Spoštovane gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 2. seje državnega zbora Republike Slovenije. Vse lepo pozdravljam. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Lidija Majnik, Franc Kangler, Bogomir Vnučec, Feri Horvat od 11.30 dalje, Richard Beuermann, Jožef Školč od 12.00 ure dalje, Borut Pahor, Irma Pavlinič Krebs od 12.00 ure dalje, Ivan Božič od 12.30 dalje in Vojko Čeligoj. Gospe in gospodje, predlagam, da ugotovimo navzočnost! Prosim, da vstavite kartice. [[60 prisotnih.]] Zbor je sklepčen inlahko odloča. Na sejo smo povabili predstavnika urada predsednika Republike Slovenije in kandidate za sodnike evropskega sodišča za človekove pravice: dr. Arneja Mavčiča, prof.dr. Antona Pereniča, prof.dr.Boštjana M. Zupančiča, ki spremljajo to točko na galeriji, ter predstavnike vlade Republike Slovenije. Vse lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 2. seje bomo pričeli z obravnavo 2. točke dnevnega reda - predlog predsednika Republike Slovenije za določitev treh kandidatov za sodnika evropskega sodišča za človekove pravicein seveda potem po dnevnem redu naprej. Pri čemer bi vas želel obvestiti, da bomo 4. točko dnevnega reda prestavili na torek zaradi zadržanosti predlagatelja. Gospe in gospodje, prehajam na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA DOLOČITEV TREH KANDIDATOV ZA SODNIKA EVROPSKEGA SODIŠČA ZA ČLOVEKOVE PRAVICE. Predsednik republike, gospod Milan Kučan, je državnemu zboru predlagal, da za kandidate za sodnika evropskega sodišča za človekove pravice določi dr. Arneja Mavčiča, prof.dr. Antona Pereniča in prof.dr. Boštjana M.Zupančiča. Želi predstavnik urada predsednika republike dodatno obrazložiti predlog? [[Ne želi.]] Hvala. Predlog je obravnavala komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve, ki je zboru pisno poročala. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne želi.]] Hvala. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Pisno se ni do sedaj nihče prijavil, če se ne motim. [[Ne želijo.]] Hvala. Besedo dajem poslankam in poslancem. Ni interesa za razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. V skladu s 87. členom poslovnika državnega zbora in 80. členom zakona o ustavnem sodišču zbor o določitvi kandidatov za sodnike evropskega sodišča glasuje tajno. V skladu s 97. členom poslovnika vodi tajno glasovanje predsedujoči, s pomočjo generalne sekretarke državnega zbora in štirih poslancev, ki jih izvoli državni zbor na predlog predsedujočega. Predstavniki poslanskih skupin so posredovali naslednje predloge za člane volilne komisije, in sicer: Rudolf Moge, Branko Kelemina, Aurelio Juri, Sonja Areh Lavrič, član te komisije sem tudi sam kot predsedujoči. Ali kdo temu predlogu nasprotuje? Ni videti, hvala lepa. Na glasovanje dajem predlog za tako sestavo volilne komisije. Ugotovimo prisotnost! [[70 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu z drugim odstavkom 97. člena poslovnika državnega zbora bodo poslancem vročene glasovnice tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Poslanec, ki mi bo pomagal pri izvedbi glasovanja, izroči vsakemu poslancu tri glasovnice, generalna sekretarka državnega zbora pa označi pri imenu in priimku poslanca v seznamu, da so mu bile glasovnice vročene. Glasuje se tako, da se na vsaki glasovnici obkroži beseda "za" ali "proti". V skladu z drugim odstavkom 98. člena poslovnika državnega zbora je neizpolnjena glasovnica ali glasovnica, ki ni izpolnjena v skladu s prej omenjenim navodilom, neveljavna. Na podlagi 80. člena v povezavi s 14. členom zakona o ustavnem sodišču bo vsak predlagani kandidat določen za predlagano funkcijo, če bo "za" glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani. Poslanke in poslanci bodo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani, na mizi ob kabinah za glasovanje. Gospe in gospodje, predlagam, da kar preidemo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance, ki bodo pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasijo v sobi 117, kjer bomo prevzeli volilno gradivo. Glasovanje se bo pričelo ob 10.30 uri in bo trajalo do 10.45 ure. Bo petnajst minut dovolj? Dobro, še pet minut dodamo za vsak slučaj - do 10.50 [[dvajset minut bo dovolj]] . Poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, prosim, da se tudi po končanem glasovanju zberejo v sobi 117. Predlagam, da sejo nadaljujemo ob 11.15 uri. Hvala lepa. Torej, glasovanje se bo pričelo ob 10.30 uri.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo sejo. Prosim da ugotovimo navzočnost! [[69 poslank in poslancev.]] Zbor je sklepčen za objavo izida glasovanja. Dovolite, da preberem zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja o določitvi treh kandidatov za sodnika evropskega sodišča za človekove pravice. a) Za dr. Arneja Mavčiča je glasovanje potekalo v petek, 26. januarja 2001 v prostorih državnega zbora Republike Slovenije. Razdeljenih je bilo 80 glasovnic, oddanih 80, neveljavnih je bilo 6, veljavnih je bilo 74 glasovnic. "Za" je glasovalo 55 poslancev, "proti" pa 19 poslancev. Na podlagi tega izida glasovanja je bil dr. Arne Mavčič določen za kandidata za sodnika evropskega sodišča za človekove pravice. b) Za prof. dr. Antona Pereniča. Glasovanje je potekalo v petek, 26. januarja 2001 v prostorih državnega zbora Republike Slovenije. Razdeljenih je bilo 80 glasovnic, oddanih 80, neveljavnih 5, veljavnih 75. "Za" je glasovalo 64 poslancev, "proti" 11 poslancev. Na podlagi tega izida je bil prof. dr. Perenič določen za kandidata za sodnika evropskega sodišča za človekove pravice. c) Prof. dr. Boštjan M. Zupančič. Glasovanje je potekalo v petek, 26. januarja 2001 v prostorih državnega zbora Republike Slovenije. Razdeljenih je bilo 80 glasovnic, oddanih je bilo 80 glasovnic, neveljavne so bile 3, veljavnih je bilo 77. "Za" je glasovalo 60 poslancev, "proti" pa 17 poslancev. Na podlagi tega izida glasovanja je bil prof. dr. Boštjan M. Zupančič določen za kandidata za sodnika evropskega sodišča za človekove pravice. Na podlagi izida glasovanja ugotavljam, da je državni zbor Republike Slovenije določil naslednje kandidate za sodnike evropskega sodišča za človekove pravice: a) prof. dr. Perenič 64 glasov, b) prof. dr. Zupančič 60 glasov in c) dr. Arne Mavčič 55 glasov. Vsem trem iskrene čestitke. [[Aplavz.]] S tem je ta točka dnevnega reda zaključena. Prehajamo na naslednjo točko dnevnega reda, to je 3. TOČKA DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O REVIDIRANJU. Predlog zakona je za tretjo obravnavo pripravila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Dr. Nina Plavšak, prosim.
Hvala. Vlada je pri pripravi zakona za tretjo obravnavo vnesla v besedilo zakona amandmaje, ki so bili sprejeti v drugi obravnavi. Ker pa že imam besedo, želim tudi povedati, da predlagatelj podpira oziroma se strinja z amandmajem, ki ga predlaga matično delovno telo, in iz enakih razlogov, iz katerih matično delovno telo ta amandma predlaga. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora. Prosim, gospod Pucko,predsednik odbora.
Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 1. seji obravnaval predlagani zakon, s katerim je vlada Republike Slovenije nadomestila besedilo predloga zakona, ki ga je v obravnavo po hitrem postopku predložila vlada v prejšnji sestavi, v mesecu avgustu lanskega leta. Pri tem je bilo v razpravi izpostavljeno predvsem naslednje. In sicer, posamezna vprašanja v zvezi s predlogom, da bi opravili dodatno splošno oziroma parcialne obrazložitve posameznih predloženih rešitev pripravljenega besedila, ob čemer je bilo posebej izpostavljeno evidentno razhajanje stališč in opredelitev predlagatelja, vlade v prejšnji sestavi in tega predloga zakona. Glede na mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve državnega zbora, ki ugotavlja, da so v tem besedilu vneseni vsi, v drugi obravnavi sprejeti amandmaji in da dopušča spremembo zakona kot dopustne redakcijske korekture besedila in hkrati nima nobenih drugih pripomb, odbor državnega zbora za finance in monetarno politiko predlaga državnemu zboru, da zakon s predlaganim amandmajem odbora tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve besedo? [[Ne želi.]] Hvala lepa. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Tu imam že eno pisno prijavo. To je mag. Andrej Vizjak. Prosim, da predstavi svoje stališče oziroma v imenu poslanske skupine, potem dr. Bajuk.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Spoštovana predstavnica vlade, spoštovani kolegi oziroma kolegice in kolegi! Zakon o revidiranju je uvrščen med zakone, ki naj bi jih uskladili s pravnim redom in standardi držav članic Evropske skupnosti oziroma v njem v čim večji meri upoštevali ureditev, ki jo poznajo razvite evropske države na tem področju. Ko so strokovnjaki prejšnje vlade prevzeli pripravo novega zakona o revidiranju za tretjo obravnavo v državnem zboru, so ugotovili, da zakon v konkretnih določbah ne izpolnjuje ciljev, zaradi katerih ga je potrebno sprejeti. V nekaterih določbah predvideva celo rešitve, slabše od tistih rešitev, ki so bile zapisane v sedaj veljavni zakonodaji. Pri pripravi zakona za tretjo obravnavo v državnem zboru smo ugotovili, da v prvem in tudi v drugem branju najpomembnejše določbe novega zakona niso bile spremenjene in dopolnjene, da bi jih lahko iz formalnih razlogov tudi amandmirali. Kljub temu smo pripravili najnujnejše spremembe in dopolnitve zakona v obliki amandmajev, s potrebno obrazložitvijo, in tak zakon o revidiranju poslali v obravnavo, s predlogom, da ga državni zbor zavrne, ter hkrati isti tekst zakona z vključenimi amandmaji poslali kot nov zakon v obravnavo po hitrem postopku. Na naše veliko presenečenje se je sedanja vlada oziroma nova koalicija že v koalicijski pogodbi zavezala, da bo zakon za tretje branje, ki ga je predložila prejšnja vlada, preprosto umaknila in nadomestila kar v prvotnem besedilu, ne da bi se ji bilo zdelo vredno opredeliti do sprememb in dopolnitev, danih kar v 37 amandmajih. Zato smo dolžni odločno povedati, da zakon o revidiranju, tak kot je predložen v tretjo obravnavo, ne pomeni dejanskega usklajevanja s pravnim redom in standardi članic držav Evropske skupnosti v najpomembnejših ciljih. Zlasti se nam zdi pomembna druga skupina zahtev osme smernice, s katero je potrebno oziroma bi bilo potrebno uskladiti novi zakon o revidiranju, ki se nanaša na temeljna načela, ki jih mora izpolnjevati revizijska dejavnost. To sta: načelo neodvisnosti revidiranja - revidiranje namreč mora potekati neodvisno, nepristransko in v skladu s pravili stroke; ter načelo nadzora - država mora zagotoviti nadzor z namenom, da revidiranje poteka v skladu z načelom neodvisnosti revidiranja. Toda prav teh temeljnih sprememb novi zakon o revidiranju ne zagotavlja in prav na to skupino zahtev se nanašajo v veliki meri spremembe in dopolnitve, ki jih je pripravila že prejšnja vlada za tretjo obravnavo. Verjetno, oziroma prepričan sem, da bodo pristojni organi Evropske skupnosti ugotovili, ko bodo zakon prevedli, da nismo izpolnili naloge oziroma da nismo uskladili zakonodaje s smernico Evropske skupnosti in zakaj v novem zakonu o revidiranju ni poskrbljeno za uveljavitev načel neodvisnosti revidiranja. Sedanji zakon v 27. členu osebam, ki revidirajo, to dejavnost prepoveduje opravljati, če so s podjetji in drugim pravnimi osebami kakorkoli kapitalsko povezane. Torej, ne glede na višino deležev ali delnic. Prav tako prepoveduje revidiranje pri pravnih osebah, če so revizorji sorodstveno ali na druge načine povezani s člani uprav, nadzornih svetov ali lastniki pravnih oseb. Sedanja ureditev opredelitve neodvisnosti po mnenju strokovnjakov ni popolna, ker ne opredeljuje neodvisnosti v obratni smeri. To je, ko so podjetja ali druge osebe na primer kapitalsko udeleženi v revizijskih družbah. Vsekakor pa je za naše razmere boljša, kot je predlagana v novem zakonu o revidiranju. Za razliko do sedanje ureditve kapitalske povezave niso v celoti prepovedane, temveč so določene v tem zakonu z navedenimi definicijami deležev oziroma udeležbe kvalificiranega deleža ali deleža glasovalnih pravic. Ob tem se nam zastavljata naslednji dve ali pa celo več zelo bistvenih vprašanj. Ali na primer revizijska družba sme revidirati podjetje, ko imajo člani uprave, nadzornega sveta ali zaposleni po individualnih pogodbah v podjetju ali drugi pravni osebi, revidirancu, v tej revizijski družbi manj kot 10% glasovalno pravico ali kvalificiran delež? Če imajo torej le 9,9% delež v taki revizijski družbi, lahko naročijo revizijo računovodskih izkazov. V zakonu predlaganem v tretji obravnavi, tudi ni nobene omejitve, niti do 10%, da revizijska družba ne bi smela revidirati podjetja, če ima en njen revizor v podjetju 80% delež, tedaj bo lahko revizijo opravil njegov sodelavec ali drug pooblaščen revizor v tej revizijski družbi. Moramo tudi vedeti, da je večina od 45 revizijskih družb v Sloveniji majhnih, z majhnim številom pooblaščenih revizorjev. Zelo pomembno vprašanje je tu, ali se tudi vam, spoštovani kolegi poslanci, zdi možnost take revizije, neodvisne revizije. Zakaj tudi smatramo, da v novem zakonu o revidiranju ni poskrbljeno za uveljavitev temeljnega načela zagotavljanja nadzora nad revizijskimi družbami s strani države. Osma smernica Evropske skupnosti nalaga državam članicam, da morajo preizkušati, ali revizijske družbe dejansko izpolnjujejo smernico, predpisane pogoje, z nadzorom, ki ga opravlja pristojni nadzorni organ države članice. Pri tem določa, da je pristojni nadzorni organ v skladu s to smernico tudi ustrezno poklicno združenje, če ima, prvič, po pravu države članice javno pooblastilo za odločanje o dovoljenem delu revizorjev, in ali ima pooblastilo za opravljanje nadzora. Tovrstni pooblastili, torej javno pooblastilo za opravljanje nadzora je v Sloveniji podeljeno slovenskemu inštitutu za revizijo kot poklicnemu združenju oziroma stanovski instituciji. Vendar pa, poudarjam, novi zakon o revidiranju ta nadzor ureja zelo pomanjkljivo. V zakonu ni jasno določeno, kateri organ inštituta in s kakšnimi pooblastili opravlja postopek nadzora, ki je vtem zakonu opredeljen kot poseben tip upravnega postopka. Ne določa odgovornosti oseb, ki izvajajo ta nadzor. Odgovornosti za izvajanje javnih pooblastil z zakonom nima opredeljenih niti slovenski inštitut za revizijo kot institucija; le-ta je o svojem delu dolžan tudi letno poročati državnemu zboru. Državni zbor doslej še ni nikoli obravnaval letnega poročila slovenskega inštituta za revizijo, to je storil le odbor za finance in monetarno politiko. Odgovornost slovenskega inštituta kot nosilca javnih pooblastil bi morala biti v zakonu še toliko bolj jasno in nedvoumno opredeljena, saj ima kot nosilec javnih pooblastil status privatnega zavoda, katerega ustanovitelj je zveza društev računovodij, finančnikov in revizorjev Slovenije. Prepričani smo, da ta državni zbor ne more biti nemi izvajalec v koalicijski pogodbi določenih zavez, ko gre za izpolnjevanje tako pomembnih obveznosti, kot je uskladitev domače zakonodaje s pravnim redom evropske skupnosti in skladno s tem uveljavljenimi standardi držav članic evropske skupnosti na področju revizijske dejavnosti. Trg kapitala, ki ga moramo odpreti zaradi našega lastnega razvoja interesov približevanja evropski skupnosti, pa nasprotno zahteva ne samo določitev temveč tudi uveljavitev enotnih standardov na področju revizije. Državni zbor bi moral z vso odgovornostjo obravnavati amandmaje oziroma spremembe in dopolnitve zakona o revidiranju, ki jih je pripravila prejšnja vlada, zavrniti sedanji predlog in začeti novo prvo obravnavo zakona o revidiranju z vsemi potrebnimi dopolnitvami. Če nič drugega bi se morala vlada jasno opredeliti do 37 amandmajev, ki jih je vložila prejšnja vlada na podlagi strokovne presoje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod dr. Andrej Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Ta predlog, ki je danes pred nami, je ključnega pomena za delovanje tržnega gospodarstva v prihodnosti na našem ozemlju. Nemogoče je pričakovati, da bo tržno gospodarstvo resnično zaživelo, da bomo imeli takšen trg kapitala, če ena od ključnih institucij, ki je ravno revidiranje in verodostojnost tega revidiranja, ni jasno opredeljena v zakonu. Prav gotovo ta zakon, ki smo ga imeli do sedaj, je bil potreben nekaterih sprememb. Ravno zato se ga je državni zbor v prejšnji sestavi tudi lotil in je skušal te stvari popraviti. Ko smo v času naše vlade dobili predlog zakona za tretjo obravnavo, smo to stvar na strokovni podlagi pregledali in prišli do zaključka, da vseh 37 amandmajev je bilo potrebnih. Zaradi proceduralnih težav jih nismo mogli vseh predstaviti, poslali smo jih v državni zbor, s prošnjo, naj se zakon takšen, kakršen je pač bil, zavrne in da se po hitrem postopku državni zbor loti analize tega pogleda, ki smo ga mi imeli na ta problem in ga še vedno tudi imamo. Mislim, da takemu zakonu, ki ga potrebujemo ne samo zaradi usklajevanja naše zakonodaje glede evropskega področja in teh stvari, za katere smo se zavezali in ki zahtevajo, da sledimo dosledno tem smernicam - gre namreč za osmo smernico - da moramo to ne samo zaradi njih ampak zaradi nas to pametno pregledati in analizirati. Zakon, ki je danes pred nami, ne rešuje teh vprašanj. Kot je jasno tudi že nakazal kolega socialdemokratske skupine, predlagamo, da se ta zavrne in da si državni zbor vzame nekaj časa, tukaj pa res bi bilo modro uveljaviti princip "festina lente", hitimo počasi, ker to je ključnega pomena. Nejasnosti v tem zakonu so očitne, neko nezaupanje do naše lastne stroke je tudi uveljavljeno. Injaz vas prosim, da prisluhnite temu našemu povabilu, da se ta zakon ponovno pregleda in da bomo končno uzakonili takšno institucijo, ki bo slovenskemu gospodarstvu dala verodostojnost, ki je zaenkrat še ni. In to ni to, da bi s prstom kazali na ene ali pana druge. Dejstvo je, vsi se moramo novim časom prilagoditi. In verjemite mi, nemogoče je, nemogoče je, da bomo mi pričakovali, da bomo mi resnično imeli takšen razcvet na domačem kapitalskem trgu, če ne bomo zagotovili vsem našim državljankam in državljanom in tudi tujcem, ki bodo tukaj operirali v prihodnosti, verodostojnosti naših institucij. Neodvisnost strokovnega pristopa moramo zagotoviti. Res je, da v nekaterih državah obstajajo isti principi, kot so jih imeli tukaj do sedaj. In sicer "pr revue" se obračam zdaj na vprašanje nadzora. A vendar v tako omejenem območju kot je slovenski, kjer imamo okoli 45 hiš, "pr revue" je silno vprašljiva stvar. Mi moramo dobro premisliti, če ni že čas prišel, da bomo imeli drugačen nadzor nad tem, da institucije, ki bodo v imenu države te stvari preverjale, da bodo dejansko tudi lahko to uresničevale. Preveč je bilo že čudnih stvari na našem področju, posebno kapitalskem trgu, kjer se stvari dogajajo, ko ljudje končno nimajo verodostojnih informacij o tem, kakšno je stanje naših podjetij. Revidiranje je ključnega pomena za razvoj našega gospodarstva. Prosimo vas, mi ne bomo za to glasovali, ker tega ne moremo v dobri vesti storiti, prosimo pa vas vse, da tudi si damo ta čas, da resno pregledamo, to, kar so bili strokovni amandmaji k temu predlogu in ki zaradi proceduralnih težav in vsega, kar smo imeli pač sredi poletja na slovenskem političnem prostoru, ni bilo časa dejansko preštudirati, kot bi si mi to želeli. Torej, Nova Slovenija ne more podpreti tega zakona, prosi pa državni zbor in vse kolegice in kolege, da se glede tega, tudi glede 37 amandmajev, ki jih je vlada predlagala konec avgusta, tudi strokovno opredeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo od vodij poslanskih skupin besedo? [[Ne želi.]] O zakonskem predlogu v celoti dajem besedo poslankam in poslancem. Pisnih prijav k razpravi nisem prejel, zato sprašujem, če kdo želi besedo. Prosim. Prosim, gospod Podobnik!
