pozdravljam gospođu Medinu Vilić koja je ovdje povodom ovoga izvještaja. Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Predsjedavajući, imam jedan prijedlog vezan za ovu tačku. Prvo da napravim mali background u odnosu na prošli izvještaj. U skladu sa odredbama člana 18. Zakona o Pravobranilaštvu, Pravobranilaštvo izvještaje podnosi svake godine, znači izvještaj o svom radu, Parlamentarnoj skupštini i Vijeću ministara. Prošle godine, znači za 2010. godinu se desilo da je Predstavnički dom jednom vratio pa došao je drugi put, pa drugi put usvojio, a Savjet ministara je odbio Izvještaj o radu Pravobranilaštva. 80 Da se ne bi to desilo ponovo, ja predlažem da se usvoji jedan zaključak koji glasi: 'Odgađa se izjašnjavanje o Izvještaju o radu Pravobranilaštva BiH za period 1. 1. 2011. do 31. 12. 2012. do okončanja izjašnjavanja od strane Savjeta ministara BiH.' Pa ćemo moći napraviti tako da nam se ne desi greška i ne uradimo ovo što smo uradili za 2010. Hvala.
Da li da razmišljamo da se odgađa rasprava da bi mogli da raspravljamo ili samo izjašnjavanje?
nije uključen mikrofon
Dobro. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Dakle, ne odgađamo raspravu. Vrlo kratko, naravno uz podršku i razumijevanje važnosti ove institucije, Stranka za BiH i dalje insistira, kada je riječ o državnoj imovini, da to nije političko pitanje, da je to eminentno pravno pitanje i da se u izvještaju jedne institucije kakva je Pravobranilaštvo ne može naći formulacija da se čeka politički dogovor da bi se knjižila državna imovina u korist države itd. Pozdravljam napore Pravobranilaštva koje je u međuvremenu radilo sa NATO-om, sa Ministarstvom odbrane, pripremalo dokumentaciju itd. Vidim razumiju da je vrlo važno ovdje imati jedan zakon, ali pitanje državne imovine je riješeno, ona se zna šta je i čija je. Možemo samo razgovarati o zakonu koji reguliše način njezine upotrebe itd. Iz razloga, dakle što jedno eminentno pravno pitanje prebacuje na politički nivo i čeka se politički dogovor, mi nećemo podržati ovaj izvještaj. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Koleginice, kolege, dame i gospodo, mislim da je Pravobranilaštvo napravilo Izvještaj onakav kakav zapravo jeste i kakvo je stanje zapravo. Ustavnopravna komisija je to razmatrala i podržala je Izvještaj i predlaže Domu da to također uradi. Ja kao zastupnik se također pridružujem stavu Ustavnopravne komisije. Mi smo to jednoglasno uradili. Molim da se povede računa samo o preporukama. Mi smo to kazali gospođi pravobraniocu na sjednici Komisije, posebno kada je u pitanju tabelarno prikazivanje priliva predmeta, riješenih predmeta, zaostatka predmeta, jer se zapravo miješaju stvari okončanih predmeta u sudovima i poduzetih radnji od Pravobranilaštva, pa se može steći pogrešan dojam dok se detaljno ne iščita sam tekst. Koleginica Vilić zna o čemu smo mi govorili tada na Ustavnoj komisiji. I posebno, dakle da se povede računa o preporukama koje su 81 navedene. Mislim da možemo nešto da uradimo ako budemo iščitavali ovaj izvještaj. Recimo, BiH po pravosnažnim presudama treba da plati nešto nekome. Onda institucije ne postupaju u tzv. roku za dobrovoljno ispunjenje obaveze. To je nazvano tamo paricionim rokom. Za to vrijeme se zbog nepoštivanja ili neispunjenja u propisanom roku za dobrovoljno izvršenje obaveze javljaju dodatne kamate, onda troškovi izvršnog postupka, sve to kasnije plaća BiH. Možemo sebi uštediti te troškove ako budemo na vrijeme postupali po pravosnažnim i izvršnim odlukama sudova, organa, uprave itd. Dakle, jedan, po meni, koristan izvještaj i mislim da mi možemo danas, naravno ukoliko bude volje, pristupiti usvajanju Izvještaja. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Za riječ se javila pravobranioc, uvažena gospođa Medina Vilić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, zastupnici, ja bih samo kratko rekla u vezi prijedloga gospođe Majkić. Prijedlog nema zakonskog osnova. Nema zakonskog uporišta da bi se danas skinulo razmatranje, uopšte, što se tiče Izvještaja o radu Prvobranilaštva. A to govorim iz razloga što po članu 18. Zakona o Pravobranilaštvu, dakle naš izvještaj, ovaj izvještaj Pravobranilaštva se dostavlja i Predstavničkom domu, odnosno Parlamentarnoj skupštini i Vijeću ministara. Dakle, današnje raspravljanje o ovoj tačci dnevnog reda nema veze sa raspravljanjem u Vijeću ministara. Nije tačna informacija da prošle godine Vijeće ministara je odbilo Izvještaj i nije ga usvojilo. Ja, kao pravobranilac, nemam tu informaciju. I opet ponavljam da uopšte to nema veze, dakle što se tiče Vijeća ministara i njihovog izjašnjenja, mogu ovdje komotno da kažem da to treba usmjeriti pitanje Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara, a ja ne mogu uticati kada će oni i hoće li uopće staviti na dnevni red Izvještaj. Ja toliko. I mislim da ovaj prijedlog ima druge motive i druge razloge.
Samo malo. Da sam znao šta će reći gospođa, ja bih zamolio da prvo dođe u pisanoj formi. Vidite, mi ovde u Parlamentu imamo pravo da glasamo o prijedlozima zaključka poslanika. Nismo jednom raspravljali da se odgađa izjašnajvanje o nečemu i da je potrebno više konsultacija, da je potrebno da vidimo kako će se i Savjet ministara prema tome, tako da je to u skladu sa zakonom i u skladu sa parlamentarnom praksom. I mi ćemo se danas izjasniti kada budemo glasali o tome, o prijedlogu zaključka uvažene kolegice Dušanke Majkić. A evo, sad replike na Vaše izlaganje. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Prvo, ja u potpunosti podržavam zaključak uvažene koleginice Majkić. Druga stvar, mene zanima da li je ovo zaista Izvještaj Pravobranilaštva ili je izvještaj jednog od pravobranioca, odnosno da li je Izvještaj usvojen na Kolegijumu Pravobranilaštva? Eto mene ta informacija interesuje. 82
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Dušanka majkić. Izvolite.
