Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, predstavnice vlade, gospe in gospodje, dober dan vam želim! Pričenjam nadaljevanje 29. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Bogdan Barovič, Roberto Battelli, Janez Cimperman, Silva Črnugelj, Marko Diaci, Zoran Gračner, Roman Jakič, Aurelio Juri, Ivan Mamić od 14.00 ure dalje, Alojz Peterle, Franc Pukšič in Janko Veber. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKON A O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU NA DODANO VREDNOST. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavnici vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospa Milojka Kolar, državna sekretarka v ministrstvu za finance, izvolite.
Lepo pozdravljeni, spoštovana predsedujoča, spoštovane poslanke in poslanci! S predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost, katerega drugo obravnavo naj bi opravili na današnjem zasedanju, se dopolnjuje obstoječi sistem davka na dodano vrednost z novo ureditvijo obdavčevanja prometa blaga in storitev med državami članicami Evropske unije. Predvidevamo, da se bo zakon začel uporabljati z dnem vstopa v EU, to je 1. maja prihodnje leto. Čas med sprejetjem zakona in začetkom njegove uporabe pa je potreben za pripravo tako izvedbenih predpisov kot tudi tehnične uskladitve pri davčni službi, pa tudi pri davčnih zavezancih. Predlog zakona ne spreminja temeljnih načel obračunavanja davka na dodano vrednost od prometa blaga in storitev, ampak njihovo izvedbo širi tudi na primer prometa med državami članicami. Tako je promet blaga praviloma obdavčen po načelu namembne države članice, če gre za transakcije med zavezanci, ki so identificirani kot zavezanci za potrebe davka na dodano vrednost. Če pa blago kupuje končni potrošnik, potem se ta promet obdavči v državi nakupa oziroma, kot pravimo, po tako imenovanem načelu porekla. Promet storitev se praviloma obdavči po načelu porekla torej tam, kjer ima sedež davčni zavezanec, ki izvaja storitev, le v točno določenih primerih pa po načelu namembne države članice, torej tam, kjer ima sedež prejemnik storitve. Hkrati pa zakon uvaja tudi izjeme od opisanih načel v tistih primerih, kjer želi doseči bodisi administrativno poenostavitev oziroma kjer želi zaradi vrednosti nakupa vedno obdavčiti promet v namembni državi članici. Za izvajanje omenjenih načel pri obdavčevanju predlagatelj dopolnjuje pravila glede določitve kraja obdavčitve in trenutka nastanka davčne obveznosti, davčne oprostitve in način uveljavljanja pravice do odbitka vstopnega davka na dodano vrednost. Dopolnjene so prav tako tudi določbe o administrativnih zahtevah do davčnih zavezancev, ki bodo morali poslej trimesečno poročati državni upravi o opravljenih dobavah v druge države članice in voditi evidenco o prodajah in nabavah v drugih državah članicah. V drugi sklop sprememb, ki jih uvaja predlog zakona, sodijo spremembe, povezane z dokončno uskladitvijo z drugimi direktivami s področja davka na dodano vrednost, kot so na primer dopolnitev posebnih ureditev s posebnima ureditvama glede prometa z investicijskim blagom ali glede obdavčitve elektronsko dobavljenih storitev. Gre za obvezni shemi, ki ju določajo evropski predpisi, čeprav ne pričakujemo, da bosta v začetni fazi imeli velik pomen tudi v slovenski davčni praksi. V zadnji sklop sprememb sodijo spremembe kazenskih določb, ki jih usklajujemo z novim zakonom o prekrških. In naj na koncu prosim še glede na to, da je k dopolnjenemu predlogu zakona bil vložen le en amandma, kateremu vlada ne nasprotuje, in upoštevaje določbo 138. člena poslovnika državnega zbora, vlada kot predlagateljica predloga omenjenega zakona predlaga državnemu zboru, da tretjo obravnavo tega predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost opravi že na tej seji. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Cirila Pucka, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Matično delovno telo je navedeni zakon obravnavalo na 40. redni seji in pri tem, po dokaj široki in vsebinski razpravi, ki se je odprla najbolj pri pobudi za amandmiranje 36. člena, to je uvedba termina skupinske obdavčitve, sprejela vrsto amandmajev in s tem izboljšala osnovno besedilo zakona. Amandmaji temeljijo oziroma izhajajo iz mnenja zakonodajno-pravne službe, ter zainteresirane javnosti, ki je vsebinsko sodelovala na sami seji odbora. Gre predvsem za posamezne rešitve, oziroma pobude, ki so jih podali predstavniki gospodarske zbornice, obrtne zbornice in društva davčnih svetovalcev. Tako je odbor spremenil oziroma dopolnil naslednje člene osnovnega besedila zakona. In sicer, 2., 9., 10., 15., 20., 21., 27., 29., 31., 32., 33., 36., 39. člen, 53., 54. člen, povzete rešitveposlanskih skupin Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke k 52.j in 52.n členu, 56., 59., 60., 61., 62., 63., 66., 72. in 72.a člen. Glede na razpravo pa odbor ni podprl amandmajev oziroma pobud, ki so bile podane k 2., 3., 11., 19., 26., 28., 39., 61. členu zakona. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Predlagam, da zbor podpre dopolnjeni predlog zakona, prav tako pa tudi edini amandma, ki je bil vložen k temu zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Temu sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Hvala lepa, gospod Pucko. Najprej bo stališče poslanske skupine Nove Slovenije predstavil doktor Jožef Bernik. Doktor Bernik, izvolite.
Gospa predsedujoča, gospa državna sekretarka in gostje iz vlade, kolegice in kolegi! Ko govorimo danes o spremembah pri zakonu za DDV, moramo reči, da spremembe kot take so utemeljene in tudi potrebne, kajti sedanja struktura glede zakona DDV ne bo več zadostna, ko enkrat stopimo v Evropsko unijo. V ta namen je bilo potrebno spremeniti veliko členov in tudi definicij v sedanjem zakonu. Naša zakonodajno-pravna služba je morala v svojem mnenju predlagati kar nekaj sprememb in dopolnitev, čeprav lahko ugotovim, da finančno ministrstvo na tem področju greši kar redno, bi pa bil v tem primeru nekoliko manj strog, saj gre za zelo komplicirano besedilo. Nikakor ne moremo reči ob tem zakonu ali predlogu sprememb, da je stvar sama po sebi umevna, kar ni. Kot že rečeno, so spremembe v tem zakonu potrebne, ker bo s slovenskim vstopom v Evropsko unijo treba pokriti z davkom na dodano vrednost tudi potrošnjo blaga in storitev, torej promet v okviru skupnega evropskega trga. Blago in storitve so dokler so v prometu med davčnimi zavezanci, neobdavčene. Doslej je kontrola nad tem prometom bila skozi carinsko službo. Ta služba bo izginila po našem vstopu v Evropsko unijo in seveda država ima interes, da pobere davke tudi od na novo nastalega prometa med državami članicami in tudi tretjimi državami, poleg tega pa država, seveda, ima tudi interes, da ustvari oziroma obdrži kontrolo nad tem prometom in s tem zagotovi pobiranje davkov, ki bi sicer v tem slučaju bilo nekoliko bolj kritično. Drugih podrobnosti zakona ne bom komentiral. Rad pa bi se dotaknil prerokovanja vlade, ki pravi v svoji obrazložitvi, da bo ta sistem povzročil izpad davkov, in sicer govori o tem, da naj bi leta 2004 prišlo do nekih 12 milijonov tolarjev izpada, ne pove pa, kako in zakaj. Na drugi strani pa pravijo, da bo ta sistem nekoliko bolj prijazen do davkoplačevalcev in tudi tukaj ne pove, kako in kaj. V naši poslanski skupini smo hoteli imeti nekaj sprememb, vendar niso bile sprejete. Na splošno pa lahko rečem to, da je vprašanje, če je DURS v sedanji sestavi dovolj kvalificiran oziroma dovolj usposobljen, da bo te spremembe resnično videl tako, kot bi jih bilo potrebno, saj vidimo, da pri sedanji sestavi in zakonu to ne funkcionira. Tega zakona v Novi Sloveniji ne bomo podprli, zaradi tega, ker bo povzročal, mislimo, preveč težav pri izvajanju in pa tudi ni zadosti garancij, da bo DURS sposoben to izpeljati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Sašo Peče. Izvolite.
Spoštovani prisotni! V poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke smo pričakovali, da bodo spremembe in dopolnitve zakona o davku na dodano vrednost obširnejše in predvsem, da bodo šle, torej poleg sprememb sistema v pobiranju davka tudi v spremembo sistema oziroma v spremembo oziroma razbremenitev davčnih zavezancev. Toda, seveda, očitno je bila vizija Slovenske nacionalne stranke po eni strani utopija, ker se pač država ni pripravljena odreči svojim davčnim prihodkom, in zaradi tega, ker se je država oziroma Vlada Republike Slovenije navadila na tako velike davčne bremenitve naše države in tako sestavo javnih financ, katerih prek 90% sestavljajo davčni prihodki. Toda, žal, Slovenija se je odločila za tako vlado in za tak sistem davčnih bremen. Po drugi strani pa se je Slovenija tudi odločila za vstop v Evropsko unijo in logična posledica tega vstopa je tudi sprememba na fiskalnem področju. Dejstvo je, da v naši državi po določenem datumu, 1.4., pač ne bomo imeli več fizične fiskalne kontrole in zato bo tudi potreben drugačen sistem obračunavanja in zaračunavanja davčnih bremen. Po mnenju Slovenske nacionalne stranke sam zakon, razen pomanjkljivosti, torej da je premalo obsežen in da ne gre v smer razbremenitve davčnih zavezancev, prinaša v naši državi določene bonitete. Še vedno verjamemo oziroma vidimo, da bi lahko zakon imel za posledico enostavnejši sistem pobiranja, vprašanje pa je, ali so organi, ki se ukvarjajo s tovrstnimi zadevami, sposobni v tako kratkem času izpeljati tako obširno spremembo. No, ob vsem tem pa se pojavlja, vsaj v okviru naše poslanske skupine in po naši oceni, dvoje tehtnih vprašanj: predvsem vprašanje posledic novega zakona, in sicer likvidnostne spremembe, in pa možnost nastopa tako imenovane likvidnostne pasti, v primerjavi s časovnim zamikom med dosedanjim načinom pobiranja na državnih mejah in bodočim, predlaganim z novim zakonom. Po drugi strani bi pa rad slišal od strani Vlade Republike Slovenije oziroma njenih predstavnikov tudi zagotovilo, da novela zakona, torej zakon o spremembah in dopolnitvah zakonao davku na dodano vrednost, ne bo nosil poleg prej zagotovljenih administrativnih poenostavitev, kot jih je imenovala državna sekretarka, tudi ostalih administrativnih stroškov, ki ne bodo posredno bremenili davčnih zavezancev in s tem ne prek davčne stopnje zviševali davčnih prispevkov, temveč prek administrativnih stroškov, ali drugače rečeno, stroškov različnih mehanizmov, ki bodo omogočali vpeljevanje teh novih mehanizmov, torej ob zaostanku mej. Ali bomo v Slovenski nacionalni stranki dali podporo zakonu, je odvisno predvsem od vprašanja oziroma dileme, ki smo jo v tem trenutku izpostavili. Na vsak način pa mislim, da je smiselno za to govornico izpostaviti težnje, vsaj naše težnje v okviru poslanske skupine SNS, da država tokrat resno razmisli o spremembi proračunskih prihodkov, predvsem kar se tiče strukture davčnih in nedavčnih prihodkov, za katere ocenjujemo, da v tem obdobju predstavljajo prevelik delež v tej strukturi in zavirajo razvoj po eni strani podjetniške iniciative, po drugi strani pa gospodarski razvoj v naši državi. Mislim, da bi bilo mnogo smiselneje pristopiti h korektnejši in korenitejši spremembi davčnih stopenj, predvsem v smislu razbremenitve, ter nato pristopiti k tako imenovanemu novemu mehanizmu, ki bo omogočal, po mnenju vlade,enostavnejši pregled nad dogajanjem tovrstnih finančnih tokov, po drugi strani pa bojazen, ki je bila izpostavljena že pri govorniku pred menoj, to je o sposobnosti zagotavljanja izvajanja nalog, ki jih opredeljuje ta zakon in katere bodo spremljali različni podzakonski akti. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavil gospod Leopold Grošelj. Izvolite.
Gospa podpredsednica hvala lepa za besedo. Spoštovane predstavnice ministrstva za finance oziroma vlade, kolegice in kolegi! Predlagatelj zakona v obrazložitvi priloženega besedila navaja, da s tem, ko bo Slovenija postala članica skupnega evropskega trga, to povzroča pomembne posledice tudi za obdavčenje prometa blaga in storitev, ki jih bodo slovenski davčni zavezanci opravljali oziroma pridobivali na davčnih območjih drugih držav članic Evropske unije. Ta sprememba vpliva torej na to, da z uveljavitvijo teh sprememb prenehajo veljati vse izjeme in prehodna obdobja, ki jih je Slovenija uveljavila v pogajanjih o pristopu k Evropski uniji. Novela zakona naj bi torej v našem pravnem redu na področju sistema davka na dodano vrednost v celoti vgradila direktivo, ki spreminja oziroma dopolnjuje šesto direktivo z vsemi spremembami oziroma dopolnitvami iz leta 1991. Predlagatelj tudi navaja, da je treba zaradi dokončne uskladitve slovenskega sistema davka na dodano vrednost z evropskim pravnimredom sprejeti še nekatere uskladitve, ki niso bile opravljene ob prejšnjih sprejemih zakona o dodatni vrednosti ali pa že sprejeti zakoni zahtevajo, da se drugi predpisi uskladijo z osnovnim zakonom, kot na primer novim zakonom o prekrških, glede kazenskih določb, katerega smo sprejeli v začetku letošnjega leta. S predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost temelji sistem davka na dodano vrednost na potrošnji v obliki davka na dodano vrednost, na podlagi, na kateri je dejansko obdavčena potrošnja blaga in storitev, kar pomeni, da so blago in storitve, dokler so v prometu med davčnimi zavezanci, neobdavčene. Zakon o davku na dodano vrednost torej temelji na obdavčitvi po načelu namembnega kraja, na podlagi katerega je blago obdavčeno tam, kjer je porabljeno oziroma uporabljeno. Zato tudi prometa blaga med državami, članicami Evropske unije, ne moremo več opredeliti kot izvoz oziroma uvoz blaga v klasičnem pomenu besede. Predlagatelj zakona je nedvoumno poskušal predložene cilje in načelo določbe šeste direktive prenesti v našo nacionalno zakonodajo in s tem doseči učinkovitost sistema obdavčenja tako, da bo naš pravni sistem na področju obdavčenja temeljil prav na tem, da za vse države članice Evropske unije uveljavijo enaka pravila in jih tudi usklajeno izvajajo. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov ugotavljamo, da je odbor za finance in monetarno politiko, na podlagi sprejetega mnenja zakonodajne službe, prejetega gradiva, ki sta ga posredovali in predstavili Gospodarska zbornica Slovenije in Obrtna zbornica Slovenija, oblikoval in sprejel amandmaje, ki so tudi po našem mnenju potrebni za dokončno uskladitev slovenskega sistema davka na dodano vrednost z evropskim pravnim redom. Zato bomo v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov zakon podprli, skupaj s sprejetimi amandmaji na odboru za finance in monetarno politiko. Podprli bomo tudi amandma poslanskega kluba LDS k 39. členu predloga zakona. Ob tem pa v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov opozarjamo, da gre za pomemben zakon o davku na dodano vrednost, s katerim se slovenski davčni sistem prilagaja zakonodaji evropske unije. Prava dejstva se bodo pokazala z našim vstopom 1. maja 2004, ko bo potrebno zakon tudi dejansko izvajati v praksi. Spremembe, ki jih sprejemamo, so zahtevne in terjajo dobro organizacijsko pripravo ministrstva za finance in še posebej davčnih služb. Ne bi si smeli dovoliti, da se nam bodo s 1. majem 2004 odpirala različna vprašanja davčnih zavezancev,na katera ne bo davčna uprava znala posredovati kompetentnih in takojšnjih odgovorov. Zato ob podpori temu zakonu v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov ponovno opozarjamo vlado, da se temeljito pripravi na izvajanje tega zakona, tako zaradi zaščite prihodkov proračuna, predvsem pa zaradi zadovoljstva davčnih zavezancev, ki pomembno prispevajo k prihodkom državnega proračuna. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Ciril Pucko. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Predstavnice vlade, kolegice, kolegi! Poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije podpira navedeni zakon iz naslednjih razlogov: Ker izboljšuje dosedanji zakon, ker rešuje vprašanja, za katera je praksa pokazala, da niso bila najbolje rešena, ker precizira in bolje uveljavlja predmet obdavčitve, osebe, ki so dolžne plačati davek na dodano vrednost, definira davčnega zavezanca, na novo opredeljuje obdavčljive transakcije ter trenutek nastanka davčne obveznosti. Prav tako bolje določa načelo nediskriminatornega obravnavanja blaga, oprostitve plačila davka na dodano vrednost pri uvozno-izvoznih poslih, uveljavljanje odbitka vstopnega davka, ureditev obdavčljivih določenih kategorij zavezancev ter vračila davka na dodano vrednost zavezancem, ki nimajo sedeža v Sloveniji, z reprociteto tujim fizičnim osebam ter določa nove kazenske določbe, ki so usklajene z zakonom o prekrških. Liberalna demokracija Slovenije meni, da je dopolnitev 36. člena v zvezi s skupinsko zmožnostjo skupinskega obračuna davka na dodano vrednost dobra rešitev, ki ni v nasprotju s šesto smernico, in tudi zato, ker pri tej opredelitvi skupinskega obračuna ni nepomembno, kakšne transakcije davčni zavezanec opravlja. Pomembna je kapitalska, finančna in poslovna povezanost oseb vskupini. Skupinskega davčnega zavezanca na ta način opredeljuje zakonodaja s področja obdavčitve dobička oziroma dohodka pravnih oseb. S to uveljavitvijo se formalno sicer število davčnih zavezancev ne zmanjša, dejansko pa se zmanjša število transakcij plačilnega prometa, kar pomeni administrativno poenostavitev in zmanjšanje stroškov. Prav tako menimo, da je iz zornega kota davčnih zavezancev takšna rešitev pomembna, ker jim daje možnost, ne pa obveze skupinskega davčnega obračuna, kar pomeni, da davčni zavezanci lahko ugotovijo, ali je skupinski davčni obračun za njih ugodnejši ali ne. Davčna uprava pa bi morala zagotoviti, da davčni zavezanci to možnost tudi uresničijo. Iz navedenih razlogov Liberalna demokracija Slovenije podpira tudi predlog predstavnice vlade, da se tretja obravnava opravi na isti seji, kajti le en sam amandma, vložen k temu zakonu, tudi dovolj govori ali pove o tem, da je zakon zelo dobro pripravljen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Ivan Božič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Predstavnice vlade, kolegice in kolegi, vsem dober dan! Stališča poslanske skupine do predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost. Res je najboljše, da si jih človek napiše in prebere, kajti materija je taka, da je beseda lahko izgubljena ali pa dobi drugačen pomen, če se govori kar na pamet. V skladu s programom vlade Republike Slovenije naj bi v letu 2003 državni zbor Republike Slovenije obravnaval številne predpise s področja davčnega sistema in davčne politike: zakon o davčnem postopku, zakon o davčni službi, zakon o dohodnini, zakon o davku od dohodka pravnih oseb, spremembe zakona o davku na dodano vrednost, spremembe zakona o trošarinah, zakon o davku na nepremičnine in še bi lahko naštevali. Nenavadno se nam zdi, da se je ministrstvo za finance odločilo davčno reformo zaviti v tančico skrivnosti. Razen sprememb zakona o davkuna dodano vrednost in o trošarinah, nobeden izmed ostalih zakonskih predlogov še ni dostopen javnosti. Spremembe zakonov, ki tako pomembno vplivajo na vse prebivalce Slovenije ter na poslovanje vseh podjetij, ki poslujejo pri nas, zagotovo zaslužijo najširšo pozornost vseh zainteresiranih. V tem primeru ni tako in je v nasprotju z dosedanjo prakso. Morda za popravljati napake še vedno ni prepozno. Pri spremembah davka na dodano vrednost gre za usklajevanje z evropskim sistemom in za poenotenje predpisov na področju davka na dodano vrednost. Davčni zavezanci in slovenska davčna oblast se bodo morali spopasti z najzahtevnejšimi spremembami pri davku na dodano vrednost. Izvedba obdavčitve blaga med državami Evropske unije temelji na tem, da dobavitelj ugotovistatus kupca oziroma naročnika blaga v drugi državi članici. Ker so kupci oziroma naročniki blaga zelo različni in zajemajo vse vrste končnih porabnikov, je način obračunavanja davka odvisen od statusa kupca, ki ga bo moral dobavitelj z identifikacijsko številko Slovenije ugotoviti s pomočjo davčne uprave. Slovenija tako uveljavlja prehoden sistem obdavčitve blaga in storitev v Evropski uniji in ne končnega, ki ga zaradi številnih razlik med državami članicami o predpisih o davku na dodano vrednost države članice niso mogle uvesti niti leta 1993, kot je bilo predvideno. Takšen sistem evropskega davka na dodano vrednost namreč povišuje stroške in tveganja davčnih zavezancev. Zaradi tovrstnega obračunavanja davka na dodano vrednost je v Evropski uniji 700 milijard evrov neobdavčenega prometa ne leto in 100 milijard nepobranega davka, katerega velik del je lahko tudi utajen. Ker se države Evropske unije pogosto soočajo z davčnimi goljufijami, prihaja do predlogov, da bi morali pri vračilu vstopnega davka zahtevati celo varščino. Pri tovrstnih izkušnjah v Evropski uniji težko razumemo, da se v Sloveniji temeljiteje ne pripravljamo na zahteven prehod v evropski sistem obračunavanja davka na dodano vrednost. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo predlog zakona in tudi predloženi amandma podprli. Od ministrstva za finance in od vlade pa v nadaljevanju pričakujemo, da bo zaradi zahtevnosti in obsežnosti sprememb aktivno seznanila davčne zavezance z novimi rešitvami in tudi zagotovila neposredno pomoč pri obračunavanju davka na dodano vrednost, tudi s posredovanjem pisnih informacij in natančnih navodil. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil mag. Andrej Vizjak, izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovani predstavniki vlade! Kolegice in kolegi! Predlagane spremembe zakona o davku na dodano vrednost pomenijo uskladitev naše zakonodaje z zakonodajo Evropske skupnosti, ki jo terja s 1. majem 2004 naš vstop v Evropsko zvezo. Spremembe so pomembne in bodo terjale tako od Davčne uprave Republike Slovenije kot od davčnih zavezancev pomembno in dokončno prilagajanje spremembam našega poslovanja na enotnem trgu Evropske skupnosti. Za mnoge udeležence na tem trgu bodo tudi zelo zahtevne. Predlagane rešitve vlade so bile v odboru za finance izboljšane z rešitvami sodelavcev gospodarske zbornice, zato upamo, da bo pri njihovem uresničevanju v praksi kar najmanj težav s tem uresničevanjem. Predloge sprememb zakona o davku na dodano vrednost zato podpiramo. H kvaliteti zakona smo z amandmaji želeli prispevati tudi v poslanski skupini Socialdemokratske stranke skupaj z Novo Slovenijo, zato smo predlagali amandmaje, ki bi kar najbolj zavezali Vlado Republike Slovenije k pravočasni in popolni ureditvi elektronskega poslovanja na davčnem področju. Elektronsko poslovanje je namreč danes nuja. Gospodarstvo naše države na tem področju državo močno prehiteva. Zakon o davku na dodano vrednost sicer ureja elektronski obračun davka, elektronsko poslovanje med davčnimi zavezanci in Dursom, toda to bo možno šele, ko bo poslovanje podrobno urejeno s pravilnikom, ki ga bo izdal minister za finance. Žal vlada ni ministru za finance določila nobenega roka za izdajo tega podzakonskega akta, zato smo roke z amandmaji predlagali mi v poslanski skupini, hkrati pa smo želeli odgovornost za to veliko nalogo razširiti od ministra za finance na celotno vlado, to je, poleg ministra za finance tudi na področje ministra za informacijsko družbo in ministra, odgovornega za razvoj državne uprave. Vlada je naše amandmaje zavrnila, češ da vse priprave tečejo, da roki v zakonu zato niso potrebni, in roke moramo spoštovati zaradi izmenjave podatkov o davčnih zavezancih in podobno. Verjamemo oziroma upamo, da bo vlada odgovorno izpolnila ta del obveznosti na področju davka na dodano vrednost do Evropske skupnosti. Toda ureditev celotnega elektronskega poslovanja je širša in odgovornejša naloga. Rokov za določitev ureditve oziroma za izpolnitev ureditve elektronskega poslovanja se zato odgovorna vlada seveda ne bi smela otepati in izogibati. Spomniti je treba, da so davčne evidence Dursa in celoten informacijski sistem tako nekvalitetni, da računsko sodišče sploh ni moglo podati revizijskega mnenja. Odgovornost vlade za izpolnjevanje rokov je na področju davka na dodano vrednost pomembna, še posebej zaradi tega, ker bo enoten trg že zaradi narave tega davka na odprtem skupnem trgu pomenil manj DDV v državni proračun. Po ocenah same vlade naj bi bilo tega cca za 12 milijard slovenskih tolarjev manj, in to v času, ko je vlada vse manj sposobna zagotavljati agregatno proračunsko oziroma celotno fiskalno disciplino v državi. Roki v zakonu bi bili nujni tudi zaradi pravočasnosti priprav davčnih zavezancev na elektronsko poslovanje. Zaradi šibkosti naše davčne administracije in nadzora v poslanski skupini v sedanjih razmerah tudi ne moremo podpreti predloga o skupinskem obdavčevanju DDV med posameznimi podjetji. Ob sedanji izredno nezadovoljivi informacijski podpori Dursa in njegovi kadrovski šibkosti vseskozi za to govornico poudarjam, da [[najkvalitetnejši kadri, žal, zapuščajo davčno upravo]] bi bila še dodatna možnost za izogibanje obdavčevanju seveda nedopustna, zato v poslanski skupini te sfere o skupnem obdavčevanju ne bomo podprli. Celoten zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost pa bomo v poslanski skupini Socialdemokratske stranke podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Stranke mladih Slovenije bo predstavil gospod Bogomir Vnučec. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. V Stranki mladih Slovenije smo že večkrat, ob vsakokratnih spremembah tega zakona o davku na dodano vrednost, opozarjali predlagatelja, naj prisluhne številnim predlogom, tako iz naše poslanske skupine, drugih poslancev ter tudi nevladnih organizacij in pa strokovne javnosti na tem področju, za zmanjševanje stopnje davka na dodano vrednost oziroma celo ukinitev za določene proizvode, ki jih uporabljajo neprofitne in prostovoljne organizacije za gasilsko opremo in za proizvode, ki v največji meri vplivajo na gmotni položaj mladih družin. To so predvsem otroška hrana, oblačila in obutev. Vendar vlada teh predlogov ni upoštevala. Izgovarja se tukaj na zakonodajo Evropske unije. Dejstvo pa je, da si Republika Slovenija, žal, ni izpogajala možnosti izjem, kar je nesprejemljivo ob dejstvu, da je pa nekaterim drugim državam to omogočeno. Na odboru za finance in monetarno politiko je prišlo tudi veliko predlogov za izboljšane zakona s strani gospodarske in obrtne zbornice Slovenije. Nekatere izmed njih je odbor povzel za svoje in so bili sprejeti. Posebej pa bi opozoril na amandma, ki ga je predlagala obrtna zbornica o možnosti odbitka vstopnega davka na dodano vrednost pri nabavi vozil za prevoz šolarjev in delavcev. Popravek tega člena iz amandmajev, ki je vložen, podpiramo v naši poslanski skupini. V štirih letih, odkar je bil zakon o davku na dodano vrednost uveden, je to že tretja dopolnitev zakona. Vsaka sprememba prinaša vrsto novosti in spreminja že utečene navade in postopke. Zato so zavezanci za davek na dodano vrednost, tisti, ki to še niso, in tudi ostali državljani kot potrošniki velikokrat zmedeni, sajse je novosti na področju, ki ga slabo poznaš, težko takoj prilagoditi. Še posebej, če se spremembe dogajajo nenehno in se prvič nekaj uvaja, potem ukinja, spreminjajo roki in postopki, kar pa tudi draži poslovanje gospodarskih subjektov. Tokratne spremembe so sicer nujne, zaradi prilagoditve našega pravnega reda evropskemu. Zato bomo v naši poslanski skupini zakon podprli. Vendar kljub temu upamo, da so odločitve premišljene in da jih ne bo potrebno ponovno popravljati že čez nekaj mesecev. Ostaja pa dejstvo, da je potrebno najprej ustvariti pogoje gospodarstva da lahko ustvari dodatno vrednost, potem pa naj država to tudi dosledno pobira. Pri tem pa na žalost, vlada ni tako ažurna kot je pri višanju davkov in drugih prispevkov. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke! Slišali smo predstavitve stališč poslanskih skupin. Ker je v skladu s poslovnikom predlog zakona v drugi obravnavi, smemo razpravljati samo o členu in o amandmaju, ki je vložen v drugi obravnavi. In lahko ugotovimo, da je k dopolnjenemu predlogu zakona vložen le en amandma. In sicer se nahaja v pregledu amandmajev z dne 24.09.2003. Torej, dajem v razpravo 39. člen in amandma poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije k temu členu. In sprašujem, kdo želi besedo? Dr. Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Hvala za besedo gospa predsedujoča. Amandma k 39. členu bomo sicer podprli, a vendar naše stališče do celotnega predloga spremembe zakona je pa že bilo obrazloženo s strani doktorja Jožeta Bernika. Obžalujemo, da amandmaji, ki smo jih oblikovali, niso bili sprejeti do sedaj in seveda tudi niso danes na razpolago tukaj. Rad bi opozoril, spoštovane kolegice in kolegi, da kot je že običajno, rešujemo po kosih žalostno podobo našega davčnega sistema, in to v enem obdobju, ko ta državni zbor dobro ve in ima v razpravi v svojih delovnih telesih poročilo o dejanskem stanju, ki ga je našlo računsko sodišče v davčni upravi. In to sicer v besednjaku ali besedilu, običajno v zelo prizanesljivem besedilu računskega sodišča, da so pač podatki neažurni in nepopolni in zato sploh ne morejo dati nobenega mnenja. Obžalujemo, da vsi amandmaji in pa naši predlogi niso bili sprejeti. In to sicer kot vedno na podlagi nekih obljub, ki bodo vse rešile, med drugim tudi s podzakonskimi akti. Spoštovane kolegice in kolegi! Ali sploh veste, za kaj nam gre, da se postavi en konkreten datum za to? Ker smo že navajeni v tem državnem zboru, da sprejemamo zakone, potem pa izvršilna oblast podzakonskih aktov sploh ne sprejme. Lahko si greste pregledati koliko podzakonskih aktov v zakonu o javnih naročilih je izvršilna oblast dejansko že izvedla. Praznine obstajajo, položaj v celoti je pa silno žalosten. Dobro veste, da to ni prvič, ko se oglašam ravno o problemu z našim DDV-jem; v komisiji za nadzor proračuna, v tem državnem zboru, v dobronamernih zasebnih pogovorih z odgovornimi funkcionarji na tem področju, vse govorjenje je zaman. Ker končno smo prišli do takšne situacije, da po treh letih, ko je prvič prišlo na dan, da dejansko v davčni upravi Republike Slovenije nimajo nekega celovitega integralnega informacijskega sistema, danes je situacija še ravno taka, kot je bila. Zdaj pa v imenu Evrope delamo takšne popravke v zakonu, ki pa nam v državnem zboru ne zagotavljajo, da dejansko bo prišlo do neke dokončne rešitve. Da je nered očiten, bi vas rad opomnil na izjave, ki jih je izdal gospod direktor davčne uprave pred nekaj meseci v slovenskih medijih, da ta izpad, ki naj bi se, pač v znesku tega, kar bo država pobrala v davku na dodano vrednost, da naj bi bil okrog 50 milijard. Danes nam vlada tukaj poroča, da bo 12 milijard. Na takšne razlike smo že navajeni. Ker med drugim, za tem se tudi skriva že to, kar bo piarovska propaganda v prihodnjih mesecih, izpad DDV-ja seveda. V vzrok zaradi izpada je treba iskati v tem, da smo pač stopili v Evropo. Spremembe zunaj, v zunanjem okolju so krive. Naša samoproglašena strokovna vlada pa seveda nima nikdar nobene odgovornosti. Enkrat pa bi le rad slišal, ali slovenska vlada ocenjuje, da bo izpad 12 milijard tolarjev, kot tukaj piše, ali držijo besede gospoda direktorja, ki jih je v javnosti pred parimi meseci izjavil, da naj bi bil izpad 50 milijard. Zanimivo bi bilo, da bi ta državni zbor že sedaj vedel, na kakšni podlagi takšna ali pa ona ocena. Mislim, da mi nihče ne bo zameril, če bi danes zatrdil, in tudi bom, da ne ena ne druga vsota ni podlaga nobene analize, ampak pač običajnega poročanja s strani izvršilne oblasti temu državnemu zboru. V prihodnjih tednih bomo imeli možnost v delovnih telesih državnega zbora pregledati to revizijsko poročilo računskega sodišča v davčni upravi. Upamo, da bomo lahko na tem področju kaj napredovali in tudi poročilo, ki sta ga obe delovni telesi, tako odbor za finance in monetarno politiko kot komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ, zahtevali v vladi v 30-ih dneh. Pa vendar, spoštovane kolegice in kolegi, prepričan sem, da ta državni zbor je preveč dopustljiv do izvršilne oblasti. V besedah predstavnika liberalne demokracije smo danes slišali, da je zakon zelo dobro pripravljen. Ja seveda je pripravljen, zato ker končno tiste zadeve, ki še niso rešene, se bodo pa rešile v nekem poslovniku, za katerega pa niti nimamo toliko korajže, bodisi v tem državnem zboru, ta velika koalicija, ali pa vlada sama, da bi te stvari zavezala tako, kot zdrava pamet tudi zahteva. Nič se ne bom čudil, če bomo čez šest mesecev izvedeli, da je poslovnik še v pripravi, da je izpad DDV-ja, da so bili neki tehnični, strokovni problemi, da tega še ni in bomo še čakali in še čakali in resničnih, pravih rešitev pa ne bo. Prav tako se dogaja tudi s slavno davčno reformo. V tem državnem zboru še ni niti enega dokumenta, resnega dokumenta in stališča vlade do tega. Edino, kar imamo, so neke izjave v javnosti, funkcionarjev ali državne sekretarke na tem področju ministrstva za finance, dejanskega predloga, da bi pa to študirali pravočasno in analizirali in potem lahko oblikovali takšna stališča, kot en parlament mora imeti do davčnih vprašanj pa seveda ni. Gotovo bomo naredili po hitrem postopku in seveda krivdo pa zmetali hitro na Bruselj in na zunanje okolje. Jaz bi samo rad s tem končal, da takšen pristop s strani vlade, na katerega smo pač že vajeni, tako se pač pri nas te stvari delajo, je popolnoma nesprejemljiv za neko resno državo, ki bi rada bila neka sodobna demokracija v tem širšem evropskem krogu, v katerega vstopamo. Žalostno, a vendar je tako. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovani dr. Bajuk, moram vas opomniti za razprave, ki bodo sledile. S svojo razpravo ste kršili poslovnik, in sicer smeli bi razpravljati samo o amandmaju, za katerega je jasno, da predlaga razširitev možnosti uveljavljanja odbitka na kombinirana vozila, s katerimi se opravljajo storitve, ki sodijo v okvir dejavnosti javnega linijskega in posebnega linijskega prevoza. To je okvir, o katerem v skladu s poslovnikom vsi poslanci in poslanke smemo razpravljati. Tako je v poslovniku določeno. Zato lepo prosim, da splošnih razprav v tem delu ni. K besedi vabim gospoda Soka, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovana podpredsednica! Spoštovane kolegice in kolegi! Ta zakon je seveda kot takšen zelo občutljiv in pa kompliciran. Zato je praktično vsak člen tega zakona zelo pomemben in je v vsakem tem členu možno tudi razpravo nekoliko razširiti, to kar je naredil tudi dr. Bajuk in se ne strinjam s tem, da je karkoli zlorabil. Številne spremembe tega zakona kažejo na to, kako je ta zakon izredno pomemben, pri tem pa seveda lahko v praksi prihaja tudi do številnih napak, ki so lahko za zavezance tudi usodne. Jaz bi ob tem, da podpiram ta amandma in se mi zdi smiseln, seveda, da se tudi ta davčna stopnja tudi uvede za kombinirana vozila, ker se ponekod tega poslužujejo in se morajo posluževati, da lahko stroške prevozov znižujejo. Rad bi opozoril na en problem, ki se mi zdi zelo velik. In sicer se sprašujem, ali naša davčna uprava razpolaga s potrebnim strokovnim znanjem. Jasno je namreč, da davčna uprava v nekaterih postopkih sama izračunava ustvarjeni dobiček, potem kot taka izda odločbo. Ta odločba, seveda, pritožba na to odločbo ne zadrži izvršbe in zgodbe, ki iz tega izhajajo, so mnogotere. Mi jih kot poslanci na terenu velikokrat poslušamo Marsikje pomeni izdana odločba za davčnega zavezanca dejansko tudi propad, in kar se mi zdi največji problem pri vsem tem, da ustrezna sodišča pritožb davčnih zavezancev ne rešujejo tudi po dve, tri leta in tako naprej. Vemo, da se v takšnih časovnih razdaljah nabirajo velike obresti in se praktično dolgovi potem na koncu velikokrat niti ne zmanjšajo, temveč povečajo; že prej sem pa povedal, kaj je potem končna posledica - da nek obrtnik, podjetnik preneha z dejavnostjo in postane dejansko socialni problem v breme države. Ob tem bi rad opozoril, da nekateri primerjajo ta naš davčni sistem s sistemi, ki so slabši kot v nekaterih, če se tako izrazim, eksotičnih državah. Vem, da nismo v splošni razpravi. Škoda je, da se o tako pomembni spremembi ne moremo širše pogovoriti. Vseeno pa bi želel opozoriti na to, da bi morali v Republiki Sloveniji, tako kot v nekaterih državah ali pa v večini držav Evropske unije, na primer Nemčiji, Avstriji in drugod poznajo finančna sodišča z vrhunskimi in specializiranimi davčnimi pravniki, ki potem vse te procese tudi zmorejo izpeljati na tak način, da niso na škodo zavezancev. Pri nas na žalost v tem trenutku temu ni tako in zaradi tega so problemi, kot sem že prej omenil, na tem področju veliki in velikokrat tudi določene davčne zavezance, ne po lastni krivdi, prizadenejo. Če je možno, bi prosil, da mi vlada potem, ko bo imela tistih svojih nekaj minut, tudi odgovori, ali razmišlja, da bi v Sloveniji na tem področju, sedaj ko govorimo o spremembi zaradi vstopa v Evropsko unijo, razmislili tudi o teh situacijah in rešitvah, ki jih Evropska unija dejansko že pozna. Hvala lepa.