Hvala, gospod podpredsednik. Dovolite mi kratek nastop, ki je pravzaprav vprašanje, ki se lahko dotika poslovniškega postopka pri tem zakonu. V izogib nesporazumu bi rad opozoril na zadnji odstavek iz poročila odbora za finance in monetarno politiko - najverjetneje nekaj ne drži. Če drži drugi odstavek v poročilu, potem ne more držati zadnji odstavek. Drugi odstavek se glasi: "Vlada Republike Slovenije z zgoraj navedenim predlogom zakona nadomešča besedilo predloga zakona o revidiranju - tretja obravnava. Poslano z dopisom [[in naprej je številka]] ". Čese ob tej priložnosti ne spuščam v ta "by pass", torej nadomeščanja neke zakonske materije v katerikoli obravnavi, še posebej pa v tretji, če se ne spuščam v spornost takega postopka, pa opozarjam na zadnji odstavek: "Kratko uvodno obrazložitev predloženega besedila je podal minister za finance, ki je poudaril" - poudaril je, torej je to vedel, kar je govoril - "da obravnavano besedilo zakonskega predloga, hitri postopek", hitri postopek, "ki ga je dne 28.8.2000 predložila vlada v prejšnji sestavi, in je bilo dne 22.12.2000 umaknjeno iz procedure, bistveno ne spreminja". Je bilo kaj umaknjeno iz procedure in kateri hitri postopek? Torej, na to vprašanje je potrebno dobiti odgovor.
Hvala lepa. Mogoče bi kar pri tem vprašanju gospoda dr. Podobnika se ustavili za hip in prosili za mnenje našo službo za zakonodajo, sekretariat za zakonodajo. Predsednik odbora je tukaj, ga ne vidim? Prosim!
Če lahko podam. Čeprav za samo proceduro sekretariat ni po poslovniku neposredno pooblaščen, ampak samo pojasnilo pa lahko damo. Besedilo zakona, ki ga je vlada, bom rekla, v prejšnji sestavi, predvolilni sestavi predložila državnemu zboru po hitrem postopku, je bilo s strani nove vlade umaknjeno. Tako je ostalo v postopku besedilo, ki ga je vlada, tudi v prejšnji sestavi, predlagala državnemu zboru, naj ga ne sprejme. K tistemu besedilu so bili umaknjeni tudi vsi amandmaji, tako da je ostalo golo osnovno besedilo, pripravljeno za tretjo obravnavo v državnem zboru. To besedilo je vsebovalo mnoštvo tehničnih napak in samo te tehnične napake so bile v tem besedilu odpravljene tako, da je šlo za tehnično, ne pa vsebinsko nadomestitev. Tako, da se sedaj srečujemo z osnovnim besedilom tega zakona, kakor izhaja iz že opravljene druge obravnave v prejšnji sestavi državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala. Kdo želi besedo, prosim? Ugotavljam, da ni posebnega interesa za razpravo. Proceduralno, prosim, gospod Jerovšek.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Že po tem, kar sem doslej opazil, čeprav se s tem ne ukvarjam, je jasno, da gre za proceduralno popolnoma nedopustno prakso, mislim, poslovniško nedopustno prakso. Zaradi tega smatram, da si ne sme državni zbor v tem sklicu na začetku svojega delovanja dovoliti, da bo delal v nasprotju s poslovnikom. Zato predlagam, da razpravo o tem prekinemo, da se sestane, danes ali kdaj drugič, komisija za poslovnik in da jasna stališča do tega; šele takrat bomo lahko nadaljevali. Osebno pa menim, da je to nedopustna procedura, to, kar si je vlada dovolila, da je poslala v obtok. In se tudi čudim gospe Bitenčevi, da si je sedaj, ko je v postopku novega imenovanja, dovolila takšne poslovniške in proceduralne popuste. Hvala.
Hvala. Prosil bi še predsednika odbora, če lahko pojasni, kakšno je bilo stališče na samem odboru do tega proceduralnega vprašanja, ki je seveda tudi vsebinsko.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Na kratko sem že v uvodu povedal, da so ta vprašanja na odboru bila postavljena, vendar je iz tega, kar je sekretariat menil, in iz upoštevanja vseh amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, več kot evidentno, da gre za tisti zakon, ki ga je državni zbor pripeljal v to fazo sprejemanja zakona, kjer ni bilo nobenih vsebinskih amandmajev, ki bi napotili na to, da je kaj s tem zakonom narobe. Ocena odbora je bila, da je treba tak zakon sprejeti tudi zaradi same uskladitve z evropsko zakonodajo.
Hvala lepa. Formalno nimam nobenega predloga. Slišali smo samo različne razprave, formalnega predloga nisem dobil. Tako da, prosim, še predstavnica vlade, potem proceduralni predlog.
Samo toliko, da pojasnim. Ta nadomestitev besedila, ki je v resnici samo nadomestitev besedila, ki je imelo zato, ker se je skeniralo za objavo v Poročevalcu - in skener, včasih, če se skenira, ker ni bilo v elektronski obliki, menja "o-je" v "nule", kar lahko vidite tudi iz objave v Poročevalcu - je vlada 12. decembra 2000 prejela od odbora za finance in monetarno politiko dopis podpredsednika odbora, gospoda Vilija Trofenika, ki pravi takole: "Obveščam vas, da je strokovna služba odbora državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko pri pregledu besedila predloga zakona o revidiranju, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije dne 24.8.2000 v tretjo obravnavo predložila vlada Republike Slovenije, ugotovila, da predloženo besedilo vsebuje vrsto slovničnih in tehničnih napak, ki zaradi nejasnosti besedila lahko povzročijo zaplete pri vsebinski obravnavi predloženega zakona. Glede na navedeno vas prosim, da predloženo zakonsko besedilo nadomestite z novim besedilom predloga zakona o revidiranju - tretja obravnava." In točno samo to je bilo storjeno, in če primerjate besedilo, ki je bilo predloženo, z besedilom, predloženim v tretjo obravnavo in objavljenim v Poročevalcu, v katerem je bil objavljen ta prvi predlog, torej v Poročevalcu št. 74/2000, boste videli, da se besedilo razlikuje zgolj po tem, da so opravljene te napake, ko so zaradi skeniranja se o-ji spreminjali v ničle in podobno. In prav čisto nič drugega. Hvala.
Hvala. Zdaj če jaz proceduro seveda prav razumem, je v tretjem branju mogoče zadevo sprejeti ali ne. Predlog gospoda Jerovška pa je bil, ker ni bil jasno oblikovan, da se nekako umakne. Prosim, če lahko še enkrat, upoštevaje razlago predstavnika vlade.
Tudi po teh pojasnilih in po tem, kar je napisano, kar je opozoril že gospod Podobnik, smatram, da zadeva ni tako enostavna in da mi ne moremo iti benevolentno prek. Mislim da tudi sekretariat z dokajšnjim konformizmom do vlade razlaga vso zadevo, in zato še enkrat predlagam, da se točka prekine, da se ob priliki sestane komisija za poslovnik in da poda mnenje, ali so izpolnjeni pogoji, da se v taki obliki zakon pelje naprej. Hvala.
Zadeva je nekoliko zapletena, proceduralno. Predlagam 15 - minutni odmor oziroma odrejam. Prekinjam sejo za 15 minut.