Ja hoću da kažem da je zaista ovo nedopustivo da dođu ljudi iz institucija i da nam drže predavanja šta možemo, šta ne možemo, iza čega stoje kakvi interesi. Gospođo pravobranilac, ja zaista mislim da je nedostojno Vaše ponašanje za govornicom za koju ste izašli. Šta je moj motiv? Ja sam rekla šta je moj motiv. Veoma je neprijatna situacija kada Savjet ministara donese negativnu odluku o nečem, a koju je prethodno potvrdio ovaj dom. I mi ne treba da se igramo takvih stvari, bez obzira što nigdje u zakonu ne piše da prvo razmatra jedan ili drugi, ali mi znamo da većinu stvari prvo treba da razmotri Savjet ministara, kao izvršna vlast, pa tek onda da dolazi na Predstavnički dom. Ja Vas molim da ubuduće, ako se za Vas ikada to buduće još dogodi, da sa više poštovanja se odnosite prema nama kada izađete za ovu govornicu.
Uvaženi kolega Beriz Belkić, replika. Izvolite.
... Dušanki Majkić. Dakle, ja sam shvatio, evo čuli ste maločas – mi ćemo glasati protiv ovog izvještaja iz razloga, ali sam shvatio izlazak pravobranioca kao pokušaj objašnjenja određene stvari. Vi gospođo Majkić, inače prema ljudima koji dođu, i ovo je njihov Parlament, pa nije ovo čistilište, nije ovo mjesto gdje ne smiju ljudi progovoriti, izaći za govornicu itd. Ovo je Parlament građana BiH, ne samo naš. Prema tome, nemojte da Vam smeta kada neko od predlagača ima potrebu da nešto pojasni, pa se i ne složi s nama, i iznese neke činjenice itd. Dajte malo slobode ljudima koji dolaze u ovaj parlament da zajedno s nama rade.
Zahvaljujem. Dajte i meni, molim vas, da pokušam ovaj dnevni red da dovedem do kraja. Ja pokušavam svakoga da upozorim na način na koji se obraća, ali ne znam šta će ljudi reći. Ne može se u Parlamentu govoriti poslanicima šta smiju, šta ne smiju i šta je zakonska ... Ovde parlamentarci kao što se odnose prema drugima sa uviđajem, očekujem da svi drugi se prema ovim ovde poslanicima, i ja kao predsjedavajući to moram da obezbijedim, obraćaju sa uvažavanjem. Lične animozitete, druge interese, molim vas izvan ove sale da obezbijedite. Uvaženi kolega Petar Kunić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Ja bih želio, ovde mi se čini krije pravno pitanje, kako je gospođa pravobranilac rekla, da se izvještaj dostavlja Savjetu ministara i Parlamentarnoj skupštini. Je li piše još nešto? 83
nije uključen mikrofon
E, to je druga priča, znači. Dobro, uredu je, na usvajanje. Rasprava i usvajanje.
Je li ima potrebe još da izađete da? Nema.
nije uključen mikrofon
Imate potrebu da kažete da li je to Izvještaj Pravobranilaštva ili Kolegija. Izvolite. Molim vas izađite na govornicu i ja vas molim da ipak pokušate da odgovorite na pitanja koja su upućena Pravobranilaštvu i Vama koji ste trenutno u funkciji pravobranioca BiH. Izvolite.
Ja se izvinjavam, prije svega, ako je to neko protumačio da postoji moj lični neki negativni stav prema nekoj osobi, odnosno poslaniku iz ovog Predstavničkog doma. Uz dužno poštovanje sviju vas, ja želim samo da istaknem da ovo se meni ponavlja. Prošle godine je to bilo ... Izvještaj Pravobranilaštva ili članova Kolegija Pravobranilaštva? O tome bi mi mogli danas raspravljati isto kao što smo danas pričali jedno tri-četiri sata po Odluci o smjenjivanju ministara. Ja ne želim ništa više ovde da kažem, već samo da se to navede da nije tačna informacija da Vijeće ministara ima negativan stav u vezi usvajanja za prošlu godinu. Nije tačna informacija. I šta trebam ja sada da kažem, šta?
Ne trebate, mi ćemo da provjerimo na Savjetu ministara da li je bio vaš izvještaj, da li je usvojen ili nije usvojen i time smo, ja mislim, na demokratski način to ... Je li tako? Ok, hvala Vam. Završavamo ovu ... Uvažena kolegica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Samo rečenicu. Prije nego što je počela sjednica provjerila sam u Savjetu ministara za 2010. Izvještaj Pravobranilaštva nije usvojen, za ... još nije ni razmatran, još nije ni na dnevnom redu.
nije uključen mikrofon
Molim vas nemojte dobacivati. Ja sam dao sad i Vama priliku da kažete, uvaženoj kolegici da replicira. 84 Ovim zaključujem raspravu. I ja kao predsjedavajući molim vas da vodimo dalje diskusiju u pravcu završavanja današnjeg dnevnog reda. Tačka 7. Ad. 7. Izjašnjavanje o inicijativi poslanice Dušanke Majkić sa 29. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održane 7. 6. 2012. godine Poslanica Dušanka Majkić inicijativu je uputila na 29. sjednici Doma, održanoj 7. 6. Mišljenje nadležne Komisije za spoljne poslove ste dobili. Otvaram raspravu o inicijativi i upozoravam poslanike da je sada riječ o tome da li ćemo inicijativu prihvatiti ili ne. Ako je prihvatimo, tražimo određene materijale i raspravljamo o inicijativi. Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući, naročito u ovom dijelu gdje je rečeno šta je ustvari svrha. Danas govorimo o tome da li će Predstavnički dom prihvatiti da se ovakva inicijativa nađe jednog dana na Predstavničkom domu. To znači onog dana kada se obezbijede dva dokumenta, a to je Analiza stanja i prijedlog mjera koje treba sprovesti u MIP-u i Analiza stanja i prijedlog mjera koje treba sprovesti u diplomatsko-konzularnoj mreži. Ja hoću da vas podsjetim, sigurno i ono što sami znate, da veliki broj primjera govori o tome koliko je haotično stanje u DKP mreži, koliko je narušen ugled BiH, koliko je organizacija DKP mreže nezadovoljavajuća, koliko je ponašanje diplomata u jednom dijelu ambasada na granici incidenta. Takođe, želim da vas podsjetim da BiH, kao što znate, nema strategiju vanjske politike niti zakon o vanjskim poslovima, pa je svaki dosadašnji nastup BiH u svijetu bio na granici improvizacije. Postoji jedan dokument koji se zove Opšti pravci i prioriteti spoljne politike, koji je usvojen 2003. godine, i bilo je logično da je do sada pretrpio nužne izmjene, ali evo kao što znate ova Parlamentarna skupština, dakle ne u ovom sazivu, ali već treći put, znači treći saziv zaredom pokušava da odgovori na pitanje šta treba učiniti da bi se izvršila