Hallo! Labrīt, godātie kolēģi! Lūdzu, ieņemiet vietas! Sāksim Saeimas 2020. gada 9. janvāra sēdi. Prezidija vārdā es visiem kolēģiem deputātiem novēlu laimīgu jauno gadu! (Starpsaucieni: “Paldies!”; “Laimīgu!”) Šodien mēs ar prieku uzņemam mūsu rindās atpakaļ kolēģus Juri Jurašu, kas ir izcīnījis Satversmes tiesu, un Ati Zakatistovu! Mēs priecājamies par jūsu atgriešanos. (Aplausi.) Pirms uzsākam izskatīt sēdes darba kārtību, ir izskatāmi priekšlikumi par grozījumiem Saeimas sēdes darba kārtībā. Ministru kabineta likumprojekts “Grozījumi Republikas pilsētas domes un novada domes vēlēšanu likumā”. Prezidijs ierosina to iekļaut darba kārtībā. Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsauciens: “Jā!”) Ir iebildumi. Lūdzu zvanu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 67, pret - 3, atturas - nav. Likumprojekts ir iekļauts Saeimas šodienas sēdes darba kārtībā. Likumprojekts “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šī likumprojekta iekļaušanu darba kārtībā? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļu piemērošanu brīvostās un speciālajās ekonomiskajās zonās””. Vai deputātiem ir iebildumi pret šī likumprojekta iekļaušanu? Iebildumu nav. Likumprojekts ir iekļauts darba kārtībā. Likumprojekts “Preču zīmju likums”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šī likumprojekta iekļaušanu darba kārtībā? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Lēmuma projekts “Par Saeimas deputāta Jura Juraša ievēlēšanu Publisko izdevumu un revīzijas komisijā”. Vai ir iebildumi? Iebildumu nav. Darba kārtība grozīta. Likumprojekts “Grozījums likumā “Par tautas nobalsošanu, likumu ierosināšanu un Eiropas pilsoņu iniciatīvu””. Iekļaut darba kārtībā. Vai ir iebildumi? Viens vēlas runāt “par”. Lūdzu! Vārds deputātam Viktoram Valainim.
Labrīt, augsti godātie kolēģi! Sveiciens visiem jaunajā gadā! Kolēģi, apsveicu ar atgriešanos Saeimas sēdē! Un izstāstīšu par šo likumprojektu. Aicinu iekļaut to šodienas sēdes darba kārtībā un nodot arī komisijai. Likumprojekts pēc būtības paredz vienlīdzināt tās iespējas, kas ir iedzīvotājiem, balsojot par Saeimas atlaišanu un par prezidenta iniciatīvām vai tautas nobalsošanām... ka arī gan vienu, gan otru... varētu balsot latvija.lv un tādējādi iedzīvotājiem padarīt šo procesu pieejamāku. Manuprāt, tas... latvija.lv parakstu vākšana ir sevi jau pierādījusi. Un attiecībā uz jebkuru citu parakstu vākšanu šāda iespēja būtu jādod. Šobrīd attiecībā uz... kā, piemēram, prezidenta izsludinātu tautas nobalsošanu... tāda iespēja tikai klātienē. Un tas... es domāju, galīgi neatbilst šis ieraksts mūsdienām. Mēs ar kolēģiem aicinām papildināt šīs te abas daļas, uztaisīt tad vienādas un paredzēt to, ka arī par deputātu vai prezidenta ierosinātām tautas nobalsošanām var nobalsot internetā. Kolēģi, es aicinu šodien nodot komisijai... nodot izskatīšanai Saeimas sēdē un vēlāk arī nodot komisijai. Paldies.
Paldies. Vai deputātiem ir vēl kādas idejas? Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums likumā “Par tautas nobalsošanu, likumu ierosināšanu un Eiropas pilsoņu iniciatīvu””! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Darba kārtība grozīta. Izskatīsim Saeimas Prezidija ziņojumus par iesniegtajiem likumprojektiem. Ierosina Ministru kabineta likumprojektu “Grozījumi Farmācijas likumā” nodot Sociālo un darba lietu komisijai. Vai deputātiem ir iebildumi?... Saeimas Prezidijs ierosina likumprojektu “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai. Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsauciens: “Nav!”) Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta likumprojektu “Grozījumi Apcietinājumā turēšanas kārtības likumā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta likumprojektu “Grozījumi Ieslodzījuma vietu pārvaldes likumā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta likumprojektu “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta likumprojektu “Grozījums likumā “Par nekustamo īpašumu atsavināšanu Latvijas Republikas valsts robežas joslas ierīkošanai uz Latvijas Republikas un Krievijas Federācijas valsts robežas”” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta likumprojektu “Grozījumi Fizisko personu reģistra likumā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta likumprojektu “Grozījumi likumā “Par 1971. gada 2. februāra Konvenciju par starptautiskas nozīmes mitrājiem, īpaši kā ūdensputnu dzīves vidi”” nodot Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta likumprojektu “Grozījumi likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos”” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta likumprojektu “Grozījumi Pārtikas aprites uzraudzības likumā” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta likumprojektu “Grozījums Republikas pilsētu un novadu vēlēšanu komisiju un vēlēšanu iecirkņu komisiju likumā” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu Artūram Tomam Plešam!
Kolēģi, tā kā šis likumprojekts ir saistīts ar administratīvi teritoriālās reformas īstenošanu, aicinu par atbildīgo komisiju noteikt Administratīvi teritoriālās reformas komisiju.
Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Tātad likumprojekts ir nodots Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, kā arī Administratīvi teritoriālās reformas komisijai. (Starpsauciens.) Tikai? Tātad likumprojektu “Grozījums Republikas pilsētu un novadu vēlēšanu komisiju un vēlēšanu iecirkņu komisiju likumā” (Starpsauciens: “Ir iebildumi!”) ierosina nodot Administratīvi teritoriālās reformas komisijai. Ir iebildumi? (Starpsaucieni: “Jābalso!”) Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta nodošanu Administratīvi teritoriālās reformas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret - 3, atturas - nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta likumprojektu “Grozījumi Priekšvēlēšanu aģitācijas likumā” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta likumprojektu “Grozījumi likumā “Par tautas nobalsošanu, likumu ierosināšanu un Eiropas pilsoņu iniciatīvu”” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta likumprojektu “Grozījumi Republikas pilsētas domes un novada domes vēlēšanu likumā” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Par procedūru vai...? Par procedūru. Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu Artūram Tomam Plešam!
Kolēģi, arī šo likumprojektu... Aicinu noteikt kā atbildīgo komisiju Administratīvi teritoriālās reformas komisiju.
Respektīvi, jūs iesakāt mainīt? (Starpsauciens.) Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsaucieni: “Nevar mainīt!”; “Jā!”) Tātad balsosim. Balsosim par likumprojekta nodošanu Valsts pārvaldes... (Starpsauciens: “Pleša komisijai!”) Administratīvi teritoriālās reformas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu zvanu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret - 4, atturas - nav. Likumprojekts komisijai nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Viktora Valaiņa, Armanda Krauzes, Ulda Auguļa, Jāņa Urbanoviča, Gundara Daudzes, Raimonda Bergmaņa, Jāņa Dūklava, Janīnas Jalinskas, Ivara Zariņa, Jāņa Krišāna un Valērija Agešina iesniegto likumprojektu “Grozījums likumā “Par tautas nobalsošanu, likumu ierosināšanu un Eiropas pilsoņu iniciatīvu”” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsauciens: “Par procedūru!”) “Par” vai “pret”? (Starpsauciens: “Par procedūru!”) Par procedūru? Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Viktoram Valainim.
Nu, šis ir izteikts vēlēšanu likums. Un par šiem likumiem vienmēr atbildīgā ir bijusi Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija. Es rosinātu nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai.
Vai jūsu ierosinājums ir nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai? (Starpsauciens: “Ir iebildumi, balsosim!”) Ir iebildumi. Tātad balsosim. Lūdzu zvanu! Lūdzu balsošanas režīmu! (Starpsauciens: “Par ko mēs balsojam?”) Par likumprojekta nodošanu Juridiskajai komisijai. (Zālē troksnis.) Tātad par likumprojekta nodošanu Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai. Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 34, pret - 30, atturas - 1. Likumprojekts komisijai nodots. (Smiekli. Aplausi.) Par atvaļinājuma piešķiršanu. (Starpsauciens: “Jābalso!” Smiekli.) Saeimas Prezidijs ir saņēmis deputātes Ļubovas Švecovas iesniegumu par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu 2019. gada 19. decembrī. Saeimas Prezidijs atvaļinājumu viņai ir piešķīris un informē par to Saeimu. “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana.” Deputāti Juta Strīķe, Krišjānis Feldmans, Jānis Cielēns, Anita Muižniece, Juris Rancāns, Normunds Žunna, Reinis Znotiņš, Dagmāra Beitnere-Le Galla, Jānis Butāns un Uldis Budriķis izvirza lēmuma projektu “Par Saeimas deputāta Jura Juraša ievēlēšanu Publisko izdevumu un revīzijas komisijā”. Lūdzu zvanu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Deputātu pieprasījumu izskatīšana. Deputātu Ivara Zariņa, Jāņa Tutina, Valērija Agešina, Ivana Klementjeva, Jāņa Ādamsona, Edgara Kucina, Vitālija Orlova, Jāņa Krišāna, Regīnas Ločmeles-Luņovas un Nikolaja Kabanova pieprasījums Ministru prezidentam Arturam Krišjānim Kariņam “Par valdības nespēju pamatot sava lēmuma tiesiskumu saistībā ar likumā noteiktā finansējuma palielinājuma nenodrošināšanu veselības aprūpes darbinieku darba samaksai”. Pieprasījumu komisijas vārdā - deputāts Ivars Puga.
Labrīt, kolēģi! Mēs arī sveicam Ati Zakatistovu ar atgriešanos ierindā. Tātad Pieprasījumu komisija izskatīja Saeimas deputātu Ivara Zariņa, Jāņa Tutina, Valērija Agešina, Ivana Klementjeva, Jāņa Ādamsona, Edgara Kucina, Vitālija Orlova, Jāņa Krišāna, Regīnas Ločmeles-Luņovas un Nikolaja Kabanova pieprasījumu Ministru prezidentam Arturam Krišjānim Kariņam “Par valdības nespēju pamatot sava lēmuma tiesiskumu saistībā ar likumā noteiktā finansējuma palielinājuma nenodrošināšanu veselības aprūpes darbinieku darba samaksai” (Nr. 21/P13), dokuments Nr. 1400, un, balsojot 6 - par, 9 - pret, atzina, ka deputātu pieprasījums ir noraidāms. Lūdzu atbalstīt komisijas balsojumu.