Spoštovane gospe in gospodje! Na ekranu sicer vidimo številko 70, ampak vidimo pa, da obstaja razlika med elektronskim in dejanskim stanjem. Kdo bi si mislil, da je tako malo ljudi 70. Zdaj, ker od tu vidim, da nekaterih kolegic in kolegov ni, njihove kartice pa so vstavljene v to režo, se bojim, da je to težava, ki nas bo spremljala še nekaj časa, dokler se ne bomo navadili tega, da ko gremo iz dvorane ven, da vzamemo tudi kartico ven. To bi bilo, izgleda, tudi pravilo za novi poslovnik. No, medtem ko poskušamo uskladiti dejansko stanje z elektronskim, bi želel reči tole. Mi smo zdaj ugotovili, da obstaja možnost vendarle, da obstajajo neka neskladja v besedilu, ki je predlagano v tretjem branju, in bi zato, da ne bi naredili resne napake, da se izognemo torej vsakim težavam in očitkom kasneje, predlagal proceduralni sklep, da točko danes prekinemo in jo nadaljujemo v torek ob dveh. Utemeljitev tega mojega predloga je pa jasna.Da bi le v miru pregledali, in vlada in predlagatelji, ali je res samo redakcijska sprememba ali je tudi vsebinska. V 15 minutah tega ni mogoče ugotoviti, zato predlagam ta proceduralni sklep. Ali lahko prosim, da o tem proceduralnem sklepu glasujemo? Prosim, glasujmo o proceduralnem sklepu. Ugotovimo prisotnost! [[60 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 3.]] Proceduralni sklep je sprejet. To točko nadaljujemo v torek ob 14. uri. Točko 4 smo prav tako prestavili na, kot je znano, na torek, zaradi odsotnosti predlagatelja. In tako prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DRŽAVNI STATISTIKI. Predlog zakona je za tretjo obravnavo pripravila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Gospod Banovec, direktor gospod Banovec. Prosim!
Spoštovani! Gre za tako imenovani evropski zakon, katerega moramo pripraviti kot spremembo obstoječega zakona predvsem zaradi pogajalskih izhodišč, v katerih je bilo obljubljeno, da bomo to naredili v tem letu. Temeljni razlog za to spremembo je predvsem v tem, da v evropskih državah članicah unije ali zveze vsebino statističnih raziskovanj sprejema in določa vlada, in to zelo praktično. V naši dosedanji ureditvi je bil to parlament. Kakor veste, smo imeli velike težave predvsem zaradi dinamike sprememb. Dinamike sprememb so zaradi približevanja Uniji izredno velike. Monetarna in druga ureditev, ki jo oni gradijo, pravzaprav zahteva od nas tudi stvari, ki jih ne moremo nesti vedno v parlament, tako da je ta sprememba bila potrebna in sugerirana. Drugače pa vsebinsko ne bi kaj več povedal, razen tega, da se kot predlagatelj strinjamo z amandmaji matičnega odbora, in kolikor ste dobili na klop, mislim, ali drugače tudi umik vladnih amandmajev, ki sta dva, eden je redakcijski, eden pa proceduralna napaka. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Banovec. Predlog zakona je obravnaval odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? Prosim, gospod Moge.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Razprave o celotnem predlogu zakona na odboru ni bilo, pač pa smo na odboru opazili, da je vlada zagrešila napako, ko je dala tekst, v katerem je v 8. členu navedla dve besedici, ki nista bili sprejeti v amandmaju v drugi obravnavi, to je "izmed sebe". Zato je vlada ti dve besedici umaknila iz predloga besedila in je odbor namesto teh dveh besedic dal svoj amandma, kar pomeni, da sedaj v zakonu je izvolitev predsednika sveta natančno precizirana. Stanje sedaj je takšno, da je predsednik sveta javnega zavoda tudi direktor tega zavoda, kar vemo, da je nepravilno. Zdajšnja ureditev, če se ta amandma potrdi, pa določa, da predsednika sveta, Statističnega sveta Republike Slovenije izmed sebe izvolijo člani sveta. Jaz bi vas lepo prosil, da bi pač ta amandma podprli in v imenu odbora tudi podprli celoten zakon o državni statistiki. S tem, ko bomo to naredili, je pa dana tudi zelena luč, da lahko v naslednjem letu izvedemo popis prebivalstva Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] O zakonskem predlogu v celoti dajem besedo poslankam in poslancem. Kdo želi besedo, prosim? [[Nihče.]] Ker ni razpravljavcev, razpravo zaključujem in prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. K predlogu zakona je bil vložen amandma odbora za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport [[zapisan je v poročilu odbora]] . V razpravo dajem amandma k 8. členu. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Ker nihče ne želi razpravljati, dajem na glasovanje amandma odbora k 8. členu. Ugotovimo prisotnost! [[58 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj smo končali glasovanje o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, ali je zaradi sprejetega amandmaja porušena medsebojna skladnost določb zakona. Ni, pravite. Zato prehajamo na glasovanje o zakonu v celoti. Torej, glasujemo o predlogu zakona v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O PRIJAVI BIVALIŠČA. Predlog zakona je za tretjo obravnavo pripravila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Predstavnika vlade ni videti. Nekoliko je nenavadno, da ni predstavnika vlade, zato bi predlagal, da morda ta trenutek to preskočimo, in prosim predstavnika, poročevalca odbora za notranjo politiko, ki je kot matično delovno telo obravnaval ta predlog zakona, da o tem poroča. [[Ne želi.]] Želi predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve besedo? [[Tudi ne.]] Predstavniki poslanskih skupin, želi kdo besedo? [[Ne želi.]] O zakonskem predlogu v celoti dajem besedo poslankam in poslancem. Kdo od poslank in poslancev želi besedo? [[Nihče.]] No, lepo bi bilo, če bi predstavniki vlade prihajali na sejo takrat, ko so točke na dnevnem redu. Ugotavljam, da predstavnik vlade ne želi besede. Razprave med poslankami in poslanci ni videti. Ker nihče ne želi razpravljati, zaključujem razpravo. Zdaj ugotavljam, da k predlogu zakona v poslovniških rokih ni bilo vloženih amandmajev, zato na podlagi 128. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo, če imajo kakršnokoli pripombo. [[Ne.]] Dobro. Predlagam, da glasujemo o zakonskem predlogu v celoti. Ugotavljamo prisotnost! [[62 poslank in poslancev.]] [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O AVTORSKI IN SORODNIH PRAVICAH - HITRI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije in začenjamo prvo obravnavo. Želi predstavnik vlade besedo? Prosim. Gospod Andrej Piano, prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane gospe poslanke in poslanci! Sedaj veljavni zakon o avtorski in sorodnih pravicah je začel veljati leta 1995. Namen predloga novele zakona o spremembah in dopolnitvah pa je predvsem uskladitev s pragom evropske skupnosti oziroma natančneje, vključitev v slovenski zakon določbe direktiv, ki so bile sprejete po uveljavitvi slovenskega zakona, ter določene manjše spremembe oziroma redakcijske spremembe. Predlagane spremembe in dopolnitve zakona pa pomenijo le učinkovitejše varstvo avtorske in sorodnih pravic. Mednarodni pravni akti, ki so upoštevani v noveli, so: direktiva evropske skupnosti o trajnem varstvu avdio-vizuelnih del; direktiva evropske skupnosti o bazah podatkov; direktiva evropske skupnosti o pogojnem dostopu ter dve pogodbi svetovne organizacije za intelektualno lastnino, in sicer pogodba o avtorskih pravicah svetovnih organizacij ter pogodbo o izvedbah in fonogramih. Predlagan je sprejem zakona po hitrem postopku. Namreč 68. člen evropskega sporazuma o pridružitvi, ki je bil uveljavljen lanskega leta 1. februarja, zahteva, da je v Sloveniji varstvo pravic intelektualne lastnine oziroma avtorskega prava, kamor te pravice sodijo, na podobni ravni kot tisto v skupnosti. Ta določba pa terja hitro uskladitev slovenskega avtorskega prava z novimi direktivami Evropske skupnosti, ki so bile sprejete po uveljavitvi [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]Slovenija pa se je tudi v pogajanjih z Evropsko skupnostjo zavezala, da bo to svojo zakonodajo čim prej uskladila. Povedati velja, da področje prava intelektualne lastnine sodi v okviru pogajanja v tako imenovano pravo družb ter so ta pogajanja začasno zaključena. Predlagane spremembe zakona, vsaj v besedilu, kakor ga je predlagala vlada, pa nikakor ne posegajo v tiste določbe zakona, ki so sedaj sporne pred ustavnim sodiščem. Namreč, zoper določbe zakona, ki so bile sprejete [[...]]
Oprostite, gospod Piano, ker vas prekinjam. Jaz bi prosil na osnovi 74. člena poslovnika, ki pravi, da predsedujoči vzdržuje v dvorani red in disciplino ali nekaj takega, da bi najbolj živahni poslanci nekako upoštevali to in pokazali nekoliko več spoštljivosti do razlage, ki jo ravnokar poslušamo, in seveda osebe. Hvala. Prosim lepo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Da ponovim še enkrat na kratko. Predlagatelj se pri pripravi novele zakona ni spuščal v tiste določbe zakona, o katerih teče pred ustavnim sodiščem spor za presojo zakonitosti. Gre za spore, ki sta jih vložili gospodarska in obrtna zbornica ter se nanašajo predvsem na določbe v zvezi s kolektivnimi organizacijami oziroma o načinu sprejemanja tarif. Glede na samo materijo je treba povedati, da pričakujemo seveda v kratkem sprejem tudi nove direktive o informacijski družbi, tako da bo ta zakon verjetno vsaj v roku približno dveh, treh let ponovno potrebno dopolniti. V teh spremembah pa bo treba tudi upoštevati določene izkušnje. Seveda, odvisno je, kako bo ustavno sodišče odločilo o teh pobudah. Gospod predsednik, prosim za pomoč. Ali že sedaj podam stališča vlade do predloženih amandmajev oziroma bo to v teku razprave?
Jaz predlagam, da bi, ko bomo šli od amandmaja do amandmaja, če bo potrebno, dali ustrezna pojasnila, da ne bi zdaj vnaprej mogoče po nepotrebnem časa porabili, ker seveda je dragocen. Tako da bi jaz prosil, če lahko ob posameznih amandmajih, če bo potrebno.
Hvala lepa.
Se zahvaljujem tudi vam. Predlog je obravnaval odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport kot matično delovno telo. Prosim poročevalca. Gospod Moge, prosim!
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci. Odbor je zakon, ki je v proceduri, to je zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o avtorskih in sorodnih pravicah, sprejel tako, da je nanj v obliki amandmajev dal samo amandmaje, ki so redakcijske narave in so posledica tega, kar je sekretariat našega državnegazbora predlagal, da v zakonskem besedilu ni usklajeno. Večje razprave so se pa vršile ne na vloženi zakon, ampak na osnovni zakon - to je na zakon o avtorskih in sorodnih pravicah - kjer je postopek hitri, so lahko zato posamezne skupine ali pa zainteresirana javnost vlagali in odpirali zakon tudi na členih, ki niso v spremembah in dopolnitvah zakona, ki ga danes obravnavamo. In sicer smo imeli na odboru dve sorti teh obravnav. Prva se je nanašala na tiste člene, ki so v obdelavi ustavnega sodišča. Namreč, posamezniki so na posamezne člene osnovnega zakona dali v presojo, ali so ti členi ustavni ali ne. Odbor se je z večino glasov opredelil do tega, da ne bo z dodatnimi dopolnili odpiral tistih členov, ki so sedaj v presoji ustavnega sodišča. Namreč, če bi državni zbor vsaj te člene s temi spremembami in dopolnitvami spremenil, je potem tudi to, kar je na ustavnem sodišču, brezpredmetno, pač pa je odbor za te člene naredil to, da je podprl mnenje sekretariata državnega zbora, da so ti členi, taki kot so zapisani, v skladu z ustavo, in je tudi vlada Republike Slovenije dala na te člene mnenje za ustavno sodišče, da so ti členi v skladu z ustavo Republike Slovenije. To je bila prva sorta. Mi takih amandmajev na odboru nismo sprejeli. Kolikor vidim, so bili papo seji odbora naknadno vloženi in boste verjetno o njih govorili. Druga reč, ki bo pa verjetno razplamtela strasti, pa je bil predlog državnega sveta, ki ga je na odboru predstavil svetnik, gospod Polde Bibič, in sicer, šlo je za naslednje. Polde Bibič je drugič že na odboru zagovarjal to, da bi pri pravici javnega sposojanja, to je pa 36. člen osnovnega zakona, ki danes ni v proceduri, spremenili 1. točko drugega odstavka, ki govori sledeče: "Določbe prejšnjega odstavka ne veljajo za rabo izvirnikov ali primerkov pisanih del v javnih knjižnicah." Kar pomeni, da javne knjižnice, ko izposojajo knjige, ne plačujejo za to nobenih dodatnih dajatev avtorjem, pač pa plačujejo za to, če si nekdo izposodi drugo knjižno gradivo, kot so gramofonske plošče, kot so video plošče, kot so cd-ji in tako naprej. Mnenja so bili, da v javnih knjižnicah teh stvari ne bi delili, in bi torej v 36. členu nadomestili besedi "pisanih del" z besedama "knjižnih del", kar pomeni, da bi bile javne knjižnice po tem oproščene dajatev za javno izposojanje tudi vseh ostalih zadev. To je amandma odbora, o katerem verjetno tu največ govora, ko bomo ta zakon sprejemali. Rad bi rekel, da je odbor to zavrnil, ker so dejali naslednje: "Če bomo izposojali zdaj tudi ostale stvari, se pravi poleg knjig tudi plošče, cd-je in podobno, bo nekdo te stvari doma fotokopiral in bo potem lahko to prodajal na črnem trgu." Vendar je ta trditev na trhlih nogah tudi zaradi tega, ker nekdo, ki bo hotel to reproducirati v velikih količinah, je minimalni strošek, da še to izposojnino plača knjižnici, kjer se to izposoja, in potem fotokopira. To pa je v glavnem vse. Prosil bi vas, da bi podprli amandmaje, ki jih je odbor predlagal; glede ostalih, ki so bili vloženi naknadno, ko ni bilo več seje odbora, bo pa pokazala javna obravnava in vlada, kako in kaj. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Predstavniki poslanskih skupin, želi kdo besedo? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Ugotavljam, da se tudi pismeno ni nihče prijavil k razpravi. Ker nihče ne želi razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Želim vas opozoriti na gradivo, ki je s tem v zvezi. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Navedeni predlog dajem na glasovanje. Ugotovimo prisotnost! [[68 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Hvala lepa. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Tu imamo gradivo z datumom 25.1.2001 in to je pregled vloženih amandmajev k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o avtorskih in sorodnih pravicah. V razpravo dajem amandma k 2. členu in 2. člen. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Nihče ne želi razpravljati o tem amandmaju, zato dajem na glasovanje amandma k 2. členu. Ta amandma se glasi: "Drugi stavek novega tretjega odstavka postane novi četrti odstavek." Glasujemo. Prisotnost! [[68 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Sedaj še glasujemo o 2. členu v celoti. Glasujemo torej o 2. členu v celoti. Prisotnost! [[68 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 2. člen sprejet. Prehajam na naslednji amandma, to je novi 6.a člen. Predlagatelj je odbor za šolstvo, kulturo, mladino, znanost in šport. Kdo želi razpravljati? Želi predstavnik vlade k temu?
Hvala lepa, gospod predsednik. Vlada Republike Slovenije je obravnavala vse te amandmaje na korespondenčni seji in ima pripombe in nasprotuje amandmaju za novi 6.a člen. Po mnenju vlade ta novi 6.a člen znižuje raven avtorskih pravic v Sloveniji. Temu amandmaju nasprotujejo seveda tudi avtorji, kot so avtorji, se pravi izvajalci, proizvajalci fonogramov, kot tudi SAZAS, ki predstavlja skladatelje in avtorje. Z vašim dovoljenjem, gospod predsednik, bi predali besedo dr. Trampužu, ki je strokovni vodja priprave zakona, ki bo še natančno in strokovno obrazložil stališča vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jaz bi prosil gospoda Trampuža, da bi nam kratko in pregledno pojasnil, v čem je ta razlika med tistim, kar odbor predlaga, in seveda razlogi, ki jih vlada navaja. Prosim lepo!
Hvala, za besedo. Moje ime je dr. Miha Trampuž in se ukvarjam z avtorsko-pravnimi vprašanji in svetujem vladi. Torej, kaj je bistvo problema.
Oprostite. Malo bližje oziroma, predvsem ne smete papirja držati vmes med [[...]]Zdaj ne vem, izgleda da ste se vi odločili, da boste določali neka pravila, kar je tudi možno v tem parlamentu, ampak ker se slabo sliši, bo gospod dr. Trampuž sede opravil to svojo predstavitev.
Hvala lepa. Bistvo 36. člena je, da ureja pravico javnega posojanja v [[...]]
Oprostite, ali se ne sliši? [[Ne.]]
Bom govoril glasneje. Bistvo 36. člena zakona je, ki sicer ni v novelaciji v tem postopku, da ureja pravico javnega posojanja v javnih knjižnicah. Doktrina avtorskega prava pri tem ločuje različna gradiva, za knjige pravi, da za njih avtorji ne dobivajo posebnih plačil oziroma posebnih nadomestil, pri fonogramih pa uveljavlja nadomestila. Zakaj dela to razliko? Bom povedal s primerom. Če si izposodim v javni knjižnici knjigo, jo bom verjetno doma samo prebral, ne bom je pa fotokopiral. Ljudje nimamo doma fotokopirnih strojev in podobno. Če si bom pa izposodil CD ploščo s popevkami, s klasično glasbo ali katerokoli drugo, je pa zelo enostavno to ploščo ali pa magnetofonski trak doma presneti. In v tem tisti, ki zagovarjajo pravice avtorjev, vidijo veliko nevarnost, da se vsi tisti, ki si izposojajo fonograme, te fonograme doma z lahkoto tudi reproducirajo. Ne gre za to, dabi potem to naprej preprodajali. Gre za to, da je že s samo izposojo omogočeno, da vsakdo doma ploščo skopira, ne da bi jo kupil, s tem pa so prizadeti interesi avtorjev. In drugič, s komercialnim izposojanjem fonogramov in pa video kaset se ukvarja posebna veja, posebna dejavnost, ki jih imenujemo fonoteke in videoteke. S predlaganim amandmajem bi se lahko zgodilo, da bi neka knjižnica delala konkurenco videotekarski in fonotekarski dejavnosti. To so te glavne misli, zato je bilo leta 1995, ko je bil zakon sprejeman, je bil člen 36 formuliran tako, da se je doseglo neko ravnovesje med različnimi mediji oziroma različnimi nosilci avtorskih del. Toliko zaenkrat. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo želi besedo, prosim? Od poslank in poslancev? Prosim lepo. Gospa Črnugelj.
Ja, hvala lepa. Ker je to kar nekako zgodovinski člen. Mislim, rada bi temu spoštovanemu zboru obrazložila malo genez iz tega člena, kateri avtor ste dejansko bili vi. Že v prvi obravnavi in drugi je državni zbor dobil na mizo člen v približno taki obliki, kot se sedaj predlaga in kot jo je tudi odbor državnega zbora predlagal. Namreč, gre za možnost uzakonjenega dejstva oziroma dejanskosti trenutka, ki traja v državi Sloveniji in se nanaša na vsejavne knjižnice in ne samo javne splošnoizobraževalne knjižnice, ampak vse knjižnice, ki imajo pa možnost izposoje. To so tudi specialne knjižnice, centralna tehnična knjižnica, narodna, univerzitetna, specialna družboslovna in tako naprej. Knjižnice so do sedaj skušale na vse možne načine in glede na institute, ki imajo možnost, plačati vse avtorske prispevke, ki so do sedaj bili zahtevani. Mislim, da so vložile kar dosti truda in energije, da so tudi prišle do nekaterih rezultatov prvih pogodb - konkretno, z eno kolektivno organizacijo, kot je SAZAS. Bilo je veliko usklajevanj, tudi določene okrogle mize in smo na vseh teh javnih obravnavah in razgrnitvah poskušali povedati in pokazati, da slovenske javne knjižnice naj ne bi bile izjema, ker v vseh evropskih knjižnicah in vseh svetovnih knjižnicah se pač te vrste gradiva izposojajo. Glede glavnega argumenta, ki je bil takrat podan, leta 1995, če se ne motim, ko je temeljni zakon o avtorskih in sorodnih pravicah bil obravnavan, in sicer v tretji obravnavi, je bil podan predlog sprememb in dopolnitev z amandmajem, da javne knjižnice ogrožajo konkurenco, pa tudi privatno iniciativo na področju izposoje video in fonogramov. Takrat smo dejansko sprožili cel proces in smo ugotovili, kakšen je delež ogrožanja konkurence. Ker ko se enkrat ugotovi in ko se pove, da nekoga ogrožaš, moraš pač povedati, v katerem segmentu in koliko ogrožaš to konkurenco. Ker pa so na voljo določeni instrumenti, da se izračuna, koliko je ta konkurenčnost ogrožena, je bilo na podlagi različnih kriterijev ugotovljeno, da je to segment 1 do 4%. To se pravi, da konkurenca dejansko na tem področju ni niti v enem segmentu ogrožena. Zato v imenu javnih splošnoizobraževalnih knjižnic in ostalih knjižnic predlagam, da spoštovani državni zbor predlagane dopolnitve odbora sprejme, ker niti v enem segmentu ne ogrožajo uveljavljanja avtorskih pravic, zlasti pa ne ogrožajo konkurence na področju izposoje avdio-vizuelnega gradiva. Ker knjižnice dejansko niso profitne institucije in zavodi, so neprofitne, ker jih je tudi večina registriranih kot javni zavodi; drugič, s tem ne tržijo, zaračunavajo zgolj samo obrabnino in ne izposojevalnine. Pa tudi vsebinsko gledano gradivo, ki ga izposojajo, se po vsebini in pestrosti izbire ne da primerjati s tistimi v privatnih izposojevališčih. Tako da prosim, da državni zbor te argumente, če se le da, upošteva in se pri glasovanju odloči za amandmaje odbora za kulturo, mladino in šolstvo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kdo želi še besedo? Prosim, gospa Širca.
Hvala lepa. Razumem kolegico, ki se je tudi v praksi srečevala s problemom, ki bi ga sedaj mogoče lažje videla, ko bi bila odpravljena ta možnost, ki jo pripravlja ta amandma; skratka, ko bi se umaknila možnost plačevanja za avtorsko nadomestilo tudi za fonogramska, glasbena, mikrofilmska in ostala dela pri izposoji v javnih knjižnicah. Vendar bi opozorila na nekaj, kar je lahko zelo nevarno pri tako hitrem poseganju oziroma nepripravljenem poseganju v zakon, ki se trenutno ukvarja s povsem drugo zadevo, to pa je evropsko zakonodajo. Opozorim naj, če se vrnem tudi jaz malo v zgodovino, da evropska direktiva iz leta 1992, ki govori o tem problemu, dopušča vsaki državi in njeni notranji logiki, da uredi način izplačevanja nadomestila za avtorske pravice. Slovenija se je, mislim, da zelo korektno, leta 1995 odločila za, bom rekla, ščitenje avtorskih pravic avtorjev za področje pisnih del, ko je oprostila pri izposoji v javnih in ostalih knjižnicah plačila knjižnicam na način, da je uvedla tako imenovano knjižnično nadomestilo. To, kar poznajo, recimo, nemške države v obliki bibliotečne tantieme, ali ameriške države, ki poznajo to v direktnem izplačilu avtorskih pravic avtorjem. Skratka različne modele smo preigravali, očitno, v Sloveniji v tem času in se odločili za tisti skandinavski model, kjer se srečujemo s tako imenovanim knjižničnim nadomestilom, ki ga zagotovi država iz svojega proračuna za knjižnice v višini približno 180 milijonov tolarjev - mislim, da je ta vsota še vedno [[...]]in gre pravzaprav za pomoč avtorjem v eni drugi obliki. Ni to izplačilo za avtorski honorar, ampak pomoč za avtorsko delo v bodoče, neke vrste subvencija. V kolikor bi se odločili pri glasovanju popravka 36. člena, kot ga predlaga ta amandma, bi zagotovo naredili neko krivico tistim avtorjem, ki tega knjižničnega ali nekega drugega nadomestila nimajo. Čeprav na nek način sami vemo, da pomoč avtorjem nekomercialnih del - konec koncev v knjižnicah se srečujemo z nekomercialnimi deli, so tudi s pomočjo in subvencijami nekje stimulirani, vendar ne pod imenom nekega tako imenovanega nadomestila. Mislim, da bi bilo mnogo bolj premišljeno, če bi te stvari pretehtali prej, predvsem pa skupaj z avtorji. Ker: priznajmo si, danes bomo odločali samo z vidika enega interesa, ne pa tudi z vidika interesa kolektivnih organizacij oziroma avtorjev. Naj pa še povem, kako je dejansko stanje pri izplačilu oziroma pogodbenih navezavah knjižnic, saj splošnoizobraževalnih knjižnic v Sloveniji - v Sloveniji imamo 60 splošnoizobraževalnih knjižnic. Od teh je sklenilo pogodbo s SAZAS-om, ki zastopa te avtorske pravice, le 28 knjižnic in gre za osem tisoč, osem tolarjev na leto. Hvala lepa. Osem tisoč tolarjev plačuje javna izobraževalna knjižnica v 28-ih primerih za nadomestilo avtorjem za fonogramska, skratka glasbena in ostala dela. Zna biti, da se lahko ta cena enkrat spremeni in da je bil tudi to namen. Ampak vendarle, če umaknemo to, potem bi morali zagotoviti prej neko drugo rešitev, ki bi ščitila avtorje. Hvala.
Hvala lepa za pojasnilo. K besedi se je prijavila gospa Črnugelj najprej, pa potem dr. Gaber. Lahko, ja prosim, dr. Gaber, oprostite.
Najlepša hvala, gospod podpredsednik. Sam pravzaprav predlagam, da ostanemo pri dopolnilu, ki ga je predlagal odbor za kulturo, šolstvo in cel naslov pač, in da ob razpravi, ki jo bomo imeli zelo kmalu tukaj o državnem proračunu in o ministrstvu za kulturo, zagotovimo te silne denarje, ki jih je potrebno zagotoviti, zato da bi nadomestili, pokrili to, kar sicer avtorjem prikrajšamo s to ureditvijo. Rečeno še drugače: zavzemam se za to, da se takšno nadomestilo uvede tudi za to področje, v kolikor je potrebno. Opozarjam pa na to, da je vprašanje demokratizacije uporabe teh medijev, o katerih govorimo, šlo že v takšna razsežja, da se bojim, da si mi ne predstavljamo prav pretirano dobro, na kakšen način vse se uporablja in kaj tisti, ki to proizvajajo, tudi sami ponujajo v elektronski obliki danes. Če se doma usedemo z našimi nadobudneži skupaj za dve uri, nam bo postalo dosti tega jasno. Torej, jaz bom vsekakor podprl dopolnilo odbora in predlagam, da to tudi naredimo, da pa poskrbimo za nadomestilo v neki smiselni obliki znotraj ministrstva za kulturo za avtorje, kolikor je to pač potrebno. Ne pa, da gnjavimo knjižnice s silnimi procedurami, ki ne prinašajo nikomur nič. 28-krat po 8 tisoč je tudi pomenilo izjemno bogastvo, se bojim za avtorje.
Hvala. Želi še kdo besedo? Prosim, gospa Črnugelj.
Hvala lepa. Jaz bi rada zdaj, ker sem pač bila nekako izzvana. Sicer nimam občutka, da bi to tematiko in obravnavo obravnavali v eni naglici in hitrici, ker temu je bilo kar dosti prostora in časa namenjeno na različnih nivojih, tudi znotraj urada za varstvo intelektualne lastnine in agencije. In naša mnenja in mnenja vseh ostalih drugih javnih knjižnic so bila dostikrat javno tudi podana. Rada bi pa še enkrat povedala, da cilj tega državnega zbora je, da stvari ureja. Posledica tega 36. člena je bila ta, da je sprožila obisk v javnih knjižnicah - ne samo splošnoizobraževalnih, ampak tudi ostalih - inšpekcijskih služb. Nadalje, kot tako posledico je bilo začutiti, da so direktorji teh javnih zavodov, seveda, bili tudi na sodišču in da je epilog vseh teh obravnav na sodišču sledeči: da so nekatere bile obsojene, druge ne; nekatere so se pritožile in tretje ne. Nam je do tega, da pač sistem celostno obdelamo in da enostavno, če se le da, s pravno normo preprečimo kakršnokoli konfliktno situacijo oziroma dvoumnost. In s tem ko bomo to zadevo na ta način formulirali, kot je predlagal sam odbor, menim, da bomo v eni fazi stvar uredili in razčistili. Zagotovo pa nadalje ostaja vprašanje avtorskega in bibliotečnega tantiema v knjižnicah, ki se pa lahko nadalje s podzakonskimi akti in predpisi razčleni in dopolni ter bolj konkretno tudi definira. Toliko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo želi besedo? Če ni več razpravljavk in razpravljavcev, zaključujem razpravo in predlagam, da preidemo na odločanje. Na glasovanje dajem novi 6.a člen v besedilu, kot je zapisano. Ugotovimo prisotnost! [[67 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na naslednji amandma, to je amandma k 7. členu. Predlagatelj je odbor za kulturo, šolstvo [[...]]in tako naprej. Želi kdo razpravljati o tem amandmaju? Prosim, gospod Podobnik.