racionalizacija DKP mreže i koje to mjere treba unaprijediti da bi se diplomatija BiH postavila na zadovoljavajući nivo. Nikada nismo do sada dobili odgovor. Evo, ja sam u trećem sazivu, pokušavam i tragam za tim odgovorom, da li BiH, u odnosu na svoju veličinu, broj stanovnika i bruto društveni proizvod, ima odgovarajuću diplomatsko-konzularnu mrežu, da li je ta diplomatska mreža predimenzionisana i šta činimo na polju uspostavljanja ekonomske diplomatije, a vidimo u kakvom je stanju zemlja, i to samo po sebi govori koliko BiH ništa na tom planu ne čini. Kakvo je stanje u DKP-ovima, uključujući naročito kadrovsku popunjenost i nacionalnu strukturu? Znamo li koliki nam je broj karijernih, koliki broj nekarijernih diplomata, kako su došli na te pozicije? Da li je diplomatsko-konzularna mreža prilagođena evropskim integracionim procesima, da li ona može da podnese tu težinu i taj kapacitet? I kakvi su, na kraju, prioriteti spoljne politike BiH? Ni na jedno od tih pitanja, nemamo odgovore. 85 Dakle, oba doma su zasjedala nekoliko puta, u nekoliko saziva, i nisu uspjeli da dobiju odgovore, uglavnom zato što nismo imali odgovarauće materijale koji su trebali da prate ovu veoma zahtjevnu temu. Razgovarala sam i sa nekim diplomatam iz Slovenije koji su mi rekli da na istom prostoru na kome Slovenija ima tri diplomatsko-konzularna predstavništva BiH ima 11. Dakle, evo recimo u arapskom svijetu i nešto šire, Slovenija ima tri DKP-a, i to u Iranu, Turskoj i Izraelu, a BiH u Iranu, Jordanu, Kataru, Kuvajtu, Pakistanu, Saudijskoj Arabiji, Ujedinjenim Arapskim Emiratima, Turskoj i Izraelu. Dakle, rekao bi jedan od ambasadora koji je bio u Pakistanu, u Pakistan ne navraćaju ni ptice a kamoli predstavnici BiH, za koje bi on imao nešto da uradi. U Srednjoj i Južnoj Americi BiH nema ni jednu ambasadu. I tu postoji jedan zanimljiv primjer, da je neka porodica iz Meksika tražila vizu za BiH i onda su je uputili na prvu ambasadu sljedeću, a to je u Americi. Kažu da je teže dobiti ambasadu jednom Meksikancu za Ameriku nego za bilo koji kraj svijeta. To je ravno nemogućoj misiji. To govori u prilog tome o stanju DKP mreže, sigurno svi znate mnogo više. Što se tiče stanja u Ministarstvu inostranih poslova, najviše je rekao posljednji revizorski izvještaj. Čuli ste da je negativan. Čuli ste koliko stvari je vezano za dosadašnji rad tog ministarstva. Ne trebam ništa da govorim, ništa neću reći novo, ali očekujem da ćete podržati ovo da bi dobili kvalitetne materijale na osnovu kojih će Parlamentarna skupština moći naložiti šta uraditi u toj oblasti. Hvala vam unaprijed.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Sa klupe? ... hajde, izvoli. Saša Magazinović, ovo je brza izmjena bila. Kratko.
Hoću. Ova inicijativa za Klub SDP-a nije sporna. Samo insistiramo na tome da se vodi računa o nadležnostima i da ovaj materijal koji je već, po našoj informaciji, u Predsjedništvu, završi se procedura u tom smislu i da nakon toga nema nikakvih problema da i ovdje ne razgovaramo o pretpostavljam istom materijalu uz učešće i ministra vanjskih poslova, članova Predsjedništva ukoliko se odazovu itd. Prema tome, mi ćemo je podržati, nije ništa sporno.
Zahvaljujem. I sad zaključujem raspravu. Idemo na osmu tačku: 86 Ad. 8. Izjašnjavanje o inicijativi poslanice Nermine Ćemalović sa 29. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održane 7. 6. 2012. godine Poslanica je inicijativu uputila na 29. sjednici Doma, održanoj 7. 6. godine. Nadležna Ustavnopravna komisija Mišljenje je dostavila 4. 7. godine. Otvaram raspravu o ovoj inicijativi. Uvažena kolegica Nermina Ćemalović, kao predlagač. Izvolite.
Zahvaljujem i pozdravljam sve prisutne, pošto se prvi put javljam. Smatram da je došlo vrijeme zaista da građani BiH dobiju i tekst državne himne. I ja se nadam da će postojati raspoloženje među parlamentarcima da svojim građanima napokon dostavimo kompletnu himnu, jer BiH je jedna od rijetkih zemalja, ja mislim jedino je i Španija ta koja nema teksta himne. Da se vratim malo unazad. 2001. godine ovaj dom, u stvari oba doma su usvojila Zakon o državnoj himni BiH, ali samo muziku, bez teksta. 2007. godine u proceduru je ušlo, Vijeće ministara je donijelo odluku i oba su doma usvojila da ide u proceduru Zakon o državnoj himni, odnosno tekst. Međutim, 2009. godine to nije na Parlamentu prošlo. Ja se nadam da je zaista vrijeme konačno da dobijemo taj tekst, da će taj tekst biti općeprihvatljiv, općeprihvatljivog sadržaja, koji će svi građani ove naše zemlje BiH osjećati kao svoj, koji će biti estetski obrađen i politički prikladan. Evo, ja kolege molim da prihvate ovu inicijativu i da damo šansu našoj himni, odnosno našem tekstu, jer pred nama je još dug period. Hvala lijepa.
A Španci su prvaci Evrope. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Pa, ja nemam namjeru da obeshrabrim, niti na bilo koji način potcijenim napor naše kolegice Nermine, ali bih želio da upozorim na sljedeće. Dakle, sve je ovo tačno o čemu je ona govorila, izuzev što nije rekla da smo potrošili 50.000 maraka kada smo došli do usaglašenog teksta na nivou komisija, na nivou Vijeća ministara itd. i ta stvar nije prošla u Parlamentu. Dakle, moramo riješiti prethodno pitanje – da li poslanici iz RS-a uopšte smatraju da BiH treba imati himnu sa tekstom? Da se ne mučimo, da ne trošimo pare. Ako ćemo ući ponovno u proces pa potrošiti 50.000 maraka, to je, po meni, potpuno neracionalno. Dakle, sve je ovo urađeno o čemu Vi govorite i postignuta je saglasnost na nivou Komisije i na Vijeću ministara, došlo u Parlament i palo, 50.000 maraka. Nije riječ o članovima samo Komisije. To su se plaćali ljudi, autori, konkurs, nagrađen ovaj Šestić, koliko se sjećam, itd. Dakle, moramo prethodno pitanje raščistiti – da li ljudi iz RS-a, poslanici, smatraju da BiH treba imati himnu sa 87 tekstom ili ne? BiH ima himnu, to joj niko uzeti ne može. Ako ljudi daju da ima tekst, dajte, ako ne date šta ja mogu, šta da radim, da ne trošimo i pare i vrijeme.