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Labdien, kolēģi! Mazliet konteksta šim pieprasījumam. Tātad šis pieprasījums “Par valdības nespēju pamatot sava lēmuma tiesiskumu saistībā ar likumā noteiktā finansējuma palielinājuma nenodrošināšanu veselības aprūpes darbinieku darba samaksai” radās pēc tam, kad Kariņš nespēja atbildēt uz iepriekšējo pieprasījumu, kas bija saistīts ar to, ka mēs vienkārši palūdzām iesniegt pamatojumu: kāds bija tiesiskais pamatojums valdībai neievērot likumā noteikto. Ziniet, tas bija diezgan amizants stāsts. No sākuma runāt par tiesiskuma aspektiem tika atsūtīta veselības ministre, kura, protams, nevarēja neko atbildēt. Pēc tam kad mēs pieprasījām, lai atbildes tiktu sniegtas rakstiski, šīs atbildes par valdības lēmuma tiesiskumu tika noslepenotas kā slepena informācija. Kad mēs pieprasījām pamatojumu: “Uz kāda pamata jūs padarāt slepenu informāciju par to, kāds ir tiesiskais pamatojums šādam valdības lēmumam?”, tika pateikts: “Atvainojiet, mēs kļūdījāmies. Tā vienkārši bija kļūda. Tā nav slepena informācija.” Nu, tie, kas kaut ko saprot no sevišķās lietvedības, zina, ka vienkārši tā kļūdīties nav iespējams. Jo, lai pieņemtu šādu lēmumu par informāciju, ka tā ir klasificēta informācija, ir jābūt amatpersonai, kas pieņem šo lēmumu, ir jābūt pamatojumam, kas to pieņem, un atsaucei uz konkrētām tiesību normām. To nevar vienkārši tā kļūdoties izdarīt. Tas jau no paša sākuma parādīja, ka valdība labi apzinās, ka ir pieņēmusi prettiesisku lēmumu. Lēmumu, kuram nav nekāda tiesiskā pamatojuma. Tāpēc radās šis pieprasījums, ka mēs pieprasījām Krišjānim Kariņam sniegt... paskaidrot, kāpēc viņš nespēj, kāpēc izvairās... par to... Tāpēc ka situācija bija pavisam amizanta. Krišjānis Kariņš, lai tikai nenāktu uz Saeimu un nesniegtu šo pamatojumu par savas rīcības tiesiskumu, meloja Saeimai, ka viņš ir Briselē. Tanī pašā laikā viņš atradās... tanī pašā laikā viņa darba kārtībā bija uzskatāmi redzams, ka viņš ir Latvijā, un viņš vēl burtiski pusstundu iepriekš atradās tepat blakus - televīzijas studijā. Viņam nebija nekādu problēmu ierasties un atbildēt... Bet viņš meloja. Meloja Saeimai, ka viņa nav Latvijā, lai tikai neatbildētu. Tas ir, valdība labi zināja, ka tā pieņem prettiesisku lēmumu, ka attiecībā uz mediķiem rīkojas bez tiesiskā pamatojuma. Tā kā Krišjānis Kariņš izvairījās šādi... pat, teiksim, izmisīgi izvairījās nenākt šeit, uz Saeimu, un nedot atbildi, nedot pamatojumu, tad mēs vienas dienas laikā pēc šādas rīcības savācām nepieciešamos parakstus, ka mēs uztaisīsim izmeklēšanas komisiju un, ja vajadzēs, atvedīsim uz šejieni Krišjāni Kariņu kaut vai saslēgtu rokudzelžos, bet liksim viņam atbildēt par to, lai sniegtu šo tiesisko pamatojumu. Pēc tam mums izdevās panākt, ka Krišjānis Kariņš ieradās uz Pieprasījumu komisiju un ieradās nevis viens, bet ieradās kopā ar finanšu ministru Jāni Reiru un veselības ministri Ilzi Viņķeli, veseli trīs. Trīs valdības pārstāvji. Viņi atnāca uz šo komisiju, taču izrādījās, ka viņi bija sagatavojuši mazu viltību. Uz šo komisiju, uz komisijas sēdi nebija ieradies neviens no koalīcijas, tādējādi it kā mēģinot noraut kvorumu... noraut komisijas kvorumu. Taču tas, ka viņi ignorēja likumu, līdz galam nesaprotot tiesību normas, šoreiz iegāza viņus pašus, jo izrādījās, ka šī nebija jauna sēde, šī bija iepriekšējā sēde, kas turpinājās, un šai iepriekšējai sēdei bija kvorums. Tā kā valdības ministri atkal bija nihilistiski piegājuši tiesību normu regulējumam un nebija parūpējušies par to, lai atrastos sēdē kāds koalīcijas deputāts, tad nebija neviena deputāta, kas šinī sēdē prasīja pārbaudīt kvorumu. Tātad sēde a priori varēja turpināties. Un Krišjānim Kariņam nācās atbildēt, kāds tad ir tiesiskais pamatojums. Tad sākās pats interesantākais - kā viņi mēģināja to visu “vingrot”. No sākuma tika virzīta koncepcija, ka valdība esot atsevišķs konstitucionālo tiesību subjekts un līdz ar to viņiem Saeimas lēmumi nemaz nav jāpilda. Uz jautājumu “Kur jūs tādu... kur ir tāds tiesiskais regulējums, kas jums atļauj to nedarīt - tiesiskā valstī nepildīt likumus, nepildīt Saeimas lēmumus?”... tāda pamatojuma nebija. Tad nāca jauns koncepts, kā viņi mēģināja izgrozīties, - viņi mēģināja iestāstīt, ka principā jau... principā viņi jau būtu izpildījuši... viņš teica: “Bet, ja mēs šodien sēdētu... ja mēs būtu tikai trīs, tas ir, Viņķele, Reirs un Kariņš...”... ka tad viņi būtu pieņēmuši, viņi būtu izpildījuši likumu. Kolēģi, tas ir jautājums koalīcijas kolēģiem. Viņi mēģināja norādīt, ka viņi jau būtu to darījuši, bet tie likuma pārkāpēji ir tie citi koalīcijas partneri, kas to rīkoja... kas tādējādi ir rīkojušies... un tādēļ viņi bija spiesti pārkāpt likumu. Uz to mēs norādījām, ka, atvainojiet, politiskais darījums tomēr tiesiskā valstī nav svarīgāks par likumu. Un tad nāca jauns koncepts, ko viņi izdomāja. Viņi paziņoja, ka... Tika paziņots, ka... nu, laikam izmisumā... Nespējot sniegt nekādu tiesisko pamatojumu šim lēmumam attiecībā uz mediķiem, paziņoja, ka valdība vispār nekādu likumu nav pārkāpusi. Un, tā kā valdība nekādu likumu nav pārkāpusi, tad Krišjānim Kariņam arī nekāds pamatojums par savas valdības rīcības tiesiskumu nav jāsniedz. Pilnīgā nopietnībā! Kolēģi, mēs tagad runājam par to, ka Latvija ir tiesiska un demokrātiska valsts. Jūs varat nosaukt kaut vienu tiesisku un demokrātisku valsti, kura ir parlamentāra, kura pēc konstitūcijas ir parlamentāra republika un kurā valdība varētu ierasties parlamentā un vienkārši pateikt “Ziniet, a mēs varam darīt, ko mēs gribam, un mums vispār nav jums jāatskaitās!”? Principā Latvijai kā tiesiskai un demokrātiskai valstij tas ir tāds reāls spēriens zem jostasvietas - tas, ko ir izdarījis Krišjānis Kariņš ar savu valdību. Kas notika pēc tam? Labi saprotot, ka viņi ir atmaskoti un ka viņiem nav nekāda pamatojuma, un tas publiski kļūs zināms, sāka masveida kampaņu par to, ka šis Saeimas lēmums, kas tika pieņemts attiecībā uz mediķiem 2018. gadā, ir neizpildāms, tas bija nepārdomāts. Un tanī iesaistījās diemžēl arī daudzi Saeimas deputāti, kas mēģināja tiražēt šo apgalvojumu. Šodien, kolēģi, es jums uzskatāmi pierādīšu, ka tie visi ir meli un ka tā ir bijusi sabiedrības maldināšana. Gatavojoties šim pieprasījumam, mēs uztaisījām jautājumus Finanšu ministrijai un saņēmām Finanšu ministrijas atbildes, kuras uzskatāmi apliecina to, ka šis Saeimas lēmums bija izpildāms. Principā tas jau bija acīm redzami. Tie, kas atceras, tie, kas pieņēma budžetu un zina, par ko viņi ir balsojuši, - jūs zināt, ka budžeta ieņēmumu pieaugums sastādīja vairāk nekā 700 miljonus. Tas, kas bija nepieciešams mediķiem, - tie bija papildu... ja mēs runājam par šo atalgojumu, tie bija papildu 120 miljoni. Tātad ir acīm redzams, ka to varēja izpildīt. Tāpēc - ko izdarīja valdība? Protams, viņi mēģināja “apvingrot” to gudrāk. Viņi sāka stāstīt: “Ziniet, ir vēl arī citas likumā paredzētās prasības, kuras bija jāizpilda valdībai, līdz ar šīm likuma prasībām... nu, tad būtu pareizi: ja mēs pildām attiecībā uz mediķiem, tad jāpilda arī attiecībā uz citiem. Un, tā kā mēs nepildījām tās citas, nu tad mēs nolēmām, ka mēs nepildīsim arī mediķiem.” Nu, tas, protams, arī nav nekāds tiesiskais pamatojums, bet arī to var atspēkot. Un šodien es jums uzskatāmi pierādīšu, ka tie ir meli, kas tiek tiražēti sabiedrībai (tur diemžēl piedalās arī atsevišķi mediji), - ka šis lēmums par mediķu atalgojumu 2020. gadam, šiem papildu 120 miljoniem, bija neizpildāms. Tie ir meli! Tā ir sabiedrības maldināšana! Proti, tad mēs pieprasījām Finanšu ministrijai... iesniegt, kas tad ir tie... kas tad ir tie likumi, konkrēti uzskaitīti... likumos noteiktās prasības, kur šis pieaugums bija jāparedz arī attiecībā uz citām lietām. Un tagad mēs izejam cauri pa pozīcijām. Pirmā pozīcija. Augstskolu likuma 78. pants paredz, ka ikgadējais finansējuma pieaugums studijām valsts augstskolās ir jānodrošina ne mazāks kā 0,25 procenti no IKP. Cik liels bija IKP? Kolēģi, kuri pieņēma budžetu, jums vajadzētu zināt! Kurš var nosaukt? Neviens. 33 miljardi, komats... 33 miljardi, nedaudz vairāk par 33 miljardiem. Tas nozīmē, ka 0,25 procenti - tie būs 82,9 miljoni. Ejam tālāk. Tātad viena summa ir zināma - 82,9 miljoni. Tālāk. Nākošais. Zinātniskās darbības likuma 33. pants noteic, ka ikgadējais finansējuma pieaugums zinātniskajai darbībai - ne mazāks kā 0,15 procenti no IKP. Tas sastāda aptuveni 49,7 miljonus. Tālāk. Izglītības likums... attiecībā uz pedagogu mēnešalgu. Kā jūs atceraties, arī tur pedagogi bija sašutuši par to, ka šis noteiktais... šinī likumā noteiktais pieaugums, kuru bija apstiprinājis Ministru kabinets, netika izpildīts par 9 miljoniem. Atrada 23 miljonus, vajadzēja vēl 9 miljonus. Tātad šie cipari iet klāt. Tālāk. Jau pieminētais Veselības aprūpes finansēšanas likums, kur 2020. gadam bija paredzēti 120 miljoni. Mēs vēl varam paredzēt arī to, ka iepriekšējā gadā beidzās budžeta atkāpe, kas deva iespēju finansēt veselības aprūpes pakalpojumus, izmantojot budžeta deficītu. Varam pielikt klāt vēl tur tos 120 miljonus. Tālāk. Veselības aprūpes finansēšanas likums. Tātad 2 procenti no IKP. Tā kā IKP bija audzis, tad šis pieaugums sastādīja 27 miljonus. Tālāk. Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likums. Paredzot to, ka bija jāiet... šīm prasībām, ka sabiedriskajiem medijiem jāiziet no reklāmas tirgus, - tur papildus vajadzēja nodrošināt 5,5 miljonus. Tātad šīs ir visas tās prasības, kas bija papildus jānodrošina kā pieaugums. Tās visas saskaitot, kopējā summa sanāk 317 miljoni. Tas ir divreiz mazāk nekā budžeta pieaugums, ar kuru to visu varēja nofinansēt. Un jūs mēģināt iestāstīt, ka to nevarēja izdarīt. Tie ir pilnīgi meli! (Daži deputāti aplaudē.) Pat ja mēs pieliekam klāt šo te budžeta deficītu, vēl tos 120 miljonus, ar uzviju pietiek to visu izdarīt. Tā ka tas, ko tagad ir nodemonstrējis Krišjānis Kariņš ar savu valdību, - tas ir ne tikai tiesiskais nihilisms, tas ir ne tikai spēriens Latvijai kā tiesiskai un demokrātiskai valstij, ignorējot tos principus un vērtības - Krišjānis Kariņš bija paziņojis, ka viņam svarīgs sociālais taisnīgums un tiesiskums -, tā ir vienkārši klaja melošana un maldināšana, klajš nihilisms pret tautas vajadzībām, pret izpratni par to, kas ir svarīgi, lai tauta varētu ilgtermiņā attīstīties, lai mūsu valsts varētu attīstīties. Tas arī uzskatāmi parādīs... šis notiekošais arī uzskatāmi parādīs, cik mēs kā Latvija, kā pilsoniska sabiedrība esam gatavi iestāties par savām tiesībām un pastāvēt... Jo tas, ko tagad dara valdošie, - viņi mērķtiecīgi mēģina sašķelt sabiedrību, maldināt to, lai tikai šo savu prettiesisko, nelikumīgo rīcību, nedemokrātisko rīcību varētu piesegt. Tāpēc es aicinu šodien šeit kādu no koalīcijas kolēģiem, kuri taisās balsot “pret” šo pieprasījumu, nākt un pamatot, kas jums... kāds ir jūsu pamatojums piesegt šo prettiesisko valdības rīcību, kura ir acīmredzami prettiesiska un ne ar ko nav pamatota. Ja jūs to nevarēsiet izdarīt, ar to jūs apliecināt, ka jūs nododat visus tos savus solījumus, ko esat devuši saviem vēlētājiem, nākot uz vēlēšanām, un jums nav tiesību šeit sēdēt, un šāda Saeima pēc iespējas ātrāk būtu atlaižama. Paldies. (Frakcijas SASKAŅA aplausi.)
Vārds deputātam Vitālijam Orlovam.
Cienījamais Prezidij! Godātie kolēģi deputāti! Tad, kad komisijā tika skatīts šis jautājums, laikam nebija pieejams Latvijas Republikas tiesībsarga ziņojums Latvijas Saeimai. Es gribu jums nocitēt atsevišķus pantus no vēstules, lai jūs, kas šodien balsosiet “par” pieprasījumu, varbūt ņemtu vērā. “Mani,” raksta tiesībsargs, “līdzīgi kā lielāko Latvijas sabiedrības daļu satrauc gadījums, kad 13. Saeimas deputāti 2018. gada 13. decembrī izdarīja grozījumus Veselības aprūpes finansēšanas likumā, paredzot pakāpenisku valsts finansējuma pieaugumu veselības aprūpes darbinieku darba samaksas paaugstināšanai. Tostarp arī attiecībā uz 2020. gadu.” Punkts. Nākamais. “Sakot... Skatot Saeimas deputātu rīcību laikā... 2018. gada 13. decembrī, kad tika izdarīti grozījumi Veselības aprūpes finansēšanas likumā, redzams, ka sākotnējie labie nodomi arī darba samaksas paaugstināšanai medicīnas nozarē strādājošajiem tika balstīti un pamatoti uz nepieciešamību un vajadzību risināt krīzes situācijas veselības aprūpes jomā.” Nākamais. “Savukārt vēl šā gada... augstākā... atbildīgās komisijas deputāti... kur es arī piedalījos... ar pilnu apņēmību nobalsoja cieši turēties pie uzstādījuma nebalsot “par” 2020. gada valsts budžeta apstiprināšanu, ja tajā nebūs ietverts veselības aprūpes finansēšanas likumā noteiktais.” Likuma varas princips, kas ir viens no tiesiskas valsts pamatprincipiem, noteic, ka ikviens ir pakļauts likumam. Tas nozīmē, ka ikvienam ir jāievēro spēkā esošās tiesību normas. Un nobeigumā. Tiesībsargs uzskata, ka šādā situācijā, faktiski neievērojot konstitucionālos principus, ir radīts būtisks kaitējums sabiedrībai. Ikvienas demokrātiski tiesiskas valsts fundamentālā pamatvērtība ir cilvēktiesību nodrošināšana. Parlamentam kā konstitucionālam varas orgānam visupirms ir pienākums likumdošanas procesā nodrošināt pamattiesību ievērošanu, kas šajā gadījumā nav ticis īstenots. Ar šo piemēru ir radīti nopietni satversmības riski, tāpēc šobrīd viņš apsver iespēju vērsties Satversmes tiesā. Cienījamie kolēģi! Aicinu atbalstīt pieprasījumu un izpildīt savu no šīs tribīnes doto svinīgo solījumu.
Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Labrīt, kolēģi! Laimīgu jauno gadu visiem! Nerunāšu gari, jo Zariņa kungs jau ļoti precīzi aprakstīja, kāda bija šī pieprasījuma izskatīšanas gaita. Bet savā ziņā šis ir tāds vēsturisks pieprasījums, jo šis bija vienīgais pieprasījums, uz kuru... atbildēt uz deputātu jautājumiem bija ieradies pats Ministru prezidents Krišjānis Kariņš pēc vairākkārtējiem lūgumiem - gan rakstiskiem, gan mutiskiem. Arī mēģinājām palūgt caur Satversmes aizsardzības biroju... Ko darīt deputātiem tajā gadījumā, kad Ministru prezidents vairākkārt Saeimas deputātus ignorējis? Un Kariņa kungam vispār ir tāda mode jautājumus... Kad mēs, deputāti, lūdzam valdības vadītāju izvērtēt kāda ministra rīcību vai bezdarbību, Ministru prezidents šo izvērtējumu uzdod tā kā pašam ministram. Nu tādas absurdas situācijas ir radušās vairākas reizes. Tā ka šis bija tiešām vēsturisks gadījums, kad Kariņa kungs ar svītu (Reira kunga personā un Viņķeles kundzes personā) tomēr ieradās... iepriekš gan, kā jau arī Ivars stāstīja... iepriekš nodrošinot, ka koalīcija nebija... un... tā kā... Jā... Bija ļoti teatrāli, interesanti. Ja kāds vēlas, var paklausīties arī audioierakstus. Bet ne par to ir stāsts. Stāsts ir vēl par kaut ko citu - ka nu kaut kā šajā sasaukumā ir sanācis tā, ka, kamēr koalīcija nenodrošina sev to vēlamo balsojumu, balsu vairākumu, pat pieprasījumi, kurus Saeimas kārtības rullis prasa izskatīt divu nedēļu laikā... pieprasījumi tiek ielikti atvilktnē, jo par tiem vienkārši fiziski nav iespējams nobalsot, jo tiek “norauts” kvorums. Un šis bija tieši tāds pieprasījums: tas, kā jūs varat redzēt, tika iesniegts 3. oktobrī, bet lēmums, respektīvi, balsojums notika tikai 18. decembrī - tad, kad koalīcija bija pārliecinājusies, ka balsojums būs tieši tāds, kāds ir nepieciešams. Un man īsti tas nav saprotams, jo tāpat visi pieprasījumi jau nonāk līdz Saeimas Sēžu zālei... nonāk vai nenonāk. Nenonāk tajā gadījumā, kad Kariņa kungs neierodas. Bet nu šis beidzot ir nonācis. Un man tas liek domāt par tādu nevēlēšanos vispār sarunāties ar deputātiem, neiet uz dialogu, neskaidrot, nepastāstīt. Nu, tad kur tad vēl tālāk?! Un es aicināšu balsot “par” šo pieprasījumu, jo tie koalīcijas deputāti, kas komisijas sēdē balsoja “pret”, faktiski nebija klāt tajā sēdē, kad Kariņa kungs sniedza atbildes un pieprasījuma jautājumiem. Un deputāti, kas balsoja “pret” šo pieprasījumu, faktiski nav iepazinušies ar atbilžu saturu. Tā ka, kolēģi, es jūs aicināšu balsot “par” šo pieprasījumu. Es vēlu veiksmi komisijas jaunajam vadītājam Pugas kungam. Un es lieku visas cerības uz to, ka jums izdosies nodrošināt to, ka visi pieprasījumi tiks izskatīti objektīvi, ar nepieciešamo personu klātesamību. Vēlu veiksmi. Paldies.
Vārds deputātam Viktoram Valainim.
Kolēģi! Paldies pieprasījuma iesniedzējiem par šīs tēmas aktualizēšanu, un, manuprāt, lai kāds arī būtu šodienas balsojums, šim pieprasījumam tomēr vēl būs nākotne. Vēlējos vērst uzmanību, par ko ir būtība. Būtība ir ļoti vienkārša: ka ir viens likums un ir budžeta likums. Visiem Saeimas deputātiem, tai skaitā arī man, vēsturiski vienmēr ir stāstīts, ka budžeta likums ir tas svarīgākais likums un tad, ja viss kaut kas var būt sabalsots, bet jautājumam vajag būt iebalsotam budžeta likumā, un tad vadīsimies pēc tā, kas ir budžeta likumā. Nezinu, vai jūs esat pamanījuši tādu lietu, ka opozīcijas deputāti gada nogalē ir vērsušies Satversmes tiesā un Satversmes tiesa ir pieņēmusi iesniegumu par augstākās izglītības atalgojuma jautājumiem un skatīs šo jautājumu pēc būtības. Kad parakstīju iesniegumu, es nebiju domājis, ka Satversmes tiesa vispār pieņems to skatīt. Bet, kā par pārsteigumu, pieņēma šo lietu, lai gan tas jau ir iepriekš skatīts saistībā ar ceļu fondu un citiem jautājumiem, kur vienmēr Finanšu ministrija mums visiem ir norādījusi, ka budžeta likums ir tas svarīgākais. Šobrīd tas, ko aktualizē kolēģi, ir tas, ka nav tāda svarīgāka likuma, ir likumi. Mēs skatāmies Valsts kontroles atzinumus par to, kā kaut kādas iestādes lokās, apiet normatīvos aktus, bet principā nodarbojas ar nelikumībām, nevis piedāvā šos normatīvos aktus mainīt. Šis pieprasījums pēc būtības iezīmē galveno lietu - to, ka nav tāda svarīgāka likuma par citiem likumiem. Visiem likumiem jābūt harmonizētiem, un tie nedrīkst būt pretrunā viens ar otru. Un šajā gadījumā tieši šī Saeima ir pati radījusi šo pretrunu, un es ļoti, ļoti ceru, ka Satversmes tiesa jau šajā - citā - lietā vēlreiz nāks ar skaidrojumu un viesīs izpratni par to, ka Latvijā nav divi likumi, kur viens ir svarīgāks par otru. Šobrīd jūs, neatbalstot šo pieprasījumu, saglabājat šo sistēmu. Vēlreiz paldies kolēģiem par to, ka viņi šo tēmu ir aktualizējuši un uztur dienas kārtībā.
Vārds deputātam Sergejam Dolgopolovam.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Mēs tiešām sākam jauno gadu ar ļoti nopietnu sarunu. Jo jautājums ir par to, vai Latvijā pastāv tiesiskais nihilisms vai ne. Tiesiskais pamatojums jebkuram lēmumam ir obligāta prasība, it īpaši Saeimas deputātiem. Nav runa par priekšvēlēšanu solījumiem. Tos var pildīt, var nepildīt, var skaidrot, var neskaidrot. Man ļoti patika savā laikā Bordāna kunga izteiktais skaidrojums: dabīgi, ka visi JKP solījumi būtu izpildīti, ja vēlētājs atdotu JKP 51 balsi Saeimā. Nu, loģiski. Dabīgi, vēlētājs ir vainīgs pie visa tā. Bet šinī gadījumā ir runa par likumu. Būtu godīgi, profesionāli un taisnīgi, ja Ministru kabinets, plānojot budžetu, budžetu pavadošo likumprojektu sarakstā būtu iesniedzis arī grozījumus Veselības aprūpes finansēšanas likumā. Šinī gadījumā būtu skaidrs un saprotams, ka budžeta iespējas nedod iespēju izpildīt likuma prasību un līdz ar to likums jāgroza. Šinī gadījumā atbildība gultos jau uz Saeimas deputātu, nevis Ministru kabineta pleciem. Ministru kabinets ir izvēlējies un Kariņa kungs personīgi... ir izvēlējušies citu ceļu. Ceļu, kas saistīts ar, piedodiet, vārdu... mētāšanos ar vārdiem: mēs gribējām, mēs nevarējām, mēs gribējām, mēs nevarējām... un tā tālāk, un tā joprojām. (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Šinī gadījumā Ministru kabinets rīkojās ne tikai neētiski, bet arī neprofesionāli. Un šinī gadījumā... Skaidrot tiesiskumu ir pienākums Ministru kabineta vadītājam jebkurā gadījumā. Un ja tā ir kļūda... Tās kļūdas ir jālabo. Ja tas solījums, ko ir devusi šī Saeima, nevis kādas iepriekšējās “sliktās” Saeimas, ir jāpilda, tad ir jāpilda. Ja tas solījums nevar būt izpildīts, tad godīgi ir jāsaka: “Mēs, kas bijām pieņēmuši attiecīgos grozījumus, to nevarējām izdarīt un negribam to izdarīt šodien, bet varbūt kādreiz nākotnē tas būs izdarīts.” Tas būtu taisnīgi un godīgi, bet nepatīkami; tas nebūtu populāri, tas nebūtu solis uz nākamajām vēlēšanām. Nebūtu taisnojams un skaidrojams... Kāpēc mēs ar vienu roku nepildām vienu solījumu, bet ar otru roku pieliekam no tā paša budžeta gandrīz piecus miljonus partiju finansējumam, pie tam ne finansējumam pēc nākamajām vēlēšanām, bet esošajām partijām? Te tas viss ir ļoti amorāli. Un tāpēc tas pieprasījums ir vietā. Un es aicinu to atbalstīt. Paldies. (Frakcijas SASKAŅA aplausi.)
Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Klāt vēl piebilstot pie tā visa, ko mani kolēģi sacīja šodien par šo pieprasījumu, es... vēlos arī vērst jūsu uzmanību uz to, ka patiesībā, kā jūs jau paši arī zināt, godātie koalīcijas kolēģi, šobrīd tiek darīts viss, lai sagatavotu atkāpšanās ceļu tam, lai grozījumus Veselības aprūpes finansēšanas likumā varētu pēc iespējas mazāk sāpīgi veikt... šos grozījumus, kurus jums arī ieteica veikt Levita kungs. Tātad atgrozīt atpakaļ visus tos jūsu sniegtos - dāsni sniegtos - solījumus un vairs nesolīt mediķiem to, ko jūs bijāt piesolījuši pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Tāda sagadīšanās! Un mēs redzam arī to, ka atsevišķi deputāti... nu, veic dažādus pētījumus par algām, salīdzina ārstu algas un ceļ ārā kaut kādus ciparus, un mēģina šķelt mediķu kolektīvus ar šādiem pētījumiem. Un mēs jau zinām - arī Veselības ministrija ir reaģējusi uz šo informāciju. Bet arī nepatīkami... redzēt to, ka, ja atsevišķi ārsti varbūt publicē kādas bildes sociālajos tīklos, ar to parādot, ka viņi ir ļoti noguruši, strādājot lielu slodzi, tad viņiem tiek pretī likts tas, ka... “Jāpārbauda noteikti darba inspekcijā, kā jūs strādājat, - vai jūs neesat tur pārāk saķēris... pārāk lielu slodzi!” Un tā tālāk, un tā joprojām. Tā ir vēršanās pret mediķiem ļoti, ļoti neglītā veidā. Jo neviens jau īstenībā jūs tā kā nerāva aiz mēles - toreiz, pirms gada, šos grozījumus veikt Veselības aprūpes finansēšanas likumā. Jūs esat paši piesolījuši šo algas paaugstināšanu, esat izreklamējuši sevi visur - gan sociālajos tīklos, gan arī ziņās -, stāstot to, ka beidzot jūs sakārtosiet šo atalgojuma sistēmu. Tad, kad pienāca budžeta veikšanas... budžeta kārtošanas laiks, jūs, protams, krūmos, ja. Pēc tam atvainojāties. Un tad, kad mediķi pilnīgi pamatoti sāka prasīt likuma izpildi, nu ko tad jūs darījāt? Jūs sākāt pret viņiem vērsties. Tad sākās tiešām šī kampaņa pret mediķiem, izceļot atkal atsevišķus kaut kādus ārstus, kuri saņem pārāk daudz, pēc jūsu ieskata, un arī kampaņa, kas vērsās pret mediķiem, rēķinot, cik tad viņi tur ir nostrādājuši, vai viņi nav pārstrādājušies. Godātie kolēģi, īpaši kolēģi no “Attīstībai/Par!”! Šis ir, nu, visneglītākais, ko jūs vispār varējāt darīt šajā situācijā. Un mēs, protams, sekosim līdzi. Mēs arī paredzam to, ka, visticamāk, pavisam drīz, pamatojoties uz dažādiem jūsu veiktiem pētījumiem un aprēķiniem, jūs nāksiet klajā ar informāciju par to, ka, jā, Veselības aprūpes finansēšanas likums ir jāgroza atpakaļ, un viss... un tādā veidā jūs vienkārši noņemsiet šo spriedzi, noņemsiet šo slodzi no sevis un tālāk varēsiet dzīvot. Tāpēc, protams, es arī atbalstīšu šo pieprasījumu. Šī ir vislielākā neģēlība, ko 13. Saeima ir pastrādājusi, un ir noteikti jāatbild par to. Paldies.
Vārds deputātam Jānim Krišānam.
Cienījamais Prezidij! Godājamie kolēģi deputāti! Mēs laikam esam sastrādājuši tādas lietas un neesam neko teikuši par sekām. Un sekas šodien ir tādas, ka mēs neapjēdzam, kas tad tas mediķis īsti ir. Cik reizes var atgādināt, ka mediķis ir tas, kas mūs sagaida šinī pasaulē un arī pavada. Un kas ir šodien? Šodien ir 9. datums. Aizbrauciet uz jebkuru reģionu, ieejiet poliklīnikā un paskatieties - desmitiem cilvēku vienkārši netiek pierakstīti pie speciālista! Jo rindas pie dažiem speciālistiem ir gan uz pusgadu, gan uz deviņiem mēnešiem. Vai tiešām, nu, šiem valdošajiem cilvēkiem nav ne vecāku, ne bērnu? Pamēģiniet savus bērnus vai mazbērnus pierakstīt arī Rīgā Bērnu slimnīcā pie kādiem speciālistiem, un jūs redzēsiet, ka šodien tas vairs nav iespējams. Ar šiem solījumiem... ar to došanu un nepildīšanu mēs esam devuši mediķiem signālu, ka viņiem ir jābrauc prom no šīs valsts. Kas tad mums...? Un vai vispār kaut kas mums šodien ir...? Jūs paskatiet... Mediķi zina, kādi ir kolēģi. Ja šodien visi mediķi, kas ir pensijas vecumā, aiziet prom, tad Latvijā praktiski medicīna apstājas. Es nevaru saprast, kādas vēl ir svarīgākas prioritātes par cilvēka veselību un dzīvību, jo katrs mediķis, kas strādā un daudz pārstrādā savas stundas, iespējams, arī katru dienu kādam cilvēkam glābj dzīvību... Katrs mūsu valsts iedzīvotājs, kuram ir problēmas ar veselību, netiekot pie speciālista, iespējams, arī, nu, zudīs mūsu valstij. Tāpēc es vēlreiz saku: padomājiet par sekām, un tas, ko mēs esam izdarījuši, ir noteikti jālabo. Paldies.