Hvala lepa. Žal, gospod Sok, tudi vi ste prekoračili temo, o kateri bi smeli razpravljati, zato tudi vas opominjam, da ste kršili poslovnik. Gospod Sok, v skladu s 122. členom bi lahko z desetimi podpisi predlagali splošno obravnavo predloga zakona in bi se o tem lahko razpravljalo. Ker te poslovniške možnosti niste izkoristili, imamo danes predlog zakona v drugi obravnavi in amandma in člen, o katerem smemo razpravljati. Tako da lepo prosim, da spoštujemo poslovnik in se držimo njegovih določil. Besedo ima gospod Vnučec. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Kot sem že uvodoma tudi v imenu poslanske skupine povedal, ta amandma podpiramo oziroma podpiramo vse spremembe, ki vodijo k zmanjševanju o bremenitve na tak način, se pravi, tudi zmanjševanju davkov, kajti prav ob taki spremembi, kot smo lahko videli, ko se zakon sprejme z nekim dobrim namenom, recimo o subvencioniranju šolskih prevozov, se ugotovi, da se pa potem s pravilnikom bistveno spremeni cilj zakona. Kar pa se tiče delavske strani, je pa tako ali tako že znano, da so stroški dela pri nas previsoki, zato je tudi ta olajšava, če bo pripomogla k temu, da se bo to zmanjšalo, zelo dobrodošla. Na splošno pa, ne glede na opomine, ki ste jih dali, si bom tudi sam dovolil reči, da je treba poleg zakonodaje urediti potem tudi njeno izvajanje. Kajti dejstvo je, da v naši davčni upravi vlada kaos, to je ugotovilo že računsko sodišče, in da je potrebno poleg zakonodaje ta nadzorni organ tudi demokratizirati, kajti v tem trenutku tam ni demokracije, tam vlada totalitarizem, ki je pa sicer napačen, če nima dveh segmentov, poleg palčke še korenček. In to Evropa ima. In zato je potrebno poleg strogega nadzora in kaznovanja tukaj vpeljati tudi dogovor, kar evropske davčne institucije imajo. Potem pa tisti kršitelji, ki pa kljub temu ne spoštujejo zadeve, se pa strogo sankcionirajo; pri nas pa na žalost se samo sankcionira, in to na škodo države. Kajti, po besedah davčne inšpektorice, ki je dejala, "najbolj boste zaslužil, če boste plačali, tudi zdaj, če je to neupravičeno, kajti obresti so take, da nobena banka ne da boljših obresti kot država za neupravičeno zaračunane davke". Hvala.
Hvala lepa. Žal moram gospod Vnučec, opomniti tudi vas. Spoštovane poslanke in poslanci. Poslovnik o delu državnega zbora smo z veliko večino sprejeli v tem državnem zboru in prav je, da se njegovih določil, dokler niso spremenjena, držimo. In sicer 134. člen, prvi odstavek, pravi: "V drugi obravnavi predloga zakona državni zbor opravi razpravo o posameznih členih, h katerim so bili vloženi amandmaji, in glasovanja o posameznih amandmajih." Imamo en amandma. Vi ste sprejeli amandmaje v okviru dela matičnega delovnega telesa. In pred seboj imamo dopolnjen predlog zakona, s sprejetimi amandmaji in le na te člene so lahko kvalificirani predlagatelji vložili amandma. Pred seboj imamo en amandma in odprt 39. člen. In obseg naše možne razprave je 39. člen in amandma k temu členu. Tako smo počeli ves čas, odkar smo sprejeli poslovnik o delu državnega zbora in o tem ne mislim polemizirati, ampak samo opominjam, da tako je in prosim, da se tega držimo. Ali želi še kdo? Ni proceduralnih predlogov. Ali želi še kdo, smo v fazi razprave o 39. členu in amandmaju k 39. členu? Gospod Sok, izvolite, da slišim proceduralni predlog.
Hvala lepa za besedo. Škoda je, da moramo poslanci na takšen način izsiliti besedo. Vendar protestiram proti vodenju te seje na takšen način. Jaz sem govoril o amandmaju in sem povedal, da podpiram ta amandma, ki uveljavlja, da se lahko na teh prevozih tudi uporabljajo kombinirana vozila in da se uporablja takšna in takšna davčna stopnja. In potem sem prešel v svoji razpravi na dilemo, ali davčna uprava ima dovolj strokovnega znanja. Torej, glede na to, da bo ta zadeva zahtevala še sprejetje nekega pravilnika - v kolikor tega pravilnika ne bo, bo seveda davčna uprava sama ocenjevala, kadar gre za kombinirano vozilo in tako naprej. Tukaj lahko potem v praksi prihaja do različnih tolmačenj. Govoril sem o tem, da zaradi teh različnih tolmačenj lahko pride tudi do izvršb in pa do napak in pa do odškodovanj.
Prosim, proceduralni predlog, da ga izoblikujete.
Govoril sem o tem in se ne strinjam z vašo oceno, da sem prekoračil poslovniška določila. Prosil bi vas, če me poslušate in v bodoče, da me ne prekinjate. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zelo pozorno, gospod Sok, sem vas poslušala. Govorili ste o odločbah, ki jih izdaja davčna uprava. To nima nobene zveze z 39. členom in amandmajem. Med sejo tolmači poslovnik predsedujoči. Če imate ugovore in se vam zdi, da to ni pravilno, zahtevajte od poslovniške komisije tolmačenje mojega ravnanja. Sprašujem, ali želi še kdo razpravljati o 39. členu in amandmaju? Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Amandma k 39. členu je seveda eden od amandmajev od stotine, če ne, ne vem okoli sto amandmajev se mi zdi, da je bilo na odboru, tako da bi bilo morebiti napak razumeti predsednika odbora in predstavnika Liberalne demokracije, ki pravi, da je eden edini amandma. Žal je vlada zopet pripravila slab zakon, ki ga je bilo treba iz prakse popravljati in seveda potem je nastala cela kopica amandmajev, ki so bili, hvala bogu, sprejeti. Zato morebiti vladi še enkrat povem, da preden vlaga zakonodajo v parlament, naj opravi sestanke usklajevanja z zainteresiranimi, predvsem tistimi, ki iz prakse najbolje to poznajo, in seveda potem pride s takim tekstom v parlament. Ne pa da ga na matičnem delovnem telesu popravljamo, da pridemo potem do enega amandmaja. Dobro je, da smo vsaj to storili na matičnem delovnem telesu. Glede 39. člena in amandmaja k njemu, pa sledeče. Seveda je podpore vredna namera, da se odbitek uveljavlja tudi za ta prevoz. In sicer, če se vozilo uporablja za prevoz šolarjev in delavcev, če prav razumem, da zadevo vendar bo zelo zelo težko to parmanentno nadzirati. Zdi se mi, da gremo tu v eno avanturo, ki smo jo mi enkrat predlagali, pa je bila prav zaradi načel nevtralnosti davka na dodano vrednost zavrnjena, ko smo želeli oproščati gasilska vozila in tako naprej. Mislim, da je namera sicer pozitivna, da pa je to nevaren izlet v nesistemskost in, bi rekel, neka načela, ki veljajo pri davku na dodano vrednost. Hvala.
Hvala lepa. Sprašujem predstavnico vlade, želi mogoče besedo v okviru člena amandmaja k temu členu? Ne. Hvala lepa. Zaključujem, torej razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora glasovali danes ob 18. uri in v kolikor bo sprejet, bomo opravili tudi glasovanje o predlogu predstavnice Vlade Republike Slovenije, da še na isti seji opravimo tretjo obravnavo predloga zakona. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljevali bomo ob 11.25 uri, ko bomo prešli na obravnavo 4. točke dnevnega reda, to je na drugo obravnavo predloga zakona o dopolnitvi zakona o trošarinah. Hvala lepa. Proceduralni predlog, doktor Bajuk. Izvolite.
Prosil bi samo predstavnico vlade, gospo državno sekretarko, če lahko odgovori: Ali vztrajajo v svoji oceni, da bo izpad 12 milijard? Ali držijo ocene gospoda direktorja, da je 50 milijard?
Hvala lepa. Žal smo zaključili razpravo v okviru te točke dnevnega reda. Pozvala sem predstavnico Vlade Republike Slovenije. Ocena izpada je navedena v obrazložitvi predloga zakona. Hvala lepa.
Spoštovani, spoštovane! Nadaljujemo z delom. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O TROŠARINI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvopodpisanim Francem Pukšičem. V zvezi s tem zakonom odbor za finance in monetarno politiko predlaga državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Predlagatelj je tudi sporočil, da ne želi besede za dopolnilno obrazložitev predloga zakona, zato sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej ima besedo gospod Sašo Peče, ki nam bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Še enkrat pozdravljeni, spoštovani prisotni! Torej, trošarine predstavljajo del fiskalnega sistema, za katerega v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je eden izmed poglavitnih faktorjev za nestabilne in kritične javne finance. Omenjeni zakon, torej zakon o trošarinah oziroma o dopolnitvah zakon o trošarinah, predlagan v proceduro že leta 2000, govori in ima v svoji vsebini zahtevo po izpopolnitvi oziroma, da se določenemu delu športnih dejavnosti omogoči lažje izvajanje le-teh, torej z neke vrste državno pomočjo v obliki oprostitve določenih dajatev do države. Res je - po oceni Slovenske nacionalne stranke - da je bil zakon v obdobju vlaganja - v tistem obdobju smo v Slovenskinacionalni stranki celo sopodpisali predlog zakona - smiseln in da je bil toliko časa pred vstopom v EU nujno potreben v trošarinskem oziroma fiskalnem sistemu Republike Slovenije. Po drugi strani pa je treba izpostaviti kritiko sestavljavcu dnevnega redaali pa Vladi Republike Slovenije, ki se je dokaj pozno odzvala s svojim mnenjem in stališčem do omenjenega zakona, kar je imelo za posledico, da se z omenjenim zakonom srečujemo šele sedaj. Ob upoštevanju dejstva - ki nam je lahko všeč ali pa ne - torej, da se je Slovenija odločila za prenos dela suverenih pravic oziroma vseh suverenih pravic na institucije Evropske unije, kakor tudi na zakonodajo s tega področja, torej po uveljavitvi tuje zakonodaje v okvir našega pravnega reda, je treba priznati, da bi bil predlog zakona o dopolnitvah zakona o trošarinah, kot ugotavljajo institucije, ki so se pozneje tudi ukvarjale z zakonom: torej zakonodajno-pravna služba, odbor za finance in ne nazadnje tudi Vlada Republike Slovenije, v nasprotju s standardi in normami, uveljavljenimi v Evropski uniji. V Slovenski nacionalni stranki nam je zelo žal, da prvopodpisani gospod Pukšič, ki je prevzel zakon po originalnem prvem podpisniku, gospodu Luciju, ni predstavil novih stališč in novih želja po tem, ali naj bo zakon še v proceduri ali ne, in koliko je njegova realna, tehtna možnost, da bi bila njegova uveljavitev dobrodošla v sistemu. To bi na eni strani omogočalo nasprotje z direktivo EU, po drugi strani pa še zmeraj spodbujalo določeno športno dejavnost, v tem primeruletalstvo. V Slovenski nacionalni stranki bomo pred odločitvijo o podpori omenjenemu zakonu na vsak način želeli izvedeti tudi stališče tiste poslanske skupine, ki je predlog zakona vložila v obravnavo. Iskreno zaželeno pa bi bilo, vsaj z naše strani, da bi tudi Vlada Republike Slovenije povedala, kje lahko nadomesti manjek oziroma kje lahko da tisto spodbudo temu delu športne dejavnosti v naši državi, ki smo ji predlagatelji poskušali pomagati na ta način, da bi bila elastična trošarina do njihove dejavnosti. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Ciril Pucko. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Predstavnice vlade, kolegice in kolegi! Liberalna demokracija Slovenije podpira sklep matičnega delovnega telesa, da državni zbor ta predlog zakona zavrne. Predvsem zato, ker se je Slovenija v svojih pogajanjih z EU zavezala, da bo upoštevala načela pri oblikovanju nacionalnega sistema trošarin, ki so bila osnovna načela trošarinskega režima in kot taka že upoštevana pri pripravi zakona o trošarinah leta 1998. S tem, da je taksativni del seznama oprostite vplačila trošarine za posamezne trošarinske izdelke sestavni del teh rešitev. Tako je uporaba mineralnih olj in plina, za katere se ne plača trošarina opredeljena v 55. členu zakona o trošarinah. Na podlagi navedenega določila se trošarina, ne plačuje od mineralnih olj in plina, ki se uporabljajo kot pogonsko gorivo v letalskem prometu, razen v primeru uporabe letala za zasebne namene. Za slednje pa se po drugem odstavku istega člena štejejo v uporabo letala, ki se ne morejo opredeliti kot pridobitna dejavnost oziroma v primerih, ko sene uporablja za prevoz potnikov ali blaga oziroma ko ne gre za opravljanje prevoznih storitev oziroma v primeru, ko letala uporabljajo državni organi. Navedena določba zakona porabo mineralnih olj v letalskem prometu za namen šolanja in športa izključuje iz oprostitev za plačilo trošarine. Vsebinsko enaka rešitev pa je opredeljena tudi v 8. členu direktive EU in je uveljavljena v praksi držav članic Evropske unije. Iz tega razloga bo Liberalna demokracija podprla navedeni predlog matičnega delovnega telesa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke - ne želi predstaviti gospod Božič. Tudi predstavnik poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije je sporočil, da nihče ne želi besede. Stališče poslanske skupine Stranke mladih Slovenije nam bo predstavil gospod Peter Levič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. V Stranki mladih Slovenije se strinjamo s predlagatelji, da se letalska dejavnost v Sloveniji razvija počasi. Vendar po naših ocenah njen razvoj ni odločno omejen z visokimi stroški za letalski bencin, ampak predvsem s pomanjkanjem spodbud države pri vzpostavitvi ustrezne in potrebne letalske infrastrukture. V 1. točki prvega odstavka 55. člena zakona o trošarinah je določeno, da se trošarina ne plačuje od mineralnih olj in plina, ki se uporablja kot pogonsko gorivo v letalskem prometu, razen v primeru uporabe letala v zasebne namene. V Stranki mladih Slovenije se strinjamo, da bi bilo potrebno športno letalstvo izenačiti s potniškim prometom. Vendar v smeri uvedbe trošarin na kerozin tudi pri slednjih. Ekološke obremenitve letalskega potniškega prometa niso zanemarljive. Zato je nedopustno popuščanje letalskim prevoznikom, ki tudi zaradi tega ustvarjajo velike dobičke. Ker sprejem priloženega besedila pomeni tudi odstop od ureditve, ki jo določa direktiva Evropske unije številka 92/81, kar bi povzročilo neskladje z določbo evropskega nesporazuma o predložitvi, predloga zakona v Stranki mladih Slovenije ne bomo podrli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa matičnega delovnega telesa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora glasovali danes ob 18. uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in vam sporočam, da bomo ob 11. 50 uri prešli na obravnavo 5. točke dnevnega reda, to je na drugo obravnavo predlogazakona o spremembah in dopolnitvah zakona o igrah na srečo. Do takrat prekinjam delo in začnemo ob 11. 50 uri. Hvala lepa.
Spoštovane, spoštovani! Nadaljujemo z delom. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IGRAH NA SREČO. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predstavniku vlade dajem besedo za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Mag. Sibil Svilan, državni sekretar v ministrstvu za finance, izvolite.
Hvala lepa, spoštovana gospa predsedujoča. Spoštovane poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije je pripravila in vam predložila v obravnavo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o igrah na srečo. Razlog za sprejem tega zakona je predvsem odločitev Ustavnega sodišča Republike Slovenije, vezana na pomanjkanje določenih vsebinskih kriterijev in s tem razveljavitev 74. člena zakona o igrah na srečo. Namreč, pri oblikovanju zaokroženih turističnih območij, kjer ti kriteriji niso bili jasni. Nadaljnji razlog za sprejem tega zakona je, da je Vlada Republike Slovenije decembra leta 2000 sprejela pogajalsko izhodišče, vezano za področje 4, to je prost pretok kapitala. V zvezi s tem so se omejitve glede prostega pretoka kapitala, ki izhajajo iz zakonodaje in ki urejajo tudi področje iger na srečo, morale odpraviti oziroma še morajo odpraviti najkasneje do vstopa Republike Slovenije v Evropsko unijo. Poleg tega je Vlada Republike Slovenije ocenila, da lahko v tem predlogu zakona oblikuje še nekatere najnujnejše spremembe in dopolnitve, ki so pomembne za delovanje na tem področju. Gre predvsem za jasnejšo določitev diskrecijske pravice vlade pri odločanju na tem področju, nadalje omejitev števila koncesij za prirejanje posebnih iger na srečo oziroma števila prireditev klasičnih iger na srečo, lastniške naložbe koncesionarjev za igralnice in podaljšanje roka za vzpostavitev nadzornih inovacijskih sistemov, pridobitev certifikatov za igralne naprave ter licenc za zaposlene na tem področju. V skladu s tem so poglavitne rešitve, ki jih vlada predlaga, naslednje: V zvezi z odločbo ustavnega sodišča oziroma z zaokroženimi turističnimi območji se določijo kriteriji in načini oblikovanja zaokroženih turističnih območij, ki jih za igralnice določa minister, pristojen za turizem. V zvezi z odpravo omejitev glede prostega pretoka kapitala je odpravljena prepoved udeležbe oseb iz držav članic evropskega gospodarskega prostora v kapitalu prireditelja oziroma koncesionarja, ki pa začne veljati šele z dnem polnopravnega članstva Republike Slovenije v Evropski uniji. Za ostale tuje osebe se prepoved kapitalske udeležbe ohranja.Zaradi tega je na novo določena tudi lastniška struktura pravnih oseb, ki prirejajo posebne igre na srečo v igralnicah. Pomembno je tudi, da sta odsvojitev ali pridobitev delnic prireditelja oziroma koncesionarjev mogoči le ob predhodnem soglasju ministrstva za finance. V zvezi s prostim preudarkom je zaradi večje jasnosti izrecno določeno, da vlada in minister, pristojen za finance, ob dodelitvi koncesij in drugih zadevah po tem zakonu odloča po prostem preudarku ob upoštevanju predlaganih kriterijev, ki jih določa zakon. Pomembna novost je tudi, da je določeno omejitev oziroma določeno omejitev števila koncesij in prirediteljev: in sicer največ dva prireditelja, ki trajno prirejata klasične igre na srečo, največ 15 koncesij za igralnice in pa 45 koncesij za igralne salone. V zvezi z lastniškimi naložbami, katere sem omenil prej, se ureditev o lastniških naložbah koncesionarjev primerja s tem, kar je bilo sedaj urejeno v zakonu o pospeševanju turizma, smiselno prinese v ta zakon v igri na srečo. Temeljno načelo je, da ima lahko koncesionarna naložba kapital pravnih oseb, katerih dejavnost in prihodki so pretežno s področja gostinstva in turizma ter s področja razvoja in proizvodnje in trajniške tehnologije. Za naložbe v kapital vseh drugih pravnih oseb in naložb v kapital tujih pravnih oseb pa mora koncesionar pridobiti predhodno soglasje Ministrstva za finance, seveda če presega naložba 5% osnovnega kapitala koncesionarja ali če skupna vrednost vseh naložb presega 20% kapitala koncesionarja. V zvezi s podaljšanjem roka koncesionarjem se do 30.10.2004 podaljšujejo roki za vzpostavitev nadzornih investicijskih sistemov, pridobitev certifikatov za igralne naprave in pa pridobitev licenc za zaposlene. Slednje je zelo pomembno zaradi velikega števila zaposlenih na tem področju in seveda avtomatov in seveda samo ene institucije, ki daje te licence. Vlada ocenjuje, da so navedene rešitve in predlagane spremembe ustrezne. Zato predlaga, da se predlagani zakon sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora gospoda Cirila Pucka, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala lepa gospa predsedujoča. Predstavniki vlade, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Odbor je navedeni predlog zakona obravnaval na seji 10. septembra in pri tem posebno pozornost namenil predlogom za amandmaje odbora, ki so bili pripravljeni oziroma smo jih pripravili in ki smo jih po razpravi tudi nekatere ali pa večino sprejeli na osnovi mnenja zakonodajno-pravne službe državnega zbora. Odbor ni sprejel tistih amandmajev oziroma predlogov amandmajev, ki jih je predlagatelj, to je Vlada Republike Slovenije, dodatno obrazložila oziroma argumentirala, da niso potrebni. Posebna pozornost oziroma največ časa v razpravi je bilo namenjenega spremembi oziroma dopolnitvi 8. člena. In sicer amandmaju poslancev Sama Bevka in Davorina Terčona, ki se nanaša na dopolnitev prvega odstavka 74. člena veljavnega zakona z določbo, na podlagi katere se koncesijska dajatev, namenjena lokalnim skupnostim, na podlagi sedaj veljavnega prvega odstavka 74. člena, ne upošteva pri izračunu lastnih prihodkov občin iz prvega odstavka 25. člena zakona o financiranju občin. Po dokaj burni razpravi in nasprotujočih si mnenjih o tem amandmaju je odbor amandma podprl. Prav tako smo na osnovi mnenja zakonodajno-pravne službe dopolnili oziroma spremenili 3., 5., 6., 8., 12., 13., 15., 17., ter 21. člen zakona. Predlagam, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, da tako dopolnjen predlog zakona podpremo. Prav tako pa je odbor sprejel še dodatni sklep, in sicer sklep, s katerim zaproša Vlado Republike Slovenije, da Državnemu zboru Republike Slovenije pojasni morebitne spremembe oziroma poda dodatna pojasnila k pogajalskim izhodiščem Republike Slovenije za področje štiri, prost pretok kapitala, ki se nanašajo na urejanje področij iger na srečo, če je do teh sprememb v pogajalskem procesu prišlo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sedaj sledi predstavitev stališč poslanskih skupin do predloga zakona. Najprej bogospod Valentin Pohorec predstavil stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije gospod Velentin Pohorec. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Naša poslanska skupina je zakon proučila in pri njegovi obravnavi tudi sodelovala na sami seji odbora za finance in monetarno politiko, kjer smo posvečali določeno pozornost spremembam, ki so bile podane. S tem, da se z nekaterimi amandmaji, ki so bili kljub temu na odboru samem, nismo strinjali. Predvsem gre za amandma, s katerim smo posegli, kot odbor, v drugi zakon, zakon o financiranju lokalnih skupnosti. Menimo, da ni primerno, da z mnogimi drugimi zakoni posegamo v zakon o financiranju lokalnih skupnosti, saj zmanjšujemo njegov prostor, mu zožujemo njegovo funkcionalnost, delamo težave v državnem proračunu oziroma pri sestavljanju proračuna. Ko hkrati zahtevamo in želimo, kaj vse se naj vnaša v proračun, mu tam odvzemamo del teh sredstev. Sočasno želimo, da bi se čim prej izdelal nov zakon o financiranju občin. Sicer pa bomo predlagane spremembe zakona, kot tudi amandmaje, ki jih vlada podpira, tudi na tej seji podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Sašo Peče. Izvolite. Se opravičujem. Se opravičujem, gospod Peče. Na vrsti je stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Predstavil ga bo mag. Janez Drobnič. Izvolite.
Dober dan. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade Republike Slovenije in ostali prisotni! Razlog za spremembo zakona je torej odločba ustavnega sodišča, ki je izpodbila način določanja turistično zaokroženih območij in s tem pravic do koncesij. Vendar je to priložnost za spremembo zakona vlada še izkoristila, da je vložila še druge spremembe, ki se tičejo tudi kapitala oziroma prenosa kapitala, spremembe kapitalske sestave, pripravljavcev oziroma organizacije iger na srečo in podobnega. S predlogom se torej na novo oblikujejo kriteriji za določitev zaokroženih turističnih območij. Kakorkoli že, tudi s to spremembo se odpravlja spornost. Vendar pa problemi bodo. Zaokrožena turistična območja ostajajo še naprej in s tem v zvezi tudi okoriščanje koncesij iz tega naslova. Pri ostalih spremembah pa je najbolj sporno to, da se je vlada odločila, da tujcem omogoča da postanejo solastniki tudi dveh velikih organizacij za prirejanje klasičnih iger na srečo. To je pa tista sprememba, ki je v Sloveniji ne bi bilo potrebno izvesti. Namreč, prirejanje klasičnih iger na srečo kot posebne vrste storitev ni področje, ki bi ga urejala zakonodaja Evropske unije s ciljem zaščite enotnega skupnega trga. Vlada bo sicer pojasnjevala, da je Slovenija zavezana k določilom prostega pretoka kapitala, vendar v tem primeru ne gre za takšno reč. Klasične igre na srečo, vemo, kakšne imajo gene. Ustanovljene so bile predvsem zaradi dejavnosti humanitarnih organizacij. Seveda je pomembna tudi dejavnost prirejanja klasičnih iger na srečo. Vendar, če je bil v glavnem cilj pridobivanje koncesijskih dajatev in pa dobička iz dividend za namen razvoja humanitarnih, dobrodelnih in športnih organizacij, potem je to opredeljeno kot javni interes. V skladu s prakso tudi ostalih evropskih držav bi to zadržala zase. Tukaj zagotovo ni potrebno vabiti tujcev. Ne gre za kapitalsko vlaganje v neke dejavnosti storitvene ali proizvodne, pač pa zgolj za prirejanja iger na srečo. Torej, takšno omejitev udeležbe in pretok kapitala imajo tudi v drugih evropskih državah, čeprav ni v celoti nujno, da so dividende in pa koncesijska dajatev direktno namenjene tistim, ki so v naši družbi najbolj potrebni. Zato sprašujemo vlado, s kakšnimi razlogi je uveljavljala takšna pogajalska izhodišča leta 2000. V enormnem razširjanju igralnic v Sloveniji nam propogandisti dopovedujejo, da naj bi se cedila mleko in med. Dejavnost je resnično potrebna. Vendar je ob vsem tem potrebna preudarnost tako kot v ostalih državah, ki imajo tradicijo. Rad bi videl primerjave števila igralnic, igralnih salonov, igralnih avtomatov na število prebivalcev v sosednjih državah. Boste videli, kako je to. Države še kako preudarno usmerjajo razvoj posameznih igralnic. Dotakniti se je potrebno tudi ministrove diskrecije, ki je nenavadna. Sama diskrecija glede vsebinskih izpolnitev vsebinskih pogojev za določitev prenosa lastninskih deležev na takšen način, da ima minister ključno besedo, pomeni veliko možnost korupcije. Na drugi strani pa princip molka države ne pomeni, da se izda soglasje, ampak v pravni stroki velja, da molk pomeni zavrnite. Zato takšna dikcija ni primerna. Parlament se ne želi seznaniti s strategijo razvoja slovenskega turizma. Tako je odločila vladajoča koalicija. V Novi Sloveniji smo predlagali, da se s tem seznanimo.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, vaš čas je potekel.
Hvala lepa.
Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke nam bo predstavil gospod Sašo Peče. Izvolite.