E sad će se čuti o tome. Uvaženi kolega Lazar Prodanović.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, uvaženi kolega Beriz Belkić je uzeo dio toga što sam htio reći. Zapravo, najiracionalnije je pitanje koje prethodi onom da se ponašamo kao politički racionalna bića, a ne kao neracionalna u smislu onog što bi trebalo u narednom periodu da radimo. Ja sam to prekjučer na Ustavnopravnoj komisiji rekao da smatram da ne postoji politički ambijent da se u BiH raspravlja o tekstu himne. Da BiH nije jedina zemlja koja nema tekstualni dio himne, ali da to nije razlog da se sukobljavamo, svađamo i uz to potrošimo recimo 200 ili 300.000 KM za rad komisije i spoljnih eksperata i opet na kraju da to rezultira neusvajanjem teksta. Dakle, naše mišljenje, Klub poslanika SNSD-a neće podržati ovu inicijativu. Veoma uvažavamo stav uvažene koleginice Nermine Ćemalović, ali nepotrebno je da stvaramo komisije. Identičan stav o ovome imam kao o Komisiji za donatorska sredstva i neka druga pitanja. Potrebno je stvoriti politički ambijent u kojem ćemo racionalno pristupiti i opredijeliti se da možemo donijeti odluku koja će rezultirati nečim, a ne da zavaravamo jedni druge, hoćemo ovakav tekst, hoćemo ovakav, nećemo, i na kraju da oborimo Predlog zakona o tekstu himne BiH. Hvala vam lijepo. Za sada imamo ovaj dio koji je ranije prihvaćen i usvojen u Parlamentarnoj skupštini BiH, ništa nam ne smeta, važno je da to poštujemo, imamo jedno od obilježja, dakle to je zastava, grb i himna bez teksta. Hvala vam.
Uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege i kolegice, cijeli dan čekam ovo i uopšte me ne interesuju kamere, baš volim što ih nema, jer nisam onda inspirativan kad su oni prisutni, svašta me pitaju. E pa ovako, kao jedan od članova Komisije za izbor teksta himne poželio bih da ovaj saziv, onaj sljedeći, onaj naredni, onaj 2040. godine – da otpjeva taj tekst ovdje, kad ja ne budem ni živ. A ja znam sad ovaj jedini tekst i kad svira ovaj instrumentalni dio, nekad ovako gurnem kolegu Kalabića da mu kažem pripremi se sad ćemo sjesti jer ovo je zadnja strofa. Dakle, da ne pravim karikaturu od svega toga i da se ne igram, a da vam samo kažem u kakve mi ulazimo stvari koje su nerješive. Vrlo kratko, za nove kolege. Raspišemo konkurs, dobijemo 336 tekstova. Od 336 tekstova 90% neupotrebljivih, plagijati. Od pjesme Alekse Šantića "Ostajte ovdje", od Kotromanića kad su se rodili, od ubistva ovoga Ferdinanda i Gavrila Principa, pa ne znam više čega šta tamo nije bilo. Pa onda, pošto su tu bili eksperti, etnomuzikolozi, tekstopisci, uvaženi književnici, pjesnici, a mi političari malo sa strane to pratili jer mi donosimo odluku. Pa onda dođemo do nekog kompromisnog teksta dva autora, pa napravimo tekst himne, ne može se praviti izmjenom, ni amandmanom ni jedne riječi, on mora biti ritmički usklađen jer malo bolje 88 poznam muziku pošto sam pjevao te pjesme, naravno i sad pjevam, pa ćete dobiti džabe CD moj i sevdalinki koji izlazi brzo. Dakle, nemoguće je napraviti tekst i amandmanom mijenjati tekst, takvih sam ja imao zahtjeva. Tačno mora se znati koliko je u jednoj riječi slogova, koliko ritmički, koliko ona može, što se kaže, da podnese, da se pjeva ili 'a' ili 'aaaa', da vam muzički to izvedem. Smiji se ti Prodanoviću jer ti nemaš veze o tome, ti nemaš veze. Ali evo, ja znam sreća o muzici dosta, al' da vam to dočaram, znate da ne ulazite u ove varijante koje nećete razriješiti. Pa pošto ja ne želim da pravim ovdje komediju da vas zabavljam, a vi, vama je sve ovo smiješno, ali evo i primjera najnovijeg, BiH nema tekst himne, nema Španija. I baš gledam finale, Talijani razvališe koliko ih grlo nosi jer pjevaju himnu, imaju himnu, Španci nemaju teksta i samo slušaju instrumentarij, što bi moja baba rekla omusili glave, ali 4:0 pobijediše. Kad ima volje za nešto, ne treba nam tekst. Idemo svi zajedno da riješimo probleme. Ali da skratim, stvarno da ovo ne ide više u muzički moj nastup, molim vas imamo prečih stvari i kome je do pjesme. Pozivam ga ja da zajedno sa mnom snimi ovaj postojeći tekst koji nije usvojen i da vidi kako će to izgledati. Hvala lijepo.
Uvažena kolegica Nermina Ćemalović. Evo, na kraju, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, zaista sam iznenađena neozbiljnošću diskusija i ovom retorikom za jednu stvar koja je možda građanima jako bitna, ako pojedincima nije. Kad pričamo o nekakvom političkom ambijentu koliko ćemo još godina čekati, hoćemo li još 20 godina čekati, kad će to biti, koji je to politički momenat i ambijent dovoljan i dobar, ja mislim da smo svi mi zaslužili, pa hajmo pitati građane da li su za to. Pa lijepo je kad igra BiH negdje, gospodine Jovičiću, pa naši ljudi zapjevaju pjesmu. Pjevat će je onako kako nama odgovaraju. Hajmo joj dati šansu. Kao što kažete Vi, gospodine Jovičiću, svakom zakonu treba dati šansu neka živi. Hajmo dati šansu, hajmo donijeti odluku da to Vijeće ministara raspiše taj konkurs, odnosno da izabere komisiju, da se raspiše konkurs, pa ćemo onda pričati o tekstu himne kad dođemo do toga. Ovo nije proces koji će trajati dva mjeseca, trajat će godinu dana, moguće, ali hajmo to odraditi. Ja ne znam koji bi to trebao biti bolji politički ambijent. Ja koliko vidim, svi smo mi građani BiH i nema razloga da bježimo od nečega kao što je tekst državne himne. Ja bez obzira na Vaše razmišljanje, ja sam mišljenja da ćemo mi kad bude pauza i malo razgovarali, prihvatiti da to ide i da se napravi taj prvi korak, da se donese odluka. Hvala vam lijepa.