Debates slēdzu. Lūdzu... komisijas vārdā jums ir kas sakāms?
Komisijas vārdā es aicinu balsot “pret”.
Lūdzu zvanu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 35, pret - 55, atturas - nav. Pieprasījums noraidīts. Paldies. Nākamais - deputātu Jūlijas Stepaņenko... Es atvainojos! Deputātu Viktora Valaiņa, Armanda Krauzes, Raimonda Bergmaņa, Danas Reiznieces‑Ozolas, Gundara Daudzes, Māra Kučinska, Jūlijas Stepaņenko, Karinas Sprūdes, Alda Gobzema un Didža Šmita pieprasījums Ministru prezidentam Arturam Krišjānim Kariņam “Par vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Jura Pūces informatīvo kampaņu”. Pieprasījumu komisijas vārdā - deputāts Ivars Puga. Lūdzu!
Pieprasījumu komisija izskatīja deputātu Viktora Valaiņa, Armanda Krauzes, Raimonda Bergmaņa, Danas Reiznieces-Ozolas, Gundara Daudzes, Māra Kučinska, Jūlijas Stepaņenko, Karinas Sprūdes, Alda Gobzema un Didža Šmita pieprasījumu Ministru prezidentam Arturam Krišjānim Kariņam “Par vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Jura Pūces informatīvo kampaņu” (Nr. 23/P13), dokuments Nr. 1763, un, balsojot 6 - par, 9 - pret, atzina, ka deputātu pieprasījums ir noraidāms.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Viktoram Valainim.
Kolēģi! Nekas nevar būt labāks par informatīvo kampaņu, ja valdība, deputāti, pašvaldību vadītāji skaidro sabiedrībai par to, ar ko viņi nodarbojas, par pieņemtiem lēmumiem un par to, kā tas attiecas uz sabiedrības dzīvi šodien un kā tas attieksies uz tās dzīvi rītdien. Šobrīd... Šis pieprasījums bija rakstīts Krišjānim Kariņam. Ja viņš savos ikdienas darbos nav pamanījis, tad... Liela daļa sabiedrības - pagājušā gada nogalē jo īpaši - bija pamanījusi ļoti īpatnēja tipa jeb rakstura kampaņu, kas notika gan televīzijā, gan interneta lietotnēs un sociālajos tīklos, - par to, cik laba būs administratīvi teritoriālā reforma. Nešaubos, ka tā būs laba. Bet ja mēs informējam par kaut ko informatīvajā kampaņā... Mēs redzam - Veselības ministrija tieši ar to pašu nodarbojas, bet viņi tiešām informē par to, kas mainās, kādi tarifi mainās, uz ko cilvēks var pieteikties, uz ko nevar pieteikties. Ļoti konkrētas lietas. Šajā gadījumā informatīvā kampaņa ir tāda, ka Juris Pūce uz Rīgas fona stāsta: cilvēki, sakiet reformai “par”! Es... Nezinu, kā jūs, kolēģi, bet es personīgi neuztveru to nekā savādāk kā priekšvēlēšanu aģitācijas kampaņu. Protams, nav nekāds priekšvēlēšanu laiks, bet tomēr tā ir priekšvēlēšanu aģitācijas kampaņa par valsts budžeta naudu. Šobrīd partijām piešķirts finansējums. Ja gribas tik ļoti taisīt aģitācijas kampaņas, atbalstīt, stāstīt par to, cik viena vai otra lieta ir laba politiskā līmenī, tad, lūdzu, dariet to, bet dariet to par partijas naudu, nevis par valsts budžeta līdzekļiem. Šajā gadījumā - par tiem līdzekļiem, kas ir iedalīti, lai informētu par to, kādi ieguvumi būs no administratīvi teritoriālās reformas. Iedzīvotājiem ir tiesības zināt par to, kādi ieguvumi būs. Iedzīvotājiem ir tiesības zināt atbildes uz tiem jautājumiem. Bet šobrīd tiek darbināts iedzīvotāju informatīvais tālrunis, uz kuru piezvanot un uzdodot jautājumus, atbildes no zvana uz zvanu atšķiras. Un vēl jo vairāk - atšķiras no tā, ko saka pats ministrs. Kolēģi! Tas ir smieklīgi. Un Ministru prezidentam... šis pieprasījums bija precīzi Ministru prezidentam, lai arī viņš atver acis un paskatās, ar ko nodarbojas viņa valdības ministrs. Respektīvi, par budžeta līdzekļiem taisa savu politisko kampaņu. Un šajās kampaņās par administratīvi teritoriālo reformu skaidrojums bija absolūta nulle. Nekas tur netika skaidrots. Tur tikai bija pateikts: “Sakiet reformai “par”!” Līdzīgi kā “Attīstībai/Par!” frakcijas nosaukumā. Kolēģi! Man šāda ņirgāšanās par Latvijas normatīvo aktu izpratni nav pieņemama. Un tāpēc arī rakstījām šo pieprasījumu. Bet vai šis pieprasījums Kariņam, ja jūs to noraidīsiet... vai tas ir demisijas vērts? Manuprāt, šobrīd ne. (Dep. L. Liepiņas starpsauciens.) Bet ministrs Pūce dara visu iespējamo, lai nopelnītu demisiju. Un man par pārsteigumu... kolēģi, mēs jau esam skatījuši pieprasījumu Pūcem... ne vienu vien. Un, ja mēs runājam par labas pārvaldības principiem, par to, ko mēs gribam attiecināt gan uz valsts kapitālsabiedrībām, pašvaldību kapitālsabiedrībām, par kurām tik ļoti patīk runāt koalīcijas pārstāvjiem, tad šeit ir viena būtiska lieta - publiskie iepirkumi. Un, ja ministra kungam arī patīk runāt par labu pārvaldību, tad šajā gadījumā... Ministra kungs vairākkārt un, man par pārsteigumu, arī šajā gadījumā, visticamāk, nav ievērojis Publisko iepirkumu likuma pamatnormas un dara to, ko neviens cits publisko iepirkumu sludinātājs iepriekš nav atļāvies. Vienkārši pasaka, ka ārkārtas situācija, un tad sauc, ko grib, - savus draugus, vienalga, ko... Ja mēs runājam par ekspertiem vai par reklāmas speciālistiem, kolēģi, - šie, kas ir izvēlēti, neapšaubāmi nav Latvijā vienīgie, kas nodarbojas ar šādu pakalpojumu sniegšanu. Ja ir ārkārtas situācija, arī ārkārtas situācijām ir paātrinātie režīmi, bet ne jau tā, ka vienkārši pasauc... vienalga... sev izvēlētus kolēģus... Un tie nav stāsti par kādiem tūkstoš... divi, pieci... 10 tūkstoši... Te par simtiem... tūkstošiem ir runa, kur vienkārši iepērk pēc būtības bez konkursa. Un, ja šīs bažas izrādīsies patiesas, tad ministrs Pūce tiešām būs nopelnījis demisijas pieprasījumu. Un vēl vairāk, arī šis ir veltījums Kariņa kungam - viņam pašam būtu jāizvērtē tas, vai nebūtu jāpieprasa demisija attiecīgajam ministram par apzinātu vairākkārtēju likuma pārkāpšanu, jo īpaši, rīkojoties ar sabiedrības
Vārds deputātei Lindai Liepiņai.
Kolēģi, es arī jūs aicināšu atbalstīt šo pieprasījumu. Vēl jo vairāk - šis pieprasījums, patiesībā tā būtība, ir par to, pret ko jaunās partijas vērsās... vismaz priekšvēlēšanu laikā noteikti. Toreiz stāsts bija par pašvaldību avīzēm, pašvaldību vadītājiem, kuri izmanto pašvaldību līdzekļus, lai sevi kaut kādā veidā reklamētu. Nu, lūk! Jaunā Saeima ir nonākusi jaunā līmenī, un mēs nerunājam par pašvaldību vadītājiem un pašvaldību līdzekļiem, bet tas pats, kas notika iepriekš, šobrīd notiek ministru līmenī un par valsts līdzekļiem. Un tagad jūs sakāt, ka tas viss ir labi. Nu... izskatās pēc dubultās morāles. Bet, ja par cipariem, tad šī kampaņa ir izmaksājusi aptuveni (pēc tiem datiem, kas ir pieejami) 220 tūkstošus eiro, vismaz tāds bija plānotais budžets. Kampaņas mērķis ir bijis apkalpot iedzīvotājus, kas zvana... Tātad primārais mērķis. Un tie zvani... Nu, es nezinu, kā veicās kampaņas noslēgumā, bet... Varbūt pāri par tūkstoš zvaniem. Jautājums ir par to, cik efektīvi šie līdzekļi izlietoti. Man ir jāpiekrīt, ka šī tiešām izskatījās pēc Pūces kunga kampaņas, priekšvēlēšanu kampaņas, un arī Attīstībai/Par! kampaņas... Aicinu atbalstīt pieprasījumu, jo, manuprāt, tas nav pieņemami un tas... pat, kā saka, neprofesionālim ir redzams, ka tas nav stāsts par administratīvi teritoriālo reformu, bet ir stāsts par politiskās partijas reklāmu. Paldies.
Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Šis pieprasījums šodien nav vienīgais pieprasījums Pūces kungam. Tālāk jūs arī redzēsiet, ka nu... šis ir apliecinājums tam, ka, visticamāk, Pūces kungs vada ministriju, vadoties no tā: kāds notikums ir interesantāks, uz to viņš arī pārslēgsies. Un tā ballēšanās par administratīvi teritoriālo reformu acīmredzot ir daudz interesantāka un daudz, nu, garšīgāka nekā, piemēram, tādu neinteresantu lietu sakārtošana kā citas reformas, kas ministrijai bija jāveic, kurās, protams, nevar taisīt šādas filmiņas, kampaņas un dažādas pārraides, tāpēc arī ir skaidrs, ka ministrs, mūsuprāt, visticamāk, ir izšķērdējis valsts līdzekļus šo pasākumu veikšanai. Tik tiešām - neveicot nekādu sabiedrības informēšanu, kurai būtu pievienotā vērtība, bet tieši otrādi. Pat nedaudz varbūt arī mēģinot nostādīt zemāk reģionu iedzīvotājus... zemāk par sevi, norādot, ka, nu, redziet, kādreiz cilvēki baidījās arī no elektrības. Un jūs, muļķi tādi, tieši tāpat baidāties no administratīvi teritoriālās reformas! Šādas reklāmas varbūt ir vairāk aizskarošas nekā informējošas, un tas arī, protams, ir kārtējais pierādījums tam, ka ministrs vismazāk domā par kaut kādu informēšanu vai, nu, kaut kādu informatīvo slodzi savos vēstījumos, bet vairāk - tiešām par tādu izrādīšanos un plātīšanos. Tajā laikā pat bija bail internetu atvērt, jo jebkurai ziņai vai sociālajam tīklam uzreiz nāca ārā... lēca ārā Pūce ar saviem... ar savām reklāmas kampaņām. Tas tiešām bija acīmredzami visur un visiem. Protams, arī jautājums, kas vēl paliek... kas vēl paliek neatbildēts, ir tas: vai tiešām tā varētu būt arī, ka... nu, pievienojoties tam, ko Valaiņa kungs teica... arī par to, ka šie iepirkumi tika veikti bez konkursa... Vai varētu būt tā, ka to reklāmas kampaņu, informatīvo kampaņu, ko Pūces kungs izvērsa... Vai šo kampaņu neveidoja tas pats uzņēmums, kas palīdzēja Attīstībai/Par! tikt ievēlētiem Saeimā? Tas arī, protams, būtu jautājums, kas būtu jāvērtē attiecīgām iestādēm. Un, es domāju, šis nebūs vienīgais pieprasījums attiecībā uz Pūces kunga informatīvo kampaņu un likumīgu valsts līdzekļu izmantošanu. Paldies.
Vārds deputātam Kasparam Ģirģenam.
Labdien, kolēģi! Es vēlētos mazliet šīs emocijas nolikt malā... Jo Saeimas Publisko izdevumu un revīzijas komisija jau 2019. gada 7. novembrī ir izsūtījusi vēstules. Viena no vēstulēm ir adresēta Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojam. Un ir saņemta vēstule, ka Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs ir pieprasījis papildu informāciju Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijai, tādēļ atbildi sniegsim pēc pieprasītās papildu informācijas saņemšanas un izvērtēšanas. Līdz ar to no 7. novembra... Ir uzrakstīta vēstule. Atbilde vēl pagaidām nav saņemta. Tieši tāpat ir izsūtīta vēstule arī Iepirkumu uzraudzības birojam 7. novembrī. Un Iepirkumu uzraudzības birojs sniedza informāciju, ka ir uzsākuši administratīvā pārkāpuma lietas izskatīšanu. Un papildu informācija tiks sniegta vēlāk. Līdz ar to es aicinu tomēr šobrīd neatbalstīt šo pieprasījumu un sagaidīt vēstuli no Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja un Iepirkumu uzraudzības biroja. Paldies.
Vārds deputātam Nikolajam Kabanovam.
Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi deputāti! Mēs, protams, nevaram atlaist ministrus uz socaptauju pamata, bet tā nav nejaušība, ka Pūces kungs ir otrais nepopulārākais Latvijas ministrs šobrīd. Pēc SKDS datiem, viņš aizņem tieši otro vietu... ar antireitingu... ar 30 procentiem... Pirmo vietu tajā antireitingā... tagad ir Ilze Viņķele no Attīstībai/Par!. Man šķiet, ka ir ļoti interesanti, kāpēc šāda partija ar savām reformām tik nepopulāra. Es arī esmu aktīvs soctīklotājs, bet savus postus tīklos es daru pats. Neviens to manā vietā nedara, un neviens no (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) nodokļu maksātājiem savu naudu par to neizšķērdē. Tāpēc es varu tikai novēlēt Pūces kungam aktīvāk soctīklot, publicēt tur kaķu, savu radinieku bildes, nevis melot cilvēkiem par administratīvi teritoriālo reformu. (Aplausi.)
Debates slēdzu. Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Viktora Valaiņa, Armanda Krauzes, Raimonda Bergmaņa, Danas Reiznieces-Ozolas, Gundara Daudzes, Māra Kučinska, Jūlijas Stepaņenko, Karinas Sprūdes, Alda Gobzema un Didža Šmita pieprasījumu Ministru prezidentam Arturam Krišjānim Kariņam “Par vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Jura Pūces informatīvo kampaņu”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 33, pret - 54, atturas - nav. Pieprasījums noraidīts. Paldies, Pugas kungs. Deputātu Jūlijas Stepaņenko, Didža Šmita, Karinas Sprūdes, Alda Gobzema, Jāņa Dūklava, Jāņa Vucāna, Armanda Krauzes, Danas Reiznieces‑Ozolas, Viktora Valaiņa un Ulda Auguļa pieprasījums vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Jurim Pūcem “Par ministra rīcību, novilcinot administratīvās atbildības iekļaušanu likumos par vides aizsardzību un radioaktīvo drošību”. Pieprasījumu komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Staķis.
Labrīt, kolēģi! Pieprasījumu komisija izskatīja minēto pieprasījumu. Bija ieradies pats ministrs Juris Pūce. Atgādinu, ka runa principā ir par dekodifikācijas procesu, kur 90 likumprojekti, kā zināms, ir izskatīti, 20 - nav, tai skaitā arī minētais likumprojekts. Pūces kungs minēja, ka likumprojekts ir iesniegts saskaņošanai un šobrīd ir diezgan sarežģīta saskaņošana ar citām nozaru ministrijām, un acīmredzami gan izpildvara, gan civildienests, gan lēmējvara ir bijuši pārāk optimistiski, nosakot 1. janvāri kā datumu, kad dekodifikācijas procesam jābūt pabeigtam, tāpēc arī šī Saeima ir lēmusi par to, ka termiņš tiks vēl pagarināts. Tādēļ Pieprasījumu komisija, balsojot 10 - pret, 5 - par, šo deputātu pieprasījumu ir noraidījusi.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Vēlos jums izskaidrot... jums un arī plašākai sabiedrībai izskaidrot situāciju, par kuru šobrīd skatām pieprasījumu. Pagājušā gada nogalē, precīzāk sakot - novembra beigās, plašai sabiedrībai tapa zināms, ka likumdevējs... un arī likumdevējam pēkšņi tapa zināms tas, ka administratīvā... reforma par administratīvo atbildību nevarēs tikt veikta iepriekš plānotajā laikā. Tātad nevarēs stāties spēkā Administratīvās atbildības likums un likumi, kuros tika paredzēta administratīvā atbildība (vairāk par 120 likumiem), ar 2020. gada 1. janvāri - tā, kā tas bija plānots jau sen iepriekš. Pirmām kārtām tas tapa zināms sabiedrībai tikai pusotru... nepilnu pusotru mēnesi pirms plānotā spēkā stāšanās datuma, un pats interesantākais, ka arī deputāti... vairākumā... iepazina šo situāciju tikai neilgu laiku pirms spēkā stāšanās datuma. Arī Juridiskajā komisijā mēs steidzamā kārtā sagatavojām un izskatījām divos lasījumos šo termiņa pagarinājumu, un viss it kā... varbūt, nu, šķiet, ka tāda tiešām nebūtiska informācija, nebūtiska situācija, plašākai sabiedrībai tas varbūt arī neraisītu nekādu sašutumu, ja vien šajā pieprasījumā nebūtu trīs momentu, par kuriem es gribu runāt. Tātad pirmais moments: kā jau jūs zināt, ministrijām, atbildīgajām ministrijām, bija jāsagatavo atbilstoši grozījumi nozaru likumos, kuros tika paredzēta administratīvā atbildība, lai šo dekodifikāciju veiktu - no Padomju Savienības laikiem palikušā Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksa visus pārkāpumus pārnestu uz nozaru likumiem. Tieslietu ministrija kā atbildīgā ministrija šajā reformā jau vairākas reizes, neskaitāmas reizes, kā liecina anotācijā iekļautā informācija (es runāju par anotāciju šajā likumprojektā, kuru mēs... ar kuru mēs pagarinājām spēkā stāšanās termiņu līdz šā gada jūlijam), ir mudinājusi atbildīgās ministrijas sakārtot viņu rīcībā un viņu atbildībā esošos likumprojektus tā, lai tik tiešām šī reforma, šī dekodifikācija, tiktu veikta savlaicīgi. Bija ministrijas, kuras savu uzdevumu bija veikušas lieliski, un bija tādas ministrijas (kā mēs atklājām pagājušā gada beigās), kuras nebija īpaši steigušās ar to, lai savā rīcībā un savā atbildībā esošos likumprojektus sakārtotu atbilstoši prasībām. Un svarīgi ir tas... tātad pirmais moments. Svarīgi ir tas, ka tādi likumprojekti, kuri ir VARAM pārziņā, ir ļoti nopietni likumprojekti. Mēs šeit runājam par atbildību par tādiem pārkāpumiem kā radiācijas drošības un kodoldrošības regulējuma pārkāpumi, pārkāpumi vides aizsardzības jautājumos (piemēram, kāpu izbraukāšana)... vai arī darbības ar jonizējošo starojumu, kas var radīt būtisku kaitējumu cilvēku veselībai. Par šādiem pārkāpumiem ir runa, un tieši šādus pārkāpumus VARAM principā ignorēja savā darbībā, nesagatavojot atbilstošos grozījumus nozaru likumos, lai tos pievienotu šīs administratīvās atbildības reformai. Tas ir viens. Teiksim, šo pārkāpumu svarīgums. Tas liecina par to, ka vai nu ministrijai tik tiešām ir pilnīgi vienalga, kas notiek ar radiācijas drošību un vides aizsardzību, vai nu tā vienkārši ir tāda nolaidība no ministra puses. Ne vienā gadījumā, ne otrā gadījumā tas neizskatās labi. Otrais moments, par ko es gribētu pateikt, ir tas, ka šī nolaidība un šī te... tāda neuzmanīga attieksme pret saviem pienākumiem liecina par to, ka ministrija var ne tikai šo reformu aizkavēt, bet arī, piemēram, izraisīt pārkāpuma procedūras uzsākšanu, kā tas ir šobrīd jau iesācies attiecībā uz... Eiropas Komisija sniegusi informāciju pagājušā gada nogalē, ka Komisija jau ir sākusi veikt attiecīgās darbības, lai iesāktu pārkāpuma procedūru pret Latviju bioloģiskās daudzveidības nodrošināšanas jautājumā. Un ir jau sagatavota vēstule VARAM par to, ka Latvija ir pārkāpusi attiecīgo direktīvu. Tas ir otrs jautājums. Principā šī ministrijas bezdarbība var novest pie nopietnām sekām, īpaši ņemot vērā to, ka ministrija, visticamāk, nu tomēr... Ministrs tomēr kaut kādā veidā pārvalda ministriju, bet ne tajos jautājumos, kuros ministrijai būtu jāstrādā, respektīvi, šajos manis nosauktos jautājumos; ministrs vairāk tiešām izvēlas “ballēties” ar administratīvo reformu, reklamēties medijos, kā mēs tikko runājām, un, protams, arī domāt un sapņot par domes atlaišanu un termiņa pagarināšanu deputātu pilnvarām. Tas ir daudz interesantāk nekā sakārtot tās lietas, kuras ministrijai ir jāsakārto. Un visbeidzot. Visnepatīkamākais moments, kas, manuprāt, arī sabiedrībai ir jādara zināms, ir tas trešais moments - tas, ka ministrs ir samelojis. Un ministrs ir samelojis publiski. Viņš ir samelojis raidījumam “De Facto”, tas nozīmē - praktiski visai sabiedrībai. Jo, kā es jums jau teicu, publiski tas tapa zināms pagājušā gada novembra beigās... Tātad 2019. gada 24. novembrī iznāca raidījums “De Facto”, un ministrs skaidroja publiski, kāpēc, teiksim... un kas notiek ar tiem likumiem, kurus VARAM ir aizkavējusi. Ministrs atbildēja: “Mēs esam iesnieguši likumprojektu saskaņošanai. Šobrīd ir ļoti sarežģīta saskaņošana ar citām nozaru ministrijām. Un mēs ceram, ka šajās nedēļās mums izdosies pārvarēt šo inerci, kas ir nedaudz ieviesusies šajā ierēdnieciskajā saskaņošanā.” Protams, var jau... Var jau mēģināt nogrūst vainu uz ierēdņiem un uz kaut kādu sarežģītu saskaņošanas procesu, bet šī informācija ir ļoti vienkārši pārbaudāma, sazinoties ar atbildīgām ministrijām, kuras strādā pie šiem likumprojektiem. Un patiesībā jau nekādu problēmu nav ar šo saskaņošanu. Problēma jau ir tajā, ka vienkārši ir tātad vai nu nogulēts termiņš, vai nu ir kaut kāda zināma veida ļaunprātība, lai izvairītos no atbildības paredzēšanas par šiem pārkāpumiem. Un kāpēc es saku, ka ministrs ir samelojies? Tāpēc, ka šī informācija tātad iznāca 24. novembrī, bet šie attiecīgie likumprojekti, par kuriem mēs runājam, kurus ministrs nebija... nebija sagatavojis, tika ievietoti ministrijas mājaslapā. Tas nozīmē - likumprojekti tika iesniegti, vienkāršiem vārdiem runājot, tikai... 2019. gada 28. novembrī - “Grozījumi likumā “Par radiācijas drošību un kodoldrošību””, 29. novembrī - “Grozījumi Vides aizsardzības likumā”. Tātad tas nozīmē, ka, stāstot informāciju raidījumam “De Facto” 24. novembrī, ministrs Juris Pūce ir paudis nepatiesas ziņas, ko arī faktiski Pieprasījumu komisijā viņš pats ir atzinis, bet sauc to nevis par melošanu, bet par tādu tehnisku kļūmi. Tātad, godātie kolēģi! Šie trīs momenti, šīs samelošanās, šī nolaidība, šī neuzmanīgā attieksme pret diezgan svarīgiem un nopietniem pārkāpumiem ir... nu, vēlreiz vēl viens tāds negatīvs raksturojums ministra darbam un tam, ka ministrs izvēlas vadīt ministriju tikai tādos jautājumos, kuri viņu interesē visvairāk un kuri var atnest kaut kādas dividendes un patīkamus momentus. Ja mēs, piemēram, atceramies budžeta veidošanas procesu, tad nekas neliedza ministram steidzamā kārtā... steidzamā kārtā sagatavot grozījumus Dabas resursu nodokļa likumā, lai paredzētu lielākas algas ministrijā, lai aplaupītu pašvaldības dabas resursu nodokļa jomā. Tas nekādā veidā netraucēja ministram sagatavot grozījumus... tos grozījumus, kuri viņu interesē visvairāk. Bet, protams, šie garlaicīgie grozījumi, kas ir vienkārši domāti sistēmas sakārtošanai, palikuši secen. Tāpat kā grozījumi Sugu un biotopu aizsardzības likumā. Tas taču nav interesanti, no tā jau nevar iegūt nekādus... nekādus papildu līdzekļus. Tā ka, godātie kolēģi, spriediet paši un skatieties, protams, uz ministriju darbību. Es ļoti ceru, ka šī nolaidība, šie meli un šī praktiski tāda bezatbildīga rīcība agri vai vēlu tiks sodīta. Paldies.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ko vēlaties piebilst?
Tikai atgādināšu, ka, uzklausot pieprasījuma iesniedzēju jautājumus un vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra atbildes, komisija ar 10 balsīm “pret” un tikai 5 “par” atzina, ka pieprasījums ir noraidāms.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Jūlijas Stepaņenko, Didža Šmita, Karinas Sprūdes, Alda Gobzema, Jāņa Dūklava, Jāņa Vucāna, Armanda Krauzes, Danas Reiznieces-Ozolas, Viktora Valaiņa un Ulda Auguļa pieprasījumu vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Jurim Pūcem “Par ministra rīcību, novilcinot administratīvās atbildības iekļaušanu likumos par vides aizsardzību un radioaktīvo drošību”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 34, pret - 55, atturas - nav. Pieprasījums noraidīts. Nākamais pieprasījums ir deputātu Jūlijas Stepaņenko, Karinas Sprūdes, Ulda Auguļa, Armanda Krauzes, Gundara Daudzes, Didža Šmita, Jāņa Dūklava, Danas Reiznieces-Ozolas, Alda Gobzema un Jāņa Vucāna pieprasījums vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Jurim Pūcem “Par ministra patvaļību, izrīkojot Centrālo vēlēšanu komisiju un publiski maldinot sabiedrību”. Pieprasījumu komisijas vārdā - deputāts Uldis Budriķis. Lūdzu!
Godātais Prezidij! Godātie kolēģi! Pieprasījumu komisija izskatīja deputātu iesniegto pieprasījumu vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Jurim Pūcem “Par ministra patvaļību, izrīkojot Centrālo vēlēšanu komisiju un publiski maldinot sabiedrību”. Piedalījās pats ministrs komisijas sēdē un arī Centrālās vēlēšanu komisijas vadītāja Bērziņas kundze. Pirmām kārtām es vēlos uzsvērt, ka debates un strīds bija par to, ka “Rīga TV24” ministrs ir izteicies par to, ka viņš ir konsultējies ar Centrālo vēlēšanu komisiju. Centrālās vēlēšanu komisijas vadītāja noliedz, ka viņa ir izrīkota. Komisija balsojot (2 - par, 9 - pret un 1 - atturas) atzina, ka šis deputātu pieprasījums ir noraidāms. Paldies.
Paldies. Uzsākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Arī šajā pieprasījumā, visticamāk, mēs... mums būs darīšana ar nepatiesas informācijas sniegšanu jeb melošanu, un būs arī vēl viens interesants moments, kuram es arī gribēšu pieskarties. Tātad runa ir par to, ka, pirms vēl bija radies jautājums par ārkārtas situācijas pagarināšanu Rīgas domē... Rīgā saistībā ar atkritumiem, kurš bija par pamatu likumprojektam par domes atlaišanu, pagājušā gada 3. decembrī ministrs Juris Pūce “TV24” raidījumā “Dienas personība ar Veltu Puriņu” sacīja, ka kategoriski noliedz - kategoriski noliedz! - to, ka viņa sadarbībā ar CVK ir saskatāma interese par Rīgas domes ārkārtas vēlēšanām Rīgas domes atlaišanas saistībā. Viņš noliedza to un teica tā: “Mēs runājam par pašvaldību vēlēšanu organizēšanas termiņiem, mēs plānojam un esam jau strādājuši kādu brīdi pie regulējuma, kāds būtu, ja pašvaldības dome tiek atlaista, kādi termiņi būtu jāievēro, jo likumā šobrīd nav noteikti termiņi vēlēšanām. Mēs vienkārši konsultējamies, kāds ir praktiskais kalendārs, no CVK viedokļa.” Tātad ar šiem saviem vārdiem ministrs Pūce centās pamatot to, ka nekādā gadījumā šī konsultēšanās nav saistīta ar Rīgas domes atlaišanu. Taču jau divas dienas vēlāk, 5. decembrī, aģentūras LETA ziņa liecina par to, ka šīs konsultācijas attiecībā uz iespējamo vēlēšanu datumu ir jau notikušas ar CVK un ir jau darba kārtībā divi dažādi datumi bijuši - 29. februāris vai 22. februāris. Atgādinu jums to, ka 5. decembris ir tas datums, kas ir stipri agrāks par to datumu, ar kuru vispār Ministru kabinets un Saeima bija sagatavojuši attiecīgo lēmumu par ārkārtas situācijas pagarināšanu Rīgā saistībā ar atkritumu krīzi... iespējamo. Tāpēc... tas nozīmē to, ka ministram bija jau kaut kāds savs plāns, par kuru viņš nekādā gadījumā negribēja atklāt sabiedrībai plašākas detaļas, bet šo plānu viņš centās īstenot jau, faktiski izrīkojot - manuprāt, izrīkojot - CVK vadību, kā pie sevis mājās atnākot un prasot: “Nu tad kādu datumu liksim?” Un kāpēc es tā saku? Tāpēc, ka savā atbildes vēstulē ministrs vaļsirdīgi atzinās, ka konsultācijas ar CVK par iespējamiem termiņiem, kuri būtu nepieciešami, organizējot pašvaldības ārkārtas vēlēšanas, ir notikušas 24. novembrī. 2019. gada 24. novembrī! Un, ja jūs paskatāties uz kalendāru, - 2019. gada 24. novembris ir, godātie kolēģi, svētdiena. (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Tā ir svētdiena! Un tas nozīmē, ka tik tiešām ministrs Juris Pūce izrīko Centrālo vēlēšanu komisiju pēc savas patikas pat brīvdienās. Vai tiešām tas, godātie kolēģi, neliecina... tas neliecina par to, ka ministrs šajā situācijā vienkārši... ar absolūti, nu, pēc likuma burta neatkarīgu institūciju cenšas rīkoties kā vienkārši... kā ar savu... ar savu īpašumu? Tāpēc, godātie kolēģi, es aicinu jūs arī šo pieprasījumu atbalstīt, ņemot vērā to, ka... arī to informāciju, ko jūs tikko dzirdējāt, un to, kura ir rakstīta šajā pieprasījumā. Paldies.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ko piebilstat?
Komisijas vārdā aicinu neatbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Jūlijas Stepaņenko, Karinas Sprūdes, Ulda Auguļa, Armanda Krauzes, Gundara Daudzes, Didža Šmita, Jāņa Dūklava, Danas Reiznieces-Ozolas, Alda Gobzema un Jāņa Vucāna pieprasījumu vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Jurim Pūcem “Par ministra patvaļību, izrīkojot Centrālo vēlēšanu komisiju un publiski maldinot sabiedrību”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 32, pret - 56, atturas - nav. Pieprasījums noraidīts. Kolēģi! Ir laiks starpbrīdim. Lūdzu reģistrācijas režīmu! Vārds Saeimas sekretāra biedrei Marijai Golubevai reģistrācijas rezultātu nolasīšanai.
Nav reģistrējušies: Gatis Eglītis, Inese Ikstena, Andris Kazinovskis, Andrejs Klementjevs... ir, Rihards Kols (Starpsauciens: “Nav!”), Ināra Mūrniece, Romāns Naudiņš, Linda Ozola, Dana Reizniece-Ozola un Jānis Vucāns.
Paldies. Starpbrīdis līdz pulksten 11.00. (Pārtraukums.)
Godātie kolēģi, lūdzu, ieņemiet vietas! Turpinām sēdes darbu. Ir iesniegtas izmaiņas Prezidija apstiprinātajā sēdes darba kārtībā. (Dep. I. Zariņš: “Kāds pārsteigums!”) Deputāti Artūrs Toms Plešs, Aldis Adamovičs, Dace Bluķe, Raivis Dzintars, Mārtiņš Bondars, Juta Strīķe, Daniels Pavļuts, Ainars Latkovskis, Artuss Kaimiņš un Ilze Indriksone ir iesnieguši lēmuma projektu “Par likumprojekta “Rīgas domes atlaišanas likums” (Nr. 530/Lp13, steidzams) izskatīšanas Saeimas sēdē datuma maiņu no 2020. gada 16. janvāra uz 2020. gada 13. februāri”. Vai deputātiem ir iebildumi pret darba kārtības... “Pret”... Kurš runās “pret”, lūdzu? Deputāts Valainis? (Dep. M. Bondars: “Patiešām runās “pret”?”) Lūdzu! “Pret” pieteicies runāt deputāts Viktors Valainis.
Jā, kolēģi! Visai likumsakarīgs priekšlikums, balstoties uz jūsu politiku, bet tomēr... Ja kāda dome ir jāatlaiž un ja ir pārliecība, ka tā dome ir pārkāpusi likumus, un ja ir pārliecība par to, ka jauna dome spēs novērst tos pārkāpumus un visu darīt atbilstoši likumam un nepārkāpjot tos normatīvos aktus, kurus, kā jūs uzskatāt, viņi ir pārkāpuši, tad... šādā gadījumā tāda dome ir jāatlaiž pēc iespējas ātrāk. Šajā gadījumā tiek... priekšlikums ir pārlikt šo datumu. Manuprāt, tam nav nekāda... vispār jelkāda saprātīga pamatojuma. Saeimas ir atlaidušas tādu domi... Vienmēr tas ir noticis vienprātīgi, par to nav bijušas diskusijas. (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Ir pārkāpts likums. Ja ir pārkāpts likums, to gadījumu Saeima izvērtē, izvērtē atbildīgā komisija, un vienmēr, bez izņēmumiem, Saeima ir atlaidusi tādu domi. Un jautājums jums: kāpēc jūs to domi, ja, jūsuprāt, tā ir pārkāpusi likumus... kāpēc jūs to neizdarījāt jau pagājušajā gadā, bet šobrīd vēl atliekat šo jautājumu? Un kur tad ir tā ārkārtas situācija domes atlaišanā? Tas liecina tikai par to, ka tā dome tiek atlaista ar politisku motivāciju un tam nav nekāda sakara ar kaut kādiem likuma pārkāpumiem; ir runa par iedomātiem pārkāpumiem, kurus diemžēl jūs tā līdz galam nespējāt argumentēt pat Saeimas Juridiskajam birojam. Uz otro lasījumu šim likumprojektam ir iesniegti tikai opozīcijas priekšlikumi. Un pēc būtības tas, ko jums lūdza skaidrot un pamatot, vēl vairāk pamatot domes atlaišanas pamatotību... otrajā lasījumā šādi priekšlikumi neatspoguļojas. Un, manuprāt, šī atlikšana šobrīd ir pilnīgi nevietā. Ja reiz ir ārkārtas situācija un dome ir jāatlaiž, tad dome ir jāatlaiž, un viss! Nu ko mēs te vēl darāmies? Pieņemam lēmumu ātrāk! Un jautājums: kāpēc jūs to nepieņēmāt jau pagājušajā gadā - tā, kā jūs to bijāt plānojuši? Neviena domes atlaišana Saeimā nav vilkusies mēnešiem ilgi! Ja reiz pārkāpums ir noticis, nu ko mēs velkam garumā?! Balsojam uzreiz! Kas mainīsies? Kolēģi jau ir ieradušies darbā, ir gatavi balsot. Kolēģi, kur problēma? Es aicinu jūs šo lēmumu noraidīt un virzīties pēc iepriekš Saeimā jau pieņemtā lēmuma.
“Par” pieteicies runāt deputāts Daniels Pavļuts. (Starpsaucieni.)
Cienījamā sēdes vadītājas kundze! Cienījamās kolēģes! Godātie kolēģi! Veiksmīgu, rosīgu un saturīgu 2020. gadu! Jāsaka, laikam starpsesiju pārtraukums ir bijis labs. Atpūta ir bijusi veiksmīga, domas ir mainījušās. (Dep. V. Valainis: “Balsojam tagad!”) Arī kolēģis Valainis, kurš ir balsojis pret steidzamības noteikšanu likumprojektam “Rīgas domes atlaišanas likums” pirms brīvdienām tieši, tagad ir... aicina mūs steidzami šo jautājumu virzīt. Būtībā tad... ja es būtu zinājis, Viktor, varbūt, nu... bet mēs nezinājām, ka domas ir mainījušās. Tagad pēc būtības. Kādēļ ir nepieciešams šobrīd tomēr dot vairāk laika šī likumprojekta izskatīšanai? Tie ir tie paši argumenti, kurus opozīcija lietoja 19. decembrī, lai argumentētu, kāpēc nevajag steidzamību. Toreiz mēs balsojām par steidzamību, jo patiešām jautājums, mūsuprāt, prasa drīzu izlemšanu, jo Rīgas domē jukas turpinās. To mēs redzam. Burtiski vakar, aizvakar... Rīgas domē turpinās bardaks, kā opozīcija teiktu. Notiek kaut kāda bakstīšanās ar pamatiem, nevis budžeta sastādīšanu un tā tālāk, un tā tālāk. Rīgas domei ir vajadzīgas jaunas vēlēšanas. Tomēr, ņemot vērā, ka mēs esam saņēmuši iebildumus pret steigu, arī Juridiskais birojs un deputāti ir minējuši, ka vajadzētu kārtīgi izdiskutēt juridisko pamatojumu, gaisināt jebkuras šaubas par to, ka ir pietiekams juridisks pamatojums Rīgas domes likumīgai, Satversmei atbilstošai atlaišanai, tad, mūsuprāt, ir absolūti pamatoti un racionāli paildzināt šo laiku, dot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai iespēju kārtīgi izdiskutēt šos jautājumus. Es, kolēģi, lūgtu izturēties pret šo jautājumu nopietni. (Dep. V. Valaiņa starpsauciens.) Jo tie priekšlikumi, Viktor... tie priekšlikumi, ko jūs esat iesnieguši uz otro lasījumu, protams, būtu iederīgi nedēļas žurnāla anekdošu sadaļā. Es domāju (Starpsauciens.), mēs kārtīgi izpriecāsimies, bet, kolēģi, par cieņu pret izskatāmo jautājumu tas neliecina. Tā ka, lūdzu, izturamies pret jautājumu nopietni, izdiskutējam nopietni. Jokus pie malas! Rīgas dome, Rīgas iedzīvotāju intereses nav nekāds joks. Tā ir pilsēta ar miljarda budžetu. Lūdzu, izturamies pret to ar likumdevējam pienākošos nopietnību! Bet nu es sāku savā moralizēšanā izklausīties pēc Stepaņenko kundzes, un tas droši vien nav labi. Vēl viens arguments. Arī es esmu atpūties, jā. Vēl viens arguments. Kā zināms, opozīcija, tostarp arī Valaiņa kungs, ir savākuši veselu rindu parakstu par to, lai netiktu izsludināti divi likumi, kurus mēs otrajā, galīgajā, lasījumā pieņēmām pirms svētkiem, par pašvaldību vēlēšanu sistēmas izmaiņām, proti, par to, ka ārkārtas vēlēšanu gadījumā pašvaldību varētu ievēlēt uz ilgāku termiņu, uz apvienotu termiņu. Nu, šajā brīdī tiek vākti paraksti (Starpsauciens: “Nav vēl!”), vēl - ne. Tātad ir izsludināti... Centrālā vēlēšanu komisija ir izsludinājusi parakstu vākšanu. Tas izmaksās aptuveni miljonu. Paldies, opozīcija! (Starpsaucieni.) Labi. Ja demokrātija to maksā, tad tas to maksā. Tāds ir opozīcijas lēmums. Šajā gadījumā tad dosim iespēju cilvēkiem izteikties, noteikt to, vai tiešām viņi vēlas kavēt un atlikt šo lēmumu, ko Saeima ir pieņēmusi, par tiesībām ievēlēt domi uz garāku termiņu, un paskatāmies! Es domāju, ir vērts arī Rīgas domi vēlēt pēc tāda termiņa, kāds tad būs spēkā. Līdz ar to arī šeit, es domāju, jādod iespēja Latvijas sabiedrībai paust savu demokrātisko gribu, līdz ar to šis ir vēl viens papildu arguments par labu tam, lai mainītu izskatīšanas datumu otrajā lasījumā likumprojektam “Rīgas domes atlaišanas likums”. Lūdzu iekļaut lēmuma projektu darba kārtībā!
Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Artūra Toma Pleša, Alda Adamoviča, Daces Bluķes, Raivja Dzintara, Mārtiņa Bondara, Jutas Strīķes, Daniela Pavļuta, Ainara Latkovska, Artūra Kaimiņa (Starpsauciens: “Artusa!”) un Ilzes Indriksones lēmuma projektu “Par likumprojekta “Rīgas domes atlaišanas likums” (Nr. 530/Lp13, steidzams) izskatīšanas Saeimas sēdē datuma maiņu no 2020. gada 16. janvāra uz 2020. gada 13. februāri”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 71, pret - 7, atturas - nav. Lēmuma projekts ir iekļauts darba kārtībā. Turpinām ar likumprojektu izskatīšanu. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par presi un citiem masu informācijas līdzekļiem””, trešais lasījums. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāts Boriss Cilevičs.
Cienījamie kolēģi! Likumprojektam “Grozījumi likumā “Par presi un citiem masu informācijas līdzekļiem”” uz trešo lasījumu neviens priekšlikums nav iesniegts. Komisijas vārdā ierosinu atbalstīt šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par presi un citiem masu informācijas līdzekļiem”” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likumā”, pirmais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Juris Rancāns.
Labdien, kolēģi! Likumprojektā “Grozījumi Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likumā” ir paredzēti divi biroja darbību uzlabojoši mehānismi. Pirmais mehānisms attiecas uz darbinieku izdarītiem disciplinārpārkāpumiem. Jaunie grozījumi paredz ieviest tādu lietu kā brīdinājums, kas nebūtu disciplinārsods. Un otrs jautājums attiecas uz personas datu apstrādi. Komisija ir izskatījusi šo likumprojektu 17. decembra sēdē... pagājušā gada... un ir atbalstījusi konceptuāli. Tāpēc komisijas vārdā aicinu atbalstīt šo likumprojektu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā apstiprināts. Lūdzu, nosakiet priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 2020. gada 10. februāris.
2020. gada 10. februāris. Paldies. Likumprojekts “Par nekustamā īpašuma “Jaundūviņi” Limbažu pagastā, Limbažu novadā, daļu atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - valsts reģionālā autoceļa P53 Duči-Limbaži pārbūves projekta īstenošanai”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Jānis Butāns.
Godātie kolēģi! Juridiskās komisijas 2019. gada 17. decembra sēdē tika izskatīts likumprojekts “Par nekustamā īpašuma “Jaundūviņi” Limbažu pagastā, Limbažu novadā, daļu atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - valsts reģionālā autoceļa (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) P53 Duči-Limbaži pārbūves projekta īstenošanai”. Valsts reģionālā autoceļa P53 Duči-Limbaži posma 18,35.-26,15. kilometram pārbūves projekta īstenošanai nepieciešams atsavināt nekustamā īpašuma “Jaundūviņi” sastāvā esošo zemes vienības daļu 0,3 ha platībā un daļu 0,01 ha platībā... Limbažu pagastā, Limbažu novadā. Minētā nekustamā īpašuma daļas tiek atsavinātas transporta infrastruktūras attīstībai, un atsavināšana ir vienīgais veids šī mērķa sasniegšanai. Nekustamā īpašuma īpašnieks nepiekrīt pārbūves projekta īstenošanai nepieciešamā īpašuma dalīšanai un atsavināšanai, kā arī nav izteicis viedokli par aprēķināto atlīdzības apmēru. Valsts akciju sabiedrība “Latvijas Valsts ceļi” saskaņā ar Sabiedrības vajadzībām nepieciešamā nekustamā īpašuma atsavināšanas likuma 11. pantā noteikto 2019. gada 4. aprīlī nosūtīja nekustamā īpašuma īpašniekam paziņojumu ar uzaicinājumu 30 dienu laikā no dienas, kad tas saņemts, paziņot par iespēju noslēgt līgumu par nekustamā īpašuma labprātīgu atsavināšanu. Pēc minētā paziņojuma nosūtīšanas Sabiedrības vajadzībām nepieciešamā nekustamā īpašuma atsavināšanas likumā noteiktajā termiņā no nekustamā īpašuma īpašnieka nav saņemta atbilde uz nosūtīto paziņojumu. Arī pēc atkārtota paziņojuma nosūtīšanas netika saņemta atbilde no nekustamā īpašuma īpašnieka. Juridiskā komisija likumprojektu pirmajam lasījumam ir atbalstījusi. Aicinu kolēģus atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Par nekustamā īpašuma “Jaundūviņi” Limbažu pagastā, Limbažu novadā, daļu atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - valsts reģionālā autoceļa P53 Duči-Limbaži pārbūves projekta īstenošanai”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā pieņemts. Lūdzu, nosakiet termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šī gada 31. janvāris.
Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 31. janvāris. Paldies. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Iveta Benhena‑Bēkena. Lūdzu!
Labdien! Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā pirmajam lasījumam tika izskatīts likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””. Tas izstrādāts, lai pilnveidotu tiesisko regulējumu nodokļu administrēšanas jomā, ievērojot Valsts ieņēmumu dienesta sniegtos priekšlikumus, kā arī Valsts nodokļu politikas pamatnostādnēs 2018.-2021. gadam iekļautos uzdevumus administratīvā sloga mazināšanai un informācijas atklātības un sabiedrības līdzdalības ieviešanai. Komisijā atbalstīts pirmajam lasījumam. Aicinu kolēģus atbalstīt un lūdzu balsojumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā pieņemts. Lūdzu, nosakiet termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir šī gada 31. janvāris.
Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 31. janvāris. Paldies. Likumprojekts “Grozījumi Jūras kodeksā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Jānis Dūklavs.
Labdien, godātie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Jūras kodeksā” (Nr. 479/Lp13), pirmais lasījums. Likumprojektu ir izstrādājusi Satiksmes ministrija, lai pārņemtu nacionālajos normatīvajos aktos direktīvu un starptautisko konvenciju grozījumus, kā arī lai aktualizētu Jūras kodeksa normas atbilstoši praksē konstatētajām problēmām. Likumprojekts paredz Jūras kodeksā ieviest jaunu nodaļu, kas ietvertu nosacījumus par zvejnieku nodarbinātību, kā arī deleģējumu Ministru kabinetam izdot noteikumus par zvejnieku nodarbinātības speciālajiem jautājumiem. Projekta izpildi nodrošinās valsts akciju sabiedrība “Latvijas Jūras administrācija” un Zemkopības ministrija. Komisija atbalstījusi likumprojektu pirmajā lasījumā. Aicinu arī jūs to izdarīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Jūras kodeksā” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu balsošanas rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā pieņemts. Lūdzu, nosakiet termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 23. janvāris.
Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 23. janvāris. Paldies. Likumprojekts “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā”, trešais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāte Anita Muižniece.
Labdien, cienījamie kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir strādājusi ar likumprojektu “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā” (Nr. 319/Lp13), un pirms komisijā izskatīto priekšlikumu skatīšanas vēlos īsi atgādināt, par ko ir šis likumprojekts. Tātad 2018. gadā iepriekšējā valdība pieņēma un Saeima atbalstīja likuma grozījumus, kas noteica, ka ar šī gada 1. septembri skola... pamatizglītības iestādes, kas īsteno kādas padziļināta novirziena programmas, vai tā būtu valodas apguve, vai mūzika, vai māksla, tātad nesaņemtu vairs valsts budžeta finansējumu šo programmu īstenošanai. Tādējādi, to konstatējot, pagājušajā gadā tika sagatavots likumprojekts “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā”, kas šo, tā teikt, kļūmi un iespējamo apdraudējumu labotu. Šobrīd esam izskatījuši trešajā lasījumā... pirms trešā lasījuma saņemtos priekšlikumus. Kopumā tie bija deviņi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums par kārtību, kādā izglītības iestādes var pretendēt uz valsts budžeta līdzekļu saņemšanu, lai īstenotu mācību programmas, kas paredz (Zālē troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) augstāku mācību rezultātu sasniegšanu. Daļēji atbalstīts un iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
2. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Tas izstrādāts sadarbībā gan ar Juridisko biroju, gan Izglītības un zinātnes ministriju un arī pašām izglītības iestādēm. Un, kā jau, par 1. priekšlikumu runājot, minēju, tas ir par to kārtību, kādā skolas varēs pretendēt uz valsts budžeta līdzekļu saņemšanu. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. priekšlikums ir Juridiskā biroja priekšlikums. Attiecas uz pārejas noteikumiem un ir tehniska rakstura. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. arī ir tehnisks priekšlikums, kas izslēdz likumprojektā piedāvāto pārejas noteikumu 42. punktu un izsaka 43. punktu kā 42. punktu. Ir atbalstīts un iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
5. ir Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentārās sekretāres Muižnieces priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā. Ir runa par to posmu, kas ir starp 2020. gadu un 2023. gadu. Uz izglītības iestādēm 2023. gadā attieksies jaunie kritēriji. Lai nebūtu pārtraukuma finansējuma piešķiršanā un saņemšanā, 5. priekšlikums un arī 6. un 7. priekšlikums par to runā. Un... nu, jā, komisijā daļēji atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Līdzīga rakstura kā iepriekšējais. Un arī tas komisijā ir daļēji atbalstīts un iekļauts 7. priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
7. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums, kas precīzāk definē abu iepriekšējo priekšlikumu pārejas noteikumu redakciju. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Izglītības un zinātnes ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums par likuma spēkā stāšanās laiku, nosakot, ka tas ir 2020. gada 1. februāris. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un tieši tāds pats ir 9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī tas komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tādējādi esam izskatījuši visus likumprojekta trešajam lasījumam saņemtos priekšlikumus. Lūdzu Saeimu atbalstīt likumprojektu galīgajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu balso šanas rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likums pieņemts.
Paldies.
Paldies. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļu piemērošanu brīvostās un speciālajās ekonomiskajās zonās””, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Janīna Jalinska.
Labdien, cienījamie un godājamie kolēģi! Laimīgu jauno gadu mums visiem! Šis likumprojekts ir izstrādāts sakarā ar nepieciešamību pilnveidot likuma normas un galvenokārt, lai Latgales speciālajā ekonomiskajā zonā un Rēzeknes speciālajā ekonomiskajā zonā izveidotu atbalsta veidu jaunu darba vietu radīšanai. Likumprojekta otrajam lasījumam iesniegti 76 priekšlikumi. 1. priekšlikums - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra Pleša priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
2. - deputātu Eglīša, Kursītes, Teirumnieka, Kazinovska un Rancāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
3. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. ir deputātu Eglīša, Kursītes, Teirumnieka, Kazinovska un Rancāna (tālāk es tekstā saukšu - “deputātu grupa”) priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
5. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - deputātu grupas priekšlikums. Nav atbalstīts, jo dublē iesniegto likumprojekta redakciju.
Deputāti piekrīt.
9. - deputātu grupas priekšlikums. Arī nav atbalstīts, jo dublē iesniegto likumprojekta redakciju.
Deputāti piekrīt.
10. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra Pleša priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 3. un 11. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
11. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
15. - deputātu grupas priekšlikums. Nav atbalstīts, jo dublē iesniegto likumprojekta redakciju.
Deputāti neiebilst.
16. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts, redakcionāli precizējot.
Deputāti atbalsta.
17. - deputātu grupas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 18. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
18. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra Pleša priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - deputātu grupas priekšlikums. Nav atbalstīts, jo dublē iesniegto likumprojekta redakciju.
Deputāti neiebilst.
21. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - deputātu grupas priekšlikums. Nav atbalstīts, jo dublē iesniegto likumprojekta redakciju.
Deputāti neiebilst.
23. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju.
Deputāti atbalsta.
24. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - deputātu grupas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 26. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
26. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts, redakcionāli precizējot.
Deputāti atbalsta.
28. - deputātu grupas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 29. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
29. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
31. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
32. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - deputāta Dombrovska priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Vjačeslavam Dombrovskim.
Augsti godātie kolēģi! Mani labākie novēlējumi jaunajā gadā un viss tāds. Man tāds jautājums. Kamēr mēs neesam pieņēmuši jauno Nacionālo attīstības plānu, spēkā ir vecais, tā saucamais, vai ne? Vismaz jūsu koalīcija, cik es atceros, to nav grozījusi. Tāpēc spēkā arī ir esošais Nacionālā attīstības plāna uzstādījums - palielināt apstrādes rūpniecības īpatsvaru iekšzemes kopproduktā līdz 20 procentiem. Vai ne? Tas ir spēkā. Jūs arī... daudzi no jums daudz runājuši par to, ka vajag radīt jaunas darba vietas apstrādes rūpniecībā, veicināt apstrādes rūpniecību un tā tālāk. Tā ir. Kolēģi, tad skaidrs, ka viens no veidiem, kā jūs varētu veicināt apstrādes rūpniecību, ir piesaistīt ārvalstu investīcijas. Arī diezgan loģiski. Tad jums arī jāsaprot, kādi ir tie spēles noteikumi, kā piesaistīt tās ārvalstu investīcijas tieši apstrādes rūpniecībai. Jo mēs... skaidrs, ka mēs neesam vienīgā valsts, kura cenšas to darīt. Pasaulē vispār tādu valstu ir diezgan daudz. Absolūtais minimums ir tā saucamā industriālā zona. Proti, neviens investors tagad nenāks investēt kaut kādā zaļā pļavā. Viņam ir nepieciešams minimāls komplekss - zemes gabals, atbilstošs elektrības pieslēgums, infrastruktūra (transporta, sakaru) un tā tālāk. Kāda ir Latvijas pieredze? Pie mums visa izaugsme apstrādes rūpniecībā notiek pārsvarā SEZ - Ventspils, Liepājas, Rēzeknes. Kopumā valstī nekāda īpaša izaugsme tieši rūpniecībā nenotiek. Tātad - ko vērtē investori? Vēlreiz, kolēģi, - industriālā zona kā tāda, minimums... Mums tādas zonas ir... ārpus Rīgas - Liepājā, Ventspilī, Rēzeknē, Jelgavā. Ir arī Lietuvai, Polijai, Baltkrievijai... vairākas zonas. Investori vērtē piekļuvi transporta infrastruktūrai. Mēs neesam vienīgā valsts, kurai ir ostas. Lietuvai ir ostas, Polijai ir ostas. Citiem... Baltkrievijai ir pieeja vismaz tai pašai Klaipēdas ostai. Tātad šeit mēs ne ar ko neatšķiramies no mūsu konkurentiem Polijā, Baltkrievijā, Lietuvā. Tālāk. Darbaspēks - pieejamība, kvalitāte, izmaksas. Mūsu darbaspēks lētāks, Polijā, Lietuvā, Baltkrievijā - tāpat. Pieejamības ziņā... Mēs te daudzi runājam par to, ka mums ir darbaspēks - kvalificēts un pieejams. Tātad, runājot par pieejamību, mums iedzīvotāju... Piemēram, Rēzeknes SEZ... Darbaspēka pieejamība. Iedzīvotāju skaits 50 kilometru rādiusā ir 84 tūkstoši iedzīvotāju. Salīdzinājumam. Ja runājam par Lietuvu, nevienā no Lietuvas sešām SEZ iedzīvotāju skaits 50 kilometru attālumā no SEZ nav mazāks par 200 tūkstošiem. Ja runājam par Poliju, - par miljoniem. Baltkrievijā nevienā SEZ nav... iedzīvotāju skaits šajā rādiusā nav mazāks par vienu miljonu. Tātad attiecībā uz darbaspēka pieejamību mēs zaudējam katrai mūsu reģionālajai konkurentei - Lietuvai, Polijai, Baltkrievijai. Kvalitāte. Skaidrs, ka SEZ vajag... tie, kas mācās tā saucamajās STEM specialitātēs. Latvijā STEM absolventu skaits augstskolās - 3000, Lietuvā - vairāk nekā 7000, Polijā - 111 tūkstoši, Baltkrievijā - 50 tūkstoši. Arī attiecībā uz kvalitāti mēs zaudējam. Citiem vārdiem, - ja runājam par ārvalstu investīciju piesaisti, tad jāteic, ka mēs zaudējam darbaspēka ziņā. Mēs neesam ne ar ko labāki attiecībā uz pieeju transporta infrastruktūrai. Līdz ar to, ja mēs vēlamies radīt vismaz vienu priekšrocību, mums tā jārada nodokļu jomā. Priekšlikuma būtība, kolēģi, ir ļoti vienkārša - pielīdzināt mūsu piedāvājumu nodokļu jomā vismaz Lietuvai. Citādi mēs esam sliktāki katrā dimensijā, par kuru... kura interesē ārvalstu investorus. Tāpēc, ja jūs interesē investīciju piesaiste reģionos, rūpniecībā, atbalstiet šo priekšlikumu! Citādi... Kā teica komisijas sēdē, neatbalsta, jo tas nepatīk OECD. Tad kas jūs vairāk uztrauc - darba vietas vai tas, vai tas patīk vai nepatīk OECD?
Dombrovska kungs, jūsu uzstāšanās laiks beidzies.
Kolēģi, jūsu izvēle! (Aplausi.)
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par nodokļu piemērošanu brīvostās un speciālajās ekonomiskajās zonās”” 33. priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! (Dep. V. Dombrovska starpsauciens.) Par - 29, pret - 49, atturas - nav. (Dep. M. Bondara starpsauciens.) Priekšlikums ir noraidīts.
34. priekšlikums. Finanšu ministra vietā to iesniedzis ārlietu ministrs Rinkēvičs. Priekšlikums atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. priekšlikums. Finanšu ministra vietā iesniedzis ārlietu ministrs Rinkēvičs. Priekšlikums daļēji atbalstīts, iekļauts 36. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
36. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
37. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
38. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
39. - deputātu grupas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 42. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
40. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 42. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
41. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 42. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
42. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
43. - deputātu grupas priekšlikums. Nav atbalstīts, jo dublē iesniegto likumprojekta redakciju.
Deputāti neiebilst.
44. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
45. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
46. - deputātu grupas priekšlikums. Nav atbalstīts, jo dublē iesniegto likumprojekta redakciju.
Deputāti neiebilst.
47. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
48. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
49. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts, redakcionāli precizējot.
Deputāti atbalsta.
50. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
51. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
52. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
53. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
54. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
55. - deputātu grupas priekšlikums. Nav atbalstīts. Nav balsojams, jo ir jau atbalstīts 54. priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
56. priekšlikums - deputātu grupas priekšlikums. Nav atbalstīts, jo ir jau atbalstīts 54. priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
57. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
58. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
59. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts, redakcionāli precizējot.
Deputāti atbalsta.
60. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
61. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
62. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
63. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
64. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
65. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
66. - deputātu grupas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 67. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
67. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
68. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 69. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
69. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
70. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 71. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
71. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
72. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
73. - finanšu ministra vietā ārlietu ministra Rinkēviča iesniegts priekšlikums. Atbalstīts, redakcionāli precizējot.
Deputāti atbalsta.
74. - deputātu grupas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
75. - deputātu grupas priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 76. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
76. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija likumprojektu ir izskatījusi un akceptējusi un aicina atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nodokļu piemērošanu brīvostās un speciālajās ekonomiskajās zonās”” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu balsošanas rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā pieņemts. Lūdzu, nosakiet priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šī gada 23. janvāris.
Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 23. janvāris. Paldies. Likumprojekts “Preču zīmju likums”, otrais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Arvils Ašeradens.
Labdien, cienījamie kolēģi! Atļaujiet arī man jūs apsveikt jaunajā gadā! Un, lūdzu, skatīsim Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas izskatīto un otrajam lasījumam sagatavoto likumprojektu “Preču zīmju likums”. Pirms mēs sākam to skatīt, es gribu teikt milzīgu paldies komisijai, kura vairāk nekā piecās sēdēs izskatīja šo likumprojektu. Un jāsaka arī milzīgs paldies gan Tieslietu ministrijai, gan Saeimas Juridiskajam birojam, gan Augstākās tiesas pārstāvjiem. Mēs visi kopā mēģinājām tikt cauri jaunajiem juridiskajiem konceptiem, kas tagad ir ieviesti. Un tātad... līdz ar to mēs varēsim ieviest Eiropas Savienības direktīvu, kas attiecas uz preču zīmēm turpmāk, un, protams, uzlabot likumdošanu. Normatīvā bāze līdz šim nebija ilgi pārskatīta. Sākam skatīt priekšlikumus. 1. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 26. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
26. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
28. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
31. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
32. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
34. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
36. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
37. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 38. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
38. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
39. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
40. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
41. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
42. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
43. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
44. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
45. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
46. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 47. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
47. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
48. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
49. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 50. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
50. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
51. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
52. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
53. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
54. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
55. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
56. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
57. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
58. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
59. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
60. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
61. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
62. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
63. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
64. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
65. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
66. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
67. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 68. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
68. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
69. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
70. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
71. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
72. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 73. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
73. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
74. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
75. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
76. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
77. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
78. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 80. priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
79. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
80. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
81. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
82. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
83. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
84. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
85. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
86. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 87. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
87. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
88. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
89. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
90. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
91. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
92. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
93. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
94. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
95. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
96. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 97. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
97. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
98. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
99. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
100. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
101. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
102. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
103. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
104. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
105. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
106. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
107. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
108. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
109. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
110. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
111. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
112. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
113. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
114. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
115. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
116. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
117. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
118. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
119. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
120. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
121. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
122. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 123. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
123. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
124. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
125. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
126. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
127. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
128. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
129. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
130. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
131. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
132. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
133. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
134. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
135. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
136. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
137. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
138. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 139. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
140. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
141. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
142. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
143. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
144. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
145. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
146. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
147. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
148. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
149. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 150. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
150. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
151. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 152. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
152. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
153. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 154. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
154. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
155. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 156. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
156. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
157. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 158. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
158. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
159. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
160. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
161. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
162. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 163. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
163. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
164. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
165. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
166. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
167. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
168. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 169. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
169. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
170. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 171. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
171. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
172. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
173. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 174. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
174. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
175. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 176. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
176. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
177. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 178. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
178. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
179. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 180. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
180. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
181. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
182. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 183. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
183. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
184. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
185. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 186. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
186. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
187. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, ieļauts 188. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
188. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
189. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
190. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 191. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
191. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
192. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 193. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
193. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
194. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 195. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
195. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
196. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
197. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 198. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
198. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
199. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
200. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
201. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
202. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
203. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
204. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 205. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
205. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
206. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 208. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
207. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 208. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
208. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
209. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
210. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
211. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
212. - tieslietu ministra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
213. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
214. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
215. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
216. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
217. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
218. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
219. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
220. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
221. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
222. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
223. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
224. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 225. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
225. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
226. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 228. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
227. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 228. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
228. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
229. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
230. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
231. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
232. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
233. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
234. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
235. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
236. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
237. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
238. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
239. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
240. - iekšlietu ministra Ģirģena kunga priekšlikums. Nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”)
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Preču zīmju likums” 240. priekšlikumu! (Dep. V. Agešina starpsauciens.) Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 52, atturas - nav. 240. priekšlikums noraidīts.
241. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
242. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
243. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 244. - tieslietu ministra Bordāna priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to mēs esam izskatījuši visus priekšlikumus. Aicinu komisijas vārdā balsot par likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Preču zīmju likums” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. (Aplausi.) Likumprojekts otrajā lasījumā pieņemts. Paldies Ašeradena kungam.
Jā. Mums vēl ir jānosaka priekšlikumi...
Jā, tieši tā! (Starpsaucieni. Smiekli.) Es gribēju vispirms jums pateikties par šo maratonu. Paldies. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Mēs gribētu dot pietiekami daudz laika - līdz 15. janvārim, lai sagatavotu visus tos priekšlikumus.
Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 15. janvāris. Vēlreiz paldies Ašeradena kungam. (Starpsaucieni: “Šī gada?”; “Nākamā gada?” Dep. A. Ašeradens: “Droši!”) Darba kārtības pēdējais punkts - “Lēmumu projektu izskatīšana”. Deputātu Artūra Toma Pleša, Alda Adamoviča, Daces Bluķes, Raivja Dzintara, Mārtiņa Bondara, Jutas Strīķes, Daniela Pavļuta, Ainara Latkovska, Artusa Kaimiņa un Ilzes Indriksones lēmuma projekts “Par likumprojekta “Rīgas domes atlaišanas likums” (Nr. 530/Lp13; steidzams) izskatīšanas Saeimas sēdē datuma maiņu no 2020. gada 16. janvāra uz 2020. gada 13. februāri”. Uzsākam debates. Vārds deputātam Aldim Gobzemam.
Labdien, kolēģi! Mana uzstāšanās būs ļoti īsa. Es gribu sākt ar tekstu, ka Dievs ar visu Rīgas domi! Kā tur zaga, tā tur zags arī uz priekšdienām. Ir viens svarīgāks jautājums, kas šodien ir jāapskata, un es gribētu apsveikt Jāni Iesalnieku ar trešā puikas piedzimšanu vakar vakarā! Lai vesels aug! (Dep. J. Iesalnieks: “Paldies!”) Lai laimīgs! Paldies. (Aplausi.)
Paldies. Lūdzu, vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Es noteikti atbalstīšu šo lēmuma projektu, jo, manuprāt, tas likumprojekts ir jāizdiskutē. Un tiešām tie priekšlikumi, ko mēs esam iesnieguši, - par tiem arī vajadzētu padebatēt krietni. Es saprotu arī daudzus... to, ko es dzirdēju, - šos pārmetumus par šiem priekšlikumiem... Atvainojiet, šie priekšlikumi ir iesniegti vienkārši tādēļ, lai šo pasākumu padarītu patiesu... Kāpēc tas tiek darīts? Viss ir ļoti vienkārši! Tas tiek darīts tādēļ, lai Rīgas domei neatļautu īstenot savu funkciju, ko viņa pašlaik veic... ko viņa pašlaik dara ar atkritumu apsaimniekošanu; lai pagūtu atlaist Rīgas domi un varētu pagūt noslēgt par jaunu šo atkritumu apsaimniekošanas līgumu (Dep. K. Feldmana starpsaucieni.) ar tiem pašiem... ar tiem pašiem pakalpojumu sniedzējiem, tikai - zem valdošās koalīcijas politiskā jumta. Un ļoti labi, ka mēs par to debatēsim un būs jums iespēja par to izteikties un pierādīt, ka tā nav. Paldies. (Starpsauciens: “Šausmas! Tas ir briesmīgi!”)
Paldies. Debates slēdzu. Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Artūra Toma Pleša, Alda Adamoviča, Daces Bluķes, Raivja Dzintara, Mārtiņa Bondara, Jutas Strīķes, Daniela Pavļuta, Ainara Latkovska, Artusa Kaimiņa un Ilzes Indriksones iesniegto lēmuma projektu “Par likumprojekta “Rīgas domes atlaišanas likums” (Nr. 530/Lp13; steidzams) izskatīšanas Saeimas sēdē datuma maiņu no 2020. gada 16. janvāra uz 2020. gada 13. februāri”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 73, pret - 9, atturas - nav. Lēmums ir pieņemts. Paldies. Kolēģi! Vēl vēlos nolasīt deputātu jautājumu, ko ir iesnieguši deputāti Ivars Zariņš, Ivans Klementjevs, Edgars Kucins, Vladimirs Nikonovs, Vitālijs Orlovs un Nikolajs Kabanovs ekonomikas ministram, - “Par Ekonomikas ministrijas rīcību saistībā ar Elektroenerģijas tirgus likumā paredzēto “OIK staciju” līmeņatzīmju noteikšanu”. Šis deputātu jautājums tiek iesniegts saskaņā ar Saeimas kārtības ruļļa 119. panta trešajā daļā paredzēto kā steidzams. Vai vēlaties izteikties motivācijai? (Dep. I. Zariņš: “Nē, paldies!”) Nē. Paldies. (Dep. I. Zariņš: “Beigsim strādāt, iesim mājās!”) Jā, tātad jūsu jautājums ir pieņemts. Līdz ar to mūsu šodienas darba kārtības jautājumi ir izskatīti. Lūdzu zvanu un reģistrācijas režīmu! Lūdzu reģistrācijas režīmu! Lūdzu! Reģistrācijas rezultātu nolasīšanai vārds Saeimas sekretāra biedrei Marijai Golubevai.
Nav reģistrējušies: Gatis Eglītis, Inese Ikstena, Andris Kazinovskis, Rihards Kols, Ināra Mūrniece, Romāns Naudiņš, Linda Ozola, Dana Reizniece‑Ozola un Jānis Vucāns.
Paldies par šodienas darbu. Sēdi slēdzu.