Da se slovenska zakonodaja ne more pohvaliti z oznako kredibilno, nakazuje tudi statistika današnje seje državnega zbora, ki je po večini enaka statistiki ostalih dni, v katerih traja naše zasedanje. Do sedaj smo obravnavali tri zakone. Vsi trije zakoni so imeli v začetku naziva naslov zakon o spremembah in dopolnitvah. Danes pa se bomo srečali še s štirimi zakoni, ki bodo imeli to isto oznako. Hočem povedati, da je težko odjemalcem zakonov spremljati naj si bo početje Vlade Republike Slovenije ali početje tega parlamenta, kar je v bistvu eno in isto. Saj ne znamo, žal, v tej naši državi napisati nobenega dolgoročnega zakona, zakona, za katerega bi odjemalci, torej državljani Republike Slovenije, najsi bodo v fizičnih ali pravnih osebah, lahko navezali in na podlagi njega delali. Tudi s tem zakonom je žal prav tako Vlada Republike Slovenije v uvodu ugotavlja, da razlog za pisanje tega zakona izhaja iz dveh elementov: Prvič, odločba ustavnega sodišča, ki narekuje popravek določene zmede. Zmede, ki smo jo povzročili v Vladi Republike Slovenije oziroma v parlamentu Republike Slovenije. Po drugi strani pa govori kot razlog navaja - drugi razlog za sprejem tega zakona pa je sprejeto pogajalsko izhodišče Republike Slovenije za področje prostega pretoka kapitala. Ob tem je treba poudariti - delno se bom navezal na govornika pred menoj, na Poročevalec z oznako 4 oziroma 4. točka, prikaz ureditve v drugih pravnih sistemih in prilagojenosti predlagane pravne ureditve v okviru Evrope, kjer je posebej v prvem stavku zapisano: "Pravna ureditev iger na srečo je prepuščena nacionalnim zakonodajam in ni predmet splošne enotnosti znotraj Evropske unije." Iz tega sledi, da v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da bi bilo smiselno tovrstno zakonodajo opredeliti predvsem na ta način, da bi se kazali sinergijski učinki, ki tako po eni strani v razvoju igralništva, kar je seveda zadnjega pomena in najpomembnejšega oziroma prvotnega pomena v razvoju lokalne skupnosti in države. Žal oziroma se opravičujem, prvi razlog zaradi katerega je vlada pripravila razlog to je odločba ustavnega sodišča, ocenjujemo, da zasleduje temu cilju. Nikakor pa ne moremo govoriti o zasledovanju drugega cilja. To je sprejeto pogajalsko izhodišče. V Slovenski nacionalni stranki bi tudi namenili kritiko zakonodajalcu oziroma izvršni veji oblasti, kajti po naši oceni se skuša skozi zadnja vrata dopolniti zakon z nekaterimi bistvenimi elementi za vprašanja koncesijskega področja, za katerega smo v Slovenski nacionalni stranki že nekajkrat poudarjali, da je eno osnovnih neurejenih področij v naši državi, najsi bo koncesija s tega področja ali v končni fazi tudi koncesija s področja igralništva. Dejstvo je, da bi potrebovali krovni zakon, ki bi vezal vse ostale parcialne odločitve s tako, s katero se danes srečujemo, v enotno kategorijo, ki bi se kasneje odvijala oziroma kazala v pozitivnih tokovih prihodkov iz naslova koncesijskih dejavnosti. Žal pa to v naši državi ni urejeno. Morebiti tudi zaradi tega. Kajti dejstvo je, da koncesije, ki jih po eni strani obravnava Vlada Republike Slovenije, po drugi strani pa kot druga ekskluzivna veja lokalne skupnosti, prinašajo izjemne dohodke koncesionarjem. Vprašanje pa je, kaj imajo koncendenti od teh dejavnosti in kaj imajo lokalne skupnosti ali pa država od vsega tega. Po drugi strani smo tudi prepričani, da je vprašanje lastniških razmerij in naložbenih razmerij, ki jih skuša Vlada Republike Slovenije prav tako skozi zadnja vrata pripeljati v omenjen zakon in prav tako parcialno reševati v okviru omenjenega zakona. Ocenjujemo, da niso dovolj dorečeno v tisti smeri, ki bi se odražala v tistih učinkih, o katerih sem maloprej govoril, torej v pozitivnih učinkih, ki bi nastajali znotraj naše države, predvsem v spodbujanju posameznih regij. Če bo cilj zakona omogočil - kar je Vlada Republike Slovenije nekajkrat poudarila v okviru svojih predstavitev, najsi bo na matičnih delovnih telesih ali drugih zasedanjih -, da bi se struktura denarnih sredstev spreminjala v okviru lokalnih skupnosti, torej naj bi predstavljala dodatek k proračunom lokalnih skupnosti in ne več sestavnega dela, je to element, ki ga je v okviru tega zakona treba pozdraviti. S tem se v Nacionalni stranki strinjamo. Prav tako pa bi radi na Vlado Republike Slovenije naslovil apel, ki so ga pred nami naslovili različni civilni forumi družbe, ki so govorili, da se 10% sredstev iz tovrstne pridobitne dejavnosti nameni za razvoj visokega šolstva ter štipendiranje dijakov in študentov. Verjamemo, da bi lahko skozi igralništvo in prihodke iz naslova igralništva naša država poskrbela tudi za drugo področjo in ne le izključno za zabavo tujcev. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavil gospod Samo Bevk. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov bo podprla predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o igrah na srečo skupaj z amandmaji, ki so bili sprejeti na odboru za finance in monetarno politiko. Igre na srečo so pomemben vir državnega proračuna. Iz naslova koncesijskih dajatev se financirajo humanitarne in športne organizacije, pa tudi lokalne skupnosti. V preteklosti se je zlasti igralnic zaradi različnih afer oprijel slab sloves. Danes lahko rečemo, da je to obdobje za nami. Z ureditvijo razmer in razmerij med državo in prireditelji posebnih iger na srečo pa smo stopili v novo obdobje razvoja igralništva v Sloveniji. Vlada Republike Slovenije je v letu 1997 sprejela celo strategijo razvoja igralništva v Sloveniji kot ključen strateško razvojni dokument. Sodoben igralniški produkt je sestavni del celovite slovenske turistične ponudbe, poleg tega je to dejavnost, ki prispeva četrtino izračunanega turističnega prometa pri nas. Za spremembo zakona obstajata dva glavna razloga: uskladitev naše zakonodaje s pravnim redom Evropske unije in odločba ustavnega sodišča, ki je lansko leto razveljavil 74. člen zakona. V zvezi s prvim razlogom se odpravlja splošna prepoved udeležbe tujih oseb pri kapitalu družb, ki lahko pridobijo koncesijo Vlade Republike Slovenije za prirejanje iger na srečo v naši državi. Drugi razlog za spremembo zakona pa je povezan s problematiko zaokroženih turističnih območij za potrebe posebnih iger na srečo. Razveljavljeni odstavek namreč ne vsebuje kriterijev oziroma vsebinskih meril za oblikovanje zaokroženih turističnih območij, ki je tudi po tej noveli v pristojnosti vlade oziroma pristojnega ministrstva odgovornega za razvoj turizma. Na odboru za finance in monetarno politiko je bil sprejet amandma, ki sva ga predlagala s poslanskim kolegom Davorinom Terčonom. Predlagala sva, da se v 8. členu novele zakona o igrah na srečo uredi področje koncesijskih dajatev na način, da se ne štejejo v osnovo za izračun finančne izravnave občin in se za znesek koncesijske dajatve tudi dejansko poveča njihov proračun. S tem denarjem bi potem občine tudi dejansko financirale naloge, ki jim jih nalaga zakon o igrah na srečo, to je financiranje ureditve prebivalcem prijaznejšega okolja in turistične infrastrukture. Kot dodaten kriterij za določitev zaokroženega turističnega območja smo uvrstili tudi kriterij, da vanj spadajo tudi lokalne skupnosti, ki imajo na svojem ozemlju večje število naravnih, kulturnih, tehničnih znamenitosti ter spomenikov in druge dejavnosti, ki so zanimive za turistično predstavitev, kot so na primer muzejska in galerijska dejavnost ter poletne kulturne prireditve in podobno. Prav tako je smiselna rešitev, da se z 2% na 0,2% poviša delež koncesijske dajatve kot prihodek Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij in Fundacije za financiranje športnih organizacij. Zakon tudi podrobneje ureja kriterije za dodelitev koncesij. To je pomembno zaradi tega, ker tako osnovni zakon kot predlog, ki ga obravnavamo danes, ne določa število prirediteljev, ki lahko prirejajo klasične igre na srečo, oziroma število koncesionarjev za prirejanje posebnih iger na srečo v igralnicah in igralnih salonih. Podjetniški interes je zelo velik. Nevarnost je bila, da bi zaradi ohlapnih kriterijev dodeljevanje koncesij ušlo z vajeti. Naj ponovim. Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov bo novelo zakona o igrah na srečo podprla. Upoštevali pa bomo tudi mnenje vlade k predlaganima amandmajema. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Davorin Terčon. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana gospa podpredsednica, predstavniki ministrstva, poslanke in poslanci! Vlada in predhodniki so že predstavili razloge za spremembe in dopolnitev zakona o igrah na srečo. Čeprav predlagateljica pripravlja nov zakon, ki naj bi področje iger na srečo urejal celovito, menimo, da je prav, da so v predlogu zakona, o spremembah in dopolnitvah zakona o igrah na srečo, katerega sedaj obravnavamo, vključene tudi nekatere potrebne rešitve. Sem spada tudi izločitev koncesijske dajatve pri izračunu lastnih prihodkov občin, kar je sicer predmet urejanja drugih zakonov. Zakon o financiranju občin, katerega spremembe v bližnji prihodnosti še ne moremo pričakovati, saj je vezan tudi na reformo lokalne samouprave. Menimo, da je pri tem potrebno zlasti upoštevati zakon o pospeševanju turizma, ki v 10. členu določa vire financiranja za izvajanje turistične dejavnosti, med katere se uvrščajo tudi sredstva proračuna Republike Slovenije iz naslova koncesijskih dajatev prirejanja posebnih iger na srečo, ki so namenjena lokalnim skupnostim v zaokroženem turističnem območju in se uporabljajo za ureditev prebivalcem, obiskovalcem in turistom prijaznejšega okolja ter za turistično infrastrukturo. V zvezi s tem je bil na matičnem delovnem telesu sprejet amandma k 8. členu omenjenega predloga zakona, katerega v poslanski skupini LDS tudi podpiramo. Iz strategije slovenskega turizma 2002/2006 izhaja, da predstavlja igralništvo najbolj razvit slovenski turistični proizvod. V Sloveniji imamo trenutno 12 igralnic, ki jih upravlja pet delniških družb in krepko prek 30 igralnih salonov. Letno obišče slovenske igralnice okrog 2 milijona 500.000 gostov, ki ustvarijo približno 170 milijonov evrov prometa. 96% igralniške potrošnje prihaja iz tujih trgov. Iz tega izhaja, da je slovenska igralniška industrija izrazito izvozna dejavnost. Najbolj je vezana na italijanski trg, ki pa bo v naslednjih letih razvil svojo igralniško ponudbo. Najpomembnejša igralniška ponudba je koncentrirana predvsem na obmejnem pasu ob meji z Italijo, Avstrijo, ob transportnih poteh, drugod pa je podrejena tudi drugi turistični ponudbi. Vendar slovenska igralniška industrija v zadnjem času zaradiprogresivne fiskalne obremenitve igralniške industrije in drugih zakonskih omejitev ter povečane vloge tuje konkurence že izgublja nekatere svoje konkurenčne prednosti. Zato menimo, da bi bilo potrebno tem vprašanju posvetiti vso pozornost. Pričakujemo, da bo to problematiko skušal rešiti že napovedani zakon, ki ga vlada pripravlja. Kot že rečeno, spremembe, ki so predmet današnje razprave, v poslanski skupini LDS podpiramo skupaj s sprejetimi amandmaji na odboru za finance in monetarno politiko.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Ivan Božič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Pozdravljeni predstavniki vlade! Kolegice in kolegi! V naši stranki bomo podprli predlog sprememb, ki je pred nami, o igrah na srečo. Pri tem bi pa rad vseeno poudaril nekatere stvari, o katerih se premalo govori ali pa hodimo okoli njih kot mačka okoli vrele kaše. V zadnjih 50-tih letih se je v naših krajih v Sloveniji veliko spremenilo, okolje in tudi proizvodnja. Tu, v tej dvorani sem že nekajkrat govoril o spremembah, ki so nastale, in o dohodkih, ki jih ustvarjajo ljudje s svojim delom. Pri tem lahko pomislimo na gojenje cvetja, o katerem smo govorili pred nedavnim, o zelenjadarstvu. Že sedem let tudi govorimo o igrah na srečo. Igre na srečo so tu. Kdor jih ne vzame, je samo neroden. Te igre na srečo so v Sloveniji prinašale nekaj časa prihodek tistim, ki po zakonu niso bili najbolj opredeljeni do pravice. Potem pa smo sprejeli zakon o prirejanju iger na srečo in tudi zakon o koncesijah. Koncesije so dale možnost lokalni skupnosti, v kateri je prireditelj iger na srečo, del denarja koncesije, ostalo polovico denarja pa okoliškim lokalnim skupnostim. Danes, ko poslušam, da govorite, da je pač ministrstvo za finance prikrajšano za milijardo 400 milijonov, če bo tak zakon sprejet, lahko v isti sapi enako trdimo: ni res, pet let so lokalne skupnosti prikrajšane za ta denar, kajti po tem zakonu jim je bil ta denar dodeljen. Le z nespametno sprejetim amandmajem o financiranju lokalnih skupnosti smo ga odvzeli revnim lokalnim skupnostim, pustili pa bogatim. Kajti rekli smo, občina, ki nima dovolj svojega denarja, ki ni pokrita s svojimi prihodki, tega denarja od koncesij ne dobi. Tako ga niso dobile številne lokalne skupnosti zadnjih pet let. Pri nas opozarjamo še na nekatere stvari, ki so sedaj v zakonu [[upamo, da ko bo napisan nov, ne bo več tako]] . V 1. členu govori o zasičenosti ponudbe iger na srečo v državi oziroma posamezni lokalni skupnosti in uravnoteženosti s ponudbo sosednjih držav. Rad bi vedel, kdo od nas si upa govoriti "zaprimo luko Koper, ker je Trst dovolj močan". Ali je junak, ki bi to rekel? Drugič. Pri številu prirediteljev iger na srečo smo preveč trdi in togi. Upam, da se bo to spremenilo. Opozarjamo pa še na nekaj. V sprejetem 8. členu zadnji odstavek pravi: "Lokalne skupnosti, ki so uvrščene v posamezno zaokroženo turistično območje, se dogovorijo o višini deležev koncesijske dajatve, ki jih prejme posamezna lokalna skupnost s posebno pogodbo." Mislim, da bo to le moral urediti minister, pristojen za turizem ali za finance, kajti lokalne skupnosti se bodo lahko še dolgo prepirale, koliko komu pripada in kaj mu ne pripada. Menimo, da je prav, da bomo to spremembo sprejeli, kajti rešili bomo zagato, ki je nastala proti Evropski uniji. Kar ona želi, kar je naložilo državnemu zboru ustavno sodišče. Pa tudi tiste revne lokalne skupnosti, ki so bile pet let prikrajšane za koncesijske dajatve ali za prejemke od iger na srečo, bodo zadovoljne in bodo enkrat le rekle, da smo nekaj dobrega naredili. Nove stvari, igralništvo, novi programi v industriji v postindustrijski družbi so tu in ne smemo jih zavirati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališča poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil mag. Andrej Vizjak. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Lep pozdrav predstavnikom vlade in še enkrat vam, kolegice in kolegi, poslank in poslanci. Temeljni razlog za spremembe zakona naj bi bila ustavna oziroma odločba ustavnega sodišča, v kateri je ustavno sodišče odločilo, da je v sedanji ureditvi glede določanja turistično zaokroženih območij in s tem pravice do dajatev iz koncesij, preveč diskrecije ministru za gospodarstvo. S spremembami še posebej pa v dopolnjenem predlogu, se kriteriji določeno zaokroženih turističnih območij res dopolnjujejo. Vendar problemi, povezani s tem vprašanjem, po vsej verjetnosti ne bodo odpravljeni. Pomembnejše za naš družbeni razvoj lahko smatramo naslednje ostale spremembe in na te bi zlasti opozoril. Sprašujem se: Ali je res evropska skupnost od nas zahtevala, da omogočimo tujcem, da so solastniki dveh edinih prireditev klasičnih iger na srečo, to je, Loterije Slovenije in Športne loterije? Če v kateri dejavnosti Slovenija ne potrebuje tujega kapitala, sta to prav gotovo ti. Je to ta dejavnost? Vlada je v obrazložitvi celo zapisala, da je decembra 2000 sprejela dopolnitev dodatnih pojasnil k pogajalskim izhodiščem Republike Slovenije, v katerih se je med drugim zavezala, da bo odpravila omejitve glede prostega pretoka kapitala pri prirejanju iger na srečo. Zakaj in čemu jestorila to? To je vprašanje. Ne vidim razloga, še posebej zaradi tega, ker nekatere tuje države te rešitve imajo in v bistvu imajo vgrajene odločne omejitve pri tujem kapitalu. To je zapisala sama vlada v obrazložitvi k tem zakonu. Naše nasprotovanje je - upamo - vsaj lahko prispevalo k temu, da so v dopolnjenem predlogu sicer določeni kriteriji za dejanje soglasja ministra za finance bodočim tujim lastnikom o njihovi primernosti za solastnike organizacij za prirejanje klasičnih iger na srečo. Pri tem pa rešitev, da bo soglasje dano že, če minister za finance v 30-ih dneh ne bo vloge zavrnil, ne obeta na tem področju neke nove posebne, večje odgovornosti ministra za finance. Zato mislimo, da bi bilo to potrebno bolj temljiteje zapisati, ne pa, že zgolj molk, da odgovori na soglasje. Pomembno se nam tudi zdi, da je pravno neprimerna predlagala rešitev v 1. členu dopolnjenega predloga zakona, ki dopolnjuje dosedanjo ureditev za dejanje in za podaljševanje koncesij za prirejanje iger na srečo in to predvsem v opredelitvi povezanih oseb, ki dejansko ni opredeljena. Ta termin povezanih oseb - žal, ni opredeljen - na to opozarjamo večkrat in pri drugih zakonih, da termin različni zakoni različno opredeljujejo in menimo, da je to ureditev v naših zakonih, potrebno enkrat in v celoti doreči. Zgolj določitev, da so povezane osebe po tem zakonu, osebe, ki štejejo za povezane zakone, povezane osebe po drugih zakonih, po naši oceni ni primerna. To ugotavlja tudi zakonodajno-pravna služba. Ob vseh predlaganih spremembah pa bi le izpostavil zelo pozitiven amandma, ki je bil podprt na odboru za finance, to je amandma poslanskih kolegov, gospoda Bevka in Terčona, da se koncesijske dajatve, ki pripadajo občinam, ne štejejo več v izračun lastnih prihodkov občin. Kajti dejstvo je, da se vsem občinam, ki so oziroma teh je pa večina, ki prejemajo izravnavo iz državnega proračuna, ta koncesijska dajatev praktično ni nič poznala in ni služila namenu prijav, ustvarjanju prijaznejšega okolja in izboljševanju infrastrukture. Saj sote občine zaradi tega dobile manj izravnave. Žakelj je bil torej isto velik. Ali so dobile te občine koncesijsko dajatev ali ne? Zato menim, da bi dodatek k občinskim proračunom v smislu te koncesijske dajatve je več [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]kot podpore vreden predlog in ga bomo v poslanski skupini SDS podprli. In s tem tudi določbe tega zakona. Hvala.
Hvala lepa. Še stališče Stranke mladih Slovenije, ki ga bo predstavil gospod Igor Štemberger. Izvolite.
Hvala za besedo. V Stranki mladih Slovenije podpiramo predlagane spremembe in dopolnitve zakona o igrah na srečo, ki so v skladu s sprejetim pogajalskim izhodiščem Republike Slovenije za področje 4, prost pretok kapitala, in z odločbo Ustavnega sodišča Republike Slovenije, s katero je bil razveljavljen drugi odstavek 74. člena veljavnega zakona. Kot zelo pomembne in potrebne dopolnitve zakona o igrah na srečo ocenjujemo kriterije za določitev zaokroženih turističnih območij za potrebe prirejanja posebnih iger na srečo v igralnicah, ki jih v starem zakonu ni bilo. Kriteriji sedaj omogočajo pridobiti delež koncesijske dejavnosti vsem sosednjim občinam, ki mejijo na občino na območju, na katerem se izvaja dejavnost. Koncesionar, kar se nam tudi zdi pravično. Vendar vemo, da se določena zaokrožena turistična območja povezujejo. Tudi nesosednje občine, kar bi veljalo upoštevati tudi pri delitvi sredstev iz koncesijske dejavnosti. Pozdravljamo določbe, ki ponovno določajo, da bodo vse občine, ki jim pripada koncesijska dajatev, le to dobile poleg zneska primerne porabe, kar pomeni, da se bo koncesijska dajatev prištela v njen skup primerne porabe. Sedaj so praktično koncesije dobile le tiste občine, ki s svojimi prihodki presegajo znesek primerne porabe ali ostale dopolnjevane občine postavile v nek neenakopraven položaj. V praksi to pomeni, da so na primer na severno-primorskem koncu koncesijsko dajatev dobivali le šempeterska in novogoriška občina. Vse ostale upravičene občine pa tega pomembnega prispevka namenjenega razvoju turistične infrastrukture niso videle. Posledično to pomeni večanje razvojnega razkoraka med bogatejšimi in ostalimi občinami, kar zagotovo ni v skladus konceptom skladnega regionalnega razvoja. Še posebej se to odraža v skladu z namenom uporabe igralniške koncesije na področju razvoja turistične infrastrukture, kar si Slovenija kot razvijajoča se turistična destinacija ne more in ne sme privoščiti. Kot nedopustne pa ocenjujemo izgovore vlade glede sprememb in dopolnitev v sklopu, katerih se rok, do katerega bi morali koncesionarji za igralnice vzpostaviti nadzorni informacijski sistem in vanj vključiti vse igralne naprave. Zaposleni pri navedenih koncesionarjih pa dobiti licence za delo v dejavnosti prirejanja posebnih iger na srečo podaljšati za eno leto. Da se prav tako podaljšuje rok za pridobitev certifikata za igralne naprave, ki ga morajo pridobiti koncesionarji za igralnice, in prireditelji, ki imajo koncesijo za prirejanje klasičnih iger na srečo. Na pristojnem ministrstvu bi te postopke lahko začeli izvajati že veliko prej. Saj so bili znani roki za popravek zakona. Zato je to le še en primer zavlačevanja in nedela vlade, ki s tem še za eno leto podaljšuje neurejene razmere na zelo spolzkem, a dobičkonosnem področju iger na srečo. Hvala.
Hvala lepa. Slišali smo stališče poslanskih skupin do predloga zakona. Zdaj prehajamo na razpravo v členih in vloženih amandmajih, ki jih bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne, 29.09.2003. V razpravo dajem 8. člen in dva amandmaja, ki jih je k 8. členu vložila poslanska skupina Nove Slovenije. Imamo tudi stališče Vlade Republike Slovenije, ki amandma pod zaporedno številko 1 ne podpira in amandma pod zaporedno številko dve podpira. V razpravo dajem torej 8. člen in oba amandmaja poslanske skupine Nove Slovenije k temu členu. Kdo želi besedo? Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala za besedo. No, namera Nove Slovenije je in namera tega amandmaja s strani Nove Slovenije je, da se zagotovijo nekoliko večja sredstva za razvoj pomembnih dejavnosti v naši Republiki Sloveniji. V zadnjem času imamo pač priložnost videti, da se sredstva za razvoj infrastrukture v športne in podobne dejavnosti, ki so tudi v podeželju, manjšajo, da ne dosegajo tistega, kar bi bilo potrebno. Ravno tako pa je tudi na področju humanitarne in dobrodelne dejavnosti. Naša država postaja vse bolj tržno razvpita in zato je ta amandma več kot dobrodošel. Z višino deleža koncesijske dajatve, ki bi se za te stvari namenjala se ne ruši koncept konkurence, konkurence pripravljavcev oziroma organizatorjev iger na srečo. Ravno tako pa ne drži, da bi bili za enako vsoto prikrajšani ostali prejemniki, to so lokalne skupnosti in proračun Republike Slovenije. Toliko formalno. Sicer lahko zapišete. Ampak dejstvo je, da bi ta sredstva, ki se izdvajajo v večji količini, ki bi se na podlagi amandmaja, šla ravno tako po Sloveniji. Ne misliti, da tisto, kar gre v občinsko blagajno, da gre res samo na ta način po podeželju ali pa po Sloveniji. Na ta način ravno tako, ker so društva po vsej Sloveniji, ker je infrastruktura razmeščena različno. Pri razdelitvi denarja s strani fundacije se zagotovo to upošteva. Tako da ne bi imel kdo pri tem občutka, da se zavzemamo za zmanjšanje denarja lokalnim skupnostim. Temveč smo za to, da gre neposrednim uporabnikom. Tako je ta amandma povsem dobronameren in koristen. Gre pa za obseg sredstev, kot sami pravite, v višini 444 milijonov tolarjev, kar - če vzamemo v obzir, da gre tu za upravičence po 74. členu - ni ne vem kako velik znesek, če želimo, da bo Slovenija enakomerno razvita. Glede drugega amandmaja k 8. členu pa je cilj ta, da se zagotovijo ta sredstva iz koncesijskih dajatev ne samo centralnim občinam, ki imajo igralnico, in tudi ne samo sosednjim, pač pa celemu območju. Vemo, da je razporeditev občin takšna, da se ena z drugo neposredno ne stikajo, in bi potem ravno tiste, ki so najbolj potrebne te koncesijske dajatve, bile za to prikrajšane. Sicer pa v tem mnenju vlade ugotavljamo, da ste se odločili ta amandma tudi podpreti. Pobudo dajem ostalim poslancem, da tudi prvi amandma k 8. členu, ki smo ga pripravili v Novi Sloveniji, podprete. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo [[poslanske skupine ste priglasile kar veliko časa]] ? [[Ne.]] Torej zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora glasovali danes ob 18.00 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in vas obveščam, da bomo prešli na obravnavo 6. točke dnevnega reda, to je na drugo obravnavo predloga zakona o splošni varnosti proizvodov, ob 14.05 uri. Za dosedanje sodelovanje se najlepše zahvaljujem. Nadaljujemo torej ob 14.05 uri. Hvala lepa.
Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPLOŠNI VARNOSTI PROIZVODOV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Pet minut imate na voljo, gospod Janez Trček, državni sekretar v ministrstvu za gospodarstvo. Izvolite.
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovani zbor! Predlagani zakon ne bo le nadomestil veljavnega zakona o splošni varnosti proizvodov iz leta 1999, temveč ga bo nadgradil z določbami, ki bodo izboljšale način izvajanja zahtev evropske direktive, ki ureja to področje. Tako je bolje opredeljen carinski nadzor in uveden posvetovalni odbor. S tem bo področje, ki ga ureja zakon, usklajeno s pravnim redom Evropske skupnosti. Z uveljavitvijo predlaganega zakona se bodo zagotovili pogoji, da se bo dajalo na trg samo varne proizvode. V zakonu so določena merila za ugotavljanje varnosti proizvodov; vzpostavljena je hierarhija dokumentov oziroma drugih meril, ki so podlaga za ugotavljanje varnosti proizvodov. Zakon povzema vsebino direktive EGS o proizvodih zavajajočega videza. Tako so z zakonom skladno z zahtevami te direktive proizvodi zavajajočega videza [[na primer drseča radirka]] prepovedani, prepovedana je tudi njihova proizvodnja, uvoz in celo izvoz. Pomembno je opredeliti odnos predlaganega zakona o splošni varnosti proizvodov do zakona o varstvu potrošnikov. Slednji je, kot izhaja tudi iz njegovega naslova, sistemski zakon na področju varstva potrošnikov. Zakon o splošni varnosti proizvodov je v razmerju do sistemskega zakona primer specialne zakonodaje, ki podrobno ureja pomembenvidik varstva potrošnikov, to je tehnično varstvo proizvodov, namenjenih za uporabo potrošnikov. V zakonu je opredeljeno tudi razmerje do drugih predpisov s področja zagotavljanja varnosti proizvodov. Zakon je namenjen zagotavljanju tako imenovanega rezidualnega varstva, kadar ni posebne harmonizirane zakonodaje, ki bi urejala varnost posameznih proizvodov. Opozoriti pa je treba, da v nekaterih primerih tudi obstoj posebnih predpisov ne izključuje uporabe obravnavanega zakona. Predlagani zakon tudi širše definira izraz "proizvod", ki ga je najti v besedni zvezi "vključno s proizvodi, dobavljenimi ali uporabljenimi v okviru izvajanja storitev". S tem posega na področje proizvodov, katerih dobava je vezana predvsem na storitveni sektor. Ena najbolj pomembnih novosti tega predloga je dolžnost sodelovanja. Tako proizvajalci kot distributerji morajo sodelovati s pristojnimi organi v aktivnostih, ki so namenjene preprečevanju nevarnosti, in slednje obveščati, kadar ugotovijo, da so določeni dobavljeni proizvodinevarni. Sodelovalna dolžnost temelji na spoznanju, da je slabo stanje na trgu, kar zadeva nevarne proizvode, v veliki meri posledica nezadostne seznanjenosti gospodarskih subjektov o njihovih obveznostih po zakonodaji o splošni varnosti proizvodov. Zakon prav tako ureja postopek za posredovanje informacij o nevarnih proizvodih Evropski uniji. Opredeljen je upravni nadzor nad varnostjo proizvodov. Prisilno delovanje pristojnih državnih organov se že na zakonski ravni opredeljuje kot susbidiarno. To je skrajno orodje izboljšanja stanja na trgu. Pristojne inšpekcije posežejo po ukrepih in kaznovanju le, če se izkaže, da proizvajalci oziroma distributerji niso pripravljeni prostovoljno izvajati obveznosti, ki so jim naložene s tem zakonom. Kršitev zakona predstavljajo prekrški s predpisano vlogo za kršitelja. Zakon se bo pričel uporabljati z dnem pristopa Republike Slovenije k Evropski uniji. Ne glede na to se je Slovenija že vključila v delo evropskega odbora na področju splošne varnosti proizvodov. Našim predstavnikom so na voljo vsi dokumenti, ki se obravnavajo v tem odboru. Od vseh držav pristopnic se že sedaj pričakuje aktivno sodelovanje. Zato je zelo pomembno, da vse potrebne informacije takoj pridobijo vsi zainteresirani v Sloveniji. Ministrstvo za gospodarstvo je tako že ustanovilo delovno skupino, sestavljeno iz predstavnikov države, gospodarstva in potrošnikov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Prosim podpredsednika odbora gospoda Blaža Kavčiča, da predstavi poročilo odbora.
Spoštovani. Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za gospodarstvo je na 41. seji dne, 11. septembra, kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o splošni varnosti proizvodov, ki ga je Državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo in sprejem po rednem postopku predložila Vlada Republike Slovenije. Odbor je bil seznanjen z mnenjem zakonodajno-pravne službe, z amandmaji skupine poslancev, s predlogi za amandmaje združenja za trgovino, Gospodarske zbornice Slovenije in s pripombami Zveze potrošnikov Slovenije. Zakonodajno-pravna služba je k posameznim členom podala konkretne pripombe, ki so bile na ustrezen način upoštevane v amandmajih skupine poslancev. Odbor je kasneje v okviru razprave in glasovanja o posameznih členih predloga zakona te amandmaje tudi sprejel. Vsebinsko gledano je glavni razlog za sprejem tega zakona uskladitev slovenskega pravnegareda z novo direktivo evropske skupnosti ter tudi nadgraditev veljavnega zakona z določbami, ki bodo izboljšale način izvajanja direktive. Na podlagi prvega odstavka 133. člena je bil glede na sprejete amandmaje na seji odbora pripravljen dopolnjen predlog zakona. V dopolnjen predlog zakona, ki je sestavni del poročila, so tako vključeni tudi vsi sprejeti amandmaji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledijo predstavitve stališč poslanskih skupin. Najprej ima besedo dr. Andrej Bajuk, Nova Slovenija.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi. V Novi Sloveniji bomo predlog zakona podprli. To pa zato, ker ocenjujemo, da je skrajni čas, da nadgradimo področje varnosti proizvodov, da bodo ti varni in zdravi za uporabo potrošnikov, nezavajujoči ter skladni s prizadevanjem Evropske skupnosti za harmonizacijo tega področja. Ob tem bi pa radi opozorili, da nobena določba zakona, pa naj zveni še kako varovalno naravnana, v praksi ne bo imela nobenega učinka, če ne bo zagotovljeno dvoje; podzakonski predpisi in učinkovitost pristojnih inšpekcij in carinskega nadzora. V zvezi s podzakonskimi akti bi rad opozoril na naslednje: Proizvod se šteje za varnega, če izpolnjuje zdravstveno varnostne zahteve iz posebnih neharmoniziranih predpisov. Prav tako po predlogu velja za proizvod domnev varnosti, če je proizvod varen po slovenskih nacionalnih standardih. Ti so pripravljeni na podlagi evropskih standardov in objavljeni v Uradnem listu Evropske unije. Nacionalne standarde, ki so jih uporabljali v Sloveniji, mora objaviti slovenski minister, pristojen za gospodarstvo. V primeru, da navedenih predpisov oziroma standardov za določen proizvod ni, veljajo po dikciji predloga zakona o 7. členu različna merila za ugotavljanje varnosti proizvoda. Med drugim celo merili upravičenih pričakovanj potrošnikov o varnosti. Le kako in kdo, se sprašujemo, pa bo določal, kakšna so ta pričakovanja. Takšna ureditev se nam zdi seveda pomanjkljiva. Na področju varnosti proizvodov ne sme biti sivih lis ali približnih meril. Na področju varnosti proizvodov, s katerimi se srečujejo potrošniki, je nujna jasnost in pa zelo določena merila za svojo uveljavitev. Kriteriji morajo bitidoločeni za vse proizvode, s katerimi se srečujejo potrošniki. V izogib potrebi po uporabi 7. člena tega predloga bo potrebno gotovo sprejeti še kakšen predpis. Predvsem pa je nujno, da ministrstvo za gospodarstvo izda podzakonske akte. Zakaj pa na to opozarjamo? Ker smo navajeni in to je že običajno v državnem zboru, da ko državni zbor sprejme zakon in naloži izvršilni oblasti, da naj izvede in pripravi te podzakonske akte teh podzakonskih aktov dejansko ni. Če ima kdo kakšne dvome, vas prosim, da pregledate zakon o javnih naročilih, 134. člen, ki je naročil izvršilni oblasti, naj opravi to delo in pripravi vsaj sedem podzakonskih aktov, ki pa do sedaj še niso bili v celoti uveljavljeni in to od leta 1999. Torej, nalagati dolžnosti izvršilne oblasti in ne imeti zagotovila, da bo to tudi dejansko izvedla je samo varanje tega državnega zbora. Upamo, da bomo prihodnjič veliko bolj pozorni na te stvari in od izvršilne oblasti zahtevali določene datume, da to tudi pravočasno izvede. Druga pomembna zadeva, od katere je pa odvisno, da bomo res dosegli plemeniti cilj tega zakona, pa je učinkovito delovanje tržnega in zdravstvenega inšpektorata. Potreba po nujnem ukrepanju pride do izraza posebno takrat, ko popolna skladnost standardov še ne zagotavlja popolne varnosti. Vlada mora poskrbeti - mora poskrbeti! - da bodo izvajalci nadzora usposobljeni za izvajanje zakona. Področje varnosti proizvodov je zahtevno, saj vključuje veliko predpisov in novih pristopov, ki jih zdaj sprejemamo na podlagi resolucij Evropske unije. Kvalitetnega izvrševanja zakona pa bodo sposobni le izobraženi inšpektorji in cariniki. Opozorili bi tudi na inšpekcijski nadzor nad sodelovanjem proizvajalcev in distributerjev z inšpekcijami in nad njihovo dolžnostjo obveščanja o nevarnosti proizvoda, ki so ga dali na trg. [[Opozorilni znak za konec.]] Dovolite, da zaokrožim. Tudi to je zelo pomembno. Ponovno se obračam na zakon o javnih naročilih, ki je naložil uradu za javna naročila, naj poskrbi za izobraževanje vseh birokratov in funkcionarjev na lokalni in drugih ravneh, da bi razumeli in bili zmožni ta zakon izvajati. Do sedaj tega še niso napravili. Upamo, da sedaj, ko to v zakonu ni zapisano, bo pa morda le izvršilna oblast razumela, da je to zahteva zdrave pameti in ne le nek opozicijski glas. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Peče.
Spoštovani! Dejstvo je, da je to eden izmed tistih zakonov, ki zasledujejo pozitiven cilj. Zasleduje cilj po varnih proizvodih in s tem varnost vsem uporabnikom tovrstnih proizvodov. V Slovenski nacionalni stranki bomo predlog zakona o splošni varnosti proizvodov seveda podprli. Toda razlog za našo podporo je drugačen, kot je razlog za pripravo zakona s strani Vlade Republike Slovenije, ki navaja, da je le-ta predvsem uskladitev slovenske zakonodaje z EU. Podoben razlog pa je v svoji obrazložitvi navedlo tudi matično delovno telo, odbor za gospodarstvo, torej uskladitev s pravnim redom EU. V Slovenski nacionalni stranki je glavni razlog za podporo temu zakonu izključno eden: to je zagotoviti varnost slovenskim odjemalcem. Torej, slovenskim državljankam in državljanom zagotoviti take proizvode, ki ne bodo imeli negativnih posledic prek njihove uporabe v kratkem ali dolgem roku. Glede na to, da zakon zasleduje pozitivne cilje in da si v Slovenski nacionalni stranki želimo, tako kot verjetno vse poslanke in poslanci, da bi zakon zaživel v svojem celotnem čaru, pa le izražamo bojazen - pa ne bom tako pesimističen, kot je bil govornik pred mano - za čas po uveljavitvi podzakonskih aktov. Bojimo se, da bi zakon lahko predstavljal predvsem neke vrste administrativno oviro za uvajanje novih izdelkov, da bo povečeval stroške po nepotrebnem in da bo s tem mogoče zaviral gospodarsko in drugo rast v naši državi. Temu pa se lahko izognemo - in temu je namenjena predstavitev Slovenske nacionalne stranke. Torej apelu na resorno ministrstvo, da v okviru podzakonskih aktov da posebno pozornost na izvajanje le-teh preko zahtev in določil in da pred pripravo posameznih podzakonskih aktov, za katere smo malo prej slišali, da v mnogih primerih niti ne nastopajo, niti ne zaživijo in zato tudi zakon ne zaživi, naredijo na tovrstni zadevi prej simulacijo, preden jo dajo v obravnavo oziroma preden jo ponudijo državljanom naše države in pa državljankam v sprejem. Dejstvo je, da je še čas glede na to, da bo zakon začel veljati z dnem vstopa Republike Slovenije v Evropsko unijo. Ocenjujemo, da bi resorno ministrstvo lahko naredilo tovrstne podzakonske predpise, ki bi v popolnosti uresničevali krovni zakon. Po drugi strani pa, ki bi onemogočali različne administrativne stroške in administrativne ovire, ki bi na vsak način predstavljali poslabšanje konkurenčnega položaja naših odjemalcev, torej Slovenk in Slovencev. Zakon bomo v Slovenski nacionalni stranki podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Liberalne demokracije bo predstavil gospod Blaž Kavčič.