Replika, uvaženi kolega Boško Tomić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, ja lično mislim da su namjere kolegice Nermine veoma dobre itd. i prihvatam u tom smislu njene namjere, ali trebali bi da gledamo u realnost. Objektivno nemamo šanse mi u ovom trenutku da dobijemo tekst sa kojim bi se usaglasili. Ne mogu u RS-u, ja znam 89 koliko je trajala aktivnost da se napravi tekst himne, i to u ovom trenutku ne smatram uopšte nečim toliko bitnim, samo se bojim da nam kroz tu raspravu koju ćemo voditi, kroz aktivnosti koje budemo vodili, da ćemo doći do ponovo određenih nesuglasica. Pa nemojte da to počinjemo, a imamo već tu himnu, imamo grb, imamo zastavu, imamo obilježje, hajte to što imamo da na neki način zadržimo a da ne idemo u neke stvari koje sigurno u startu se zna da je teško usaglasiti. Pa to kad počnete da pravite, ako nema svih krajeva u tom tekstu, to je strašan problem. Pa onda gdje su tamo nacionalne manjine? Pa je bilo tako kad se pravila himna na nivou RS-a, pa je bilo strašnih problema itd. Iz tih razloga ja smatram da imamo mnogo prečih stvari i predlažem da kolegica odustane od ovoga ... da ne otvaramo procese, da ne pravimo probleme, možda će to jednog dana da samo iz naroda iznikne, pa neka to ostane za neke druge generacije. Hvala.
Uvaženi kolega Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Replika, pa nije replika uvaženoj kolegici Nermini, ali da budemo objektivni zaista. Ne postoji mogućnost da neko napiše tekst koji će odgovarati Bošnjacima, Srbima, Hrvatima i dao sam onu izjavu i nacionalnim manjinama pa je lakše bilo upamtiti nacionalne manjine, ... preko ove presude Sjedić-Finci, to je najlakše upamtiti. Dakle, ne postoji mogućnost. I kod tog teksta, da ove nove kolege upoznam, u jednu strofu stavi 'Bosna', evo nek 'Bosna' bude prva, u drugu 'Hercegovina', ja se zalagao, u treću 'Krajina' i za tri dana, ne znam jel' bilo, svi, ne baš svi, novinari me optuže kako ja stvaram tri entiteta preko Bosne, Hercegovine i Krajine. Kako ja rušim odmah BiH. Pa ljudi, kako ćete dalje krenuti, nemoguće je napisati. I ako je neko zainteresovan, imam svih 336 tekstova, donijeću vam ono i ko izdrži da sve ono prvo pročita i da mi dođe s jednim prijedlogom, ja ću se zalagati da taj prijedlog bude usvojen. Ali ljudi, to je nemoguće, vjerujte. Nemoguće je napisati himnu koja bi nama odgovarala svima, to je nemoguće. Ne postoji tekst. Pa meni su, reću vam iskreno, prijetili ubistvom sa Sokoca što nisam ubacio strofu 'siđi Rašo, siđi sa planine', čuj 'siđi Rašo, siđi sa planine'. Ljudi moji, pa nije to moja pjesma koju ja pjevam, ni ja je ne bi pjevao ni takvu pjesmu.
Dobro je.
Govorim samo, gospodine predsjedavajući, da ovo nije moguće riješiti, nije moguće napraviti.
Svako pravi svoju strofu, od tri strofe, refren je Distrikt Brčko. Prema tome, lako se to može napraviti. Idemo dalje. Znači, nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. 90 Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda: Ad. 9. Predlog odluke za imenovanje članova Savjeta nacionalnih manjina BiH, materijal Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku je 18. 6. dostavila Predlog odluke. 4. 7. ste dobili izmijenjenu Odluku sa obrazloženjem zbog čega se prvobitno dostavlja ... izmijenila ... Skupština BiH u skladu sa članom 3. Odluke o osnivanju Savjeta nacionalnih manjina BiH svojom odlukom imenuje članove Savjeta, a na prijedlog Zajedničke komisije. Otvaram raspravu. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Malo sam pretjerao danas, ali vrlo ću kratko. Dakle, iz ovoga prijedloga nije vidljivo da li je ova radna grupa, koja je radila za Komisiju, pripremala ovaj prijedlog za Komisiju, govorim o onom prvom tekstu Odluke koju smo dobili, dakle prvom tekstu Odluke, da li je ona obavila konsultacije o kandidatima sa udruženjima nacionalnih manjina i nevladinim organizacijama, što je i obaveza? To je jedno. Drugo, mi nećemo podržati ovu odluku. Drugo, koliko ja pamtim, nikada ovdje nismo imali informaciju o radu tog Vijeća da znamo šta se dešava itd. Također, nismo imali nikakve njihove preporuke, mišljenja itd., što je na neki način njihovo pravo da idu ovdje prema Parlamentu. I posljednje što želim reći, jedan broj ljudi, zašto to ne reći, kao da je pretplaćen, kao da drugih pripadnika tih nacionalnih manjina nema. Dakle, mi nećemo podržati ovakav prijedlog.