Spoštovani gospod podpredsednik, pred glasovanjem v imenu poslanske skupine prosim za petnajstminutni odmor, da se poslanska skupina posvetuje o nadaljnjih odločitvah, glede na dejstvo, da je bil sprejet amandma, ki mu vlada nasprotuje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Nadaljevali bomo ob 13.05 uri.
Spoštovane gospe in gospodje. Prosil bi, če lahko presodimo, ugotovimo najprej prisotnost, glede na to težavo s karticam, ki smo jo danes že nekajkrat imeli, če je mogoče pogledati, koliko nas je. [[60 prisotnih.]] Dobro. Nadaljujemo s sejo. Prosim gospoda Podobnika, da pove stališče.
Hvala, gospod podpredsednik. Hvala tudi za to, da ste nam dodelil poslovniško možnost posvetovanja v poslanski skupini. Mi smo [[...]]
Hvala lepa za opozorila. Imamo seveda vsi nekaj pripomb na to in mislim, da bi naredili mogoče en prekršek, ne vem, pa bi, dokler se ta tehnična zadeva ne uredi, dopustili sedenje, če to ne bo koga užalilo posebej, ali pa, da bi seveda prišli bližje. Sedaj, seveda je pa tudi res, kot ste že opazili, kot smo vsi skupaj opazili, da če nekateri govorijo, se dobro sliši, tisti malo višji se pa seveda morajo malo skloniti v takem primeru.
Hvala za nasvet. Ali je sedaj boljše? Morda sem prej naredil napako, ker sem dal papir tik pred mikrofon, a je tudi ta tehnična podrobnost. V tem času, ko se je poslanska skupina posvetovala, smo tudi vsi dobili na klop stališča vlade do vloženih amandmajev, ki jih je danes sprejela na korespondenčni seji. Bilo bi bolje, da bi jih imeli že prej na klopi. V poslanski skupini bomo podprli amandma k 7. členu - predlagatelj je delovno telo - in tudi v naprej bomo podprli vse tiste amandmaje, ki jih predlaga delovno telo in jim vlada ne nasprotuje. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Podobnik. Še kdo želi razpravljati k 7. členu? [[Ne želi.]] Ker ni več razprave, prehajamo na odločanje o amandmaju k 7. členu. Glasujmo, prosim. Prisotnost! [[67 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o 7. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Ugotovimo prisotnost! [[70 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na naslednji amandma, to je novi 9.a člen. Predlagatelj člena je gospod Samo Bevk, vlada, kot vidimo iz gradiva, temu v celoti nasprotuje. Kdo želi besedo? Gospod Bevk, prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Umaknil bom amandma k 9.a členu in - da ne bo pomote - k 21. členu, ker bosta oba člena osnovnega zakona, ki je bil sprejet leta 1995 - oziroma sta že na presoji pri ustavnem sodišču in sem skoraj zagotovo prepričan, da bo prišlo do spremembe teh dveh členov oziroma da bodo tisti, ki jim nasprotujejo, doživeli spremembo na ustavnem sodišču. No, pri amandmaju k 20. členu bom pa vztrajal.
Hvala lepa, gospod Bevk. Torej, novi 9.a člen in novi 21.a člen - če smo se pravilno razumeli, gospod Bevk - sta umaknjena. Hvala. Lahko nadaljujemo. Amandma k 12. členu; predlagatelj je odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport. Vlada amandma podpira. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Predlagam, da se lotimo glasovanja. Ugotovimo prisotnost! [[69 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj glasujemo še o 12. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[69 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo 12. člen sprejeli. Na vrsti je novi 19.a člen. Predlagatelj tega člena je odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport. Vlada podpira ta amandma kot vidimo iz tega gradiva. Kdo želi razpravljati o 19.a členu? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[68 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] Torej ugotavljam, da je amandma sprejet, s tem tudi novi 19.a člen. In prehajamo na 20. člen. Amandma k 20. členu je pripravil gospod Samo Bevk. Želi besedo? Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani zbor! Mislim, da predlagatelj, da ni bilo potrebno, da bi uvedel to spremembo v tem zakonu, ker gre za usklajevanje z evropsko zakonodajo. V vsej utemeljitvi k 20. členu nikjer ne vidim, na podlagi kakšne direktive bi bila potrebna ta sprememba. Namreč, če pogledamo 147. člen osnovnega zakona iz leta 1995, potem ta člen določa, kje je dopustno kolektivno uveljavljanje avtorskih pravic in je tam taksativno naštetih 13 točk. Predlagatelj pa s tem, ko vstavlja besedico "zlasti" in se bi tako prvi napovedni stavek glasil: "Kolektivno uveljavljanje avtorskih pravic je dopustno samo glede že objavljenih avtorskih del in zlasti" - to je predlog tega amandmaja osnovnega, ki je v zakonu, in "v naslednjih primerih", in potem je teh 13 točk. Če bi napisali besedico "zlasti", tako kot predlaga predlagatelj, potem ne bi veljala dopustnost kolektivnega uveljavljanja avtorskih pravic samo za teh 13 taksativno naštetih točk, ampak v bistvu po samovolji posamezne kolektivne organizacije, ki uveljavlja avtorske pravice. Če bi že bila ta besedica "zlasti", bi potem morali bolj natančno opredeliti, za kakšne primere to gre, tako da se potem sploh sprašujem, ali je potrebno sploh vseh teh 13 točk taksativno našteti, če je sploh vseh dovoljeno. Zato menim, da bi bilo prav, da podprete moj amandma, ne glede na to, da se predlagatelj z njim ne strinja.
Hvala lepa. Iz gradiva vidimo, da tudi vlada ne podpira oziroma v celoti nasprotuje. Odpiram razpravo še naprej. Prosim, kdo želi besedo k temu. Dr. Trampuž, prosim.
Hvala za besedo. In se opravičujem, ker bom še naprej sedel, ker bi rad, da bi se dobro slišali. Glede kolektivnega uveljavljanja bi rad opozoril, da kolektivno uveljavljanje ni nekaj slabega. Gre v bistvu za obliko eksploatacije avtorskih del, ki zelo pomaga uporabnikom. Uporabniki lahko zlasti pri masovnem izkoriščanju avtorskih del na enem mestu uredijo vse, kar je potrebno v zvezi z izkoriščanjem oziroma z uporabo pravic. Tako da to, da se bojimo širjenja kolektivnega uveljavljanja ali panovih primerov kolektivnega uveljavljanja, ni utemeljeno. Obratno: kolektivno uveljavljanje je - seveda, če funkcionira pravilno in če se vsi držijo zakona - nekaj, kar je koristno za uporabnike in tudi za avtorje, seveda. Ker kot sem omenil, uporabnik, na primer združenje hotelirjev ali pa združenje obrtnikov, ki uporabljajo radijske aparate in podobno, lahko na enem mestu pri eni kolektivni organizaciji uredijo vse pravice. Drugi argument za širitev tega seznama je praksa v svetu. V svetu se kolektivno uveljavljanje širi. Doktrina napoveduje, da se bo nekoč avtorsko pravo oziroma avtorske pravice uveljavljale samo še kolektivno, ker bo najbolj praktično, masovno in bo pomagalo obema stranema. Omenili ste Evropsko unijo. Mi smo dobili več vprašanj, zakaj taksativno naštevamo primere, ko je kolektivno uveljavljanje možno. V Evropi tega ne poznajo, ampak puščajo možnosti odprte. Hvala lepa.
Hvala lepa, dr. Trampuž. Še kdo želi besedo, prosim? Ker ni več razprave, zaključujem in predlagam, da o vloženem amandmaju glasujemo. Prisotnost! [[70 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Sedaj pa moramo glasovati po poslovniku še o 20. členu v celoti. Torej, glasujemo o 20. členu. Prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je 20. člen sprejet. S tem smo izčrpali amandmaje, ker drugih amandmajev ni bilo. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Hvala lepa. Ker pač ni več razprave, bomo dali na glasovanje preostale člene, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo, prosim! Ugotovimo prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Ali želi kdo razpravljati o naslovu zakona? [[Ne želi.]] Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na glasovanje o naslovu zakona. Ugotovimo prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji - videli smo, kateri, da jih ne naštevam. Če zdaj želijo k tem členom, vključno z naslovom zakona, kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo. Med tem časom sprašujem, ali želi kdo razpravljati o zakonskem predlogu v celoti. [[Ne želi.]] Ugotavljam tudi, da v tem času ni bilo vloženega nobenega amandmaja. Torej, amandmajev ni bilo, nihče ne želi razpravljati. Zdaj sprašujem, na podlagi 198. člena poslovnika, sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, ali je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona. [[Ni.]] Prehajamo na glasovanje o zakonu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[71 navzočih.]] [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O FITOFARMACEVTSKIH SREDSTVIH, HITRI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo državnemu zboru predložila vlada Republike Slovenije. Začenjamo s prvo obravnavo. Predstavniki vlade so že tu. Ali želijo predstavniki vlade besedo? [[Želijo.]] Dr. Vida Čadonič Špelič, prosim.
Spoštovani! Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je pripravilo sistemski zakon za urejanje področja fitofarmacevtskih sredstev, ki bo v delu, ki se nanaša na fitofarmacevtska sredstva, nadomestil obstoječi zakon o zdravstvenem varstvu rastlin iz leta 1994. Predlagani zakon seveda spada v paket tako imenovanih evropskih zakonov, zaradi česar tudi predlagamo hitri postopek sprejemanja v državnem zboru. Zakon je seveda tehničen in je tudi medresorsko usklajen. Naj na kratko obrazložim vsebino zakona. Predlagani zakon bo celovito uredil registracijo, promet, uporabo in nadzor nad prometom in uporabo fitofarmacevtskih sredstev. S predlaganim zakonom se zagotavlja poenotenje postopka registracije ter pravilnost nadzavarovane uporabe fitofarmacevtskih sredstev, za katere je seveda prav, da je predpisan njihov postopek uporabe. Uporaba fitofarmacevtskih sredstev na način, ki bi povzročil čezmerno onesnaženje okolja, onesnaženje sosednjih zemljišč in vod, ni dovoljen. Izrecno je v zakonu prepovedana tudi uporaba zračnih plovil za nanašanje fitofarmacevtskih sredstev. S prometom fitofarmacevtskih sredstev se lahko ukvarjajo le pravne in fizične osebe, ki izpolnjujejo predpisane pogoje in so vpisane v register pravnih in fizičnih oseb pri pristojnem organu. Kar pomeni, da posameznik in pravne osebe, ki niso registrirane za opravljanje prometa s temi sredstvi, le-teh ne smejo ne uvažati ne dajati v promet. Predlagani zakon ureja tudi promet z napravami za nanašanje fitofarmacevtskih sredstev, in sicer certificiranje novih naprav ter njihovo redno pregledovanje vsaki dve leti. In še nekaj o nadzoru. Pristojni organ za fitofarmacevtska sredstva in naprave za nanašanje fitofarmacevtskih sredstev v Republiki Sloveniji bo Uprava Republike Slovenije za varstvo rastlin in semenarstvo pri ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Nadzor nad izvajanjem določb tega zakona pa bo izvajala kmetijska, fitosanitarna in zdravstvena inšpekcija. Spoštovani zbor, prosimo, da zakon sprejmete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora. Gospod Džuban!
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Odbor se je na več sejah ukvarjal z zakonom o fitofarmacevtskih sredstvih in po zaključku splošne razprave na seji odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je sprejel sklep, kjer pravi, da odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano podpira obravnavo in sprejemanje zakona o fitofarmacevtskih sredstvih po hitrem postopku. Vloženo je bilo kar nekaj amandmajev, ki jih je odbor obravnaval, in amandmaje, ki so bili ustrezni, tudi sprejel in jih imate v pregledu. Po tem zaključku je sprejel sklep, kjer odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog zakona o fitofarmacevtskih sredstvih obravnava in sprejme po hitrem postopku, skupaj z amandmaji odbora in amandmaji vlade Republike Slovenije, ki jih podpira. Odbor je sprejel tudi dodatni sklep, kjer državni zbor pooblašča sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, da pri pripravi dokončnega besedila zakona opravi redakcijske popravke besedila, skladno s pripombami iz razprave na seji odbora. Namreč, na strani 5 poročila o tem zakonu imate nekatera opozorila, ki jih je podal sekretariat na seji odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. V smislu teh opozoril pripravljamo dva amandmaja, ki bi sanirala besedilo v smislu uskladitve oziroma če bo potrebno, še katerega, ki bo naknadno vložen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ja prosim, gospod Vizjak.
Hvala lepa, predsedujoči. Jaz bi zgolj vprašal predstavnike vlade oziroma predlagatelja tega zakona, ali je v zakonu tudi urejeno področje malih uporabnikov teh fitofarmacevtskih sredstev, predvsem v tem smislu: vemo, da imajo določena fitofarmacevtska sredstva roke uporabe, ko ti roki iztečejo, pri malih uporabnikih ostanejo ostanki teh snovi. Ali je opredeljeno oziroma ali je določen sedaj način, kako se te stvari zbirajo - to se pravi, ti ostanki, katerim rok je pretekel - in kako poteka uničevanje, ali je to prepuščeno pač vsakemu uporabniku, kakor se pač znajde. Vemo, da sodijo določena fitofarmacevtska sredstva kot strupi v razne kategorije in razrede in da so to lahko okolju razmeroma škodljive snovi. Hvala.
Hvala lepa. Lahko prosimo za odgovor predstavnika vlade. Prosim.
Spoštovani poslanec, to področje, ki ste ga vi izpostavili, urejajo predpisi z delovnega področja drugega ministrstva, to je ministrstva za okolje in prostor.
Hvala lepa. Ste zadovoljni z odgovorom? Prosim, gospod Vizjak.
Težko sem zadovoljen s takim odgovorom zaradi tega, ker je uvodoma bilo predstavljeno, da gre za sistemski zakon. In če gre za sistemski zakon, potem naj sistemsko ureja uporabo in promet s fitofarmacevtskimi sredstvi, ne pa parcialno, glede na resor, ki smo ga pač določili, da takšen pač je. Hvala lepa.
Hvala. Kdo želi še razpravljati? [[Nihče.]] Ker ni več razprave, jo zaključujem. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Državnemu zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev [[to je enak sklep, kot smo ga prej sprejeli, proceduralne narave]] . Glasujemo o navedenem sklepu. Ugotovimo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi gradiva, to je pregled vloženih amandmajev k predlogu zakona o fitofarmacevtskih sredstvih, druga obravnava v okviru hitrega postopka, z dne 25.1.2001. Kot vidimo, je amandmajev kar precej, zato predlagam, da gremo kar na prvi amandma, to je amandma k 1. členu. Predlagatelj je vlada Republike Slovenije. Odpiram razpravo o amandmaju k 1. členu. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Ker nihče ne želi besede, lahko preidemo na odločanje o amandmaju k 1. členu. Da bo popolnoma jasno: k 1. členu imamo točko 1 in točko 2, to sta dva amandmaja. Zdaj glasujemo o točki 1, se pravi o prvem amandmaju k 1. členu. Ugotovimo prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj gremo na drugi amandma k 1. členu. Želi kdo razpravljati o drugem amandmaju k 1. členu? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o drugemu amandmaju k 1. členu. Prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Sedaj glasujemo o celotnem 1. členu. Glasujmo, prosim. Prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 1. člen v celoti sprejet. Prehajamo na amandmaje k 2. členu. Tu pa je kar cela vrsta amandmajev, če lahko ugotovimo, da jih je kar pet. Šli bomo po vrsti tako, kot so zapisani. V razpravo bi seveda dali vse naenkrat, da ne bi izgubljali časa. Torej vseh pet amandmajev k 2. členu dajem v razpravo. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Predlagam, da preidemo h glasovanju tako, kot smo prej ravnali. Glasovali bomo o vsakem posamičnem amandmaju k 2. členu in potem na koncu o celoti. Hvala lepa. Ker ni razprave, gremo kar k prvemu amandmaju k 2. členu. Glasujmo prosim. Prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Prehajamo na glasovanje k drugemu amandmaju k 2. členu. Glasujmo. Prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Tretji amandma k 2. členu. Glasujmo, prosim. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tretji amandma sprejet. Glasujemo o četrtem amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je četrti amandma sprejet. Glasujemo še o petem amandmaju k 2. členu. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tudi peti amandma sprejet. Sedaj prehajamo na glasovanje o 2. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 2. člen sprejet. Prehajamo na amandmaje k 3. členu. Tu imamo samo en amandma. Predlagatelj je vlada. Kdo želi razpravljati o tem amandmaju? Nihče ne želi razpravljati, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 3. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na 5. člen. K 5. členu imamo predlagane tri amandmaje vlade. Šli bomo po vrsti, s tem da bi bila razprava o vseh treh amandmajih v celoti. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Razpravo zaključujem. Prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 5. členu. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju k 5. členu. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Amandma je bil sprejet. In še tretji amandma k 5. členu. Glasujmo. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Tudi tretji amandma je sprejet. Sedaj glasujemo še o 5. členu v celoti. Glasujmo. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 5. člen v celoti sprejet. Prehajamo na amandmaje k 6. členu. Imamo dva amandmaja. Če spremljate vse skupaj, vidite, da je spodaj pri prvem amandmaju zapisano: napovedan je umik amandmaja. V zvezi bi bilo treba kaj reči. Prosim predstavnico vlade.
Spoštovani zbor. Vlada umika prvi amandma k 6. členu.
Vlada umika prvi amandma k 6. členu, ostal je torej drugi. Želi kdo razpravljati o tem amandmaju? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o tem amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še sedaj o 6. členu v celoti. Glasujmo. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Torej je 6. člen sprejet. Na vrsti je 8. člen. Tu imamo samo en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo o amandmaju k 8. členu. Glasujmo. Ugotovimo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o 8. členu v celoti. Glasujmo. Ugotovimo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 8. člen sprejet. Prehajamo na 9. člen. Tu imamo dva amandmaja. Odpiram razpravo o obeh amandmajih k 9. členu. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo o prvem amandmaju k 9. členu. Glasujmo, prosim! Prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Prvi amandma je sprejet. Glasujemo še o drugem amandmaju. Glasujmo, prosim! Prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Sedaj glasujemo še o 9. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] 9. člen je sprejet. Prehajamo na 13. člen. Tu imamo en amandma odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Amandma je povezan z amandmajem na amandma vlade pod zaporedno številko dva. Ta drugi amandma vlade je amandma na amandma vlade. Tu je predlagatelj odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Potem je še tretji amandma vlade, četrtega prav tako predlaga vlada, peti pa je spet predlagatelj odbor. Jaz predlagam, da odpremo razpravo v celoti. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo Prehajamo na glasovanje. Kot vidimo, je pet amandmajev. Glasovali bomo lepo po vrsti. Prvi amandma k 13. členu. Glasujemo, prosim! Prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Glasujemo o tretjem amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je tretji amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o četrtem amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je četrti amandma sprejet. Glasujemo še o petem amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Sedaj lahko glasujemo še o 13. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo tudi 13. člen sprejeli. Ura je skoraj 14.00, zato prekinjam 2. sejo državnega zbora. Z delom bomo nadaljevali v torek, ob 14.00 uri, in sicer s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je s predlogom zakona o revidiranju, nato pa s prav tako prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je s predlogom zakona o fitofarmacevtskih sredstvih, nato bomo nadaljevali s 4. točko, ki smo jo danes premaknili z dnevnega reda, če bo pripravljena z 9. točko, nato z 11. točko in tako naprej. Hvala lepa!