Spoštovani. V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije gledamo na ta zakon kot na zakon, katerega namen je zagotoviti, da se v okviru ustavno zagotovljene svobode gospodarske pobude, vendarle dajejo v promet izključno varni proizvodi. Pri tem zakonu gre za nadaljnjo pravno razdelavo ustavnih določb o omejitvenem delovanju, varovanje javne koristi in določitev pogojev in načinov za opravljanje gospodarske dejavnosti zaradi zagotovitve ustreznega življenjskega okolja. Pri tem zakonu gre sicer resnično za prevzem vsebine nove direktive o splošni varnosti proizvodov. Vendar tu ne smemo pozabiti, da s tem Slovenija pridobiva pravni okvir za zagotavljanje splošne varnosti proizvodov. Tudi tistih, ki sicer niso predmet posebnih predpisov. V Sloveniji pri tem nismo imeli predpisa, ki bi izrecno in splošno zavezoval proizvajalce in distributerje, da smejo dajati na trg izključno varne proizvode. S prevzemom te direktive dobivamo v slovenski pravni sistem temeljna pravila ravnanja, ki naj bi omogočila uspešno razrešitev večkrat nasprotujočih si načel prostega pretoka blaga, odprtosti mej ter varstva potrošnikov in drugih uporabnikov. Zakon skladno z novo direktivo krepi temeljno načelo zagotavljanja splošne varnosti proizvodov, da se v okviru ustavno zagotovljene svobodne gospodarske pobude na trg lahko dajejo izključno varni proizvodi. Pomembno je, da so določbe tega zakona namenjene zagotavljanju tako imenovanega rezidualnega varstva, kadar za posamezni proizvod. Ni posebne zakonodaje. Torej, da bi lahko nek proizvod šteli za varnega, po definiciji tega zakona ta ne sme predstavljati več kot le minimalne nevarnosti povezane z njegovo uporabo. Primerno in prav se nam zdi, da bo zakon stopil v veljavo z dnem pristopa Republike Slovenije k Evropski uniji. Zato ga bomo v poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Stanislav Brenčič. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Predlog zakona je v bistvu eden izmed vrste tehničnih predpisov, ki jih mora Republika Slovenija harmonizirati z evropsko skupnostjo. V tem primeru pa predvsem uskladiti naš pravni red z novo direktivo evropske skupnosti o splošni varnosti proizvodov s poudarkom, da se v okviru svobodne gospodarske pobude, ki je ustavno zagotovljeno vsaki od sedanjih in bodočih članicah unije, smejo na trg dajati izključno varni in zdravi proizvodi. Zato predlog zakona, kar poslanska skupina Slovenske ljudske stranke podpira, sledi potrebi po vzpostavitvi hierarhije aktov oziroma meril, ki so podlaga za ugotavljanje varnosti proizvoda ter s tem tudi za izpolnjevanje vzpostavljenih meril in zahtev ob močno prisotni subsidiarnosti akterjev v tej hierarhiji. To je postolat, ki vse bolj prisoten v Evropski uniji in na katerega se bomo tudi mi morali vedno bolj naslanjati v vseh družbenih, medsebojnih dogovarjanjih in predpisovanjih. S predlogom zakona se zavezuje proizvajalce in distributerje, da pristojne državne organe neposredno večajo tako spoznanju, da tržijo nevaren proizvod, kot o odpravi in preprečevanju nevarnosti proizvoda za zdravje potrošnikov. Tudi v ta namen se za predlogo zakona vzpostavi posvetovalni odbor pri ministrstvu za gospodarstvo, od katerega v naši poslanski skupini pričakujemo, da bo deloval kooperativno z izmenjavo mnenj vseh zainteresiranih akterjev za varnost proizvodov. Pri čemer mislimo tudi na predvsemmala podjetja, na katerih ekonomski položaj bo imel predložen zakon znaten vpliv. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke zakon podpiramo in ga bomo tudi na glasovanju podprli.
Hvala lepa. Stališče Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Branko Kelemina.
Hvala. Spoštovani! Naša poslanska skupina Slovenska demokratska stranka se zaveda, da gre za pomemben zakon. Se pravi, gre za izmenjavo starega zakona, vendar gre za pomemben dokument. Mogoče bolj pomemben, kot se danes vsi zavedajo. Sicer je zakon po obsegu dokaj skromen. Vendar je tudi zelo kompleksen, ker poleg določb, ki jih sam vsebuje, napotuje na celo vrsto drugih vzporednih predpisov, pravil, ki jih je potrebno upoštevati pri uresničevanju tega zakona. Tako, da bo potem pri celovitosti obravnave tega področja, se pravi splošne varnosti proizvodov, potrebno po naši oceni kar nekaj naporov, da bo ta zakon v celoti zaživel. Seveda je za izvajanje tega zakona odgovorna predvsem vlada. Če bodo nastale kakršnekoli težave v zvezi z izvajanjem tega zakona, predvsem takrat, ko se bomo približali oziroma vstopili v Evropsko skupnost. Če naše gospodarstvo, naša industrija ne bo dovolj pripravljena na tisti trenutek,potem je to prav gotovo odgovornost vlade, da v tem trenutku postori vse, da usposobi vse gospodarske subjekte in vse, ki pač izvajajo kakršnekoli proizvode, da bodo ti proizvodi ustrezali vsem tem dokumentom, predvsem pa predpisom Evropske skupnosti. Namreč, kot je tukaj zapisano tudi v tem zakonu, vse te podatke in preverjanja bo potrebno pošiljati tudi komisiji Evropske skupnosti. Lahko se zgodi, da potem, ko bo Evropska skupnost odprta tudi za vse proizvode, da bo ta poplava teh proizvodov bistveno višja, da bo pretok teh proizvodov bistveno višji tudi z naše strani navzven. Ne samo tiste, ki že danes izvažajo in za izdelke, ki so prav gotovo kompatibilni s predpisi EU. Lahko se tudi zgodi, da bi potem tudi prišlo do kakšnih večjih nepravilnosti oziroma pripomb na take proizvode. Omenil bi tudi to. Ocenjujemo, da je ta zakon sicer v nekaterih določbah dober, je pa tudi izredno - po naši oceni - nedorečen, kajti velikokrat bo lahko, tako kot se v našem sistemu vedno dogaja, oblastna oligerhija ta zakon razlagala tako kot ji bi pač najbolj odgovarjalo in bo služil tako kot cela vrsta drugih zakonov za discipliniranje neposlušnih. To se lahko zgodi. Nekateri bodo zaradi tega bistveno bolj sukcionirani kot tisti, ki so seveda poslušni. To se dogaja danes in to se bo dogajalo tudi v prihodnosti. Takšna je naša oblast. Na koncu samo omenim mogoče kazenske določbe, če jih pogledate. Zagrožene so visoke kazni. Vemo pa, da so potem izreki teh kazni zelo različne. Torej, zaokrožene so visoke kazni. Tu piše od 5.000 do 10 milijonov. Recimo, celo, ko bo ta zakon seveda veljal. Torej, najprej so predvidene nižje kazni po starem zakonu. Izrečene kazni so pa za tiste disciplinirane lahko bistveno nižje, celo pod 500.000 tolarjev in za tiste, ki pač niso disciplinirani pa lahko bistveno višje. Skratka, neenakost pred zakonom je tudi pri tem zakonu lahko izredno zlorabljena. Zakaj sem omenil ravno te prekrške? Namreč, sam ugotavljam, ker sem se s temi zadevami v zadnjem času ukvarjal, da je pri nas ogromno prekrškov pravnih oseb, ki zastarajo. Tu gre za milijonske zneske, ampak so tudi ti zneski oziroma ti prekrški potem bistveno znižani oziroma so izrečene kazni daleč pod tistim, kar je predpisano kot zagrožena kazen od neke višine do neke višine. Dočim smo navadni državljani, ko slučajno storimo kakšen prekršek, kaznovani po najvišji stopnji zagrožene kazni in za nas ni nobenih olajšav. Skratka, oblastna oligarhija dela tudi na tem področju. Teh zlorab naj bi bilo čim manj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, tudi ni možna razprava o členih. Zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika bo zbor glasovanje o zakonu opravil v četrtek, 2. oktobra, po končani zadnji točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in se zahvaljujem predstavnikom vlade za sodelovanje. Hvala lepa. Čeprav imamo do naslednje točke samo dve minuti časa, moramo skladno s poslovnikom počakati.
Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O GEOMETRIČNEM SREDIŠČU SLOVENIJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvopodpisanim Francijem Rokavcem. Besedo dajem predstavniku predlagateljev za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predstavniki vlade. Namreč, leta 1981 je bila določena geometrična središčna točka Slovenije v naselju Slivna pri Vačah. Od tega dne dalje postaja geometrično središče Slovenije, v nadaljevanju GEOSS,. čedalje bolj obiskana točka v državi, v Republiki Sloveniji. GEOSS ima več pomenov, tako simbolnega, zgodovinskega, znanstvenega, kulturnega, pa še bi lahko naštevali. V imenu predlagatelj menim, da lahko GEOSS na podlagi vseh naštetih razlogov, ki sem jih že navedel, uvrščamo med dediščino, ki jo mora Republika Slovenija zaščititi. GEOSS v veliki meri prispeva h kulturnemu razvoju Slovenije in širjenju zavesti državljank in državljanov v slovenstvu. V ustavi je v 73. členu navedeno, da za ohranjanje naravne in kulturne dediščine skrbijo, tako država, kakor lokalne skupnosti. Državni zbor je v ta namen sprejel dva sistemska zakona; zakon o ohranjanju narave, kot tudi zakon o ohranjanju kulturne dediščine, po zakonu o varstvu kulturne dediščine, po zakonu o varstvu kulturne dediščine. Po temeljiti preučitvi obeh zakonov in ob pomoči pristojnih ministrstev smo ugotovili, da GEOSS-a zaradi svoje specifične lastnosti, ne moremo sistemsko zaobseči niti z enim, niti z drugim zakonom. Zato smo predlagatelji mnenja, da je GEOSS z vseh navedenih vidikov za Republiko Slovenijo izjemnega pomena. Menimo, da mu je potrebno dati tako sistemski zakonodajni okvir, ga s posebnim zakonom zaščititi in mu na ta način priznati njegov izjemen pomen. Poleg tega menimo, da bi GEOSS lahko postal tudi objekt za pomembne državne manifestacije na prostem. Pri tem naj samo omenim tradicionalne prireditve, tako ob kulturnem prazniku, 8. februarju, prireditve ob izobešanju slovenske zastave 7. aprila. Še bi lahko našteval. Namreč, geometrično središče poleg osrednjega pomnika, geometrične točke, vsebuje tudi ostala obeležja. Tako obeležje živimo in gospodarimo na svoji zemlji, ki predstavlja odločitev vseh slovenskih županov v letu 1989, da želimo živeti in gospodariti na svoji zemlji. Prav tako oba grba Republike Slovenije, prejšnjega in tudi sedanjega. Enega kot simbol zgodovine, drugega pa kot sedanji aktualni grb. Spomenik rodoljubu, ki je bil postavljen letos in tudi odkrit v maju, dejansko ponazarja prizadevanja za osamosvojitev Slovenije. Prav tako pa celotno geometrično središče zaokrožuje tudi Lipa kot simbol slovenstva in simbol petelina, ki simbolizira varovanje pred požari. Zaradi vsega navedenega menimo, da je potrebna primerna zakonska ureditev, da se za doseganje več kot 20-letnega ljubiteljskega dela na tem področju pripravi ustrezen zakonski okvir in tudi podlaga za utrjevanje pomena geometričnega središča Republike Slovenije. To podkrepljujemo predvsem z dejstvom, da večina evropskih držav zaradi nepravilnih oblik geometričnih središč sploh nima določenih. To je tudi posebnost, ker Slovenija lahko določi svoje geometrično središčno točko in jo ima določeno s sprejetjem zakona. Tako bi imeli edinstven primer v Evropi, kar bi pri vključevanju Slovenije v Evropsko unijo še dodatno utrjevalo našo narodno bit. Mislim, da je treba na geometrično središče Slovenije kot težišče naše države gledati predvsem z aspekta, da je to pomembna simbolna točka, ki ponazarja zakoreninjenost nas Slovencev na tem prostoru, ki ponazarja naš več stoletni bolj za obstoj in razvoj manj kot v tem prostoru, manj kot središčno točko koordinat naše razmejitve, čeprav bi bilo prav povedati še sledeče. Glede na nepravilen lik, kot je Slovenija, se lahko določi samo težišče, ne pa središče. Središče je poenostavljeno zato, da ga dejansko ljudje tudi razumejo. Menim, da mnenje vlade ni na mestu [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]saj je GEOSS že sedaj presegal okvir nacionalnega kulturnega prostora. Preden zaključim, mi spoštovane poslanke in poslanci dovolite, da se zahvalim vsem kolegom sopredlagateljem, ki prihajajo iz vseh poslanskih skupin v tem državnem zboru. Menim, da je konsenzualna odločitev po pomenu in načrtovanju prihodnjega razvoja GEOSS-a še kako pomembna pri vmeščanju Slovenije v Evropsko unijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje kot matično delovno telo. Poročilo odbora bo predstavil predsednik odbora, gospod Branko Janc. Prosim.
Hvala za besedo. Kolegice in kolegi! Odbor državnega zbora za infrastrukturo in okolje je na 43. seji dne, 10.9., opravil drugo obravnavo predloga zakona o geometričnem središču Slovenije, ki ga je Državnemu zboru Republike Slovenije posredovala skupina poslancev s prvopodpisanim Francijem Rokavcem dne, 16.6.2003. Na seji odbora so poleg predstavnikov predlagateljev zakona in zakonodajno pravne službe državnega zbora sodelovala še predstavnika GEOSS, Geodetičnega središča Slovenije. Predloženemu zakonu so pisno mnenje, razen zakonodajno pravne službe državnega zbora posredovali še GEOSS dne, 1.7.2003, Turistična zveza Slovenije dne, 1.7., in poslanec Jože Avšič, dne 5.9.2003. Predlagatelj zakona je uvodoma predstavil pomen GEOSS-a in istočasno predlagal tudi predlog amandmajev, ki naj bi jih odbor sprejel kot svoje in ki sledijo mnenju zakonodajno-pravne službe državnega zbora. Zakonodajno-pravna služba državnega zbora je v svojem mnenju opozorila, da bi glede na navedbo predlagatelja, da se želi s predlaganim zakonom zavarovati slovensko kulturno dediščino in glede na samo vsebino predlaganega zakona, kazalo ponovno proučiti možnost, da se to območje zavaruje po enem izmed obeh sistemskih zakonov. Ravno tako služba podaja tudi konkretne pripombe k posameznim členom predloga zakona, in sicer od 1. do 10. člena. Odbor za infrastrukturo in okolje je v skladu s 126. in 131. členom poslovnika državnega zbora opravil razpravo in glasovanje o posameznih členih predloga zakona. Pri tem je izrazil mnenje, da bi bilo smotrno v predlog zakona navesti le območje, na katerem se nahaja obeležje GEOSS glede na nedorečenost državne meje proti Republiki Hrvaški, saj predlog zakona uzakonja GEOSS kot simbolno središče Republike Slovenije. Pri tem pa je treba le opomniti, da odbor pri obravnavi te točke dnevnega reda še ni razpolagal z mnenjem Vlade Republike Slovenije, ki smo ga danes prejeli na mizo. Odbor za infrastrukturo in okolje je sprejel amandmaje k 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. in 10. členu zakona in s tem amandmiral vse člene zakona v celoti. Na koncu je odbor glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Hvala.
Hvala lepa. Sledijo predstavitve stališč poslanskih skupin. Najprej Nova Slovenija, gospod Alojz Sok.
Spoštovani predsedujoči, predstavnik vlade, kolegice poslanke in kolegi poslanci! V Novi Sloveniji bomo predlog predlaganega zakona podprli. Sicer smo imeli v začetku nekatere pomisleke, predvsem - kar je bilo tu že izrečeno - zaradi nedefinirane meje. Vendar ko je pozneje predlagatelj odstopil od namena, da se to geometrično točko z vsemi koordinatami določi natančno, temveč je predlagal, da se za geometrično središče v tem zakonu proglasi določeno območje z določeno parcelno številko, je potem ta naš dvom tudi odpadel. Tako smo prepričani, da bi bilo za delovanje tega društva dobro tudi iz pravnoformalnega razloga sprejeti ta zakon in tako temu društvu pomagati pri urejanju oziroma pri tem, kar že danes to društvo v zvezi z geometričnim središčem Slovenije dela. Predvsem pa je pomembno, da bo to društvo, ko bo zakon sprejet, tudi s strani države lahko pridobilo določena sredstva. Mislimo, da je to tudi največ, kar ta zakon prinaša območju geometričnega središča. Zelo pa smo začudeni nad stališčem in tem, kar nam je danes na mizo dostavila slovenska vlada. Kljub temu, da je gospod Rokavec predlog zakona vložil že julija lani, je stališče vlade prišlo šele danes. Vlada je mnenja, da ni treba posebej uzakoniti, in sicer, da je zakon kot takšen nepotreben. V tem pa vlada našteva štiri razloge. Kot prvi razlog vlada navaja, da je ožje območje geografskega središča, ki ga želi zakon regulirati, kot predmet oziroma kot posebna in pa izrazita lastnost nekega območja kulturne dediščine, nepotrebna. Torej, to je zelo, bi rekel, zaskrbljujoče stališče slovenske vlade. Še bolj je zaskrbljujoče stališče, ki ga vlada navaja v 2. točki, kjer pravi, da z vidika slovenskega nacionalnega ozemlja in pa slovenskega kulturnega prostora lahko urejanje geometričnega središča sproži pomisleke o kulturni integriranosti tega prostora v času, ko bo zaradi vstopa v Evropsko unijo zahodne in severne meje postale še bolj propustne. V naši stranki se sprašujemo, ali lahko po takšnem mnenju vlade tudi slovenski jezik in pa slovenska kulturna identiteta sprožita pomisleke o kulturni integriranosti v širši evropski prostor. Ne vemo na podlagi česa je vlada prišla do takšnega zaključka, ko pa vendar na drugi strani Evropska unija Slovenijo opozarja, da premalo ščiti svoj slovenski jezik in slovensko kulturno identiteto. Prav tako sta nesprejemljiva tudi druga dva razloga, zaradi katerih vlada zavrača ta predlog. In sicer vlada v tretji točki ugotavlja, da geometrično središče v svojem okolju deluje že danes in to brez izrecne zakonske podlage. Zraven še piše, da deluje uspešno. To je sicer res. Vendar, če bomo temudelovanju dodali še nek pravni okvir in predvsem poskrbeli za to, da bo to društvo lahko participiralo tudi pri določenih finančnih sredstvih slovenske države, potem bo upravljanje z geometričnim središčem po našem prepričanju še bolj uspešno. Še četrti razlog, vlada ugotavlja, da večina držav v Evropi nima takšnih geometričnih središč in tudi ne posebne zakonske ureditve. Jaz bi temu rekel: "Hvala bogu". Pač v Sloveniji imamo eno posebnost in to je še dodatni razlog, da smo se v poslanski skupini Nove Slovenije odločili, da bomo predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Sašo Peče, Slovenska nacionalna stranka.
Spoštovani prisotni! Vsi se zavedamo, da ne gre za zakon življenjskega pomena. Toda po oceni Slovenske nacionalne stranke gre za zakon slovenskega pomena. Gre za zakon, ki bo omogočal, posebej v teh trenutkih, torej prilagajanja, vstopanja in pa vstopa v EU, neko moč in predstavništva slovenstva. Dejstvo je, da Slovenija ima možnost, da izračuna svojo središčno točko imenovano GEOSS. Če te možnosti druge države, najsi bo v okviru Evropske unije ali drugod po svetu, nimajo, to ni problem državnega zbora. Če lahko državni zbor v obliki zakona določi tako točko, naj to tudi naredi. Posebej ob upoštevanju, da ima zakon finančne posledice. Ampak so te finančne posledice minimalne. Dolgo je že od tega, odkar se je državni zbor zadnjič srečal z zakonom, ki bi imel tako male finančne posledice, kot jih ima ta zakon. Glede na to, da je bila debata v okviru odbora za infrastrukturo po moji oceni zelo kvalitetna in pripeljala do zakonu kateremu ne nasprotuje več sekretariat za pravne zadeve. In glede na to, da smo na odboru razrešili problematiko ali koordinat, ki bi določale središče Slovenije,ali parcelne številke in da smo pozneje prišli do rešitve parcelne številke, kot tiste rešitve, katera ne bo imela dolgoročno negativnih posledic zaradi morebitnih sporov z Republiko Hrvaško. S strani strokovnih služb nam je bilo pojasnjeno, da različni hrvaški interesi po slovenskem ozemlju ne morejo vplivati na GEOSS Slovenije, ne morejo vplivati na to točko, ki bo še zmeraj ostala na tej parcelni številki. V Slovenski nacionalni stranki smo navkljub prepričanju Vlade Republike Slovenije, za katerega je resnično žal, da je prišlo šele danes oziroma pred kratkim, samo še dodatno potrdili svoje stališče o podpori temu zakonu. Kajti vlada - pa čeprav je gospod Sok pred menoj že navajal te razloge, mislim, da gre za dovolj pomembno sprenevedanje - vlada, zato še enkrat ponovimo, dovolite prvič argument vlade, da nekatere evropske države tega nimajo, smo že razrešili. Pač zaradi njihove geografske danosti tega ne morejo imeti. Gledano zrcalno Slovenija to lahko ima. Torej, če oni ne morejo imeti, zakaj mi ne bi imeli. V temu Slovenska nacionalna stranka ne vidi pomena. Drug argument vlade, zakaj nasprotuje predlaganemu zakonu je to, da nekoč, jutri, danes Evropska unija več ne bo imela meja. Tudi to se nam ne zdi pravi razlog. Slovenija je bila, Slovenija je danes in Slovenija bo. Toda, da bo moral poskrbeti ta državni zbor. S tem, da določimo točko, nas skoraj nič ne stane, navaden zakon, lahko določimo en segment tistega, ki bo omogočal Slovenija tudi v bodoče bolj. Seveda, na tem področju je še veliko za postoriti. Dejstvo je, da slovenska vlada in slovenski parlament slabo delata na identiteti Slovenije v okviru Evrope in v okviru sveta. Zato jaz osebno in Slovenska nacionalna stranka ne vidimo, zakaj bi nasprotovali temu zakonu. V Slovenski nacionalni stranki bomo predlogu zakona dali podporo in iskreno upali, da bo za razliko od vlade ta državni zbor našel toliko modrosti, da bo dal svoj kamenček v mozaik tega, da se bo slovenstvo ohranilo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miran Potrč, Združena lista. Prosim.
Gospod podpredsednik! Spoštovane kolegice in kolegi! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov bomo predlog zakona o geometričnem središču Slovenije podprli. Ocenjujemo, da gre v navedenem primeru za okoliščine in prizadevanja, ki dopuščajo in zaslužijo priznanje tudi tako, da se uredi poseben pomen geometričnega središča z državnega in zgodovinskega vidika, pomembnega za naš narod. Tudi manjši del proračunskih sredstev za programe dejavnosti na območju GEOSS-a bi odtehtal velike napore, ki so jih člani društva GEOSS in vaščani Vač in Slivne v zadnjih 20-ih letih vložili za uresničevanje tega projekta. Zavrnitev zakona, pa čeprav tako predlaga vlada, bi kljub morda utemeljenim formalnim pomislekom povzročila več škode kot njegov sprejem. Zato ga bomo v Združeni listi socialnih demokratov tudi podprli. Ob tem naj poudarim in priznam, da je moj oseben pozitiven odnos do sprejema zakona povezan tudi z odnosom društva GEOSS do prizadevanj za osamosvojitev Slovenije že trinajst, štirinajst let nazaj. 14. septembra 1989 so se namreč na Spodnji Slivni srečali predsedniki skupščin, župani velike večine slovenskih občin skupaj z vodstvom takratne republiške skupščine in drugimi pomembnimi funkcionarji Republike Slovenije. To je bil čas, ko so bile pred koncem priprave za sprejem amandmajev k slovenski ustavi - amandmajev, ki so ukinili politični monopol in odprli pot večstrankarski parlamentarni demokraciji, ki so omogočili izvedbo prvih demokratičnihvečstrankarskih volitev in ki so utrdili slovensko državnost, ustvarili pravne podlage za postopno prevzemanje funkcij federacije, uveljavili ustavno pravico do samoodločbe in s tem omogočili prve, a pomembne korake pri osamosvajanju Slovenije. Brez njihovega sprejema bi bila zgodovinska pot demokratičnih sprememb in osamosvajanja Slovenije gotovo drugačna. Trdim, da tudi težja in bolj tvegana. Pomena amandmajev so se dobro zavedali zagovorniki unitarizma v bivši Jugoslaviji. Zato so organizirali široko politično aktivnost in hajko proti Sloveniji. Vrstile so se obtožbe, grožnje. Na mitingih se je klicalo tudi k orožju. V takšnih razmerah je bilo srečanje županov, predstavnikov vseh občank in občanov Slovenije priložnost, da sebi, svetu, predvsem pa našim nasprotnikom po Jugoslaviji pokažemo složnost, enotnost in trdno odločenost utrjevati svojo samobitnost in državnost. To smo simbolično povzeli v napisu na obeležju, ki stoji še danes in na katerem piše: "Živimo in gospodarimo na svoji zemlji." Dogodki na Spodnji Slivni, zaznamovani s tem spominskim obeležjem, so bili zato polni samozavesti, ponosa in poguma, ki je bil posebej izpričan tudi v naslednjih dejanjih osamosvojitve in pri obrambi nove države zoper agresijo Jugoslovanske ljudske armade. Tudi to so razlogi, zaradi katerih je prav ta zakon podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Liberalne demokracije bo predstavil gospod Jože Avšič.
Hvala. Lep pozdrav ob predstavitvi mnenja poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije, ki bo nekoliko drugačna, kot so bila do sedaj predstavljena mnenja. V Liberalni demokraciji Slovenije se zavedamo, da je bil namen predlagateljev uzakoniti središčno območje oziroma točko Republike Slovenije, imenovano GEOSS, in zagotoviti pogoje za ohranitev le tega. Razloge je iskati tudi v tem, da se je od leta 1981, ko je bila točka geometričnega središča izmerjena, to območje prijelo kot središčno območje ozemlja Republike Slovenije in se ustalilo v življenju državljank in državljanov naše države ter kot takšno že predstavlja tradicijo. V Liberalni demokraciji Slovenije nismo proti temu, da to območje ostane in pomeni to, kar se je v teh 20-ih in nekaj več letih tudi že tako zakoreninilo. Vendar pa smo v poslanski skupini LDS ob obravnavi tega zakona obravnavali tudi mnenja, vsa mnenja, ki so bila doslej napisana, tako k prvotno vloženemu besedilu zakona, kot besedilu, ki je bilo zamenjano in ga danes obravnavamo. Prvotno besedilo je bilo zamenjano predvsem zaradi pripomb zakonodajno pravne službe našega državnega zbora. Zamenjano je bilo v tistih delih, kjer je zakonodajno-pravna služba opozarjala na pravne pomanjkljivosti zakona, ne pa na vsebinske. Na vsebinske pripombe k zakonu je opozorila Vlada Republike Slovenije s svojim prvim mnenjem iz junija letošnjega leta. O tem smo nekoliko pozabili, vendar smo ga imeli in je bilo tudi med nami, poslanci. Potem je bil zakon umaknjen. Zaradi tega ga nismo posebej obravnavali. Vendar pa je evidentno, da s sistemsko pravnega vidika predlog zakona posega v večkrat omenjeni zakon o ohranjanju narave in v zakonu o varstvu naravne in kulturne dediščine. Na tem območju ureja takšen varstveni režim oziroma elemente le tega, kjer se prikriva zavarovanje območja po zakonu o ohranjanju narave invarstvu posameznih stvari kulturne dediščine po zakonu o varstvu kulturne dediščine. Z vidika določb zakona o varstvu kulturne dediščine predlog zakona ne obravnava dediščine posebnega ali izjemnega pomena, torej spomenika državnega pomena, saj ne gre za dosežke ustvarjalnosti oziroma ključno, ali je res ohranjeno dokazilo določenega obdobja zgodovinske preteklosti. Ob tem je potrebno v tem zakonu posebej opozoriti na določbe 5. člena zakona, ki opredeljujejo, da lahko tudi lokalna skupnost s svojim predpisom območje, ki ga želi posebej zaščititi, zaščiti. Tudi lokalna skupnost v dosedanjem obdobju tega ni storila. Kljub temu, da je imela zakonsko podlago, kar je verjetno tudi škoda. Tudi z vidika določb zakona o ohranjanju narave se ugotavlja, da predlog zakona ne vsebuje nobene utemeljitve za to, da bi bila potrebna posebna obravnava predstavljenega območja in predstavljenih nepremičnin. Evidentno je tudi, da v nekaterih državah Evropske unije imajo izmerjene točke, središčne točke države iz različnih vidikov, iz različnih meril, vendar v nobeni državi Evropske unije in tudi izven nje - to tudi predlagatelji ugotavljajo - ni sprejet noben zakon tovrstne narave. Nekateri ste že prebrali iz mnenja vlade, zadnjega, z 11.9, da - in tudi mi menimo tako - predstavlja geometrično središče, ki obstaja tako kot danes, dovolj trdno podlago za to, da se lahko razvija tudi naprej. Če bi se s predpisi lokalne skupnosti to še bolje utemeljilo in uzakonilo, ni nobenih razlogov, da ne bi v obstoječem sistemu financiranja, tako državnih organov, kot tudi drugih organov, in si ne bi zagotavljalo ustrezna finančna sredstva v podporo nadaljnjemu delovanju GEOSS-a. Nekajkrat je bilo omenjeno, da so eden od temeljnih problemov tega zakona - in na to opozarja tudi služba za zakonodajo državnega zbora - neobstoječe državne meje oziroma neurejene državne meje z Republiko Hrvaško. Ob tem in za zaključek naj opomnim samo to, da smo resnično skušali na odboru za infrastrukturo [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]uskladiti in do mere to uskladili. Vendar pa je del, je državno ozemlje Republike Slovenije, tako kopenski del, kot tudi morski del. Če je že območje GEOSS-a točno izračunano, potem je to izračunano samo za kopenski del. Morski del postaja povsem odprt in to je eden od temeljnih razlogov, da v poslanski skupini zakona ne bomo podprli. Želimo pa, da bi v lokalni skupnosti skupaj z ustreznimi ministrstvi našli tudi model za to, da bi želje in zahteve predlagateljev uresničevali po najboljših možnostih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franci Rokavec, Slovenska ljudska stranka. Prosim.
Hvala še enkrat za besedo. Saj bom krajši, ker sem isto povedal že ob predstavitvi zakona. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo podprli predlog zakona o geometričnem središču Slovenije. Menimo, da ima GEOSS velik narodni pomen za slovenstvo, kakor tudi za državo Republike Slovenije. Tako so se poleg enkratne geometrične težiščne točke v preteklosti pa vse do danes zgodile zelo pomembne odločitve, ki so imele dejansko jasno sporočilo o enotnosti Slovenk in Slovencev na poti osamosvojitve in pri oblikovanju samostojne države Republike Slovenije. Namreč, že 17. leto poteka vsako leto ob kulturnem prazniku tradicionalna prireditev na tem področju. Tako kot je že omenil v imenu poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov gospod Potrč, so bili 14. septembra 1989, ob tem obeležju zbrani takratni delegati republiške skupščine in tudi župani. Pod geslom "živimo in gospodarimo na svoji zemlji", so se dogovorili, da bodo v republiški skupščini podprli ustavne amandmaje, ki so bili sporni za takratno zvezno federacijo. Na GEOSS-u se je ustanovila tudi tako imenovana praksa predstavitve novo izvoljenega predsednika države slovenskemu ljudstvu. Letos maja je bilo ob sodelovanju zveze veteranov vojne za Slovenijo postavljeno spominsko obeležje redoljubu Slovenije osamosvojitvene vojne za Slovenijo. To je osrednji pomnik padlim v boju za slovensko samostojnost. Na tem mestu se vsako leto 7. aprila ob dnevu zastave v organizaciji društva Heraldik, organizira svečano izobešanje slovenske zastave. Mnogo je še prireditev - lahko bi jih še našteval - ki dajejo GEOSS-u dejansko poseben pomen. Skratka, v poslanski skupini menimo, da je potrebno dati GEOSS-u ustrezno zakonsko osnovo, ustrezno zaščititi to območje in ustvarjati pogoje za učinkovit nadaljnji razvoj, ideje in samega projekta GEOSS, tako z narodnega, zgodovinskega, simbolnega, znanstvenega in kulturnega pomena. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Jože Tanko.
Hvala za besedo. Naša poslanska skupina že od vsega začetka podpira pobudo, da se da geometričnemu središču Slovenije poseben status in da se področje GEOSS-a uredi in zavaruje s posebnim zakonom. Vseskozi se sicer zavedamo, da je možno urediti status GEOSS-a tudi drugače. Namreč, z vgraditvijo vsebine tega zakona v druge zakone. Vemo, da so bile za to povesem upravičene tudi tovrstne pobude. Vendar pa se istočasno zavedamo tudi pomena vseh tistih simbolov in obeležij, ki slovenski narod povezujejo in združujejo, in katere smo Slovenci nedeljeno sprejeli za svoje ne glede na politično, versko, svetovnonazorsko ali drugo pripadnost. GEOSS nesporno sodi med ta obeležja, saj smo ga, čeprav nima posebno dolge zgodovine, sprejeli kot enega od krajev, kjer se je v novejšem času gradila in utrjevala ideja o samostojni državi Sloveniji. Kasneje, po osamosvojitvi, pa se je vloga in pomen GEOSS-a samo še povečevala s številnimi prireditvami, ki so poudarjale predvsem nacionalni ponos in pripadnost malemu, trdoživemu evropskemu narodu in njegovi državi, potrjevale in krepile zavezo drugim simbolom Slovenije. GEOSS postaja čedalje bolj eno od osrednjih prizorišč dokazovanja slovenske državnosti in samobitnosti. Zato je primerno, da se tudi GEOSS, katerega smo Slovenci v zelo kratkem času posvojili, in sprejeli kot središčno točko Slovenije, uredi s posebnim zakonom, odkupi skupaj z neposredno okolico odkupi in ustrezno zaščiti ter da tudi skrb za nadaljnji razvoj prevzame država. S tem pa damo tudi podporo in priznanje društvu GEOSS in vsem pobudnikom in intuziastom, ki so vložili ogromno prostovoljnega dela v razvoj projekta, ki je v marsičem poseben tudi v evropskem okolju. Podpiram pa kritiko kolege Rokavca, ki jo je izrekel o predloženem mnenju vlade. Če bi bila koalicija bolj realna in kritična, bi lahko tako kritiko na podobna mnenja vlade tudi večkrat izrekla. Mnenje, pa kdorkoli ga je že oblikoval, namreč kaže na popolno odsotnost razumevanja časa in tudi intence zakona. Namesto, da bi bili ponosni, da kaj takega lahko oblikujemo, pa vlada posreduje kot mnenje štiri, ne najbolj utemeljene in tehtne pomisleke, ki oporekajo sprejemu tega zakona. Kot že rečeno, naša poslanska skupina bo zakon podprla.
Hvala lepa. Še stališče Stranke mladih Slovenije. Gospod Bogomir Vnučec.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Tudi v Stranki mladih Slovenije smo prepričani, da ima geometrično središče Slovenije velik narodni pomen za slovenstvo in Republiko Slovenijo, saj simbolizira več stoletno prizadevanje Slovencev za združitev, potrjuje zakoreninjenost Slovencev na tem prostoru, meje, potem pa tudi in suverenost države. Na simbolni ravni pa ni omejen z ideološkimi, verskimi in ostalimi razlikami. Ob obeležju geometričnega središča Slovenije se je do sedaj zgodilo že veliko zelo pomembnih dogodkov, ki še dodatno potrjujejo njegov pomen v slovenski družbi. V Stranki mladih Slovenije menimo, da je potrebno geometrično središče Slovenije na podlagi njegovega simbolnega, zgodovinskega, znanstveno-strokovnega, kulturnega in protokolarnega pomena uvrstiti med dediščino, ki jo mora Republika Slovenija zaščititi, saj geometrično središče Slovenije v veliki meri prispeva h kulturnemu razvoju Slovenije in širjenju zavestidržavljank in državljanov o slovenstvu. Ker obeležja geometričnega središča Slovenije zaradi svojih specifičnih lastnosti ne moremo sistemsko zaobseči z obstoječimi zakoni, smo mnenja, da ga je potrebno s posebnim zakonom zaščititi in mu na ta način priznati njegov izjemen pomen. Zato bomo v poslanski skupini stranke mladih predlog zakona tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. S tem smo zaključili s predstavitvami in stališči poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih. Zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika bo zbor glasovanje o zakonu opravil v četrtek, 2. oktobra, po končani zadnji točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in nadaljujemo ob 15.15 uri.
Gospodje! Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZAŠČITI ŽIVALI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil poslanec Sašo Peče. V zvezi s tem zakonom odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano predlaga državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Na podlagi tretjega odstavka 134. člena poslovnika dajem najprej besedo predlagatelju za dopolnilno obrazložitev predloga zakona, to je do 10 minut. Gospod Peče, prosim.
Spoštovani prisotni! Prosil vas bom za nekaj trenutkov posluha. Zakon o zaščiti živali, ki ga predlagamo državnemu zboru v sprejetje, je nastal v sodelovanju z invalidskimi organizacijami, zvezo društev slepih in slabovidnih, nastal v sodelovanju z velikim številom društev za zaščito živali in v končni fazi tudi s predstavnikom zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. V Slovenski nacionalni stranki smo preko zakona zasledovali samo en cilj. Gre za majhno spremembo, a spremembo, ki bi se po naši oceni močno poznala v življenju posameznega segmenta naše družbe, to je invalidov. V zakonu smo zasledovali cilj, da bi invalidom omogočili njihovo življenje in pa vključevanje v vse sfere družbe, naj si bo tiste opravljanja najnujnejših potreb do tistih bolj luksuzne narave, kvalitetnejše in pa enostavnejše. Dejstvo je, da je naša država žal zelo netolerantna do tistih, ki so hendikepirani na ta ali drugačen način. Dejstvo je, da je začela ta država ceniti samo tako imenovane popolne ljudi, ki ustrezajo normam modernega časa in pa normam Evropske unije, ki so zdravi, veseli in pa lahko rečemo tudi lepi. Vsi ostali so žal v naši družbi potisnjeni na stran, brez pravice izpostaviti svoj pogled in brez pravice ta pogled tudi uveljaviti. Žal se v naših krajih širom po Sloveniji dogaja, da slepe in pa slabovidne osebe ne smejo vstopiti na javni prostor, javna mesta, ker pač ne smejo s seboj povesti tudi psa vodiča, to je neke vrste instrumenta, ki bi omogočal njim lažje bivanje. Ravno zaradi teh po naši oceni nepravilnosti, da invalidna, slepa osebane more vstopiti v javni prostor, ker ga vratar na začetku zaustavi in pove, da ne more iti s psom, opraviti neke uradne dolžnosti, se nam zdi zelo sporna. Milo rečeno sporna. Zato smo se odločili, da bi bilo po novem v zakonu napisano, da imajo psi vodiči slepih, s posebno licenco, ki se izda na posebno težak način, in ki jo ima malo psov, ker gre za pse izjemno socializiranega značaja, da lahko vstopijo tako na javna transportna sredstva kot tudi v vse javne ustanove. V Slovenski nacionalni stranki smo ob sprejemanju zakonov oziroma ob pisanju zakona verjeli, da v državnem zboru ne bomo naleteli na nikogar, ki bi odrekel podporo tovrstni ideji, ki bi odrekel podporo vključevanju invalidnih oseb v vse sfere družbe. Žal se je zgodilo, da podpore nismo našli na matičnem delovnem telesu, da podpore nismo našli v okviru Vlade Republike Slovenije. V uvodni obrazložitvi naj mi bo dovoljeno, da se dotaknem tudi argumentov, zakaj je Vlada Republike Slovenije rekla "ne, invalidne osebe pa ne smejo v naši državi imeti enakopravnega položaja", zakaj je Vlada Republike Slovenije rekla "ne, tega zakona pa ne smemo sprejeti" Vlada Republike Slovenije je namignila, češ, da materija, ki jo predlagam v zakonu o zaščiti živali, ne sodi v ta zakon, navkljub temu, da je v obstoječem 13. členu dikcija in vsebina, ki govori o psih, ki spremljajo slepe osebe. Vlada Republike Slovenije je rekla, da bi to sodilo v nek krovni zakon o invalidih, ki niti še ni v pripravi in ki bo v ta državni zbor prišel šele v naslednjem mandatu. Torej Vlada Republike Slovenije je prek leve roke hotela, da materijo, torej izenačitev invalidnih oseb, prepustimo nekemu drugemu mandatu. In je vprašanje, če bi takrat prišla ta ideja, torej ideja po oživitvi tovrstne norme, v življenje. Po drugi strani pa je Vlada Republike Slovenije po svojem prepričanju v svojem poročilu navedla, da bi bilo morda smiselno tovrstno materijo urediti v zakonu o izenačevanju možnosti invalidnih oseb. Seveda smo kot predlagatelji poskušali takoj stopiti v kontakt z Zvezo društev slepih in slabovidnih. Toda dejstvo je, če bi naredili tovrstno zadevo, bi, žal, po prepričanju in navodilih Vlade Republike Slovenije izenačili živali in invalide. Kajti dejstvo je, da v našem predlogu dajemo, pravnoformalno gledano, pravico določenim živalim do vstopa v javne prostore. Zato sodi ta materija v zakon o zaščiti živali. V zakonu o zaščiti živali obstoječi 13. člen govori, kaj so pravice slepih ljudi s psi z licencami. V Slovenski nacionalni stranki vas prosimo za podporo omenjenemu zakonu. V Slovenski nacionalni stranki smo tudi prepričani, da se lahko do naslednje obravnave povzamejo stališča zakonodajno-pravne službe. Ta predlog smo ponudili tudi že ob razpravi na matičnem delovnem telesu, vendar žal neuspešno. Pripravljeni smo tudi,če koga moti, da je predlagatelj Slovenska nacionalna stranka, kot predlagatelja napisati tudi koga drugega, to v tem trenutku sploh ni pomembno. Pomembno je, da bi državni zbor sprejel nekaj, kar bi se odrazilo v kvaliteti in vsebini življenja tistih oseb, ki jim lahko na ta način pomagamo. Finančne posledice zakona so minimalne. V tem trenutku govorimo o 14 psih z licenco v Republiki Sloveniji. Po predvidevanjih Društva za slepe in slabovidne se lahko ta številka poveča za nekaj psov, ne nekaj sto, ne nekaj deset, ampak za nekaj psov v naslednjih letih. Torej morebitnio sprejetje tega zakona ne bi predstavljalo nobene ovire za državni proračun. Verjamem pa, da je vas, spoštovane poslanke in poslanci, mnogo društev za zaščito živali kot tudi drugih humanitarnih in invalidnih organizacij pozvalo in apeliralo na vas, da predlog podprete - da ga podprete zaradi tega, da se bodo lažje uveljavljali v naši družbi. Hvala.
Hvala lepa. Sledijo predstavitve stališč poslanskih skupin. Najprej ima besedo gospod Vojko Čeligoj, DeSUS.
Predlagatelj obravnavanega zakona je gotovo sledil resnični potrebi prizadetih oseb, ki za svoje življenje in delo nujno potrebujejo žival za svojega vodnika in spremljevalca. Najpogosteje je to pes, ki spremlja in vodi svojega slepega ali slabovidnega občana na poti od doma do šole, službe, delovnega mesta, in z njim vstopa v javna prevozna sredstva, avtobus, vlak, letalo, ali zaprt javni prostor. Prizadetim občanom bi takšna predlagana rešitev omogočila, da še v večji meri uresničujejo svojo ustavno pravico o enakopravnosti vseh državljanov Republike Slovenije. Dober namen vloženega zakona so podprle tudi prizadete organizacije civilne družbe in njihov poziv v podporo predloženega zakona smo prejeli tudi poslanci poslanske skupine demokratične stranke upokojencev. Tudi mi se zavedamo nujnosti zakonske ureditve te problematike, ki trenutno ni urejena. Poslanska skupina pa je gotovo v neželjeni dilemi, kajti v zakon o zaščiti živali vnašamo določila o zaščiti ljudi, čeprav so le-ti z njimi izredno povezani in na njih tudi življenjsko vezani. Sedanja zagotovila vlade, da bo v kratkem pripravila poseben zakon, v katerem bo ponujeno reševanje te problematike za prizadete osebe, ki nujno potrebujejo pomoč živali za svoje kolikor toliko normalno življenje in delo, nas vodijo v odločitev, da podpremo predlagani zakon in ne podpremo sklepa odbora. Poslanska skupina DeSUS bo zakon podprla. Naša skupina pa se bo še posebej angažirala tudi za to, da bi na Slovenskem čimprej dobili obljubljeni celovit zakon na tem področju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Nove Slovenije bo predstavil gospod Alojz Sok.
Hvala predsedujoči. Kolegice poslanke in poslanci. Tudi v naši poslanski skupini se zavedamo, da bi bilo potrebno to področje primerno razrešiti in da morebiti po svoji vsebini to zares najbolj spada v nek zakon oziroma v zakon o invalidih, čeprav bi zaradi nekih rešitev lahko to zapisali tudi v spremembah in pa dopolnitvah zakona o zaščiti živali. Trditve zakonodajne službe in pa vlade, da sprememba vsebinsko ne sodi v ta zakon, ni povsem na mestu, kajti v tem zakonu so po svoji vsebini zapisana neka določila, ki prav tako, če bi to veljalo, ne bi sodila v ta zakon. Imamo pa v zvezi s tem v poslanski skupini Nove Slovenije večje pomisleke v zvezi z definicijo javnega prostora. To kar predlaga predlagatelj, je zelo široko razumevanje javnega prostora in pa javnih ustanov. Ali bi potem ta rešitev pomenila, da bi skrbnik, se pravi invalid, ki je slep, lahko resnično stopil brez vsakih omejitev v vse javne prostore in pa javne ustanove. Treba je pri tem opozoriti, da bo vlada, ko bo pripravljala neko celovito rešitev na tem področju, morala to definicijo bolj definirati in pojasniti, kaj to pomeni. Pri tem pa bo seveda, kar se nam zdi zelo pomembno, morala upoštevati še nekaj, čemur se reče etologija domačihživali, v tem primeru psov. Gre pa za to, da bo morala k temu povabiti tudi tiste, ki se spoznajo na obnašanje domačih živali v zaprtih prostorih. Dejstvo namreč je, da se zaradi vplivov okolja lahko žival v zaprtem prostoru obnaša bistveno drugače, kot pa v nekem odprtem prostoru, in da lahko v takih okoliščinah domača žival, v tem primeru pes, pomeni tudi določeno nevarnost, ne samo za svojega skrbnika, ampak tudi za druge udeležence neke prireditve v javnem prostoru. To je zelo pomemben segment in to bopri pripravi zakona potrebno upoštevati, če naj bi zakon dosegel svoj namen, to pa je, pomagati tistim, ki pač takšno pomoč zaradi hendikepiranosti potrebujejo. Mi bomo v naši poslanski skupini sklep predloga odbora za kmetijstvo podprli. Pričakujemo pa, da bo vlada resno tako kot je obljubila pristopila k razrešitvi tega problema in bo podala celovito rešitev na tem področju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Peče. Je morda kakšen mikrofon vklopljen? Ste tako prijazni in pogledate vsak pri sebi.
Hvala. Mogoče še zelo kratko pojasnilo. Licenca, ki jo morajo pridobiti psi vodičih slepih, zavzema oziroma obsega veliko urjenja in nobene bojazni po zagotovilu kinologov in pa vseh tistih, ki se s psi ukvarjamo, ni, da bi bili ti psi nesocializirani ali celo agresivni. Druga zadeva, kar ste jo omenili, in poskušam prepričati še tiste, ki še vedno trdite, da zakona ne boste podprli. Kar se tiče uporabe terminologije v predlogu zakona, ki ga ponujam v sprejetje moram povedati, da je treminologija usklajena z zavodom za zdravstveno zavarovanje Slovenije v okviru njihovega predstavnika. Tako tudi tu v Slovenski nacionalni stranki ne vidimo ovire za sprejetje zakona. Samo toliko še v dodatno pojasnilo. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Združene liste bo predstavila gospa Jerca Mrzel.
Spoštovane poslanke in poslanci, ljubi ljudje! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov delimo zaskrbljenost predlagatelja zakona za možnosti kakovostnega življenja invalidov. Možnost čim bolj neoviranega dostopa do vseh javnih prostorov in storitev je zagotovo element, ki je posledica uporabe pripomočkov za invalidne osebe, v konkretnem primeru psov vodičev slepih. Lahko povzroči invalidom veliko nevšečnosti, ki se jih ostali pogosto niti ne zavedamo. V Združeni listi socialnih demokratov se zavzemamo za družbo, ki bo invalidom nudila možnosti za ustvarjalno izrabo tistih umskih in telesnih zmogljivosti, ki jim jih je življenje ohranilo, tako da bodo, kot zdravi, sami prispevali k lastnemu blagostanju. Čim bolj neovirano gibanje je le ena izmed teh možnosti, ki vključuje tudi prost vstop psov vodnikov slepih v javna prevozna sredstva in javne prostore. Čeprav ureditev možnosti vstopa psov vodičev slepih v javne prostore morda ni vsebina zakona o zaščiti živali, je za nas izboljšanje ureditve pravic invalidov pomembnejše od tega vprašanja. Problem je treba rešiti in tu se res ne smemo obnašati birokratsko. Predloga sklepa matičnega delovnega telesa, da zakon ni primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo, poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov zato ne bo podprla. Hkrati pa smo vladi že dali pismeno pobudo, da v ustreznem zakonu te pravice uredi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Liberalne demokracije bo predstavil gospod Mario Gasparini. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije se zavedamo svoje odgovornosti do invalidov, ki morajo biti deležni posebnega družbenega varstva. Prav zato smo z veliko pozornostjo obravnavali in še enkrat pretehtali sklep odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zaščiti živali ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Pri tem smo se seznanili tudi z argumentom nekaterih pravnih strokovnjakov, da predlagana dopolnitev zakona vsebinsko ne sodi v ta zakon, saj dopolnitev ureja pravice invalidov, medtem ko zakon o zaščiti živali določa in ureja odgovornost ljudi za zaščito živali. Tudi sami se nagibamo k mnenju, da predlagana zakonska norma bolj sodi, na primer, v nastajajoči zakon o izenačevanju možnosti invalidov in da bi sprejetje predloga najverjetneje pomenilo kršitev načela koherentnosti pravnega reda kot celote. Vendar smo na drugi strani imeli pred očmi tudi realno življenje in vse težave, s katerimi se srečujejo slepe in druge invalidne osebe. Državni zbor se kot zakonodajalec mora zavedati teh težav in storiti vse, da v okviru svojih pristojnosti invalidom, v tem primeru slepim osebam, olajša vsakdanje življenje, tudi za ceno začasne kršitve kakšnega načela. Menimo da sprejetje, predlaganje zakona ne pomeni, da te iste problematike ne bi smel urediti recimo novi zakono izenačevanju možnosti invalidov ali pa katerikoli drugi zakon, ki bi celovito urejal to problematiko, saj bi lahko istočasno tudi razveljavil določbe z enakimi rešitvami v zakonu o zaščiti živali. Poleg tega pa nimamo nikakršnih zagotovil, da bo novi zakon o izenačevanju možnosti invalidov to problematiko sploh urejal, ne informacij, kdaj naj bi ga vlada poslala v zakonodajni postopek. Zato smo se v poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije odločili, da ne podpremo sklepa matičnega delovnega telesa in tako omogočimo nadaljnjo obravnavo ter vsebinsko in nomotehnično izboljšanje predloga zakona. Ob naši odločitvi bi radi opozorili tudi na omejeno moč takšnih in drugačnih zakonskih rešitev. Vsi skupaj se sprašujemo, zakaj kljub zakonski prepovedi in zagroženi kazni javne parkirne prostore, rezervirane za invalide, v naši državi največkrat zasedejo s svojimi vozili vozniki, ki niso invalidi. Za dejansko izenačevanje možnosti invalidov bo v naši družbi potrebno še veliko postoriti, in to predvsem na področju izobraževanja in osveščanja državljank in državljanov. Potrebno bo resno razmisliti tudi o povečanju zagroženih kazni za tovrstne prekrške. Zato si v poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije ne delamo utvar, da z današnjo odločitvijo popolnoma rešujemo probleme slepih in drugih invalidnih oseb, ki si pri svojem gibanju pomagajo s psom vodičem slepih in psom pomočnikom invalidom. Je pa eden izmed korakov, ki ga je potrebno storiti na poti k invalidom prijazni družbi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Slovenske ljudske stranke bo predstavil mag. Janez Kramberger. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Uvodoma želim povedati nekaj besed tudi o odboru. Naš odbor je zakon obravnaval in moram reči, da smo v odboru skoraj vsi sledili mnenju vlade, mnenju zakonodajno pravne komisije in tudi mnenju komisije državnega sveta. Ker smo sledili tem mnenjem, tudi nismo potem predloga zakona, ki ga jevložil kolega Sašo Peče, podprli. Vsi pa smo nekako ugotavljali in se zavedali problema, in sicer, da ta zadeva ni zakonsko rešena. Vlada je v svojem mnenju izrecno povedala, da je zakon o zaščiti živali zakon, ki ureja zaščito živali pred mučenjem, pred neugodnimi rejnimi pogoji, se pravi ureja ravnanja do živali, da pač živali ne bi trpele. Tudi mnenje zakonodajno-pravne službe je prav tako bilo podano s celim kupom nejasnosti. Od samih terminov, kaj pomeni javno mesto, javni prostor, javne ustanove. Inseveda drugega ni bilo za pričakovati, kot da bo odbor zavrnil ta predlog zakona in sledil vladi, ki naj pripravi poseben zakon, ki bo urejal problematiko izenačevanja možnosti invalidov. To smo tudi storili in sprejeli poseben sklep. Seveda od same seje odbora se je tudi nekaj spremenilo. Tudi v vladi so si nekoliko premislili in ugotovili, da do tega predloga zakona ne bo prišlo še kar nekaj časa. Tudi civilna družba se je obrnila na vse poslance in opozorila na tovrstno problematiko. Tudi v naši poslanski skupini smo to obravnavali in naša poslanska skupina bo tudi podprla predlog zakona oziroma ne bo podprla predloga sklepa matičnega delovnega telesa. Zavedamo se problema, ki je pred hendikepiranimi ljudmi. Osebno pa bom rekel, da bomo še obravnavali to tematiko v odboru za kmetijstvo in jo bo tudi v strokovnem smislu potrebno zelo dobro pripraviti, da bo pila vodo, kot se reče temu. Kolegice in kolegi, naša poslanska skupina ne bo glasovala za sklep matičnega delovnega telesa, ampak bo podprla predlog zakona, ki ga je vložil kolega Sašo Peče. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Franc Sušnik. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik. V poslanski skupini slovenske demokratske stranke smo že na obravnavi na matičnem delovnem telesu glasovali za nadaljnjo obravnavo zakonskega predloga, ker smatramo, da je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zaščiti živali, s katerim bi omogočili in ki določa, da bi psi, vodiči slepim in pomočniki invalidom, skupaj s svojim skrbnikom imeli dovoljen vstop v javne ustanove in na javna prevozna sredstva. Mi se s tem ciljem predlaganega zakonskega predloga vceloti strinjamo in ga podpiramo. Čeprav gre za dopolnitev samo enega oziroma dveh členov zakona menimo, da, bi s sprejetjem te dopolnitve, če ne že bistveno, pa vsaj nekoliko olajšali vsakodnevno življenje slepim, slabovidnim in drugim invalidnim osebam,ki jim psi vodiči, poleg zvestega spremljevalca, pomenijo tudi nekakšen osebni tehnični pripomoček za lažje premagovanje ovir, ki jim jih predstavlja življenje. Takih ovir, ki se jih mi, zdravi ljudje, niti ne zavedamo. Pri tem bi rad posebej opozoril tudi na obveznost naše ustavne ureditve, ki nam nalaga posebno skrb in pomoč šibkejšim, pomoči potrebnim. Nenazadnje tudi na standardna pravila Združenih narodov o izenačevanju možnosti invalidov in pa s tem povezano nalogo, da se uredi dostopnost do fizičnega okolja v vseh pomenih besede. Poznamo in prisluhnili smo tudi zahtevi evropske zveze slepih, ki vsem državam nalaga dolžnost, da omogočijo dostop vodičem slepih psov do javnih prostorov in javnih prevoznih sredstev. Zaradi vsega navedenega bomo v poslanski skupini Slovenske demokratske stranke oziroma slovenski demokrati bomo podprli predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zaščiti živali in glasovali proti sklepu matičnega delovnega telesa. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Peter Levič, stranka mladih. Prosim.
Hvala, gospod predsedujoči. Pred seboj imamo predlog dopolnitve zakona o zaščiti živali, katerega namen je omogočiti slepim in slabovidnim ljudem dostop do javnih prostorov s svojimi pasjimi pomočniki. Dejstvo je, da je pes slepemu in slabovidnemu več kot samo pripomoček. Nadomešča mu vid in pomaga pri opravilih, ki so za človeka, ki vidi, nekaj povsem običajnega. Mislim, da se ne zavedamo, kako je človeku, ki je kakršenkoli invalid, ki ima otežkočeno vsakdanje gibanje zaradi takšnih in drugačnih preprek in omejitev, ki jih postavljamo drugi ljudje. S tem seveda mislim tako na arhitektonske ovire kot tudi ovire, ki jih mi postavljamo z zakoni. Pred nekaj meseci smo sprejemali zakon o znakovnem jeziku in vsaj nekoliko zmanjšali težave, ki jih imajo v javnem življenju gluhi. Zato težko razumem vlado, ki je proti omenjenim dopolnitvam zakona, in to z izgovorom, da to ni zakon, ki bi pokrival to področje. Ta izgovor je žal še eden izmed naštetih področij, ki dokazuje, kako je lahko nečloveška in kako malo razumevanja ima vlada za posebne potrebe invalidov. Strinjamo se, da omenjeni zakon pokriva predvsem zaščito živali in ne opredeljuje pravice ljudi, vendar, žal, zakona, ki bi pokrival samo pravice slepih in slabovidnih ljudi, tudi nimamo. Menimo, da te majhne dopolnitve zakona, ki pa bi za slepega ali slabovidnega človeka pomenile ogromno pomoč, ne bi bilo tako neumestne in tako izven konteksta, da se jih ne bi dalo uvrstiti v ta zakon. Vlada sicer že nekaj časa govori o novo nastajajočem zakonu o izenačevanju možnosti invalidov, ki naj bi pokrival to problematiko. O resnem namenu [[...]] [[Nerazumljivo]] [[...]]tega področja priča dejstvo, da je bila obravnava dopolnitve zakona vložena že sredi lanskega leta, vendar jo obravnavamo šele danes, kljub temu, da naj bi bila obravnava po hitrem postopku. Tu se lahko vidi, kaj pomeni hitri postopek, ko je predlagatelj zakona vlada in ga obravnavamo že naslednje letopo vložitvi, in kaj je, ko je predlagatelj nekdo iz opozicije. Če bi vlada imela resne namene s hitro pomočjo invalidom, bi danes že obravnavali njen predlog zakona o izenačevanju možnosti invalidom, saj so te spremembe skoraj leto dni čakale na obravnavo To pa je več kot dovolj časa za pripravo ustreznega zakona, vendar se bojimo, da bo tak predlog zakona moral še skozi številna usklajevanja, preden bo zrel za zakonodajni postopek. Čas pa teče. Medtem pa so kršene temeljne ustavne pravice invalidov. Zato bomo v Stranki mladih Slovenije omenjeni predlog zakona podprli in apeliramo tudi na ostale poslance, da podprejo to pravico invalidov do normalnega življenja. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa matičnega delovnega telesa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora glasovali danes ob 18. uri. Prekinjam to točko dnevnega reda. Naslednjo, 9. točko, začnemo ob 16. uri.
Spoštovane gospe in gospodje! Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VETERINARSTVU, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev, s prvopodpisanim Francem Sušnikom. V zvezi s tem zakonom odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano predlaga državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Na podlagi tretjega odstavka 134. člena poslovnika dajem najprej besedo predstavniku, predlagatelju, za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod Sušnik, prosim.
Hvala lepa. Spoštovane gospe in gospodje! Kot prvopodpisani k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu, bi o tej temi, o kateri jo že tretjič obravnavamo v zadnjih dveh letih v tem državnem zboru, želel povedati še naslednje. Predlog zakona v bistvu izraža naš namen in pa hotenje, da se odpravi izdaja veterinarskih spričeval za živali, za promet z živali v notranjem prometu. Prepričani smo, da sedanji način nadzora nad prometom z živalmi po nepotrebnem obremenjuje rejce in tudi državni proračun. V Sloveniji vzpostavljamo oziroma že imamo vzpostavljene enotne registre za posamezne vrste živali, katerih namen je spremljanje pomikov in porekla živali, dodatno je izdajanje veterinarskih spričeval, zato je dodatno s tem povezano administriranje in pregledovanje živali pred premikom živali znotraj države, nepotreben strošek. Prepričani smo, da je nepotrebnost izdaje zdravstvenih spričeval še posebej razvidna oziroma še posebej evidentna pri prevozu živali v klavnico, kjer to spričevalo ne predstavlja verodostojnega dokumenta, saj so živali podrejene, še posebnim pregledom. Uvedba enotnega sistema označevanja in registracije živali predstavlja dodatne stroške za rejce in državni proračun, ob tem pa še ohranjamo veterinarska spričevala in stroške, povezane z njihovo izdajo. To je po našem nepotrebno podvajanje, ki se mu je nujno treba izogniti. Nasprotujemo tudi ustaljeni praksi, ko predstavlja izdajanje veterinarskih spričeval način pobiranja pristojbin za delovanje veterinarsko-higienske službe. Prepričani smo, da se mora to področje urediti v drugačni obliki, ne z izdajo veterinarskih spričeval. V samem zakonskem predlogu, ki smo ga vložili tudi zaradi napovedi ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, gospoda Franca Buta, ob obravnavi identičnega zakonskega predloga maja lanskega leta, da bo zdravstveno spričevalo ukinjeno do konca tekočega leta oziroma z vzpostavitvijo registra živali, bi radi opozorili tudi na primerljivost s sosednjimi državami. V tem pogledu so naši rejci, v primerjavi s sosednjo Italijo in Avstrijo, v izrazito podrejenem položaju. Naš cilj je, da se uredi vprašanje notranjega prometa z živalmi tako, kot je to urejeno v državah Evropske unije, kjer je vzpostavljen sistem izdaje potnega lista za promet znotraj države. Slovenija je ne nazadnje pred vstopom v Evropsko unijo, kar pomeni, da moramo prilagoditi svojo zakonodajo predpisov Evropske unije, kjer pa ni nujno, da uveljavljamo dodatne, strožje standarde, kar je ne nazadnje tudi obrazložitev s strani veterinarske stroke. Ugotavljanje izvora kužnih bolezni mora biti enotno urejeno in predvsem je to področje, ki bi ga morala nadzorovati država. S sistemom, kot ga poznamo sedaj, pa je tudi zaradi načina izdajanja veterinarskih spričeval po našem prepričanju to slabo urejeno, predvsem pa, kar je najpomembnejše, za kmete zelo drago. Radi bi opozorili, da tako v Avstriji kot v sosednji Italiji ne poznajo dvojnosti, ne poznajo zdravstvenih spričeval in ne poznajo istočasne sledljivosti s potnimi listi v notranjem prometu, zdravstvena spričevala uveljavljajo samo za promet z državami izven Evropske unije, to je v primeru Avstrije. Rad bi opozoril tudi na to, da je omenjeni zakonski predlog oziroma predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu obravnavala tudi komisija za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano Državnega sveta Republike Slovenije in soglasno podprla ta zakonski predlog ter soglašala tudi s pripombami in stališči Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije, ki prav tako podpira naš zakonski predlog in dajejo pripombe še na nekatere člene, ki bi to problematiko celovito uredili, ob dejstvu, da imamo v državi Sloveniji uvedeno sledljivost samo za področje govedi, da pa se za drobnico in ostale živali ti registri oziroma uvedba sledljivosti pripravlja. Ne nazadnje nas vse slabši dohodkovni položaj v kmetijstvu sili v to, da se na tem področju nekaj naredi. Prepričani smo, da bi ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano bilo dolžno pripraviti nek antibirokratski program kot odgovor na vse preveč administriranja, ki ga je uvedlo na to področje z zakon, s podzakonskimi predpisi v preteklem obdobju. Jaz sem prepričan, da boste razumeli namen predlagateljev, da se odpravi nepotrebno podvajanje evidenc v primeru izdaje zdravstvenih spričeval in da se na ta način s sprejetjem tega zakonskega predloga, na nek način izboljšajo tudi razmere predvsem v živinoreji kot glavni panogi slovenskega kmetijstva, kjer se soočamo s hudimi problemi. Še posebej so ti problemi potencirani v letošnjem obdobju zaradi hude suše in s tem kroničnim pomanjkanjem hrane. Grozljivi so podatki, ki so jih podali veterinarji, da je bilo samo v mesecu avgustu evtaniziranih od 700 do 1000 govedi. Tudi to je posledica pretiranega administriranja na tem področju. Tudi to je posledica takšnega podvajanja, ki smo mu priča in s tem nalaganja dodatnih stroškov na rejce. Vsi ti dodatni stroški izničijo vse naše napore po tem, da bi slovenskega kmeta pripravili za vstop v Evropsko unijo, izničijo vse naše napore po povečevanju neposrednih plačil na področju kmetijstva, ker jih na drugi strani vedno znova in znova obremenjujemo. Nenazadnje se je potrebno zamisliti tudi nad podatkom, da se trend propadanja slovenskih kmetij in zaraščanja podeželja nezadržno nadaljuje. Letno izgubimo 3000 kmetij. Žalostno pa je to, da se ne drugi strani obdelovalna površina ne povečuje. V zaraščanju in v popolnem spreminjanju podobe podeželja je vse preveč slovenskih površin. Predlagatelji smo prepričani da je sprejetje tega zakonskega predloga korak dobre volje, korak k ureditvi razmer na področju kmetijstva in s tem korak k večji skrbi za razvoj podeželja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sedaj so na vrsti predstavitve stališč poslanskih skupin. Najprej ima besedo gospod Vojko Čeligoj, DeSUS. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Predloženemu zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu v skrajšanem postopku smo v poslanski skupini DeSUS sledili od njegove prve vložitve v postopek in obravnave na matičnem odboru. Podpiramo sklep odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki nas je prepričal, da kaže zadržati spričevalo, torej zdravstveno spričevalo za promet živali znotraj države. Pripombe na ta račun, visok strošek za pridobitev tega dokumenta in dodatne stroške k številnim potem veterinarjev po terenu pa je treba odpraviti z drugimi ukrepi ali nadomestili. Ne more biti sprejemljiv promet živali po predlagani rešitvi brez nadzora o zdravstvenem stanju živali. Negativne izkušnje, ki smo jim bili priča v komaj preteklem času ob izbruhih živalskih kužnih bolezni, ki so pretresle Evropo, nas opozarjajo, da ne kaže popuščati pri zdravstvenem nadzoru, še posebej pri tistih živalih, ki so ponujene tržišču in prehrani prebivalstva. Prepričljivo je tudi stališče Veterinarske uprave Republike Slovenije, da imamo razmeroma dobro urejeno zdravstveno varstvo živali, da o predlogu zakona predlagani potni list ne more nadomestiti veterinarskega spričevala, ki edino omogoča tudi spremljanje zdravstvenega stanja živali. S predlagano rešitvijo ugotavljamo, da bi na tem področju spustili skrb nad zdravjem živali in živil živalskega izbora na nižjo raven, kar bi onemogočilo izvoz in direktno vplivalo na obseg tovrstne proizvodnje v Sloveniji. Zato v poslanski skupini DeSUS ne bomo podprli predlaganega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Alojz Sok, Nova Slovenija.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice poslanke in poslanci! Resnično v tem državnem zboru danes že drugič obravnavamo enak zakon, to je odpravo veterinarskih spričeval kot nekega dodatnega dokumenta v notranjem prometu domačih živali. Sicer smo pato vprašanje temeljito obravnavali že pri sprejemu zakona o veterinarstvu. V Novi Sloveniji smo prepričani, da se z ukinitvijo veterinarskih spričeval v notranjem prometu v epizootiološkem smislu v Republiki Sloveniji ne bi prav nič spremenilo. Tisti, ki trdite, da bi se s tem zmanjšal nivo zaščite potrošnika, seveda morate vedeti, da Slovenija kot tranzitna država ima ustaljen pregled preko veterinarske inšpekcije na vseh vstopnih mestih, se pravi na vseh carinskih postajah v Republiki Sloveniji, in da predelovalno živilska industrija povsod nudi zadostni nivo zaščite, kajti na vseh segmentih predelovalno živilske industrije so zaposleni ustrezno usposobljeni kadri. Po večini so to veterinarski inšpektorji, ki kontrolirajo tisto, kar pride v klavnico, inpa kontrolirajo tudi tisto, kar iz klavnice oziroma iz predelovalnega obrata odide. Naj vam povem tistim, ki ne veste, da smo do leta 1995 veterinarska spričevala oziroma tako imenovane potne liste - Nemci temu pravijo Fichpos - izdajali krajevni uradi inso takrat ta dokument izdajali krajevni uradniki. S potnim listom se je v prometu potrjevala identifikacija živali in pa potrdilo se je, da v mestu izvora živali ni nobene kužne bolezni, ki bi se lahko prenesla v nek drug kraj. Veterinarsko spričevalo danes pravzaprav ne pomeni čisto nič drugega. Zamenjali smo samo imena in pa seveda tiste, ki ta dokument izdajajo. Veterinarsko spričevalo danes v prometu ne more jamčiti, da je neka žival zdrava. Če bi to bilo res, potem se določene kužne bolezni sploh ne bi prenesle iz kraja v kraj, mi pa vemo, da se prenašajo. Se pravi, z veterinarskim spričevalom se opravlja tisto, kar se je opravljalo s potnim listom, to je identifikacija živali v prometu in pa potrditev, da v mestu izvora domače živali ni kužne bolezni,ki bi se zatirala po zakonu. Ob izdaji veterinarskega spričevala se plača pristojbina. Pristojbina je del integralnega proračuna. Iz integralnega proračuna, konkretno iz ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, pa se potem plačajo nazaj vsi stroški v zvezi z izdajo zdravstvenih oziroma veterinarskih spričeval. Za kaj se potem ta pristojbina, ki se pobere, porabi? V večji ali manjši meri za odstranjevanje kadavrov in pa tudi deloma za druge potrebe veterinarsko-higienske službe. Naj ob tem opozorim, da v Sloveniji še vedno nismo razvili sistema, ko bi na liniji klanja ločeval živalske odpadke, in sicer na tiste, ki so rizični in pa nerizični. Tako danes vse živalske odpadke še vedno uničujemo po zelo dragem postopku, in sicer s postopkom sežiganja v termoelektrarni Šoštanj. V samem postopki prilagajanja Evropski uniji smo v Novi Sloveniji prepričani, da smo povzeli veliko birokratskih manir in da smo to področje zelo zbirokratizirali, istočasno pa seveda tudi finančno obremenili. Pred nedavnim mi jenek kmet povedal nekaj, kar je resnica. Rekel mi je, včasih sem si v torbi na njivo vozil malico, danes si pa vozim vse tiste dokumente in pa dokazila, ki ste mi jih predpisali, da lahko dokažem, da sem sposoben kmetovati. Dejstvo seveda je, da vse to veliko stane, na drugi strani pa zmanjšuje uspešnost našega kmetijstva, kar se kaže, in to je že danes tudi bilo tukaj omenjeno, v poročilih o stanju kmetijstva v zadnjih letih, ki vsa po vrsti dokazujejo, da se nivo kmetijske proizvodnje v Republiki Sloveniji zmanjšuje. Ne vem, ali imam še nekaj časa. Aha, moram zaključiti. V Novi Sloveniji ne bomo podprli sklepa matičnega delovnega telesa. Prepričani smo, da bi bil dovolj samo en dokument, to je potni list za promet domačih živali. Prepričani smo, da bi takšen dokument lahko na podlagi koncesije izdajala veterinarska služba in s tem bi sistem ostal pod kontrolo, kot je danes. Dva dokumenta za promet domačih živali pa po naši oceni nikakor nista potrebna in ne opravičujeta namena, zaradi katerega se izdajata. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Peče.
Tranzicija in prilagajanje Evropski uniji imata nedvomno na marsikatero panogo v okviru naše države negativne posledice. Po naši oceni je eno izmed področij, ki je to najmočneje občutilo, kmetijstvo in z njim živinoreja. V Slovenski nacionalni stranki smo prepričani, da je mnogo preveč poti in administracije v naši državi ravno zaradi prilagajanja Evropski uniji in da bi bilo smiselno pristopiti k modelom in načelom, ki bi te poti poenostavljala za lažje življenje kmetijcev. Predlagatelj besedila je v uvodnem govoru povedal, da je samo v avgustu od 700 do 1.000 govedi bilo usmrčenih zaradi pomanjkanja krme, ki je bilo posledica vremenskih neprilik tokom letošnjega leta. Mislim, da ta podatek dovolj nazorno kaže na potrebo po manjši administrativno stroškovni obremenitvi slovenskih živinorejcev. Iz tega izhaja, da bomo v Slovenski nacionalni stranki nasprotovali predlogu matičnega delovnega telesa in s tem dali zeleno luč - vsaj kar se tiče poslancev Nacionalne stranke - predlogu zakona, ki je v obravnavi. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospa Lidija Majnik, Liberalna demokracija.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Poslanski klub LDS bo pri odločanju o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu upošteval mnenje Vlade Republike Slovenije in podprl sklep odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Takšno stališče smo imeli tudi pred dobrim letom dni, ko je bil vložen s strani gospoda Rokavca zakon v popolnoma enakem besedilu. Predlagatelji se sklicujejo na ureditev v nekaterih državah, a ne v celoti. Za primer navajajo Anglijo, kjer pa so morali zaradi preslabih sistemov kontrole pred dvema letoma pobiti več milijonov živali zaradi slinavke in parkljevke. V Avstriji, kjer imajo centralni register živine, prihajajo v bazo tudi podatki s strani veterinarjev, torej bi lahko bil njihov potni list edini potrebni dokument. Pa vendar Avstrija zahteva za transport v drugo čredo potrdilo, s katerim se dokazuje zdravstveni status posamezne živali, kmalu pa bodo začeli tudi z izvajanjem nadzora na mestu izvorain najmanj enkrat mesečni obisk veterinarja, ki preveri zdravstveni status črede. V Italiji se zdravstveno spričevalo imenuje potrdilo, na Nizozemskem certifikat, prav tako na Portugalskem. Belgija ima redne veterinarske preglede na dva meseca, veterinarska spričevala za promet znotraj države pa zahteva tudi Francija. Potni list in centralni register govedi, ki pa še ni operabilen in ni potrjen s strani evropske komisije, ne more nadomestiti veterinarskega spričevala. S potnim listom se namreč zagotavlja samo sledljivost in premik živali, ne pa tudi zdravstveno stanje. Ker je največ možnosti za širjenje kožnih bolezni prav v prometu živali, je eden od prvih preventivnih ukrepov v notranjem prometu prav veterinarsko spričevalo. S predlagano rešitvijo, ki jo je žal podprla tudi kmetijsko-gozdarska zbornica in komisija za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano državnega sveta, bi to spričevalo v mednarodnem prometu sicer ohranili, doma bi ga pa ukinili, s tem pa doma ukinili tudi skrb za zdravje potrošnika. Mnenja smo, da smo dolžni zagovarjati javni interes glede pomena zdravja živali na zdravje in življenje ljudi tudi ali pa predvsem tukaj doma. Ker so predlagane spremembe v nasprotju z ostalo ureditvijo v zakonu in v nasprotju z zakonodajo Evropske unije, zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Slovenske ljudske stranke bo predstavil mag. Janez Kremberger. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Naša poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo zavrnila predlog zakona, ki ga je vložil kot prvopodpisani kolega Franc Sušnik in bo podprla predlog matičnega delovnega telesa, odbora za kmetijstvo. Gre za zakon, ki je v nasprotju tako z našo zakonodajo kakor tudi z zakonodajo Evropske unije. V času prilagajanja naše zakonodaje smo veliko storili tudi tukaj v državnem zboru in na vladi s podzakonskimi akti za sledljivost. Prav zdravstveno spričevalo je tisti dokument, ki ga zapiše veterinar koncesionarpri rejcu, s katerim potrjuje, da v hlevu, od koder prihaja žival, ni kužne bolezni. Ta veterinar ima koncesijo od države in v imenu te države opravi določene preventivne preglede in na osnovi rezultatov teh preventivnih pregledov lahko napiše to zdravstveno spričevalo, s katerim lahko žival gre v klavnico. Potem ta živila, ki nastajajo v klavnici, lahko dobijo certifikat prav na osnovi tega zdravstvenega spričevala, da lahko gredo tako v naše trgovine kakor tudi v izvoz, torej v prodajalne, ki so v drugihdržavah. Na osnovi tega zdravstvenega spričevala se napiše certifikat, da živilo ima sledljivost, tako kot pravimo, od vil do vilic. Na drugi strani, če pa gre za promet živali iz hleva v hlev, je pa prav tako zdravstveno spričevalo tisti garant, ki kupcu jamči, da živali v tisti reji nimajo kužnih bolezni. To je pa pravzaprav iz ekonomskega vidika veliko. Država je veliko naredila za to. Na odboru smo slišali, da je v zadnjih letih bilo 7 milijard denarja vloženega v to, da bomo prihodnje leto lahko podelili rejam, se pravi kmetijam, statuse, ki bodo določali, da so prosti kužnih bolezni. Argumenti, ki jih navaja predlagatelj, se v nekem smislu lepo slišijo, ampak mislim, da tako ne smemo in ne moremo poenostavljati stvari, kajti gre za resne stvari, ki pomenijo tako varstvo ljudi pred kužnimi boleznimi, na drugi strani pomenijo varstvo živali pred kužnimi bolezni in seveda tudi ekonomsko vprašanje, kaj pomeni, če veterinarska služba ne bo mogla izdajati certifikatov, s katerimi bodo podjetja lahko živilaživalskega izvora izvažala. To pomeni za ta podjtja, ki so izvozno orientirana, v ekonomskem smislu lahko mirno rečemo tudi katastrofo. Govor je bil o urejanju, kako ima zadevo urejeno Velika Britanija. Kolegice in kolegi, najbrž se spomnite dveh let nazaj, ko smo po televiziji lahko gledali slike, kako so kurili živali, ki so obolevale za slinavko in parkljevko. Nekaj članov tega parlamenta je bilo tudi na obisku v Veliki Britaniji, in smo si ogledali eno farmo, ki je bila sanirana po slinavki in prakljevki. In so prav ti lastniki povedali, da služba ni ustrezno organizirana, da so mislili, ker so otoška država, da jim je so že samo zaradi tega prizanešeno, da ne bodo dobili kužne bolezni. Deležni so bili velike ekonomske katastrofe. Ob takšnem staležu živali kot ga imamo mi v Sloveniji in tem kmetijstvu, si tega ne smemo privoščiti. Naša poslanska skupina ne bo podprla predloga zakona in bo glasovala za predlog, za sklep matičnega delovnega telesa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Franc Sušnik.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane gospe in gospodje! Slovenski demokrati bomo vsekakor podprli predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu, ker smo prepričani, da je treba odpraviti nevzdržno stanje, ki na tem področju trenutno velja. Slovenski demokrati se še kako zavedamo, kako je pomembna skrb za zdravo prehrano, skrb za zdravje ljudi in podpiramo primerljivo ureditev, ki jo na tem področju poznajo sosednje države in Evropska unija. Vsekakor pa nasprotujemo nepotrebnemu podvajanju, ki ga na tem področju poznamo samo v naši državi v Republiki Sloveniji. Nenazadnje bi rad poudaril še enkrat, da sta Kmetijsko-gozdarska zbornica Slovenije in komisija državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano podprli zakonski predlog. Na žalost pa je matično delovno telo že tretjič zapovrstjo pokleknilo pod pritiskom veterinarskega lobija in zavrnilo predlagano zakonsko spremembo. Omenjeni predlog zakona podpiramo tudi zaradi našega protesta do načina tretiranja klavničnih odpadkov, ki je tudi svojevrstna in posebna v Republiki Sloveniji, ker ne poznamo načina ločevanja rizičnih in nerizičnih klavničnih odpadkov. Za nameček pa vse klavničneodpadke uničujemo na izrazito monopolni način in še drago sežigamo. Po nepotrebnem sežigamo tudi kostno moko, pridelano iz nerizičnih klavničnih odpadkov. Očitno so pristojbine, ki jih država zaračunava pri izdajanju veterinarskih spričeval, tudi in pa predvsem način zagotavljanja denarja za tako negospodarno ravnanje s klavničnimi odpadki. Še enkrat bi rad poudaril, da se v slovenskem kmetijstvu soočamo z izredno težkimi razmerami, ki so nam v Slovenski demokratski stranki poznane. Želimo nekaj narediti za izboljšanja stanja v kmetijstvu, za deregulacijo na tem področju, za izboljšanje in za boljše življenje na podeželju. Prvi korak, korak dobre volje, bi lahko bila tudi sprememba zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu oziroma odprava nepotrebnih zdravstvenih spričeval. Zaradi vsega navedenega bomo glasovali proti predlaganemu sklepu matičnega delovnega telesa. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvami stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa matičnega delovnega telesa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora glasovali danes ob 18. uri. Prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo ob 16.40.
Spoštovane gospe in gospodje! Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O AZILU - skrajšani postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, ki jo tu danes predstavljata dr. Rado Bohinc, minister za notranje zadeve in dr. Bojan Bugarič, državni sekretar v ministrstvu za notranje zadeve. Lepo ju pozdravljam. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim podpredsednico odbora mag. Majdo Potrata, da predstavi poročilo odbora.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana predstavnika vlade, spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite, da vam predstavim poročilo odbora za notranjo politiko k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o azilu. Predlog zakona, ki ga je v skrajšani postopek predložila vlade Republike Slovenije, je odbor za notranjo politiko obravnaval na 38. redni seji, 10. septembra 2003. Predstavnik predlagatelja, minister za notranje zadeve dr. Rado Bohinc, je v uvodni dodatni obrazložitvi poudaril, da gre za manj obsežne spremembe zakona o azilu. Zato je bil predlagan sprejem po skrajšanem postopku. Predlog zakona prinaša dve novosti. In sicer prva nalaga državi, da potni list vlagatelju, to je beguncu, izda v skladu z zakonom, ki ureja pridobitev potnih listov za državljanke in državljane Republike Slovenije. S tem bodo doseženi predpisani tehnični standardi. Druga novost pa zadeva varstvo osebnih podatkov in evidenc. Novela uvaja evidence za različne kategorije prosilcev za azil in poseben obrazec s podatki, ki jih je prosilec za azil dolžan navesti v zvezi s pridobitvijo posameznih vrst listin, kot so potne listine in različne vrste izkaznic. Ker je v 6. točki 1. člena izrecna določba, da mora imetnik potno listino po prenehanju statusa begunca vrniti pristojnemu organu. To ureja zakon o potnih listinah. Po ministrovem mnenju vloženi amandma poslanke Majde Zupan ni potreben. Drugi predstavnik predlagatelja, državni sekretar na ministrstvu za notranje zadeve dr. Bojan Bugarič, je v zvezi z že omenjenim amandmajem menil, da z objavo preklica potnega lista v uradnem listu ne bi v ničemer zmanjšali možnosti za preprodajo takšnih potnih listov. Druge primerljive države same ne preklicujejo svojih uradnih dokumentov, ampak to naložijo posamezniku. Neveljavni potni listi se vnesejo v evidenco dostopno mejnim organom, ki lahko neveljavni potni list zasežejo, njegovega imetnika pa kaznujejo po zakonu o potnih listinah. Zato je amandma nepotreben. Pripombe o mnenju zakonodajno pravne službe so bile usmerjene k odpravi nejasnosti v predlogu zakona. Predlagatelj je pripombe upošteval v predlogih za amandmaje, ki so jih skupaj pripravili strokovna služba odbora, zakonodajno-pravna služba in predlagatelj. Predstavnica zakonodajno-pravne službe je menila, da je namen, s katerim je predlagateljica vložila amandma k 1. členu, v zakonu že uresničen. Tudi sicer bi bilo treba besedilo dopolnila preoblikovati. Komisija Državnega sveta Republike Slovenije za politični sistem k predlogu zakona ni imela pripomb in ga je soglasno podprla. Članice in člani odbora so v razpravi menili, da bi bilo treba vračanje neveljavnih potnih listov urediti v zakonu o azilu; da zaradi določil o vračanju neveljavnih potnih listov v zakonu o potnih listinah tega v zakonu o azilu ni treba urejati; da bi bilo treba ureditev primerjati z ureditvijo v Evropski uniji; da so s predlogom slovenski državljani v neenakopravnem položaju z begunci in da ponarejanja dokumentov predlog zakona ne odpravlja, zato njegov sprejem ni upravičen. Po razpravi je odbor sprejel kot svoje štiri amandmaje k 2. in amandma k 4. členu, ni pa sprejel amandmaja k 1. členu. Odbor je glasoval še o vseh členih zakonskega predloga skupaj in jih sprejel. Z vključitvijo sprejetih amandmajev v zakonski predlog je odbor določil besedilo dopolnjenega predloga zakona. Spoštovane poslanke in poslanci, predlagam, da dopolnjen predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o azilu podprete. Hvala.
Hvala lepa. Sledijo predstavitve stališč poslanskih skupin. Najprej poslanska skupina DeSUS, gospod Vojko Čeligoj.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod minister in gospod sekretar, kolegice poslanke in poslanci! Kljub temu, da se po podatkih visokega komisariata za begunce pri Združenih narodih število prosilcev za azil zmanjšuje, je slika le-teh v Sloveniji malo drugačna, čeprav njihovo število z leti ne narašča. V zadnjem času Slovenija ni več samo prehodna država za pot v Evropo, temveč postaja tudi končna destinacija. Problematika, povezana z begunci in azilno politiko, zahteva vsekakor posebno pozornost, saj je izredno pomembenelement za zagotavljanje in spoštovanje temeljnih človekovih pravic in svoboščin v vsaki državi. Slovenija je pravico do azila vnesla že v samo ustavo. Način uresničevanja pravice pa je uredila v zakonu. Spremembe na političnem in gospodarskem, pa tudi varnostnem področju od Slovenije zahtevajo, da sledi spremembam in usklajuje obstoječo migracijsko politiko z migracijsko politiko drugih držav članic Evropske unije. V luči te naloge - tako razumemo poslanci poslanske skupine DeSUS - se nanaša tudi del sprememb in dopolnitev zakona o azilu, o katerem je danes govora. Vsaj v tistem delu, ki se nanaša na ureditev evidence, ki je verjetno eden izmed ukrepov za ustanovitev skupnega evropskega azilnega sistema. Glede na določbo Dublinske konference iz leta 1990, da prošnjo za pridobitev azila rešuje le ena država članica Evropske unije, bodo dosledno vodene evidence omogočale hitrejši pregled posameznih članic, ali in v katerih državah je določena oseba že zaprosila za status begunca. Preprečevale pa se bodo tudi zlorabe tistih, ki azilno politiko izkoriščajo izven legitimnih prizadevanj posameznikov za boljšim življenjem. Zaradi okoliščin, ki vse do nedavnega niso terjale posebne pozornosti do problematike begunstva in azilnega prava, je bilo tudi praktičnih izkušenj relativno malo. Ker morajo biti po mnenju poslanske skupine DeSUS osebe, ki imajo dostop do vseh zbranih informacij, ki se bodo po spremembi zakona vnašale v evidenco, tudi strokovno zelo podkovane, bi bilo v nadalje morda potrebno razmisliti o zakonsko določenem stalnem izobraževanju vseh ljudi, ki imajo opravka s prosilci, begunci in osebami, ki imajo priznano posebno obliko zaščite. Dogovor o skupnem razvoju vizumske politike pa terja tudi visoko zaščito pred ponarejanji in zlorabami potnega lista in osebne izkaznice, ki ga pridobi begunec, ali izkaznice, ki se jo izda prosilcu za azil. V poslanski skupini DeSUS sicer menimo, da bi se pripadnost politični stranki ali organizaciji, ki jo mora prosilec za azil podati v prošnji, pripisala na posebnem obrazcu, na katerem bi bila podana tudi pisna privolitev za obdelavo te vrste podatkov. Zdi se nam, da gre za občutljiv podatek. Razlog, ki globoko posega v sfero posameznika oziroma je lahko podatek, ki bi bil lahko razlog za eventuelno diskriminacijo. Poleg tega se sprašujemo, kaj se bo z osebo oziroma njenimi podatki, za katere je po zakonu obvezna pisna privolitev za njihovo obdelavo, zgodilo, če oseba takega soglasja ne bo podala. V poslanski skupini DeSUS bomo predlog zakona podprli, saj menimo, da bo izvrševanje novih zakonskih določb pripomoglo k večji preglednosti in varnosti oseb, na katere se zakon nanaša, po drugi strani pa bo možnost zlorab azilne politike v Sloveniji in posledično tudi v Evropski uniji manjša. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Nove Slovenije bo predstavila gospa Majda Zupan. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predstavniki vlade, spoštovani zbor. Vlada kot predlagatelj novele zakona o azilu opravičuje sprejem po skrajšanem postopku z manj pomembnimi spremembami in dopolnitvami, ki naj bi na nek način nadgradile inštitut azila na področju zbiranja evidenc in varstva osebnih podatkov ter izdelave azilnih listin v skladu s tehničnimi standardi. Pritisk beguncev na Evropo ne pojenjuje. Zato je letos februarja stopila v veljavo direktiva o vzpostavitvi kriterijev in mehanizmov za določitev držav članic, odgovornih za reševanje prošenj za azil, vloženih v eni od držav članic Evropske unije s strani državljanov tretjih držav. Po tej direktivi bodo države Evropske unije, v katere bodo prosilci za azil nezakonito vstopili, tudi pristojne za reševanje prošenj za azil. Odstotek beguncev, za katere pomeni Slovenija le vmesno državo na poti do cilja, naj bi se sicer zniževal. Opravičeno pa se pričakuje, da bo Slovenija z vstopom v Evropsko unijo pristojna za reševanje prošenj oseb, ki bodo vstopale v prostor Evropske unije preko Slovenije. Zato postaja naša država z vidika pridobitve azila vse bolj zanimiva. Zaradi tega bodo azilne listine, izdane v Sloveniji, še bolj iskane in ne preseneča novela zakona o smeri, ki naj bi zagotavljal izdajo takšnih listih, ki bodo vsebovale zaščito pred zlorabami, ponarejanjem in prekupčevanjem. Po obstoječem zakonu ni bilo mogoče. Novela pa daje možnost, da sme izdajati listine pooblaščeno podjetje, ki tudi uporablja v zakonu določene osebne podatke prosilca. Predlog se nanaša na osebno izkaznico za begunca, na potni list za begunca, na izkaznico o priznani posebni obliki zaščite in na izkaznico, ki se izda prosilcu za azil, s katero naj bi ta izkazoval, da mu je v Sloveniji priznana posebna oblika zaščite. V predlogu ni več določila, da velja potni list za begunca, dokler ima oseba status begunca, pač pa določa le, da mora imeti status o pridobitvi potnega lista. Po vladnem predlogu je veljavnost potnega lista omejeno z leti. Potni list naj bi se izdal vsakemu polnoletnemu beguncu za 10 let. Po prenehanju statusa begunca mora begunec potni list vrniti. Težko verjamemo, da ga bo kateri od beguncev sam od sebe vrnil. Ali ne bodo na ta način ustvarjeni pogoji za različne zlorabe in prodajo? Ali so predlagani postopki dovolj za preprečitev zlorab? V poslanski skupini Nova Slovenija menimo, da sprememb in dopolnitev zakona o azilu ne smemo podcenjevati, saj bo Slovenija z vstopom v Evropsko unijo postala nekakšen branik azilske situacije. Bližina nemirnega Balkana in primerno geografsko stičišče lahko pomenita resno nevarnost za nas s strani emigracije, pri čemer ne smemo spregledati, da se velikokrat ekonomski in politični migranti skrivajo za azilanti. Ustrezna zaostritev politike na tem področju bo vsekakor potrebna. Postavlja pa se vprašanje, ali bo takšen zakon dajal ustrezno potrebno pravno osnovo? Ali bo policija ustrezno ukrepala? To bo pa pokazal čas. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Peče. Izvolite.
Spoštovana poslanska kolegica gospa Zupanova, predstavnica Nove Slovenije je nanizala nekaj vprašanj, ki jih odpira novela zakona. Odgovor na njih je "ja". Sprejem zakona bo omogočal večjo stopnjo kriminala, preprodajanje izkaznic in dražjo državo, ki bo na lastne stroške, na stroške Slovenk in Slovencev izdajala potne liste in osebne izkaznice za azilante. Dejstvo je, da Evropa to podpira, saj se jih Evropa izogiba in všeč jim je, da je vmesna cona, danes Slovenija, pripravljena za azilante narediti vse in jih čim dlje obdržati v državi. Evropa bi verjetno celo rekla z veseljem tudi da, če bi se Slovenija odločila, da jim bo zgradila vrstne hišice in podarila prevozna sredstva. Tudi takrat bi dobili pohvalo s strani Evrope. Kajti s tem Slovenija - in kar vedno močneje bo - postaja neke vrste obljubljena dežela. V Slovenski nacionalni stranki ne bomo podprli predloga zakona. Zaradi tega, ker ocenjujemo, da zakon predstavlja temelje za neenakopravnost. Slovenski državljan, delavec, bo moral opraviti prenos sredstev za izdelavo potnega lista in osebne izkaznice, medtem ko ga boste azilantu dodelili brezplačno. Nadalje ocenjujemo, da se ne bo zmanjšala možnost ponarejanja listin in dokumentov povečali pa se bosta stopnja kriminala in preprodaja tovrstnih dokumentov. Kakor ste sami ugotovili, v zakonu ne zahtevate vračila le-teh, ampak pričakujete od njih, da jih bodo prostovoljno vrnili. V Slovenski nacionalni stranki - in upam, da cela slovenska javnost - v tem trenutku ve, zakaj je v Sloveniji tovrstno stanje drage države, zakaj je naša vlada potratna in zakajje takšno stanje javnih financ. Ocenjujemo pa tudi, da so tovrstni zakoni posledica tega, ker na ministrstvu očitno nimate pametnejšega dela. Zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Združene liste bo predstavil gospod Miran Potrč.
Hvala lepa. Ker bo zelo kratko, bi kar od tu, če dovolite, gospod predsedujoči.
Seveda.
Predlog sprememb in dopolnitev zakona o azilu, kakor je bil ob sodelovanju z zakonodajno-pravno službo delovno in redakcijsko popravljen na matičnem delovnem telesu, podpiramo. Z njim se prosilcem za azil, beguncem in osebam, ki jim je priznana posebna oblika zaščite, zagotavlja zakonsko varstvo, zbiranje in uporabo njihovih osebnih podatkov ter listin in dokumentov, ki bodo varovali zadostno varstvo pred zlorabami, ponarejanji in prekupčevanji. To je posebej pomembno, saj postaja Slovenija zaradi svoje demokratične ureditve in politične stabilnosti, pa tudi ob bližajočem se polnopravnem članstvu v Evropski uniji tudi z vidika pridobitve azila vse bolj aktualna in interesantna država. Vsa odprta vprašanja ob zakonu so bila v razpravi o predlogu zakona in amandmajih po našem mnenju razčiščena. Zato je mogoče zakon v celoti podpreti in zagotoviti njegov sprejem po skrajšanem postopku na današnji seji zbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Liberalne demokracije naj bi predstavil Maksimiljan Lavrinc, ki ga pa danes še nismo videli. Mogoče, gospod Anderlič, ne utegne? Dobro. Gospod Franc Kangler naj bi predstavil stališče Slovenske ljudske stranke, pa tudi njega danes še nismo videli. Stališče Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Rudolf Petan.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Torej predlog, ki ga je vlada pripravila, in sicer sprememb in dopolnitev zakona, da bi odpravila vrzel, kot je zapisala, pri zbiranju evidenc in varstvu osebnih podatkov in ki omogoča izdelavo listin. Pri tem pa naj bi onemogočili tudi zlorabo. Kot določa 56. člen, so pri tem še posebej očljive sledeče listine: izkaznica prosilca za azil, potni list begunca, osebna izkaznica begunca in pa izkaznica o priznani posebni obliki zaščite. Predlog sprememb naj bi uredil varstvo podatkov prosilcev za azil, beguncev in oseb s posebno zaščito. Pri obilici podatkov lahko pride do zlorab. Ta sprememba naj bi bila rešitev v smeri varovanja človekovih pravic te populacije, ki se pojavlja pred vrati naše države in postaja tudi breme naše države. Pri tem pa je potrebo tudi poudariti, da postanejo tudi breme tistih krajev, kjer so domovi za te osebe v takšni ali drugačni obliki. Z vstopom Slovenije v Evropsko unijo. Bo naša država postala zunanja država unije, se pravi bo mejna, torej bo direktno na udaru prosilcev za vstop v Evropsko unijo, in to tistih z legalnimi ali pa z nelegalnimi nameni. Z legalnim ali nelegalnim načinom vstopa. Lahko predvidevamo, da se bo po maju 2004 bistveno povečalo število teh oseb, ki bodo postali breme slovenske države in vir sporov, kjer naj bi država uredila centre za te osebe. Vlada je predvidela, da bo izvrševanje teh sprememb stalo državo 16 milijonov SIT in sicer približno 200 potnih listov in 1500 izkaznic za azil na leto, tu so še stroški za vzpostavitev tega sistema. Pri tem se seveda postavlja vprašanje, ali nova Slovenija kljub vključitvi v Evropsko unijo postaviti tako visok kvaliteten standard listin posebej še in zato še posebej v poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da bo število prosilcev v posameznih kategorijah bistveno večje in da bodo zato tudi stroški večji. Nenazadnje ne bi bilo prvič, da bi se to zgodilo in da bi bilo predvidevanje države v nasprotju z dejanskim stanjem. Po drugi strani so pomisleki upravičeni. Kajti državljani, ki bodo financirali te listine za različne kategorije tujcev, morajo sami drago financirati te listine. Zadnji podatki danes sem preverjal potni list za slovenskega državljana stane 8990 SIT in osebna izkaznica 4005 SIT. Država mora imeti urejeno stanje na tem področju. Država mora tudi obvladovati stanje pri vstopu tujcev ne glede na kategorijo. To je še posebej prišlo do izraza po 11. septembru. Zato je razumljiva zahteva o podatku po pripadnosti in članstvu v politični stranki in organizaciji, kateri pripada prosilec. To je bilo precej sporno tudi na odboru. Ampak zadeve so takšne. Mi ne moremo biti izjema in nismo v celofanu. Pri tem postopku pa mora država ravnati skrajno preudarno in varčno. Pritiski lobijev, ki pripravljajo omenjene listine, ne morejo biti vzrok za tako visok standard za populacijo, ki ne plača nič in je breme državljanov. Dejstvo pa je tudi, da je to potrebno sprejeti. Ti ljudje so tu. To je dejstvo. Pri tem bi v Slovenski demokratski stranki želeli opozoriti na pomembno podrobnost, ki kaže na stanje duha pri nas. Pojasnilo vlade, da bodo vodene evidence, ki jih bo omogočila sprememba v taki obliki, omogočile načrtovati azilno politiko. To dokazuje, da smo do sedaj bili brez tega in da smo le gasili požare v takšni ali drugačni obliki. Pri tem bi želeli, da si vlada, če že želi imeti tako razkošne dokumente, tako visok standard, izbori, da bo tudi Evropska unija financirala te dokumente. S tem pa bi tudi v Evropski uniji preverili, če je res nujno, da imamo vse te dokumente in tako bogate. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke sicer ne nasprotujemo intenci tega zakona. Rešitve, ki pa se ponujajo in ki so ponujene, pa prav gotovo niso najboljše. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Stranke mladih naj bi predstavil Igor Štemberger, ki ga tudi danes ni. Torej, končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih. Zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes ob 18. uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Naslednja točka, 12. točka, bo ob 17.20 uri.
Nadaljevali bomo z 29. redno sejo. Prav tako prijazno vabim predstavnika vlade k 12. točki dnevnega reda. Gre za tretjo obravnavo predloga zakona o humanitarnih organizacijah. Prosim, da vsi, tudi državni sekretar, ki se nam je pravkar pridružil, zasedete svoja mesta in omogočite, da bi se začela 12. točka. Predlog zakona je za tretjo obravnavo predloga zakona o humanitarnih organizacijah pripravila Vlada Republike Slovenije. Državni sekretar ima možnost, če tako želi, da dopolnilno obrazloži predlog zakona. Prosim, na voljo imate 3 minute. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Želel sem samo pospremiti to obravnavo in potem glasovanje z ugotovitvijo, da smo zakon peljali zelo široko, z zelo široko razpravo, z razpravo tudi med civilnimi organizacijami, med samimi humanitarnimi organizacijami. Menimo, da je sedaj pripravljen do te faze, da dejansko pomeni neko boniteto, nek pozitiven prispevek v naši zakonodaji in sistemu delovanja dobrodelnih organizacij. Tudi glede na to kar se je dogajalo preteklosti, ta zakon v bistvu pomeni dejansko točno večji nadzor, boljše delo teh organizacij. Predlagam, da v tem smislu tudi sedaj opravimo še to zadnje dejanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sedaj bo sledila razprava. Besedo bodo dobile poslanske skupine oziroma njihovi predstavniki. Najprej kolega mag. Drobnič. Predstavil bo stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Za njim bo kolega Peče predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Kolega Drobnič, imate besedo. Prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi! Predstavniki vlade! V poslanski skupini Nove Slovenije smo zadovoljni, da je prišel ta zakon v obravnavo, da smo ga pripeljali do tretjega branja ter da je prišlo zgolj do usklajenega predloga glede urejanja humanitarnih in dobrodelnih organizacij kot pa se je to zgodilo v primeru invalidskih organizacij, kjer je ozek krog ljudi vsiljeval rešitve in se je mnogo zapletalo. Veseli smo tudi, da so civilna združenja in civilne organizacije našle potrebno soglasje o ključnih vprašanjih reguliranja in delovanja humanitarne organizacije. Ključne ugotovitve tega zakona so, da je bilo spoštovano načelo odprtosti in prostovoljnosti, odnosno, da se s tem zakonom zagotavlja vključevanje različnih oblik brez predhodnih pogojev, zahteve po transparentnem delovanju organizacij. Kar bo zagotovo zmanjšalo poskuse zlorab, ki so se v zadnjem času, v zadnjem letu, dveh ali treh, pojavljale in na katere je javnost, pa tudi mi, opozarjali. Vprašanje učinkovitega nadzora. Institucionalni nadzor je v zakonu tudi določen. V tem smislu tudi uporaba sredstev, ki se zagotavlja za humanitarno dejavnost, plasiranje sredstev tekočega poslovanja, vprašanje premoženja po zaključku organizacij odnosno po koncu, če se razpustijo, in omejevanje zaslužkov, kar je bilo v slovenski javnosti tudi spotakljivo. Če namreč ljudje darujejo sredstva ali pa jih namenja država, je potrebno te zaslužke uskladiti vsaj na nivoju zaslužkov državnih uslužbencev. Kljub temu pa ostaja še nekaj vprašanj, nekaj predlogov, na katere ni bilo primernega odziva. Pripravili smo jih v Novi Sloveniji. To je oblikovanje posebnega člena o organiziranju humanitarnih organizacij v svet humanitarnih organizacij. To bi bilo dobro na notranji ravni v smislu predstavljanja interesov do države, do usklajevanja z drugimi subjekti, zagotovo pa tudi na mednarodni ravni. Tega pa je - kot veste - v zadnjem času vse več. Na žalost tudi ni prišla določba v zvezi s tem, koga ta zakon obravnava. Treba bi bilo dopustiti, da so to lahko tudi invalidne osebe. Kajti nasilno ločevati med kroničnimi bolniki in invalidi. Morda se bo našel takšen predlog kdaj drugič, ob boljšem razumevanju in pa študiranju mednarodne zakonodaje, torej pri ostalih, poslancih državnega zbora. Takšno tolmačenje, da se izloča, bo lahko prineslo kakšne težave pri financiranju, kajti potem nekatere organizacije so celovite in pomagajo, če so humanitarne organizacije, invalidom, bolnikom in še marsikomu. A potem invalidov ne bodo mogle pomagati. Nadzorni organ bo namreč zahteval, da se to izloči. To so konkretna vprašanja, ki bodo sledila iz tega zakona. Seveda sedaj ni mogoče več stvari popravljati, ker so že zašle. Poleg tega smo predlagali tudi nekatere druge oblike, ki so primernejše. Organizacijske oblike, ki so primernejše za izvajanje programov. Društva, dejavnost, društvo kot oseba civilnega prava ni najbolj primerna za izvajanje dejavnosti. Imamo druge, kot so kooperative, odnosno zadruge v našem pojmovnem prostoru ali pa tudi zavodi. Vsaj tukaj bi lahko dopustili te oblike. Zagotovo ostaja nasilna delitev med invalidskimi in humanitarnimi organizacijami. Verjamem, da bo prišel čas in z njim toliko modrosti [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]in razumevanja, da se to postavi v skupni zakon. Na koncu nas bodo tudi v mednarodnem prostoru vprašali: Ali invalidske organizacije niso humanitarne organizacije? Ali ne delujejo pod temi principi? Vendar kljub temu, drage kolegice in kolegi, v poslanski skupini Nove Slovenije bomo ta zakon podprli, ki bo kljub temu, kljub tem omejitvam, težavam, ki sem jih navedel v Slovenijo prinesel večjo mero transparentnosti, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]odgovornosti in dobrega delovanja.
Hvala lepa. Kolega Drobnič je pojasnil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Kolega Peče pa bo pojasnil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
V Slovenski nacionalni stranki na vsak način pozdravljamo novo tretjo obravnavo zakona o humanitarnih organizacijah. Kajti realnost kaže, da nejasnosti na tem področju niso danes v prid nikomur. Zato je prav, da se pogoji, merila, financiranje in lastnino opredeli v zakonu. Prav tako pa mislim, da je smiselno danes s tega mesta opozoriti, da je moj poslanski kolega Bogdan Barovič tudi na odboru izpostavil dilemo, ki se tiče humanitarnih in invalidskih organizacij, ter o smiselnosti enega samega krovnega zakona, ki bi pokrival težnje obeh. Dejstvo je, da se je Vlada Republike Slovenije odločila za dva ločena zakona. Upamo, da je to dobra odločitev, da je to odločitev, ki bo imela pozitivne posledice. Dejstvo pa je tudi, da je na tem področju bolje imeti dva zakona kot nobenega. Iz tega sledi, predvsem povedanega na matičnem delovnem telesu, da bomo tudi v Slovenski nacionalni stranki predlog zakona v tretji obravnavi podprli in mu v njegovem življenju zaželeli čim več sreče. Mislim, da je to eden izmed tistih zakonov, ki bo potreboval srečo, posebej glede na to, ker se dotika tako občutljive materije, ki je bila v preteklosti vse prevečkrat izkoriščana v negativnih pojavih. Iz tega sledi, da bi morali ravno temu področju v naši državi ponuditi zopet tisto kredibilnost in verodostojnost, kot ju je imelo daleč v preteklosti. V Slovenski nacionalni stranki bomo predlog podprli. Hvala.
Hvala lepa, kolega Peče. Kolegica Stanislava Stopar bo predstavila stališča poslanskega kluba Liberalne demokracije. Za njo pa bom dal besedo kolegu Brenčiču za predstavitev stališč poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Najprej kolegica Stoparjeva, prosim, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Vsem prav prijeten pozdrav! Po sklepu Državnega zbora Republike Slovenije, sprejetem na seji dne, 10.7.2003, je vlada pripravila besedilo predloga zakona o humanitarnih organizacijah za tretjo obravnavo. Le-ta upošteva sprejeti amandma k 9.a členu, prav tako pa je besedilo pravno-tehnično urejeno. V poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije ocenjujemo, da zakon o humanitarnih organizacijah uresničuje cilj, da se uredi družbeni položaj oziroma status humanitarnih organizacij. Torej uresničuje tudi napotke in naloge, ki izhajajo iz Nacionalnega programa socialnega varstva. Določa jasna merila oziroma pogoje za pridobitev in prenehanje statusa humanitarnih organizacij. Opredeljuje in ureja humanitarno dejavnost na področju socialnega in zdravstvenega varstva kot dejavnost za doseganje plemenitih, človekoljubnih ciljev za neposredno korist posameznikov. Ureja tudi oblike in način dejavnosti organizacij za kronične bolnike, ki so usklajene s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije, ter ureja finančno poslovanje in vprašanje lastnine. Hkrati pa zakon humanitarnim organizacijam nalaga tudi dolžnost poročanja ter zunanji nadzor. V poslanski skupini LDS smo bili sicer bolj naklonjeni ideji o celoviti normativni ureditvi invalidskih in humanitarnih organizacij v enotnem zakonu. Vendar menimo, da bo praksa tista, ki bo pokazala resnično potrebo po združitvi obeh vrst organizacij v enoten pravni akt. Predlog zakona o humanitarnih organizacijah pozdravljamo tudi iz razloga, ker ocenjujemo, da z natančno ureditvijo finančnega poslovanja ne bo prihajalo do novih afer, podobno kot pri organizaciji Rdečega križa Republike Slovenije. Verjamemo, da celotna ureditev zakona služi temeljnemu cilju razvoja prostovoljnega dela, solidarnosti, dobrodelnosti in samopomoči, kar pomeni nov premik in kakovost družbene koristi za ljudi, ki se znajdejo v nesrečah, socialnih stiskah ali pa so zaradi bolezenskih stanj potrebni pomoči. Gre torej za ustvarjanje možnosti, da bi se prizadeti enakopravno vključevali v življenje z zdravimi ter izboljševali kakovost in samostojnost svojega življenja. Predlog zakona o humanitarnih organizacijah bomo v poslanski skupini podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolegica Stoparjeva. Kolega Brenčič bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Imate besedo, prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Takoj po sprejemu zakona o invalidskih organizacijah smo si v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke permanentno prizadevali in prigovarjali vlado, naj pripravi celovito rešitev, tako normativno, statusno, kot drugovsebinsko področje humanitarnih in dobrodelnih organizacij z zakonom, kot se to spodobi. Do tega je prišlo. Ta zakon je bil tako rekoč iz vseh zornih kotov prediskutiran že na matičnem delovnem telesu. V končni verziji je bil na drugem branju praktično pripravljen v celoti. Lahko bi bil tudi celo že sprejet. Vseeno pa je dobro, da je danes zakon v tretjem branju tu. Prepričan sem, da ga bomo v takšni vsebini, kot je pač pripravljen, tudi potrdili. Žal nam je edino, da nismo omogočili, da bise tudi humanitarne in dobrodelne organizacije organizirale na višji obliki in bile tako še bolj uspešen sogovornik tako državi, to se pravi navznoter, kot tudi navzven, v okviru, partnerstva v Evropski uniji. Ampak tudi to je dobro. S tem zakonom dobiva tako rekoč posameznik, ki ima to srečno in humano kulturo v sebi, da bo lahko na organiziran način deloval v dobro drugih, tistih, ki so pomoči potrebni. Sedaj se bodo vzpostavile tudi možnosti, da organi fundacije pripravijo potreben spekter sprememb aktov fundacije, da se skozi sistem financiranja odpravijo tista sumničenja in skepse pri razdeljevanju denarja tu se kot tako sprejmejo v družbeno koristno. Zakon bomo seveda podprli. Hvala.
Hvala lepa, kolega Brenčič. Kolega Cukjati bo predstavil stališče poslanske skupine SDS. Za njim bo kolega Levič strnil predstavitve s stališči poslanske skupine SMS. Najprej kolega Cukjati. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani, pred seboj imamo zakon, ki je navidez morda manj pomemben, ampak za nas, naše bližnje, je pa še kako pomemben. Kajti nič več ne živimo v tisti stari vaški skupnosti, kjer so si ljudje resnično pomagali drug drugemu, kjer ni bilo nobene uradne, državne sociale, pa vendarle ljudje niso bili osamljeni v svojih stiskah. Imeli so pomoč, sosedsko pomoč, dobro razvito. Živimo namreč v dobi, kjer ljudje, ko ostarijo ali ko zbolijo ali so dvignjeni na socialni rob, ostanejo sami, osamljeni. Potem je nujno potrebno vzbuditi pri ljudeh, ta humanitarni čut in zgraditi neko mrežo humanitarne pomoči. To je sedaj v teh okoliščinah pač dolžna storiti država. Kajti tiste stare klasične oblike, tudi verskega, karikativnega dela, ne zadoščajo več. Na to področje mora stopiti država, da izpolni to vrzel. Če samo pogledamo primer - pri nas je sedaj okoli 15, 16% prebivalcev starejših od 65 let, to je preko 300.000 prebivalcev. Od tega jih je preko 50.000 takšnih, ki redno ali občasno potrebujejo nego na domu, starostniki. Če upoštevamo, da je treba tem ljudem zagotoviti človeka, dostojno življenje - govorim samo o tem segmentu, potem je treba tudi vedeti, da država s svojim mehanizmom ne more, v celoti izpolniti te naloge. Samo primer: Stroški so za nego v letu 2002, za negostarostnikov v domovih za ostarele, kjer je samo od 5-6% starostnikov, znašali 11 milijard. Za 11 000 varovancev. 11 milijard. To se pravi, en milijon na varovanca za nego v domu. V tem času je država za pomoč, vso pomoč za nego doma, torej človeku, ki jena domu ostal in ni šel v dom ostarelih občanov, porabila 36 tisoč tolarjev na leto. To se pravi 27. krat manj. Manj stane državo nega v domačem okolju kot pa v domu ostarelih občanov. Tudi finance ne omogočajo, da bi država v celoti prevzela vso skrb za to populacijo. Nujno je potrebno spodbuditi, nujno je potrebno razviti mrežo humanitarne dejavnosti tudi na tem segmentu. Zagotoviti pa pomeni, ne samo tako, da sprejmemo zakon, ampak da tudi damo take vsebine v zakon, da bomo omogočili razvoj humanitarne dejavnosti, da jo bomo tudi vzpodbujali. Ne bom govoril o financiranju, o davčni zakonodaji, kjer je pri nas škandalozno neurejeno področje donacij, kjer so prispevki za humanitarno delo obdavčeni. Čim so nad 3%, so prav tako obdavčeni z dohodnino. To je unicum v Evropi. To je ena največjih cokel pri razvoju humanitarne dejavnosti, ampak obstojajo tudi pravne ovire za razvoj te dejavnosti. Ena od teh ovir je bila, da nismo imeli zakona o humanitarnih organizacijah. V tem smislu pozdravljamo. V tem zakonu so pa ostale nekatere pomanjkljivosti, ki so take narave, za katere se čudim, da jih pravzaprav vladni predstavniki in pozicijske poslanske skupine niso akceptirale. Namreč, gre za to, da se vsebina humanitarnih organizacij omejuje - če pogledamo 5. člen - v glavnem samo na socialo in na pomoč kroničnim bolnikom. Poglejte, v 5. členu prva alinea govori o reševanju ogroženih ljudi in življenj. To so človekoljubni cilji, ki jim sledi humanitarna organizacija. Glede na to, da je potekel čas bom nadaljeval potem v razpravi poslancev. [[Zvonenje mobilnega telefona.]]
Čas vam ni potekel, ampak nekomu je - nedopustno - nevljudno zvonil telefon.
Dovoljeno mi je, da združim čas poslanske skupine in pa poslanske razprave poslancev. Naj nadaljujem. V 5. členu - poglejte - je navedena vsebina oziroma cilji človekoljubne dejavnosti, reševanje ogroženih ljudi in življenj, lajšanje socialnih in psihosocialnih stisk in težav, izboljšanje socialnega položaja, krepitev zdravja, preprečevanje poslabšanju socialnega položaja. Potem pa sta še dve alinei: preprečevanje poslabšanja zdravstvenega stanja oseb s kronično boleznijo in ustvarjanje možnosti za čim bolj kakovostno in samostojno življenje oseb s kronično boleznijo. Gospodje, 80% starostnikov ni kroničnih bolnikov. Starost ni bolezen. Onemoglost ni bolezen. Torej, to ni cilj humanitarnih organizacij. Če bo neka humanitarna organizacija želela izvajati nego na domu in bo kandidirala za kritje materialnih stroškov - saj vemo, da mora na dobrodelnosti temeljiti ta dejavnost - ne bo mogla kandidirati za sredstva, ker izvaja to človekoljubno dejavnost za starostnike, ki niso bolni. Kaj pa poškodovanci? Kaj pa starostnik, ki je zdrav, pa je padel po stopnicah in si zlomil hrbtenico ali kolk, pa je sam doma? Enkrat na dan bi ga moral nekdo obiskati, prinesti nekaj iz trgovine in podobno. To ni bolnik, ni kronični bolnik. Je zdrav človek, samo poškodovan. Nismo vnesli normalne dikcije, kjer bi rekli ustvarjanje možnosti za čimbolj kakovostno samostojno življenje bolnih, poškodovanih in ostarelih oseb. Ne vem, zakaj je nemogoče tak amandma spraviti skozi. Kajti po tem zakonu je kronični bolnik tisti, ki je neozdravljiv. Ali je AIDS neozdravljiv? Imamo primere, ko so ozdraveli! Po desetih letih. Kaj je biti neozdravljiv? To se pravi, da bomo iz te vsebine črtali vse tiste, ki pa so ozdravljivo bolni. Torej, ki niso kronični, se pravi neozdravljivo bolni in poškodovani. Skratka, nekaj teh nesmislov, za katere ne razumem, da niste sprejeli naših amandmajev. Meni je žal. Če bo nekdo jezdil na dobesednosti zakona, kar seveda uradniki in pa birokrati morajo, potem se bojim, da bo prihajalo do nepotrebnih, nesmiselnih zapletov. To je pač en grenak priokus, da so amandmaji, ki jih daje opozicija, manj vredni oziroma ni vredno, da se o njih pogovarjamo. Skratka, zakon bomo kot poslanska skupina podprli, ker pač drugega ni. Nam je pa žal, da ni boljši.
Hvala lepa. Kolega Levič bo sklenil predstavitev stališč poslanskih skupin. Predstavil bo stališče poslanske skupine Stranke mladih Slovenije.
Predsedujoči! Že v prejšnjih obravnavah zakona so se pojavile razprave o smiselnosti urejanja humanitarnih in invalidskih organizacij v dveh popolnoma ločenih zakonih. Žal moramo tudi v tej obravnavi zakona opozoriti na zapisano mejo med bolniki s kronično boleznijo, ki naj bi jim pomagale humanitarne organizacije, in med invalidi, za katere naj bi skrbele invalidske organizacije. Ponovno smo se zavedali, dasmo z dvema ločenima zakonoma, tisti v zahodni Evropi in prav nihče, ne predstavniki vlade, ki so zakon predlagali, ne predstavniki vseh teh organizacij si ne znajo predstavljati, kako bo ta ločnica potegnila v realnem življenju. Samo nekdo, ki se dejansko spopada s težavami, ki jih prinaša neka bolezen, lahko pove, kako mu bomo s sprejetjem tega zakona njegovo življenje še otežkočili. Ali ne bi bilo smiselno imeti samo en zakon, ki bi pokrival tako področje invalidskih kot tudi humanitarnih dejavnosti? Sedaj je zakon o invalidskih organizacijah že sprejet. Pred nami je še zadnja obravnava zakona o humanitarnih organizacijah. V stranki Mladih Slovenije opozarjamo, da pri sprejemanju tega zakona predlagateljem sploh ne gre toliko za to, kdo vse bo lahko član teh humanitarnih organizacij, ki bodo sedaj morale biti organizirane kot društva oziroma zveze društev, ampak za to, kdo vse bo upravičen do finančnih sredstev iz fundacije FIHO. Popolnoma jasno je, da humanitarne organizacije ne morejo poslovati brez sredstev. Popolnoma jasno je tudi, da se je vlada odločila narediti red pri dodeljevanju sredstev iz te fundacije. Red, ki sedaj vlada na tem področju, je že kar klical po sistemskem zakonu. Do sedaj je to področje urejal le pravilnik. Tako so na podlagi pravilnika dobivale sredstva samo nekatere humanitarne organizacije. Nekatere pa, četudi so bile ustanovljene za pomoč in humanitarno dejavnost, ne. Izjema je seveda Rdeči križ, o delovanju katerega imamo poseben zakon. Pa tudi poseben zakon ni mogel preprečiti zlorab. Vlada kot predlagatelj zakona se je odločila, da so humanitarne organizacije lahko organizirane kot pravne osebe na podlagi zakona o društvih. Tu pa se pojavljajo težave. Nekatere humanitarne ustanove pri nas že delujejo kot ustanove oziroma imajo drugačne načine organizacije. Prav te organizacije bodo, če bodo želele kandidirati za sredstva iz fundacije FIHO, primorane spremeniti svoj pravni status. Kaj bo s temi organizacijami v vmesnem obdobju? Kaj bo z njihovim delovanjem, programom? Kako se bodo v tem času financirale? Tega jim na odboru ni znal razložiti nihče. Novoustanovljene organizacije pa bodo po drugi strani morale delovati eno leto, preden bodo lahko zaprosile za status humanitarne organizacije in s tem pridobile možnost financiranja. Razumem strah predlagatelja, da bi lahko z množičnim ustanavljanjem društev prišlo do nenamenske porabe sredstev. A delovanje brez možnosti pridobitve sredstev skozi celo leto in potem dokazovanje, da društvo uspešno deluje, je lahko zelo težko. Strinjamo se, da neka meja mora biti, vendar mora biti tudi podan pogoj, da se bo lahko ločilo tako imenovano seme od plev. Strinjamo pa se tudi, da bi bil ta krog lahko krajši. Poslanci Stranke mladih Slovenije bomo omenjeni zakon podprli, ker menimo, da ta zakon nujno potrebujemo, čeprav se z nekaterimi določbami ne strinjamo. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Levič. S tem smo sklenili predstavitev stališč poslanskih skupin. Imam kratek seznam tistih, ki želijo razpravljati o predlogu zakona v celoti. Ne vem, ali je kolega Cukjati že izčrpal svojo razpravo, ali želi ponovno besedo? [[Ne želi.]] Želi morda gospod državni sekretar pred sklenitvijo razprave besedo? Prosim, imate besedo, mag. Vrhunec.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Želel bi morda samo opozoriti, ne toliko odgovoriti, pač pa opozoriti vseeno na nekaj dejstev, o katerih smo se pogovarjali v naših razprav in ker so bila danes ponovno izpostavljena. S tem zakonom Svet humanitarnih organizacij ni izključen. Na vsak način se humanitarne organizacije lahko združujejo. Nobenih zadržkov ni, da bi se združevale. Definitivno pa ne bodo skozi ta svet nastopale proti državi ali pa proti komurkoli drugemu, kvečjemu bodo sodelovale z državo. Tako da zaradi tega pač takrat nismo želeli, pa tudi zato, ker ni bilo pripravljenosti v samih humanitarnih organizacijah, da bi jih na silo združevali. Tudi sam sem nekajkrat poudaril v naših razpravah, da ne vidim razloga, zakaj bi na področju humanitarne in invalidske dejavnosti imeli en sam zakon. Prišlo je do take odločitve. Verjamem, da bo mogoče nekoč v prihodnosti prišlo tudi do neke drugačne, do združitve. Ampak dejstvo je, da bo morala biti pripravljenost tudi na samem terenu, torej med izvajalci humanitarne dejavnosti in v invalidskih organizacijah. Sicer pa samo še to: Ta zakon ne izključuje nikogar. Tu je vključen celoten spekter socialnih kategorij. Kdorkoli izvaja na področju socialne dejavnosti humanitarno dejavnost pod pogoji, ki jih določa ta zakon, bo lahko zajet in bo lahko participiral pri vseh bonitetah, ki jih ta zakon omogoča. In samo še glede bojazni za tiste, ki bi se eventualno morali preregistrirati. Nekajkrat smo že poudarili, da zakon o upravnem postopku omogoča kontinuiteto, tako da tu ne pričakujemo popolnoma nobenih težav za tiste, ki že izvajajo humanitarno dejavnost. Morali se bodo pač uskladiti s tem zakonom. Pričakujemo, da bo ta postopek popolnoma neboleč, da se bo zgodil v rokih, kot jih ta zakon predvideva, in da bo država - tako kot sem že prej povedal - pa ne samo država, da bo slovenska javnost, da boste tudi vi, imeli na podlagi tega zakona boljši pregled nad tem, kaj se na tem področju dogaja. Zahvalil bi se in pridružil bi se poslancu Pečetu, ki je zaželel zakonu srečno. Tukaj bi rekel, ne zakonu, ampak vsem organizacijam, ki izvajajo to dejavnost, ki jo pokriva ta zakon, želim srečno in pa uspešno delo. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod državni sekretar. K predlogu zakona o humanitarnih organizacijah ni bilo vloženih amandmajev, zato tudi razprava o posameznih členih ni mogoča. 8 minut, slabih 8 minut pred 18. uro, ko bo državni zbor prešel na sklepanje o točkah, ki so bile včeraj in danes na dnevnem redu, pa prekinjam sejo. Nadaljevali bomo točno ob 18. uri. Kolegice in kolege takrat vabim, da smo točni in lahko začnemo takoj s sprejemanjem odločitev. Do takrat prekinjam sejo.
Kolegice in kolegi, prosim da zasedete svoja mesta v poslanskih klopeh. Sedaj bomo prešli na predloge, na odločanje o predlogih sklepov in drugih odločitvah. Prosil vas bom, prosim, kolegice in kolegi, prosil vas bom, da preverite delovanje glasovalne naprave. Ali ste tako prijazni, da preverite delovanje glasovalne naprave, da ne bi bili potem deležni ugibanj, ali pravilno delujejo ali ne? Ali lahko preidemo na odločanje? Prav. Potem bomo najprej prešli na odločanje o prekinjeni 2. TOČKI DNEVNEGA REDA. Včeraj smo pri tej, 2. točki dnevnega reda lahko poslušali vprašanja poslank in poslancev, ki ste jih zastavljali vladi oziroma ministrom in ministricam. Pri dveh kolegih je bil dan predlog, da bi državni zbor sprejel sklep o razpravo o odgovoru pristojnega ministra oziroma ministrice. Sedaj bomo zaporedoma odločali o teh dveh predlogih. Najprej bom prebral predlog sklepa, o katerem bomo glasovali najprej in se glasi: "Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve dr. Rada Bohinca na poslansko vprašanje Saša Pečeta v zvezi z ravnanjem policije s poslancem državnega zbora." Obrazložitev glasu. Prosim.
Hvala lepa. Gospod predsednik, v imenu poslanske skupine bom obrazložil glas. Poslanska skupina Združene liste tega predloga ne bo podprla. V noči med petkom in soboto je v Hrastniku prišlo do fizičnega nasilja med mladimi. V reševanje spora se je vključil tudi oče enega od udeležencev, poslanec in župan Bogdan Barovič. Posredovala je policija. Policija je organ pregona in zagotavljanja reda in miru v državi. Njeno delo je zahtevno, paziti pa mora, da ne prekorači pooblastil in ne krši človekovih pravic. V Združeni listi socialnih demokratov spoštujemo in uveljavljamo samostojnost, nepolitičnost in visoko profesionalnost dela slovenske policije. Kadar in koliko ravna drugače, zahtevamo ukrepanje zoper odgovorne. Zato podpiramo odločitev policije in ministrstva za notranje zadeve, da v skladu z zakonom natančno prouči sporne dogodke in o tem pripravi posebno poročilo. Toda za nas ni sprejemljivo, da se vsako ravnanje policije ali drugih represivnih organov zoper posameznike, ki imajo politične funkcije, tendenciozno označuje za politično motivirano. Za Združeno listo socialnih demokratov smo poslanci, župani in drugi politični funkcionarji, glede položaja in osebnega ravnanja v primeru osebnih pravic državljani, kot vsi drugi. Zakon nas varuje in zahteva od nas ukrepanje kakor zoper vsakega drugega. Odločno zato obsojamo poskuse, da se policijsko ukrepanje povezuje s političnim delovanjem funkcionarjev in političnimi interesi Združene liste socialnih demokratov. Za take lažne obtožbe Slovenska nacionalna stranka nima nobene podlage. Te obtožbe so na ravni klevet in izmišljotin, ki se jih zaradi svojih političnih interesov poslužuje ta stranka. O takih vprašanjih ne more in ne sme odločati državni zbor. To bi bila degradacija pravne države. Verjamemo, da se državni zbor tega zaveda in da predloga za razpravo o uličnem incidentu samo zato, ker je v njem sodeloval tudi poslanec, ne bo sprejel. Hvala lepa.
Kolega Peče imate pravico, da pojasnite stališče.
Vesel bi bil, če bi podelil mnenje govornika pred mano. Vesel pa bi bil, če bi bil govornik toliko moder in bi dejstva najprej preveril. Jaz predlagam, naj ta državni zbor ugotovi nepristranskost policije, naj ugotovi ali ministrstvo za notranje zadeve in policija ni pod vplivom Združene liste. Tonam lahko da razprava in k temu teži Slovenska nacionalna stranka. A priori reči, "mi pa nimamo nič s tem, oni so pa to in to..." Ne gospodje! To ni ta način. Dejstvo je, da smo razpravo hoteli razširiti na ta način, da policijskega nasilja, neopravičenega, ne bi bilo predvsem nad navadnimi državljani, ker navadni državljani te naše drage države nimajo možnosti izkoristiti državnega zbora, to, kar je imel priložnost gospod Bogdan Barovič, obelodaniti zadeve. Oni so nezaščiteni. In v interesu vseh teh ljudi nezaščitenih ljudi je potrebno obravnavati odgovor ministra, ki je bil zavajujoč in poln nevedenja in tudi njegov odgovor, ki je sledil, da policijsko poročilo še ni dokončno. Kako lahko potem nekdo v tem državnem zboru trdi nekaj dokončnega! Odprimo razpravo, dovolimo, da se o tem tudi spregovori! Preveč je bilo policijskega nasilja, neupravičenega v tej državi. Predlagam, da predlog sklepa podprete. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Jerovšek, vi imate sedaj besedo za obrazložitev vašega glasu. Ostale pa prosim, da ne motite razprave. Ni polemike, sedaj je obrazložitev glasu. Prosim.
Pričakoval bi, da bo ravno Združena lista podprla takšno debato, če ne bi imela nekako slabe vesti svoje podaljšane roke vpliva na policijo. Dejansko moramo ugotavljati, da v tej državi imajo nekateri zgrešeno sliko, kdo opravlja s policijo. Ker se njen direktor ne proklamira za levičarja, mislijo, da on na vseh delih Slovenije odloča. Moramo pa ugotoviti, da je dejstvo, da v okoljih, kjer je Združena lista na oblasti in se zavira raziskava koruptivnih dejanj, ki so jih prislužili njeni člani ali pa [[...]]Takšni primeri so v Mariboru, so v Ljubljani, SIB banka, zadeva BUS v Mariboru in tako naprej. Hkrati pa se dokaj agresivno ravna v okoljih, kjer je izgubila oblast, na Primorskem, v Kopru in Zasavju. Tu sta klasična primera dvojnih vatlov in izrednega vpliva Združene liste, ta ugotovitev je pravilna, na represivne organe, čeprav navzven izgleda, da je vse v skladu z zakonom. O tej zadevi, prekinitvi popkovine s preteklostjo, bi bilo izredno pomembno opraviti temeljito razpravo. Če bi vas prevevali demokratični občutki, bi takšno razpravo podprli in se osvobodili teh dvomov, ki obstajajo v slovenski javnosti. Jaz bom seveda to razpravo podprl. Upam tudi, da bo ob tem, da so poslanci ali pa bivši poslanci deležni eksemplaričnih kazni, da se bo ta državni zbor nekako stresel in skušal to dejansko pretresti.
Hvala lepa, kolega Jerovšek. Kolega Kelemina, vi ste želeli besedo, za obrazložitev glasu? Ste želeli besedo? Imate besedo. Kolega Kelemina.
Hvala lepa za prijaznost. Spoštovani vsi skupaj! Čisto po pravici povem; glede na to, da človek težko dobi podatke, resnične podatke in poštene podatke o nekem dogodku, ker pač lahko vsak pove svojo zgodbo, se je težko opredeliti do kakršnegakoli takšnega primera, kot je bil seveda naveden sedajle oziroma se je zgodil sedajle, in ki je bil predstavljen tudi v državnem zboru. Če po pravici povem, sem se mislil glede tega vprašanja nekako vzdržati in ga v bistvu ne podpreti, ker je težko izluščiti neko pravo resnico. Ampak glede na to, kar sem doživel danes in v teh dneh in tudi pravzaprav za nazaj sem se spomnil, kakšno svinjarijo počne ta paradržavna oblastna oligarhija nad določenimi ljudmi v tej državi, to je pa absurd nad absurdi. Če je kdo danes poslušal ob pol petih oddajo na Valu 202, kakšno svinjsko oddajo so naredili proti gospodu Bogdanu Baroviču. To je svinjarija, ki ji ni primere nikjer na svetu.
Mir v dvorani! Samo kolega Kelemina [[...]]
Kako se lahko nekdo tako norčuje iz poslancev, iz županov in dela takšne primerjave, kot so bile delane na tej oddaji. In ni to prvič. To ni prvič. Mi poslanci in župani in vsi ostali pa moramo biti ponižne ovce in moramo samo klečeplaziti, saj drži, da smo v bistvu navadni lakaji. Ampak, da pa se gre tako daleč, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]to je pa višek vsega, zato bom ta predlog podprl in želim, da se ugotovi, kje so pravzaprav te paradržavne oblaste oligarhije, ki v tej državi vladajo. Hvala.
Kolega Lavrinc je želel besedo. Prosim. Prosim, da tudi o najbolj polemičnih stvareh razpravljamo tako, kot zahteva kultura in poslovnik. Prosim, kolega Lavrinc.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Predloga ne bom podprl. Če bi se predlog podprl, bi po mojem ocenjevali, kot da smo sistem zastavili slabo. Jaz bi pa spomnil vseeno, da smo pred kratkim sprejeli spremembe zakona o policiji in smo prav na pobudo civilnih združenj v ta zakon vgradili takšen disciplinski postopek, ki po moji presoji in tudi po presoji tistih ljudi, ki so sodelovali pri nastajanju tega zakona, garantira objektivnost v tovrstnih postopkih. To je prvo. Drugo pa mislim, da nikoli ne bi smeli dovoliti, da državni zbor na nek način zapravlja čas brez ustreznih argumentov, podlag in tako naprej in izgublja besede na nekem posameznem primeru. Navsezadnje ne smemo pozabiti, da smo zakonodajna veja oblasti, zakonodajno telo in da je naša naloga pripravljati zadeve tako, da jih sistemsko urejamo. Zato tega predloga ne bom podprl.
Kolega Kangler, imate besedo.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Na nek način tudi osebno čutim, da se moram oglasiti. Lahko bi vsakemu govorniku pred mano pritrdil, da ima prav. Glede na funkcijo, ki jo tudi sam opravljam, in tudi večkrat nadziram delo policije, se mi ne zdi smotrno, da bi danes preuranjeno in prehitro o tem sprejeli odločitev, zato moramo na tem mestu o tem spregovoriti. Z vsem spoštovanjem do poslanskih kolegov in z vsem spoštovanjem do poslanskega kolega, gospoda Baroviča, tega predloga v danem trenutku ne morem podpreti. Izključno zaradi tega ne, ker mislim, da morajo organi pregona svoje delo v zakonitem času opraviti. Šele takrat, ko bo slika opravljenega dela organov pregona popolnoma jasna, po mojem mnenju nastopijo naša vprašanja innaše delo. Res pa je, in pritrjujem vsem ostalim poslanskim kolegom, da se v zadnjem času dogajajo takšne in drugačne stvari, ki pa so pomembne za naše nadaljnje delo in delo naših komisij. Z vso odgovornostjo tu obljubim, da bom tudi temu primeru, ko bo slika nekoliko bolj jasna, s svojo aktivnostjo in političnim vprašanjem na vseh odborih in komisijah, kjer delujem, posvetil posebno pozornost. Ne bi pa želel ocenjevati dogodka prek vseh tistih, ki kakorkoli plasirajo takšne in drugačne medijske članke. Zato v danem trenutku te razprave ne morem podpreti, ker menim, da bi bila zaradi dela organov preuranjena.
Hvala lepa, kolega Kangler. Kolega Petan je želel besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Ta primer in to, kar smo slišali, dokazuje, da noben zakon, ki ga sprejmemo, da bi neko stvar uredili, ne garantira, da se bodo stvari uredile. Če za to ni pravega okolja, če ni pravega vzdušja, če ni prave pripravljenosti, noben zakon ne pomaga nič. Oglasil sem se pa tudi zato - seveda bom ta predlog podprl - ker se je zgodilo ali pa tako izgleda, no, da ne bom prejudiciral, da se bo začelo dogajati tisto, na kar sem opozarjal ob sprejemanju te spremembe zakona o policiji. Tisti, ki ste bili na tej sejiodbora, in tisti, ki ste seji sledili in veste, kaj sem dejal, mi boste pritrdili. Dejal sem, da ta sprememba zakona omogoča, da lahko pride do politizacije policije, da lahko pride do vmešavanja politične sfere v strokovno delo policije. Na to sem opozarjal in zato se sedaj oglašam. Izgleda, da se to začenja dogajati. Jaz upam, da se motim. Bom zelo vesel, če se bo pokazalo, da to ni tako, ampak bojim se, zadnji dogodki, ne samo ta, ampak tudi v Kopru in verjetno še kaj drugega, in tisto kar se ne zgodi, pa bi se moralo zgoditi, dokazuje neke črne slutnje. Seveda pri tem pa ne želim dajati kakršnegakoli mnenja naprej in odločati, ampak zato bi pa želel, da bi bila ta razprava, da bi tudi tam nekaj razčistili. Hvala lepa.
Nikogar ne bom prekinjal, če bo govoril v roku časa, ki ga ima, ampak predlagam, da ne izkoristimo tega kot polemiko, ampak samo kot kratko in jasno obrazložitev glasu. Kar nekaj kolegov je še prijavljenih. Najprej kolega Drobnič, za njim kolega Cukjati. Prosim.
V imenu poslanske skupine bi rad povedal, da bomo mi ta predlog podprli. Ne zato, ker bi želeli naprej imeti obsodbo. Ne vemo, kaj je, in zato tudi predlagamo, da se to razčisti. Ne samo zaradi tega primera. To je morda samo sprožilni mehanizem. Vemo, da je vrsta primerov, ki so bili sporni zaradi poseganja z ene ali druge strani in je to metalo slabo luč na policijo. Ta slaba luč je ostala, čeprav nismo prišli do odgovorov s strani ministrstva, s strani vlade, kaj dejansko je. Zato mi ne trdimo, da je vnaprej nekaj narobe kar tako, ampak glede na te postopke in te dogodke, ki so se odvijali v zadnjih letih v Sloveniji, zlasti pa ta zadnji, je potrebno, da državni zbor o tem spregovori. Mi podpiramo to, da državni zbor, zlasti pa vlada in izvršna oblast spregovori. Hvala lepa.
Kolega Cukjati. Prosim.
Ne pozabimo, da je bil pretepen eden izmed nas. Eden izmed nas. In da so izjave policije nekaj povsem drugega, kot pa so izjave poslanca. Ne vem, kaj je res. Meni se Barovič še nikoli ni zlagal. Nič. In izjave so bile povsem različne. Gospod Potrč, če bi mene pretepli, jaz bi želel, da bise to razčistilo tukaj. Ali smo mi ena skupnost? V teh letih smo pa vendarle postali, se je vzpostavil nek odnos. Če bi vas pretepla policija, pa bi se postavil sum, ali pa bi vi rekli, po nedolžnem so me, jaz bi bil prvi, da bi rekel, moramo to razčistiti tukaj notri v tej družini. Gospodje, kdor bo glasoval za, bo član tega kolektiva, kdor pa bo proti temu, jaz se bojim, kaj se bo zgodilo, če bom jaz v Barovičevi koži. Zelo bom razočaran.
Kolega Džuban. Ne, ni polemike. Ni polemike, to sem opozoril. Prosim, da vsi poskrbite, prosim, da nihče ne govori tako, da izzove polemiko. Prosim za kolegialnost, o kateri je bilo malo prej besede. Najprej kolega Džuban. Prosim za kolegialnost in za spoštovanje poslovnika. Prosim.
Hvala lepa gospod predsednik. Jaz seveda tega sklepa me bom podprl. Najprej iz preprostega razloga, ker me ni nihče prepričal, da imamo kakršnokoli poslovniško možnost, da mi danes odločamo o tem, da jutri ugotavljamo, kdo je imel prav, v tem primeru, pa na naslednji seji. In se nič ne bom počutil manj vrednega člana tega kolektiva, če tega predloga ne bom podprl iz preprostega razloga, ker mi nismo organ, da o tej zadevi presojamo in razsojamo in na koncu morda celo odločamo. Koliko jih bo "za" in "proti", da odločimo, ali je bil primer pravilno obravnavan ali ni. Drugo je to, da lahko ta državni zbor, ki v javnomnenjskih raziskavah ni ravno visoko spoštovan, zapravi še tiste zanj pozitivne točke, ki jih ima, če bomo tako zadeve obravnavali, da danes odločimo o tem, kako si je pa policija upala lotiti poslanca ali župana. Mi danes nič ne vemo. Imamo eno zgodbo, drugo zgodbo in polno drugih zgodb, pa bomo odločali o tem, kdo je imel prav. Zakaj pa tudi mine bi bili zmotljivi? Vsak starš, normalno močno odreagira, če so vpleteni njegovi otroci. Z vsem spoštovanjem do reakcije gospoda Baroviča, če je bilo temu res tako. Podrobnosti pa ne poznamo, in bomo odločali o tem, kdo je imel prav oziroma ali naj se zadeva obravnava v tem zboru, preden vemo do konca, za kaj sploh gre. Hvala lepa.
Kolega Kremžar ima besedo.
Hvala lepa. Mislim, da bi hudo narobe ravnali, če bi vsakič, ko se nekemu poslancu nekaj zgodi, ta državni zbor opravil zelo resno razpravo o tem, kaj se je zgodilo poslancu. Mi vendarle nismo sindikalno združenje, ampak naj bi počenjali nekaj drugega. Drugo, institucije sistema obstajajo, delujejo, institucije sistema morajo delovati in institucije sistema morajo biti nadzorovane. Mi imamo mehanizme v tej državi, kako so nadzorovane institucije sistema, tudi v tem državnem zboru,imamo mehanizme, kako se nadzirajo te institucije. In ti mehanizmi naj počno svoje. Državni zbor ni politično sodišče. V zadnjih dneh, že dvakrat, trikrat smo dobili pobude za to, dajmo obravnavati ta primer, dajmo obravnavati tisti primer, in to, dovolite primere, ki so, jaz ne znam zdaj po policijsko to reči, ampak ki so v teku, ki so v preiskavi, ki so v postopku. Ali bomo mi zdaj igrali tožilce, sodnike, policaje? Saj to vendarle ne gre. Državni zbor je zakonodajno telo, ki pa ima komisijo za nadzor tega, onega in tretjega. Te komisije naj opravijo to, kar se zahteva, da bi opravljali mi. Državni zbor je zakonodajni organ in naj ostane zakonodajni organ, ne pa neko hitro politično sodišče. Zato niti približno ne bom podprl takšnega predloga. Hvala lepa
Še dva prijavljena imam. Kolega dr. Bernik najprej in za vami kolega dr. Brejc. Najprej kolega dr. Bernik. Prosim. Ali lahko vključite mikrofon?
Jaz bom glasoval za ta predlog, in sicer iz naslednjih razlogov. Prvič, ta incident se je zgodil našemu kolegu poslancu. Drugič, zdelo se mi je, da je bil minister za notranje zadeve včeraj aroganten in se je izvijal. Tretjič, ker se mi zdi, da ta zadeva spada sem, ne iz teh razlogov, kot so bili rečeni, da mi nismo to in ono, ampak smo tudi preiskovalni organ, ki mora gledati, kako se obnašajo oblasti. Četrtič pa zaradi naslednjega razloga: novi poslovnik je pisan na kožo tistim, ki nekateri ne razumejo demokracije in zdi se mi, da je potrebno, da se od časa do časa tudi uveljavimo tukaj kot poslanci, da nismo samo uradniki, ki nas drugi uradniki kontrolirajo in nam pripovedujejo kaj narediti in kaj ne narediti. Mislim, da so take zadeve del demokracije. Čeprav lahko rečemo, da pri nas ni bog ve kaj pluralizma, se mi zdi, da bi vse stranke tu v tem parlamentu bi morale biti vesele, da se taki pojavi razjasnijo. To bi morala celo policija podpirati, če je to, kar pravijo, res, potem jim to samo koristi, če pa ni res bodo pa posledice. Isto velja za gospoda Baroviča, našega kolega. Jaz mislim, da je to nujno razčistiti, ker drugače bomo imeli blato na obrazu. Hvala.
Hvala. Dr. Brejc.
Hvala lepa, gospod predsednik. V predlogu, ki ga je dal gospod Peče, ni nobenega namiga o tem, da bi bil kdo kriv na eni ali drugi strani. Gre zgolj za to, da se o tem opravi razprava. Jaz bom ta predlog podprl. Podprl ga bom zato, ker mislim, da moramo izraziti solidarnost z enim izmed našihkolegov. Solidarnost zato, ker je bil v spopadu, da rečemo, z represivnimi organi, ne glede na to, kdo je kriv. Ampak on je šibkejša stran v tej zadevi in on je naš kolega. In če je naš kolega, potem se moramo kolegialno obnašati. Saj to je čisto elementarna zahteva. Vse to, kar pa govorijo gospodje Lavrinc in tako naprej o zakonih in tako naprej, smo pa poslušali pri predlogu za ustanovitev preiskovalne komisije v zadevi Petek. Hvala.
Sedaj bomo odločili o predlogu sklepa, ki se glasi: Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve dr. Rada Bohinca na poslansko vprašanje kolega Saša Pečeta v zvezi z ravnanjem policije s poslancem državnega zbora. Glasujemo! Prosim za pozornost! Smosredi glasovanja. 68 navzočih. 19 za in 45 proti. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 45.]] Tako sklep ni bil sprejet. Kolega Jože Tanko je predlagal sklep, ki se glasi: "Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za kulturo, gospe Andreje Rihtar na poslansko vprašanje glede izvrševanja zakona o medijih. Želi kdo obrazložiti glas? Kolega Tanko, prosim.
Hvala za besedo. Da samo osvežim spomin. Gospo ministrico sem vprašal, na kakšen način poteka nadzor in kakšne so ugotovitve ministrstva za kulturo pri nadziranju medijev po vsebinah, ki sem jih navedel v obrazložitvi. Zanima me tudi, ali so že izrečeni kakršnikoli ukrepi in eventualno tudi kakšna kazenska sankcija. Rad bi ta zbor opozoril nato, da večina določb, o katerih sem spraševal, bi morala biti uveljavljena najkasneje do konca leta 2001, nekatere do konca leta 2002, in da bi najmanj eno leto in pol oziroma dve leti in pol moralo potekati po določbah zakona inšpekcijsko nadzorstvo. Tako glede vprašanja upravljavskih, lastniških in glasovalnih pravic, to bi moralo biti objavljeno tako februarja 2002 kot 2003. To je 64. člen zakona o medijih. Razvid medijev, rok 26. maj 2002, leto in pol. Omejitve lastništva in koncentracije bi morale biti objavljene in znane novembra 2002. To so členi od 56 do 58 zakona o medijih. Nezdružljivost oglaševalske in RTV dejavnosti, RTV in radijski in tako naprej, november 2002. Operaterji, priglasitev programov in programski svet, konec leta 2001. Ministrica ni odgovorila na niti eno vprašanje. Glede na to, da nisem dobil odgovora, je ta zadeva zrela ne samo za odgovor za razpravo oziroma za moj predlog, ampak je več ali manj zrela tudi za interpelacijo, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razpravo.]] [[...]]ker gre za očitno neizvrševanje obveznosti za kulturo in inšpekcije, ki jo ima v zakonu o medijih.
Kolega Petan, kolega Bevk.
Hvala za besedo gospod predsednik. Povedal bom samo tisto, kar bi moralo biti narejeno v tem času, sprejetje zakona, pa ni bilo, zato bom podprl ta predlog. Maja 2001, se pravi pred več kot dvema letoma je bil sprejet zakon, ki bi naj prinesel več reda in preglednosti na medijskem področju. Izdajatelji bi morali vsako leto do konca februarja, prvič februarja 2002, drugič februarja 2003 v Uradnem listu objaviti podatke o pravnih in fizičnih osebah, ki imajo najmanj 5% kapitala ali glasovalnih in upravljavskih pravic v njegovem premoženju. Prav tako bi morala biti objavljena imena članov uprave oziroma upravljanja in nadzornega organa izdajatelja. To je 64. člen. Povsem jasno bi moralo biti stanje v razvidu medijev, to je 12. člen. Uveljavitev za eno leto. Se pravi, stanje glede omejitev lastništva in koncentracije ali brez povezanih oseb. To so 56. do 58. člen. Rok je 18. mesecev do konca leta 2002. Stanje glede združljivosti opravljanja radijske in TV dejavnosti, oglaševalske in RTV dejavnosti pa telekomunikacijske in RTV dejavnosti, 59. do 61. člen, rok za uveljavitev je konec leta 2002. Tudi operaterji bi morali do konca leta 2001 priglasiti programe [[o tem govori 113. člen]] , ki jih prenašajo, prav tako pa tudi konstituirati programske svete in sprejeti ustrezen akt [[o čemer govori 114. člen]] . Za upravno in inšpekcijsko nadzorstvo nad izvajanjem določb zakona je pristojno ministrstvo za kulturo. Od tega ni bilo narejenega čisto nič. Sedaj je praktično že več kot dve leti in pol, pa ni storjenega nič od tega, kar zakon predpisuje. Zato bi bilo prav, da opravimo razpravo o tem in spomnimo tiste, ki so karkoli dolžni glede na črko zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Bevk, za vami dr. Bajuk. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov menimo, da razprava po 246. členu poslovnika državnega zbora ni potrebna, ker je ministrica za kulturo Andreja Rihter v svojem odgovoru že delno odgovorila na zastavljeno poslansko vprašanje kolega Tanka. Za drugi del zahtevanih pojasnil pa je dejansko smiselno pridobiti pismeno informacijo, ki pa jo je ministrica Rihterjeva kolegu poslancu tudi obljubila. Hvala lepa.
Kolega dr. Bajuk, za vami kolega Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsednik. Poslanska skupina Nove Slovenije bo ta predlog podprla. Nujno je, da ta državni zbor prične sistematično zahtevati od izvršilne oblasti dosledno spoštovanje zakonov, ki jih državni zbor sprejema. Danes sem že imel možnost in sem moral opozoriti na določene stvari,rad bi pa seznanil tudi vse kolegice in kolege, da ne gre samo za to, da se podzakonski akti ne izvajajo, da stvari, ki bi jih izvršilna oblast po zakonu morala opraviti, le-ta popolnoma ignorira, v eklatantnem - pač, pozabimo na vse to, mi delamo, kar hočemo. Fevdalizma je že zdavnaj konec in v Sloveniji mora priti do pravne države. Danes sem moral pisati gospodu predsedniku vlade in ga vprašati, zakaj se letos še vedno ne spoštuje 73. člena zakona o javnih financah, ko bi nam morali poslati poročilo o izvrševanju proračuna za pol leta. Ga ni! Gospoda ministra ni! Poročila ni! Zakaj ga ni? Ja, zato, ker delajo, kar hočejo. In če mi ne bomo teh stvari zahtevali, če ne bomo jasnih odgovorov od izvršilne oblasti zahtevali, se nam bo to dogajalo še in še. Odgovornost vseh nas je, da na to vprašanje, ki ga je zastavil kolega Tanko, zahtevamo odgovor od ministrice in da opravimo takšno razpravo, kot se v državnih zborih to spodobi. Hvala lepa.
Kolega Jerovšek.
Hvala lepa. Zelo sem hvaležen kolegu Tanku, da je opozoril na flagrantno kršenje zakona o medijih, na njegovo neizvajanje skozi dve leti. Upam, da se vsi v tej dvorani zavedamo, kaj pomeni kršenje zakonodaje s strani ministra, kakšne so politične konsekvence in kakšna je politična higiena v svetu ob takih primerih. Upam, da se ministrica, ki se ima tudi za ministrico za kulturo tega zaveda. S tem, ko se ne objavljajo deleži, upravljalske pravice, programi, vsebine, kar bi se moralo izvajati že dve leti, s tem se pokriva in prikriva dejansko stanje stvari v tej družbo. S tem se vrši pritisk na novinarje, ki nimajo znotraj uredništev pravic, ki jim gredo tudi po tem zakonu. S tem se lakirajo vse nepravilnosti, ki so prisotne v tej družbi. Ni politične volje s strani ministrice, njene stranke in vladajoče elite, da bi zakon, s katerim nismo bili zadovoljni, ko smo ga sprejemali, ker tudi, če se bi izvajal, bi bil nezadosten, ne dovolj dober. Ni politične volje, da bi se ta zakon izvajal. In to je škandalozno.
Lahko prosim za mir v dvorani?
Moram reči, da je škandalozno, da se pravzaprav marsikdo v tej državi ne zaveda, na kakšen način se izogiba in se krši zakonodaja. Jaz upam, da bo ta zbor potrdil to razpravo in da bomo dosegli to, ker hkrati sem prebral odgovor ministrice. Ministrica je rekla, da je žal škoda, da na te stvari kolega ni opozoril prej, da bi se lahko pripravila. Ja, to bi morala zreferirati v vsakem trenutku. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Drobnič, sedaj imate vi besedo, za vami še kolega Kelemina in potem mislim, da je [[...]]Še kolega Cukjati. Prosim, najprej kolega Drobnič.
Menim, da moramo opraviti to razpravo, ker ministrica ni odgovorila. To je en del tega odgovora, drugi del je pa, da ne izvršuje tistega, kar ji zakon določa. Ali je to nedelavnost ali pa ne želi, to bo pokazala tudi razprava. O poslanskih vprašanjih oziroma odgovorih vlade bi morali večkrat razpravljati. Da smo dobili statistiko o odgovorjenih vprašanjih, je žalostna podoba tega državnega zbora. Ne državnega zbora, vlade Republike Slovenije. Na 50 procentov vprašanj poslancev ne odgovarja. Se požvižga na državni zbor. Preprosto jih ni, imajo možnost, da odgovarja generalni sekretar vlade, njega ni, ne odgovarja. Uvedli smo inštitut, da se vnaprej postavi vprašanje, da se ga vnaprej definira, da se ne preseneti ministra ali ministrico zvprašanjem. Ali je kaj zaleglo? Izplen, odgovori so še v manjšem deležu. Ta vlada resnično ne deluje. In o tem je potrebno opraviti razpravo. Potem pa pravite, pustimo to, tisto, kar mora izvršna oblast narediti, v prejšnjem primeru vprašanja glede policijskih zadev. Kako naj preložimo na to, če ne delajo. Preprosto ne delajo tega kar jim veleva zakon. In lahko potem pričakujemo nek soliden sistem medijev? Ne moremo. Kršene so pravice, zato bom podprl ta predlog, da se opravi razprava in da dobimo pravi odgovor in tudi, kaj namerava vlada oziroma ministrica narediti in kdaj bo to naredila. Zaveza.
Najprej kolega Cukjati, za njim kolega Kelemina.
Glede na to, da je naše delo Sizifovo delo oziroma nesmiselno delo, če zakonodajna veja oblasti ne spoštuje zakonov, potem je naše delo nesmiselno. Izvršna veja ne izvaja tega, kar mi tukaj sprejmemo. Primer škandaloznega nakupa operacijskih miz v Kliničnem centru se ne bi dogodil, če bi minister za zdravje spoštoval zahteve nacionalnega programa zdravstvenega varstva, ki je bil sprejet leta 2000 in ki mu je naložil sprejeti standarde, določiti strokovne skupine, ki bodo spremljale nakup in [[...]]
Mir med razpravo!
[[...]]in spremljanje te opreme. Tako je tudi na področju, ki ga pokriva ministrica. Obstaja vrsto zakonov, podzakonskih aktov, ki niso bili sprejeti in seveda škoda je tu, škoda se dela. Mislim, da so to stvari, ki so včasih pomembnejše, kot pa so stvari, ki jih obravnavamo pri posameznem zakonu. Državni zbor bi se moral tudi s takimi stvarmi, ki so sprožene pri poslanskih vprašanjih, ukvarjati. To so, poudarjam, včasih pomembnejše stvari, kot pa samo sprejemanje posameznega zakona.
Še kolega Kelemina, potem bomo prešli na odločanje.
Hvala lepa. Kolega Tanko je prav gotovo dobro postavil vprašanje, vendar je odgovor ministrice dejansko bil slab oziroma nezadosten in zato je potrebno in nujno, da se opravi ta dodatna razprava. Zavedamo pa se verjetno vsi, predvsem pa poslanci koalicije, da take napake več ne boste delali, ki ste jo naredili, ko ste podprli, recimo, kakšen predlog razprave, potem pa vam je bilo žal oziroma ste dobili verjetno lekcijo po glavici malo, da se to več ne sme zgoditi in sedajle te napake logično ne boste več naredili. Jaz se zavedam, da so take razprave [[...]]
Ni polemike iz klopi!
[[...]]zelo boleče za vas.
Ni polemike iz klopi!
Treba je ugotoviti, kje so tisti razlogi oziroma zakaj takšen odnos izvršne veje oblasti ali posameznih ministrov do neizvrševanja zakonodaje. Potem seveda se lahko tudi ugotovi, kdo zadaj za vsem tem stoji. Definitivno je, da medije v tej državi ima v rokah tista, o kateri sem prej govoril, paradržavna oblastna oligarhija, ki je tako globoko v zemlji zakopana, da jo seveda mi navadni državljani izredno težko vidimo in najdemo. Ampak počasi se bo verjetno odkrila. Sedaj upam, da boste verjetno tudi, ker mi poslanci pač izkoriščamo vsak možen inštitut, ki ga kot poslanci imamo na podlagi poslovnika, da boste tudi verjetno kmalu inštitut obrazložitve glasu ukinili, kajti tudi tukaj včasih najdemo kakšno besedo, ki vas mogoče zbode. Jaz upam, da boste tudi to kmalu naredili, da bomo ja popolnoma nedemokratičen in tudi neprepoznaven državni zbor. Hvala.
Kolega Jože Tanko je torej predlagal sklep, ki se glasi: "Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za kulturo, gospe Andreje Rihter, na njegovo poslansko vprašanje, glede izvrševanja zakona o medijih." O tem predlogu sklepa glasujemo. Prosim za pozornost, smo sredi glasovanja. Mir v dvorani, smo sredi glasovanja. 62 navzočih, 18 za in 41 proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 41.]] Ta predlog ni bil sprejet. S tem smo odločili o vseh zadevah 2. točke dnevnega reda. Prehajamo na odločanje o zadevah prekinjene 3. točke dnevnega reda. To je bila oziroma je druga obravnava predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost. Najprej bomo prešli na odločanje o vloženem amandmaju k 39. členu. Glasovali bomo o amandmaju, ki ga je vložil poslanski klub Liberalne demokracije k 39. členu. Glasujemo o amandmaju k 39. členu. Prosim za pozornost, smo sredi glasovanja. 67 navzočih, 62 za in 2 proti. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 2.]] Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Vlada je, če sem prav obveščen, že dala predlog, da bi na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika, še na tej seji opravili tudi tretjo obravnavo predloga zakona. O tem predlogu bo sedaj državni zbor odločil. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Rekel sem že, da imamo predsedujoči novo napravo za ugotavljanje rezultatov in da moramo dvakrat preveriti način, da ne bi bilo kakšnih nesporazumov. Smo sredi glasovanja. 65 navzočih, za 54 in 8 proti. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da smo ta postopkovni predlog sprejeli. Tako bo državni zbor tretjo obravnavo opravil v četrtek, 2. oktobra letos, po končani zadnji točki dnevnega reda te seje. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bo vključen sprejeti amandma, in člen, h kateremu je bil amandma sprejet. Amandmaje k temu členu lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. S tem je ta 3. točka tudi prekinjena. Prehajamo na odločanje o zadevah 4. točke dnevnega reda, to je glede druge obravnave predloga zakona o dopolnitvi zakona o trošarini. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa. Predlog zakona o dopolnitvi zakona o trošarini, druga obravnava, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo! Glasujemo o predlogu sklepa, da ta predlog ni primeren za nadaljnjo obravnavo. 70 navzočih, za 61 in 3 proti. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zbor ta predlog sprejel. Zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona o dopolnitvi zakona o trošarini končan. S tem je končana tudi ta točka dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko in odločanje o zadevah, povezanih z njo. To je z drugo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o igrah na srečo. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Poslanska skupina Nove Slovenije je vložila dva amandmaja k 8. členu. Najprej bomo glasovali o prvem amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k 8. členu. Prosim za pozornost. Glasujemo! Pardon. Prekinjam. Sedaj bo kolega Drobnič obrazložil svoj glas. Pogledal sem po dvorani, vendar vas nisem opazil. Se opravičujem.
Hvala lepa za besedo, da lahko obrazložim svoj glas. Ta amandma se nanaša na to, da bi večji del koncesij, kot je do sedaj, namenjali za razvoj humanitarnih in športnih dejavnosti v Sloveniji. Mislim, da je to potrebno za to, da se tudi podeželje in ruralni del razvije, kar se tega tiče. To ne bo vplivalo na samo delovanje in tržno pozicijo teh organizatorjev iger na srečo. Ohranjali bodo enak kompetenčni položaj. Zato predlagam, da se ta amandma podpre.
Glasujemo o prvem amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k 8. členu. Glasujemo o predlogu. Prosim za pozornost. Smo sredi glasovanja. 68 navzočih, 7 za in 49 proti. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti 49.]] Amandma ni bil sprejet. Prav tako ta poslanska skupina Nove Slovenije vlaga drugi amandma k 8. členu. Glasujemo. Prosimo za pozornost. Smo sredi glasovanja o drugem amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije. 63 navzočih, 59 za in 2 proti. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Tako smo končali z glasovanjem o amandmajih. Ima vlada kakšen postopkovni predlog? Prosim.
Upoštevajoč razpravo o predlogu zakona in glede na to, da so izpolnjeni pogoji 138. člena poslovnika državnega zbora, vlada kot predlagateljica zakona predlaga, da državni zbor opravi tretje branje tega predloga na tej seji, in to po možnosti v četrtek.
Hvala lepa, gospod državni sekretar. Vlada predlaga, da bi še na tej seji opravili tretjo obravnavo. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Prehajamo na odločanje o tem postopkovnem predlogu. Glasujemo. Če bo več kot tretjina proti, sklep ne bo sprejet. 67 navzočih, 53 za in 11 proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je sklep potrjen. Državni zbor bo to obravnavo opravil v četrtek, 2. oktobra 2003, po končani zadnji točki dnevnega reda. Službe zbora so dolžne pripraviti pregled, v katerega bo vključen tudi sprejeti amandma. Amandmaje k temu členu lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. S tem je ta točka dnevnega reda prekinjena. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda - z drugo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zaščiti živali. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zaščiti živali v drugi obravnavi ni primeren za nadaljnjo obravnavo." Imamo želje za obrazložitev glasu. Po vrsti, najprej kolega Sok.
Hvala za besedo. Na seji odbora za kmetijstvo smo, mislim, da soglasno podprli in soglašali, da reševanje vprašanja invalidov ne sodi v zakon o zaščiti živali. To se nam je v bistvu zdelo nenavadno, lahko bi rekel, tudi nespodobno. Tako smo sprejeli sklep, da naj vlada to vprašanje reši celovito z zakonom o integraciji invalidov, ki bi reševal tudi druga odprta vprašanja. Danes sem tukaj začudeno ugotovil, da je prišlo do spremembe v tem razmišljanju in da je večina poslanskih skupin izjavila, da bo nasprotovala temu sklepu odbora za kmetijstvo. To pa seveda na drugi strani pomeni, da s tem razrešuje vlado odgovornosti, da to vprašanje celovito reši. V naši poslanski skupini ostajamo pri svojem mnenju in mislimo, da te spremembe niso zadostne in da zakon kot takšen v praksi ne bo mogel zaživeti in ne bo mogel delovati, ker je to vprašanje povezano z marsičim drugim tudi v nekaterih drugih zakonih. Tako bomo glasovali za ta sklep odbora za kmetijstvo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo za obrazložitev glasu ima dr. Bajuk. Ste se prijavili? [[Ne.]] Hvala lepa. Kolega Brenčič, obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Žal zaradi obveznosti nisem mogel biti navzoč, ko se je predmetna točka obravnavala ob 15.00 uri popoldan. Želim pa povedati, da bom predlog sklepa zavrnil. Menim, da moramo v tem primeru ugotoviti nekaj. Zakon o zaščiti živali lahko imenujemo tudi zakon o pravicah živali. In če je kaj pozitivno v poslanstvu živali do človeka, potem je to prav gotovo poslanstvo psa vodnika do svojega skrbnika ali kako bi temu rekel, varovanca. Menim, da v tem kontekstu skoraj ne razumem vlade, da je tako odklonilna do tega predloga, ki je sicer predlog, ne glede na to, kdo ga je vložil v državni zbor, vsaj za moj pogled, pozitiven. Morda ni samoobličnost, s katero je zapisan ta odstavek v predlogu zakona, najbolj, bi rekel, dodelana. To je mogoče dodelati v drugi obravnavi. Zato je edino smiselno, da zakon pospremimo v drugo obravnavo in ga tudi v skladu z mnenjem zakonodajno-pravne službe in tudi razmisleki vlade dodelamo. V vsakem primeru pa ni pričakovati, da bo kaj hitro na klopeh predlog zakona o izenačevanju možnosti invalidov. In če nič drugega, da takrat naj stopi ta predmetnost v ta zakon. Šele takrat, ko bomo sprejeli zakon, ki naj bi bil bolj primeren za to temo, pa lahko v prehodnih odločbah to uredimo. Pozivam vas, da rešimo v korist invalidov, slepih ta zakon drugače, kot da zavrnemo njegovo predmetnost, in sklep matičnega delovnega telesa zavrnemo. Hvala.
Besedo za obrazložitev glasu ima še mag. Drobnič.
Hvala za besedo. Z vsebinskega vidika pravzaprav ne bi bilo treba nasprotovati temu predlogu zakona, ampak poslušali smo kontekst, v kakšnem se sprejema. Poleg tega pa ta problematika ni celovito urejena. Nekaj je res, vlada obljublja že nekaj let zakon o integraciji invalidov oziroma o izenačevanju možnosti, ker bi bilo treba, ne samo ta vidik urediti, ampak še marsikaj drugega. Dostopnost do zgradb, enakost do šolanja, tudi nekaterih socialnih pravic, v pravi smeri izenačevanja možnosti, da bomo lahko sledili vsaj nekaterim povprečnim državam s povprečnimi standardi, kar se tiče oseb, ki so kakorkoli hendikepirane. Jaz sam ne bom nasprotoval takšni pobudi, nisem pa za to, da se v ta zakon umesti. Hvala lepa.
Hvala in še kolega Sušnik, ki ima besedo za obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Jaz bom glasoval proti predlogu zakona, da predlog zakona o dopolnitvah zakona o zaščiti živali ni primeren za nadaljnjo obravnavo, ker mislim, da je, ne glede na vse pomisleke, ki so bili izraženi v obravnavi in ki letijo na nepopolnost ureditve, vseeno treba prisluhniti tistim 29 oziroma 30 invalidom, slepim ali invalidom, ki potrebujejo pomoč psa vodnika, da se jim omogoči vstop v javne prostore in javna prevozna sredstva. V to nas nenazadnje sili tudi naša ustavna ureditev, v to nas silijo pozivi mednarodnih združenj, organizacije združenih narodov in v to nas bi vsekakor morala prisiliti tudi človečnost, odnos do sočloveka, in to odnos do sočloveka, ki ga že tako pestijo tegobe življenja, ki se že tako srečuje s problemom v svojem življenju, v svojem preživetju. Zaradi tega bom glasoval proti predlogu matičnega delovnega telesa in tako bomo glasovali tudi slovenski demokrati. Hvala lepa.
Hvala. Lahko preidemo na glasovanje. Odločali bomo o predlogu sklepa, ki se glasi: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zaščiti živali, druga obravnava, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih 64, za sta glasovala 2, proti 55. [[Za je glasovalo 2.]] [[Proti 55.]] Predlog sklepa ni bil sprejet. Ugotavljam, da zbor predlagana sklepa ni sprejel. Zato ga bo matično delovno telo obravnavalo v drugi obravnavi in pripravilo dopolnjen predlog zakona za obravnavo na eni izmed naslednjih sej državnega zbora. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajam na 9. prekinjeno točko dnevnega reda, na obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu - skrajšani postopek. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu, skrajšani postopek, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Lahko preidemo na odločanje o predlaganem sklepu? Kolega Sušnik, obrazložitev glasu.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Jaz bom vsekakor glasoval proti predlaganemu sklepu matičnega delovnega telesa. Proti bom glasoval zato, ker mislim, da državni zbor še enkrat zamuja priložnost, da naredi en korak v smeri urejanja kritičnih zadev na področju kmetijstva in s tem na področju podeželja. Ne gre za velik korak. Vendar bi ta korak, korak, ki bi ga naredili z obravnavo zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o veterinarstvu, s katerim bi ukinili dvojnost v primeru izdajanja zdravniških spričeval za notranji promet in dvojnost, ki jo omeni istočasnost uveljavljanja sledljivosti oziroma potnega lista. S tem bi naredili en pomemben korak, dali bi en pomemben namig slovenskemu kmetijstvu, da temu državnemu zboru ni vseeno, kajse dogaja s kmetijstvom, kaj se dogaja s podeželjem. Na žalost kmetijstvo res prispeva samo 3% bruto družbenega proizvoda, vendar je treba istočasno vedeti, da je od kmetijstva posredno ali neposredno odvisna polovica slovenskih prebivalcev, ki živimo na podeželju. Tak odnos do slovenskega kmetijstva, za katerega agroekonomisti ugotavljajo, da je v vse slabšem položaju, je podcenjujoč in jaz nimam upanja, da bi se sedaj spremenil oziroma mogoče se bo spremenil takrat, ko bo kmetov manj kot uradnikov ali veterinarjev. Druge poti najbrž ni videti. Hvala lepa.
Hvala. Prehajamo na odločanje. Prosim za pozornost! Glasujemo! Navzočih nas je 63. Za je glasovalo 47, proti 14. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o azilu, skrajšani postopek. Smo pri tretji obravnavi predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker k dopolnjenim predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me vlada oziroma zakonodajno-pravna služba nistaobvestili, da bi bil zakon neusklajen. Obrazložitev glasu kolega Jaša Zlobec, prosim.
Jaz bom sicer glasoval za ta zakon, ker pač drugače ni mogoče, ampak moram pa reči, da [[...]]
Prosim za pozornost do razpravljalca.
[[...]]ko pridemo do azila, ko pridemo do azilantov, ko pridemo do takih stvari, se desnica seveda zadovoljno krohoče zaradi tega, ker to ni slovenska kri, ampak je to neka tuja kri. Problem je v tem, da je tukaj za tistega, ki hoče dobiti azil, mora imeti, sem jih preštel, več kot 60 podatkov. Glede na to, da ljudje, ki prihajajo prek državnih meja nimajo dokumentov, nihče ne more imeti teh 60 in več dokumentov, da bi dokazali, kako so popolnoma nedolžni in v redu. To na ta način se ne dela zaradi tega, kar pa pomeni, da bo število azilantov zmeraj manjše, če jim bomo take težave eno za drugo dajali na pot. Če pogledamo druge države, ki imajo bistveno več azilantov, so bistveno bolj človeške in odprte tej zadevi. Glasoval bom za, ampak precej grenko.
Hvala. Prehajamo na odločanje. Prosim za pozornost! Glasujemo. Navzočih nas je 63, za je glasovalo 50, proti 2. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog zakona sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo še na poslednjo, 12. točko dnevnega reda - na tretjo obravnavo predloga zakona o humanitarnih organizacijah. Ker k predlogu zakona v drugi obravnavi ni bilo vloženih amandmajev, prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me vlada oziroma zakonodajno-pravna služba nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Zato prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Prosim za pozornost. Glasujemo o zakonu v celoti. Navzočih 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, 1 proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog zakona sprejet. S tem zaključujem 12. točko dnevnega reda in prekinjam 29. sejo Državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10.00 uri. Hvala za sodelovanje in na svidenje!