Uvažena kolegica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja kao član Zajedničke komisije za ljudska prava diskutovala sam kad su u pitanju bili ovi prijedlozi za nacionalne manjine i imala sam primjedbu, odnosno više sugestiju, vezano za nacionalnu manjinu Roma, jer sam primijetila ovdje da u biografijama imamo jednog Roma, to je prvi magistar društvenih nauka u BiH, profesor tjelesnog odgoja koji zaista ima dobre reference, i moj je prijedlog bio da on bude prijedlog ispred nacionalne manjine Roma. Međutim, ja sam vidjela kroz tamo prijedloge udruženja, zaista ovaj gospodin Jusić ima više prijedloga, ali ima nešto previše tih udruženja Roma. I uglavnom, Komisija koja je faktički izabrana, ta radna grupa, oni su se odlučili za Jusića. Poslije toga smo mi dobili od Jusića, ja mislim da su i drugi članovi Zajedničke komisije za ljudska prava dobili kompletno materijale ... od gospodina Mujića koji je iznio još nove adute i reference koje on radi i moj je prijedlog da kad se bude glasalo za ovaj prijedlog o nacionalnim manjinama da možemo glasati o svima, a posebno za Rome, jer prijedlog i dalje stoji, eto moj, kao 91 člana Komisije, da ispred romske populacije treba biti gospodin magistar društvenih nauka Mehmed Mujić. Toliko.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Pa evo, već su postavljena neka pitanja. I meni jedan dio ove priče, da budem iskren, nije jasan, pogotovo naravno imam problem što dolazim iz Prnjavora, poznatog kao mala Evropa, gdje je ogroman broj nacionalnih manjina i koji sad izražavaju svoje nezadovoljstvo i ja ne znam kako je došlo do ovoga. Imam značajan broj primjedbi, tamo je, vi dobro znate da je velika koncentracija nacionalnih manjina i da treba da dam neke odgovore, međutim nisam u ovom momentu, na neki način, nemam kompletne informacije. Nije mi jasno, mi smo ovdje često imali kada mi biramo u Parlamentu listu i Parlament se opredjeljivao. Imam osjećaj ovdje da mi trebamo podržati ovako kako je to kompletno. Dosad smo mi mogli da biramo sa liste, ovdje mi ne biramo sa liste, ovdje biramo listu, kako nam je neka komisija za koju ja ne znam, da iskren budem. Evo i već su postavljena neka pitanja kako su došli do prijedloga, imaju dopisi udruženja koji su došli i koji spore ovu proceduru i spore ovu listu. Jedan dio dopisa je došao do mene, jedan dio je dobio predsjedavajući. I ja mislim da, kako vidim, dobar dio poslanika nije upućen u ovu problematiku, odnosno nemaju informacije. Ja mislim da predložim zaključak da se odgodi i rasprava i izjašnjavanje do sljedeće sjednice, da zaista, jer i mene interesuje ko su ta respektabilna udruženja, kako je išla ova, da bar, evo ako ništa drugo, mogu dati odgovor na pitanje ljudima. Zato neću da iznosim ovdje detalje, jer je interesantno kako su, kad znam koliki je broj predstavnika nacionalnih manjina u pojedinim opštinama, kako se došlo u situaciju, neću uošte da sumnjam u prijedlogu, ali moram imati odgovor na pitanje. Iz ovoga ja to ne vidim. Znači, ja iz ovoga ne vidim u kojoj je mjeri ovaj proces transparentan i potpuno se slažem sa gospodinom Belkićem, neka imena kad vidim na 150 raznih prijedloga a isto ime u svim, ja mislim da ću uputiti prijedlog zaključka da se po ovome odgodi, dok ja u maloj Evropi u Prnjavoru ne izvršim konsultacije sa 27 nacionalnih manjina, sa 7 udruženja Roma i ostalima. Naći ćemo izlaz iz ove situacije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, kao predsjednica Komisije. Izvolite.
Hvala Vam, gospodine predsjedavajući. 92 Ja bih htjela da kažem da je Komisija za ljudska prava jednoglasno, podvlačim jednoglasno, znači uključujući i člana Komisije iz SNSD-a, usvojila ovaj prijedlog. Tačno je da ima mnogo žalbi, evo ih. Meni su dolazili kući na vrata, nećete vjerovati, znači čovjek koga nikad u životu nisam vidjela, kažu iz Trebinja je, kako je došao do moje adrese, a sve je razlog onih 600 maraka koje primaju ti članovi Komisije koji ništa ne rade, sretnu se dva puta godišnje. I zarad tih 600 maraka ja nisam više jedno vrijeme mogla da se javljam, a da ne pričam o ambasadorima da su došli dotle da mi ambasador dođe, ja se jadna ubih, ispitah ambasadora sve o infrastrukturi, kakvo mu je stanje u zemlji, on mi na kraju kaže, ma znate, ja sam došao da bi prošao taj i taj. Nažalost, biti nacionalna manjina je postalo, ali ta ambasada je, gospodine predsjedniče, imala samo jedan prijedlog je bio iz te nacionalne manjine, tako da nismo mogli biti korumpirani, ne brinite se. Tako da, gospodine Kalabiću, meni je to jasno, riječ je obično o ovim koji su se žalili, o starijim ljudima koji su možda bez primanja, žive od penzije, pa im je fino da stave još 600 maraka u džep. Vi možete vratiti, možete odložiti, ja sam protiv tog, ponovo ćete dobiti isti prijedlog.
Replika, uvažena kolegica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospođi Pandurević bih odgovorila da ne znam šta smatra jednoglasno, ja sam bila protiv kad smo glasali za ovo. (?) Jer oni što su bili za, oni su bili jednoglasno. gospodin Lijanović, nas dvoje smo bili 'protiv', jer sam ja išla sa prijedlogom da ispred romske populacije bude gospodin Mujić, a ova Radna grupa od njih troje, gdje je bila gospođa Pandurević, gospodin Genjac i nemojte mi, ne znam ko je treći, iz HDZ-a treći, oni su dali u prijedlogu Jusić. Ali ovo što kaže gospodin Kalabić, ovdje ima milion udruženja. Da li to udruženje broji 5 članova, 50 ili 500, mi to ne znamo. Ali reference pojedinaca, mislim ako je to interes, ja sad govorim za romsku populaciju, da tu ide mladi čovjek koji je magistar nego neko sa srednjom školom. Vjerovatno i ove sve reference koje je on nama evo uputio, evo vidite to, preko Parlamenta, šta je sve radio. A ja bih onda voljela isto tako, gospodo, da vidim izvještaje gospode koja su već bili predstavnici i romske i albanske i svih ostalih populacija, da vidimo šta su oni uradili kroz to Vijeće nacionalnih manjina. Eto ovaj je bio predsjednik, gospodin Jusić, uvažavajući čovjeka, ne znam ni jednog ni drugog, niti sam ih upoznala, ali da vidimo šta su oni u prošlom mandatu uradili i čime su zaslužili ili su samo lobirali. A ja imam informaciju da je tu bilo dobro lobiranje. (?) Izvještaj o radu. 93
Replika, uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Pa evo, želim javno da kažem, ovi što su bili za oni su bili jednoglasni, a ovi što su bili protiv oni su bili. Poslanik SNSD-a nije prisustvovao sjednici. Ali nije to bitno. Molim vas, ja imam osjećaj, zaista sad ozbiljno govorim, da ljudi koji su učestvovali, pa evo na kraju krajeva i ja sam, da nisu stekli, jer je ovo malo komplikovano pitanje da budem iskren, jer mi donosimo odluku, uz puno uvažavanje. Da to oni donose, savez i ostali, ja bih to samo podržao bjanko, nije problem, kako god donesu odluku. Ali mi donosimo odluku o izboru tih ljudi. Evo sad, ja kad prvi put sad čujem, ali ja kad udruženjima Roma sad kažem da je to 600 maraka, oni će svi doći pred Parlament iz Prnjavora ovdje. Ovaj njihov neće biti izabran. Pa pazite, to je osjetljivo pitanje. Kako, kad je uvijek tih 600 maraka, gospodin Finci se nađe? Uvijek je, ne znam ni ja. Hajmo spustiti to na nulu pa da vidimo onda kako će biti izbor. Znači, dajte da vidimo, na neki način ovo je ozbiljno pitanje zato što moramo odlučiti, a najmanje što očekujem, najmanje što očekujem, kako smo imali u svim ostalim situacijama, da dobijemo listu i da sa liste biramo. Znači, najmanje što očekujem. Ja razumijem sve ove ljude koji su se kandidovali i razumijem ovo o čemu je kolegica Aleksandra govorila da je to vrlo teško jer je bila ovdje jedna procedura o čijoj transparentnosti mi sad teško u ovom momentu možemo suditi. Naravno, pravo je tih ljudi da predlažu i slično. Ali Parlament, Predstavnički dom je taj koji bira i uvijek je imao mogućnost da bira između više kandidata, uvijek, u svim ostalim. Pa smo imali problema da Komisija kad poreda je li to, ali smo uvijek zadržavali pravo da je suvereno pravo poslanika ovdje da to biraju. Zato mislim da mi trebamo ovo odložiti, da i ja, opet ponavljam, nemam sve informacije. Za sljedeću sjednicu Klub SNSD-a će pripremiti sve potrebne informacije i da nađemo izlaz iz ovoga šta je rješenje, dok nisu počele primjedbe i dok nisu počeli dolaziti ovako kući. Ja nisam razumio stvar da je to malo komplikovanije, ali dajte, ne kažem da ćemo na kraju naći neko ekstra rješenje, ali nije ni žurba, ne znam, da večeras ako pogriješimo i da napravimo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da. Ja ostajem pri tome da ću predložiti ovakav zaključak, a jedino naravno što mogu svima sugerisati da se svi malo zainteresujemo i da vidimo do sljedeće sjednice šta je najbolji izlaz iz ovoga i da nađemo rješenje. Znači, nismo mi protiv rješenja, mi smo u ovoj skupštini izglasali taj zakon, ti ljudi treba da budu predstavljani, ali istovremeno imam osjećaj da smo malo počeli neke institucije u BiH koje su trebale da daju pozitivan signal da smo počeli malo karikirati, da smo počeli 94 malo od njih pretvarati, evo ružno je da se to čuje. Ako je jedini interes tih 600 maraka, a nije unapređivanje interesa nacionalnih manjin, onda imamo problem, barem da ga razmotrimo.
Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, replika.
Predizborna kampanja, što se radi još kad je neko kandidat za načelnika, onda smo u problemu.
Pa to smo skoro svi, više-manje.
Pa nismo kandidati za načelnika, niste Vi, nisam ja. Znači, na osnovu Odluke, članom 3. Odluke o osnivanju Vijeća nacionalnih manjina, članovi Vijeća se imenuju na prijedlog Zajedničke komisije za ljudska prava. Imenuje ih Parlamentarna skuština, jel' tako? Dalje, što se tiče ovog izbora, ja, gospodine Kalabiću, zaista ne vidim svrhu da se bilo šta vrati, jer ja ne vidim kako, ni šta, kako šta možemo promijeniti. Izvršene su konsultacije, urađeno je, evo gospođa Ćemalović kaže da se ona nije slagala s izborom Roma. Pored tog mi smo usvojili zaključak na poslednjoj sjednici, gospodine Kalabiću, da bismo se riješili ovog problema dolaženje na vrata zbog tih 600 maraka, Komisija je Predstavničkom domu predložila zaključak da se regulišu ta primanja. Ja ne znam da li to Administrativna komisija reguliše da se ukine i da se članovima Vijeća nacionalnih manjina samo nadoknade troškovi njihovog dolaska, dnevnice za taj dan kad rade pa koliko budu radili, toliko će i dobiti. Pored toga, ja želim naglasiti da mandat Vijeća nacionalnih manjina traje koliko i mandat Parlamenta. Prije dvije godine smo mi ovaj posao trebali uraditi. Znači, već dvije godine kasnimo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jeste, izbacuju nas iz Vijeća Evrope. Ja zaista molim da ovaj posao završimo. Znači, besmisleno je, ponovo ćete dobiti isti spisak. Mislim, možemo se vrtiti ukrug, ako vama to znači opravdanje vašim sugrađanima.
Eh, idemo redom. Uvaženi kolega Drago Kalabić ima repliku još jednu.
nije uključen mikrofon 95
Imate pravo na repliku još jednu. Imali ste diskusiju i dvije replike. Izvolite.
Pa evo, dužan sam, iako ja duže vrijeme slušam gospođu Pandurević sa tim svojim jako, ovako, pametnim izjavama i znanjem o svemu i svačemu, tako da ste gospođo Pandurević tim svojim izjavama o svemu i svačemu došli u situaciju da Vam mnogi dolaze na kućna vrata, ne znam šta su čiji motivi. Ja ne znam. Ali je jedna od Vaših izjava da je predizborna kampanja. Gospođo Pandurević, Vi ste na ovu listu stavili ženu iz SDS-a koja je kandidat SDS-a na narednim izborima. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Eto, pa eto vidite, ali držite lopova da se ne dosjete, da se ne dosjete. Znači, kandidat SDS-a iz reda nacionalnih manjina je na listi. Gospođa Pandurević ju je stavila tražeći od mene da ništa ne pitam, da za to glasam. I Udruženje Ukrajinaca koje 98% kontroliše tu svoju populaciju u Prnjavoru ima protiv toga. I to nimalo nije smiješno, gospođo Pandurević. To je jako žalosno. Ja govorim o vrlo lošem poslu koji ste vi uradili i koji ste napravili i pokušavao sam da nađemo iz toga izlaz, ne na način o kome Vi govorite. Taman posla da će nacionalne manjine u BiH odlučivati o narednim lokalnim izborima, toliko bitno. Naravno da su bitni, ali ne toliko da je sada ovo posao koji mi moramo završiti. I ne možete loše urađen posao pravdati time izgovorom. Vi ste jedan vrlo ružan posao već počeli pravdati predizbornom kampanjom, pa ste sad ovaj traljav posao, koji ste vi u Komisiji uradili, počeli opet pravdati, nema veze, s predizbornom kampanjom, gospođo. Ima veze, ja pokušavam da ispravim tu sitauciju i da provjerimo, ako ti ljudi podržavaju tu ženu neka to ide. Ali ako pišu pisma da ne podržavaju, onda ja imam problem. Meni je sasvim svejedno, da budem iskren. Evo ja ću napisati bjanko za podršku da iz ovoga izađemo. Ali ako se od nas traži da biramo treba da damo i odgovor. Ja nasreću dolazim iz sredine gdje je mnogo nacionalnih manjina, a nažalost niko me ništa nije pitao. Ne znam ima li Bratunac, ima li Bratunac i jednu nacionalnu manjinu? Nema nikog, vi ste to sve. Znači, ja imam mnogo ljudi tamo s kojima imam jako dobre odnose i stalo mi je ... da postignemo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Netačan navod. Ja jesam član ove komisije, ali nažalost zbog bolesti nisam bio prisutan. Dakle, ne može se reći da je jednoglasno i uz podršku poslanika SNSD-a usvojena ova lista. Nisam bio prisutan. A nema ni onog daljinskog, telefonskog glasanja, pa me ni to nisu mogli konsultovati. Dakle, nisam bio prisutan. Ja se izvinjavam kolegi i šefu Kluba Kalabiću što je maloprije rekao, poslanik SNSD-a. Poslanik SNSD-a, ja, Slavko Jovičić nisam bio prisutan na sjednici i nisam ni mogao dati podršku ovoj listi. Zato je netačan navod uvažene kolegice Pandurević – poslanik SNSD-a je dao podršku. Nisam bio prisutan, nisam ni dao. Tačka.
Zahvaljujem. Ima li potrebe SDS da traži pauzu da to sve raščistimo?
nije uključen mikrofon
Izvolite, imate pravo na drugu repliku.
Sekretar Komisije je provjerio, gospodine Jovičiću, ovog momenta. Dobićete i Zapisnik, na toj sjednici ste bili. To je pod broj jedan. Pod broj dva, drago mi je, gospodine Kalabiću, da smo došli dotle, nije u pitanju nikakva žena iz SDS-a nego je u pitanju to što čovjek koji je bio u prošlom sazivu Vijeća nacionalnih manjina, koji je aktivista vašeg opštinskog odbora, nije prošao. Da raščistimo stvar.
Dobro. Uvažena kolegica Ismeta Dervoz, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, teško mi je da u vrijeme kad se razgovara u BiH o potrebi izmjene Ustava da bi se zaustavila diskriminacija nad nacionalnim 97 manjinama, mi na ovakav način, odnosno ja na ovakav način moram u ovoj Parlamentarnoj skupštini diskutirati na ovu tačku dnevnog reda i kazati nekoliko riječi koje su, na moju veliku žalost, utemeljene. Da biste osnovali udruženje, bilo koje u BiH, dovoljno je da se dogovorite sa svojom tetkom i prvom komšinicom, trebaju vam tri osobe. Ono što je ovdje potpuno nejasno je koliko ljudi stoji iza tih udruženja koja delegiraju članove za Vijeće nacionalnih manjina. Postoji li kriterij ko može, pod kakvim uvjetima delegirati članove Vijeća nacionaonih manjina? Da je ovo postao biznis potpuno je jasno. Vijeće nacionalnih manjina je prošle godine imalo samo četiri sastanka. Primali su mjesečne naknade više od 600 KM. A da vam to mogu potkrijepiti, evo potkrijepit ću. Jedan od predloženih članova na ovoj listi za Vijeće nacionalnih manjina je predsjednik Udruženja osnovanog 2010. godine koji je sam potpisao svoju kandidaturu za ovo Vijeće nacionalnih manjina, tako da ljubazno molim da se uvaže ovi glasovi koji su se čuli za potrebu analize, odlaganja i definitivnog ozbiljnijeg promatranja ovog problema, jer je evidentno da problemi nacionalnih manjina i zaštita njihovih prava mogu biti ozbiljni po BiH a time i po ovu Parlamentarnu skupštinu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Molim vas, dajte pismeno te prijedloge zaključaka.
nije uključen mikrofon
Poslovnička ili šta?
nije uključen mikrofon
Vi ste završili svoje i dvije diskusije.
Nisam, nisam diskusije. Vidite, kad ste dugo u ovom parlamentu onda naučite da je pametno čuvati za razliku od ovih, ovako, nekih koji misle da su popili svu pamet ovoga svijeta. Vi ste dama, gospođo Pandurević, i ja ne mogu prema Vama da kažem ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 98 Pa naravno, ja sam na početku mandata isto ovako bježao. Zeznem se, kažem što ne trebam i onda bježim, šta ću drugo, mislim tako sam to radio tad, a sad. Znači, gospodin, pošto je očito da je gospođa Pandurević, sad vidim, zloupotrijebila rad Komisije, gospodin Franjo Rover, o kome ona govori, član je koalicije SDS-a i PDP-a u Prnjavoru sa potpisanim koalicionim sporazumom i član skupštinske većine koja je smijenila našeg predsjednika, što je sasvim legalno. Znači, ja govorim o ispravljanju notorne laži i neistine i to je njegovo pravo, to je njegovo pravo. Sljedeći put ću joj donijeti taj koalicioni sporazum, ali to nema veze sa problemom nacionalnih manjina. Čovjek glasa kako glasa i on je kad su ove stvari u pitanju, iako nema veze sa njim, ovdje govorimo o Ukrajincima, čovjek je Talijan. Franjo Rover se slaže kada je riječ o Italijanu. Pa ja, morate da znate, da se ona upetljala u nešto što ja znam, ja sa tim živim. Znam da Čeha u Prnjavoru ima više nego u cijeloj BiH. Znači, to je nešto gdje morate razumjeti sve te ljudi, znamo i moramo saslušati ... i da nisu u pravu i da jesu. Znači, ja ništa ne tvrdim večeras, ali ne želim da se na ovakav način, ovo što je uradila gospođa Pandurević, bagateliše ovaj rad. I sad vidim šta je, sad mi je potpuno jasno, evo sad dokaza da se ona upustila u ta stranačka nekakva previranja i sve promašila jer to nije stigla i to nije njen posao. Njen posao je da vidi šta predlaže Savez nacionalnih manjina, a ne ko je u Prnjavoru s kim i ko je protiv koga. Mislim, zato su i bile sve te neistine i nema potrebe za tim. Mislim da trebamo prihvatiti ovaj zaključak i privesti ovaj posao kraju, a svi dobro razmisliti kako ćemo iz ovoga izaći.
Zahvaljujem. Ima li potrebe još neko da se javlja povodom ove tačke dnevnog reda? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Slobodno, imamo još vremena. Mislim, ovo je važno pitanje. S obzirom da se niko ne javlja, zaključujem raspravu. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: Ad. 10. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja direktora i zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini