[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket, és köszöntöm azokat is, akik figyelemmel kísérik mai munkánkat. A mai napon Tiba István és Z. Kárpát Dániel képviselő urak lesznek mint jegyzők a segítségemre. Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 11. ülésnapját megnyitom. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett az LMP képviselőcsoportjából Kanász-Nagy Máté képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Jelenleg egy súlyos energiaválság közepén vagyunk, ezzel kapcsolatban nincs is vitánk a kormánnyal. Azzal kapcsolatban ugyan már nagyon is van, hogy hogyan kezeli a kormány ezt az energiaválságot, ami a hatósági ár és a függés fenntartása a kormány részéről. Itt a szénhidrogénfüggésről beszélek, vagyis továbbra sem akarnak leválni a fosszilis energiahordozókról. Ez az irány nem fenntartható, mert ami drága, ami környezetszennyező, ami súlyos biztonságpolitikai kockázatokat okoz, és ami függésbe hozza Magyarországot Kelettől és Nyugattól egyaránt, arra nem lehetne alapozni Magyarország hosszú távú energiaellátását. De az a rendszer, amit a Fidesz fenntart, nem is igazságos. Egy olyan rendszer soha nem lehet igazságos, ami a gazdagokat, az elitet is támogatja, márpedig az a rendszer a benzinárstoppal vagy a rezsicsökkentéssel, hogy a gazdagok teli tudják tankolni a terepjáróikat, vagy fel tudják fűteni a medencéiket a luxusvillában, az nem igazságos. Az elit támogatását el kéne venni, és oda kéne adni azoknak, akiknek igazán szüksége van rá, mondjuk, a rezsicsökkentés mellé vissza lehetne építeni a lakásfenntartási támogatást vagy az adósságkezelési szolgáltatást a szociális törvényben. Ezt az energiaválságot, aminek a kellős közepén vagyunk, nem lehet csak rövid távú eszközökkel kezelni. A hosszú távú megoldás az a megoldás, ami megszabadul a szénhidrogénektől, a kőolajtól, a gáztól vagy éppen a széntől, hiszen pontosan lehet tudni, hogy ezek az energiahordozók drágulnak, és a jövőben is drágulni fognak. Pontosan lehet tudni, hogy mennyire, de mennyire környezetszennyezők, rombolják az életminőségünket, egészségünket, gondoljunk csak arra, hogy éves szinten Magyarországon 10-15 ezer ember veszíti el az életét olyan betegség miatt, amit a légszennyezés okoz. Tisztelt Ház! Azok az országok lehetnek sikeresek, és azok védik meg az állampolgáraikat, akik hosszú távú megoldásokat keresnek. A hosszú távú megoldás egyértelműen az, amikor saját magunk állítjuk elő azt az energiát, amit elfogyasztunk, a megtermelt energiát pedig hatékonyan használjuk fel. Azok az országok sikeresek, és azok védik meg az állampolgáraikat, akik a megújuló energiában látják a jövőt. Ebből a szempontból Magyarország nagyon rosszul áll. Nálunk a megújulók részaránya csupán 14 százalékos. Ez messze elmarad az Európai Unió átlagától, és akkor olyan országokról, mint Dánia vagy Finnország, még nem is beszéltünk. Ebben a helyzetben az LMP-nek három aktuális, konkrét javaslata van, ami egy fenntartható, zöld jövő felé, ha úgy tetszik, a XXI. század felé mutat. Az első javaslatunk, hogy oldják fel a szélerőművek telepítésére vonatkozó tilalmat. Teljesen abszurd az, hogy egy energiaválság kellős közepén Magyarországon nem lehet újonnan üzembe állítani szélerőműveket. Érdekes módon a környező országokban ez működik, Ausztriában működik, Szerbiában működik. Talán azt gondolják, hogy Magyarországon nem fúj a szél? A második javaslatunk, hogy indítsanak mielőbb országos épületszigetelési programot. Már éves szinten 300 milliárd forintból százezer lakás, épület leszigetelését lehetne megvalósítani. Ez a valódi rezsicsökkentés, és ez egy olyan zöldmegoldás, környezetbarát megoldás, ami több tízezer munkahelyet tudna teremteni, hiszen a kis- és középvállalkozások számára jelentene folyamatos megbízási lehetőséget. A harmadik javaslatunk pedig a klímabérlet bevezetése. Meg kéne szabadulni az autóslobbi nyomásától, és azt is szeretném jelezni, hogy az olcsó benzin időszaka, korszaka lejárt. Ezt nyilván nagyon jól tudják. Benzinárstoppal csak ideig-óráig lehet elfedni ezt a problémát. A valódi megoldás egy XXI. századi zöld, fenntartható közösségi közlekedés támogatása, aminek fontos lépése a klímabérlet bevezetése. Nagyon örülök, hogy megérkezett Fürjes Balázs államtitkár úr, aki tett egy pozitív ígéretet erre vonatkozóan. Kíváncsian várjuk, mikor teljesül ez az ígéret a klímabérlet bevezetésével kapcsolatban, ami azt jelentené, hogy havi szinten néhány ezer forintból lehetne utazni Magyarországon a MÁV, a Volán vagy a BKV különböző járművein. Nagyon egyszerű a helyzet. Mi ezeket a javaslatokat kidolgoztuk, benyújtjuk. Ha a kormány ezeket támogatja, akkor legalább három lépést tehetünk egy zöld, fenntartható jövő irányába. Ha nem támogatja, akkor ismét bebizonyosodik, hogy Magyarországon a zöldpolitika ellentéte a Fidesz-KDNP. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonytól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném azzal kezdeni, hogy a magyar kormánynak rendkívül fontos a környezetvé-delem és a klímavédelem ügye, éppen ezért az elsők között meghatároztuk azt, hogy 2050-re elérjük a teljes klímasemlegességet. Ennek számos eleme van. A klímavédelmi akcióterv keretében számos pontot meghatároztunk. Ezzel kapcsolatban csak néhány példát hadd említsek meg: 2030-ig meghatszorozzuk a naperőművek kapacitását, támogatjuk az olcsó elektromos autók megjelenését és használatát. Bevezettük a zöld államkötvényt, és a kormány vállalja, hogy az ebből befolyó pénzt csak klímabarát programokra fordítja. Hazánkban az egy főre jutó szén-dioxid-kibocsátás az európai uniós tagállamok között a hatodik legjobb érték. Ezenkívül szóba került a közösségi közlekedés kérdése. Mi minden jó nemzetközi európai és így németországi példát is vizsgálunk. Nyilván a kormány elsődleges célja a családok védelme, az energiaellátás stabilitása és ezen túl pedig a közösségi közlekedés népszerűsítése, támogatása. Ennek érdekében 2022. május 25-én országos hatáskörű közlekedésszervezőként megalakult a Nemzeti Közlekedési Központ, amelynek feladata a közösségi közlekedési menetrendek összehangolása és a tarifarendszerek egységesítése. A 2010 óta elvégzett infrastruktúra-, jármű- és szolgáltatásfejlesztések szilárd alapot teremtenek a közösségi közlekedés lendületesebb, a városi és vidéki életminőséget egyaránt javító korszerűsítéséhez. A közlekedésfejlesztési célok elérésében pedig kiemelt szempont a környezetvédelem számunkra. Az elmúlt évtizedben Magyarországon 600 kilométer vasúti pályát korszerűsítettünk, közel 350 kilométer villamosítása történt meg, például Mezőzombor és Sátoraljaújhely között, emellett hidakat, állomásokat és számos megállóhelyet újítottunk fel. A közelmúltban jelentős vasútfejlesztés indult el. Magyarország központi költségvetésében az erre fordított összegek folyamatosan növekednek: 2018-ban 93 milliárd forintot, 2022-ben pedig már 130 milliárd forintot fordít a hazai vasúti pályahálózat felújítására és karbantartására a magyar központi költségvetés. A Volánbusz társaságnál szintén fejlesztések zajlanak. Nagyarányú járműfiatalítási programot indítottunk. Ennek kere-tében gyors ütemben halad a nagyságrendileg 6500 darabos járműpark frissítése. A nagymértékű járműbeszerzések eredményeként 2010-2021 között több mint 2820 új autóbusz frissítette a Volánbusz és jogelődeinek a járműállományát. [[9.10]] Nyilván ezen a területen fontos kiemelni a kerékpárút-hálózat fejlesztését is. Azt gondolom, hogy ez egy olyan, igazán környezetbarát szegmens, amit mindenképpen előtérbe kell helyezni. 2010 óta mintegy 1850 kilométer új kerékpárút épült, kijelölésre került mintegy 2 ezer kilométer turisztikai útvonal. Szintén az elmúlt időszak fejlesztései közé sorolhatjuk a közbringarendszerek hazai megjelenését és terjedését, a MÁV-Start járműállománya és kerékpárszállításra alkalmas eszközparkja pedig folyamatosan fiatalodik. Már említettem a klíma- és természetvédelmi akciótervet, amelynek sarkalatos pontja az, hogy a közlekedés zöldítése megvalósuljon. A „Zöld Busz” program célzott iparfejlesztés is egyben, hiszen célja, hogy a magyarországi buszgyártás elérje a 60 százalékos hazai hozzáadott értéket. Ennek keretében megindul a buszpark cseréje, ezért ezáltal tovább emelkedik a szolgáltatás színvonala. Itt a nyári vakáció, és nagyon fontos erről is beszélni. Az elmúlt napokban egyeztetést folytattunk a MÁV-Start és a Volánbusz vezetőivel és szakembereivel. Számos, korábban előkészített bővítésről, menetrendi fejlesztésről született döntés. A fejlesztések elsősorban az elmúlt években egyre népszerűbbé váló Balaton jobb megközelítését segítik. Magyarország számos településéről javul a Balaton elérhetősége az idei nyári szezonban; ahonnan nincs vasúti kapcsolat a Balatonhoz, onnan új buszjáratok fognak indulni. Összességében: nagyon fontos számunkra a közösségi közlekedés fejlesztése és a népszerűsítése a következő időszakban, ebben kérjük a támogatásukat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd képviselőcsoportjából Szabó Rebeka képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Reménykeltő lépés volt, amikor 2020 őszén az agrárminiszter állatvédelmi biztost nevezett ki. Aztán létrejött a Nemzeti Állatvédelmi Tanács is, bár ide az állatvédő civil szervezetek mindössze egyetlen személyt delegálhatnak, szavazati jog nélkül. Mindezért az állatvédő civilek egyébként évekig küzdöttek, és szerény megjegyzésem szerint az is inspirálhatta a kormányt, hogy Budapest főpolgármestere előzőleg pont állatvédelmi megbízottat nevezett ki. De a lényeg, hogy most már van külön felelőse az állatvédelemnek, ami mindenképpen eredmény. Csak azt nem értem, hogy akkor hogyan lehetséges, hogy egy állami lovakat évek óta gondozó civil szervezet nemhogy segítséget nem kap, de az állami vagyonkezelő éppen tönkre akarja tenni. Többször kérte már korábban az állam a Dharma Ló Menedék Alapítvány segítségét, hogy fogadjon be elkobzott, vagyis állami tulajdonba került nagytestű állatokat lovaktól juhokon át kecskéig. Érthető módon az államnak erre nincs kapacitása. Ellenben a Dharma menhely ideális haszonállat-befogadó telephely lett, hiszen egy 40 hektáros, legelőkkel, erdőkkel borított területtel rendelkezik. Nem véletlen, hogy a tisztázatlan körülmények között hatóságilag elpusztított jakabszállási juhok is idekerülhettek volna a korábbi tervek szerint. A Dharma Alapítvány öt éve gondozza az állam lovait, azonban ígéreteken kívül ezért semmit nem kapott. Pontosabban: 2021 júniusában együttműködési megállapodást írtak alá az Agrárminisztériummal. A miniszter úr által aláírt irat mellett egyébként szóban ígéretet kaptak egyszeri és későbbi rendszeres anyagi támogatásra, illetve egy általuk felújított, korábban üresen álló állami tulajdonú épület ingyenes használati jogára. Mindebből semmi nem valósult meg. A 130, túlnyomóan mentett és befogadott állat havi csaknem 4 millió forintos ellátási költségére nem kaptak sajnos semmilyen fedezetet. Sőt, a helyzet ennél is rosszabb, mivel sajtóhírek szerint a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. havi 758 ezer forint bérleti díjat követel utólag, évekre visszamenőleg az alapítvány által felújított és használt épületért, ami nélkül egyébként nem tudják az állatok ellátását biztosítani. Ráadásul mindez azután történt, hogy az agrártárca javaslatára az alapítvány már korábban beadta az ingyenes használatra irányuló kérelmet. Én nagyon remélem, hogy most meg tudják erősíteni, hogy csupán egy adminisztratív hibáról van szó, és rendezik majd a helyzetet az MNV Zrt.-vel, illetve végül kifizetik majd az állami tulajdonú jószágok után járó, mintegy talán 60 millió forintos összeget. Bár a sajtóban most a Dharma Alapítvány ügye került elő, én tisztelettel emlékeztetnék arra, hogy van egy lómentéssel foglalkozó másik civil szervezet is, a Bottyán Equus, amely szintén évek óta gondoskodik különböző hatósági eljárásban elkobzott lovakról, és sajnos szintén nem kapja meg az ellátásuk költségeit fedező támogatást. Az egyik esetben a Kúriáig kellett vinniük a pert, amit az állatkínzás miatt náluk elhelyezett lovak ellátási költsége miatt indítottak. A Bottyán a pert tíz év után megnyerte, de pénzt az állami szervektől még ebben az ügyben sem kapott. Tehát önöknek sikerült őket is a tönk szélére sodorni sajnos. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ma Magyarországon az állatvédelmet gyakorlatilag a civilek működtetik, és ők tudják, hogy csak az állampolgárok adományaiban és az adó 1 százalékában bízhatnak. De az már minősített eset, ha segítség helyett indokolatlan pénzeket akarnak behajtani rajtuk, vagy évekig kell pereskedni a nekik járó összegekért. Tényleg ezt nevezik önök állatvédelemnek? Nagy eredményként harangozta be egyébként Ovádi Péter kormánybiztos úr, hogy idén 500 millió forint keretösszegű pályázattal kívánják segíteni az állatvédelemmel foglalkozó civil szervezeteket. Ezt az elmúlt 12 év hozzáállása után én is kifejezetten eredménynek érzem, azonban egy egyszeri támogatás aligha lesz elegendő az évek óta működési nehézségekkel küzdő mintegy 400 szervezet megsegítésére, mert az állatvédelem területén is krízis van az országban. Becslések szerint több millióra tehető a gazdátlan macskák száma, amelyek csak tengődnek éhesen, betegen, akár több százezer kóbor kutya is élhet Magyarországon, és még ezenfelül vannak az állatkínzás, rossz tartás miatt mentésre szoruló társ- és haszonállatok, miközben az állatmenhelyek megteltek. Itt az ideje az átfogó megoldások megvalósításának. Többek között országos állatvédelmi alapra van szükség a költségvetésben, ami a civileknek adott rendszeres pályázati támogatások mellett az elkobzott állatok megfelelő elhelyezését is biztosítja. Támogatni kell az ebrendészeti telepek felújítását, és szigorúan ellenőrizni ezeket. Biztosítani kell az állatvédelmi hatóságok szabályos működését, mert most sok helyen nincs is, aki betartassa a jogszabályokat. A rendőrségnek, a bíróságnak megfelelő állatvédelmi képzést kell biztosítani, széles körű társadalmi szemléletformáló kampányt kell folytatni az ivartalanításért és az állatkínzás megelőzése érdekében, és a felelős állattartásra nevelést be kell építeni a Nemzeti alaptantervbe. De a fentieken túl először is segíteni kellene azokat a szervezeteket, mint például a Dharma menhely is, akik mindezen feladatokat az állam helyett végzik el jelenleg. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK, a Momentum, a Párbeszéd és az MSZP soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A kormány nevében Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Ön itt elég sok, állatvédelemmel kapcsolatos témakört, eseményt, szervezetet felemlített, és ebből jelentős részben, ami az ön szájából elhangzott, az mind negatív történet. Én azért ennél sokkal pozitívabb élményeket és eredményeket látok az állatvédelem területén az elmúlt évek során. Most mondhatnám azt is, hogy korábban mint gyakorló gazda, több ezer haszonállat gondozója és tartója azért ezeket a gondolatait, amiket ön említett, hogy mekkora probléma van, szeretném visszautasítani. Természetesen vannak olyan személyek Magyarországon, vannak olyan emberek, akik az állatokat nem kimondottan abból a célból tartják, amire szükség lenne, és nem is úgy gondozzák, de azért szeretnék néhány konkrét dologgal önnek szolgálni. Mindenekelőtt szeretnénk köszönetet mondani valamennyi állatvédő civilnek és civil szervezetnek, amiért megfeszített erővel folytatják áldozatos, odaadó munkájukat az állatok védelme érdekében, megmutatva azt, hogy mekkora ereje van az állatszerető magyaroknak, ha összefogás mellett köteleződnek el. Tárcánk célja, hogy minden rendelkezésre álló eszközzel elősegítse azt, hogy javuljon az állatok jóléte. Ezt a célt a legkülönfélébb eszközök segítségével igyekszünk elérni, többek között jogalkotással, szemléletformálással, továbbá az állatvédelmi feladatok elvégzéséhez szükséges pénzügyi források biztosításával. A hazai állatvédelem fontos szereplői a civil állatvédő szervezetek, emberfeletti munkájuk támogatása kulcskérdés. A szervezetekkel történő kapcsolattartás érdekében létrehoztuk az allatvedelem@am.gov.hu e-mail-címet, melyre rengeteg megkeresés érkezik a folyamatban lévő ügyekkel kapcsolatban. Magyarország Kormánya az elmúlt évben megközelítőleg 67 állatvédő civil szervezetet támogatott 141 millió forinttal, amely által Magyarország minden megyéjében hathatósan tudunk segíteni a szervezetek munkájában. Nem titkolt célunk, hogy Magyarország öt éven belül Európa élvonalába tartozzon az állatvédelem területén is, de tudjuk, hogy ehhez rengeteg munka szükséges, és a civil szervezetekkel való együttműködés is elengedhetetlen. [[9.20]] A 2020-as állatvédelmi akcióterv készítésekor az Agrárminisztérium élelmiszerlánc-felügyeletért felelős helyettes államtitkára, az országos főállatorvos, valamint az állatvédelmi főfelügyelő jelezte az igényt, hogy nem megoldott az elkobzott haszonállatok ideiglenes befogadóhelyen történő tartása. Ezzel összefüggésben olyan férőhelyek kialakítására tett javaslatot, amely célzottan az elkobzott állatok ideiglenes tartását szolgálná. 2021-ben került a kormány elé a nemzeti állatvédelmi program, melyben a szakterület vezetésének álláspontja szerint a civilekkel történő együttműködés jóval olcsóbb, költséghatékonyabb, mint önálló befogadótelepet építeni és fenntartani. A fenti feladathoz 2021-ben rendelt forrás 2022 márciusában állt rendelkezésre. A civil állatvédő szervezetek, alapítványok, illetve egyesületek számára biztosított, ön által is említett 500 millió forint keretösszeghez pályázati úton lehet hozzájutni. A pályázati felhívás május 17e óta elérhető az allatvedelem.hoi.hu felületen, a támogatási kérelmeket 2022. június 20. azaz napokon belül és július 20. között lehet majd benyújtani. A forrást a civil szervezetek 500 ezer és 10 millió forint értékben működési költségre, férőhelybővítésre, illetve állategészségügyi költségre használhatják fel. Az előkészítés során a döntéshozók figyelembe vették a haszonállatokat tartó civil szervezetek nehézségeit is, ezért a pályázati kiírást ezt szem előtt tartva tervezték meg. Rátérve röviden a képviselő asszony által említett konkrét ügyre: a Dharma Ló Menedék Alapítvány és az Agrárminisztérium között 2021 júniusában jött létre együttműködési megállapodás, melyben a Dharma Ló Menedék Alapítvány vállalja az állatvédelmi hatóság által lefoglalt és elkobzott lovak befogadását és szakszerű gondozását. A megállapodásban az Agrárminisztérium részéről ingatlanfelajánlásra vonatkozó kötelezettségvállalás nem történt, ahogy ingatlanfelajánlás sem. Kérem, fogadja el a válaszom. Az állatvédelem területén természetesen még nagyon sok közös tennivalónk van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Mi Hazánk képviseletében Novák Előd képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Júliusban érkezik az évközi nyugdíjemelés, és az év végén megint jöhet, ami nagyon helyes, ha már ilyen elszabadult, nagymértékű az infláció. De a családtámogatások miért nem inflációkövetők a nyugdíjakhoz hasonlóan? Ez a kérdésem, államtitkár úr, és félek, hogy ismét csak mellébeszélés lesz válasz helyett. Pedig gyermekeket nem egy-két évre, hanem évtizedekre vállalnak a szülők. Fontos volna a kiszámíthatóság, a tervezhetőség, különösen abban a demográfiai válságban, amiből a kormánynak sem sikerült kievickélnie. Az elmúlt évtizedben 200 ezer fővel csökkent a magyar népesség, és demográfiai fordulat nélkül 2030-ra további 400 ezres csökkenés várható. Ez a Magyar Nemzeti Bank elemzésében olvasható, néhány hete jelent meg a 144 pontos programcsomagjuk, javaslatcsomagjuk, amelyből nem tűnik úgy, hogy a kormány bármelyiket is támogatná. Pedig itt van mindjárt az a megállapításuk, miszerint a magyar családtámogatási rendszer nem tudja fedezni a családok gyermekneveléssel kapcsolatos költségeit. Súlyos mondat ez! S vegyük hozzá, hogy a családi adóalap-kedvezmény a magyar családtámogatási rendszer egyik legfontosabb eleme, azonban a kedvezmény összege nem követte az elmúlt évek dinamikus bérnövekedését, állapítja meg az MNB. Ők úgy számolnak, hogy a három gyermek után járó családi adóalap-kedvezmény havi összege már csak feleannyit ér az átlagbérhez viszonyítva, mint a bevezetésekor. 2011. január 1-jétől él a családi adókedvezmény, aztán később tágabban értelmezve a családi kedvezmény. Talán erre a legbüszkébbek, és lehetnek is büszkék, hiszen három gyermek után 99 ezer forint kedvezményt adni kétségkívül nagy dolog volt 2011-ben, csak azóta, ahogy az MNB mondja, már csak feleannyit ér, de ha pontosan utána számolunk, rosszabb a helyzet, hiszen 2,36-szoros változás van azóta az átlagbérhez képest. Tehát ha az inflációt nézzük, vagy tágabban értelmezve az átlagbér változását, akkor ma már ez a 99 ezer forint 234 ezer forintot kellene jelentsen, ha inflációkövető volna a nyugdíjrendszerhez hasonlóan a családtámogatás rendszere is. S akkor még nem beszéltünk arról, hogy hogyan trükköznek az infláció kimutatásával. De hogy még csak látszólag sem követi az inflációt a családtámogatási rendszer, az egészen elfogadhatatlan. Pedig a nyugdíjakhoz hasonlóan törvényben kellene garantálni, hogy a családtámogatások legyenek inflációkövetők, s így megőrizzék az értéküket. A kiszámítható és tervezhető jövő érdekében kellene értékállóvá tenni a gyermeknevelés minden támogatását. Ezen túlmenően a Mi Hazánk Mozgalom áfamentessé tenné a gyermekneveléshez szükséges cikkeket úgy, hogy törvényben garantálná az ebből következő árcsökkenést is. Ez egy olyan intézkedés, amely valóban a gyermekekre szánt kiadásokat csökkentené. Nem engedhető meg, hogy akár egy sima iskolakezdés hitelfelvétellel járjon a családok számára. Szükség volna anyabarát munkahelyek megteremtésére vagy a főállású szülőség bevezetésére. Erre hadd térjek még ki, hiszen minden egyes magyar gyermek közkincs, így a kívánt gyermekek megszületése elől minden akadályt el kellene görgetni. Azonban azt láthatjuk, hogy a most szülőképes korban lévő nők körében egyre kevesebb a nagyon nagy család. Szép dolog az, hogy két-három gyermek is megszületik, de miért ne születhetne négy-öt-hat vagy akár hét gyermek, miért nem ad ehhez támogatást a kormány. Illetve ad, a legkisebb gyermek nyolcéves koráig évtized óta, több mint egy évtizede változatlanul 28 500 forintot adnak, természetesen még csak nem is inflációkövető módon. Ennyi tehát a főállású anyaság megbecsülése a jelenlegi kormányzat szintjén. Pedig demográfiai szempontból is sokat tudnának lendíteni hazánk helyzetén. Éppen ezért megfelelő garanciákkal például iskolai végzettség, korábbi tartós munkaviszony, büntetlen előélet meg kellene teremteni a főállású szülőség lehetőségét azoknak, akik az életüket hivatásszerűen a gyermeknevelésnek szeretnék szentelni. Van önöknek egy kitűnő tanácsadójuk, akit méltatlanul háttérbe szorítottak. Benda József az, aki régóta szorgalmazza ő úgy mondja a hivatásos szülőség programját, annak bevezetését, ezt az életpályamodellt, amit önök viszont lesöpörtek, ahogy az MNB javaslatait is. Hadd emeljek ki még egyet ezek közül, ami számomra nagyon szimpatikus és a Mi Hazánk Mozgalom régi programeleme. Ez a nyugdíjrendszer családalapúvá tétele, hogy a dolgozó gyermekek járulékfizetésének százalékában meghatározott mértékű nyugdíj-kiegészítést adjanak, hiszen MNB-kimutatás a három gyermeket felnevelt nők 20 százalékkal alacsonyabb induló nyugdíjban részesülnek, mint gyermektelen kortársaik. Tehát úgy tűnik, hogy a nagy család vállalása még mindig óriási szegénységi kockázatot jelent, nagyobbat, mint például nyugdíjasnak lenni. Ezért is kellene legalább inflációkövetővé tenni a nyugdíjrendszerhez hasonlóan a családtámogatási rendszert is. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Vitályos Eszter államtitkár asszony válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Frakcióvezető-helyettes Úr! Először is engedje meg, hogy megköszönjem, hogy felszólalásában a magyar családok mellett tette le a voksát, és hogy a családok mindennapi helyzetét érintő fontos témát hozott a Ház falai közé. Azt gondoljuk, hogy ma Magyarország érdekét az szolgálja, ha békében és biztonságban tudunk gyarapodni, ha minden vágyott gyermek megszülethet, és kiszámítható, stabil jövőképünk van. Mi a családokban hiszünk, valljuk, hogy sikeres családok nélkül nem lehet sikeres Magyarországot építeni. Ahogyan Teréz anya is mondta egyszer: ha meg akarod változtatni a világot, menj haza és szeresd a családodat. A családbarát Magyarország missziója ugyanez, minden évben azért dolgozunk, hogy még könnyebb legyen családot alapítani, gyermeket vállalni, gyermeket nevelni, nekik pedig otthont teremteni. Azt hiszem, a családnak mint a társadalom alapegységének fontosságában egyetértünk. Felszólalásában ön a kiszámíthatóságot kérte számon rajtunk. A 2023-as költségvetés éppen a családokat és a családtámogatásokat védi amellett, hogy megvédi a nyugdíjakat, a teljes foglalkoztatottságot és a rezsicsökkentést is egyaránt. Ami a konkrétumokat illeti, tisztelt frakcióvezető-helyettes úr, a költségvetés 2023-ban mintegy 3225 milliárd forint forrást biztosít a magyar családok támogatására. Ez közel 450 milliárd forinttal magasabb, mint a 2022-es költségvetésben szereplő támogatások összege, illetve ez a 2010-es balliberális kormányok által elköltött összeg három és félszerese. Ez a 3225 milliárd forint azt jelenti, hogy az előző évhez képest körülbelül 15 százalékkal többet költünk családtámogatásra, ön pedig azt szorgalmazza, hogy kössük az infláció mértékéhez a támogatást. [[9.30]] Frakcióvezető-helyettes úr, az infláció a KSH májusi adatai alapján 10,7 százalék, mi pedig 15 százalékkal fordítunk többet családtámogatásra. Legyen kedves, ne kérje tőlünk, hogy csökkentsük a családoknak járó kedvezményeket, ne kérje tőlünk, hogy vonjunk el a családoktól [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] , és ne kérje tőlünk, hogy közel 5 százalékkal, jelen esetben közel 150 milliárd forinttal kevesebb jusson nekik 2023-ban! Miután tudjuk, hogy a kontinens a háború és az elhibázott szankciós politika következtében gazdasági és finanszírozási nehézségekbe került, olyan költségvetést alakítottunk ki, amely éppen ezekre a kérdésekre ad megnyugtató választ. A háborús infláció egyetlen megoldása a béke. Az egész világ a háború miatti inflációs nehézségekkel küzd, a magyar kormány azonban ebben a helyzetben is képes olyan költségvetés megalkotására, amely a béke és a biztonság költségvetése. Nem engedünk a rezsicsökkentésből, nem engedjük, hogy a magyar emberek fizessék meg a háború árát, és nem engedünk a családtámogatásokból sem. Tudom és bízom benne, hogy frakcióvezető-helyettes úr is ezt tartja szem előtt, ezért megerősítem, hogy a magyar családok ma biztonságban vannak. Tegnap is felsoroltam néhány adatot, de most megismétlem a legfontosabbakat. Családbarát az adórendszerünk, elismerjük és támogatjuk a szülők munkáját. Az első házasok két évig adókedvezményben részesülnek. A 25 éven aluliaknak ma már nem kell személyi jövedelemadót fizetniük. 2010-ben visszaállítottuk a gyes időtartamát három évre, és ma már a gyed maximuma a 2010-es összeg két és félszerese. Ezenfelül elérhető a nagyszülői gyed is. 2022. január 1-jétől a duplájára nőtt a babakötvényhez kapcsolódó állami támogatás felső határa. ’21. július 1-jétől a csecsemőgondozási díj mértékét a bruttó kereset 70 százalékáról 100 százalékra emeltük. Több mint 70 százalékkal nőtt a bölcsődei férőhelyek száma. Jövőre tovább nő a gyermekétkeztetésre fordítható támogatás mértéke, 2023-ban már közel 100 milliárd forint áll rendelkezésre erre a célra. A tankönyvellátás ingyenessége teljes körűvé vált a ’20/21-es tanévtől, erre a célra jövőre is több mint 13 milliárd forintot fordít a kormány. A költségvetés jövőre több mint 490 milliárd forintot biztosít az otthonteremtési program folytatására. Szeretném tehát megnyugtatni, képviselő úr, a magyar családok jó kezekben vannak, kitartunk a magyar családok mellett, ennek bizonyítéka pedig, hogy a brüsszeli szankciók miatt drasztikusan emelkedő energiaárak ellenére is fenntartjuk a lakossági rezsicsökkentést, és mintegy százezer kisvállalkozó számára is biztosítjuk ezt. Önök biztosak lehetnek abban is, hogy a jelenlegi költségvetés szerint a polgári kormány a családtámogatásokat nem szűkíteni, csak bővíteni fogja. Higgye el, ha mindenki úgy tenne, ahogy Teréz anya mondta, hazamenne, és szeretné a családját, se háború, se háborús infláció nem lenne erre biztatok hát mindenkit. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes asszony. Az MSZP képviselőcsoportjából Kunhalmi Ágnes képviselő asszony jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! Hát, válság van. Hogy mi okozza, nyilván az egyik a háború, szerintünk meg már egyébként a háború előtt sem volt rózsás helyzetben a magyar gazdaság [[Rétvári Bence: 7 százalékos növekedéssel valóban nem lehetett!]] de az biztos, hogy abban egyetértünk, hogy válságállóvá kell tenni a magyar társadalmat, válságállóvá kell tenni a magyar családokat, és a magyar embereket meg kell védeni a válság okozta negatív gazdasági hatásoktól, ehhez pedig pénz kell, pénz, pénz, pénz. Pénz nélkül nem fogják tudni önök sem, akármilyen trükkökkel [[Nacsa Lőrinc: Trükkök százával!]] , egyéb dolgokkal megpróbálni megcsinálni a költségvetést. Hogyha nem jön az Európai Unióból megfelelő mennyiségű forrás, akkor egy idő után fejre fogunk állni, fejre fognak önök is állni. Ezért az MSZP ismét benyújtja az Európai Ügyészséghez történő csatlakozásról szóló határozati javaslatunkat. Ez azért lenne sürgős, mert a Helyreállítási Alapból hazánknak járó csaknem 5800 milliárd forintos összeget lényegében csak akkor fogjuk tudni leváltani , hogyha az európai uniós céloknak megfelelő tervet nyújt be a kormány, ami nem ellentétes egyébként a magyar célokkal; a másik pedig, hogy biztosítani kell a jogállamiság helyreállítását, és ezen belül is a rendszerszintű korrupció felszámolásának megkezdését. Ez lenne a legfontosabb lépés. Egyébként ezt önök is tudják, nem véletlen, hogy keresik a megoldást, valamit fel kell mutatni az Európai Uniónak, tudják ezt jól önök is a Fideszben, nem véletlen, hogy az idén május 23-án megjelent ügyészségi közlemény szerint Polt Péter legfőbb ügyész bejelentette, hogy az Európai Ügyészség pótmagánvádlóként felléphet a bíróságokon, ha a hazai ügyészi szervezet az uniós forrásokat érintő érdeksérelem gyanúja esetén a nyomozást lezárta, s így akár az Európai Ügyészség is lehet a vád képviselője. Az sem véletlen, hogy a magyar ügyészség még tavaly áprilisban az Európai Ügyészséggel, idén februárban pedig az OLAF-fal széles körű együttműködési megállapodást kötött. Tehát önök úgy akarnak mégis együttműködni az Európai Ügyészséggel, hogy nem csatlakoznak; jó trükk, a harcoló Brüsszellel és Európai Unióval kapcsolatban számtalan esetben eljátszották ezt egyébként. Nem helytálló egyébként a kormánynak azon érve, hogy a csatlakozás szemben áll az ország szuverenitásával, az ezt garantáló Alaptörvénnyel, az Alaptörvény szerint ugyanis Magyarország az Európai Unió tagállamaként az Alaptörvényből eredő egyes hatásköreit a többi tagállammal közösen, az Európai Unió intézményei útján gyakorolhatja ez történne az Európai Ügyészség esetében is. Csatlakozás esetén az Alaptörvény jelenlegi szövege is lehetővé teszi a csatlakozást, hiszen nem mondja ki, hogy a magyar állam büntetőigényét kizárólagosan a legfőbb ügyész és az ügyészség érvényesíti, hiányzik a „kizárólagos” szó. Tehát semmi nem akadályozza meg a magyar kormányt és Magyarországot, hogy csatlakozzon az Európai Ügyészséghez. Ha a Fidesznek nincs takargatnivalója, nincs ok, hogy egyébként ne csatlakozzunk. Egyébként 2009-ben még önök is máshogyan nyilatkoztak, 2009-ben még a Fidesz is elkötelezett híve volt az Európai Ügyészségnek, hiszen a saját programjukban fogalmaztak így: a Fidesz támogatja továbbá az Európai Ügyészség felállítását, hatáskörének bővítését, az Unió pénzügyeit sértő bűncselekményeken túl más súlyos, több tagállamot érintő bűncselekményekre vonatkozóan is. Tehát semmi nem akadályozza meg, hogy csatlakozzunk. Egyetlenegy dolgot szeretnék még mondani. Önök azt mondták a magyaroknak, hogy ez a pénz feltétlenül jár a magyar embereknek, és tulajdonképpen jár ez a pénz. A feltétel nélküli alapjövedelemmel kapcsolatban azt mondták, hogy nincs feltétel nélküli élet, a munkaalapú társadalom erkölcsi alapja, hogy munkavégzés nélkül senki ne kapjon semmilyen támogatást. Akkor hogy érvelhetnek most azzal, hogy egyébként ez a pénz jár, és már hovatovább ott vannak és ott tartanak, hogy a magyar pedagógusok bérét is ki kellene fizetnie Brüsszelnek. A román pedagógusok bérét a román állam fizeti, a magyar pedagógusok bérét a magyar államnak kell, ahogy a német pedagógusokét a német állam fizeti. Egyébként járna ez a pénz, valóban, egyetértek, a magyaroknak. Én arra kérem önöket, egyetlenegy feltétel kellene most már csak leginkább, hogy lépjenek be az európai uniós ügyészségbe. Csatlakozzunk, tegyék meg ezt a magyar emberekért, mert csak így tudjuk megmenteni őket a háború okozta negatív gazdasági hatásoktól. Döntsenek jól, ne kakaskodjanak tovább, a magyar emberek érdekében!
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A képviselő asszony napirend előtti felszólalására a kormány nevében Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Az ön felszólalása is jól példázta, hogy a baloldal folyamatosan és kitartóan nemzeti hatásköröket akar átadni az Európai Uniónak, a nemzeti szuverenitásunkat akarja csökkenteni. A kormány megállapítása szerint az uniós forrásokat politikai okból tartja vissza az Európai Bizottság, semmilyen más oka nincs erre a Bizottságnak, ezt többször szóvá tettük. A magyar kormány mindvégig egyetértett azokkal az alapvető célkitűzésekkel, amelyek az Európai Ügyészség létrehozása mögött húzódnak, és amelyekre figyelemmel a tagállamok a lisszaboni szerződés elfogadásakor megteremtették egy ilyen szerv felállításának a lehetőségét. Ebben a folyamatban mi konstruktívan részt vettünk, a jogbiztonság megőrzése mellett azt a célt tartottuk szem előtt, hogy a gyakorlatban is jól működő és hatékony szervezet álljon fel. Látni kell ugyanakkor, hogy az Európai Ügyészség felállításával a részt vevő tagállamok a büntetőjogi hatásköreiknek és az állam egyik alapvető funkciójának a korlátozását vállalva az egyik leglényegesebb hatáskörük egy részét akarják átadni vagy adták át az Európai Uniónak. Ezért álláspontunk szerint a rendelethez való csatlakozás csak akkor lett volna elfogadható, ha az a legteljesebb mértékben tiszteletben tartja a tagállamok alkotmányos berendezkedését és az Európai Unió jogának olyan alapvető elveit, mint a szubszidiaritás és az arányosság. Az Európai Ügyészség megerősített együttműködésében nem vesz részt Magyarország mellett Dánia, Írország, Lengyelország és Svédország. [[Kunhalmi Ágnes: A többiek viszont igen!]] [[9.40]] Az Európai Ügyészség modellje végül úgy került kialakításra, hogy működése az eljárások felesleges túlbonyolításával és központosításával nagy eséllyel ronthatja a büntetőeljárások hatékonyságát, amelyeket az eredeti célokkal ellentétben nehezebbé, sokkal lassúbbá tesz, miközben a fenntartása hatalmas összegeket emészt fel. Ennek ellenére hangsúlyozandó, hogy Magyarország a kívül maradó tagállamok kapcsolatát rendező uniós rendelkezéseknek megfelelően, a lojális együttműködés szellemében együttműködik az Európai Ügyészséggel. Az Európai Ügyészségben nem részes tagállamok közül eddig kizárólag a magyar Legfőbb Ügyészséggel sikerült munkamegállapodást kötnie az Európai Ügyészségnek. Továbbá az, hogy Magyarország nem vesz részt az Európai Ügyészség létrehozásában, nem eredményezi az Európai Unió pénzügyi érdekeit is sértő bűncselekmények elleni küzdelem hazai színvonalának csökkenését, vagy azt, hogy az uniós források felhasználásának ellenőrzése kevésbé intenzívvé válna. A magyar hatóságok a bűnüldözési tevékenység hatékonyságának maximalizálása érdekében továbbra is kiemelt figyelmet fordítanak az olyan, már létező és jól működő európai ügynökségekkel folytatott együttműködésre, amelyek jelentőségének megtartása mellett a magyar kormány rendszerint kiáll az európai fórumokon. Természetesen a korrupció elleni küzdelmet a magyar kormány is kiemelten fontosnak tartja, ezért az elmúlt kormányzati ciklusban számos intézkedést vezetett be a korrupció visszaszorítására. Ma már sokkal szigorúbbak a korrupcióra vonatkozó büntetési tételek, és a korábbinál jóval szigorúbb lett a közbeszerzési törvény. A kormánytöbbség alaptörvénybe foglalta az állami vagyonnal való felelős gazdálkodást, aminek köszönhetően az állami vagyon 2010 és 2017 között 7000 milliárd forinttal nőtt. Mindemellett szeretném hangsúlyozni, hogy a magyar ügyészség függetlensége alkotmányos szinten garantált, szemben más tagállamokkal, ahol az alárendelt ügyészi modellben az igazságügyi miniszter akár utasíthatja is az ügyészeket, például Ausztriában vagy Luxemburgban. Az, hogy Magyarország jogi és hatékonysági aggályok miatt nem vesz részt az Európai Ügyészséggel kapcsolatos megerősített együttműködésben, nem jelenti azt, hogy Magyarország nem elkötelezett az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalások elleni küzdelem mellett. Ön is utalt rá, és mindenki előtt ismert, aki figyeli a témát, hogy éppen nemrégiben az európai legfőbb ügyész, mondhatjuk így, az európai ügyész megdicsérte Magyarországot az EPPO-val való együttműködés magas színvonala miatt. Tehát kérem, hogy ezeket a tényeket is vegye figyelembe, és továbbra is azt kérjük önöktől, baloldali képviselőktől, hogy ne keltsék Magyarország rossz hírét Brüsszelben, ne állítsák azt, hogy Magyarország politikai okokból nem vesz részt ebben az együttműködésben. Önöket is kérem arra, hogy védelmezzék a nemzeti szuverenitásunkat, és figyeljenek arra, hogy hogyan működik együtt az Európai Ügyészség a magyar ügyészséggel, és ha már ők megdicsérték, akkor kérem, hogy önök is ismerjék el ezeket az eredményeket. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A Momentum képviselőcsoportjából Gelencsér Ferenc képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Házelnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Meglehetősen hamar kiderült, hogy a Fidesz-KDNP-kormány előttünk fekvő intézkedései szemben állnak azzal, amit ezek a pártok a választási kampányban ígértek Magyarország népének. Ma már nyilvánvaló, hogy a Fidesz és a KDNP megtévesztette a választókat, hamis pénzen vette, megtévesztéssel, tévedésbe ejtéssel kaparintotta meg Magyarország kormányrúdját. Kár a szót vesztegetni arra, hogy a kormányzó pártok hányszor és milyen módon állítottak valótlant, hányszor próbálták lebecsülni az emberek képességeit, hányszor próbálták bebizonyítani nekünk, hogy kétszer kettő az hat. Egy ilyen furcsa gondolat volt a szektorális különadók, más néven az extraprofitadók kérdése is. Tisztelt Kormánypárti Képviselők! Aki azt hitte önök közül, hogy a cégek nem fogják a fogyasztókra, tehát a magyar emberekre terhelni a szektorális különadókat, ahogy egyébként ezt meg is tette már a Ryanair, és ahogyan a Wizz Air is belebegtette, tehát aki önök közül ezt nem látta jönni, az vagy nem gondolkodott, vagy a belátási képessége meglehetősen szerény. Ez egy „közgazdaság kezdőknek” típusú példa. Azért is lep meg, hogy önök nem számoltak ezzel, hiszen többen önök közül pontosan azon a CEU-n végeztek, amelynek meglehetősen erős közgazdasági profilja van vagy inkább volt, hiszen sikerült elüldözniük az országból. [[Nacsa Lőrinc: Öt perc sétára van!]] A kormánypártok és az ellenzék között egyetértés van abban, hogy a helyzet nehéz. Itt az egyetértés véget is ér, mivel önök, mint mindig, most is külső tényezőkre fogják a gazdasági nehézségeket, pedig 12 évük lett volna arra, hogy egy gazdasági sokkhatásoknak ellenálló nemzetgazdaságot építsenek. Hát, ugye, ez elmaradt. Az ember egy kicsit úgy érzi magát, mint amikor a tücsök és a hangya meséjét olvassa. A hangya a magyar nemzet, kiváltképpen a magyar középosztály, a tücsök pedig önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim. Ha már szóba jött a középosztály, egyetlen kormány sem mondhat le a középosztály megsegítéséről. Mindannyian tudjuk, hogy valójában az ő vállukon nyugszik ez az ország, őket abban a helyzetben kell tartani, ha kell, az ország minden erejét megfeszítve, hogy el tudják kerülni a szegénysorba kerülést. Ha a szakmunkásokat, a tanárembereket, a hivatali dolgozókat, a fiatal családosokat önök belenyomják a szegénységbe, és annak az esélyét is elveszik tőlük, hogy becsületes munkával, tisztességesen nevelhessék gyermekeiket, hogy erejüket megfeszítve ötről a hatra jussanak, nos, akkor lesz itt igazi csőd, akkor lesz itt igazi összeomlás. Tisztelt Fidesz-KDNP-kormány! A szegényekkel való szolidaritás, az önök által sokszor emlegetett keresztényi szolidaritás nem azt jelenti, hogy egyre több embert taszítunk ebbe a sorba, hogy személyesen is átérezhessék más szegény emberek helyzetét. A kormány jelenleg az elszegényedés költségvetését készül elfogadni. Hiába emelkednek az árak, hiába egyre nehezebb a megélhetés, a költségvetés nem számol érdemi béremeléssel a közszférában. Önök jelenleg a magyarokkal fizettetik ki a 2022-es választási kampányukat. Önök jelenleg a magyarokkal fizettetik ki, hogy az Európai Unió visszatartja a Helyreállítási Alapot, amit megkaphatna hazánk, az EU-nak mindössze annyi a kérése, hogy ugyan már, egy kicsit kevesebbet lopjanak el belőle. [[Dr. Répássy Róbert: Cseh Katalin!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Arra a kérdésre, hogy miképpen oszlik meg a felelősség az elmúlt 12 év és az előtte lévő 8 év kormányai között, már nagyon sokszor hallottunk önöktől. Önök tulajdonképpen szinte csak erről beszélnek. De mennyiben felelős a Fidesz-KDNP-kormány a mai helyzetért? Valóban igaze az, amit a kormány szónokai elmondtak, miszerint a felelősség másokat terhel, Brüsszelt például? A Momentum véleménye szerint a kormány nem háríthatja el tovább a felelősségét, vagy akkor ne akarjon kormányozni. Lehet olyan gyógyszert is felírni a betegnek, ami rosszabbítja az állapotát, vagy olyan áron gyógyítani meg a betegségét, hogy a fellépő mellékhatások nagyobb bajt okoznak, mint a gyógyítani szándékozott baj. Ez a költségvetés egy rossz orvosság. Ezért a felelőtlen magatartásért, ezért a dilettáns költségvetésért, ezért a szakmai szégyenért már végképp nem háríthatják elődeikre a felelősséget. Tisztelt Ház! A Momentum parlamenti frakciója nem fogadja el azt a gyógymódot, amit a kormány ajánl, ugyanis a kormány által javasolt gyógymód minden bizonnyal a beteg halálát jelentené. A magyar emberek legnagyobb problémája ma nem az ukrajnai háború vagy a menekültválság, hanem a folyamatos létbizonytalanság. Mi azt szeretnénk, hogy a magyar emberek ne féljenek, ne éljenek folyamatos bizonytalanságban, hogy nyugalom, béke, kiszámíthatóság legyen hazánkban. Vészhelyzet helyett biztonságra, bizonytalanság helyett kiszámíthatóságra van szükség. A kormánynak azon kellene dolgoznia, hogy garantálja a magyar emberek biztonságát, megélhetését és jólétét. Költsük a magyarok pénzét az emberek jólétére, kórházakra, iskolákra és munkahelyekre! Köszönöm. [[Taps a Momentum és a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Felszólalásában ön utalt a kormánypárti politikusok iskolázottságára és annak eredményére. Végighallgatva önt attól tartok, hogy önnek kell visszakérnie az iskolára fordított költségeket [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Így van!]] , mert sem a múlttal, sem a jelennel nincs tisztában. A múltat bár ön említette, hogy mi előszeretettel hivatkozunk a múltra, engedelmével azt mellőzöm ön, bár felszólalása nem ezt tanúsította, de vélhetően kitűnően ismeri. De engedje meg, hogy a jelenről és az elmúlt egy évtizedről szóljak! A 2010-es és ezt önök sem vitathatják katasztrofális helyzet után az ország viszonylag nehéz világgazdasági körülmények között kilábalt abból a válságból, amibe kerültünk. [[9.50]] Kilábaltunk az eladósodottságból, a családok, az önkormányzatok, az ország eladósodottságából, és 2013-14-ben egy viszonylag egyértelmű fejlődési pályára álltunk. Ebben a körülöttünk lévő világ viszonylagos nyugodalma kétségtelenül benne volt, bár és gondolom, erre már ön is emlékszik a 2015-ben kezdődő migránsválság egész Európát és ezen belül Magyarországot is megrázta. Ezt a fejlődést akasztotta meg három évvel ezelőtt az a világjárvány, ami megint csak az egész világot és közte nyilvánvalóan Magyarországot is megrázta. Minderre jött bár ön azt állítja, hogy ez Európában és a világban nem hat; képviselő úr, kérem, hogy olvasson újságot, nézzen televíziót [[Szabó Szabolcs közbeszól.]] , hallgasson rádiót az ukrajnai háború; ez igenis érinti a világot, megrázza Európát, és alapvetően befolyásolja Magyarország jelenlegi helyzetét is. Befolyásolja a biztonság szempontjából, meghatározza az energiaárak szempontjából, és ezen keresztül természetesen Magyarország jelenlegi helyzetének teljes körű megítélése szempontjából is. Egy elhúzódó háborús helyzetben vagyunk, rendkívüli időket élünk. Magyarország, a magyar kormány az ön állításával ellentétben ebben a rendkívüli helyzetben is alapvetően biztosítani kívánja a munkahelyeket, biztosítani kívánja a családok békéjét, megélhetését. Ennek keretei között is megvédjük a nyugdíjak reálértékét [[Szabó Szabolcs közbeszól.]] , és ami az egész helyzetet befolyásolja, megvédjük a rezsicsökkentést. Ezek a célok tehát világosak, és ezek teljesítéséhez rendkívüli intézkedésekre van szükség. Ez a rendkívüli intézkedés jelenleg arra az üzleti körre irányul elsősorban, amely ebből a rendkívüli helyzetből nem a hátrányokat tapasztalta meg, hanem helyzeténél fogva rendkívüli előnyökre tett szert. Olyan extraprofitra tettek szert az energiatermelők, a bankok, a biztosítási szektor vagy az ön által is említett légitársaságok, amiben semmilyen többlettevékenység nincs, semmilyen többletköltség nincs. Az extraprofitadó nem a normál üzleti haszon elvonására irányul, nem a normál üzleti körben minden gazdasági szereplő részére méltányosan járó profitra irányul, még csak nem is az extraprofit egészét vonja el, hanem azt a részt, amely mögött semmifajta fedezet nincs, amely kizárólag a világ, Európa és Magyarország gazdasági helyzetéből és ezeknek a vállalatoknak a helyzetéből fakad. Kérem, gondoljon csak ennél az energiaterületnél a két alapvető beszerzési forrás, tehát a Brent-olaj és az Ural-olaj közötti árkülönbözetre. Ezek beszerzési ára és a megtermelt késztermék közötti ára között olyan nagyon számottevő különbség van, ami ezektől a vállalatoktól semmifajta többlettevékenységet nem igényel. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Ezt vonjuk el, és ezt fordítjuk közösségi célokra. Ennek a tudomásulvételét és segítését kérem. Köszönöm, hogy végighallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon sok mindenről vitatkozunk itt az ülésteremben, de azt el kell hogy mondjuk, hogy egy dologban nagyjából megegyezünk: egy kibontakozó válsághelyzet hajnalán, jó esetben közepén tartunk. Egy ilyen helyzetben a családok mindennapi biztonságérzetének a szavatolása lehet az a közös pont, amiben szerintem, pártállástól függetlenül, prioritásként mindannyian meg kell, meg kellene hogy állapodjunk. És azt látjuk, hogy bizony a megszületett gyermekek száma és a családok mindennapi élethelyzetei azt bizonyítják, hogy itt valami roppanás azért bekövetkezett az elmúlt időszakban. Történelmi mélyponton van sajnos a megszületett gyermekek száma, és azt látjuk, hogy még az a termékenységi mutató is, amire a kormány előszeretettel hivatkozik, sajnálatos módon csökkenésnek indult. Aki ebben ellendrukker, az hazaáruló, szögezzük le, tehát nem szabad ellendrukkernek lenni ebben a témában. És azt is látjuk, hogy bizony, amikor a családi adókedvezményeket, a különböző, családokat érintő kiadásokat vizsgáljuk, akkor kőkeményen a matematika talaján kellene maradnunk, és kijelentenünk azt, hogy a gyermek után alanyi jogon járó támogatások, mint mondjuk, a családi pótlék összegének a fele nagyjából elinflálódott 2010 óta, és a családi adókedvezmények tekintetében is igaz, hogy nem minden részükben és nem minden esztendőben követik az árak elképesztő elszabadulását. Azt is láthatjuk ugyanakkor, hogy van egy, minden gyermeket nevelőt nagyon-nagyon nyomasztó dolog, ez pedig az, hogy egész Európában itt adóztatják a bébiételt, a gyerekruhát, a cumisüveget a legjobban, tehát ez a 27 százalékos, büntetőadó jellegű áfa a gyermeknevelési cikkek esetében valamilyen érthetetlen oknál fogva kimaradt az eddigi csökkentési körökből, és valamilyen oknál fogva indokolatlanul terheli a családokat. Legyünk őszinték és ne hallgassuk el, és nagyon remélem, hogy államtitkár asszony tisztel meg majd a válaszával, mert szeretném beleszőni azt is, hogy bizony a 400 forint felé kúszó euróárfolyam brutálisan növeli a családosok terheit is. Talán nem titok, hogy minden külföldről behozott áruféleség, amiért eurót vagy mást adnak, az bizony drágább lesz, egy cumisüveg, egy pelenka is, és még a magyar gyártású élelmiszerek, alapanyagok esetében is, ha külföldi gép, vegyszer vagy eszköz kell a feldolgozásukhoz, szintén drágulnak a tudatosan gyengített forintárfolyamnak köszönhetően. Nagyjából felsejlik előttem, hogy az lesz a válasz, hogy családtámogatásokra mekkora összeget fordít a kormány, és ezt a bőkezűnek szánt összegnövekedést, úgy gondolják, hogy kompenzálják majd azzal, hogy a családok másik zsebéből áfa formájában horrorisztikus összegeket vonnak el. De szeretném önöket figyelmeztetni, hogy az egyébként tényleg, valóban nagy összegű családtámogatási források ellenére ezeknek a demográfiai eredménye nemhogy elhanyagolható, de sajnos most mínuszba fordult, és bárcsak ne így lenne; és igen kreatív költségvetési politika is áll mögötte, például a „Nők 40” program több mint 200 milliárdját ez ugye, nyugdíjjellegű ráfordítás szintén ideszámolják a családtámogatások közé. Tehát én szeretném most leszűkíteni ezt a kört, és van bennem egy ilyen naiv idealista remény arra, hogy kapok egy legalább megközelítőleg szakmai választ arra vonatkozóan, hogy miért kell a gyermeket nevelőknek ilyen brutális áfatartammal szembesülniük. A mi javaslatunk egyértelmű: ne legyen áfa, tehát nullaszázalékos adókulcs legyen a gyermeknevelési-gyermekgondozási cikkeken, ideértve egyébként a gyermekekhez kapcsolódó élelmiszer-féleségeket is, mondjuk, a bébiételt, ami egy átlagos nyugati hálózat drogériájában már szintén luxuscikkáron fut az előző években tapasztaltakhoz képest. De azt is látjuk, hogy önök ugyanezen áfabevételi várakozás soron eddig nagyjából 5100 milliárdot vártak a magyaroktól áfabefizetés formájában, ez most, államtitkár asszony, államtitkár úr, 7000 milliárdos nagyságrendre nőtt, tehát egy horrorisztikus bevételitöbblet-várakozásuk van. Mi nem kérünk sokat, ennek a plusz, önök által behajtott bevételnek a 10 százalékát kérjük a gyermeket nevelők számára. Ennek a 10 százalékát ne hajtsák be, ne vegyék el, és ennek a kontójára csökkentsék nulla százalékra a gyermeknevelési cikkek áfatartamát, és szavatoljuk azt is, hogy ebből valódi, teljes körű árcsökkenés fakadjon. Nálunk kidolgozott eszközrendszere van annak, hogy hogyan lehet garantálni az árak csökkenését is ebben a rendszerben. Üljünk le, beszéljünk róla! Mi nagyon konstruktívak leszünk ebben a kérdésben, de ragaszkodnunk kell a gyermeknevelési cikkek áfatartamának csökkentéséhez, és ahhoz, hogy egy kibontakozó válsághelyzetben ezt az alapvető gesztust tegyük meg a családok felé. Nagyon-nagyon sok magyar család biztonságérzete pozitív irányba mozdulna el ettől, éppen ezért a költségvetési vita során többször fogunk találkozni ezzel a témával. Minden közéleti vihar ellenére elvárnám az önök konstruktivitását ebben a kérdésben, és ha így lesz, én szavatolom a saját konstruktivitásunkat ebben a tekintetben. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik és a Momentum padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő, jegyző úr. Az elhangzott napirend előtti felszólalásra a kormány nevében Dömötör Csaba miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Több dologra szeretnék reagálni, először is a családalapítás kérdésére, a családok helyzetére. Az, hogy ki mikor alapít családot, mikor vállal gyermeket, ez a magánjellegű döntések közé tartozik, ahol is az államnak nincsen keresnivalója. De ettől függetlenül az nekünk feladatunk és kötelességünk, hogy aki úgy dönt, hogy családot alapít, gyermeket vállal, minden lehetséges támogatást megadjunk neki. [[10.00]] Azt el tudom önnek mondani, hogy minden nehézség ellenére a családtámogatási rendszer soha nem látott szélességű Magyarországon, most már a GDP-nek nagyjából 5 százalékát költjük családtámogatásokra. Sorolhatnám az intézkedéseket: babakötvény, tízmilliós babaváró támogatás, lakásfelújítási támogatás, otthonteremtési kedvezmény, autóvásárlási támogatás, diplomásgyed, családi adókedvezmény, és a sor messze nem teljes, talán ezeket ön is ismeri. Minden bizonnyal ezeknek, ezeknek is köszönhető, hogy az elmúlt években minden nehézség ellenére 89 százalékkal nőtt a házasságot kötő párok száma, a gyermekvállalási hajlandóság pedig 25 százalékkal javult a kormányzás kezdetéhez képest. Ha ön azt mondja, hogy további lépésekre van szükség, azzal én egyetértek, ha azonban netalántán azt mondaná, hogy a kormány nem tesz semmit, az nem állja ki a valóság próbáját. Az infláció és a megélhetés kérdése szerintem ebben a helyzetben nagyon fontos. Az első számú fenyegetés a családok megélhetésére és minden magyar ember megélhetésére a háborús infláció. Tegyük fel a kérdést, hogy miért van ez: vajon csak Magyarországon fordult elő ez vagy más országokban is? A válasz az utóbbi. Már a háború kirobbanása előtt is jelentős volt az áremelkedés, alapvetően az energiaárak megugrása miatt, erre a háború csak rátett egy lapáttal, és az elhibázott szankciós politika csak tovább súlyosbítja ezt. Jellemző módon az energiaárak az Eurostat szerint 40 százalékkal növekedtek egyetlenegy év alatt. Tehát ha megélhetési kihívásokkal szembesülnek nemcsak a magyar, hanem az európai családok, annak az első számú oka a háborús infláció. Ezért minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy a békét mihamarabb megteremtsük. Mindeközben számos intézkedés született annak érdekében, hogy a családoknak védelmet nyújtsunk: benzinárstop, élelmiszerárstop, kamatstop, rezsistop. Ezekhez ragaszkodunk, a rezsicsökkentéshez ragaszkodunk, a benzinárstophoz is ragaszkodunk. 700-800 forintos benzinár lenne Magyarországon, ha most nem lenne árkorlátozás. Ami az adócsökkentés kérdését illeti, az adócsökkentés politikájához is ragaszkodunk. Ezért csökkent a társasági adó 9 százalékra, közel 30 százalékos volt korábban, ezért ragaszkodunk a családi adókedvezményhez, és ezért ragaszkodunk az egykulcsos adóhoz is. Az önök szövetségesei nem ilyen politikát folytatnak. Úgyhogy, ha a családok támogatásáról van szó, számíthatnak a kormányra, azt elmondhatom. Bár konstruktivitásról beszélt, azért nem ez a hangnem volt a jellemző az elmúlt hónapokban önök részéről. Ezért szeretnék másra is reagálni, azért is, mert egy évvel ezelőtt még arról szónokoltak itt, hogy a kormány bukni fog, a kormányzati vezetők, politikusok majd ücsörögnek Jakab Péter szobája előtt, és várják, hogy mi lesz a sorsuk, és egyébként is, kattan majd a bilincs. No, nem teljesen így történt: belefutottak egy méretes vereségbe, de ez, úgy látszik, hogy nem akadályozza meg a Jobbikot abban, hogy számonkérje a kormányt és leckéket adjon arról, hogy mit és hogyan kellene csinálni. Szóval, feltehetjük a kérdést, hogy hogyan is tudná vezetni ezt az országot a Jobbik, ebből a szempontból irányadók az elmúlt napok. Csak pár mozzanat, tényleg csak pár: lemondott a kabinetfőnök, a pártelnök büntetőfeljelentést tett saját képviselőtársa ellen hűtlen kezelés miatt, sajtóhírek szerint az egész elnökség követelte Jakab Péter lemondását, aki a pszichés állapotára hivatkozva távozott az elnökségi ülésről, majd végül bedobta a törölközőt és lemondott. Az a helyzet, hogy Orbán Viktor székébe próbált leülni, de végül a saját széke mellé ült, miközben a frakcióvezetői székbe azért két kézzel kapaszkodik. Egy dicstelen történet meglehetősen dicstelen vége ez. Úgy látszik, hogy a leköszönő pártelnöknek, aki most már ezek szerint be sem mert jönni, jobban ment a szövetségkötés Gyurcsány Ferencékkel, mint a saját támogatóival. A mostani események minden bizonnyal annak köszönhetők, hogy Gyurcsány Ferenc balra húzta Jakab Pétert a képzeletbeli politikai társkeresőn. Szóval, tisztelt jobbikos képviselő hölgyek és urak, még egy dologra szeretnék reagálni. Jakab Péter azt mondta, nem adja meg azt az örömöt, hogy távozik, nem adja meg a Fidesznek azt az örömöt. Nekünk nem az adja meg az örömöt, ha bármelyik politikus lelép a színről, hanem az, ha az ország ügyei előre mennek. Tehát ha ön konstruktivitásról beszél, mi ezt üdvözöljük, azt is mondhatnám, hogy kevesebb parizerfarsang, több építőmunka, kevesebb provokáció, több együttműködés az országért, kevesebb flörtölés a posztkommunistákkal és több törődés a nemzeti ügyekkel. Egy szóval: szebb jövőt kívánok önöknek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A DK képviselőcsoportjából Oláh Lajos képviselő úr, az Országgyűlés alelnöke jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, alelnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az, hogy miként áll a kormány az önkormányzatokhoz, az, hogy mennyire egyeztet velük, megmutatja, mit gondol a társadalmi együttműködésről. A Covid ideje alatt már láttuk, hogy önök senkiben nem bíznak, míg Nyugat-Európában támogatták az önkormányzatokat, addig a magyar kormány részéről forráselvétel, megszorítás, titkolózás volt jellemző. Ezzel nem az önkormányzatokat bántották, hanem az ott élő embereket, hisz nekik lett kevesebb a szociális támogatás, kevesebb társasház- és önkormányzatilakás-felújítás lett. 402 forint 48 fillér egy euró, csak azért, hogy mondjuk ki minden egyes lehetséges alkalommal, hogy mennyi a forint/euró árfolyam. Ez a brutális megszorító Orbán-csomag egyik következménye, amely nemcsak az embereket általában, hanem a vállalkozásokat, valamint az önkormányzatokat is érinti. Persze, önök erről a választások előtt egyetlenegy szót sem szóltak. Erzsébetváros és Terézváros egyéni országgyűlési képviselőjeként aggódom a kerületeinkért, városainkért, településeinkért, és ebben nem vagyok egyedül. Székesfehérvár fideszes polgármestere is aggódik, Cser-Palkovics András úgy nyilatkozott, náluk is gondot okoz, hogy az önkormányzatoknak maguknak kell kigazdálkodni a rezsiárakat. A villamos energia árának ilyen brutális emelkedését pedig nem tudjuk kigazdálkodni jelentette ki a fideszes polgármester. De folytatom, hogy lássák képviselőtársaim, az Orbán-csomag milyen károkat okoz. Gémesi György, Gödöllő, illetve Wittinghoff Tamás, Budaörs polgármestere ugyancsak aggódik. Tab ugyancsak fideszes polgármestere szó szerint azt mondta: „Három hónap múlva mindenki lába alatt égni fog a talaj.” Tisztelt kormány, amikor válaszolnak, arra kérem önöket, hogy most ne úgy kezdjék, hogy a Gyurcsány, hanem úgy kezdjék, hogy az Orbán, mert fideszes polgármesterek lázadnak a fideszes kormány politikája ellen. Ők azok, akik tükröt tartanak. és azt mondják, hogy semmilyen egyeztetésre önök nem hajlandók, önök a megszorítások politikáját elkezdték, és látványosan ütik az önkormányzatokat. Tisztelt Ház! Félő, hogy az Orbán-csomag miatt egyes kistelepüléseken a közvilágítást ki kell kapcsolni éjszaka, nagyobb megyei jogú városoknál milliárdos, kisebb városoknál százmilliós lehet majd a kiesés. Terézvárosnál és Erzsébetvárosnál csak az év hátralévő részében kerületenként 50 millió forintba kerül a rezsi növekedése. Igaza volt a Demokratikus Koalíciónak, miszerint energia-korszerűsítésre kellett volna inkább használni az uniós forrásokat, önök azonban stadionok, értelmetlen luxusberuházások mellett döntöttek, de legalább a miniszterelnök szülőfalujában van kisvasút. A társasházak, lakótelepek felújítása, energetikai korszerűsítése már rég leállt, pedig de jó lett volna, ha önök akkor nem állítják le. Tisztelt Képviselőtársaim! Komoly bajban van Magyarország. Ezért is kell megerősíteni, ahol csak lehet, az önkormányzati képviselő-testületekben a demokrata mandátumokat, a kerületeket, a településeket vezető demokrata többségeket. Az időközi választásokon induló jelöltjeink, például a józsefvárosi Pityó László és az Erzsébetvárosban Jenei Kevin képviselik a demokrata irányt. Fiatalok, tehetségesek, ők már tudják és értik, hogy az önkormányzatiság, a kerületek működőképessége, szolgáltatásaik, zöldfelületeik fontosak. A házakat járva mindenhova becsöngetnek, és panaszhegyekkel fogadják a jelöltjeinket. Az embereket agyonnyomja az egyre drágább élet, sokaknak már megfizethetetlen a mindennapi kenyér, a hús, a tejtermék, a zöldség és a gyümölcs. Amit a választás előtt kaptak, mind elvitte már az infláció, a rezsi emelkedése. Panaszkodnak az idős emberek, a pályakezdő, családalapítás előtt álló fiatalok, a munkavállalók, gyakorlatilag mindenki, aki nincs a fideszes húsos fazék körül. Bezzeg mindenki más fizethet. Persze, a légitársaságokra, bankokra, vállalatokra kirótt terheket végül az egyszerű emberek fizetik meg. Ebben a helyzetben az önkormányzatok további ellehetetlenítése nem hiba, hanem egyenesen bűn. Persze, biztosan önök meg tudják mondani azt, hogy miként lehet, hogy Erzsébetvárosban a Fidesz úgy döntött, hogy a korábban a vagyonkezelőnél dolgozó fideszes úriembert indítják el ezen az időközi választáson, aki érintett Schadl György ügyében. Amikor ez a vagyonkezelő nyolc lakást adott el Schadlnek, az önök jelöltje akkor ott dolgozott. [[10.10]] És akkor még egy csoda, tisztelt képviselőtársaim: a Gattyán-párt jelöltje ugyanakkor ennek a vagyonkezelőnek volt a vezérigazgatója. Tehát a Gattyán-párt jelöltje, akit elindít [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az a fideszes jelölt a főnöke volt a Schadl György ügyeiben érintett panama idején, vezérigazgató, a fideszes jelölt pedig ott dolgozott. Köszönöm szépen. Elnézést. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Alelnök úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az egész világ rendkívüli időket él, tisztelt képviselő úr. Olyan híreket olvashatunk, hogy Németországban az első negyedévben csökkent a németek átlagkeresetének az értéke, magyarul: csökkent az életszínvonal. Olyanokat olvashatunk, hogy Nagy-Britanniában az egyik energiaszolgáltató elektromos takarókat oszt az embereknek, hogy ha nem tudják kifűteni a lakásukat, legalább a takarójuk legyen meleg, és azt tudják biztosítani, hogy akkor télen legalább az ágyban, ahol alszanak, ott meleg legyen, ha már a szobában és a többi helyiségben nem tud meleg lenni. Arról olvashatunk, hogy 2022 első hónapjához képest Bécsben mostanáig, tehát pár hónap alatt 53 százalékkal emelkedett az energiaszámla, Koppenhágában 15 százalékkal, Londonban 39 százalékkal, Amszterdamban 51 százalékkal, nem évek alatt, hanem pár hónap alatt. Azt is láthatjuk, hogy így már mind villamos energia tekintetében, mind pedig földgáz tekintetében a magyarok kerültek a legelőnyösebb helyzetbe, és ezt az önök által nagyon sokszor támadott rezsicsökkentésnek köszönhetik. Hiszen míg egy kilowattóráért eurócentben számolva 10,32-t fizetnek Budapesten, addig Bukarestben 16-ot, Berlinben 42-t, Brüsszelben 44-et, Bécsben 48-at, Koppenhágában 53-at, Londonban 65-öt, a magyar 10,32-vel szemben. Ha pedig azt nézzük, hogy mennyi a földgáz ára, szintén eurócentben kifejezve, akkor látható, hogy Budapesten 3,26-ot, Bukarestben 6,27-et, Brüsszelben 16-ot, Berlinben 20-at, Koppenhágában 21-et, Bécsben 24-et, Amszterdamban pedig 30-at, tehát a magyar 3,26-tal szemben Amszterdamban 30-at fizetnek. Ilyen helyzet van világszerte, ilyen helyzet van Európa-szerte, tisztelt képviselő úr, és ebben van olyan kormány, amelyik meg tudja védeni a saját polgárait, és van olyan kormány, amelyik nem tudja megvédeni a saját polgárait. Az önök európai parlamenti képviselőitől sosem hallottuk azt, hogy kiálltak volna a rezsicsökkentés mellett, sosem hallottuk azt, hogy megvédték volna a magyar rezsicsökkentést, de számtalanszor hallottuk, hogy támadták a magyar rezsicsökkentést egyrészről politikailag, azt mondva, hogy ez egy hibás konstrukció, ostobaság. Gyurcsány Ferenc is azt mondta, hogy ez üzletileg majd csődbe viszi a szolgáltatókat és ezzel az országot, és mindenképpen kell hogy legyen profit, és üzlet nincsen profit nélkül. Mi úgy gondoljuk, hogy a közszolgáltatásoknál másfajta szemléletet kell követni. Támadást tehát láttunk a rezsicsökkentéssel szemben, támogatása viszont nem volt a rezsicsökkentésnek. Tíz éve volt tíz éve volt! - a Demokratikus Koalíciónak arra, hogy egyetlenegy mondatot kimondjon, ami a rezsicsökkentést támogatná. Tíz év alatt, 3600-nál is több nap alatt egyetlenegy nap nem volt, egyetlenegy politikusuk nem volt, aki azt mondta volna, hogy igen, a magyar embereket meg kell védeni attól, hogy ne fizessenek kétszer-háromszor akkora rezsit; soha egyetlenegyszer. Mit csináltak? A saját időszakukat mentették, hogy igenis indokolt volt 15-ször rezsit emelni, tisztelt képviselő úr. És az önkormányzatok helyzete kapcsán: 2010-ben önök olyan helyzetet teremtettek, hogy 1300 milliárd forinttal kellett konszolidálni az önkormányzatokat. 1300 milliárd forinttal kevesebb pénzt adtak az önkormányzatoknak, mint amennyi feladatot adtak nekik. A feladatokat elvárták, a kormányhivatalok ellenőrizték, törvényességi felügyelettel ott voltak, minden feltételt betartattak az önkormányzattal, úgy, hogy nagyon jól tudták, hogy egyébként az önkormányzatoknak nem adnak annyi pénzt, amennyivel ez ellátható, hanem azt mondták, hogy akkor megengedjük az önkormányzatoknak, hogy kötvényt bocsássanak ki és hitelt vegyenek föl. Önök nem tudták, hogy mi fogja megoldani ezt a problémát, mint ahogy országosan sem tudtak megoldást adni, csak vegyenek föl hitelt, ideig-óráig akkor elketyegnek az önkormányzatok, elműködnek az önkormányzatok, aztán majd egyszer valaki ezeket a hiteleket majd visszafizeti. És valahogy az elmúlt 32 évben úgy van, hogy egyszer valamikor mindig a jobboldali kormányok fizetik ki azokat a hiteleket, amelyeket a baloldali kormányok vesznek föl, vagy amelyeket a baloldali kormányok idején az alulfinanszírozás miatt vesznek föl az önkormányzatok. Tisztelt Képviselő Úr! Azért van erősebb helyzetben ma Magyarország, mint 12 évvel ezelőtt, mert akkor az emberek 57 százalékának volt munkája, most 73 százaléka dolgozik. Akkor a minimálbér összege 73 500 forint volt, most 200 ezer forint. Ez az embereknél sokkal nagyobb biztonságot jelent. Többen dolgoznak, és jóval többet keresnek. Ezért vannak nagyobb biztonságban az emberek, és ezért mondjuk azt, hogy ha külső tényezők nem rontják a magyar emberek helyzetét, magyarul, hibás brüsszeli szankciós politikával nem lehetetlenítik el a magyar gazdaság működését, akkor arra képes, amire az előző esztendőben képest volt: 7,1 százalékos növekedésre. Önök folyamatosan visszaesésről beszélnek, miközben történelmileg a legmagasabb, 7,1 százalékos GDP-emelkedést értünk el tavaly, és ilyen kilátásunk lenne a következő évekre is, ha az olajár emelkedésével, a gázárszankciókkal nem veszélyeztetnék Brüsszelből azt, hogy a magyar emberek munkájával a magyar emberek és a magyar önkormányzatok is sokkal jobban tudjanak boldogulni. Kérjük, ezeket az intézkedéseket támogassák, és ne támadják! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjából Juhász Hajnalka képviselő asszony jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A hazánkat sújtó uniós jogállami eljárás és az olajembargó után most a karbonadó kapcsán ismét kénytelen vagyok konstatálni, hogy Brüsszel rendkívül kreatív tud lenni, ha a tagállamok vagy az uniós állampolgárok megbüntetését kell magasztos eszmébe becsomagolva tálalnia a nagyközönség számára. Azért nevezem büntetésnek ezeket az intézkedéseket, mert mindkettő célja végső soron, hogy hátrányos megkülönböztetést alkalmazva csorbítson uniós polgárokat jogaikban. A mostani eset is rávilágít arra, hogy Brüsszel egyáltalán nem szolidáris, hiszen akkor nem a pandémiából éppen csak kikecmergő, háború által lesokkolt, energiaválsággal terhelt, bonyolult gazdasági helyzetben akarna újabb adókat ráerőltetni az emberekre. De miről is van szó? A karbonadó, amely nevében is utal arra, hogy a fosszilis energiahordozók megadóztatásáról szól, nem más, mint egy újabb próbálkozás arra, hogy az emberekkel fizettessék meg a túlnyomórészt az ipar által generált környezetszennyezés árát, noha emlékeztetni szükséges, hogy „a szennyező fizet” alapelv az uniós környezetpolitika szerződésekben kodifikált egyik alaptétele. Természetesen magam is fontosnak tartom teremtett környezetünk megóvását, így a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését akár lakossági szinten is, de ehhez elengedhetetlennek tartom, hogy az elérhető alternatívák mellett történjen. Tisztelt Ház! Az elképzelés egyik legneuralgikusabb pontja a jelenlegi szén-dioxid-kereskedelmi rendszer megreformálása, ami a lakossági épületek és a közúti közlekedés, vagyis a polgárok energiafelhasználásából származó kibocsátásokat is terhelné. A tervezet kapcsán erősen megkérdőjelezhető annak tényleges környezetvédelmi hatása, nincs figyelemmel a tagállamok eltérő adottságaira, szabályozási környezetére, a társadalmi hatásokat, a fogyasztó polgárok, kisvállalkozások véleményét pedig teljes mértékben figyelmen kívül hagyja. A karbonadó kitalálója valószínűleg egy íróasztal mögött elgondolta, hogy ha gyorsan megemelkedik például a kőolajalapú üzemanyagok, a benzin és a gázolaj adója, akkor ez rögtön arra fogja ösztönözni a fogyasztókat, hogy cseréljék le a gépjárműveiket, ezzel egy csapásra megszüntetve a belsőégésű motorral ellátott járművektől eredő szén-dioxid-kibocsátást. Ez mind nagyon szép, de az intézkedés leginkább a kevésbé tehetőseket, a kisvállalkozókat fogja sújtani, akik nem tudnak maguknak rögtön tisztább meghajtású járművet vásárolni, következésképpen ők fogják megfizetni a környezetszennyezés árát, amiről a legkevésbé tehetnek. A javaslatnak véleményem szerint azért sincs köze a valósághoz, az emberek mindennapjaihoz, mert a jelen külpolitikai és gazdasági helyzetben Európa így is nagyon komoly üzemanyagár-emelkedéssel kénytelen szembenézni, és minden bizonnyal elviselhetetlen terhet jelentene a legtöbb ember számára, ha mindezt egy további adóval sújtaná az Európai Unió; annál is inkább, hogy annak hatásaival nem csupán a benzinkutakon, hanem többek között az élelmiszerboltokban és a személyszállítás során is szembesülnénk a szolgáltatások megemelkedett árai miatt. Tisztelt Országgyűlés! Nem mehetünk el szó nélkül amellett, hogy ezt a fajta gondolkodásmódot a baloldal gyakorolta és gyakorolja is. Ha egy papíron logikusnak tűnő, de a valóságban megvalósíthatatlan és az emberek által sem támogatott intézkedésekben gondolkodunk, akkor az nem vezet soha semmi jóra. De említhetném akár főpolgármester úr elképzelését, aki kitiltaná az autókat a budapesti rakpartokról. A baloldali logika szerint ettől csettintésre mindenki majd gyalog jár, és megszűnik a zsúfoltság, valamint a kipufogógáz-kibocsátás. [[10.20]] De alternatív útvonalak és megfelelő tömegközlekedés nélkül a kívánt eredmény nem fog megszületni. Csak káosz lesz, amelynek a levét mindig a polgárok isszák meg, mint a legtöbb baloldali ötletelésnek. A karbonadót is ilyen ötletelésnek látom, amely véleményem szerint egy átgondolatlan kezdeményezés volt, a jelen helyzetben pedig kifejezetten káros, hiszen aránytalan terhet róna az állampolgárokra. A kormány tavaly nemzeti konzultáció keretében megkérdezte a magyar embereket, hogy mit gondolnak a kérdésről, és a válaszadók szinte egyöntetűen elutasították azt, hogy a nemzetközi ipari környezetszennyezés költségeit a családoknak kelljen megfizetni. Ilyen körülmények között a jelenlegihez hasonló és a jövőbeni javaslatok nem támogathatóak. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony napirend előtti felszólalására a választ Menczer Tamás államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Mielőtt a karbonadóra rátérnék, kérem, engedje meg, hogy röviden visszautaljak egy, talán méltatlanul elsikkadt baloldali vallomásra, ugyanis a mai napon Kanász-Nagy Máté LMP-s képviselőtársunk azt mondta az imént, hogy az olcsó benzin korának vége remélem, szó szerint idéztem , ami váratlanul őszinte vallomás a baloldal részéről, és egyértelműen mutatja, hogy a baloldal megszüntetné a benzinárstopot, és támogatna olyan szankciókat, amelyek 700-800 forintos literenkénti benzin- és gázolajárhoz vezetnének. Ezzel szemben a kormány a benzinárstopot megvédi, és nem támogat olyan szankciókat, amelyek romba döntenék a magyar gazdaságot. A képviselő asszony által felvetett témára rátérve, egyértelmű, hogy az, amit Brüsszel, az Európai Bizottság és Frans Timmermans, a magyar baloldal nagy barátja erőltet jelenleg, az egy őrültség. Arról van szó, hogy fizessenek adót azok, akiknek házuk vagy lakásuk van, és azt fűteni merészelik, vagy autójuk van, és azt használják. Ezzel az adójavaslattal akkor jött elő Brüsszel és az európai baloldal, amikor háború van Európában, és a brüsszeli szankcióknak köszönhetően elszabaduló energiaárak, illetőleg energiaválság is van Európában. Jelenleg már nem az a kérdés vagy nem csak az, hogy mennyibe fog kerülni az energia, a fűtés és az áram, ez is rendkívül súlyos kérdés, de most már az is kérdés, hogy egyáltalán lesze energia, tudunke fűteni Európában, lesze üzemanyag az autóban, illetőleg lesze áram, amit tudunk használni. Ezek a kérdések Európában; és persze, hogy ha lesz, akkor mennyiért lesz, ez a második kérdés. Kétszerese, háromszorosa, négyszerese, ötszöröse a rezsiár ma Európában, mint a háború előtt volt. Mindez alól kivétel Magyarország. Magyarországon az energiaellátás biztosított, a magyar emberek a legkevesebbet fizetik a gázért Európában, és a második legolcsóbb az áram ára Magyarországon európai viszonylatban. De Brüsszel és Frans Timmermans, a magyar baloldal nagy barátja a karbonadó-javaslattal bennünket is támad. Miről is van szó? Brüsszeli nyelven a karbonadót úgy nevezik, illetve úgy beszélnek róla, hogy az embereket bevonják a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe. A kibocsátáskereskedelmi rendszerbe. Mit is jelent a kibocsátáskereskedelmi rendszer? Egészen konkrétan azt jelenti, hogy fizetni fogsz; ha autód, házad vagy lakásod van, akkor fizetni fogsz. Miért csinálják ezt? Az úgynevezett zöld átállásra hivatkozva, a brüsszeli bürokraták a zöld átállást akarják így megvalósítani. De hogyan is akarják? Tehát a céljuk az, hogy fogyassz kevesebbet, fűts kevesebbet, használj kevesebb vizet, és tedd le az autódat. Ezt úgy érik el, hogy van egy háború, vannak szankciók, van energiaválság, és erre még rápakolnának egy pluszadót, ez a baloldali recept, és erre mondom én azt, hogy ez őrültség. Még súlyosabb a baj, ha azt nézzük, hogy mindezt a magyar baloldal is támogatja, hiszen Márki-Zay Péter, a baloldal miniszterelnök-jelöltje is azt mondta, hogy lehet rezsit csökkenteni: kevesebb vizet kell fogyasztani, kevesebb áramot kell fogyasztani és kevesebb gázt kell fogyasztani. Vagyis a magyar baloldal receptje és Márki-Zay Péter receptje pontosan a timmermansi recept: fogyassz kevesebbet! Márki-Zay Péter is azt mondta, hogy nekünk nem az a célunk mondta a baloldalról, nekünk nem az a célunk , hogy a határon megállítsuk a világpiaci árakat. Tehát rezsicsökkentés nem kell. És azt is mondta a baloldal miniszterelnök-jelöltje, hogy érezni kell az energiaár-növekedést. Vagyis, mondom még egyszer: a timmermansi recept a magyar baloldal receptje, rezsicsökkentés nem kell, magas árak lehetnek, az energiaár-növekedést érezni kell, a világpiaci árakat be kell engedni, és ha arról van szó, még egy adót is rá lehet pakolni a magyar emberekre és mindenki másra, aki Európában él. Talán annyit még érdemes megjegyezni, hogy aki ilyen helyzetben, háborús időkben ilyen javaslattal jön elő, mint Frans Timmermans a magyar baloldal támogatásával, az talán jobb lenne, ha szögre akasztaná a zakóját, és letenné a golyóstollat, és olyan szakmát választana, ahol kevesebb kárt tud okozni. Mindezzel szemben a magyar kormány a rezsicsökkentést megvédi, az ország energiabiztonságát úgyszintén, és semmilyen olyan javaslatot nem szavazunk meg, ami romba döntené az ország gazdaságát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Arra kérem képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket, hogy tudjunk haladni. A Fidesz képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Halász János képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt években hatalmas változások történtek a világban, mára egyértelművé vált, hogy az előttünk álló évtized a veszélyek korát hozza el számunkra: egyszerre lesz jelen életünkben járvány, népvándorlás, fegyveres konfliktus, energiaválság. Az április 3-ai választáson a magyar emberek világos döntést hoztak arról, hogy elvárják, hogy a veszélyekkel szemben megvédjük Magyarországot. A magyarok megüzenték, hogy a legfontosabb feladat, hogy Magyarország kimaradjon a háborúból, és ne fogadjon el olyan gazdasági intézkedéseket, amelyek tönkretennék a magyar gazdaságot. Tisztelt Ház! A 2023-as költségvetéssel is az eddig elért eredményeket védjük, gondoskodunk a rezsicsökkentés védelméről, az ország és a magyar családok biztonságáról, és növekedési pályán tartjuk a magyar gazdaságot. Ennek érdekében hozzuk létre a Rezsivédelmi és a Honvédelmi Alapot, amelyeknek forrásait az extraprofit-különadók fogják biztosítani. A háborús helyzetben az infláció, az áremelkedések és az emelkedő kamatok ugyanis igazságtalan extraprofithoz juttatnak számos nagyvállalatot és bankokat. Akik a háborús helyzetben és a kibontakozó energiaválságban haszonra, profitra tesznek szert, azoktól elvárjuk, hogy segítsék a magyar embereket, és járuljanak hozzá az ország védelmi költségeihez. Háborús helyzet van, ennek az árát pedig nem fizethetik meg a magyar családok, a nagy cégeknek többet kell vállalniuk a közös teherből, mint szoktak. A különadók bevezetése mellett nagyon fontos, hogy a kormány folyamatosan kísérje figyelemmel a piaci folyamatokat, és tegyen meg mindent azért, hogy megakadályozza az extraprofitadók továbbhárítását a lakosságra. Egyes légitársaságok például máris felháborító módon támadják az extraprofitadót. Az ír fapados társaság, a Ryanair szerint több mint ostobaság a magyar kormány ötlete a légitársaságokra kivetett extraprofitadóról, és egy az egyben megemelték a jegyárakat a kormány által kirótt különadó mértékével. Különösen visszás, hogy egyes hírek szerint a már korábban eladott jegyekre vonatkozóan is alkalmazni akarja a cég az áremelést. A nagy cégek, a nyereséges, extraprofitot termelő cégek nem először csinálják azt, hogy ha a Magyarországon keletkezett többletbevételük után további közteherviselésben kell részt venniük, akkor fogják magukat, és ráterhelik azt az ügyfeleikre. Nem meglepő, ezt csinálták régen egyes pénzügyi szolgáltatók is. Ez morálisan elfogadhatatlan; hogy jogilag aze, az pedig egy fogyasztóvédelmi kérdés. Ezért üdvözöljük, hogy Nagy Márton gazdaságfejlesztési miniszter úr fogyasztóvédelmi vizsgálat elrendelését indítványozta. Fontos, hogy a kormányhivatal illetékes szervei a fogyasztóvédelmi jogkörüknél fogva alaposan vizsgálják meg az ügyet. [[10.30]] Minden egyes áthárítási kísérletet alaposan ki kell vizsgálni, az esetleges káros gyakorlattal szemben szigorúan fel kell lépni. Tisztelt Ház! A háború, az energiaválság és a kockázatos brüsszeli politika veszélyezteti a háztartások rezsiköltségeit, az olcsó és biztonságos energiaellátást. A rezsicsökkentésnek köszönhetően jelenleg a magyar családok fizetik a legkedvezőbb rezsidíjakat az Európai Unióban. Az a cél, hogy továbbra is fenntartsuk a rezsicsökkentést a magyar lakosság számára, ezért továbbra is mindent meg fogunk tenni, még akkor is, ha a baloldalra továbbra sem számíthatunk ebben a harcban sem. Ha Gyurcsányékon múlna, már minden sokkal drágább lenne, mert a baloldal mostanra már eltörölte volna a rezsicsökkentést, a benzinárstopot és az élelmiszerárstopot is. A baloldal politikájával az áram ára a jelenlegi több mint háromszorosára, a földgáz ára öt és félszeresére, a benzin ára 800 forintra emelkedne, és mindez brutálisan emelné az élelmiszerárakat is. A baloldal mindig csak megsarcolta a magyar embereket, mindig csak elvettek tőlük. A baloldal most sem áll az emberek és a rezsicsökkentés mellé, hanem a bankokat és a multikat védi. Láthatjuk, hogy sajnos a baloldalra továbbra sem lehet számítani semmiben. Ezzel szemben a Fidesz-frakció a most megalakult ötödik Orbán-kormányt is teljes erejével támogatja a családok megvédésében, a rezsicsökkentés fenntartásában, az ország békéjének és biztonságának megőrzésében. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úrnak imént elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Fónagy János államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, egy többéves járvány után egy elhúzódó háborús helyzetben vagyunk, rendkívüli időket élünk. Ráadásul a háború kitörése előtt már elkezdődött egy energiaválság, amely tovább fokozta a nehézségeket, és mindennek a tetejébe az Európai Unió megítélésünk szerint elhibázott szankciós politikája a helyzetet csak tovább súlyosbította. Mi négy alapvető dolgot vállaltunk: megvédjük a munkahelyeket, megvédjük a családokat, megvédjük a nyugdíjakat, és megvédjük a mindezt megalapozó rezsicsökkentést. A célok tehát világosak, eldöntöttek, ezeknek a megvalósítása érdekében kell minden esetben, akár rendkívüli körülmények között is lépnünk. Ezek a rendkívüli körülmények azt a helyzetet idézték elő, hogy vannak olyan szektorok, amelyeknek nyeresége az energiaválság és a háborús helyzet okán kialakult gazdasági környezetben jelentősen megugrott úgy, hogy ezek a cégek semmilyen többletteljesítményt vagy semmilyen többletköltséget nem vállaltak, egyszerűen a szituáció, az előállt helyzet következtében jelentős, számukra is váratlan extraprofit keletkezett. Ez az előre nem tervezett extraprofit számos szektorban előfordul. Mi az előzetes vizsgálatok során nyolc főbb csoportot emeltünk ki; ilyenek a bankok, a biztosítók, a nagy hálózattal rendelkező kiskereskedelmi cégek, a telekommunikációs vállalatok, a gyógyszerforgalmazók és az ön által is említett légitársaságok. A kormány szándéka, hogy a gazdaság növekedésének veszélyeztetése nélkül azokat az ágazatokat adóztassa meg, ahol a háború és az energiaválság következtében, mint említettük, extraprofit keletkezett. Minden ágazatnak megvan a maga szakmai alapja. A bankoknál egyebek mellett például az, hogy a bankoknál lévő bemutatóra szóló betéteknek a gyakorlatilag minimális, 0,3-0,5 százalékos kamata mellett ezek a bankok abban a pillanatban 6,5-7 százalékos állampapírban, tehát az államnál helyezik el a pénzüket. Ha ebből leszámítjuk a bankok természetes költségeit, akkor is egy olyan jelentős többleteredményre tettek szert, amelyért semmilyen többletfeladatot nem kellett vállalni. Ilyen a biztosítóknál a várható növekmény, és ilyen a többi cégnél, az energiaszektornál például a kétfajta olaj, a Brent-olaj és az Ural-olaj közötti árkülönbség, és az ennek feldolgozása során keletkezett jelentős feldolgozói és kereskedelmi haszon. A légitársaságok esetében olyan adót vezettünk be, amely számos országban már évek óta alkalmazott; ilyen működik Németországban, Svédországban, Hollandiában, Franciaországban, Ausztriában vagy akár Olaszországban is. Mi korábban nem vetettünk ki ezekre a társaságokra ilyen adót, mert úgy gondoltuk, hogy a járványhelyzet miatt az akkor jelentősen visszaesett forgalmuknál ez nem lett volna méltányos, most viszont a járványhelyzet megszűnésével a forgalom jelentős növekedésére lehet számítani, ami egyébként örvendetes módon be is következett. A kormány minden érintettet arra kér, hogy tartsa be a szabályokat, felelősségteljesen, jogkövető módon járjon el. A kormány köszönetet mond minden olyan vállalatnak, amely tudomásul veszi a társadalomra nehezedő többletterheket, és részt vállal ezeknek a terheknek a fedezetéből. Sajnos, van olyan cég, amely fittyet hány ezekre, és egy megkérdőjelezhető jegyárusítási gyakorlatot folytat. Ezt a kormány elfogadhatatlannak tartja, és a leghatározottabban elutasítja például a Ryanairnek az extraprofit-különadó utazókra történő áthárításának a gyakorlatát. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Ezért kezdeményeztünk a kormányhivatalnál eljárást, és várjuk a kormányhivatal eljárásának a lefolytatását és befejezését. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. Arra kérem képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket. Most 10 óra 37 perc van, a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a mai határozathozatalok során minősített többséget igénylő előterjesztés elfogadásáról is döntünk. A határozati házszabály 50. § (3) bekezdése alapján, amennyiben a törvényjavaslat zárószavazása során az Országgyűlés nem fogad el minősített többséget igénylő rendelkezést, ez további külön döntés nélkül is kiterjed az el nem fogadott szabályozás sarkalatosságára utaló rendelkezés elhagyására is. Ebben az esetben az egyszerű többséggel történő zárószavazás az előterjesztés ekképpen módosult szövegéről történik. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Tisztelettel kérem, nyomják meg szavazógépük valamelyik gombját most! [[Jelenlét-ellenőrzés.]] 182 képviselő van jelen, 17-en vannak távol. Az Országgyűlés határozatképes. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában az elnöki jogkörben előterjesztett indítványok alapján most beszámolók bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, felkérie a kijelölt Kulturális bizottságot „Az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat 2019-2020. évi működéséről” címmel benyújtott, B/14. számú beszámoló határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot 133 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül a határozathozatalra felkérte. [[10.40]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Kulturális bizottságot „A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 2020. évi tevékenységéről” címmel benyújtott, B/15. számú beszámoló határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot határozathozatalra 133 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Kulturális bizottságot „A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 2021. évi tevékenységéről” címmel benyújtott, B/17. számú beszámoló határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot a határozathozatalra 133 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Igazságügyi bizottságot „A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság Beszámolója a 2021. évi tevékenységéről” címmel benyújtott, B/18. számú beszámoló határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot a határozathozatalra 133 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági bizottságot „A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközléssel összefüggő tevékenységéről és jelentés a postapiacról 2021” címmel benyújtott, B/19. számú beszámoló határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot a határozathozatalra 133 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági bizottságot „A Közbeszerzési Hatóság 2021. január 1. és december 31. közötti időszakban végzett tevékenységéről” címmel benyújtott, B/31. számú beszámoló határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot a határozathozatalra 133 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági bizottságot a „Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal Országgyűlési beszámoló 2021” címmel benyújtott, B/46. számú beszámoló határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot a határozathozatalra 133 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági bizottságot „A Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának 2021. évi tevékenységéről” címmel benyújtott, B/51. számú beszámoló határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot a határozathozatalra 133 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Igazságügyi bizottságot „A Nemzeti Választási Bizottság elnökének beszámolója a Nemzeti Választási Bizottság 2022. április 3. napján megtartott országos népszavazáson végzett tevékenységéről” címmel benyújtott, B/55. számú beszámoló határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot a határozathozatalra 133 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Igazságügyi bizottságot „A Nemzeti Választási Iroda elnökének beszámolója a 2022. április 3. napján megtartott országos népszavazásokkal kapcsolatos állami feladatok megszervezéséről és lebonyolításáról” címmel benyújtott, B/56. számú beszámoló határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot a határozathozatalra 133 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági bizottságot „Az Országos Atomenergia Hivatal elnökének Országgyűlési beszámoló 2021” címmel benyújtott, B/58. számú beszámolójának határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot a határozathozatalra 133 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Tisztelt Képviselőtársaim! Arra figyelemmel, hogy a kijelölt Külügyi bizottság tegnapi ülésén a részletes vita lefolytatásáról döntött, ezen az ülésen nem kerül sor az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/119. számú törvényjavaslat zárószavazására. Most soron következik „A Magyarország Kormánya és az Osztrák Köztársaság Kormánya között a Magyar Népköztársaság és az Osztrák Köztársaság között a beruházások elősegítéséről és védelméről szóló megállapodás megszűnéséről szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló T/141. számú törvényjavaslat zárószavazása. Tisztelt Ház! Az előterjesztő T/141/1. számon a törvényjavaslatnak a nemzetközi szerződés hivatalos magyar nyelvű fordítását tartalmazó részéhez fordítási hiba javítását célzó kiigazítást nyújtott be, amely a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/141. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 183 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik az egyes törvényeknek a honvédelemmel, a gazdaságfejlesztéssel, valamint a kormányzati igazgatással összefüggő módosításáról szóló T/166. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/166/6., összegző jelentését pedig T/166/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Tóth Bertalan képviselőtársunk indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Tóth Bertalan képviselőtársunk indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 130 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. [[Zaj.]] Igen tisztelt képviselőtársaim, egy kicsit nagyobb türelmet és nagyobb figyelmet kérek. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 27., 30., 31., 32. és 34. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. [[10.50]] Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/166/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 133 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/166/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait 133 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/166/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/166/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a tegnapi napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, az I/110. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 131 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Bencze János képviselő úr, a Jobbik képviselője, az I/217. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 129 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Szabó Szabolcs képviselő úr, a Momentum képviselője, az I/212. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 130 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Komjáthi Imre képviselő úr, az MSZP képviselője, az I/29. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 129 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Apáti István képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, az I/215. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 130 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Berki Sándor képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, az I/114. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 130 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Bakos Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselője, az I/216. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 130 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Most soron következik az Országgyűlés jegyzőjének megválasztása. A KDNP frakcióvezetőjének kezdeményezésére házelnök úr S/267. számú indítványában azt javasolja, hogy az Országgyűlés Móring József Attila helyett Mihálffy Bélát válassza meg az Országgyűlés jegyzőjének. Tisztelt Ház! Az indítványhoz módosító javaslatot nem lehet benyújtani, a tisztségviselőről az Országgyűlés nyílt szavazással, vita nélkül határoz. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae Mihálffy Bélát az Országgyűlés jegyzőjének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Mihálffy Bélát az Országgyűlés jegyzőjének 181 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett megválasztotta. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében megköszönjem Móring József Attila jegyző úr 16 éve tartó, valamennyiünk feladatainak ellátását elősegítő, jól végzett munkáját valamint hogy Mihálffy Béla képviselő úrnak jegyzővé történt megválasztásához a magam nevében és az Országgyűlés nevében is szívből gratuláljak, munkájához sok sikert kívánjak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] Tisztelt Ház! Soron következik az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tagjainak és tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2022. OGY határozat módosításáról szóló S/266. számú javaslat határozathozatala. Az elnöki jogkörben előterjesztett javaslatot a honlapon megismerhették. Most felkérem Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse a személyi javaslat tartalmát. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tagjainak és tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2022. országgyűlési határozat a továbbiakban OGY-határozat 1. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Fenntartható fejlődés bizottságába Herczeg Zsolt, Fidesz, helyett Zsigó Róbertet, Fidesz, a Nemzeti összetartozás bizottságába Zsigó Róbert, Fidesz, helyett Herczeg Tamást, Fidesz, a bizottság tagjává megválasztja. Az országgyűlési határozat 2. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Törvényalkotási bizottságba Herczeg Tamás, Fidesz, helyett Herczeg Zsoltot, Fidesz, a bizottság tagjává megválasztja. Az OGY-határozat 4. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Nemzeti összetartozás bizottságába Zsigó Róbert, Fidesz, helyett Herczeg Tamást, Fidesz, a bizottság alelnökévé megválasztja. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba. [[11.00]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Először a javaslat 1., 2. és 4. pontjai alapján a bizottsági tagok megválasztásáról döntünk, ezt követően pedig a javaslat 3. pontja szerint a bizottsági tagok sorából a bizottsági tisztségviselőkről határozunk. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/266. számú javaslatnak megfelelően az 1., 2. és 4. pontok elfogadásával megválasztjae a bizottságok tagjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a bizottságok tagjait 181 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül megválasztotta. Most tisztelettel kérdezem az Országgyűlést, hogy az S/266. számú javaslat 3. pontja szerint a bizottsági tagok sorából megválasztjae Herczeg Tamást a Nemzeti összetartozás bizottsága alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Herczeg Tamást a Nemzeti összetartozás bizottsága alelnökének 181 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül megválasztotta. Köszönöm szépen képviselőtársaim együttműködését. A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. (Szünet: 11.01 11.08 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Tiba István és Z. Kárpát Dániel)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, hogy szíveskedjenek a helyüket elfoglalni. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a honvédelmi adatkezelésekről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/211. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Vargha Tamás úrnak, a Honvédelmi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Magyarország békéje és biztonsága, Magyarország védelme, védelmének szavatolása és biztosítása nemzeti ügy, amelyen a nemzet fennmaradása, fejlődése, a közösségi és az egyéni jogok érvényesülése alapszik. Azt gondolom, kijelenthetjük, hogy katonáink remekül helytálltak és helytállnak ma is az élet számos területén, és ezzel a helytállással kivívták a magyar társadalom, a magyar emberek megbecsülését. A szomszédunkban egy háború zajlik, és egy olyan évtized elé nézünk, amelyben minden bizonnyal arra kell számítanunk, hogy a biztonsági kihívások a közvetlen környezetünkben, a régiónkban vagy akár tágabb értelemben is részei, állandó részei lesznek az életünknek. Nekünk az a dolgunk, az a feladatunk, hogy a magyar családokat megvédjük, és nem szabad engednünk, hogy ebbe a háborúba Magyarország belesodródjon. Tisztelt Országgyűlés! Az Alaptörvény kilencedik módosítására figyelemmel az Országgyűlés 2021 első félévében elfogadta a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló törvényt, amely 2022. november 1-jei hatálybalépésével egyrészt megteremti a hon- és rendvédelmi erők, valamint a közigazgatás közötti összehangolt védekezés jogi alapjait, másrészt átemeli a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló törvényből a jelenlegi hat helyett három új különleges jogrendi eset törvényi szintű szabályozását. [[11.10]] Ennek eredményeként szükségessé vált a Hvt. teljes felülvizsgálata, melynek okán 2021. november 1-jén hatályba lép a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló törvény, amelyhez kapcsolódóan indokolttá vált a honvédelmi célú adatkezelési szabályok felülvizsgálata is. Mindezekre tekintettel a honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló, a jelenlegi szabályozáson alapuló új, honvédelmi adatkezelésekről szóló törvény megalkotására került sor. Tisztelt Képviselőtársaim! A haza védelmének és biztonságának megőrzése a legfőbb feladatunk, és ki kell építenünk, fel kell építenünk, tovább kell építenünk egy erős, magabiztos, jól felszerelt, harcolni képes és harcolni tudó honvédséget is. Ennek a jelen pillanatban előttünk fekvő törvényjavaslatnak, amely a régi honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló törvény hatályos rendelkezéseire épül, a szabályozás előkészítése során célként meghatározva az adatvesztés elkerülését, figyelemmel az időközben szükségessé vált jogtechnikai pontosításokra is. Tisztelt Országgyűlés! Mi a béke pártján állunk, ennek a háborúnak semmilyen körülmények között nem akarunk a részeseivé válni, és nem teszünk semmi olyat, amivel hazánk, a határon túli területek és az ott élő magyarok célponttá válhatnak. Ez a törvényjavaslat, amely előttünk fekszik, a pontosítások és a törvényi részek átemelése mind, mindez ezt a célt szolgálja, és mindezekre tekintettel kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatunkat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Simon Miklós képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim, Államtitkár Úr! Az előző ciklusban kezdtük meg azt a reformot, amellyel hazánk védelmi és biztonsági struktúráját megújítjuk. A munka rendkívül időszerű, sőt akár sürgősnek is nevezhető. Ha visszatekintünk az elmúlt néhány évre, azt látjuk, hogy egymást érik a súlyos, súlyosabbnál súlyosabb fenyegetések, amelyek Magyarország biztonságát veszélyeztetik, és igencsak próbára teszik a védelmi rendszereinket is. Migrációs válság, világjárvány, gazdasági válság, háború, energiaválság, még véget sem ért az egyik, már itt is volt a másik, a kormány pedig csak különleges jogrend keretei között volt képes úrrá lenni az újabb és újabb kihívásokon. Világossá vált, hogy azok a struktúrák, azok a jogszabályok, amelyek Magyarország védelmét és biztonságát hivatottak szavatolni, elértek egy bizonyos korlátot, rendszerszintű megújításra szorulnak. Mindannyian jól emlékezünk, a folyamat az Alaptörvény kilencedik módosításával vette kezdetét, majd a védelmi és biztonsági keretszabályozás megteremtésével folytatódott. Éppen egy éve, 2021. június 15-én fogadtuk el a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló 2021. évi XCIII. törvényt, azóta a belügyi és a honvédelmi ágazatok legtöbb jogszabálya módosult, alkalmazkodva a létrejövő új rendszerhez. Az eredetileg jövő nyárra tervezett rendszerindítást a jelenlegi nemzetközi környezetben indokoltnak látszott előrehozni, és így idén november 1-jére minden készen kell hogy álljon. A folyamat részeként tavaly fogadtuk el az új honvédelmi törvényt, ez a lépés tette szükségessé a honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvény felülvizsgálatát és egy új törvénnyel történő kiváltását. Ez az új javaslat fekszik most előttünk a honvédelmi adatkezelésekről szóló törvényjavaslat formájában. Megismerve a tervezetet elmondható, hogy egy egységes szerkezetű, áttekinthető, az újonnan létrejövő védelmi és biztonsági struktúrába jól illeszkedő jogszabály fogja felváltani a korábbit. Az új törvény új adatkezelést nem generál, a tárgykörben a jelenlegi, hatályos szabályozásra épül. Az egyetlen jelentősebb kiegészítésről már tavaly, az új honvédelmi törvény tárgyalásakor is szó volt. Az új adatkezelési törvény átveszi a jelenleg még hatályos honvédelmi törvény III/A. fejezetét. Ez a fejezet a honvédelemben közreműködő szervekre vonatkozó, honvédelmi felkészítéssel, országvédelemmel és egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos adatkezelési szabályokat tartalmazza, így kézenfekvő, hogy az adatkezelési törvény része legyen. A javaslatról elmondható, hogy megfelelően lehatárolja az adatkezelői, adatszolgáltatói köröket és felelősségeket; korrigálja a jelenleg hatályos szabályozás alkalmazása során felmerült kisebb hibákat; megfelelően illeszti a honvédelmi adatkezelési szabályozást a létrejövő új védelmi és biztonsági rendszerbe; aktualizálja a jelenleg hatályos adatkezelési törvény szabályait. Helyesnek tartom, hogy a javaslat által előirányzott és a konkrét adatkezelési folyamatokban is megjelenő változásokkal kapcsolatban a honvédség állományának érintett tagjai megfelelő felkészítést kapjanak. Az adatkezelési folyamatok zavartalan ellátása csak így biztosítható. A Fidesz-frakció a javaslatot támogatja. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy önök is támogassák ezen javaslat elfogadását. Bízom benne, hogy ebben az új ciklusban konstruktív és építő jellegű vitákat tudunk folytatni a honvédelmi és rendészeti tárgyú [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól. Dr. Vadai Ágnes: Fogunk!]] javaslatok kapcsán. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vadai Ágnes képviselő asszonynak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! „Apa, folytatódik!” A honvédelmi adatkezelésről szóló T/211. számú törvényjavaslat egy olyan országban, ahol átlátható viszonyok vannak, ahol tisztelik az állampolgárokat, ahol a szólás, a véleménynyilvánítás szabadsága, az érzékeny adatok védelme, az működik ilyen van , az rendben is megy, van ellenőrzés, ellenőrzik a hatalmat, és nem a hatalom akarja ellenőrizni az állampolgárokat, ez egy végtelenül unalmas vita lenne, bár önök hozzájárultak azért, hogy így induljon ez a vita. Ugyanakkor ha valaki elolvassa az általános indoklást, amely szintén rövidre sikeredett, olyan rövidre, mint az államtitkár úr expozéja, akkor azt látja, hogy ez egy esetlegesen csak technikai módosítás. [[11.20]] Idéznék önöknek ebből az általános indoklásból. A Hvt. felülvizsgálata eredményeként szükségessé vált a honvédelemben közreműködő szervek honvédelmi felkészítéssel, országvédelemmel és egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos adatkezelését szabályozó III/A. fejezetének elhagyása, amely tárgykört azonban indokolt továbbra is törvényi szinten szabályozni. Erre figyelemmel szükségessé vált a Hvt. III/A. fejezetének átemelése a honvédelmi célú adatkezelésekre vonatkozó szabályokat tartalmazó törvénybe, amelyet a hatályos honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvény újraszabályozásával jelen törvényjavaslat tartalmaz és a többi, és a többi. Szóval, olybá tűnne a kedves olvasónak, illetve a felületesen olvasó kormánypárti képviselőknek, hogy ez valóban egy egyszerű, technikai jellegű módosítás. Ugyanakkor az elmúlt hetekben és nem lehet figyelmen kívül hagyni az elmúlt hetek történéseit és körülményeit kevéssé meghatározó fideszes politikusok és a KDNP-frakció is egyre gyakrabban támadta a 2004-ben megszüntetett sorkatonai szolgálattal kapcsolatos korábbi döntést. Itt hallgattuk az Országgyűlésben, hogy bizony-bizony milyen hasznos lenne a sorkatonai szolgálat, és milyen bűn volt az, hogy annak idején a baloldali kormányok tudják, az elmúlt nyolc évben , szóval a baloldali kormányok a sorkatonai szolgálatot békeidőben felfüggesztették. Már a választási kampány idején is volt ilyen, hiszen az akkor még aktív, most már nyugalmazott honvédelmi miniszter egy kiskunhalasi kampányrendezvényen nagyon is egyetértett azzal, hogy a mai fiatalokra ráférne egy hat hónapos katonai szolgálat. Ott a miniszter felidézte, hogy régebben, amikor a fiatalember bekopogott a szülői házba, akkor megkérdezte az apósjelölt, hogy Lajoska, te voltále már katona, és ha „nem” volt rá a válasz, azt mondták, hogy majd gyere vissza, ha letudtad a szolgálatot. A miniszter ezt követően azzal folytatta a monológját, azzal tetézte a nem túl épületes megjegyzését, hogy a hölgyekre apellál, hogy visszautasítják a fiatalembert, ha eddig nem tett eleget a kötelezettségének. Természetesen április 3-a előtt önök minden lehetséges fórumon tagadták azt, hogy bármilyen módon szeretnék visszavezetni a sorkatonai szolgálatot békeidőben is, sőt sokkal inkább olyan hazugságokat mondtak, hogy a mostani ellenzék az, amelyik a magyar fiatalokat el akarja vinni katonának. Erre megérkezik ez a törvény. Ezt a törvényt egyébként már nem a korábban katonaként szolgált, később politikussá avanzsált Benkő Tibor nyújtotta be, hanem egy olyan miniszter, aki korábban legalábbis maga is személyesen érdekelt volt anyagi tekintetben a fegyverkezésben, ráadásul közösen, együttesen hozott létre céget vagy üzletet az oroszokkal. Ha figyelembe vesszük még azt a tényt is, hogy önök annak érdekében, hogy megvédjék az országot bár van erről tapasztalatunk, mit jelent az, hogyha önök megvédenek valamit , azt látjuk, hogy a rezsialapba 670 milliárd forintot helyeznek, miközben a Honvédelmi Alapba 872 milliárd forintot. Magyarul: a magyar polgárok jólétének megőrzésére elég lesz 670 milliárd forint a tegnapi 400 forintos euró után szerintem ezt érdemes lesz újragondolni , viszont a Honvédelmi Alapba 872 milliárd forintot akarnak tenni. Igaz, és erről beszélni kell, hogy önök 2010 és 2015 között a GDP 1 százaléka alatt költöttek a Magyar Honvédségre, tehát lényegében kivéreztették a Magyar Honvédséget technikai és személyi értelemben is. ’15 és ’18 között elkezdték tervezni a „Zrínyi 2026” programot, ami most már csak Zrínyi-program, hiszen a 2026 leesett róla, nyilván azért, mert át kell ütemezni ezeket a tervezéseket, ezeket a fejlesztéseket. 2018 után valóban azt láttuk, hogy valamilyen koncepció, amelyet senkinek sem sikerült elmagyaráznia, és senkinek sem sikerült látnia, valamilyen koncepció mentén őrült vásárlásba kezdtek; ezek általában egyébként politikai típusú vásárlások voltak. Most pedig sikerült arról is dönteni, hogy mostantól kezdve minden, a Magyar Honvédséggel kapcsolatos, a fejlesztéssel, a létszámmal és minden egyéb üggyel kapcsolatos adat, amely a honvédelmi tárcánál keletkezik, tíz évre titkos lesz. Maga a törvényjavaslat a Magyar Honvédségen belüli nagyon sokféle nyilvántartásról szól, szerintem ez rendben van, hogy legyen egy ilyen nyilvántartás. Ugyanakkor azt a látszatot, azt az érzetet kelti az olvasóban, különösen azok esetében, akik kevéssé foglalkoznak a Magyar Honvédség tevékenységével, hogy nincs itt semmi látnivaló, hogy igazából minden nagyon rendben van, csak folytatjuk a munkát. Ugyanakkor és ez nagyon lényeges az első bevezető, értelmező rendelkezések után azt mondja ki, hogy létre kell hozni egy olyan adatbázist, amely a 18 és 50 közötti, magyarországi állandó lakóhellyel rendelkező, magyar állampolgárságú férfiakról szól, nemcsak a hadkötelezettség, hanem az önkéntes tartalékos állományba történő toborzás érdekében is. Ez az adatbázis, amelyet önök létre kívánnak hozni, olyan mennyiségű adatot tartalmaz, olyan sok minden van benne, hogy a Honvédelmi Minisztériumban valószínűleg többet fognak tudni ezekről a férfiakról, ezekről a magyar férfiakról, mint talán ők saját maguk. Mi is ezzel az egésszel a gond? Az első és legfontosabb kérdés, hogy miért éppen most és kérem, hogy ne jöjjenek azzal, hogy mert ez beleillik abba a sorba, láttuk, hogy önöknek kettő percbe telik a gránitszilárdságú Alaptörvényt módosítani. Az a kérdés, hogy miért éppen most akarnak egy olyan teljes körű, egészségügyi adatokat, végzettséget, nyelvvizsgát, mindent is tartalmazó adatbázist létrehozni, amelyet toborzásra és nem csak a hadkötelezettségre kívánnak felhasználni. Föltenném a kérdést, amellyel április 3-a előtt önök oly sokat éltek: talán be akarják vezetni a sorkatonai szolgálatot? Vagy háborúba akarják küldeni a fiakat, a testvéreket, az apákat, a férjeket? Mégis kinek az érdekében? Kiért kellene menni harcolni? Miért van arra szükség éppen most, hogy az önkéntes tartalékos és itt az „önkéntesen” lenne a hangsúly rendszerbe történő toborzás érdekében bármelyik 18 és 50 közötti, magyarországi állandó lakóhellyel rendelkező magyar férfiról tudják azt, hogy milyen betegségei vannak. Ezek rendkívül érzékeny adatok. A következő, ami miatt gond van ezzel az egész törvényjavaslattal, és különösen ezzel a részével, az, hogy nyilvánvalóan csak hogy megismételjük a papír nagyon sok mindent elbír. Korábban 18 és 40 közötti férfiakra vonatkozott a sorkatonai szolgálat vagy az ilyen típusú hadkötelezettség, bocsánat, a hadkötelezettség tehát a 18 és 40 közötti férfiakra vonatkozott. Korábban önök nyilvánvalóan azért emelték meg tíz évvel ezt a korhatárt és látható, hogy talán nem is csak a hadkötelezettség érdekében, hanem egy önkéntes tartalékos rendszer létrehozása érdekében vagy talán azért, mert újra be akarják vezetni a sorkatonai szolgálatot, és itt tesztelgetik az embereket, a választópolgárokat, hogy mit gondolnak erről , ezt nyilván azért tették meg, hogy ezzel is emeljék papíron a hadkötelezettek létszámát. Ezt láttuk az elmúlt években, hogy milyen módon próbálták papíron alakítani a Magyar Honvédség tevékenységét, ez különösen igaz volt 2010 és 2018 között. A harmadik, amiért gond van ezzel a törvényjavaslattal, ez a magyarországi állandó lakóhely. Nézzünk egy példát: Oxfordi Sanyi versus Erdélyi Józsi. Oxfordi Sanyi magyarországi állandó lakóhellyel rendelkező magyar állampolgár, aki Oxfordban lakik. Erdélyi Józsi magyar állampolgár, csak nem rendelkezik magyarországi állandó lakóhellyel. Önök nyilván egyetértenek velem abban és muszáj, hogy egyetértsenek, hiszen a saját törvényeik is ezt rögzítik , hogy az állampolgárság tekintetében, annak tartalmát tekintve, a jogok és kötelezettségek tekintetében nem lehet eltérés. Tehát a haza védelme ezt nagyon helyesen mondta az államtitkár úr, nagyon sokszor elmondta nemzeti ügy. Oxfordi Sanyi, ha szavazni szeretne, akkor előzetesen minden négy évben, minden szavazáskor regisztrálnia kell, el kell utaznia, sorba kell állnia a nagykövetségen, egy konzulátuson, és van neki 13 órája, hogy szavazzon arra, hogy egyébként ki alakítja az ő sorsát. Levélben nem szavazhat, regisztráció nélkül nem szavazhat, ha nem ér oda vagy bezár előtte a nagykövetség ajtaja, akkor hiába regisztrált, hiába volt ott, nem tud szavazni. Oxfordi Sanyi magyarországi állandó lakóhellyel rendelkezik, csak éppen úgy döntött, hogy elmegy Oxfordba tanulni, hátha ott több tudást tud összeszedni a haza javára. Erdélyi Józsi ezzel szemben szintén magyar állampolgár, nem rendelkezik magyarországi állandó lakóhellyel. Neki egyszer kell regisztrálnia, aztán soha többet, és tapasztaltuk és láttuk, hogy egy választáson akár a családtagjai is szavazhatnak helyette levélben. Neki, amikor a haza bajban van, nincs olyan kötelezettsége, mint Sanyinak. [[11.30]] Magyarul, azt látjuk, hogy a jogok és a kötelezettségek nincsenek egyensúlyban, mert a szavazati jog jár a választópolgárnak, ha magyar állampolgár, de ha nincs neki magyarországi állandó lakóhelye, akkor nem kell megvédenie a hazát. Szerintünk ez nincsen rendben. A haza védelme az állampolgársághoz kötődik, nem pedig ahhoz, hogy ki hol tartózkodik éppen egy adott pillanatban. Ezt a vitát korábban is lefolytattuk, különös tekintettel a magyarországi állandó lakóhely ügyére. Sajnálatos módon sem a honvédelmi tárca, sem a Fidesz- és a KDNP-frakció választ arra adni nem tudott, hogy miért alakult ez így. Végül pedig alapvető probléma az is és ez a legnagyobb probléma , hogy az önkéntes tartalékos rendszerre is létrehozzák ezt a nyilvántartást, amelybe, ahogy említettem, olyan érzékeny egészségügyi adatok kerülnek, amelyek teljesen szembemennek azzal az elvvel, hogy ez egy önkéntes rendszer. Úgyhogy államtitkár úrtól azért választ várnánk arra, hogy hogyan lehetséges az, hogy egy önkéntes tartalékos rendszerben, ahova a választópolgárok, ha megfelelnek, akkor egyébként a saját akaratukból jelentkeznek, ezeket az embereket miért akarják akár az egészségügyi adataik és egyéb személyes adataik tárolásával elérni. Azokat, akik még nem is jelentkeztek, miért kell nyilvántartani? Nem azokat kellene nyilvántartani, akik egyébként már jelentkeztek ebbe az önkéntes tartalékos rendszerbe? A 6. melléklet fogalmazza meg egészen részletesen, hogy milyen típusú adatokat kérnek, és önök nagyon barátságosan járnak el a választópolgárral, hiszen azt mondják, nem akarják zavarni az állampolgárt, majd fogják, és ezeket az adatokat a különböző hatóságoktól, cégektől automatikusan bekérik. Sőt, ezeknek a hatóságoknak, cégeknek ezeket az információkat frissítve, automatikusan, folyamatosan be kell adni. Önök nyilvántartják ezeket az adatokat papíralapon és elektronikusan is. Úgyhogy teljesen nyilvánvaló, hogy a célhoz kötöttség és a személyes adatok alkotmányos vé-delme ezzel a törvénnyel nem garantált. De azért szeretnék föltenni így a vége felé egy igazi, nagyon fontos kérdést: önök hogyan kívánják egyébként ezeket az adatokat megvédeni? Ne haragudjanak, az elmúlt években a következő hírek láttak napvilágot: önök katalizátorokat nem tudtak megvédeni, egész egyszerűen ellopták a Magyar Honvédség telephelyéről ezeket. Önök a Külügyminisztériumban nem tudták megvédeni a különlegesen fontos EU-s, NATO-s adatokat, mert egész egyszerűen az oroszok simán behatoltak a legtitkosabb rendszerbe. És a legszebb az volt, amikor önök nemzeti konzultációt szerveztek, a sokadikat, és a nemzeti konzultációs honlapon a Yandex orosz cégnek a kódja ment, annak az orosz cégnek a kódja, amelyik egyébként az orosz titkosszolgálatnak, az orosz hírszerzésnek ad át rendszeresen személyes adatokat. Érdeklődni szeretnék, hogy ezek után önök hogyan, milyen módon kívánják megvédeni a 18 és 50 közötti magyar férfiak legbelsőbb, legvédettebb adatait. Nem látok erre lehetőséget, különösen annak fényében, hogy önök a legnagyobb örömmel alkalmazták a Pegasus kémszoftvert a saját polgáraikkal szemben. Éppen ezért ezt a törvényjavaslatot ebben a formájában támogatni nem lehet. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A parlament az előző ciklus végén elfogadta a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló 2021. évi XCIII. törvényt, mely ez év november 1-jével lép majd hatályba. A törvény célja Magyarország és a magyar nemzet védelme, biztonságának fenntartása és fejlesztése, továbbá az ezekkel összefüggő érdekeink érvényesítése és erre hivatott képességek összehangolt és hatékony irányítása és működése. Cél továbbá a XXI. századi biztonsági környezet sokrétű és összetett kihívásainak és fenyegetéseinek kezelhetősége, a természeti, a civilizációs eseményekkel, továbbá a cselekményeken alapuló fenyegető, ártó, befolyásoló, támadó magatartásokkal szembeni összehangolt felkészülés és védekezés, valamint a válságkezelés és különleges jogrend idejével összefüggő feladatok átfogó megközelítésének az erősítése. Mindez annak érdekében, hogy meglegyen az összehangolt védekezés jogi alapja, a honvédelmi és rendvédelmi erők, valamint a közigazgatás között. Mindezekkel már választ is adtunk Vadai Ágnes képviselő asszony szirénhangjaira, amiket az imént hallhattunk. [[Dr. Vadai Ágnes: Wow!]] A törvényjavaslatban a jogalkotó kiemelt célként határozta meg az adatvesztés elkerülését, emellett pedig a javaslat a szükségessé vált technikai pontosításokat is tartalmazza, amelyeket az előterjesztő Honvédelmi Minisztérium részéről Vargha Tamás államtitkár úr expozéjában már részletesen kifejtett. A fentieken túl a honvédelemben közreműködő szervek honvédelmi felkészítéssel, országvédelemmel és egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos adatkezelései is aktualizálásra kerültek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a honvédelmi adatkezelésről szóló T/211. számú törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Sas Zoltán képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Jelen törvényjavaslat rendkívül széles körben szabályozza a Magyar Honvédség működésével kapcsolatos adatok kezelését. A hadkötelezettektől a gépjárműhasználaton át a bizonylati fegyelem megszilárdításáig mindenre kitér. Természetesen ezek a hatékony és átlátható működés szempontjából is rendkívül fontos tényezők. A törvényjavaslat létrejöttét indokló korábbi jogszabályok elfogadását a parlament többsége megszavazta, így a mai vitánk tárgya az előttünk fekvő javaslat, és nem a korábbi viták újranyitása. A magyar honvédelem ügye álláspontom szerint nemzeti ügy, olyan kérdés, mely a pártpolitikai célok felett kell hogy álljon. Magyar nemzeti ügy, ugyanakkor érdemes minden javaslatot a legalaposabban megismerni, és a vitás kérdéseket ütköztetni, tisztázni, mielőtt elfogadnánk és döntenénk. A javaslat 15. §-a a hadkötelesek nyilvántartásáról szól. Az elmúlt időszak, így különösen az orosz-ukrán háború bebizonyította, hogy az európai béke bizony törékeny, és sajnos el is tört. Így nekünk is megfelelő, hatékony és megvalósítható intézkedési terveket kell kidolgozni, illetőleg aktualizálni, hogy ha a helyzet úgy kívánja, haladéktalanul lépni tudjunk. Ezért ez a szakasz a javaslat egyik legfontosabb része. Azt kell hogy mondjam, hogy előre gondolkodó, tervező részről van szó, hiszen ha ne adj’ isten, a háborús helyzet bekövetkezik, akkor az ország léte a tét, és nem lehet, hogy ne álljanak rendelkezésre a döntéshozóknak azok az e részben tárgyalt adatok, melyek a szükséges döntésekhez szükségesek, mert enélkül maximum találgatni tudnak, hogy kik azok, akik a védelembe bevonhatók, és lássuk be azt is, hogy a kisbírók kidobolós módszere fölött eljárt az idő. Természetesen abban is biztos vagyok, képviselőtársaim, hogy a javaslat elfogadásához szükséges vitákat le kell folytatnunk, de az is tény, hogy ezek lesznek a legkevésbé fontos kérdések egy esetlegesen bekövetkező háború esetén, mivel mindennél fontosabb feladat fog akkor ránk várni, ez pedig a haza védelme. Ehhez pedig hadra fogható, magyar állampolgárságú, magyar hazafiakra lesz szükségünk. De reméljük, hogy erre nem kerül sor. A javaslat 75. §-a lakhatási támogatások nyilvántartásáról szól; a (3) bekezdésből idéznék: „A lakhatást támogató szervek az ügyintézésük során hozzájuk benyújtott, továbbá a hatásköreik gyakorlása során keletkezett iratokat az ügyintézés lezárását követő ötven évig kezelik.” Tisztelettel érdeklődnék, hogy miért szükséges az ötvenéves kezelési határidő, milyen célt szolgál ez? A veterán-nyilvántartás a javaslat 78. §-a, melyben a (4) bekezdés b) pontja szerint az adatkezelő részére megküldött adatok akkor használhatóak fel, ha az érintett részt kíván venni az eljárásban. Itt természetesen elsősorban messzemenőkig el kell ismerni a veteránokkal kapcsolatos, a szolgálati időn túlmutató megbecsülést. [[11.40]] Ugyanakkor a javaslat magában hordozza a kérdést, hogy mi van abban az esetben, ha az érintett személy nem kíván részt venni, illetőleg ha egy idő elteltével nem kíván részt venni ebben az együttműködésben, ebben az esetben mi történik, és mi történik az adatkezelő által kezelt adatokkal. A biometrikus adatkezelést a javaslat 93. §-a szabályozza, mely a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok elhárító és hírszerző képességeinek erősítését támogatja. A mai modern világban ez egy olyan képesség, mely elengedhetetlen, eredményessége megkérdőjelezhetetlen, és a szövetségi rendszerünk több tagja által is bevett gyakorlat, így fontos, hogy a honvédség erre kijelölt egységei ezzel a képességgel a törvényben meghatározott módon rendelkezzenek. Ugyanakkor úgy vélem, hogy a jelen szabályozásban az adatkezelési célok konkrétabb megjelenése kívánatos lehetne. A javaslat hatálybalépését, az új honvédelmi törvény hatálybalépését tekintve jelentős eltérés mutatkozott, amit a mai T/166-os javaslat elfogadásával sikerült feloldanunk; azt azért tegyük hozzá, hogy komoly jogtechnikai problémák következhettek volna be, hogyha mondjuk, ezt a javaslatot nem fogadjuk el tudom, hogy erre nem volt esély. Viszont ennek kapcsán szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy remélem, hogy a honvédség és annak személyi állománya is teljesen felkészült a törvény által szabályozott működésre, mivel nyolc hónappal hamarabb kerül hatályba léptetésre az új honvédelmi törvény és ez a mostani javaslat is. Tisztelt Képviselőtársak! Mint ahogy azt korábban már elmondtam, a haza védelme nemzeti ügy, és az ezzel kapcsolatos, az ezt segítő és támogató javaslatok esetében nagyon örvendetes lenne a nemzeti egység. Tudom, hogy a kormánypárti többség garantálja a javaslat elfogadását, de higgyék el, egy konszenzusos döntés, mely esetén az ellenzéki pártok támogató szavazatát is bírja a javaslat, ha nem jogilag, de erkölcsileg jóval nagyobb legitimitást tudna adni. Korábban volt gyakorlat, hogy ilyen fontos kérdésekben, ilyen ügyekben előzetesen többpárti megbeszélésekre került sor, ami szerintem előremutató volt, és javította a vita hatékonyságát, hiszen a megbeszélések során az ellenzéki képviselőknek is lehetőségük volt arra, hogy ismertessék az álláspontjukat, és bizony történt olyan is, hogy ezen álláspontok egyes pontjai beépítésre kerültek javaslatokba. Én tisztában vagyok azzal, hogy a kormánypárti többség nincsen rászorulva erre, de akár ezt meg is tehetnék. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most következik felszólalásra Harangozó Tamás képviselő úr, az MSZP-képviselőcsoport vezérszónoka. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! A honvédelem nemzeti ügy. Sokat halljuk ezt, sokat hangoztatják önök is az elmúlt időszakban, és hogy háborús helyzetben mennyire így van, azt talán a szomszédos ukránok tudhatják és érezhetik a saját bőrükön leginkább, hogy mennyire nem számít a politikai hovatartozás, a kormánypárti vagy ellenzéki lét, hanem egy számít, hogy a hazát, az értékeinket, a szeretteinket meg kell védeni. Békeidőben viszont, tisztelt képviselőtársaim, hogy valami nemzeti ügy lesze, az elsősorban a többségen múlik, no pláne a kétharmados parlamenti többségen. Egyszerűen a dolog természetéből adódik, hogy a kisebbségben lévők ebből a szempontból nem rendelkeznek eszközzel, hogy például az egyeztetésben, például egy törvény elfogadásában vagy akár megszavazásában tényleg nemzeti konszenzus lehessen. Ami az elmúlt időszakban az Alaptörvény kilencedik módosítását, az új Hvt.-t, az új védelmi törvényt illeti, ennek a folyamatnak pont az ellenkezőjét látjuk. Titkosítások, információtól való elzárás, a parlament szerepének, döntési helyzetének folyamatos csökkentése, megnyirbálása. Szerintem a legszimbolikusabb az új Alaptörvény értelmében a Honvédelmi Tanács megszüntetése, ami arról szól, hogy egy valódi háborús helyzetben az eddigi rendszer szerint a parlamenti frakciók vezetőinek, tehát az ellenzéknek és a kormánypártnak, minden, a nép által megválasztott politikai erőnek egy asztalnál kell ülnie, és közösen kell megvédenie az országot, bevonva mindenkit ebbe a munkába. Nos, önök ezzel az új törvénnyel, az új Alaptörvénnyel, új honvédelmi törvénnyel ezt az intézményt is megszüntetik, és azt mondják, hogy a parlamentnek, no pláne az ellenzéknek semmi köze az országhoz, semmi köze a nemzethez, semmi köze a haza megvédéséhez, ezt majd mi elintézzük itt okosba’, a kormány, mindenki más meg fogja be a száját. Szerintünk ez sem jó irány, és ezt azért mondtam el a felvezetőben, mert egyébként ez a törvényjavaslat tipikusan az lenne, amit nagy valószínűséggel némi korrekció után száz százalékkal lehetne vagy kéne megszavazni ebben a parlamentben. Mert ez a törvényjavaslat valójában nem szól másról, mint hogy melyek a honvédelem, főleg háború esetén, legalapvetőbb és legszükségesebb adatkezelési szabályai, amelyek alapján a mozgósítást ilyen nagyon nehéz helyzetben meg lehet szervezni, és ami alapján a honfitársainkat be lehet vonni a haza védelmére. Ezzel semmi gond nincsen, bárki lenne kormányon, ezt a törvényt el kéne fogadni. Mindezzel együtt, amit a jobbikos képviselőtársam is felvetett, jelen pillanatban szerintünk ez a javaslat még így sem megszavazható, a körülményektől eltekintve sem, és erre mondanék két nagyon konkrét esetet, amire szeretném felhívni a kormány itt ülő tagjának figyelmét. A már most hatályos szabályozás szerint is van két olyan eset, amit a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság már a korábbiakban is írásban kritizált, és írásban tette világossá, hogy nem felel meg a magyar törvényeknek és az uniós szabályoknak sem. Nem untatnám a kedves nézőket meg az itt ülőket sem a nagyon konkrét esettel. Az egyik szintén egy 50 éves adatkezelési szabályt ír elő, amire maga a NAIH is azt írja, hogy itt már a célhoz kötöttség esete egyszerűen fizikailag nem tud fennállni, hogy 50 évig miért kéne megőrizni az államnak egy bizonyos adatkört. A másik pedig konkrétan: a honvédségi objektumok beléptetési rendszereiben tárolt adatoknál 15 éves időtartamig írja elő az adatok megőrzését mindenkiről, aki csak bármilyen esetben honvédségi objektumba belépett; és akkor még szerintem ide a sorba újdonságként be lehetne hozni azt, amit Sas képviselőtársam hozott. Államtitkár úr, én kérném szépen be fogjuk nyújtani módosító javaslatként ezeket a kérdéseket , ha nem szeretik az ellenzéki módosító javaslatokat, oldja meg magában a kormánypárt vagy a bizottsági többség által. De azt, ugye, önök is értik, hogy a törvények fölött önök sem állnak. A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, amely mondjuk, ellenzéki elhajlással nehezen vádolható, a jelenlegi alkotmányos berendezkedés része, azt mondja és azt írja önöknek, hogy ezek nem kompatibilisek a magyar törvényekkel, akkor azt meg kell változtatniuk önöknek is. Különben az egésznek semmi értelme, amit itt csinálunk, mert ennyi erővel behozhatják ide az első éjszaka jogát is, oszt’ jó napot kívánok, megszavazzák többséggel. Én azt kérem államtitkár úrtól, tegyék lehetővé, hogy ha nem is teljes konszenzussal, de akár a parlament elsöprő többsége oldaltól függetlenül például ezt a törvényt megszavazhassa. Nekünk ehhez annyi feltételünk van, hogy a saját állami hatóságuk által leírt kritikákat vegyék figyelembe segítek, államtitkár úr , a NAIH/2019/7495/2., illetve a NAIH/2020/7765/2. számú két darab állásfoglalásának megfelelően javítsák ki ezt a szöveget, és akkor akár a magunk részéről támogatni is tudjuk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Novák Előd képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A honvédelmi adatkezelésekről szóló 134 oldalas törvényjavaslatot próbálják valamiféle technikai salátatörvénynek beállítani, de azért sajnos jóval többről van itt szó. Itt van például az a mondat, hogy a hadkötelezettség bevezetésének biztosítása, valamint az önkéntes tartalékos állomány toborzásának céljából a kiképzetlen hadkötelezettekről, hadkötelesekről békeidőszakban és különleges jogrendben nyilvántartást kell vezetni. Ez helyénvaló is volna, legalábbis a Mi Hazánk Mozgalom szerint, de az, hogy a védőoltás felvételére vonatkozó információkat is nyilvántartsák békeidőszakban vagy rendkívüli jogrendben is a hadkötelezettség bevezetésének biztosítása céljából, azért az súlyos kérdéseket vet fel. [[11.50]] Például azt, hogy biztos, hogy jó ötlet volte fizetés nélküli szabadságra elküldeni gyakorlatilag azokat a katonákat és rendőröket, akik nem voltak hajlandók az egészségügyi önrendelkezés elve alapján a kísérleti oltásokat beoltatni maguknak. Különös tekintettel arra a létszámhiányra is kérdezem ezt államtitkár úrtól, melyet persze titkosítanak 2016 óta. Korábban még írásbeli kérdésemre rendszeresen választ kaptam arra, hogy pontosan hány fő hiányzik a honvédség állományából, milyenek a rendfokozati megoszlások. Azóta, ha a miniszter vagy egy államtitkár úgy gondolja, akkor elejt egy-két számot, természetesen ez ügyben ellenük eljárás ilyenkor nem indul, de egyébként ezek titkosított információk, 2016 óta valami megváltozott. De konkrét számok nélkül is tudjuk azt, sőt köztudomású az, hogy nagyon komoly létszámhiánnyal küzd a honvédség. Ebben az esetben különösen nagy hiba, bűn, hogy kirekesztik a honvédségből és aktív szolgálatra alkalmatlannak minősítik azokat, akik ezeket az oltásokat nem kívánták fölvenni. Sőt, bár a törvény nem tér ki rá, de az a tapasztalatunk, hogy sajnos világnézeti hovatartozást, világnézeti meggyőződést, politikai szimpátiát is nyilvántartanak a magyar állampolgárokról békeidőben is, minden magyar hadköteles állampolgárról. És amikor esetleg hazafias indíttatásból vagy férfias kihívásból, bármilyen indíttatásból a honvédségnek akárcsak önkéntes tartalékos állományába jelentkeznek, gyakran tapasztaljuk azt, hogy ez alapján mintegy nemzetbiztonsági kockázatnak minősítve visszautasítják, kirekesztik őket. Én bízom benne, hogy az új honvédelmi vezetés ezen a gyakorlaton változtatni fog. Talán egy ilyen végtelen naivitás, hogy az újabb és újabb minisztertől mindig ezt várom, de mindenesetre most is felhívom államtitkár úr figyelmét erre a fenntarthatatlan gyakorlatra, melynek törvényi alapja egyébként továbbra sem lesz, hiszen a honvédelmi adatkezelésekről szóló törvény sem tesz arról említést, hogy politikai, világnézeti meggyőződését nyilvántartanák az állampolgároknak, különösen a hazafiaknak. De mégis, írásbeli kérdésben korábban már fölhívtuk miniszter úr figyelmét arra, hogy konkrét példákkal is tudunk szolgálni arra vonatkozóan, hogy hogyan rekesztenek ki valakit ilyen alapon a honvédségből. Ezek után tegyük föl azt a kérdést is, hogy tekintettel erre a permanens veszélyhelyzetre, de legalábbis komolyra fordítva a szót a permanens létszámhiányra való tekintettel nem lett volnae jó felvenni azokat a nemzeti érzelmű fiatalokat is, akiket végül nemzeti radikális kötődésük miatt elhajtottak a honvédségtől. Vajon egyébként Ukrajnában is elhajtják a radikálisabb hazafiakat, amikor katonának jelentkeznek? És vajon egyébként Ukrajnában sem viselhet egyenruhát az, aki nem oltatta be magát? Ne tegyék magukat nevetségessé! Különösen pikáns az, hogy ezáltal közvetve lényegében azt mondják ki, hogy bár hadkötelezettség van, de alkalmatlan a katonai szolgálatra, azaz hadkötelezettsége sincs annak, aki nem oltatja be magát. Hát, ilyen egyszerű még sohasem volt kibújni a hadkötelezettség alól. Én azt gondolom, hogy ez egy nagyon rossz irány, ezen változtatni kell. És ha már a rendvédelmi dolgozók, a rendőrök esetében végre nincs oltási kötelezettség, és nincs leszerelési tilalom sem, akkor ennek a két korlátozásnak véget kellene vetni a honvédség keretein belül is a jelenlegi helyzetben. Az a legméltatlanabb, hogy jelenleg dolgozni, szolgálni nem hagyják azokat a honvédeket, akik oltatlanok, de leszerelni sem hagyják őket, hogy akkor legalább a civil életben elhelyezkedjenek, tehát gyakorlatilag haljanak éhen, ő és a családjuk. És ezt a kettős korlátozást továbbra is őrzik, hogy leszerelni nem szabad, de nem kapnak gyakorlatilag fizetést sem azok a katonák, akik oltatlanok. Hogy milyen nagy probléma van azért a toborzással, és azért idézzünk föl egy 2016-os esetet, hiszen, ahogy mondtam, azóta már nincsenek nyilvános számok, de onnan még idézhetek egyet. A határkerítés építése után, a migránsválság csúcsán, 2015 szeptemberében önkéntes tartalékos honvédség iránt 436 fő érdeklődött, ennyien érdeklődtünk akkor. Kikértem ezt a havi adatot akkor, amikor én magam is jelentkeztem. Közülünk végül csak 83-an adtuk be a jelentkezésünket önkéntes tartalékos honvédségi vizsgálat iránt. Alkalmassági vizsgálaton már csak 66 fő vett részt. Végül önkéntes műveleti tartalékosként kilencen kötöttünk szerződést a hónapokig tartó procedúra után. Tehát amikor a honvédség közmegítélése talán a csúcson volt a migránsválság után, 2015 szeptemberében, akkor egy hónap alatt ennyien tudtak eljutni a szerződéskötésig, pontosabban egy hónapnyi jelentkezési állományból, a 436 regisztrált érdeklődőből végül kilencen tudtak szerződést kötni. Azért ez komoly aggályokat vet föl a honvédség működésével és toborzási rendszerével, bürokráciájával kapcsolatban, hogy 436 regisztrált érdeklődőből végül kilencen jutnak csak el hónapok után a szerződéskötésig. Nem is csoda, hogy ezt a problémát egyfajta titkosítással próbálták megoldani, merthogy a titkosított számokból kiderülne, hogy a honvédség megtartó ereje sajnos hiányzik, pedig jó volna ezeknek a számoknak a mélyére ásni, és megnézni, hogy mi a távozások, a leszerelések oka. Pedig szükség volna a létszámhiányok feltöltésére, hiszen az Alaptörvény szerint nagyon helyesen minden magyar állampolgár köteles a haza védelmére, az állam azonban nem biztosítja az ehhez szükséges alapkiképzést, pedig háborús helyzetben most is besoroznák a hatályos szabályok szerint azokat is, akik soha nem voltak katonák, és így nekik a túlélési esélyeik is kisebbek lennének. A honvédség jelenlegi állapotában sajnos Magyarország védelme nem biztosított. A korábban kétségkívül több sebből vérző sorkatonai szolgálat megszüntetése komoly csapás volt hazánk önvédelmi erejére, mivel feladatrendszerének ellátói nem kerültek teljes mértékben pótlásra. A NATO-tagságunk függetlenségünk feladásával járt, leginkább amerikai érdekeket szolgál, azért ezt mondjuk ki. Más NATO-tagállammal szemben nem nyújt nekünk védelmet a szövetség. Bár szerződéses kötelezettségünk csak arra volna, hogy egy tagállam megtámadása esetén segítsünk annak védelmében, de az eddigi kormányaink túlbuzgósága miatt több külföldi megszállásban, például Afganisztánban hogy egy csúfos bukást említsek vettünk részt, hadiipari fejlesztéseink is ezt a szempontot tartották szem előtt a haza védelme helyett, míg például a szükséges magyarországi hadgyakorlatokra nem jutott elég pénz. Konkrétan a jelenleg előttünk fekvő törvényjavaslatra még egyszer rátérve kiemelném még a veterán katona szerintem elfogadhatatlan, kissé túl szigorú definícióját, hiszen eszerint veterán katona az lehet, aki többek közt a honvédségből méltó módon vált ki. Méltón vált ki az, aki mondjuk, az oltás megtagadása miatt távozott valamilyen úton-módon a honvédségből? Feszegethetnénk ezt a kérdést, de feszegessük inkább a mondat második felét: az, aki erkölcsileg feddhetetlen. Azt gondolom, ilyen szigorú mércét ne támasszunk, legalábbis a jézusi tanítás óta nem, hiszen emlékszünk, az evangéliumban hogyan fogalmazott: az vesse rá az első követ, aki bűntelen, tehát lényegében, aki erkölcsileg feddhetetlen. És emlékszünk, hogy a történet hogyan fejeződött be, hogy a tömeg szép lassan eloszlott, és nem maradt ott már senki, csak a bűnös nő és Jézus maga. Úgyhogy azt gondolom e tanítást is megfogadva, ilyen szigorú feltételt ne támasszunk, hogy veterán katona csak az lehet, aki erkölcsileg feddhetetlen. Nem vagyunk bűn nélkül valók, attól még akár komoly hőstetteket is hajthattak végre veterán katonáink, ezért azt gondolom, hogy itt egy módosítás, egy árnyalás, egy finomabb megfogalmazás indokoltabb volna. Természetesen szeretném visszautasítani azokat a rémhíreket is, amelyekkel a balliberális ellenzéki képviselők gyakran riogatnak az ilyen törvényjavaslatok kapcsán, az ördögöt a falra festve, a demokráciát már, ki tudja, hányadszor temetve. Az egyik ilyen legemlékezetesebb pillanat az volt az elmúlt hónapokban, hogy rémhírként terjesztették, főleg úgy fél évvel ezelőtt, hogy a honvédséget tűzparanccsal küldenék a tüntetőkre. Több ezren meg is osztották azt a valótlan rémhírt, ami egyébként Harangozó Tamás felelősségét is mutatja, mely szerint 50 fős tüntetésre automatikusan egy szakasznyi katonát vezényelnének ki a jövőben. Mi, akik azért megéltük azt, hogy a Gyurcsány-rezsimben sárba, sőt vérbe fojtották a szabadságjogainkat [[Dr. Vadai Ágnes: Jaj!]] 2006. október 23-án, engem is jogszerűtlenül állítottak elő, sőt azt követően összesen öt különböző ügyemben állapította meg bíróság jogerősen, hogy jogszerűtlenül állítottak elő; tehát tudjuk mi, milyen az, amikor a gyülekezési jogainkat korlátozzák. De ilyen riogatásra nem volna szükség, mint ez a zavaros megfogalmazású belső tervezet, amit itt interneten köröztettek, mellyel szemben kétségkívül itt decemberben volt napirenden két megszavazott törvény, amely kérdéseket vet fel, de azért nem olyanokat, amelyeket az MSZMP jogutódjának minősülő MSZP képviselőjeként sem szégyellt Harangozó Tamás. [[12.00]] Ő azzal riogatott a parlamenti vitában, idézem, hogy gyakorlatilag lehetővé teszik, hogy a Magyar Honvédséget békeidőben, civil állampolgárokkal szemben is rendszerszerűen be lehessen vetni. Pedig volt nekik miniszterelnökük, a magyar forradalmárokra fegyvert fogó pufajkás Horn Gyula, tehát nem kellett volna ilyen messzire menniük, de ilyen riogatásra, azt gondolom, nincs szükség. Az általa decemberben megfogalmazott kritikával és riogatással szemben nem ez lett, nemhogy rendszerszerűen, de egyetlenegyszer sem valósult meg, hogy civil állampolgárokkal szemben bevessék a honvédséget. A Mi Hazánk Mozgalom tehát nem riogat ilyesmivel, ugyanakkor a korábban hatályosuló két törvényre és az alaptörvény-módosításra is nem véletlenül mondtunk nemet, hiszen az új törvények alapján a kormány kétségkívül elrendelheti a honvédség közreműködését a kapcsolódó rendőrségi feladatok ellátásában, egy ilyen ködös megfogalmazás van előttünk. Például a különösen veszélyes személyek elfogása immáron honvédségi feladat is lehet, ami felveti a jogos kérdést, hogy minek van akkor például a Terrorelhárítási Központ. Persze, eddig is számos példa volt a honvédség belföldi rendvédelmi bevetésére, és a mundér becsületének védelme, a honvéd bajtársak védelme érdekében azért mondjuk ki, hogy ezek a rendőrségi irányítással megvalósult honvédségi polgári bevetések többnyire indokoltak és sikeresek is voltak. A határvédelem a legismertebb, ahol rendőrökkel együtt szolgálnak, és jelenleg is minden esetben a járőrpár rendőr tagja a járőrparancsnok, függetlenül a rendfokozattól. De a honvéd bajtársak védelmében azért hadd mondjak még néhány példát, például a vörösiszap-katasztrófát. Bár a katasztrófavédelem állítólag tökéletesen működik, de azért a honvédség kellett a mentéshez. Vagy az ismeretes, elhíresült márciusi hóhelyzet: bár az OMSZ és a magyar közútkezelő állítólag tökéletesen szuper, de a honvédségre azért mégiscsak szükség volt. Vagy az árvíznél: miközben a vízügyi ágazat és a katasztrófavédelem állítólag azért nagyon ott van a topon, de a honvédség nélkül azért ez mégsem ment. A déli határt mindenképpen érdemes kiemelni, hogy bár a rendőrség állítólag gond nélkül átvette a határőrség szerepét, de azért a honvédség nélkül mintha mégsem sikerülne. Aztán van itt még katasztrófa, a Hableány roncsainak megtalálása és kiemelése: a katasztrófavédelem és a TEK állítólag tökéletesen irányította a műveletet, de mintha a honvédség nélkül ez se ment volna. És említhetném még a Covidot is, nem jó szívvel, hiszen az egészségügy és az oltás állítólag működik, mégis kellett a honvédség a vírus ellen, hogy gépkarabélyos honvédok felsorakozzanak. De hadd mondjak olyan példát, ami lehet, hogy sokakban megbotránkozást kelt, szerintem azonban mégis szükséges lehet, Olaszliszka, Jászapáti, Csenyéte nyomán. Állítólag két hét alatt rend lett, de azért ha a Mi Hazánk Mozgalmon múlna, kapna még feladatot a honvédség az úgynevezett no-go zónákban. Szóval, nem ördögtől való gondolat a katonaság bevetése polgári ügyekben, és ez nyilvánvalóan adatkezelési kérdéseket is felvet. Az más kérdés, hogy a jelenlegi kormányzat olykor sajnos most is politikai megfélemlítésre használja a honvédséget. Például tavaly a rendőrség egy gépkarabélyos honvéddal megerősített, ötfős egységgel próbálta megakadályozni a Mi Hazánk országgyűlési képviselőjelöltjét bemutató sajtótájékoztatómat Zalaegerszegen. Bár abszurd módon megtiltották a Mi Hazánk irodája előtti nyilatkozatot, a párthelyiségben már nem intézkedhettek. Nos, tehát a Mi Hazánk Mozgalom mindent megtesz azért, hogy sajnos az afganisztáni, az iraki és hasonló megszállásokon szocializálódó honvédség ne népellenes, pártpolitikai célokat szolgáljon, ahogy sajnos főleg a rendőrséget használta föl a Gyurcsány-Bajnai-rezsim idején a balliberális oldal a magyar néppel szemben, ezzel szemben a magyar nemzet ügyét kellene hogy szolgálják. És a törvényjavaslattal kapcsolatban, ha másban nem, abban [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] talán még megegyezhetünk…- amit már csak egy normál felszólalás keretében fogok tudni kifejteni egy módosító javaslat kapcsán. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalásokra van lehetőség. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Vadai Ágnes képviselő asszonynak, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Olyan sokszor hangzott már el a Magyar Honvédség és a haza védelme kapcsán az, hogy nemzeti ügy, hogy akkor tisztázni kell szerintem ezt a dolgot, merthogy ebben egyébként alapvetően egyetértünk, hogy a haza védelme nemzeti ügy. Nyilvánvalóan önök, kormánypárti képviselőtársaim ilyenkor úgy értik, hogy ilyenkor a hazába beletartoznak azok is, akik nem önöket támogatták, és beletartoznak mindazok, akik Magyarországon nem feltétlenül rendelkeznek állandó lakóhellyel, viszont van magyar állampolgárságuk. Szerintem ezt a kérdést nagyon gyorsan kell tisztázni. Én egyetértek azokkal, akik azt mondják, hogy valamennyi magyar állampolgárnak a joga és a kötelessége hasonló kell hogy legyen, és támogatom azt, és teljes mértékben azon az állásponton vagyok, hogy a haza védelme különösen rendkívüli helyzetekben igenis igényli azt, hogy valamennyi állampolgár, aki egyébként arra alkalmas, képes, a hazát a maga módján védje. Nem is ez a kifogás alapvetően a törvénnyel szemben, hanem például az, hogy az adatbázist, amelyet ennek a védelemnek az érdekében hoznak létre, kiterjesztik az önkéntes tartalékos állomány toborzására. Láttuk azt, hogy mi lett annak a vége, amikor a választópolgárok, magyar állampolgárok önkéntesen megadtak adatokat itt még csak erről sincsen szó, hiszen automatikusan beszedik ezeket az információkat , hiszen éppen a Covid-19 okozta járvány hatására és annak alapján, amikor önök összeszedték a különböző e-mail-címeket, a különböző elérhetőségeket a választópolgároktól, akkor egy idő után ezeket az email-címeket és információkat nem az ezzel kapcsolatos tájékoztatásra használták, hanem egész egyszerűen átadták Rogán Antal propagandaminiszternek, aki ezek után mindenféle propagandaszöveggel bombázta a magyar állampolgárokat. Félő, hogy bármennyire is próbálják azt mondani, hogy ez egy zárt rendszerű [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] információáramoltatás lesz, tekintve, hogy milyen előzménye van önöknél az adatkezelésnek, nem ez fog történni, és ezek az adatok simán átkerülhetnek a propagandaminisztériumhoz, és simán fel fogják használni a saját politikai céljaik érdekében. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kettőperces felszólalásra következik Novák Előd képviselő úr, Mi Hazánk.
Államtitkár Úr! Javítani szükséges a honvédelmi adatkezelésekről szóló törvényjavaslat 128. §-át, amely nyilvánvaló elírást, hibát, hiányt tartalmaz, ugyanis nem tartalmazza azt, hogy milyen törvényről beszél abban az adott paragrafusban. Az 54. § (2) bekezdés c) pontjának hatályvesztését irányozza elő, azonban nem mondja meg, hogy milyen törvényről van szó, és ez még az előző, 127. §-ból sem derül ki, hiszen ott a honvédségi adatkezelésről szóló teljes törvény hatályon kívül helyezéséről rendelkezik. Tehát itt valami másról van szó, de azt kifelejtették, hogy miről. Ezért kérem, hogy ezt egy módosító javaslattal a Törvényalkotási bizottságban pontosítani szíveskedjenek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalásokra van lehetőség. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat mint előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában… [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen képviselőtársaim mindazon hozzászólását, amelyek az előttünk fekvő törvényjavaslatról szóltak. Elhangzott sok minden más is, amit minden bizonnyal már elmondtak, és elhangzott más törvények vitájában. 2021 első félévében fogadta el az Országgyűlés a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló törvényt sok felszólalás ezzel kapcsolatban született , de ez már egy elfogadott törvény. Amely felszólalások erre a törvényre vonatkoztak, azokat természetesen köszönöm. A NAIH-hal egyeztetés történt, de hogyha Harangozó Tamás képviselőtársam nincs itt úgy véli, hogy egyes véleményeivel a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság hivatala nem ért egyet, akkor ezt természetesen meg fogjuk nézni, mint ahogy Novák Előd képviselőtársamnak is köszönöm a megjegyzést, és hogyha hibás a szöveg, akkor azt természetesen javítani fogjuk. [[12.10]] Vadai Ágnes képviselő asszony, mint ezt oly sokszor a baloldaltól hallhatjuk, olyan dolgokat lát bele a szövegbe, amik nincsenek. Úgy tűnik, az a gondolkodásmód olyannyira jellemző a baloldalra, hogy ha valamit szándékoznak megcsinálni, azt a másik oldalon állókra fogják, azt hangoztatják, hogy azt mi, a másik oldalon állók szeretnék megtenni, miközben ők készülnek rá. A választási kampányban sem a mi oldalunk épített tiltott adatbázist és tartotta azt külföldi szervereken, úgyhogy azt gondolom, az ilyen feltételezések ebből a gondolkodásmódból fakadnak. Tehát semmiféle jogalapjuk nincs, mint ahogy annak sem, hogy ez a törvényjavaslat nem szól arról a sorkötelezettségről, amit ők 2004-ben megszüntettek. Az, hogy az adatokat nyilván kell tartani, ha hadkötelesekről van szó, azt gondolom, teljesen természetes, mind a hadkötelesek esetében, akik hadkötelezetté válnak, amikor hadiállapot lép érvénybe, mind pedig az önkéntes tartalékos szolgálatra jelentkezőknél is szükség van arra a tudásra, amit ezek az adatok adnak meg a Magyar Honvédség számára, hiszen e nélkül a tudás nélkül nagyon-nagyon nehezen eldönthető, hogy ki milyen szolgálatra alkalmas. A honvédelmi miniszter úrnak az az elhatározott szándéka egyébként, hogy a lehető legszélesebbre tárja a kapukat az önkéntes szolgálatra jelentkezők esetében, hogy minél szélesebb kapun, ajtón lehessen bejönni, és ha majd bejöttek, az alkalmasság dönti el, hogy ki milyen szolgálatot tud vállalni. Nem szeretnénk mesterségesen ezt az ajtót, ezt a kaput szűkíteni. Mindenkit vár a Magyar Honvédség akár hivatásos, akár önkéntes, akár szerződéses szolgálatra. Köszönöm szépen a hozzászólásokat, és köszönöm szépen, ha képviselőtársaim támogatják majd a szavazáskor a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a „Tájékoztató az Állami Számvevőszék 2021. évi szakmai tevékenységéről és beszámoló az intézmény működéséről az Országgyűlés részére” című beszámoló, valamint az ennek elfogadásáról szóló határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig. Az Állami Számvevőszék által benyújtott beszámoló B/24. számon, a Gazdasági bizottság által benyújtott határozati javaslat pedig H/201. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm Domokos László elnök urat, az ÁSZ elnökét, és elsőként megadom a szót Domokos László elnök úrnak, a beszámoló előterjesztőjének. Elnök úr, parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Tisztelt Országgyűlés! Mindannyian érezzük, hogy olyan változások és folyamatok közepén járunk, amelyek már nagy kihívásokat jelentenek, valójában hatalmas lehetőségeket is tartogatnak. Örömmel mondhatom önöknek, hogy ezeket a lehetőségeket kihasználva ma az Állami Számvevőszékben már a világjárvány alatt digitális, technológiai és módszertani változtatásokat hajtottunk végre, jelentős mértékben megnöveltük az ellenőrzési lefedettségünket, kiszélesítettük elemzési tevékenységünket is, és ami tevékenységeink hasznosulását tovább növelte, megerősítettük az ellenőrzött szervezetek vezetőit felkészítő, támogató szerepünket is. Életünkben a politikai alapú, egyébként egyre apadó mennyiségű támadások mellett egyre nagyobb számban jelentek meg a társadalom számos területéről érkező elismerő, köszönőlevelek is. Tisztelt Országgyűlés! Az Állami Számvevőszékről szóló törvény kimondja, hogy az Állami Számvevőszék elnöke minden évben tájékoztatást ad az Országgyűlés számára a szervezet előző évi tevékenységéről, illetve az ellenőrzési megállapítások alapján tett intézkedésekről, valamint egy független könyvvizsgáló által auditált éves beszámolóban az intézmény működését, gazdálkodását is bemutatja. Ezen törvényi előírásnak megfelelve 2022. május 12-én benyújtottuk az Országgyűlésnek az Állami Számvevőszék 2021. évi tevékenységéről és működéséről szóló tájékoztatóját, amely a tavalyi esztendőben végzett munkánkat, elért eredményeinket, illetve tapasztalatainkat, következtetéseinket is ismerteti. Ez elektronikus formában, de nyomtatott formában is rendelkezésre áll szükség esetén. Bízom benne, hogy az elmúlt napok során volt alkalmuk ezt megismerni. Az ÁSZ mint az Országgyűlés pénzügyi és gazdasági ellenőrző szerve, eleget téve a törvényben meghatározott feladatkörének, az elmúlt évben is elvégezte megtervezett feladatait, így a központi költségvetés végrehajtásának, az államháztartás gazdálkodásának, az államháztartásból származó források felhasználásának, illetve a nemzeti vagyon kezelésének ellenőrzését. Tavaly a Számvevőszék széles körű ellenőrzési és értékelési, valamint tanácsadó tevékenysége különböző fókuszterületekre irányult, amelyek meghatározása a korábbi évek tapasztalatai, valamint a Számvevőszék számára előírt törvényi kötelezettségek alapján az aktuális közpénzügyi kockázatok figyelembevételével történt. Tájékoztatónkban, az előző években már alkalmazott gyakorlatot folytatva, szakmai tapasztalatainkat a következő fókuszterületek köré rendszereztük öt pontban. Egyrészt az Állami Számvevőszék tevékenysége az integritásszemlélet fejlesztéséért és megszilárdításáért; másodrészt a nemzeti vagyonnal való gazdálkodás és a pénzügyi gazdálkodás ellenőrzése, a jó gyakorlatok elterjesztése; harmadrészt az államháztartás számviteli rendjének betartására vonatkozó ellenőrzési tapasztalatok és hasznosításuk; negyedrészt a teljesítmény-ellenőrzések rendszerének fejlesztése; és ötödrészt a költségvetési és makrogazdasági folyamatok értékelése, következtetések levonása. A visszajelzések alapján elmondhatom, hogy az ellenőrzések során tett megállapításaink és javaslataink számos területen átláthatóbbá és eredményesebbé tették a közpénzek felhasználását. Ennek eredményeként az Állami Számvevőszék a közfeladatokat ellátó intézmények és rendszerek hatékony, a közjót szolgáló működéséhez is hozzájárult munkájával. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A világjárvány magyarországi kirobbanása, illetve a járvány ötödik hullámának csillapodása között a prioritások szerte a világban, így a Számvevőszéknél is megváltoztak. Mivel veszélyhelyzetben az integritásalapú működést fenyegető szabálykerülések, szabálysértések és visszaélések kockázatai megnövekedtek, az Országgyűlés ellenőrző funkciójának biztosítása minden korábbinál fontosabb lett. A járványügyi helyzet alatt a Számvevőszék az emberi élet és egészség védelme, a járvány elleni védekezés hatékonyságának támogatása, a gazdaság és a társadalom sérülékenységének csökkentése, valamint a közvagyon megóvása érdekében ezen kiemelt felelősség tudatában végezte a törvényekben meghatározott feladatait. A jól irányított állam fenntarthatóságát támogatva őrködtünk a jogállamiság közpénzügyi garanciális elemeinek megőrzése és érvényesülése felett. Az ÁSZ célja az elmúlt évben is az volt, hogy átláthatóan, szakszerűen, illetve közérthetően tájékoztassa a nyilvánosságot és a törvényhozást a közpénzekkel, illetve közvagyonnal kapcsolatos kérdésekről. Elengedhetetlen ugyanis, hogy a társadalom minden szegmense, így mindenekelőtt a kormányzati döntéshozatal validált adatok, hiteles információk alapján tájékozódjon. Arra a világjárvány is rámutatott, hogy a kellő alapokon nyugvó megbízható tájékoztatás és a társadalmi bizalom kapcsolata rendkívül szoros. A minket körülvevő információs zajban egyértelmű feladata a Számvevőszéknek mint a közjó érdekében működő független szervezetnek , hogy valós, bizonyítékokon alapuló, objektív, szakmai szempontokból is megbízható értékeléseket végezzen, így biztosítva a fenntarthatóság, a versenyképesség és a társadalmi bizalom növekedéséhez elengedhetetlen hiteles és befolyásmentes információkat. [[12.20]] Munkánk lényegéhez tartozik, hogy a tények rögzítésével, illetve bizonyítékokon alapuló objektív számvevőszéki értékelésekkel mozdítsuk elő a közpénzügyek átláthatóságát, ezzel is hozzájárulva a jól irányított államhoz ahogy a törvény rendelkezik a Számvevőszék számára , valamint a közbizalomhoz. Rendkívül fontos, a nemzetközi színtéren is egyedülállónak számító újítása volt a Számvevőszéknek, hogy idén először nem csupán az Országgyűlésnek számolt be a szakmai tevékenységéről, hanem a hazai lakosság számára is összeállított egy tájékoztató füzetet. A lakossági tájékoztató füzet azokat a társadalom szempontjából fontos területeket érinti, amelyek hatékonyabb, magasabb színvonalú működéséhez az elmúlt időszak ellenőrző, elemző és támogató tevékenységével tudtunk hozzájárulni. Jelenleg is azon dolgozunk, hogy kiadványunk a lakosság széles rétegeihez jusson el, ugyanis fontos számunkra, hogy az állampolgárok is megismerjék azt a munkát, amelynek révén a Számvevőszék hozzájárul hétköznapjaik biztonságához, életminőségük javításához, illetve a hazai gazdaság fejlődéséhez. Törekvésünk sikerét, a lakosság felé történő szakmai nyitásunk eredményeit, valamint tevékenységünk társadalmi hasznosulását a jövő évi beszámolónkban tudja majd a Számvevőszék bemutatni. Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés a 2021. június 15-én elfogadott határozatában megerősítette tudásmegosztó, tanácsadó tevékenységünk szükségességét. Kimondta, hogy támogatja a Számvevőszék tanácsadó szerepének erősítését, a közpénzügyi helyzet törvényességének javítása, a közfeladat-ellátás eredményessége, valamint a közbizalom erősítése érdekében. Ennek megfelelően a tavalyi évtől kezdődően a Számvevőszék kiemelt hangsúlyt helyezett a törvényben meghatározott tanácsadó tevékenységére, illetve annak fejlesztésére. Számos tudásmegosztó kezdeményezés kiszélesítésével éltünk, így többek között elemzéseket készítettünk, jelentős számban tudásmegosztó konferenciákat, szemináriumokat és vezetőképzéseket szerveztünk, illetve új önteszteket is kidolgoztunk, amelyekből az ellenőrzések időpontjától függetlenül, azokat megelőzve tájékozódhattak a szükségeshez képesti állapotokról az érintett szervezetek vezetői. Ezzel egyértelműen megnyílt a hiányosságok pótlásának útja mindenki számára. A jó gyakorlatokat közzétettük, tanulságos ellenőrzési tapasztalatainkat pedig esettanulmányokban dolgoztuk fel. Az Állami Számvevőszék tanácsadó tevékenységének célja a tudás átadása, a jó gyakorlatok megosztása, valamint a közpénzügyi és vezetői ismeretek alkalmazásának fejlesztése a közpénzügyi rendszer szervezetei és vezetői körében. Mindezek révén nemcsak segítettük, hanem könnyítettük is az ellenőrzöttek munkáját. Ellenőrzéseink tapasztalataira támaszkodva online képzéssorozatot indítottunk el a jegyzőknek, az önkormányzati intézmények vezetőinek, illetve a gazdasági vezetőknek, továbbá a köztestületek, valamint a központi alrendszer vezetőinek is. Végül is a szakmai ismeretek mélyítését támogató online képzéseinket 778 szervezet vezetője végezte el, az előző évhez képest mintegy másfélszer többen. Fontosnak gondolom kihangsúlyozni, hogy tudásmegosztó alkalmaink rendre olyan szervezeteket szólítottak meg, amelyek feladata sokrétű és a társadalom széles rétegét érintik, illetve az állampolgárok mindennapjaira hatnak. Az Állami Számvevőszék a tavalyi esztendőben is több olyan szakmai konferenciát, kerekasztal-beszélgetést, illetve online webináriumot szervezett, amelyek fókuszában aktuális gazdasági jelenségek, szakmailag releváns folyamatok, naprakész kutatási eredmények, valamint újonnan szerzett tapasztalatok álltak. A Számvevőszék az elmúlt évben új tanácsadó eszközt is bevezetett. A vezetők számára készített zsebkönyvekben összefoglalásra kerültek mindazon lényeges információk, amelyek az ellenőrzött szervezetek vezetőinek felkészültségét, közpénzügyi szempontból a szervezetek jobb működését támogatják. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Bár a pandémia átírta az Állami Számvevőszék megszokott munkakörülményeit, mint ahogy oly sok szervezetnek Magyarországon is, ugyanakkor meg is erősítette szervezetünket. Az elmúlt több mint tíz évben az Állami Számvevőszék főként ellenőrzései tekintetében módszertanilag és technológiailag is komoly mérföldköveket tudhat maga mögött, amelyek az eredményesség növelését szolgálták. Ennek köszönhetően 2021-ben eddig soha nem látott, megnövekedett ellenőrzési lefedettséget értünk el, úgymint: míg 2020-ban 1534 szervezetet ellenőriztek kollégáim, addig a tavalyi évben a több mint 26 ezer, közpénzt felhasználó szervezetből már 10 500 szervezet ellenőrzését zártuk le, és az idei évben is várhatóan hasonló nagyságrend felé haladunk, az eddigi öt hónap teljesítménye alapján állíthatom. A módszertani változások lehetővé tették, hogy az Állami Számvevőszék azonos program és azonos kritériumok szerint több ellenőrzött szervezetet is magába foglaló jelentéseket hozzon nyilvánosságra, így a jelentések számának csökkenése ellenére az ellenőrzött szervezetek száma közel 20-szorosára nőtt az elmúlt tíz évben, vagyis míg 2010-ben 550 szervezetről, addig a tavalyi évben összesen 10 554 szervezetről tettünk közzé jelentést. Ez a mennyiségi ugrás rendkívül fontos, ugyanis a növekvő ellenőrzési lefedettség érdemben segíti elő tapasztalataink szerint a közpénzekkel való gazdálkodás javulását és átláthatóságát is. Az ÁSZ első alkalommal értékelte egyidejűleg az összes magyarországi önkormányzat és hivatalaik integritását ez több mint 4500 szervezet , a működést meghatározó alapvető szabályozási és kontrollkörnyezet kialakítását, vagyis a felelős vezetők irányítási rendszerének állapotát. A tavalyi évben lezárt ellenőrzésekkel nyolc szervezetcsoport lefedettsége vált teljes körűvé, így: a tankerületi központok, szociális intézmények, a rendvédelem, a nemzetbiztonság, múzeumok, katasztrófavédelmi szervek, gyermekvédelmi intézmények, előadó-művészeti terület. Az is nagy jelentőségű elmozdulás, hogy a múlt hibáinak feltárása mellett/helyett az ÁSZ a jelen idejű ellenőrzések felé nyitott, bővített. A digitalizációs eszközök és az adatelemzés lehetőséget teremtettek arra, hogy jelen időben levont következtetések és értékelések alapján tovább növelje tevékenységünk hasznosulását, relevánsabbá váljanak az ÁSZ megállapításai. Ezen a ponton is fontos hangsúlyoznom, hogy a számvevőszéki munka célja nem a hibakeresés, hanem a közpénzügyek fejlesztése, valamint az eredmények fenntartásának támogatása. Újabb mérföldkövet jelent munkánkban, hogy már az ellenőrzés folyamán tanácsadást nyújtottunk a közpénzügyi helyzet javítása mellett elkötelezett szervezetek számára. Támogató, úgynevezett figyelemfelhívó levelekben jeleztük az ellenőrzött szervezetek vezetői felé a feltárt szabálytalanságokat, hiányosságokat, hogy mielőbb intézkedhessenek azok megszüntetése érdekében, ezzel biztosítva az általuk vezetett szervezet szabályszerű működését, gazdálkodását. Ezen tevékenységünk utóhatása folyamatosan érződik, hiszen rendre érkeznek olyan visszajelzések, amelyekben az érintett vezetők a megtett intézkedésekről számolnak be, nemegyszer köszönet kíséretében. A jelzésekhez kapcsolódó ellenőrzötti interaktivitás, azok Számvevőszék általi értékelése, valamint a módszertani és technológiai változások magukkal hozták jelentéseink megújítását is. Felismertük, hogy kulcsfontosságú az állampolgárt és a közérthetőséget állítani a középpontba. Üzeneteinket ezért röviden és minél szemléletesebben igyekszünk elmondani, így támogatva azok hatékonyabb célba érését. Ennek megfelelően megújítottuk a számvevőszéki jelentéseket, amelyek az ellenőrzések eredményeit immár két oldalban, egy lényegre törő értékelés és egy vizualizációt támogató infografika segítségével közlik, emelik ki. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! „Aki ismeri az erényt, nem ér fel azzal, aki szereti is azt.” Meggyőződésem, hogy a két és fél ezer éve élt kínai filozófus, Konfuciusz mondása ma is igaz. Elkötelezett polgármesterek, jegyzők, intézményvezetők, felelős vezetők kellenek ahhoz, hogy szervezeteikben létrehozzák és működtessék az integritás kontrollrendszerét, és megértessék ezek fontosságát. [[12.30]] A Számvevőszék immár több mint egy évtizede dolgozik azon, hogy az önkormányzati vezetők és testületek is támogatást kapjanak a kontrollok kiépítéséhez. Az önkormányzatok és társulásaik által nyújtott szolgáltatások úgymint a bölcsődei, óvodai ellátás, gyermekétkeztetés, a betegek és idősek gondozása, közművelődési intézmények, könyvtárak működtetése vagy akár a járóbeteg-ellátás a helyi lakosok széles körét érintik, hiszen alapvető és lényeges társadalmi igényeket elégítenek ki. A szakmai feladatellátás ugyan sokszínű, azonban a kontrollok kiépítése és a pénzügyi vagyongazdálkodás szabályozása tekintetében ugyanazok az előírások vonatkoznak a különböző intézményekre. Éppen ezért a Számvevőszék azonosította azokat az alapvető szabályzatokat és egyéb dokumentumokat, amelyek kulcsszerepet töltenek be az átláthatóság megteremtésében, illetve a korrupció elleni védelemben. Az Állami Számvevőszék tavaly először mindegyik, azaz közel négyezer, az önkormányzati alrendszerbe tartozó intézménynél folytatott integritásmegfelelőségre irányuló, monitoring típusú ellenőrzést. A nyilvánosságra hozott jelentések kapcsán az ÁSZ megszólította az irányító szervek vezetőit is, az önkormányzati társulások elnökeit és polgármestereket is, elsősorban azokban az esetekben, ahol az intézményvezetők részéről a szükséges intézkedések nem történtek meg a figyelemfelhívás hatására sem, így a kockázatok továbbra is fennálltak. Az intézmények vezetői részére ezen a ponton is lehetőséget biztosítottunk további lépések, intézkedések megtételére a közpénzügyi helyzet jövőbeni javulása érdekében. Fontosnak gondolom kihangsúlyozni, hogy az érintett felelős vezetők részéről a mai napig mintegy 1500 válasz érkezett, így elmondhatjuk, hogy az integritást biztosító alapvető feltételek megerősítése, illetve kiépítése érdekében intézkedő felelős vezetők hozzájárultak az önkormányzati intézmények szabályos és átlátható működéséhez. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A 2022. évi országgyűlési választásokra tekintettel a Számvevőszék elérkezettnek látta az időt arra, hogy a választók szavazatának egy százalékát el nem érő, de bejegyzett pártok teljes körű átvilágítását is elvégezze. Nemzetközi ajánlás is volt ebben a tekintetben. Ez összesen 173 párt ellenőrzését jelentette. Az ellenőrzés következtében egy tisztulási folyamat indult el. Számos párt intézkedett a törvényes és átlátható gazdálkodás feltételeinek kialakítása és igazolása érdekében, valamint több párt a megszűnéséről tájékoztatott minket. Az ellenőrzés további eredményének tekinthető, hogy a 2022. évi országgyűlési választáson már csupán egy olyan párt állított országos listát, amelynek átláthatósága előzetesen kockázatot hordozott. Azonban a megtett intézkedések hatására, illetve ezek értékelésének eredményeképpen a kockázatot itt is, ez a párt is jelentősen csökkentette. Az ellenőrzésünk tapasztalatai tehát azt mutatják, hogy az elszámoltathatóság és a működés törvényessége területén ugyan számos párt esetében fennmaradtak lényeges kockázatok, de ezek országoslista-állítás híján költségvetési támogatásra mint párt nem jogosultak, így a közpénzekkel való visszaélések kockázatai a pártok területén lényegesen mérséklődtek. Tisztelt Országgyűlés! Az Állami Számvevőszék 209 köztestület integritását is ellenőrizte, amelynek keretében a leglényegesebb dokumentumok alapján a források szabályszerű, átlátható és elszámoltatható felhasználásának alapvető feltételeit értékelte. Ezzel a Számvevőszék hozzájárult ahhoz, hogy a köztestületek a közpénzeket, illetve a tagdíjakat átlátható és elszámoltatható módon kezeljék, a nyilvánosság és a forrást biztosító tagok pedig megfelelő tájékoztatást kapjanak a köztestületek működéséről. A köztestületek vezetői már az ellenőrzés folyamán javíthatták a hiányosságokat, az Állami Számvevőszék ugyanis már az értékelés során megszólította az érintett köztestületek vezetőit annak érdekében, hogy mielőbb előmozdítsa a pozitív irányú változásokat. A figyelemfelhívást követően megtett intézkedések hatására javult a közpénzügyi helyzetük és a közfeladat-ellátásuk már a 30 év utáni első számvevőszéki ellenőrzés eredményeként. A tavalyi esztendőben a Számvevőszék új ellenőrzési megközelítését alkalmazva további 127 központi költségvetési szerv integritását is értékelte. Az ellenőrzés eredményei alapján, illetve tanácsadó tevékenységünk keretében a Számvevőszék 122 figyelemfelhívó levélben 587 figyelemfelhívást fogalmazott meg az ellenőrzött szervezetek vezetői számára. Az ÁSZ tanácsadói tevékenységének eredményeként a költségvetési szervek többségénél javult a közpénzekkel és a közvagyonnal való törvényes, átlátható működést támogató kontrollkörnyezet kialakítása, valamint az eredményesség követelményeinek érvényesítése. A Számvevőszék az előző évben a többségi állami tulajdonú gazdasági társaságok integritását is értékelte összesen 356 gazdasági társaság esetében. Az ellenőrzés itt is hozzájárult a jogszabályok jobb alkalmazásához az integritás tudatos szabályozási környezete minőségének javulásában. Magyarország Alaptörvénye a nemzeti vagyon kezelésének és védelmének céljaként a közérdek szolgálatát, a közös szükségletek kielégítését, a természeti erőforrások megóvását, valamint a jövő nemzedékek szükségleteinek figyelembevételét jelöli meg. A nemzeti vagyonnal való gazdálkodás alapvető célja tehát a közfeladatok ellátása, amelynek során alapvető társadalmi elvárás a közvagyonnal való átlátható és elszámoltatható gazdálkodás és a nemzeti vagyon védelme. A Számvevőszék a tavalyi évben is kiemelt figyelmet fordított a nemzeti vagyonnal való gazdálkodás ellenőrzésére és a többi alrendszert veszélyeztető kockázatok és pénzügyi sérülékenységet okozó folyamatok feltárására. A Számvevőszék törvényi előírás alapján, a közvagyonnal való felelős gazdálkodás támogatása érdekében minden évben ellenőrzést végzett azoknál a szervezeteknél, amelyek az állami vagyon felett tulajdonosi jogokat gyakorolnak. A múlt évben az ÁSZ összesen hét, fenntartóváltáson átesett felsőoktatási intézmény ellenőrzését is elvégezte és folytatja a többiekét. Az ellenőrzések megállapításai alapján következtetésként vonható le, hogy a nemzeti vagyon védelme érdekében indokolt volt a tulajdonosi joggyakorlás kereteinek megerősítése. A Számvevőszék levélben hívta fel az érintett egyetemeket fenntartó kuratóriumok elnökeinek figyelmét az ellenőrzés megállapításainak jövőbeli hasznosítására, a rendelkezésre álló vagyon pontos számbavételére és megóvására. Fontos hangsúlyoznom, hogy az egyetemek fenntartásával megbízott új alapítványok is kötelesek a rájuk bízott vagyonnal az átláthatóság és a közélet tisztaságának elve szerint gazdálkodni. Ezt támogatva, a Számvevőszék öntesztet is készített számukra, amelynek célja, hogy a fenntartóváltást követően a fenntartók felelősen, gondos gazdaként bánjanak a rájuk bízott vagyonnal. A Számvevőszék tavaly folytatta a központi költségvetési szervek vagyongazdálkodásának ellenőrzését, illetve négy jelentős beruházás ellenőrzését is elvégezte; idén tovább folytatjuk ezt nagyobb számban. A jelentős beruházások jellemzően több száz millió, esetenként milliárd forintos megvalósulást jelentenek. Az ellenőrzés itt is a törvényesség, az elszámoltathatóság, az átláthatóság, a célszerűség és eredményesség követelményének teljesülését szolgálja már a beruházás folyamatában is. Emellett ellenőrzést végeztünk a nemzeti tulajdonú gazdasági társaságok esetében is, amelynek keretében a fizetőképességet veszélyeztető helyzet kialakulásának kockázatát értékeltük. Ez egy új típusú ellenőrzés. Ellenőrzésünkkel a többségi nemzeti tulajdonban lévő gazdasági társaságoknál hívtuk fel a figyelmet a fizetőképességet veszélyeztető helyzetekre, annak érdekében, hogy a vagyonvesztés megelőzhetővé váljon. Értékelésünk eredményeként jelentősen javult a közpénzügyi helyzet azon 356 többségi állami tulajdonú gazdasági társaságnál, amelyek társadalmi és gazdasági súlyuk, valamint üzemméretük következtében kiemelt szerepet játszanak az emberek mindennapjai életében. A Számvevőszék tanácsadó tevékenységének eredménye alapján az érintett gazdasági társaságok döntő részénél a tavalyi esztendőben javult az integritástudatos szabályozási környezet alapvető feltételeinek és azok lényeges tartalmának a kialakítása. A Számvevőszék ellenőrzésének és figyelemfelhívásának hatására az állami tulajdonba tartozó gazdasági társaságok integritási helyzete előrelépést mutatott az ellenőrzött társaságoknál. A Számvevőszék 2022-ben folytatja a megkezdett ellenőrzést, amely főként a többségi önkormányzati tulajdonú gazdasági társaságok integritási helyzetének értékelését és fejlesztését helyezi a középpontba. Tisztelt Országgyűlés! 2021-ben is értékelte a Számvevőszék az önkormányzatok pénzügyi egyensúlyát megjelenítő 2018-19. évet, 523 önkormányzat volt érintve ebben az ellenőrzésben. A megállapítás lényege, hogy a 2018-19. években biztosított volt az önkormányzatok pénzügyi egyensúlya, a pénzügyi gazdálkodás egyensúlyának fenntartása, az eladósodás rendszerszintű kockázata így nem állt fenn 2018-19-ben az önkormányzati szférában. [[12.40]] Most három funkcionális területről szeretnék röviden szólni. Az egyik a számviteli rend. Az Állami Számvevőszék kiemelt, törvényben rögzített feladata, hogy értékelje az államháztartás számviteli rendjére vonatkozó szabályok betartását. 2021-ben az ellenőrzései során elsősorban a számviteli politika keretében elkészítendő szabályzatokat, a számlarend meglétét, illetve jogszabályban előírt tartalmi elemeit, a beszerzésekkel kapcsolatos eljárásrendet, valamint a kötelezettségvállalásra és a teljesítés igazolására jogosult személyekről, valamint aláírásmintájukról vezetett nyilvántartások meglétét ellenőrizte. Az ellenőrzések indokoltak voltak ezen a területen, ma is sok helyen hiányosság van. Másrészt a Számvevőszék az elmúlt évek tapasztalatait hasznosítva tavaly is jelentős szerepet vállalt a teljesítménykultúra, a teljesítményalapú minőségi gazdálkodás és közpénzfelhasználás fejlesztésében, terjesztésében, illetve kereteinek és feltételrendszerének a kialakításában. A témakör vonatkozásában a számvevőszéki impulzusok célja a közpénz és a közvagyon használatában egy új szemléletmód, a teljesítmény-központúság és annak dokumentált megteremtése. Ez az, ami tulajdonképpen a teljesítmény-ellenőrzés alapját képezi. A teljesítmény-ellenőrzések a tudásbővítésen túl egyúttal maguk is elősegítik az eredményesség elvének érvényesülését, evalvációval, átfogó értékeléssel együtt pedig a társadalom tapasztalatait is összegezhetjük, megerősítve ezzel az ellenőrzések társadalmi relevanciáját és hasznosulási képességét. A Számvevőszék 2021-ben összesen 3938 ellenőrzött szervezetnél értékelte a szervezeti teljesítménymérés alapfeltételeinek a kialakítását. Ezenfelül 15 ellenőrzött szervezetnél a vezetői teljesítményt, 1 ellenőrzött szervezetnél a szervezeti teljesítményt, 2-nél a védőoltási rendszer működését, 21-nél az energiafogyasztási címkézéssel kapcsolatos tevékenységet, 3 szervezetnél pedig a hulladékgazdálkodás eredményességét értékelte. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A Covid-járvány külön feladatot jelentett számunkra, hogy menet közben is elemzéseket végezzünk. Ennek megfelelően és a nemzetközi tapasztalatokat is figyelembe véve úgynevezett gyors, rapid értékeléseket végeztünk. Összesen 45 elemzést végzett el a Számvevőszék, amely keretében a Költségvetési Tanács számára is több mint tíz elemzés került átadásra, valamint különböző szektorok sajátos körülményeinek a vizsgálata és elemzése zajlott. Itt nem a számvevőszéki adatbekérési és ellenőrzési módszerrel, hanem az elemzés műfajában végezték el kollégáim az értékeléseket. Én ennek a nyilvánosságra hozását engedélyeztem, de magáért a jelentések tartalmáért, ahogy meg is jelöltük, közvetlenül az alkotók feleltek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A Számvevőszék célja, hogy példamutató, mértékadó szervezetként járjon elöl a közszféra intézményei számára. Ennek érdekében saját szervezeti eredményességének, hatékonyságának és hatásosságának folyamatos fejlesztésére törekszik, igazodva az olyan modern kihívásokhoz is, mint például a felgyorsult digitalizáció. A naprakész, releváns, megbízható információkkal alátámasztott döntéseken alapuló szervezeti irányítás biztosításához mind a szervezet belső folyamatainak, mind a szervezet irányítását, tevékenységét és gazdálkodását befolyásoló külső tényezők hatásainak a menedzselésére szükség van. Fontos, hogy olyan módon végezzük el a munkánkat, ami garantálja a Számvevőszék hibamentes működését. Engedjék meg, hogy olyan részre is felhívjam a figyelmet, amit az ÁSZ integritási kultúrájában néhány oldalban jó gyakorlatként tudtunk bemutatni. isztelt Országgyűlés! Záró gondolatként szeretném megköszönni a képviselő hölgyeknek és uraknak, hogy munkájuk során felhasználták az ellenőrzési megállapításainkat, tapasztalatainkat, elemzéseinket, tájékoztatásainkat, sok esetben külön levélben is felhívták a figyelmet egyes jelenségekre, valamint megvitatták a törvényjavaslatokhoz tett ajánlásainkat, és ezzel hozzájárultak az Országgyűlés pénzügyi-gazdasági ellenőrző szerve, vagyis a Számvevőszék munkájának hasznosulásához és eredményességéhez. Expozém lezárásaként pedig szeretném kifejezni elismerésemet a Számvevőszék munkatársainak, kollégáimnak a szakmailag magas szintű, értékteremtő munkájukért. S engedjék meg, hogy a páholyban helyet foglaló két alelnök asszonyt is külön köszöntsem így a gondolkodás végén, hiszen együtt vettünk részt ebben a munkában az elmúlt évben Holman Magdolna alelnök asszonnyal és Karas Monika alelnök asszonnyal. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, állok rendelkezésre majd a kérdéseik során. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen elnök úr beszámolóját. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szatmáry Kristóf úrnak, a Gazdasági bizottság előadójának, a határozati javaslat előterjesztőjének. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés Gazdasági bizottsága június 7-én tartott ülésén meghallgatta Holman Magdolnának, az Állami Számvevőszék alelnökének tájékoztatóját, valamint megtárgyalta a Számvevőszék 2020-21. évi szakmai tevékenységéről és az intézmény működéséről szóló V/24. irományszámú beszámolóját. A bizottság a „Tájékoztató az Állami Számvevőszék 2021. évi szakmai tevékenységéről” és „Beszámoló az intézmény működéséről az Országgyűlés részére” című beszámoló elfogadásáról H/201. irományszámon nyújtott be határozati javaslatot az Országgyűlésnek, melyet a bizottság 11 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében elfogadott. Megnyugtató volt kézbe venni az Állami Számvevőszék 2021. évi szakmai beszámolóját, amelyben arról tájékoztatta az Országgyűlést, hogy a Számvevőszék maradéktalanul ellátta a törvényben meghatározott feladatait. Azért is tartom fontosnak ezt kiemelni, mert az elmúlt két év mint mindannyiunk számára ismert példátlan kihívásokkal volt tele. Gondoljunk csak a pandémia okozta helyzetre, amely alapjaiban írta át a Számvevőszék megszokott, jól bevált munkakörülményeit. A Számvevőszéknek nemcsak alkalmazkodnia kellett és nemcsak tudott alkalmazkodni a megváltozott környezethez, hanem a világjárvány ellenére technológiai és módszertani változásokat is sikerült végrehajtania. Ennek keretében jelentős mértékben növelte az ellenőrzési lefedettséget, kiszélesítette az ellenőrzési tevékenységet, valamint a támogatói szerepét is növelni tudta. A beszámolóból meggyőződhettünk arról, hogy a Számvevőszék a törvényben meghatározott feladatkörének eleget téve, ahogy a megelőző évben, úgy az elmúlt évben is elvégezte feladatait, a központi költségvetés végrehajtásának, az államháztartás gazdálkodásának, az államháztartásból származó források felhasználásának, illetve a nemzeti vagyon kezelésének az ellenőrzését. Ezenfelül tanácsadó szerepének a megerősítése is megtörtént az Országgyűlés részéről a tavalyi évben. Fontosnak tartom kiemelni nemcsak az Állami Számvevőszék által elvégzett munka jelentőségét, hanem annak hasznosulását is. Az ÁSZ az ellenőrzések révén megtett intézkedéseknek köszönhetően ugyanis jelentős tisztulási folyamatot indított el például a pártok között. A megtett intézkedések eredményeképpen javult a köztestületek pénzügyi helyzete és közfeladat-ellátása, a költségvetési szervek többségénél javult a közpénzzel és közvagyonnal való törvényes, átlátható működést kontrolláló környezet. Az ÁSZ által elvégzett hathatós munka egyértelműen hozzájárult az ellenőrzött beruházások eredményes megvalósulásához. A gazdasági társaságok esetében pedig a szabályozási környezet kialakításában is nagy szerepe volt az ÁSZ-nak. Azt gondolom, hogy a Számvevőszék tevékenységében jelentős elmozdulásról tudunk beszámolni a tavalyi évben azzal az országgyűlési felhatalmazással, amely egyfelől megerősítette az ÁSZ tudásmegosztó, tanácsadó tevékenységét, másfelől pedig erősíti a közfeladat-ellátás eredményességét. Ezenkívül fontos hangsúlyozni az ÁSZ-nak a civil szervezetek ellenőrzésére irányuló tevékenységét. Szintén törvényi kötelezettségének eleget téve az ÁSZ a törvényességi szempontok szerint ellenőrzi az egyesületeket és alapítványokat, szem előtt tartva azt a célt, hogy a civil szervezetek minél magasabb szinten legyenek képesek a jogszabályban rögzített feltételeknek megfelelni. Számos önellenőrzésre került sor, s ennek kidolgozására a Számvevőszék részéről. Ezenkívül képzésekkel is rendelkezésre álltak a szervezetek vezetőinek részére, s mindeközben, köszönhetően a civil szervezeteknek, biztosítva van az a lehetőség, hogy munkájukat a legmagasabb színvonalon végezhessék. [[12.50]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Állami Számvevőszék 2021. évről szóló tájékoztatóját olvasva és az elnök úr expozéját is meghallgatva úgy vélem, hogy egyértelműen kijelenthető, hogy az a cél, hogy az Állami Számvevőszék átláthatóan, szakszerűen, közérthetően, illetve hiteles adatok és információk alapján tájékoztassa a nyilvánosságot és a törvényhozást a közvagyont érintő kérdésekről, megvalósult. A tavalyi év talán legnagyobb eredménye, hogy ennyi elemzéssel, teszttel, képzéssel és tudásmegosztással tudtak hozzájárulni az ellenőrzöttek szabályszerű, minél hatékonyabb és gazdaságosabb, eredményesebb működéséhez. Ez irányú törekvéseiket, azt gondolom, mindannyiunk nevében megköszönve javaslom a tisztelt Háznak az Állami Számvevőszék tájékoztatójának elfogadását. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány képviselője jelezte, hogy nem kíván álláspontot ismertetni a vita során. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Witzmann Mihály képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Gazdasági bizottság előadója, Szatmáry Kristóf képviselőtársam felszólalásából is világosan kiderült, hogy bizottságunk, a Gazdasági bizottság egyrészt megtárgyalta a beszámolót, másrészt megállapította, hogy az Állami Számvevőszék mint az Országgyűlés pénzügyi és gazdasági ellenőrző szerve, maradéktalanul eleget téve a törvényben meghatározott feladatkörének, az elmúlt évben is elvégezte megtervezett feladatait, így a központi költségvetés végrehajtásának, az államháztartás gazdálkodásának, az államháztartásból származó források felhasználásának, illetve a nemzeti vagyon kezelésének az ellenőrzésére is sor került. Ezúton is szeretném megköszönni Domokos László elnök úrnak a részletes beszámolóját az Állami Számvevőszék 2021-es tevékenységéről és működéséről is, az alelnök asszonynak, hogy a bizottsági ülésen is kiegészítette az írásos előterjesztést, és természetesen az egész éves munkájukat is. Különösen figyelemre méltónak tartom, hogy az Országgyűlés legfőbb pénzügyi, gazdasági ellenőrző szerve a tavalyi, kihívásokkal teli, nehéz esztendőben is el tudta látni feladatát, alkotmányos feladatát, sőt külön szeretném kiemelni, hogy a technológiai és módszertani fejlesztéseknek köszönhetően 2021-ben az Állami Számvevőszék eddig soha nem látott ellenőrzési lefedettséget ért el. Mindezt pedig a számok is világosan bizonyítják, ugyanis míg 2020-ban 1534 szervezetet ellenőrzött a szervezet, addig a több mint 26 ezer, közpénzt felhasználó szervezetből a tavalyi évben már mintegy 10 500 szervezet ellenőrzését végezte el a Számvevőszék. A beszámolóból kiderül, hogy az ÁSZ közel négyezer, az önkormányzati alrendszerbe tartozó intézménynél folytatott az integritás megfelelőségére irányuló, monitoring típusú ellenőrzést, továbbá ahogy az elnök úr is utalt rá az expozéjában az ÁSZ a szavazatok 1 százalékát el nem érő pártok teljes körű átvilágítását is elvégezte, ez összesen mintegy 173 pártnak az ellenőrzését jelentette egyébként. Az Állami Számvevőszék emellett 209 köztestület, 127 költségvetési szerv, illetve mintegy 356 gazdasági társaság integritását ellenőrizte. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Az Állami Számvevőszék a koronavírus-világjárvány miatt alapjaiban megváltozott körülmények közepette is ellátta jogszabályokban előírt feladatait, valamint nagy hangsúlyt helyezett tudásmegosztó és tanácsadó tevékenységére is. Ezt erősítette meg egyébként az Országgyűlés a 2021. évben június 15-én elfogadott határozatában, amelyben kimondta, hogy a jól irányított állam működésének elősegítése érdekében támogatja az Állami Számvevőszék működési, ellenőrzési és elemzési feladatai mellett tanácsadó szerepének az erősítését, működését, a közpénzügyi helyzet törvényességének javítása, a közfeladat-ellátás eredményessége, valamint a közbizalom erősítése érdekében. Fontos azt is kiemelni, hogy az elmúlt tíz esztendőben az Állami Számvevőszék ellenőrzései tekintetében mind módszertanilag, mind pedig technológiailag komoly eredményességet fejlesztő előrelépések történtek. Megállapítható ugyanis, hogy az Állami Számvevőszék 2011-ig jellemzően leginkább egyedi ellenőrzéseket végzett, amely megközelítés számos, ugyanakkor csak korlátozott számú ellenőrzés értékelésére adott módot. Ki kell emelni, hogy az Állami Számvevőszék az elmúlt évek digitalizációs változásának köszönhetően olyan technológiai és folyamatorientált fejlesztéseket indított el és vitt véghez, amelyeknek köszönhetően képessé vált arra, hogy az ellenőrzései keretében akár több ezer szervezet értékelését is el tudja végezni akár egy időben. Az új ellenőrzési fókuszterületek segítségével pedig még több intézmény ellenőrzése történhet meg, valamint így növelhető lett a közpénz- és a közvagyon-felhasználás ellenőrzési lefedettsége is. Lényeges megemlíteni, hogy az Állami Számvevőszék az ellenőrzések mellett tanácsadó tevékenysége keretében hozzásegíti a szervezeteket ahhoz, hogy már az ellenőrzés folyamatában intézkedjenek a feltárt hiányosságok kiküszöbölése, javítása érdekében, ezáltal a társadalom, a közpénz, valamint a közvagyon szempontjából lényeges kockázatok kezelése is időben megtörténhet. Jól látható, hogy az Állami Számvevőszék új ellenőrzési megközelítési módszereivel jelentősen képes növelni az ellenőrzési hatékonyságot, szem előtt tartva a területek és témák fókuszát, egymásra építkező megközelítését. Az elmúlt években folyamatosan növekvő ellenőrzésihelyszín-szám természetesen maga után vonja azt is, hogy nemcsak az ellenőrzött közpénz, közvagyon lefedettségének nagysága növekszik, hanem a társadalom bizalma is megerősödhet így a közpénzt, a közvagyont felhasználó szervezetek irányában, hiszen az állampolgárok számára is ismert, hogy a szervezetek folyamatos ellenőrzés, illetve értékelés alatt állnak. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Véleményem szerint az Állami Számvevőszék 2021-ben is hatékonyan látta el ellenőrzési feladatait, eredményesen támogatta az Országgyűlés és a bizottságok működését, valamint a tájékoztatási feladatainak is maradéktalanul eleget tett. Az önök előtt fekvő jelentés pontosan és kellő részletességgel mutatja be az ÁSZ tavalyi évi tevékenységét, amely egyértelműen eredményesnek tekinthető, ezért a Fidesz-frakció támogatja annak elfogadását. Kérem tisztelettel, hogy az általános vita lefolytatását követően tegyenek képviselőtársaim is eszerint. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Sebián-Petrovszki László úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Amikor egy hatóság vagy egy hivatal éves beszámolóját tárgyaljuk, akkor mindig úgy járunk el nagyon helyesen , hogy nemcsak az előző évet nézzük, nemcsak a beszámolóban konkrétan leírt dolgokról mondunk véleményt, hanem úgy az egész intézményről, annak szerepéről, annak elvégzett feladatairól. Így gondolom helyesnek az ÁSZ esetében is, tehát beszédemben ki fogok térni természeteseten a konkrét beszámoló egyes pontjaira, de hadd hozzak majd mindig példákat úgy általánosságban az ÁSZ működéséről! Szerintem majdnem mindenki talán tavaly azt mondtam, hogy mindenki, most azt mondom, hogy majdnem mindenki egyetért ebben a teremben azzal, hogy egy normális országban a közpénzek felhasználását ellenőrizni kell, szabályszerűségét be kell tartatni, azt gondolom, hogy ez egy normális országban alapvető feltétel, tehát az, hogy van egy szerv, amely ezt végzi, amely ezt ellenőrzi, az mindannyiunknak közös érdeke, természetszerűleg én is ezt gondolom, hogy szükség van ilyenre. A probléma az, hogy Magyarországon az elmúlt 12 évben az ÁSZ nem ezt a szerepet tölti be, az ÁSZ, kérem szépen, a Fidesz bunkósbotjaként, pártállami számvevőszékként működik, így hívhatjuk valójában, hiszen a Fidesz által odatett pártkatona vezeti, és a Fidesz hatalmi törekvéseinek megfelelő vizsgálatokat végez, illetve még inkább azoknak az eredménye annak megfelelő, ahogy éppen a Fidesz érdekei kívánják. A NER megszállta ezt a hatóságot és hivatalt is, megszállt minden mást ebben az országban, minden független intézményt, és, ugye, arra használja fel ezeket a korábban független intézményeket, hogy ezzel revolverezi a politikai ellenfeleit. Jó néhány példa van ennek bizonyítására, haladjunk szépen sorban, azt mondom. [[13.00]] Kezdjük rögtön talán a legaktuálisabbal, a civil szervezetek vegzálásával, hiszen ez most az aktuális tevékenysége az ÁSZ-nak. Csak hogy a sztorit felelevenítsem, mi történt itt: a Fidesznek nem tetszik az, hogy léteznek olyan civil szervezetek ebben az országban, amelyek olyanokat csinálnak, ami nem illeszkedik az ő politikai credójukba, nem az ő politikájuk kiszolgálói, és ezért aztán kitalálták, hogy hozzanak a parlamentben egy törvényt ez megtörtént , hogy a külföldről finanszírozott civil szervezetek mindenféle módon retorzióban részesüljenek. (Az elnöki széket Dúró Dóra, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az ellenzék, többek között a Demokratikus Koalíció is elmondta akkor, tiltakoztunk, hogy ez összeférhetetlen az uniós szabályokkal és a szellemiséggel is, ennek semmilyen hatása nem volt, a parlament ezt elfogadta. Mi történt? Bekövetkezett az, amit előre jeleztünk: az Unió kötelezettségszegési eljárást indított Magyarországgal szemben, menet közben az Európai Bíróság is kimondta, hogy a civileket, a civil szervezeteket orosz mintára megbélyegző törvény szembemegy az uniós joggal. Azt gondoltuk, hogy na, legalább egyszer akkor ebben visszakozik a Fidesz, de nem ez történt, hanem tavaly nyáron ezt úgy sikerült módosítaniuk, hogy egy újabb törvényben az ÁSZ-hoz tolták azt a feladatot, hogy az úgynevezett közélet befolyásolására alkalmas civil szervezeteket ellenőrizze. Tehát mi a probléma ezzel? Egyfelől, hogy alkottak egy olyan törvényt, amelyben nincs definiálva egyébként, hogy a közélet befolyásolására alkalmas civil szervezet mi a fenét jelent ez remek gumijogszabály arra, hogy a Fidesznek nem tetsző civil szervezeteket vegzálják , másrészt az ÁSZ-hoz, tehát a közpénzek elköltését felügyelő szervezethez toltak egy ellenőrzési funkciót olyan szervezetek ellen, amelyek nem is használnak fel közpénzt, semmilyen közpénzben nem részesülnek. Itt voltunk tavaly, azt hiszem, nyáron, itt tiltakoztunk ellene, hogy nem kellene ezt a törvényt meghozni. Természetesen a Fidesz keresztülnyomta a parlamenten. Mi lett az eredménye? Most, a választások után több száz, egyes becslések szerint akár több ezer ilyen civil szervezet kapott most az ÁSZ-tól felszólítást és ellenőrzés elkezdésére szolgáló levelet. Magyarán, az történik, amiről mi beszéltünk: a Fidesz politikai céljai érdekében most az ÁSZ-t használja fel arra, hogy civil szervezeteket vegzáljon. Rákosi elvtárs megnyalná mind a tíz ujját erre a módszerre, hiszen ilyet még ő se talált volna ki, vagy csak nagyon nehezen ezt is felülmúlták. Aztán a beszámolóban említi, és most is mondta Domokos elnök úr, hogy az ÁSZ-nak van egy olyan feladata, hogy segítse a közpénzek fejlesztését azt hiszem, így fogalmaz a beszámolóban , és nem pedig a hibakeresés. Erről én a DK-ból jó sok sztorit tudok mesélni, hogy az ÁSZ és a Demokratikus Koalíció kapcsolatában ez mennyire egészen máshogy alakult. Kettőt hadd elevenítsek föl, ezt az elnök úr is ismeri, mert nagy irodalma van már ennek, hogy milyen pengeváltások történtek a Demokratikus Koalíció és az Állami Számvevőszék között. Amikor a DK-nak leégett a központi irodája, és megsemmisültek a pénzügyi iratok, akkor a legeslegelső e-mail még azon a napon arról szólt, az ÁSZ-hoz ment el tőlünk, hogy jeleztük, hogy jöjjenek ki, nézzék meg, elégtek az iratok, nem nyúlunk hozzá, nem megyünk be a területre sem, jöjjenek ki elsőnek ők, és ellenőrizzék, hogy mi történt. Természetesen még csak választ sem kaptunk. De az igazi csúcs az volt, amikor úgy szerettük volna helyreállítani a megsemmisült adatállományt, hogy visszakérjük, elkérjük az ÁSZ-tól azokat az iratokat, számítógépes adatfájlokat, amiket az azt megelőző négy különböző ellenőrzésben kértek el tőlünk, meg is adtuk itt több ezer beszkennelt dokumentumról beszélünk és rengeteg egyéb anyagról , adják vissza nekünk a saját anyagainkat, amit mi készségesen az ÁSZ-nak adtunk a korábbi ellenőrzéseknél. Az ÁSZ ezt megtagadta. Annyira megtagadta, hogy perre kellett mennünk, és a pernek az lett az eredménye, hogy első és másodfokon egyébként mindenben nekünk adott igazat a bíróság. Majd a fideszes hatalomgyakorlás másik szereplője, a Kúria lépett be a történetbe, amely megsemmisítette vagy megváltoztatta, egész pontosan az első és másodfokú ítéletet, és azt mondta, hogy minden jó és szép az, ami történt, valójában nem kell nekünk visszaadnia az ÁSZ-nak ezeket a dokumentumokat. Ennyiben segítette az ÁSZ a pártok, jelen esetben a DK működését, illetve azt, hogy szabályszerűen lehessen működnünk. De akkor reagálok egy mai friss hírre, mert az a hír, hogy az ellenzéki pártalapítványokat is súlyosan elmarasztalja az Állami Számvevőszék. Ez, kérem szépen, olyan súlyos elmarasztalás, hogy a közleményben a „törvénytelenség” szó szerepel. Például azt hiányolta nálunk az Állami Számvevőszék, a DK pártalapítványánál, hogy a vezető tisztségviselők juttatásai nincsenek feltüntetve. Mi megírtuk az ÁSZ-nak készséggel, hogy azért, mert nincsenek ilyenek, a vezető tisztségviselők nem kapnak juttatásokat. Erre azt írták önök válaszul, elnök úr, hogy őket ez nem érdekli, a nulla forint is juttatás, úgyhogy legyünk szívesek akkor legközelebb majd arról is nyilatkozni, és ugyanúgy elmarasztaltak, minthogyha bármilyen valódi visszaélést találtak volna. Megyek tovább: az Állami Számvevőszék szerepe kellene hogy legyen, hogy ha az állami vagyonnak, az állami támogatásoknak a felhasználása kapcsán szabálytalanságot észlel, korrupció gyanúja merül föl, akkor ő lép, feljelentést tesz és intézkedik. Tehát van egy korrupció elleni harc funkciója az Állami Számvevőszéknek a jogszabályok szerint. Na, most ehhez képest az elnök úr, Domokos László elnök úr néhány hete a következőt mondta a korrupció kapcsán, idézem önt, elnök úr: a korrupció emlegetése a nyomásgyakorlás, a befolyásszerzés egyik politikai és gazdasági eszköze, a visszaélések hangoztatását mintha egyesek arra szeretnék felhasználni, hogy kiterjesszék befolyásukat egy adott területre, csoportra, netán az egész államra. Jól értem? Tehát nem a korrupció az ön baja, elnök úr, hanem a korrupció felemlegetése? A korrupció szóvá tétele az ÁSZ elnökének a problémája? Nem arról beszél, hogy hogyan küzdene a korrupció ellen, hanem arról, hogy egyesek szóvá teszik, hogy itt-ott korrupció van, kellene lépni? Merthogy így értelmezhetők ezek a mondatai. Azt is mondja, folytatom az idézetet: ahhoz, hogy valakire ráragasszák a „korrupt” bélyeget, nem kell különösebb bizonyíték, az érintett nehezen tudja magát tisztázni. Hát, nagyon sajnáljuk Tiborcz Istvánt, hogy rá lett akasztva ez a helyzet, az apósát is rendkívüli módon sajnáljuk, hogy a korrupció bélyegét rásütötte a sajtó meg az ellenzék, nyilván valós adatok alapján. De felemlegethetem a Nemzeti Bank alapítványainak az ügyét. Azért sem harcolt az Állami Számvevőszék, hogy az odakerülő állami vagyonnak a későbbi felhasználása vagy a költések, mondjuk, nyilvánosak maradjanak. Egy szavuk nem volt akkor, amikor itt a fideszes többség a kilencedik alaptörvény-módosításban ezt úgy módosította, hogy nem kell nyilvánosságra hozni, nem kell közérdekű adatigénylésben kiadni ezeket az adatokat. Hol volt ekkor az ÁSZ? De konkrét működéssel kapcsolatos része is van az ÁSZ-beszámolónak. A működés kapcsán is jó sok technikai, ha úgy tetszik, apróbb, de mégiscsak fontos kritika fogalmazható meg. Nem igaz az, hogy rendben van és szabályszerűen működik például az önök azon elektronikus rendszere, ahova a vizsgált szervezeteknek fel kell tölteni a különböző dokumentumokat. Rengeteg technikai, informatikai probléma merül fel, ezeknek a gyors megoldása nem szokott menni az önök hivatalában, rengeteg tapasztalatunk van erről is. Nincs mód a feltett kérdések pontosítására, ezért aztán maguk az ÁSZ munkatársai szokták nekünk mesélni ellenőrzés kapcsán, hogy különböző szervezetek ugyanazokra a kérdésekre egészen mást válaszolnak, hiszen máshogy értelmezik azokat a kérdéseket. Ha hibákat jelzünk, akkor ennek semmilyen foganatja nincs. Az elmúlt tíz évben sem a DK-nál, sem a DK pártalapítványánál egyetlenegy jelzésünkre, amikor kérik, hogy 15 napon belül reagáljunk egy jelentésre, soha nem volt egyetlenegy eredménye sem annak, hogy leírtuk, hogy de ennek vagy annak a megállapításnak semmilyen ténybeli alapja nincsen. Mondok példát: leírták, hogy nincs leltár, pedig leadtuk a leltárt. Teljesen mindegy, hogy ezt jeleztük, önök ugyanúgy, változatlanul benne hagyták ezeket a hibás dolgokat a végső jelentésben, tehát tulajdonképpen nincsen oda-vissza kapcsolat a szervezetek között ilyen értelemben. Irreálisnak tartjuk az öt nap bekérési határidőt. Egy nagyobb szervezetnél ez nagyon sok anyagot és nagyon sok dokumentumot jelent mondom, több ezer dokumentumról és akár tízezernyi oldalról beszélünk , a kisebb szervezeteknél, az előbb említett civil szervezeteknél pedig olyan adminisztratív terhet, aminek a teljesítését, ismerve a magyarországi civil szervezetek helyzetét, nem lehet elvárni tőlük öt napon belül. Nincs mód hiánypótlásra, erre nincs lehetőség az ÁSZ rendszerében, és már nincsen mód az önök megállapításai kapcsán bírósághoz fordulni. Ezt sokszor elmondtuk az elmúlt tíz évben, hogy nincs jogorvoslati lehetőség, és ezt nagy problémának tartjuk, az egész rendszer egyik kulcspontjának. [[13.10]] Összegezve tehát, a DK álláspontja az, hogy a feladat, az fontos lenne, hogy rendben el legyen látva, a közpénzek elköltésének az ellenőrzése egy normális országban fontos funkció, ámde a jelenleg pártállami számvevőszékként működő Számvevőszék ezt semmilyen módon nem látja el, politikai bunkósbotként működik, ezért sem az ÁSZ ilyen működését, sem nyilván ezt a beszámolót a DK semmilyen módon nem fogja tudni támogatni. Köszönöm szépen, elnök asszony.
Köszöntöm képviselőtársaimat. Most a KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Vejkey Imre képviselő úr következik, megadom a szót. Parancsoljon!
Tisztelt elnök asszony, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Domokos László ÁSZ-elnök Úr! Alelnök Asszonyok! Kedves Kollégák! Mindenekelőtt szeretném megköszönni Domokos László ÁSZ-elnök úrnak 12 éves pártatlan szakmai munkáját [[Derültség az ellenzék soraiban.]] , melynek eredményei kimagaslóak. Rendkívül visszatetsző volt az imént hallott felszólalás Sebián-Petrovszki László képviselőtársunk részéről, amikor méltatlanul pártállami idők hangulatát próbálta rávetíteni arra a szabad és független szervezetre [[Derültség az ellenzék soraiban.]] , amit 12 év óta az ÁSZ megtestesít. Valószínű, az ő idejükben fennállott dolgokat próbálta idevetíteni a tisztelt Ház elé, azonban jelen esetben nem erről van szó, és arra is felhívnám tisztelt képviselőtársam figyelmét, hogy ha a napirendi pontot megnézzük, akkor az ÁSZ 2021. évi beszámolójáról van szó, és nem arról, hogy tegnap, tegnapelőtt mi történt. Nyilván azokra is van elnök úrnak megfelelő válasza, de jelen esetben a 2021. évi beszámoló a napirend tárgya. Elmondható, hogy az elmúlt 12 évben az ÁSZ-ellenőrzések kapcsán megtett intézkedések révén javult a köztestületek közpénzügyi helyzete és közfeladat-ellátása. A költségvetési szervek többségénél pedig a közpénzekkel és a közvagyonnal való törvényes, átlátható működést támogató kontrollkörnyezet kialakításra került. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Állami Számvevőszék a 2021. évi beszámolójában éppúgy, mint az előző 12 évben teljes mértékben eleget tett a törvényben meghatározott kötelezettségének, és elvégezte tervezett feladatait: a központi költségvetés végrehajtásának, az államháztartás gazdálkodásának, az államháztartásból származó források felhasználásának, illetve a nemzeti vagyon kezelésének az ellenőrzését. Fontosnak tartom továbbá kiemelni annak jelentőségét, hogy az Állami Számvevőszék a 2021. évben képessé vált arra, hogy egyidejűleg értékelje az összes magyarországi önkormányzat és hivatalainak integritását, illetve a működést meghatározó alapvető szabályozási környezetük kialakítását. Az Állami Számvevőszék a 2021. évben közel 4 ezer, az önkormányzati alrendszerbe tartozó intézménynél folytatott integritás megfelelőségére irányuló monitoring típusú ellenőrzést, illetve elvégezte a választói szavazatok 1 százalékát el nem érő pártok teljes körű átvilágítását. Ez összesen 173 párt ellenőrzését jelentette, az ÁSZ emellett 209 köztestület, 127 költségvetési szervezet, illetve 356 gazdasági társaság integritását is ellenőrizte. Az ÁSZ a fentieken túl elvégezte hét, fenntartóváltozáson átesett felsőoktatási intézmény ellenőrzését, valamint a központi költségvetési szervek vagyongazdálkodásának ellenőrzését is, továbbá négy jelentős beruházást, a nemzeti tulajdonú gazdasági társaságok esetében pedig fizetőképességet veszélyeztető helyzet kialakulásának kockázatát értékelte. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Országgyűlés 2021. június 15-én fogadta el azt a határozatot, melyben egyfelől megerősítette tudásmegosztó és tanácsadó tevékenységét az ÁSZ-nak, másfelől pedig kimondta, hogy támogatja az ÁSZ tanácsadó szerepének az erősítését a közpénzügyi helyzet törvényességének javítása, a közfeladat-ellátás eredményessége, valamint a közbizalom erősítése érdekében. Ez a típusú tevékenység az ÁSZ 2021. évi működésének egyik fókuszpontjává vált. Ennek eredményeként az ÁSZ különféle tudástermékekkel támogatta az ellenőrzött szervezetek vezetőit, elemzéseket készített, tudásmegosztó konferenciákat és szemináriumokat szervezett. Ellenőrzéseinek tapasztalataira támaszkodva pedig online képzéssorozatot indított a jegyzőknek, az önkormányzati intézmények vezetőinek, a gazdasági vezetőknek, továbbá a köztestületek és a központi alrendszer vezetőinek is. Az ÁSZ képzéseit a 2021. évben 778 szervezet vezetője végezte el. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az ÁSZ a 2021. évben is átláthatóan, szakszerűen, közérthetően, illetve hiteles, validált alapok és információk alapján működött és tájékoztatta a nyilvánosságot. Mindezek alapján a KDNP parlamenti frakciója támogatja az Állami Számvevőszék 2021. évi B/24. számú beszámolójának az elfogadását és a beszámoló elfogadásáról szóló H/201. számú határozati javaslatot. Köszönöm. Kérem, támogassák önök is, és köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka következik. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Köszönöm a szót. Rendhagyó vitákat folytatunk mi minden évben, és azt kell mondjam, ha csak a szűken vett számvevőszéki tevékenységről vitáznánk, akkor is lenne közöttünk azért termékeny polémia. Még a sokszor idézett Nyikos László képviselősége övezte korszakban rengeteget beszéltünk n-2 szabályról, pontosabban annak a hiányáról. Rengeteget beszéltünk arról, hogy a közpénzügyi ellenőrzés során ki kerül be a körbe, és ki marad ki a körből, de a mai felszólalásomat majd sokkal inkább talán az alternatív tevékenységek közé tartozó megnyilatkozások köré szeretném felfűzni. Igen, széles körben azért furcsa érzéseket vált ki, amikor azt halljuk az ÁSZ-tól, hogy a nemzeti vagyon védelme érdekében volt indokolt a felsőoktatási intézmények modellváltása, miközben itt egy olyan modellel találjuk magunkat szembe, ahol nincsenek empirikus tapasztalataink az ellenőrizhetőségről, de vélelmezhetjük azt, hogy sokkal nehezebben férünk hozzá az igényelt információtömeghez, mint eddig a klasszikus modell szerint. Tehát sok mindent lehet a modellváltásról mondani, bele lehet képzelni azt is, hogy hatékonyságnöveléshez vezet, bár én meglehetősen visszafogott vagyok ebben a kérdésben, de azt egészen biztosan nem mondanám, hogy az ellenőrzés mikéntje könnyebb lesz, mint eddig. Ugyanakkor az önkormányzatok pénzügyi egyensúlya kapcsán is az eladósodás rendszerszintű kockázata még a vizsgált időszakban önök szerint nem állt fenn vélelmezem, hogy erről azért majd kicsit mást mondana az ÁSZ , és az államadósság-csökkentés fenntarthatóságának kérdésköre is ilyen. Ez egy régi vita közöttünk. Én 2010 óta vagyok itt, és ér az a megtiszteltetés, hogy szót kaphatok a nemzet templomában, és már akkor sokat rágtuk az önök fülét azt illetően, hogy ezermilliárdos nagyságrend csak az államadósság kamattörlesztési terhe. És nyugtatgattak minket nagyon sokáig, hogy á, semmi gond, majd kinövi a magyar gazdaság, nézzük meg a GDP-adatokat, nézzük meg a GDP-arányos államadósságot, és szépen lassan letornásszuk. Csak hát, az a gond, hogy a világgazdaság már csak olyan, hogy tízévente jön egy ciklikus válság, és ha minden esetben megtesszük azt, hogy a 80 százalékról 70 felé nagy nehezen aprólékosan leküzdött GDP-arányos államadósságot utána visszatornásszuk fél év, egy év alatt 80-ra, nem tudom, melyikük gondolja azt, hogy nem jön majd a következő válság öt vagy tíz év múlva. Tehát egészen biztos, hogy az államadósság-menedzsmentről folytatnunk kell vitákat. Javasolhatunk mi, ellenzékiek egészen más modelleket. Sok mindennek nevezhetjük az államadósság-menedzsmentet, de fenntarthatónak semmiképpen sem. [[13.20]] A helyzet az, hogy ez ugyanis tényszámok alapján derül ki. És ha most valaki megnézi a költségvetési tervezetet, nagyjából egy hasonló, ezermilliárdot azért meghaladó törlesztési kötelezettséggel fog találkozni. Gondoljanak bele, kedves képviselőtársaim, kedves elnök úr, mi lenne, ha ennek az összegnek csak a felét minden évben nemzetstratégiai célokra fordíthatnánk. Évente másfél országos bérlakásprogram kijönne belőle, hogy csak egy példát mondjak. Azt is látjuk, ha csak az áfa- és az szja-bevételi várakozások vizsgálatát nézzük „A költségvetési politika Covid-19-járvány alatti alakulása” című dolgozatban, hogy itt bizony egyetértésre is találunk; én a következtetéseket hiányolom egy kicsit. Most egy olyan időszakban vagyunk, amikor az 5100 milliárdos áfabevételi várakozás rövid idő alatt felmegy 7000 milliárdra, tehát 30 százalékkal valamilyen okból sikerült megnövelni a várakozásokat. Ezzel kapcsolatban következtetéseket kellene levonni. Én feltételezem, és rettegek tőle, de remélem, hogy nincs így: ugye, nem akar áfát emelni Magyarország Kormánya? Mert ha a 27 százalékos áfát nem akarja megemelni [[Dr. Kovács Zoltán: Rémhírterjesztés!]] , akkor azért meg kellene magyarázni azt, hogy egy 30 százalékos bevételi növekményt ugyan mitől vár. A fogyasztás persze, természetesen az elmúlt időszakban is a választás előtti osztogatások hatására azért érezhető módon felpörgött, és önmagában is nőjön a fogyasztás, nincs ezzel semmi gond, itt az ellendrukkerség az, ami elítélendő szerintem. De önmagában ilyen fogyasztási többletet kimutatni mi nem tudunk. Ha elköltünk minden, április előtt kiosztott pénzt ez egyébként nagyjából már realizálódott a piacon, talán ebben meg tudunk egyezni , akkor sem látjuk azt, hogy az áfabevételi várakozások ilyen szinten tarthatók lennének. Ugyanezt gondolom az inflációs várakozásokról is. De ahol itt komolyabb viták alakulhatnak ki közöttünk, ez a politikai szcénát illető megszólalások. Tehát az, hogy az ÁSZ még a sérült gyerekekkel foglalkozó civilek szervezeteit is beleteszi egy nagy kalapba, ami a közélet befolyásolására alkalmas civil szervezetekről szól, még akkor is kiveri a biztosítékot, ha amúgy ártalmatlan dolog lenne, adott esetben egy implementált nemzetközi szabályrendszer szerint vizsgálni minden civil szervezetet. Tehát arra kérem önöket, hogy ügyeljünk minden finom szóra, és a kommunikáció során is oszlassák el a kételyeinket. Tehát most álljunk itt meg nyitottan, kérdezzük meg azt, hogy mondjuk, a CÖF, amely a közéletet demonstratív módon és brutálisan befolyásolja nem mindig a saját pénzéből teszi ezt , miért nem szerepel vajon ebben a kalapban. Elképzelhető, hogy van rá szakmai válasz, de akkor a mai beszámoló vitájában sokat segítenének rajtunk, ha ezt megosztanák velünk. Ugyanígy az állatmentő, hajléktalanokat segítő, hátrányos helyzetű gyermekekkel foglalkozó szervezetek kapcsán szintén felmerül ez a kérdés, hogyan lehet szakmai protokollok alapján megmagyarázni azt, amit egyébként széles körben vegzatúraként éltek meg. Tehát itt van azért ennek egy szubjektív része is, hogyan éli meg az adott szervezet, hogy bekerül ebbe a körbe, bekerül ebbe a kalapba, amikor a Civil Összefogás Fórummal ugyanez nem fordul elő. Az utóbbi időben a pedagógusokat illető, a tanárok meglehetősen alacsony fizetése körül kibontakozó vita során is azért sikerült komoly tüzeket, komoly lángokat gyújtani, ugyanis az Állami Számvevőszék egy pénzügyi kultúrájukról szóló jelentést tett közzé, ahol szerintük a megkérdezettek 86 százaléka azt válaszolta, hogy rendelkezik valamilyen nagyságrendű megtakarítással. Ne vitassuk azt, hogy valóban 86 százalék ezt válaszolta, hiszen akkor mi értelme lenne a közöttünk lévő vitának, ha nem hinnénk el azt, amit a másik mond. A helyzet az, hogy arról már nem volt szó, hogy milyen nagyságrendű, milyen mértékű megtakarítással rendelkeznek az érintettek, idesorolhatóe például egy lakáscélú előtakarékosság, aminek az állami támogatását éppen a mostani kormány szüntette meg. Tehát lehet, hogy valaki kötött egy jó, államilag támogatott ltp-szerződést, de az is lehet, hogy ehhez már nem járt semmiféle támogatás. Megtakarításként egy statisztikai sorban el lehet adni, ugyanakkor nem biztos, hogy az érintett állampolgár ezzel jóval előrébb tud jutni. Azt is látjuk, hogy itt olyan honfitársainkról beszélünk, akik adott esetben nettó 170 ezer forintot visznek haza. Tehát az ő esetükben az átlagos megtakarítási hajlandóságnál nagyobbat vizionálni és valamifajta jólétüket feltételezni, ez több mint sértő az érintettekre nézve; ez megint csak egy olyan megszólalás, ami talán nem tartozik a Számvevőszék alapportfóliójába, tehát feltételezzük, hogy nem ez volt a cél, viszont rettenetesen rosszul sikerült a kivitelezés. Hasonló a véleményem a Számvevőszék „nem kellenek mindenáron az uniós források” című megszólalásáról is, hiszen én a patrióta gazdaságpolitika nagy híveként, igen, üdvözölve fogadnék egy olyan állapotot, amikor a magyar nemzetgazdaság önerőből, ez furcsa lesz tőlem, de a saját hajánál fogva kihúzza magát a bajból, erősödik, gyarapodik, és képes arra, hogy önerejénél fogva a szülőföldön boldogulást is biztosítsa, nem lenne innen elvándorlás, nem mennének el több százezren kényszerből, a bérek tisztességes módon növekednének. (A jegyzői székben dr. Tiba Istvánt Földi László váltja fel.) Én nagyon szeretnék egy ilyen víziót megélni még az életem során, de azt látom, hogy a vizsgált alany, tehát a jelentés által vizsgált alany, Magyarország Kormánya homlokegyenest az ellenkező irányba indul el. Tehát feltételezem, hogy van neki egy dealje a német autógyártókkal, ami arról szól, hogy igen, a politikai szférában mondunk néha nagyobbakat, erősebbeket, mint amit egyébként elfogadna az Európai Unió, de azért a ti multi cégeitek számára lényegében mindent megengedünk Magyarországon. És azt látjuk az utóbbi évtizedben, hogy ezen multi cégek kiszolgálása mesterfokon zajlik, vissza nem térítendő állami támogatásokkal, egy nagyon kedvező klímával és azzal, hogy a tudatosan gyengített forint szintén ezeknek a multiknak a malmára hajtja a vizet, és amikor a közteherviselés felé mozdulnánk, mint a tegnapi napon a globális minimumadó tervével a Gazdasági bizottságban, akkor egy óra alatt lesöprik az ezt illető terveket, nehogy már a 9 százalékos társaságiadó-kulcshoz képest egy igazságosabb terhelés érje a multikat. Azt látjuk, hogy ezzel a politikával évente több ezer milliárdot engednek ki egyébként elért nyereséget az országból adózatlanul, és a társasági adót illető visszásságok miatt még több száz milliárd forintnyi társaságiadó-bevétel nem jelenik meg az országban. És azt látjuk, ha megvizsgáljuk az önök áfabevételeit, hogy mennyit szednek be, illetve megvizsgáljuk a társaságiadó-bevételt, óriási szakadékot látunk a kettő között, pedig ezeknek sokkal-sokkal közelebb kellene állniuk egymáshoz. Azt látjuk, és elnök úr személyes véleményére leszek kíváncsi a következőkről, voltak önöknek nagyon nagy ívű közzétett tanulmányaik, elképzeléseik, amelyek a demográfiai területet érintették; és a bizottsági ülésen alelnök asszony volt olyan szíves, reagált ezekre, egyébként korrekt módon, és elmondta, hogy itt alapvetően nem számvevőszéki belső anyagokról vagy egy belső agytrösztről van szó, hanem közzétesz nagyon sok olyan tanulmányt, elemzést, elképzelést a Számvevőszék is, amellyel, gondolom, azért valamilyen fokon tud azonosulni. Tehát biztos, hogy nem az általa Soros-szervezetnek titulált civilek tanulmányait teszik közzé; feltételezem, hogy valami olyat, ami azért a saját világképbe, dimenzióba belefér. A bizottsági ülésre való felkészülés során én 2011-es tanulmányokat, publikációkat is láttam, találkoztam persze elnök úr azon nyilatkozatával és a munkatársak azon nyilatkozataival, amelyek szerint látszanak a magyar családpolitika eredményei. És itt álljunk meg egy szóra azért, én nagyon-nagyon örültem, amikor a termékenységi mutató felment 1,55-re, 1,57-re, tehát azt láttuk, hogy a 2010-es, kétségkívül tragikus demográfiai helyzethez képest valami megmozdult, egy 25 százalékos növekedés a termékenységi arányszámban. Na de, a Fidesz jellemzően ott követi el a hibát, hogy a mi országunk határáig folytatja a vizsgálatot, és nem nézi meg azt, hogy mi történt a környező országokban. Van ugyanis egy demográfusszakma, amely visszapótlódásnak nevezi azt a folyamatot, hogy a volt szocialista országok mindegyikében elbarmolt nem tudom szebben mondani gazdaságpolitikai elképzelések következtében bezuhant a születésszám, lényegében az összes posztszocialista országban. Nálunk a Bokros-csomag átkozott és soha eléggé nem szidható hatásai elnyújtották ezt a demográfiai katasztrófát, és nagyon sokáig egy egész huszon-valamennyi volt a termékenységi arányszámunk, miközben a környező országoknál ez már helyreállt és az 1,5 környéki szintig felment, visszapótlódott, így hívják. Egy ország volt, ahol ez nem következett be időben, Magyarországnak hívják. És ekkor jött a 2010-es kormányváltás, és szerencsére ez a szakma által visszapótlódásként ismert és még egyszer mondom, minden környező országban bekövetkező folyamat nálunk is bekövetkezett. Örüljünk neki! Ma már elmondtam, hogy aki ebben ellendrukker, az szerintem hazaáruló, és ezt tartani fogom. De amikor olyan megállapítást tesz az ÁSZ, hogy a magyar családpolitika pozitív hatást gyakorol a demográfiai folyamatokra, vitatkozzunk róla! Biztos, hogy van pozitív hatás, ne vitassuk el, de önmagában ezt a visszapótlódást beállítani kizárólagosan a kormány eredményének, miközben a gyermeknevelési cikkek áfatartalma uniós rekorder, miközben a családi pótlék és a családi adókedvezmény összege is a hatalmas infláció folytán felerészben elpárolgott 2010 óta, legalábbis túlzás. A lakhatási program hiányáról már ne is beszéljünk. [[13.30]] Volt ugyanakkor az önök egyik tanulmányában egy nagyon-nagyon érdekes kezdeményezés. Az egyikben az volt, hogy évente 110 ezer élveszületés kellene pár éven belül, és akkor megállítható lenne a népességcsökkenés. Hát, szeretném jelezni, hogy ha itt minden sikerül és mindent jól csinálunk, harmincéves folyamat lesz megállítani, nullára hozni ezt a dolgot. Az évente 110 ezres élveszületési számnak a matematikai esélyét sem látják a szakmában. Én nem tudom, hogy az Állami Számvevőszéknél ezt ki hogyan, milyen alapon látta. Szép cél, beszéljünk róla, de megvalósíthatatlan sajnos Magyarországon, és bárcsak ne lenne igazam! Ugyanakkor azt el kell mondanunk, hogy a „Gyermekfedezetű juttatás a nyugdíjrendszerben” című tanulmány, elképzeléscsomag általam nagyon-nagyon támogatható. Nagyon örülnék, hogyha az ÁSZ egyébként egy tíz éve megjelent ötletet felkarolna, és végiggondolná azt, hogy hogyan lehet a nyugdíjrendszeren keresztül dotálni azt, hogy ha valakinek sok gyermeke van, ők a szülőföldön boldogulnak, itt válnak adófizetővé; de mi, jobbikosok szintén nagysárendileg tíz éve beszélünk a szülőtámogatási járadék nevű intézményről, melynek az a lényege, hogy a munkaerőpiacon dolgozó gyermek, ha már úgyis befizette az adóját, ennek egy részéről dönthessen úgy, hogy azt utalják át a szüleinek, és pótolják ki a szülők nyugdíját ebből, vagy az életben maradt szülőét, ha egy szülőről beszélünk, de mindenképpen támogathassa a szüleit egy egyszerű adójóváírás-szerű formulával. Itt ez a felmerült ötlet lényegében azt célozza, hogy a már dolgozó gyermek járulékaiból egy meghatározott összeg, egy elkülönített gyermekfedezeti számlára kerüljön, és egy havi fix összegben lényegében átalányként ismernék el az anya befektetett erőfeszítéseit. Itt egy gyermek után a számítások szerint tíz évvel ezelőtti számításokról van szó akár 12 ezer forintnyi juttatás is elképzelhető lenne. Ez egy nagyon jó javaslat. Én elvárnám az ÁSZ-tól, hogy ha egyszer felkarolta, akkor legyen erről most is véleménye, mondja el, hogy hogyan tudná keresztülvinni ezt a mostani rendszeren, hogyan tartaná elképzelhetőnek, hogy a parlament keresztülvigye, és támogatom önöket abban, hogy ha már demográfiai célokról beszélünk, ezt a kiváló ötletet karolják fel, vegyék újra elő, és folytassunk róla termékeny vitát. Összességében nem árulok el titkot azzal, hogy a jelentést nem áll módunkban elfogadni, de egyes ilyen részegységek mentén nagyon-nagyon fontos lenne termékeny vitákat folytatnunk egymással. Köszönöm a figyelmet.
A Momentum képviselőcsoportjának vezérszónoka Tóth Endre képviselő úr. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Asszony! Ha létezne „az év legrosszabb munkaadója” díj, akkor az utóbbi időszakban az Állami Számvevőszék abszolút esélyes lett volna erre, ezzel párhuzamosan pedig Domokos László „az év legrosszabb főnöke” díjra pályázhatna magabiztosan. Hiszen nem sok olyan cinikus és érzéketlen munkaadó akad, aki karácsonyi üdvözlet helyett száz dolgozójának fenyegető hangvételű levelet küld, amivel távozásukat akarja kikényszeríteni. De olyat is ritkán hallunk, hogy egy munkaadó saját tapasztalt és jó munkakultúrájú dolgozóinak hatvanfős csoportját a velük való előzetes kommunikáció nélkül a nyilvánosságban, e ház falai között ajánlja fel a munkaerőpiacon jelentkező hiány csökkentésére. Elnök úr, úgy tűnik, egy középkori hűbérúrnak képzeli magát, és jobbágynak tartja a dolgozóit, hogy a megkérdezésük nélkül rendelkezik a munkaerejükkel. Szintén hűbérúri szemléletre utalnak az elnök úr következő szavai: „Remélhetőleg hamarosan csak olyan emberek dolgoznak az ÁSZ-nál, akiket én vettem fel.” Ezek a személyes kontroll beteges vágyát mutató szavak nem illenek egy független intézmény vezetője szájába. Domokos László mégis ezt mondta az ÁSZ munkatársai szerint. Az Állami Számvevőszéknek a kormányzati hatalom ellensúlyaként kellene működnie, szavatolni a közpénzekkel való felelős gazdálkodást, visszaszorítani a korrupciót; mindezt pedig a törvények előírásai szerint minden más szervezettől szigorúan függetlenül. És hát pontosan tudjuk, hogy sok szervezettől független ugyan az Állami Számvevőszék, de azért két kivétel mégis akad. Talán már képviselőtársaim is sejtik, hogy ez a kettő a Fidesz meg a KDNP. Nem jelölhető az Állami Számvevőszék elnökének olyan személy, aki a megelőző négy évben tagja volt a kormánynak, vagy bármely párt országos szervezetében választott vezetői tisztséget töltött be. Ez áll a vonatkozó törvényben. Nos, Domokos László 1991-ben lépett be a Fideszbe, volt a Fidesz országgyűlési képviselője, frakcióvezető-helyettese, választmányi tagja, és máig híven szolgálja a párt érdekeit. Minden, csak nem egy független ember. Az előbb a teremben elcuppant elvtársi csók is ezt bizonyítja. [[Derültség a Momentum padsoraiban.]] Nyilván egy pártkatona vezetővel nem meglepő, hogy az Állami Számvevőszék nem tudja ellátni a hatalmi ellensúly szerepét, de legyünk őszinték: meg sem próbálja. Az ellenőrzési gyakorlatát a Fidesz-pártközpontból állandó vastaps kíséri, a kommunikációját hallgatva pedig az a gyanúja támad az embernek, hogy a közleményeiket a Pesti TV munkanélkülivé vált szövegőrei szerkesztik. Az ÁSZ akkor és olyan szabálytalanságokat tár fel egy-egy ellenőrzött szervezetnél, ami épp jól jön a kormánypártnak. Ráadásul míg az ellenzéki pártokat szinte állandóan büntetéssel sújtja mondvacsinált okokra hivatkozva, a Fidesznél és a KDNP-nél rendre mindent a legnagyobb rendben talál. Ha az ÁSZ munkáját figyeli az ember, kicsit Oroszországban érezheti magát. Ha pedig az ÁSZ egy kormánypárti önkormányzatnál talál súlyos átláthatósági hiányosságokat mint ahogy azt tette a belvárosi ingatlangazdálkodás területén , akkor marad egy kis ejnye-bejnye, de nem ellenőrzi a problémák javítását az ÁSZ. Hiába emelte fel újra és újra a szavát érte dr. Szigeti Flóra, a Momentum belvárosi képviselője, a kerületi ingatlan-nyilvántartás továbbra is átláthatatlan. Ezek után már senki nem lepődött meg azon, hogy akkora ingatlanpanamát ütött nyélbe az önkormányzat fideszes vezetése, hogy az még a kormányhivatal fideszes vezetőjének, Sára Botondnak is kínos volt. De hogyan is várható az Állami Számvevőszéktől a törvények betartása? Milyen erkölcsi alapon kéri számon más szervezeteken a szabályszerű és etikus működést, amikor saját maga sem tartja be az ország törvényeit, és visszaél a kiszolgáltatott helyzetben lévő munkavállalóinak jogával? Ma már több jogerős ítéletből tudjuk, hogy az ÁSZ törvénysértő módon sorolta vissza munkavállalóit alacsonyabb fizetési kategóriába, havi 70-220 ezer forinttal csökkentve a bérüket. Nyilvánvalóan azért, hogy távozásra bírják őket. Tapasztalt, korábban vezető pozíciót betöltő munkatársak kerestek így annyit, mint egy gyakornoki programból kikerülő friss munkavállaló. Ez nem más, mint munkahelyi terror és belső tisztogatás a munkavállalók között. A cél is egyértelmű: azokat akarták elűzni, akik 2010 előtt kerültek a szervezethez, és szakmai alapon meg tudták ítélni, jól dolgozike Domokos László. A fideszes pártkatona elnök a szakmai függetlenség szervezeten belüli utolsó bástyáit is le akarta rombolni. Sajnos, jelentem, hogy ez sikerült. Az évi 10 százalékot meghaladó fluktuáció és a belső tisztogatások hatására alig maradt mára tapasztalt szakember, tapasztalt számvevő az Állami Számvevőszéken. A mindennemű függetlenségtől és szakmai autonómiától megtisztított Állami Számvevőszékből így ma nem más, mint a Fidesz-KDNP közpénzügyi árnyékszervezete és kommunikációs bunkósbotja maradt. Ilyen körülmények között a beszámoló elfogadására egy demokratikus értékeket képviselő párt számára nincsen mód. Ezért a Momentum sem támogatja ezt a beszámolót. Helyette azt ajánljuk Domokos elnök úrnak, hogy az ÁSZ-vezetőség belső tisztogatásoknál használt szavajárásával élve, éljen a kiégéstől való megóvás lehetőségével, és mondjon le elnöki pozíciójáról. Köszönöm. [[Taps a Momentum padsoraiban.]]
Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Gurmai Zita képviselő asszony következik. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen, elnök asszony. Tisztelt Ház! Az Állami Számvevőszék beszámolójának megítélése tekintetében nem sok minden változott a tavalyi évhez képest. Idén is sokkal inkább egy látványos, színes, szagos tájékoztatót sikerült készíteni a valós állapotokat bemutató dokumentum helyett. Felvételizőknek kiváló brosúra lehetne egyetemválasztáshoz, de az Állami Számvevőszék valódi szerepére nem igazán derül fény belőle, inkább az, hogy újabb és újabb ábrák és diagramok kiötletelését várja az ÁSZ mindenkori vezetése. Hiába hivatkozik számtalanszor a függetlenségre, illetve a szakmai segítségnyújtásra a beszámolóban, az elmúlt években sokkal inkább a politikai utasítások következetes végrehajtójaként viselkedett a szervezet. A kormánypártok gazdálkodása, kampányolása valahogy mindig a legnagyobb mértékben rendben van, ellentétben az ellenzékkel, ahol súlyos milliárdokat is kiszabnak bírságként, ha éppen ez a politikai utasítás. Ne feledjük, hogy az ÁSZ rendszerint éppen azoknál a szereplőknél talál pénzügyi hiányosságokat, melyek ellen Orbán Viktor kormánya hadjáratot folytat. Így van ez a választások környékén az ellenzéki pártoknál, korábban az MTA kutatóintézeteinél vagy a Színház- és Filmművészeti Egyetemnél. Ha már SZFE. Az egyetemi modellváltást követően hiába folytattak le ellenőrzést, ennek eredményéről túl sokat nem sikerült megtudni, csupán annyit említenek, hogy az Állami Számvevőszék levélben hívta fel az érintett egyetemeket fenntartó kuratóriumok elnökeinek figyelmét az ellenőrzés megállapításainak jövőbeli hasznosítására, a rendelkezésre álló vagyon pontos számbavételére. [[13.40]] Hogy ez a gyakorlati hatásokat tekintve mit is jelent, sajnos nem tudni. A beszámoló egyebekben is igen szerény a konkrétumokban, főleg általánosságokat ír. Mindössze néhány alkalom az, amikor érdemi állásfoglalást lehet kiolvasni a sorok között. Épp ilyen az az alkalom, amikor az ÁSZ elemzése diplomatikusan, de legalább kritika tárgyává teszi a kormány gazdaságpolitikáját, hivatalosan is negatív feliratú pecséttel látva el a költségvetési hiány nagyságát, a versenyképességünket vagy akár a fejlődésünk fenntarthatóságát. Mint látjuk, Domokos László, az ÁSZ elnöke nagyon-nagyon ritkán és visszafogottan fogalmaz meg kritikákat. Például a Ház előtt fekvő 2023. évi költségvetéssel kapcsolatosan nem értett egyet a Pénzügyminisztérium hurráoptimista számaival sem. Viszont ne feledjük, hogy tavaly nyáron éppen ön volt az, aki kitért arra, hogy jól döntött a kormány, amikor nem kért az EU helyreállítási alapjainak egy jelentős részéből, és csak a 2500 milliárd forintnyi vissza nem térítendő támogatásra tart igényt, mert nem akar eladósodni. Ma már viszont ott tartunk, hogy a kormány szerintem bármit megtenne, csak forrás érkezzen az Európai Uniótól; bár lássuk be, nehéz lesz akkor, amikor a korrupciós kockázatokkal semmit nem hajlandók kezdeni. Összefoglalóan megállapítható, hogy a tavalyi helyzethez hasonlóan a beszámoló idén is végtelenül általánosan fogalmaz, konkrétumokat a lehető legkevesebb esetben tartalmaz, adott ügyek vizsgálata pedig végképp nem érhető el. A beszámoló végén például a jelentések felsorolása helyett, ha ezt elfogadja tőlünk, jó lenne azokból egy-egy kiemelkedő bekezdést olvasni, mert jelen formában még csak egy linket sem mellékeltek, amivel azok egyébként megnyithatóvá válnának. Az MSZP például kifejezetten sokat foglalkozott a Mátrai Erőmű megvásárlásával, amely ritkán tapasztalható hatalmas kárt okozott az állami vagyonban, de az Állami Számvevőszék említést sem tesz róla a beszámolójában, ahogy a megelőző években sem tett sajnálatos módon. De nézzünk még egy érdekes részletet a tavalyi évi tevékenységükből! A beszámoló szerint az Állami Számvevőszék 2021-ben, tehát az áttörést hozó 2019. évi önkormányzati választást követő években minden korábbinál nagyobb hatást gyakorolt az önkormányzatok működésére és gazdálkodására, hiszen elvégezte az önkormányzati alrendszer, valamennyi magyarországi önkormányzat és hivatal integritásának ellenőrzését, 3197 önkormányzatét és 1284 önkormányzati hivatalét. Tehát a Covid-járvány idején foglalkozik a közel 3200 önkormányzat átvilágításával, akkor, amikor a kormány azon volt, hogy minél jobban ellehetetlenítse az önkormányzatok anyagi helyzetét. Pedig talán nem teljes átvilágításra lett volna a településeknek szükségük, hanem segítségre; nem kimutatáskészítési segítségre az ÁSZ-tól, hanem anyagi segítségre a kormánytól. Az egyre lehetetlenebb helyzetbe hozott önkormányzatokat ellenőriznék, amelyek még az egekbe emelkedő energiaárakat is megkapták a nyakukba a kormánytól. Inkább segíteni kellene a településeinket. Reméljük, gyökeresen változtat a Fidesz a politikáján, hogy egy év múlva már legyen értelme azt olvasni a beszámolóban, hogy az anyagilag megtámogatott önkormányzatok gazdálkodását hogyan ellenőrizte az ÁSZ. A Magyar Szocialista Párt frakciója nem tudja támogatni az ÁSZ 2021. évi jelentését. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a Momentum soraiból.]]
Most megadom a szót Szabadi István képviselő úrnak, aki a Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Tisztelt Domokos László Elnök Úr! Alelnök Asszonyok! Tisztelt ÁSZ-munkatársak! Áttanulmányoztuk az Állami Számvevőszék 2021. évi szakmai tevékenységéről, működéséről és gazdálkodásáról az Országgyűlés részére benyújtott beszámolót, ami tartalma alapján sokkal inkább tűnik beszámolónak az elmúlt 12 évben elnök úr betöltött elnökségének időszakáról, tekintettel arra, hogy az elnök úr megbízatása ez év július 5-ével lejár. A beszámoló első ránézésre egy alapos szakmai anyag látszatát kelti tényleg vizuális élményekkel gazdagon, ami elsősorban a jelentés valóban jól megszerkesztett infografikáinak köszönhető. Ezen a ponton megjegyezni kívánom, hogy el is várható önöktől az ilyen magas szintű és színvonalú vizualizációs összeállítás, ugyanis a weboldalukon közzétett hatályos szerződéslista szerint havonta 34 millió forintot költenek vizuális termékek, szoftverek bérlésére, hálózatépítésre, szupporttevékenységre, és az elmúlt két évben 300 millió forintért szereztek be licenceket és informatikai eszközöket, ami természetesen produkál egy ilyen szemet gyönyörködtető vizuális élményt. Amennyiben viszont a 130 oldalas dokumentum szöveges részét vizsgáljuk, nehezen lehet a lényeget megérteni. Egyáltalán nem látjuk érvényesülni azt a törekvésüket, hogy az Állami Számvevőszék az ellenőrzések eredményét mindenkor világosan, következetesen és egyértelműen fogalmazza meg. A beszámoló első ránézésre egy alapos szakmai anyag látszatát kelti, de az Állami Számvevőszék egyik alapfeladata, a korrupciós kockázatot jelentő területek értékelése, valamint az integritásprojekt működtetése kevésbé látható benne. Ehhez a törvényi felhatalmazást az Alaptörvény 39. cikke fogalmazza meg, amely szerint a közpénzekkel gazdálkodó minden szervezet köteles a nyilvánosság előtt elszámolni a közpénzekre vonatkozó gazdálkodásával. A közpénzeket és a nemzeti vagyont az átláthatóság és a közélet tisztaságának elve szerint kell kezelni. Az integritásirányítási rendszert a kormány az 50/2013-as kormányrendelettel 2013 februárjában vezette be, amely a korrupció megelőzését elméleti síkon szolgálja, és itt a lényeg: elméleti síkon. És miért mondom ezt? Azért, mert a kormányzati portál szerint az integritáselmélet lényege az, hogy az egyén és a szervezet integritása szoros kölcsönhatásban van egymással; ha az egyén nem azonosul a szervezet értékrendjével, elvárásaival, akkor viszont a szervezet működésének a hatékonysága is csorbulhat. A korrupció megelőzésére a gyakorlatban mindössze annyi történt, hogy a közigazgatási szervekhez integritás-tanácsadókat neveztek ki, és a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen 2013 februárjától integritás-tanácsadó szakirányú továbbképzés indult. Információnk alapján azonban a közigazgatási szervek integritás-tanácsadójának olyan személyt neveznek ki, aki az adott szerv érdemi tevékenységéhez nem képes hozzájárulni, de mondjuk, az integritáselméletről különböző fórumokon nagyszerűen képes beszélni. Az integritás-tanácsadók tehát a korrupciót érdemben nem képesek megakadályozni, mint ahogy a Pénzügyminisztériumban nemrég kirobbant EU-s pályázati csalás is mutatja. De nézzük, mit tesznek önök a korrupció megelőzése és megállítása érdekében! Elnök úr az elnökségének egyik legnagyobb vívmányaként hangsúlyozza, hogy az elmúlt 12 évben a jelentések számának csökkenése ellenére az ellenőrzött szervezetek száma közel 20-szorosára nőtt, és az Állami Számvevőszék 2021-ben 10 544 szervezet ellenőrzését zárta le. Mindez annak köszönhető, hogy az elmúlt évek igen drága technológiai amit már említettem és digitális fejlesztései lehetővé tették, hogy akár több ellenőrzés fusson egy időben, ami állításuk szerint nem ment a minőség, a munka rovására. De valóban így vane ez? A beszámoló szerint az új módszertan lényege, hogy a több ezer ellenőrzöttet azonos program és azonos kritériumok szerint, digitális alapon vizsgálják, amit a mi olvasatunkban akkor képesek végrehajtani, ha az ellenőrzési szempontokat leegyszerűsítik arra a szintre, hogy egy önkormányzatot, egy központi költségvetési szervet, egy állami tulajdonú gazdasági társaságot, egy költségvetési támogatásban részesülő magántulajdonú gazdasági társaságot vagy civil szervezetet ugyanazon feltételrendszer alapján lehessen ellenőrizni. [[13.50]] De melyek ezek az ellenőrzési szempontok? Az Állami Számvevőszék jelentése alapján vizsgálja az adott szerv alapító okiratát, szervezeti és működési szabályzatát, számlarendjét, számviteli politikáját és az ennek keretében elkészítendő szabályzatokat, úgymint leltározási és leltárkészítési, pénzkezelési, értékelési és önköltségszámítási szabályzat; a gazdálkodási szervezet ügyrendjét; a gépjárművek igénybevételéről és használati rendjéről szóló szabályzat meglétét és szabályszerű aláírását; az éves számviteli vagy költségvetési beszámoló meglétét és szabályszerű aláírását; könyvviteli és kötelezettségvállalási szerződési nyilvántartások naprakész vezetését, a leltározás mint nemzeti vagyonról szóló nyilvántartás készítését; a kockázatelemzéssel kiválasztott szerződéseknél azt, hogy az arra jogosult írtae alá vagy ellenjegyezte azokat; a számláknál pedig, hogy az arra jogosult igazoltae a teljesítést, illetve engedélyeztee a kifizetésüket. Ezeket azért is soroltam fel, de egyébként az előző hozzászólásokban is hallottuk ezeket, az ÁSZ-ellenőrzés lényege tehát, hogy az ellenőrzött szerv rendelkezike a felsorolt szabályzatokkal, vezetike a nyilvántartásokat, betartjáke a bizonylati rendet. Ebben látják a kiegyensúlyozott, átlátható és fenntartható költségvetési gazdálkodás elvének érvényesülését. A korrupció feltárására már nem fókuszálnak. Tehát ez egy bizonyos egysíkú gondolkodás, ugyanis azt ellenőrzik, hogy tényleg alá vane írva, ha nincs aláírva, akkor képesek visszadobni, hiánypótlásra nem adnak lehetőséget, de erre azért majd kitérek. A teljesség igénye nélkül: az Állami Számvevőszék nem ellenőrzi az ellenőrzött szerv vezető testületének vagy első számú vezetőjének döntéseit. És itt jön már ki az a lényeg, hogy itt már nem egyszerű számviteli ellenőrzés van, hanem mondjuk, itt már lehet mélységében a korrupció irányába elfordulni, azokat sorolnám most föl, hogy esetleg miket lehetne még ott ellenőrizni, vagy gondolkodni, úgymond a gondolkodásmódot egy kicsit megváltoztatni. Például a vezetők ítélteke meg maguknak nagyobb összegű személyi juttatásokat; kötötteke az érdekeltségükbe tartozó gazdasági társasággal szerződéseket; kiszervezteke gazdasági társaságba olyan tevékenységet, amit az adott szerv valamely szervezeti egységének kellett volna, mondjuk, ellátnia; a magas összegű végkielégítéssel távozó munkavállalót visszafoglalkoztattáke az érdekeltségükbe tartozó gazdasági társaságokon keresztül; a megkötött szerződés alapján a számlák mögött vane valós teljesítés; a szerződéses ár nincse túlárazva; a hivatali gépjárműveket ki, mikor és milyen céllal használja; a hivatali utak tényleg az adott szerv tevékenységét szolgálták-e; a költségvetési támogatással elérni kívánt cél megvalósult-e; volte párhuzamos finanszírozás vagy túltámogatás. Ha ilyeneket ellenőriznek, nyilván akkor már feltételezhetjük, hogy egy kicsit a korrupció irányába esetleg kandikálnak, hogy akkor esetleg történhetette ilyesmi. Elnök úr mentségére legyen szólva, hogy már az elnöki előszóban leszögezi, olvasható is: az Állami Számvevőszék nem az eseti visszaéléseket tárja fel, hanem rendszerszinten, támogató jelleggel végzi értékeléseit. Tehát az olvasó ne is keresse a beszámolóban a konkrét korrupciós ügyeket. A beszámoló alapján kiemelendő, hogy míg büszkék arra, hogy 2021-ben a 3197 helyi önkormányzatot 100 százalék lefedettséggel vizsgálták, addig a több mint nyolcezer állami beruházás közül mindössze négyet sikerült ellenőrizniük. Ezt megismétlem még egyszer. Tehát míg az önkormányzatokat 100 százalék lefedettséggel ellenőrizték, addig a több mint nyolcezer állami beruházás pedig ott aztán van közpénz bőven közül mindösszesen négyet sikerült ellenőrizniük, annak is az előkészítő szakaszát, vagyis azt, hogy az arra jogosult írtae alá a szerződést. Hát, ez nem komoly! Ebben az esetben nem tértek ki arra, hogy a lefolytatott közbeszerzési eljárás során a becsült érték meghatározása megfelelően történte, illetve a vesztes ajánlattevő nem térte vissza a beruházás egyik alvállalkozójaként. A Magyar Pénzügyi-Gazdasági Ellenőrök Egyesületének 2019. november 10-én megtartott konferenciáján elhangzottak alapján elnök úr elnöksége másik vívmányának azt tartja, hogy a papírmentes és ezáltal közpénzkímélő adatszolgáltatás megvalósítása érdekében az ÁSZ elektronikus adatszolgáltatási rendszert hozott létre. Az így bekért dokumentumok alapján kerül sor az ellenőrzési megállapítások megtételére. A cél az, hogy az ellenőr és az ellenőrzött között minél kevesebb személyes kapcsolattartásra kerüljön sor. Rendkívüli tévút ez a gondolkodásmód, az, hogy az ellenőrzött és az ellenőrző személy még véletlenül se találkozzon egymással, véletlenül se kommunikáljon egymással. Meggyőződésem, hogy ennek a leépítése teljesen rossz gondolkodásmód, és ezt nem is tartom egyáltalán helyesnek. Az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvényben is, az ÁSZ-törvény alapján az ellenőrzött szervnek az adatbekérő levéltől számított öt napon belül szükséges az adatszolgáltatást teljesítenie. Ezalatt az ellenőrzött szervek elmondásuk szerint nem tudják az Állami Számvevőszékkel a kapcsolatot felvenni ugye, leépítjük a kapcsolatot egymással, a kontaktot , nem tudnak az adatkéréssel kapcsolatban kérdezni, pedig a költségvetési támogatásban részesülő kisebb civil szervezetek, illetve gazdasági társaságok az adatbekérő levél alapján sokszor nem tudják, hogy mely dokumentumokat kellene feltölteni, mit hogyan kell csinálni, illetve milyen érvényességi, hitelességi kritériumoknak kellene megfelelni. Ezért fordulhat elő, hogy az ÁSZ-ellenőrzés során az ellenőrzött szerv segítése külön szolgáltatássá nőtte ki magát. Például a honlapja szerint dr. Batka Brigitta jogászhoz lehet ilyen esetben fordulni. Tehát az is nonszensz, hogy van egy ellenőrző ügyintéző, és van az ellenőrzött személy, és ha az ellenőrzött személy nem ért valamit, akkor nem lehet kommunikálni az őt ellenőrző ügyintézővel, hanem keressen egy jogászt, azon keresztül majd kommunikálunk. A beszámoló hangsúlyozza, hogy az Állami Számvevőszék célja nem a hibakeresés vagy az elmarasztalás, hanem a jó irányba terelés. Ennek érvényesülését könnyen ellenőrizhetjük. Mi meg is tettük, a nyilvánosan elérhető ÁSZ-jelentésekkel kapcsolatban felmerült észrevételek és az arra adott hivatalos válaszok között szemezgettünk egy kicsit. Két példát meg fogok említeni. Például az Állami Számvevőszék a szociális, humán szolgáltatást nyújtó intézmények, szolgáltatók államháztartáson kívüli fenntartói központi költségvetésből kapott támogatásai felhasználásának ellenőrzése során a Megálló Csoport Alapítvány Szenvedélybetegekért elnevezésű civil szervezet esetében megállapította, hogy 2019. évben nem rendelkezett számviteli beszámolóval. Valójában az történt, hogy a civil szervezet elkészítette és be is adta a bíróságra a beszámolót, csak azt a szervezet képviselője nem írta alá, melynek alapján az Állami Számvevőszék azt a megállapítást tette, hogy a beszámoló nem készült el. Hát, ezzel a gondolkodásmóddal és megközelítési móddal minden érvényesül, csak az a cél nem, hogy nem a hibakeresés és az elmarasztalás lenne a cél. De mondok egy másik példát. A nem hitéleti célra kapott költségvetési támogatásban részesülő, jogi személyiséggel rendelkező vallási közösségek utóellenőrzése során a Magyarországi Metodista Egyház vonatkozásában megállapítást nyert, hogy a számlarendje nem tartalmazta a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet. A szervezet az észrevételében jelezte, hogy a bizonylati rendet értelmezési probléma miatt nem csatolták, de az észrevétellel egyidejűleg ezt a hiányosságot pótolták. Az Állami Számvevőszék a szabályzatot utólag nem fogadta el arra hivatkozással, hogy azt az eredeti határidőre megküldött teljességi és hitelességi nyilatkozat nem tartalmazta. Akkor kérdezem még egyszer: az a cél megvalósule, hogy a hibakeresés vagy az elmarasztalás vagy a jó irányba terelés definiálhatóe ezekben az esetekben is? A felsorolt példákból is látható, hogy az Állami Számvevőszék, ha az ellenőrzött szervekről van szó, meglehetősen rugalmatlan. De mi a helyzet a saját szervezetét érintően? Az mindenesetre sokatmondó, hogy amíg a beszámolóban az Állami Számvevőszék a szakmai tevékenységét és működését 123 oldalon részletezi, addig a gazdálkodásáról mindösszesen egy oldal szól. Az ÁSZ-törvénybe iktatott garanciális szabály, ami egyébként nagyon jó: minden évben többet kell hogy kapjanak. Ilyen garanciát sokan szeretnének maguknak... [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Hát, köszönöm szépen, lejárt az időm. Akkor köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk és a Momentum soraiból.]] [[14.00]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a kétperces felszólalásokra van lehetőség. A Fidesz képviselőcsoportjából Witzmann Mihály képviselő úr jelezte, hogy élni kíván a lehetőséggel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök asszony. Ahogy az elmúlt években minden egyes ÁSZ-beszámolónál, most sem lepődtem meg, hiszen az ellenzéki pártok ezt a vitát, úgy veszem észre, mindenáron megpróbálják arra felhasználni, hogy egyfajta pártpolitikai köntösbe öltöztessék az ÁSZ amúgy egyébként szakmai beszámolóját és a tevékenységéről szóló előterjesztést. [[Z. Kárpát Dánielt a jegyzői székben Bakos Bernadett váltja fel.]] Ilyen mondatok hangzottak el, konkrét nevek nélkül: civil szervezetek vegzálása; aztán a Fidesz furkósbotjaként próbálták definiálni az ÁSZ-t; aztán hogy pártkatona van az élén, ilyen idézeteket írtam fel itt magamnak. Arra szeretném csak ellenzéki képviselőtársaim szíves figyelmét felhívni, hogy az Állami Számvevőszék elnökét a magyar parlament választja meg. Az a parlament választja meg, amelyik egyébként demokratikus választás útján négyévente a választók elé kerülve eldönti, hogy milyen személyi összetételben vagy milyen pártpolitikai összetételben legyen módja a törvények alkotására, és történetesen az a parlament, amelyikben 2022-ben, sorozatosan már negyedszer, kétharmados többséget a Fidesz-KDNP szerzett. Értem én, hogy a baloldalnak nehéz elfogadnia ezt, de én azt kérem, hogy emiatt ne az ÁSZ-ra, ne a kormánypártokra és végképp ne a magyar választókra haragudjanak, hiszen nem mi voltunk azok, akik a választási kampányban azt harsogtuk, hogy a hatalom a népé, hanem önök voltak, kedves baloldali képviselőtársaim. Én azt gondolom, hogy ebből vonják le inkább a megfelelő konzekvenciákat, hogy ez miért is alakult így. Egyébként pedig ezekkel a mondatokkal kapcsolatban, hogy pártkatona van a szervezet élén, azt ajánlom szíves figyelmükbe, tényleg a legnagyobb tisztelet mellett, hogy az ÁSZ alelnöke 2010-2020 között egy volt MSZP-s politikus volt, aki egy magyarországi nagyváros polgármestereként is több cikluson át tevékenykedett, és itt a parlamenti patkóban is MSZP-s színekben ült több cikluson keresztül. Tehát jó lenne ezt a szakmai beszámolót nem pártpolitikai viták irányába elvinni, erre hívnám fel nagy tisztelettel a szíves figyelmüket. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen. Szabadi István képviselő úr jelentkezett kétperces felszólalásra. Megadom a szót képviselő úrnak, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Igen, már csak azért is, mert tulajdonképpen még van egypár dolog, amiről szeretnék említést tenni, például a garanciáról. A garancia törvénybe iktatására azért is van szüksége az Állami Számvevőszék dolgozóinak, illetve az Állami Számvevőszéknek, mert a dolgozóinak az illetménye nem fix összegben van megállapítva, hanem minden év március 1-jén a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a tárgyévet megelőző évre vonatkozó nemzetgazdasági havi átlagos bruttó keresethez igazodik. Azért azt mindenképpen szeretném, hogy elhangozzon, hogy az elnök úr fizetése ennek az illetményalapnak a 12-szerese, ami 2022. március 1-jétől havi bruttó 5 137 200 forint, de egy számvevő is havi bruttó 1 412 730 forintot keres önöknél. A 2021-ben foglalkoztatottak átlagos létszáma félezer, tehát 489 fő. Ezek után nem meglepő, hogy a 2021. évi beszámolójuk szerint a kiadások 85 százalékát, 10,6 milliárd forintot a személyi juttatásokra és járulékaikra fordították, míg a dologi kiadások 1,3 milliárd forintot, a beruházásokra és felújításokra fordított felhalmozási kiadások 0,5 milliárd forintot tettek ki. És még az is olvasható, hogy 2021-ben 11,9 milliárd volt működésre, 2022-ben 12,6 milliárd, és 2023-ra pedig 13,3 milliárdot terveztek. Én arra kérem az Állami Számvevőszéket, hogy az Alaptörvény 39. cikkében foglaltak szerint, az átláthatóság és a közélet tisztaságának elve szerint kezelje az ügyeket, és a konkrét korrupciós ügyek feltárására mindenképpen nagyobb hangsúlyt fektessen. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk és a Momentum padsoraiból.]]
Megkérdezem, hogy kíváne még valaki felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az együttes általános vitát lezárom. Domokos László elnök úr mint előterjesztő jelezte, hogy válaszolni kíván a vitában elhangzottakra, így most megadom a szót Domokos László elnök úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Úgy látom, hogy a 12. beszámoló sem okozott nagy meglepetést számomra, hiszen ha megnézzük, a 12 év alatt nagyon sok mindenről írtunk évről évre, és az évek között lényeges eltérő hangsúlyok… az önök által javasolt különböző módosításokat, figyelemfelhívásokat, hogy mit ellenőrzünk, hogyan ellenőrzünk, megpróbáltuk lekövetni. Az elégedettség minimumát sem kapták meg kollégáim az elvégzett munka kapcsán, pedig itt valóban többen elmondták, hogy mennyire jó számvevőnek lenni, de talán mennyire nehéz is számvevőnek is. Aztán ki-ki a hangulata szerint értékelte ezt, hogy bizony ennek a 490 embernek semmilyen más munkavállalási lehetősége nincs, csak az, hogy a Számvevőszéken elvégezze a szakmai munkáját. A törvény világosan elkülöníti ezt és jó néhány kérdésben láthatóan a törvényt vitatták, ezért kénytelen vagyok erre hivatkozni , és a törvényt az Országgyűlés fogadja el, nem pedig az ÁSZ elnöke. És nyilván az ÁSZ elnöke a törvénynek megfelelően szeretné a jövőben is végezni a munkáját; a múltban is ezt tette, a törvényeknek megfelelően. Így például én úgy gondolom, méltatlan volt az utolsó hozzászólás, amelyben azt mondta, hogy egy oldal a pénzügyi beszámoló. Bocsánat, az Országgyűlés elnöke által kijelölt független könyvvizsgáló öt oldalban írta le, itt van a melléklete, hogy mit állapított meg; nem azt, amit én mondok beszámolóként, hanem ő mint független szakember. Akkor ez alapján megkérdőjelezni, hogy az ÁSZ elnökének nem hiteles a beszámolója, mert nem írt még többet erről… Vagy a másik, aki azt mondja, hogy a jelentéseknek miért nem foglaljuk össze a tartalmát egyenként. Hát, bocsánat, ez évente több mint száz ellenőrzés. Az előző tíz évben ötvenes átlaga volt az ellenőrzésszámnak, amit az ÁSZ végrehajtott, mi most itt évről évre most már vagy hat éve száz fölötti darabszámú jelentést adunk ki, és pont ezért, úgy gondolom, hogy nem a jelentések számát kell egyébként vizsgálni, hanem az ellenőrzöttek számát, mert hiszen az előzőleg felszólaló képviselő kollégának mondom hosszú évekig azt kellett hallgatnunk, hogy miért nem ellenőrizzük az önkormányzatokat most amit ön persze úgy mellékesen elmondott , a 8 ezer beruházást és emellett az intézményeket. Tavaly a kollégáim végre 4 ezer önkormányzati intézményt, 4 ezer önkormányzati hivatalt és önkormányzat működését, emellett állami vállalatok százait, központi költségvetési intézmények százait ellenőrizték; ez darabszámban kevesebb egyébként, arányaiban 1:20, 1:10 a központi szervek intézményeinek a száma és az önkormányzatok intézményeinek és gazdasági társaságainak a száma. Tehát nyilvánvaló, hogy egy óriási kihívás volt az előző két évben, amikor, ne feledjük, pandémia volt. Nem is értem, hogy számonkérik az ÁSZ-on, hogy miért nem ment be a pandémia kellős közepén a pénzügyi osztályokra, és ott miért nem kezdte el a papírokat átnyálazni, miközben egyébként mindenki félt a fertőzéstől. Kijárási tilalom volt ebben az időszakban, nemhogy bemenjünk oda! Hát persze, hogy védtük mind az ellenőrzöttek személyiségi és egészséghez való jogát, mind pedig a saját kollégáinkét is. És én úgy gondolom, hogy ez nagy eredmény, és országgyűlési határozat is alátámasztja, nem csak az ÁSZ-elnök a saját szakállára döntött úgy, hogy papírmentesen működik a Számvevőszék. Igen, ez több száz millió forintnyi beruházásba meg folyó működési kiadásba kerül, hiszen ezek az eszközök, gépek… ha ön a gyerekének vesz egy telefont, azt sem ingyen adják. Ha bemegy a frakciója egy számítógép-hálózatot megvenni megfelelő kiberbiztonsági háttérrel, annak bizony havonta vagy negyedévente különböző járulékos költségei vannak. A Számvevőszéknél közel 490 embernek valóban ugyanezeket a feltételeket kell megvalósítani, de még biztonságosabban, hiszen adatvédelem is létezik, és talán hallottak a képviselő urak a kibertámadások világáról meg az adatlopások világáról. Én úgy gondolom, egy felelős vezető egy állami szervnél és egy magánszervezetnél, nemcsak Magyarországon, hanem Magyarországon kívül is felelősen próbálja védeni az adatokat, és amennyiben át kellett térni, merthogy nem volt kérdés ebből a szempontból az elmúlt két évben, hogy a pandémia keretében a Számvevőszék egyáltalán el tudja végezni a munkáját, és erről tényleg eredményes beszámolót tudunk benyújtani… akkor azt számonkérni most a nyuszikától, hogy most meg miért nem jártatok kint a helyszínen? [[14.10]] Múltkor meg az volt a kérdés, hogy de miért nem voltatok még a másik huszonötezer helyen ellenőrizni, miért csak ötszáz helyre mentek. Engedjék meg, képviselőtársaim… [[Sebián-Petrovszki László: Elszóltad magad!]] Azok is voltak valamikor, kedves képviselők, de egyébként talán társak is. Vagy lehet, hogy ellenségek? Én társként próbálom megszólítani önöket. Tehát úgy gondoltam, hogy picit több belátást adnak annak az ötszáz embernek, aki az elmúlt évben elvégezte a munkát. Mert azzal, hogy velem nem elégedettek, mondom, hozzá vagyok szokva, de azért a törvényt hadd idézzem. A számvevők a bizonyítékokat vizsgálják, nem pedig az ellenőrzöttek véleményét gyűjtik össze, nem beszélgetni mennek ki, hanem bizonyítékalapú ellenőrzést kell végrehajtaniuk. Elnézést, képviselő urak, többen is számonkérték, hogy miért nem konkrét korrupciós ügyekkel van tele a jelentésünk. Nem tudom, az alkotmányjogban mennyire jártasak, de a Számvevőszék nem hatósági ellenőrző szerv. Valaki ennek is nevezett bennünket. Hivatal vagyunk, olyan hivatal, amely auditál, nem határozatot hoz. Amikor azt kérdezik, hogy miért nem lehet bírósághoz fordulni az ÁSZ-szal szemben, a válasz az, hogy azért, mert az ÁSZ nem hoz határozatot, így nincs a magyar igazságügyi rendszerben helye, nem az igazságügyi rendszeren belül helyezkedik el a Számvevőszék, hanem az Országgyűlés pénzügyi-gazdasági ellenőrző szerve. Évről évre egyre több feladatot kapunk, újabb és újabb feladatokat, emiatt hogy mondjam mi úgy gondoljuk, hogy a munkánkkal elégedett az Országgyűlés. A Nemzeti Bank alapítványainak önök által követelt ellenőrzésétől kezdve a gazdasági társaságok ellenőrzéséig. Talán van, aki nem emlékszik rá, de a gazdasági társaságokat nem ellenőrizhette 2010-ig a Számvevőszék. ’11-es jogszabály-módosítás tette lehetővé, hogy az önkormányzatok mintegy kétezer többségi tulajdonú gazdasági társaságát ellenőrizze. Sorolhatnám tovább a darabszámot, hogy több mint tízezerrel nőtt 12 év alatt az ellenőrzendők száma, és nem érte utol magát az ÁSZ azzal a technológiával, amit most önök visszasírnak, hogy telefonálgassanak, beszélgessenek s a többi. Utána meg persze, nem is értem, mire alapozva mondják azt, hogy eltérő véleményeket adunk ki. Éppen ez a lényege, hogy nem lehet személyesen találkozni, hogy dokumentáltan levelet kell írni. Ha valakinek problémája van az öt nappal, a technikai részletekkel, akkor arra… Én utánanéztem többször, mert, higgyék el, én is kapom bőven a leveleket, és el is olvasom azokat, amikor azt kérik, hogy a kollégáim adjanak magyarázatot arra, hogy miért vannak ezek a problémák, a legtöbb esetben az derül ki, hogy el sem olvassák azokat a leveleket, amelyeket írunk, vagy az első oldalt elolvassák, de a végéig nem jutnak el. Én meg is értem az ellenőrzötteket bizonyos szempontból. Gondolják el, hogy a közel 26 ezer ellenőrzendő szervezetből közel 22 ezret huszon évekig nem ellenőrizte senki. Nem találkoztak az ÁSZ-szal, nem találkoztak az ÁSZ leveleivel. Persze, hogy ez egy külön feladat, ráadásul mi az önök törvényeit védve keressük meg őket, hogy hogyan hajtották végre. Le lehet becsülni, hogy miért kell a számviteli törvény szerinti különböző szabályzatokat csinálni, lehetne más módszerrel is, erre az ÁSZ javaslatot is tett és tesz. Lehetne más módszerrel is számviteli szabályozást kialakítani például a közpénzügyekben, de akkor az szűkítené az egyes szervezetek szabadságfokát az egyedi igényeikhez. Lehetne négyféle-hatféle típusú számviteli rend, és abból ki kell választani, hogy melyik az övé, mint az adóhivatalnál, és azt a szoftvert kell használni, akkor nem kell szabályzatokat írni. De nem ezt választotta harminc-egynéhány év alatt Magyarország Országgyűlése, nem ilyen a számviteli törvény. Már bocsánat, erről számolunk be! Most ezt hiányosságként felhozni? Ha valakinek nincs például leltározásról szabályzata, akkor nem lehet hiteles az a beszámolót alátámasztó leltár, amely a beszámolóban levő mérlegtételeket alá kell hogy támassza. Már bocsánat, de külön a DK volt pártigazgatójának mondom: ön ellenőrzött volt, így kimondottan összeférhetetlen hozzászólni meggyőződésem szerint [[Sebián-Petrovszki László: Ugyan, ugyan, mondod ezt volt fideszes képviselőként!]] a saját bűneit, hibáit itt most felhozza szemben velem, aki egyébként nem tettem olyan megállapításokat. Saját nevében felszólal, miközben egyébként éveken át a DK-ban nem csak abban az egy esetben, és nem a székházában volt ez, hanem egyik telephelyén, de most nem mennék bele a részletekbe, hiszen a bíróság szerintem ebben világosan döntött nem akartak megfelelni a jogszabálynak. [[Sebián-Petrovszki László: Nem igaz!]] Én nem követelhetem meg önöktől, hogy legyen, de akkor meg nézzenek szembe azzal a helyzettel, hogy ha valaki végigolvassa a DK éves beszámolóit, amit ön is jegyzett vagy nem jegyzett, de felelős volt a pénzköltésért, azt kellett megállapítanunk, hogy az nem törvényes. [[Sebián-Petrovszki László: Nem igaz, az a helyzet!]] Azt gondolom, hogy nem a parlamentben kell megvitatni egy konkrét ellenőrzöttel kapcsolatos kérdést akkor [[Sebián-Petrovszki László: Te hoztad fel!]] , amikor a számvevő a bizonyítékokat értékelte, az ellenőrzés-vezető pedig megtette a megállapításokat. Az ÁSZ elnöke ilyen értelemben ezt objektíven kívül kezeli. [[Sebián-Petrovszki László: Óh, persze!]] Ja, lehet, ha ön lenne az ÁSZ elnöke, beleszólna ebbe, de én nem szólok bele, hogy egy ellenőrzés-vezető, amire a törvény megteremti a lehetőségét, önállóan döntsön és önállóan alakítsa ki a megállapítását. Még azt sem mondom… [[Pillanatnyi szünetet tart.]] Pontosítok. Én megértem, ha védekezni kíván, hiszen el kell számolni a tagsággal, el kell számolni a szervezetekkel. Mi láttuk, hogy pártok most olyanokat mondok, amelyek már nincsenek itt milyen tragikus környezettel számoltak el, amikor megszűnt a parlamenti létük. Kisgazdapárt, MDF [[Dr. Kovács Zoltán: SZDSZ!]] , SZDSZ. Elég csúfos. Én nem kívánom önöknek, hogy ezt az utat járják be. Azt gondolom, hogy igazából tényleg támogató jelleggel állunk hozzá minden esetben a pártok ellenőrzéséhez. Külön az igazgatók egyébként partnerek is voltak, akik eljöttek, és tájékoztattuk őket. Most ehhez képest ezt a mérhetetlen gyűlöletet és dühöt én nem is értem. [[Sebián-Petrovszki László: Ugyan, ugyan!]] Mi ténylegesen támogatólag állunk hozzá, ahogy az Országgyűlés felkéri az ÁSZ-t, még a pártoknak is, a kampányban is, az önök pártjának elszámolásában is segítséget nyújtottunk. Ennek ellenére ez a viszonválasz. Mégis azt gondolom, hogy az optimizmusom, a jó szándékom továbbra sem változott, tehát tudomásul veszem, hogy van, akinél nem vonzó az, ha az ÁSZ tükröt állít az ő gazdálkodása tekintetében. Egyetlenegy dologra kell még reagálnom, azt hiszem, csak két percem van már. [[Az elnök jelzésére:]] Akkor még lesz. Elmondom ezt a dolgot, ez fontos, mert kérték, hogy aktuális ügyekben is adjak tájékoztatást. Nagyon sok elhangzott ügy kapcsán megköszönöm az észrevételeket, de nem ’21-ről szóltak, ahogy Vejkey Imre is elmondta. Sok más évről volt szó, ’18-ról, ’19-ről, ’20-ról, ’11-ről, ’22-ről, sőt ’23-ról is kérdeztek, ha jól értettem. Azért elég méltatlan dolog azt mondani, hogy az ÁSZ ’23-as költségvetéssel kapcsolatos álláspontjával nem értenek egyet. Az ÁSZ-nak nincs ilyen álláspontja. Még holnap fogjuk tárgyalni képzeljék! a belső minőségbiztosítási értekezleten. Én még nem olvastam, lehet, hogy önök igen, és még biztosan nem írtam alá sem, pedig az aláírás nemcsak technikai feltétel, hanem felelősség is. Ugye? Mert mondták, hogy de minek kell aláírni valamilyen dokumentumot. Hát, mert az igazolja, hogy pont azt a dokumentumot látta, a törvényeknek megfelelően fogadták el, és hitelesíti. Ez egy hitelesítés. Tehát az ÁSZ-nak nincs a ’23-as költségvetéssel kapcsolatos hiteles véleménye, mert még meg sem írtuk. Majd péntekre be fogjuk hozni, és önök számára biztosítani fogjuk, hogy jövő héten folyjon le a ’23-as év költségvetési vitája. Elnézést, azt hiszem, az a képviselő most pont nincs itt, aki ezt kifogásolta, vagy kettő ilyen képviselő is volt, hogy mi az ÁSZ véleménye. De olyan véleménnyel nagyon nehéz vitatkoznom, ami nincs is. Higgyék el, a képviselőségemmel együtt 24 éves tapasztalatom van ebben a házban, ezért mondtam, hogy nagyon nagy türelemmel veszem, hogy mi hangzik el. Tudom, hogy mi minden hangzott már itt el, meg annak ellenkezője is, de azt kérem tényleg, hogy gondolják újra, a Számvevőszék beszámolóját miért nem támogatják. [[14.20]] Én úgy gondolom, hogy jó dolgokról tudtunk beszámolni például az integritással kapcsolatban. Két ellentétes vélemény is elhangzott, s nyilvánvalóan ezt is tudomásul kell vennem. Az egyik szerint vegzáltuk a különböző szervezeteket, önkormányzatokat akkor, amikor a pandémia volt, a másik szerint meg semmit nem csináltunk integritásügyben. Azt gondolom, hogy az előző két évben de ezen belül maradok én is 2021-nél minden idők legszélesebb körű értékelését, számonkérését, vizsgálódását végezte el az ÁSZ, és adott róla minden vezetőnek visszajelzést abban a bizonyos elnöki figyelemfelhívó levélben, mert 2011 óta csak az elnöknek van ilyen jogköre. Ez nagyon hatékonyan működött, és nagyon pozitívan fogadták azok, akiknek ilyeneket írtunk. S természetesen nagyon fontos volt, hogy ezekben a jelentésekben nemcsak az jelent meg, hogy mit találtunk a múltban persze volt a hibakereső és kérdezték, hogy mit jelent az , hanem a megállapításokat, a hibákat összegyűjtöttük, és levélben elküldtük a vezetőnek. S ha ő utána intézkedett, javított, mi ezzel együtt újraszerkesztettük a jelentést, beleépítettük a reakciókat, s együttesen adtuk ki az értékelést, nem letagadva, hogy mi volt az ellenőrzés előtti állapot, és mi volt a figyelemfelhívás utáni állapot. Ha figyelték, ennek az együttes értékelése alapján ellenzéki és kormányoldalon, független szereplőknél, civileknél vagy az önkormányzatoknál jelentősen javult az integritás helyzete. Jelentős erőfeszítéseket tettek tudás hiányában, technikai nehézségek hiányában, a törvények félreértéséből adódóan, s egy polgármester akár a saját testületével vagy a jegyzőjével szemben megerősödött és határozottabban tudott lépni. Vagy például vállalatvezetők kaptak egy nagyon erős támogatást ahhoz, hogy a tulajdonosoknál azokat a döntéseket elérjék, amelyekre szükség van, vagy egy rendszerszintű kontrollrendszer kiépítésére ahhoz, hogy valóban fellépjenek. S messzemenően egyetértek abban, hogy nem elég egy-egy szakértő, tehát nem az integritási szakértő a megoldás. Az egy ’11-es, ’12-es megoldás volt, de akkor az „integritás” szó még nem volt közismert a 26 ezer szervezetnél; egy részének nem is volt kötelező. Mi a kormány intézkedéseit is elismerjük, hiszen a kormányzat hosszas levelezés, egyeztetés után a gazdasági társaságok széles körét kötelezte arra, hogy fölépítsék a COSO-modell szerinti, Európai Unió által megfogalmazott integritási kontrollokat. S mi rögtön az első évben már mentünk azért, hogy elősegítsük ezt, hogy ne várjanak még öt évet, s ne történjen meg az, ami 2004 után történt a magyar önkormányzati és intézményi szférában, hogy ’11-ig ki se épült az a jogszabályi háttér, ami alapján a korrupció elleni fellépés rendszerszintű jogszabályi feltételei fennálltak volna. Azt gondolom, hogy ehhez képest messze előrébb jutottunk. Ez nyilván mindig kihívást okoz, mindig újabb és újabb vezetési kockázatok, esetek merülnek föl, amelyekben lépni kell, amiket csiszolgatni kell. Mi is azt látjuk, hogy egyik évről a másikra is lehet jobbnak lenni. Ami három éve még rosszul működött, azt innen nézve lehet nagyon kritikusan nézni, de mi azt nézzük ezért volt fontos a koncepcióváltás, ami éppen tavaly fogalmazódott meg, s ahogy egy képviselő mondta a vitában, hogy erre országgyűlési határozat született , hogy több támogatást, tanácsadást adjunk. Erre egy nagyon erőteljes lépéssorozatot építettünk fel a pandémia idején online rendszerben, ami persze nem olyan olcsó, mintha termet bérelnénk. Bár jelzem, hogy akinek utaznia kellene, annak meg pont nem olcsó az, hogy beutazzon, mondjuk, az ÁSZ épületéhez vagy bármilyen terembe. Ahogy szokták mondani, ingyenelőadás nincs, valamilyen költségháttere van. De azt, hogy egy ilyen nehéz vezetési, pandémiás irányítási helyzetben ennyi együttműködő vezető tanulni akart, én pozitívumként kezeltem. Persze, biztos ki lehet olvasni negatív dolgokat is a magyar gazdaság, a magyar közpénzköltés helyzetéről, és sajnos erről is kell írnunk; az egyes jelentések ma is nyilvánosak és azokban ezt láthatják. De azért összességében azt mondták, hogy nem foglaltam össze , ahogy mondtam a legelején, javult a közpénzügyi helyzet Magyarországon. Felléptek az intézményvezetők, az önkormányzati vezetők, az állami vezetők a rendszerszintű kockázatokkal szemben. Kiépítették ezt a rendszert. Akinél meg nem volt ilyen, annak felhívtuk a figyelmét, hogy ösztönözzük, annak javaslatot teszünk, megállapítást teszünk, figyelemfelhívó levelet írunk, utóellenőrizzük, ahogy az elhangzott. De ez egy sem bírósági fenyegetés, egy sem hatósági behajtás. Ezek mind-mind segítő, javító eszközök. Még egyszer mondom, az ÁSZ a mandátumánál fogva nem hatóság, mi nem játszunk hatóságot. Egyébként megtörtént ilyen is az előző időszakban. Sőt, korábban még a jelentések mellékletében is mindig felírtuk és elküldtük a hatóságokhoz. De a hatóság helyett mi nem tudunk nyomozni, mi csak a gyanút vetjük fel. S attól, hogy mi a gyanút felvetjük, egy hatóság nyugodtan dönthet úgy, hogy ez nem állja ki a nyomozati feltételeket; szabálytalanság, de nem bűncselekmény, nem szándékos bűncselekmény. Ha pedig nem szándékos, akkor nincs büntetőjogi eljárás. Pont ebben a résben van az ÁSZ, amely a közpénzügyi szabálytalanságokat próbálja vizsgálni, ellenőrizni. S talán egyetlen szervként végezzük ezt. Bár a NAV is végezhetné, de ő az adókeresés, az adóhiány-keresés szemszögét helyezi előtérbe. Az ÁSZ nem ezt teszi. A civilekkel kapcsolatban kell hogy szóljak. Nem egyszerű törvényt kaptunk. Még egyszer mondom, nagy megtiszteltetés, hogy az ÁSZ egy újabb, több ezres… összességében megnézettem, csak az Államkincstár tavaly 10 ezer civil szervezetnek biztosított állami támogatást. Tehát ez egy nagyon nagy kör. S persze vannak olyanok, ahol nem az Államkincstártól, hanem önkormányzattól, önkormányzati vállalattól vagy egyéb más helyről is kaphattak. Tehát ez egy nagyon kiterjedt kör. S persze vannak olyanok, mint a 173 párt, amelyek közül 170-nek eszébe sem jutott, hogy induljon a választásokon, a nemzetközi megfigyelők mégis azt kérték, hogy ellenőrizze le őket az ÁSZ. Ezért el is végeztük ezt. Persze tudom, hogy önök nyilvánosan azt az álláspontot hangoztatták, hogy Magyarországon semmit nem fogadtunk meg az EBESZ ajánlásaiból, de az ÁSZ megfogadta. Én értem, hogy ezt így egyszerűbb elmondani, de legalább itt a vitában el lehetne mondani, hogy az ÁSZ legalább meghallgatta. S négy év után, amikor annyi baj volt a kamupártozással, amely kapcsán nyolc feljelentést tettünk, vagy kilencet, a kollégáim majd összeszámolják, tehát jó néhányat, mi preventív módon azt mondtuk, hogy a legkritikusabbaknál, azoknál a pártoknál, amelyek majd a választásokon indulnak, legyenek meg a feltételek, ha mégis közpénzhez jutnak. Úgy gondolom, hogy ezzel senkinek nincs vitája. Akkor mi a baj a más civil szervezetekkel, a sportszervezetekkel, az oktatási vagy szociális szervezetekkel? Ráadásul ők normatívát is kapnak. Ők ugyanolyan pénzügyi feltételeket kapnak, mint az állami vagy önkormányzati intézmények. Vagy önök szerint az egyháziakat kell ellenőrizni, a nem egyháziakat meg nem? Vagy fordítva? Mi tényleg egyenlő mércével próbáltunk ezekben a kérdésekben lépni. Évi 500 milliárd forint a normatíva, amit államháztartáson kívüli szervezetek használnak fel közfeladat ellátása ügyében. Tehát a törvényt áttekintve: három lépésre bontottuk, hogy álljunk hozzá, és erről szeretnék most híradást adni. Először is, első lépésben önteszteket, képzést hirdettünk ezen szervezetek számára még 2021 végén. A törvény valamikor 2021-ben lett elfogadva, félév táján vagy ősszel, s ’21 végére már megszerveztük azt, hogy ezeket a szervezeteket egyáltalán megtaláljuk és megszólítsuk őket. Nagy sportegyesületi köröket és nagyobb szövetségeket is megtaláltunk, akik segítették, hogy hogy érjük el ezt a kört, hiszen nem olyan könnyű a nyilvántartásukat megtalálni. S amikor ezen túl voltunk, 2022-ben, az elmúlt hetekben amit önök idéznek már egy előkészítő fázisban tart a Számvevőszék. Az ÁSZ arra próbálja rávezetni a szervezetek vezetőit, hogy tekintsék át a már meglévő dokumentumokat, amiket a képviselő úr is elmondott. Mi egyébként ennél kevesebbet kértünk, csak hat darabot, amelyek NAV-ellenőrzéssel vagy bármilyen tagsággal vannak kapcsolatban. Például ha valaki szeretné tisztán látni, hogy egy sportegyesületben a gyermekét hogyan finanszírozzák, vagy ha egy idősek otthonának, ahol a rokona van, a működését szeretné látni, akkor ennél többre van szükség. [[14.30]] Ezek számára… azokat megszólítottuk, hogy ezek a dokumentumok lesznek, amelyeket az első lépésben ebben az évben az ÁSZ szeretne tisztázni, és ehhez a hetedik dokumentum lesz majd a ’21. május 31-én kibocsátott pénzügyi beszámoló, amelyet a számviteli törvény szerint a tagsággal jóvá kell hagyni, az egyesülettel vagy az alapítvány kuratóriumával, és alá kell írnia, és megismerhetővé kell tennie, és ebből kellene látnunk. Igen ám, de ezt a dokumentumot sehova nem kell elhelyezni, hanem valóban az OBH-nak a honlapjára kell föltenni, de oda egy más szerkezetű dokumentum kell, amit egyébként 20 éve szabályoz egy jogszabály. Mi már felhívtuk erre a figyelmet, hogy bizony lehetnek gondok azzal, hogy meg tudjuk állapítani a törvény szerint, hogy ki az, aki érintett lehet ebben a civiltörvény kapcsán, mert oda vannak téve kivételek, vannak, a 20 milliós mérlegfőösszeg, ezek viszont így ránézésre sehol sincsenek nyilvántartva. Ezért tehát mi megpróbáltuk azt az oldalt megfogni, hogy ha a NAV menne oda, vagy a tagság kérné, azok is annak az alapvető hét dokumentumnak a létére készüljenek föl, hiszen önök a törvény szerint ’21 végére várnak egy értékelést a Számvevőszéktől. Ezért várhatóan mostanában fejeződnek be ezek, az előkészítő fázisban levő adatoknak a befogadása. 3249 szervezetet szólítottunk meg, egy részét hivatali kapun, akinek az nem volt, azt pedig papíralapon. 2928 szervezet átvette a hivatali kapun a levelét ami egy hatalmas teljesítmény, mondhatjuk, hogy digitális előrelépés , 2457 szervezet adatokat is szolgáltatott elsőre, és ez, higgyék el, jobb arány, mint az önkormányzatok, az intézmények korábban megtapasztalt aránya, első adatkiközlése. Tehát ez a civil szféra sokkal fegyelmezettebb, mint azt önök itt feltételezik, sokkal inkább jogszabálykövető akar lenni, és kevésbé tekintik bántónak. Én úgy látom, a többségük megértette, hogy ezekre egyébként szükség van. Igaz, hogy mondták, hogy hát igen, lehet, hogy már öt éve nem néztek rá erre, hogy egyáltalán vane vagy nincs, meg ez nem az ÁSZ miatt kell, hanem egészen világosan a normál működés érdekében, hogy a tagok felé vagy akár a támogatók felé el tudjanak számolni, tehát a legelemibb pénzügyi dokumentumokról van szó. Azért ezzel kapcsolatban hadd mondjam azt, hogy igen, a harmadik szakaszban, amit majd július utánra terveztünk, hogy ténylegesen az ellenőrzés kapcsán hogy keressük meg azokat, akik a törvény… Ugye, mindenki azt kérdezi, hogy honnan tudjuk, hogy befolyásoló szervezet, közéletet befolyásoló szervezetre alkalmas. A törvény világosan megmondja: 20 millió mérlegfőösszegnél nagyobbak [[Sebián-Petrovszki László: Ez egy vicc!]] , és aki ez alatt van, az nem, de vannak még kivételek, amelyek kapcsán jelenleg még nem látjuk, hogy hogy kellene megtalálnunk, hogy ők a kivételek alá tartoznak, jelenleg csak úgy tudjuk, ha megkérdezzük őket. Most ezt lehet persze támadásnak venni, de miután ők sem tartják sehol sem nyilván ezt a homlokukon, és mi eddig semmilyen nyilvántartásban nem találtuk meg, ezért ez a dilemma, hogy most akkor jogszabályban mi kapunk ehhez támogatást, vagy akkor bizony szembe kell nézni azzal, hogy akár több száz olyan szervezettől is kérünk adatot, amelyik végül is nem tartozik alá a kivételek alapján; vagy éppen fordítva, hogy miután a beszámolójában nem egyezik a valós beszámolójával, akkor a 20 millió fölötti sem biztos hogy rajta van, bár a kollégáim azt írják ide én most ebben jobban elmélyedtem, mert még itt nem tartottunk , hogy a Statisztikai Hivatal, majd mindjárt keresem, milyen nyilvántartásában minden civil szervezetnek megfelelő adatokat kellene szolgáltatnia, és mi abból próbáltuk kivenni, de ennek az adatszolgáltatása, most már látjuk a válaszokból, nem valódi. Mondok egy példát. Mondja egy szervezet [[Az elnök csenget.]] , hogy neki nincs bocsánat, egy mondat! 20 milliós mérlegfőösszege, de ő ebbe a bevallásába „528 ezer” forintot írt bele, de nem írta mögé… nem nézte meg, hogy egy „e” betű is van mögötte, és ezért 528 millióként van nyilvántartva. Na, tehát a magyar nyilvántartásnak a bonyodalmaiba, én belátom, belebonyolódtunk, most szembesültünk mi is ezekkel a helyzetekkel, hogy nem minden hiteles nyilvántartás közhiteles nyilvántartás, vagy nem minden közhiteles nyilvántartás hiteles nyilvántartás, ezért nyilvánvaló, ezeket az észrevételeket, amelyeket ezzel kapcsolatban elmondtak, meg fogom fontolni, hogy mit fogunk javasolni most már, ha befejeződik ez a második szakasza, hogy milyen volt a tanácsadó szerep. Nagyon szépen köszönöm, elnök asszony, a türelmet, a képviselőknek pedig a hozzászólását, a véleményét. Higgyék el, bármennyire azt mondtam, hogy nem mindig éreztem, hogy baráti volt, mindig értékeljük, figyelembe vesszük, így lesz meggyőződésem szerint a következőkben is. Még egyszer köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem a határozati javaslat előterjesztője, a Gazdasági bizottság képviseletében Witzmann Mihály képviselő urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Witzmann Mihály: Nem, köszönöm szépen.]] Jelzi, hogy nem kíván. Ebben az esetben tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségük. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Magyarország Kormánya és a Visegrádi Szabadalmi Intézet közötti Székhely-megállapodás kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/208. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Vitályos Eszter asszonynak, a Kulturális és Innovációs Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Magyarország és a magyar kormány számára kiemelt fontosságú a visegrádi országok együttműködése, amely sokoldalúan képes hozzájárulni régiónk stabilitásához és versenyképességéhez. A visegrádi együttműködés jelentőségét jelzi, hogy egyre inkább intézményesülnek bizonyos területek, s ennek a folyamatnak mindegyik V4-es ország csak a nyertese lehet. Jó példát adhat erre a jelen törvénytervezetben szereplő Visegrádi Szabadalmi Intézet is. A Magyarország Kormánya és a Visegrádi Szabadalmi Intézet közötti székhely-megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat egyaránt fontos lépés Magyarország mint székhelyállam és az intézet életében is. Mai világunkban minden kétséget kizáróan a tudás és az azon alapuló kutatás-fejlesztés, valamint a gazdasági szereplők mindezekre épülő innovációs tevékenysége az a biztos alap, amely a gazdaságunkat maradéktalanul válságállóvá teszi a XXI. század kihívásaival szemben, és meghatározza országunk jövőképességét is. A műszaki innovációkat, a kutatás-fejlesztés eredményeit pedig meg kell védeni a szabadalmi rendszer igénybevételével. A külföldi szabadalmi oltalom megszerzése nélkül azonban legversenyképesebb vállalataink számára sem lenne lehetséges piacuk védel-me, ahogy a biztonságos kilépés a világpiacra sem. A Visegrádi Szabadalmi Intézet a hazai bejelentők számára elősegíti a nemzetközi szabadalmi rendszer könnyebb elérhetőségét, igénybevételét, és jelentősen támogatja régiónk és különösen Magyarország vállalatainak kutatás-fejlesztési erőfeszítéseit. A Visegrádi Szabadalmi Intézet 2016. július 1-je óta budapesti székhellyel működik. Az intézet példát mutat a visegrádi együttműködés lehetőségeire a szorosabb kooperáció területén, épít régiónk erőforrásaira, ezeket bevonva új minőséget hoz létre. Azáltal, hogy egymást jobban megismerjük az iparjogvédelmi, ezen belül a szabadalmi területen keresztül, a Visegrádi Szabadalmi Intézet régiónk összetartozását is szolgálja, és egyúttal lehetővé teszi azt is, hogy régiónk szabadalmi bejelentői ugyanolyan eséllyel induljanak a világ meghódítására, mint Európa fejlettebb gazdaságú területének polgárai és vállalkozásai. Tisztelt Országgyűlés! A törvénytervezetben foglalt székhely-megállapodás rendezi a Visegrádi Szabadalmi Intézet Magyarország által biztosított jogi státuszát, továbbá meghatározza a tisztségviselőknek biztosított mentességek és kiváltságok körét. Ezen túlmutatóan a székhely-megállapodás megerősítése rendkívül fontos pozitív régiós üzenetet is közvetít. [[14.40]] Magyarország a székhely-megállapodás kötelező erejének elismerésével is kifejezi elkötelezettségét régiónk közös céljai, így különösen az innováció támogatása és a szabadalmi aktivitás növelése iránt. Mindezekre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Illés Boglárkának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának, 15 perces időkeretben. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! A visegrádi együttműködés egy közös történelmi alapokon nyugvó, közös célokat meghatározó társulás, amely mondhatni, egyedi Európában. A kezdeményezés fő célja a hosszú távú együttműködés kialakítása, elsősorban a gazdaság, a közös kül- és biztonságpolitika, valamint a kultúra, az oktatás, a környezetvédelem, a közlekedés, az energia, a tudomány és a technológia területén. Jelen törvényjavaslat is jól mutatja, hogy a négy ország által folytatott közös munka olyan kérdéseket is rendezni tud, mint a külföldi szabadalmaztatást megkönnyítő, érdemi együttműködés. Az ezt végző kormányközi szervezetet, a Visegrádi Szabadalmi Intézetet 2015-ben hozták létre budapesti székhellyel. A külföldi szabadalmaztatás megkönnyítésére az 1970-ben létrehozott nemzetközi szerződés, a Szellemi Tulajdon Világszervezete által adminisztrált szabadalmi együttműködési szerződés szolgál. A rendszer alapját az együttműködő nemzeti hivatalok, hatóságok és a Szellemi Tulajdon Világszervezetének Nemzetközi Irodájából álló hálózat adja. Ennek keretein belül a Visegrádi Szabadalmi Intézet egy szabadalmi együttműködési szerződés, vagyis hatóság. Korábban a bejelentőinknek egy távoli hivatallal kellett intézniük szabadalmi ügyeiket, a Visegrádi Szabadalmi Intézet megalakulásával azonban a régiónknak is lett saját hatósága. Természetesen a Visegrádi Szabadalmi Intézetnek is mint nemzetközi hatóságnak szigorú minőségi, szabadalmi, dokumentációs és humán erőforrásra vonatkozó feltételeknek kell megfelelnie, ráhelyezve ezzel régiónkat a szabadalmi világtérképre. A Visegrádi Szabadalmi Intézet tevékenységét a nemzetközi szabadalmi bejelentések fogadásával 2016. július 1-jén kezdte meg, a V4-régióban honos jogi és természetes személyek, így kutatóintézetek, cégek és egyéni feltalálók vehetik igénybe, és helyben, anyanyelven intézhetik nemzetközi szabadalmi bejelentéseiket. Az itt folyó munkát a rugalmas és gyors ügyintézés jellemzi. Az előttünk fekvő székhely-megállapodásról szóló törvényjavaslat rendezi a Visegrádi Szabadalmi Intézet Magyarország által biztosított jogi státuszát, illetve meghatározza a tisztségviselőknek biztosított mentességek és kiváltságok körét. A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Gurmai Zita képviselő asszonynak adok szót, aki az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen, elnök asszony. Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! Mindig örülök, amikor vezető pozícióban látunk nőket, úgy látom, ma egy kicsit ez a mi napunk is. Arról szeretnék mindenekelőtt beszélni, hogy ma van a véradók világnapja is, és szeretném innen is megköszönni azoknak a donoroknak, akik életmentő segítséget nyújtottak. Akkor most térjünk rá valóban a tárgyra, a Magyarország Kormánya és a Visegrádi Szabadalmi Intézet közötti székhely-megállapodás kihirdetésére! A közép-európai régiónak korábban, ahogy ezt már hallottuk, nem volt saját szabadalmi hatósága, ezért bejelentőiknek minden esetben valóban egy távoli hivatallal kellett intézniük a szabadalmi ügyeiket. A Visegrádi Szabadalmi Intézetet a négy visegrádi ország 2015-ben hozta létre, és ahogy most a miniszterhelyettes asszony mondta, a működését 2016-ban kezdte. Ez egy budapesti székhellyel rendelkező kormányközi szervezet, amelynek az a célja, hogy a szabadalom területén külföldi szabadalmaztatást megkönnyítő, érdemi együttműködést biztosítson. Bár a visegrádi országok nemzeti szabadalmi hivatalai mind teljesítik a minőségi és szabadalmi dokumentációs elvárásokat, viszont szabadalmi elbírálói létszámuk miatt egyenként nem tudták elérni az előírt százfős szabadalmi elbírálói kapacitást. Ezért is került sor a Visegrádi Szabadalmi Intézet mint nemzetközi szervezet létrehozására, amely szervezet ezt a feltételt is teljesíti. Az előttünk fekvő javaslat ennek a szervezetnek biztosít székhelyet, amely egy nemzetközi szervezetek esetében megszokott mentességet biztosít a szervezet és személyzete számára. Bízom abban, hogy a Visegrádi Szabadalmi Intézet működése is hozzájárul majd a hazai szabadalmi bejelentések gyorsabb elbírálásához, ezért az MSZP ezen törvényjavaslat elfogadását támogatja. Azonban rendkívül fontosnak tartanám azt, hogy az a fajta visegrádi együttműködés, ami már nagyon sok mindent megélt, hiszen elmúlt már harmincéves, nagyon fontos lenne, hogy újra visszakaphassa azt a dinamizmusát, ami szerintem nagyon sokszor kihúzott bennünket a slamasztikából, ha szabad ezt mondani. Úgyhogy én mindenképpen úgy gondolom, hogy ismét erőt kellene adni a visegrádi országoknak. Én bízom abban, hogy akár ez a szabadalmi hivatal is segíthet talán ebben. Köszönöm szépen.
A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Juhász Hajnalka képviselő asszony következik. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársnőim! Képviselőtárs Urak! Államtitkár Asszony! A visegrádi országok közötti szoros történelmi, kulturális és gazdasági kapcsolatok léte megkérdőjelezhetetlen. A V4 mára márkanévvé vált, és a V4 sikereinek egyik alapja, ahogy az államtitkár asszony is hangsúlyozta, a megújulási készsége, amelynek köszönhetően reagálni tud a kor kihívásaira, ezáltal tovább mélyítve a kapcsolatokat a régió országai között. Ezen együttműködés titka, hogy a V4-országok azokon a területeken működnek együtt, amelyeken hasonló álláspontot képviselnek, ezzel is erősítvén egymást. E régiós együttműködés egyik új szintje volt 2015-ben a Visegrádi Szabadalmi Intézet létrehozásáról aláírt megállapodás. Az intézet 2016-ban kezdte meg a működését, ahogy képviselőtársnőm is elmondta, a négy visegrádi ország által létrehozott kormányközi szervezetként, melynek a legfontosabb célkitűzése a szabadalmi téren történő érdemi együttműködés volt. Az intézet fő célja, hogy kedvező és hatékony lehetőségeket kínáljon a szabadalmi rendszer közép-kelet-európai térségbeli felhasználóinak, azaz előmozdítsa a visegrádi és egyes környező országokban honos innovatív vállalkozások, különösen a kkv-k, valamint egyetemek és kutatóintézetek, továbbá egyéni feltalálók külföldi szabadalmaztatását. Fontos megemlíteni, hogy a régiónknak az intézetet megelőzően nem volt saját szabadalmi együttműködési hatósága, így ezen ügyeket a bejelentőknek egy-egy távoli hivatalban kellett intézniük, ami akadályokat jelentett a gördülékeny ügyintézésben. Mind a négy ország nemzeti szabadalmi hivatala teljesíti a minőségi és szabadalmi dokumentációs elvárásokat, önmagukban mégsem tudták elérni a százfős szabadalmi elbírálói kapacitást az ilyen hatóság létrehozásához, ezért is fontos. Ezzel szemben az egyesített V4 hivatali szabadalmi elbírálói kapacitás így együtt eléri a 180 főt, ezáltal az intézet már teljesíti ezt a humán erőforrásra vonatkozó feltételt is. Ez is azt bizonyítja, hogy a V4-együttműködés számos lehetőséget rejt még magában, melyek a régió további erősödéséhez vezethetnek. Az intézetnek köszönhetően a V4-régiókban honos jogi és természetes személyek helyben és anyanyelvükön intézhetik a nemzetközi szabadalmi bejelentéseket, ami egy óriási előrelépés. Ráadásul gyors és rugalmas ügyintézés mellett jelentős kutatásidíj-csökkenéssel is elősegíti a V4-ek bejelentőinek nemzeti kutatási-fejlesztési és innovációs eredményeinek külföldi szabadalmaztatását. Tisztelt Képviselőtársaim! A székhely Budapest, amely kapcsán a jelenleg tárgyalt székhely-megállapodás rendezi a Magyarország által biztosított státuszát, meghatározza a helyiségek dokumentumait, valamint személyzetének jogállását, kiváltságait, mentességét, melyek az intézet feladatai független gyakorlásának biztosítását szolgálják. Ez rendkívül fontos javaslat, ezért a KDNP támogatja. Nagyon szépen köszönöm a megtisztelő figyelmet.
Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. További felszólalásra senki nem jelentkezett, ezért megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő képviseletében az államtitkár asszonyt. [[Jelzésre:]] Vitályos Eszter államtitkár asszony jelzi, hogy válaszolni kíván a vitában elhangzottakra, így megadom a szót. Parancsoljon, államtitkár asszony! [[14.50]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Képviselő Asszonyok! Nagyon szépen köszönöm mindhármójuk hozzászólását. Azt gondolom, hogy az ország jövőképességét nagyban befolyásolja az is, hogyan teljesít a kutatás-fejlesztés, az innováció területén, és ehhez természetesen, úgy vélem, hogy a szabadalmaztatás elősegítésére is nagy szükségünk van. Ezért is gondoljuk kiemelten fontosnak a V4-ek együttműködését ezen törvényjavaslat keretein belül is, és én azt gondolom, és Gurmai képviselő asszonynak szeretném ezt mondani, hogy rajtunk nem fog múlni, hogy újra lendületben legyen a V4, és újra nagyon szoros összefogásban dolgozzunk együtt. Úgyhogy még egyszer köszönöm a hozzászólásokat, és kérem majd az Országgyűlést, hogy támogassa a továbbiakban is a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségük. Soron következik a „Magyarország Kormánya és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának Kormánya között a Magyar Népköztársaság Kormánya és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás, valamint e megállapodásnak a Man-szigetre, a Guernsey-i és Jersey-i Bailiwick-ekre, Gibraltárra, a Turks- és Caicos-szigetekre, valamint Bermudára történő kiterjesztéséről szóló, Budapesten, 1991. október 25-én és november 7-én a Magyar Köztársaság Kormánya és a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának Kormánya között létrejött jegyzékváltás megszűnéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/210. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Azbej Tristan úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének 30 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslat célja: Magyarország európai uniós tagságából fakadó kötelezettségének teljesítése, valamint az Európai Unió Bírósága által meghozott, a tagállamokra nézve kötelező ítélet végrehajtása. Kérem, először engedjék meg, hogy röviden ismertessem a törvényjavaslat alapját képező ítélet tartalmát s annak Magyarországra vonatkozó jogkövetkezményeit. Az Európai Unió Bírósága a Szlovák Köztársaság kontra Achmea BV ügyében hozott ítéletében kimondta, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel ellentétes a tagállamok között létrejött nemzetközi beruházásvédelmi megállapodásokban szereplő választottbírósági klauzula. A választottbírósági klauzula értelmében, ha az Európai Unió egyik tagállamának beruházója egy másik tagállamban létesít beruházást, és a beruházással kapcsolatban vita merül föl, a beruházó által az érintett uniós tagállammal szemben választottbírósági eljárás indítható. A bíróság ítélete szerint az EU-n belüli kétoldalú beruházási megállapodásokban szereplő, az előbb ismertetett választottbírósági kikötések ellentétesek az uniós joggal. Az Achmea-ítélet végrehajtása és az ehhez kapcsolódó uniós szintű összehangolt cselekvés megteremtése érdekében a tagállamok vállalták, hogy megszüntetik valamennyi kétoldalú beruházásvédelmi megállapodásukat plurilaterális, vagy amennyiben úgy hatékonyabb, bilaterális módon. A tagállamok között fennálló kétoldalú beruházási megállapodások rendezett keretek között történő megszüntetése érdekében létrejött a magyar érdekeknek is megfelelő sokoldalú megállapodás az Európai Unió tagállamai közötti kétoldalú beruházási megállapodások megszűnéséről, melynek aláírására 2020. május 5-én került sor Brüsszelben. Ezt a megállapodást összesen 23 tagállam írta alá, köztük Magyarország is, melyet hazánkban a 2020. évi LXI. törvény hirdetett ki. Az Egyesült Királyság Ausztria, Svédország, Finnország és Írország mellett nem írta alá az említett sokoldalú megállapodást. Ugyan az Egyesült Királyság kilépett az Európai Unióból, azonban vállalta, hogy minden tagállammal megszünteti a beruházásvédelmi megállapodást. Nagy Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának budapesti nagykövetsége 2022. január 18-án kelt szóbeli jegyzékében javaslatot tett a két állam között hatályos beruházásvédelmi megállapodás, valamint e megállapodás kiterjesztéséről szóló jegyzékváltás közös megegyezéssel történő megszüntetésére. Ennek megfelelően az Egyesült Királyság szóbeli jegyzéke, valamint Magyarország válaszjegyzéke együttesen alkotja e két állam közötti beruházásvédelmi megállapodás megszüntetéséről szóló megállapodást. A magyar szabályozás alapján a szóban forgó nemzetközi jogi kötelezettség megszüntetésének a magyar fél által történő elfogadásához az Országgyűlés felhatalmazására van szükség. A megszüntetést törvényben kell elrendelni, és a közös megegyezéssel történő megszüntetést tartalmazó jegyzékváltást is ugyanezen törvényben kell kihirdetni. Továbbá a korábbi kihirdető jogszabály mely az 5/1988. számú minisztertanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről is rendelkezni kell. A jelen törvényjavaslat tárgyát képező megállapodás tehát a Magyarország és az Egyesült Királyság közötti beruházásvédelmi megállapodás megszüntetését eredményezi. A megállapodás egyik legfőbb rendeltetése, hogy rögzíti a beruházásvédelmi megállapodás hatályvesztésre vonatkozó rendelkezésének további joghatály nélküli megszűnését. Ezáltal megfelelően biztosított, hogy a kétoldalú beruházásvédelmi megállapodás a megszüntetést követően ne legyen alkalmas további joghatás kiváltására. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország a megállapodás megkötésével az uniós jogból fakadó kötelezettségének tesz eleget, ezért kérem a tisztelt képviselőtársakat, hogy a törvényjavaslatot elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Az Európai Unió Bírósága 2018 márciusában egy egyedi ügyben hozott döntésében kimondta, hogy ellentétesek az uniós joggal az olyan, két uniós tagállam között kötött beruházásvédelmi megállapodások, amelyek értelmében a felek választottbíróság előtt indíthatnak egymás ellen eljárást. A bíróság szerint az ilyen megállapodások aláássák az uniós szerződések által biztosított jogorvoslati rendszert, veszélyeztetik az uniós jog hatékonyságát, elsőbbségét és közvetlen hatályát. A bírósági ítéletet követően a tagállamok vállalták, hogy az uniós jognak való megfelelés érdekében felszámolják valamennyi egymás közötti beruházásvédelmi megállapodásukat. Ezzel a vállalt kötelezettséggel összhangban a törvényjavaslat rendelkezik a Magyarország és az Egyesült Királyság között 1987-ben kötött, az akkori szabályok szerint minisztertanácsi rendelettel kihirdetett, egy pontosan ilyen választottbírósági vitarendezést kilátásba helyező beruházásvédelmi megállapodás, illetve az annak hatályát egyes brit tengerentúli területekre és koronafüggőségekre kiterjesztő, négy évvel későbbi jegyzőkönyv megszüntetéséről. A beruházásvédelmi megállapodásban az szerepel, hogy megszűnése esetén rendelkezései még húsz évig érvényben maradnak minden olyan beruházásra vonatkozóan, amely a megállapodás hatálya alatt jött létre. Ettől eltérően a felek most abban állapodnak meg, hogy ezt a hatályvesztésre vonatkozó rendelkezést oly módon szüntetik meg, hogy az semmilyen további joghatás kiváltására ne legyen alkalmas. Ez a megállapodás a budapesti brit nagykövetség és a Külgazdasági és Külügyminisztérium jegyzékváltása által jött létre. Tisztelt Képviselőtársaim! Amint látható, ez egy tisztán jogi természetű javaslat, melyet, mivel nemzetközi szerződés megszüntetéséről rendelkezik, törvény által kell kihirdetni. A Fidesz képviselőcsoportja nevében ehhez kérem a támogatásukat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Most az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Gurmai Zita képviselő asszony következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Asszony! Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! A törvényjavaslat hátterében az áll, hogy az Európai Unió Bírósága 2018-ban valóban kimondta, hogy a tagállamok között létrejött nemzetközi beruházásvédelmi megállapodásokban szereplő választottbírósági klauzula ellentétes az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel. [[15.00]] A döntés szerint ugyanis ez aláássa az uniós szerződések által biztosított jogorvoslati rendszert, és veszélyezteti az uniós jog autonómiáját és közvetlen hatályát. Ezt már egyébként az előttem szólók el is mondták. Az uniós jognak való megfelelés érdekében azonban a tagállamok vállalták, hogy megszüntetik az összes kétoldalú beruházásvédelmi megállapodásukat. Az elmúlt években Svédországgal, Finnországgal, Ausztriával is hasonló tartalmú megállapodás megkötésére került sor, és ugyanebből az okból, így tulajdonképpen már rutinszerű eljárásról van szó. Annak érdekében, hogy a magyar jogrendszer mindenben megfeleljen az egységes európai uniós szabályozásnak, az MSZP képviselőcsoportja a törvényjavaslatot elfogadásra javasolja és támogatja. Köszönöm szépen.
Most megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Egyesült Királysággal hazánk a diplomáciai kapcsolatokat 101 évvel ezelőtt, 1921. május 22-én vette fel. A brexit következményeként is nagyon fontos a kapcsolattartás és a kapcsolatoknak az ápolása. Ahogyan képviselőtársnőim is elmondták és államtitkár úr is hangsúlyozta, itt elsődlegesen az európai uniós joggal való összhangról van szó, hiszen a Szlovák Köztársaság kontra Achmea ügyben az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek kell megfelelni azoknak a nemzetközi beruházásvédelmi megállapodásoknak, amiről fent is szó van. Abban az esetben, ha a nemzetközi beruházásvédelmi megállapodásokban választottbírósági klauzulát kötnek ki a tagállamok, az az Európai Unió működéséről szóló szerződés 344. és 267. cikkelyébe ütközik, ezért szükséges a jelenlegi törvényjavaslat. Erre vonatkozóan kérem a támogatásukat, a KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Nagyon szépen köszönöm. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm szépen, Juhász Hajnalka képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most megkérdezem, hogy további képviselői felszólalásra jelentkezette valaki. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelentkezőt. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Soron következik „A Magyarország Kormánya és az Ománi Szultánság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/209. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Azbej Tristan úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszonyok és Urak! Az önök előtt lévő törvényjavaslat új elemmel egészíti ki a Magyarország és az Ománi Szultánság közötti gazdasági kapcsolatok fejlődésének jogszabályi kereteit. A kihirdetésre váró megállapodás célja a kétoldalú magyar-ománi gazdasági és azon belül is beruházási kapcsolatok előmozdítása, valamint a beruházási környezet biztonságosabbá és kedvezőbbé tétele. A megállapodás azokra a beruházásokra vonatkozik, amelyeket a két ország beruházói egymás országának területén valósítanak meg. A megállapodás magyar szempontból tehát az Ománi Szultánságban viszonossági alapon letelepülő magyar beruházók védelmét és jogbiztonságát szolgálja, amelynek kiemelt jelentősége van a számos piaci lehetőséget magában hordozó közel-keleti térségben. Magyarország Kormányának külgazdasági stratégiai célkitűzése a magyar vállalatok külföldi beruházásainak ösztönzése, továbbá az ott megtermelt profit hazahozatala és a külföldi beruházók által kivitt nyereség közötti egyensúly megteremtése. Ezen stratégia megvalósításának alapjául szolgál többek között a kétoldalú beruházásvédelmi megállapodások létrehozása, úgymint a Magyarország és az Ománi Szultánság közötti megállapodás. A lisszaboni szerződés 2009-es hatálybalépése óta a közvetlen külföldi befektetések az Európai Unión belül a közös politika részét képezik. Ez azt jelenti, hogy az Európai Unió tagországai más országokkal akkor köthetnek beruházásvédelmi megállapodást, ha arra az Európai Bizottság is a szükséges nemzeti felhatalmazás mellett kiadta a jóváhagyó felhatalmazását. A Magyarország és az Ománi Szultánság közötti megállapodás esetében ez megtörtént, így az 2022. február 2-án aláírásra került. A szerződés tehát az Európai Unió iránymutatása alapján és jóváhagyásával köttetett meg. Tisztelt Ház! A megállapodás egyik legfőbb rendeltetése a két ország beruházói számára a beruházásaik védelmét jelentő jogi garanciális elemek biztosítása. Az Ománi Szultánság területén ugyanis több hazai vállalkozás jelenleg is tájékozódik későbbi beruházási szándékkal. A beruházók számára különösen fontos az esetlegesen, akár az állammal szemben felmerülő jogviták tisztességes és pártatlan rendezése. A megállapodásnak köszönhetően a magyar beruházók, illetve beruházásaik nemzetközi jogi védelemre számíthatnak az esetleges vitás kérdések rendezése során. A megállapodás megfelel a nemzetközi normák által kijelölt tartalmi követelményeknek. A megállapodás számos garanciális elemet tartalmaz a külföldön beruházó vállalkozások számára, így többek között biztosított a hátrányos megkülönböztetéstől való védelem, valamint a legnagyobb kedvezmény elve és a nemzeti elbánás elve is. A beruházásvédelmi megállapodások, így a jelen megállapodás is, módot adnak a beruházó és az állam közötti viták rendezésére. Ez a rendelkezés jelenti a beruházók számára a legfőbb biztosítékot, és ezért képezi részét minden beruházásvédelmi megállapodásnak. A megállapodás korszerű rendelkezései ugyanakkor megfelelő jogi keretek közé szorítják a külföldi beruházók perlési lehetőségét Magyarországgal szemben. Tisztelt Országgyűlés! A megállapodás megkötésétől azt várjuk, hogy a beruházók védelme révén segíteni fogja a Magyarország és az Ománi Szultánság közötti gazdasági és beruházási kapcsolatok fejlődését. Kérem tisztelt képviselő urakat, asszonyokat, hogy a törvényjavaslatot szíveskedjenek elfogadni. Köszönöm a megtisztelő figyelmet.
Köszönöm szépen, Azbej Tristan államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Magyarország elkötelezett az Ománi Szultánsággal meglévő gazdasági együttműködés kiterjesztése és megerősítése mellett, melyet az is jelez, hogy 2019-ben Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter részvételével ünnepélyes keretek között megnyílt hazánk maszkati nagykövetsége. Az ünnepséget követően bilaterális találkozókra is sor került, melynek keretében miniszter úr együttműködési megállapodást írt alá Juszuf bin Alávi külügyekért felelős miniszterrel. A sikeres együttműködést jól jelzi, hogy bár Omán általánosságban véve pozitív külkereskedelmi mérleggel rendelkezik, Magyarország Ománnal folytatott kereskedelmét tekintve 2017 óta folyamatosan többlettel zár. A kereskedelmi kapcsolataink jelentős fejlődésének legfőbb mozgatórugója a MOL, mely az utóbbi években egyre szorosabb együttműködésre törekszik a másik féllel. Fontos megjegyezni, hogy az EXIM országkockázati besorolása és a biztosíthatósági szabályok szerint Omán a 4-es országkockázati kategóriába esik, tehát biztosítható. A térség iránt érdeklődő magyar vállalatokat az 1999-es megalakulása óta a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara Közel-Kelet- és Afrika-tagozata is segíti, mely üzletember-találkozók és tájékoztató fórumok szervezésével, illetve információk szolgáltatásával járul hozzá a gyümölcsöző együttműködéshez. Jelen törvényjavaslat összhangban van azzal a közös törekvéssel, hogy a két szerződő fél kedvező feltételeket teremtsen és tartson fenn az egyik szerződő fél beruházóinak beruházásaihoz a másik szerződő fél területén, ezzel elősegítve az üzleti kezdeményezéseket, melyek hozzájárulnak a gazdasági fejlődéshez. [[15.10]] Ehhez természetesen jogi keretekre is szükség van. Meg kell határozni a beruházás fogalmát és a beruházók tevékenységével kapcsolatos viták igazságos és méltányos rendezését, illetve azok módját. A megállapodás lényeges rendelkezése a nemzeti elbánás és a legnagyobb kedvezmény elve alkalmazásának előírása az indokolt kivételek megadásával. Rendelkezik a keletkezett jövedelmek átutalásáról és egy jövőbeli esetleges államosítás esetében követendő gyakorlatról. A jogi garanciális elemeken túlmenően a beruházók számára különös fontossággal bír a lehetséges jogviták korrekt, pártatlan választott bíráskodás mellett történő rendezése akár az állammal szemben is. A megállapodás továbbá rendelkezik a felek szabályozási jogáról, a diszkriminációmentességről, a kártalanítás feltételeiről, a jogátruházás kérdéseiről, a szerződő fél beruházóinak és kulcsfontosságú személyzetük munkavégzési engedélye megadásának könnyítéséről, az átláthatóságról, a megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos egyeztetések körének szabályozásáról, illetve a hatálybalépésről és az időbeli hatály megszűnése és módosítása kérdéseiről is. Ezen megállapodás a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodások létrehozására adott felhatalmazásról szóló miniszterelnöki határozat és az Európai Bizottság 2020. szeptember 9-én kiadott határozata alapján történt, melyet magyar részről Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter írt alá 2022. február 2-án Maszkatban. A megállapodás tízéves időtartama automatikusan meghosszabbodik, kivéve, ha valamelyik szerződő fél az időtartam lejárta előtt legalább egy évvel vagy azt követően bármikor írásban fel nem mondja azt. A beruházások védelmének érdekében arról is rendelkeztek a szerződő felek, hogy a megállapodás megszűnése előtt megvalósult beruházásokra a megállapodás rendelkezései a megszűnést követő további tíz évig alkalmasak maradnak joghatás kiváltására. Tisztelt Országgyűlés! Hazánk gazdasági fejlődésének érdekében kérem, támogassák ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Illés Boglárka képviselő asszony. Most megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Üdvözlöm, tisztelt elnök úr. Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Magyarország láthatóan számos keleti országgal kívánja szorosabbra fűzni kapcsolatait, 2020 novemberében a Kirgiz Köztársaság, 2021 februárjában Koszovó, decemberben pedig Irán kapcsán nyújtottak be nagyon hasonló tartalmú javaslatot. Ezek a megállapodások ugyancsak a beruházások ösztönzéséről és védelméről szóló megállapodások törvénybe iktatása kapcsán kerültek benyújtásra. Az előttünk levő javaslat célja ennek megfelelően, ahogy ezt korábban itt említette képviselőtársam is, szintén a két ország közötti gazdasági kapcsolatok fejlesztését és ezáltal a további beruházások ösztönzését jelenti. Az indítvány alapját képező megállapodás lényege, hogy a két ország beruházói számára biztosítottak legyenek a beruházásaik védelmét jelentő jogi garanciális elemek, amelyek az egymás területén indított vállalkozások biztonságosabb működését szolgálják. A hasonló megállapodások nem ellentetések a hazai gazdaság érdekeivel, mi rendszerint megszavazzuk ezeket a kezdeményezéseket, ezért a Magyar Szocialista Párt frakciója a törvényjavaslat elfogadását támogatja.
Köszönöm szépen, Gurmai Zita képviselő asszony. Most megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Ománi Szultánsággal 1990 óta, immáron több mint 30 éve állunk diplomáciai kapcsolatban, 2019 óta pedig a maszkati nagykövetségünknek köszönhetően a személyes jelenlétünk is biztosított az országban, a közép-kelet-európai országok között elsőként. A kétoldalú kapcsolatainkról elmondható, hogy teljesen konfliktusmentes, és nyitott politikai kérdések nem terhelik a két ország diplomáciai kapcsolatát. Számos területen valósult már meg együttműködés, de szeretném még kiemelni az eddig elhangzottakon túl, hogy a két ország viszonylatában fontos, hogy a Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram keretében évente ötven ománi diák tanulhat hazánkban. Ez egy nagyon nagy dolog. A nagy földrajzi távolságok miatt azonban annak érdekében, hogy továbbfejleszthessük ezeket a gazdasági kapcsolatokat, kormányzati együttműködésre is szükség van. Ehhez járul hozzá a 2022-ben hazánk kormánya és az Ománi Szultánság kormánya között aláírt, a beruházások ösztönzéséről szóló együttműködés. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakat kiegészítve: a célja a megállapodásnak a két ország közötti gazdasági kapcsolatok fejlesztése, az egymás területén megvalósuló beruházási tevékenységek feltételeinek kedvezőbbé és biztonságosabbá tétele, ezért a KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm a megtisztelő figyelmet.
Köszönöm szépen, Juhász Hajnalka képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem, kíváne valaki még hozzászólni akár két percben, akár 15 percben. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Azbej Tristan államtitkár urat, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy elmondtak mindent, köszönöm szépen. [[Derültség.]] Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót a napirend utáni felszólalásra jelentkező Szabadi István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselője: „Mi történik a Dél-Alföldön?” címmel. Öné a szó, Szabadi képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Sokan megkeresnek azzal kapcsolatban, hogy tudják rólam, hogy Bács-Kiskun megyei vagyok, és a megyei önkormányzat, megyei közgyűlés tagja voltam korábban, és a kiskunhalasi önkormányzat képviselője, ezért tájékoztatást szeretnék adni abban a témában, amit többen már kérdeznek tőlem, a Budapest-Belgrád vasútvonal felújításával kapcsolatosan. Ezért is az a címe a napirend utáni felszólalásomnak, hogy mi történik a Dél-Alföldön, hogy konkrét tájékoztatást tudjak adni. A Budapest-Belgrád vasútvonal felújításáról a szándéknyilatkozatot Magyarország, a Szerb Köztársaság és a Kínai Népköztársaság képviselői 2014. január 17-én írták alá. Az ünnepélyes alapkőletétel azonban csaknem nyolc évet váratott magára, 2021. október 15-én került rá sor Kiskunhalason. A kétvágányú, 160 kilométer/óra engedélyezett sebességre képes vasútfejlesztéssel elérni kívánt cél, hogy Budapest és Belgrád között 8 óráról 3,5 órára csökkenjen a menetidő, és összekösse a kínaiak által használt pireuszi kikötőből induló áruforgalmat Nyugat-Európával. A szerb szakasz felújítása kínai és orosz hitelből, a magyar szakasz felújítása kínai hitelből valósul meg, azzal a különbséggel, hogy amíg a szerbek a 183 kilométeres szakaszt 610 milliárd forintból tervezik megvalósítani, addig a Soroksár-Kelebia közti 160 kilométeres hosszúságú vasútvonal fejlesztésének becsült összköltsége 750 milliárd forintra van tervezve. Szerbiában a fővállalkozóként eljáró orosz állami vasút tehát kilométerenként 1,4 milliárd forinttal olcsóbban dolgozik, mint a kínai vasúttársaság magyarországi képviseletéből és a Mészáros Lőrinc érdekeltségébe tartozó konzorcium részéről. A dél-alföldi régió lakosságát érintő másik vasútfejlesztés a Szeged-Rendező-Röszke országhatár vasúti pálya és a biztosítóberendezés fejlesztése, valamint a szakasz villamosítása. Ez a felújítás csak egy hónappal a kiskunhalasi alapkőletétel után, 2021. november 15-én indult meg, annak ellenére, hogy a Budapest-Kelebia vasútvonal kivitelezési munkáinak idejére Budapesttől Szabadkáig kerülő útvonalat kell biztosítani a teherforgalom számára. [[15.20]] A története pedig egészen 2011. novemberig nyúlik vissza, ekkor készült el ugyanis a Szeged-Szabadka-Baja vasútvonal megvalósíthatósági tanulmánya, amiért egy dán cégnek Magyarország és Szerbia összesen 380 ezer eurót, akkori árfolyamon 118 millió forintot fizetett. Az eredeti cél az volt, hogy kikerülve a zsúfolt budapesti vasúthálózatot összekösse az európai, délre irányuló forgalmat a Nyugattal, és a 45 kilométeres távot két óra helyett gyorsvonattal fél óra alatt, személyvonattal pedig bő egy óra alatt, 70 perc alatt lehessen megtenni. 2014 januárjában ugyanennek a dán cégnek a magyarországi és szerbiai leányvállalatai szintén uniós forrás felhasználásával elkészítették a Szeged-Szabadka szakasz engedélyezési terveit, valamint a Szabadka-Baja szakasz környezetvédelmi hatástanulmányát, amely a két országnak 1 149 500 eurójába, vagyis az akkori árfolyamon 345 millió forintba került. Az elkészült előkészítő dokumentumok alapján a Szeged-Röszke vasúti fejlesztéshez az építési engedélyt 2017. július 26-án adták ki, amely öt évig hatályos. Ilyen előzmények után érthetetlen, hogy a Budapest-Kelebia vasútvonal fejlesztésére előbb kötötték meg a vállalkozási szerződést 2019 májusában, mint a Szeged-Röszke vasútvonal fejlesztésére, az utóbbiról ugyanis a kormány csak 2019 augusztusában döntött, a beruházó MÁV Zrt. pedig 2020 decemberében kötötte meg a vállalkozási szerződést a szintén Mészáros Lőrinc érdekeltségébe tartozó V-Híd Építő Zrt.-vel, amelyet idén februárban opció lehívása miatt módosítottak. A szerződés alapján jelenleg a Szeged-Rendező-Röszke-országhatár vasútvonal fejlesztésének, valamint a 136-os szabadkai és a 140-es budapesti vasútvonalakat összekötő deltavágány kivitelezési munkálatai összesen 15 kilométer szakaszon zajlanak, a beruházás összértéke 45 milliárd forint. A felújítást a szerb szakaszhoz hasonlóan 2022. augusztusra tervezik befejezni, ekkortól ugyanis a teherforgalom Kelebia helyett Röszkénél lépi át a határt. A határidő tartását az is sürgeti, hogy 2022. július 26-án lejár az építési engedély. Kérdésként merül fel, mivel az időm kevés, hogy a Budapest-Belgrád vasútfejlesztést [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] érintie a kormány 1281/2022. határozata, amelynek alapján az állami beruházásokat felülvizsgálat céljából felfüggesztették. Megkezdődneke idén a pályafelújítási munkálatok? Köszönöm a türelmet, elnök úr. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Szabadi képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dócs Dávid, a Mi Hazánk képviselője: „Omló bástyákon hulló csillagok” címmel.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Jobban örültem volna, ha Egressy Béni eme remekműve kapcsán egy irodalmi témához szólok hozzá, de sajnos átvitt értelemben adtam ezt a címet a felszólalásomnak. Tisztelt Belügyminiszter Úr! Egy régebbi, pontosabban 12 éves ígéretében azt állította, hogy a bűnözést két hét alatt felszámolja. Nemhogy a bűnözést, hanem a rendvédelmet sikerült jóformán felszámolni; nem is csoda, hiszen egy kezdő járőr nettó fizetése 160 ezer forint. Egy olyan állásról beszélünk, ahol a testi épségüket viszik a vásárra a munkavállalók az állampolgárok védelmében. Ez az állam szemében a fizetési rangsor 412. helyére volt elég, éppenhogy csak becsúsztak a rendőrök a karbantartók elé. Nincs anyagi elismerés, nincs szakmai megbecsülés, nincs szakmai siker, hiszen ha még be is gyűjtik a bűnözőket a rend őrei, azokat sokszor előbb hazaengedik, mint ahogy a jegyzőkönyvet befejezné az eljáró hatóság munkatársa. A rendőrség esetében nem életpályamodellről, hanem elrettentő modellről lehet sajnos beszélni, ami mindannyiunk biztonságára, a közbiztonságra nyomja rá a bélyegét. Jól mutatja a jelenlegi rendszer megfelelőtlenségét, hogy a rendőrségi szakközépiskolákban válogatás nélkül sem éri el messzemenőkig az utánpótlás száma az elvártat és a szükségeset. A fals és hamis statisztikák senki életét vagy vagyoni biztonságát nem fogják megmenteni, megőrizni, a bűnelkövetést sem fogják megakadályozni a szabálysértési összeghatár emelésével sem, mint ahogy a bűnüldözést sem fogja hatékonyabbá tenni a folyamatos szélmalomharc. A Mi Hazánk Mozgalom szerint rend az alapja mindennek, így nem tűr több halasztást a magyar rendőrség helyzete, nem kér több kitartást a rendőri állomány, hanem azonnali beavatkozást igényel mind törvényi szinten, mind az állomány megelégedésének a szintjén, amit megfelelő életpályamodellel, megbecsüléssel, szakmaisággal és köztisztelettel lehet elérni. Felmerül a kérdés, hogy ugyanez a sors váre a többi, Belügyminisztérium alá kerülő és a jövőben általa irányított intézményre is, mint például az egészségügyre vagy az oktatásra. Mi is mutatná jobban ezt, mint az egészségügyi dolgozók 2021-es távozása, akik közel 17 ezren hagyták ott a munkahelyüket a Covid-intézkedések, a megváltozott jogviszonyuk és a fizetésük, a semmibe nézésük miatt. Az, hogy a kormány egy vírus okozta válság alatt képes volt elüldözni az ápolókat, pontosan felvázolja az egészségügy jövőjét. Azok az egészségügyi és szociális dolgozók, akik szeretnének a pályájukon maradni, vagy külföldre mennek, vagy a magánszektorban vállalnak munkát, a magyar társadalom pedig az egyik legbetegebb nemzetté züllött egy nemzeti kormány 12 éves regnálása alatt. Nemhogy prevencióról, de még betegellátásról sem igazán beszélhetünk, és ezt csak az tudja igazán, aki kénytelen volt mostanában átlépni egy kórház küszöbét. Egy kiüresedő egészségügyre, egy beteg nemzetre márpedig nem lehet a jövő társadalmát és Magyarország jövőjét építeni. Na, de mi a helyzet az oktatással? Az oktatásról azt hinné az ember, hogy egy nemzeti kormány alatt kiemelt szerepet kap, hiszen a magyarság megmaradása, országunk jövője ezen múlik, a gyerekek, a következő generációk fogják alkotni a jövő Magyarországának a társadalmát. Jelen állás szerint én hazánknak nem ilyen jövőt szánok. Hogy várhatjuk el, hogy a nevelést, az oktatást úgy végezze el egy tanár, hogy 30 éves korig átlagosan bruttó 275 ezer forint körül keresnek? Ennyi pénzért várják el, hogy napi nyolc órát legyenek a gyerekekkel, mutassanak nekik példát, és olyan jövőképet tárjanak eléjük, amely azt mutatja, hogy ha felnőnek, igenis boldogulni fognak ebben az országban persze nem rendőrként, nem egészségügyi dolgozóként és nem tanárként. Nem győzzük hangsúlyozni, hogy a fiatalság a jövőnk záloga, és hogy nem hagyhatjuk, hogy a felelőtlen és kevéssé előrelátó politika miatt kivándoroljanak a fiataljaink. Az oktatásügy évtizedekkel el van maradva, a szellemi színvonal zuhan, a pedagógusok fizetése szint alatti, európai viszonylatban is a legrosszabbak közé tartozik, a diákoknak leadott tananyag pedig XX. századi. Javasoljuk, hogy ezt újra kéne gondolni, inkább az életre felkészítő órák bevezetését tudnánk elfogadni, a nyelv- és az informatikaoktatás XXI. századivá tételét, a tanárok fizetésének pedig a jelentős emelését. [[15.30]] Ezek nélkül nem európai, hanem lassan afrikai viszonylatban is csak a sor végén fogunk kullogni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] A Mi Hazánk szerint már most is óriási a baj, de ennek eszkalálódását elkerülvén kérjük az illetékes, mindenhez is értő minisztériumot és a kormányt [[Az elnök ismét csenget.]] , hogy haladéktalanul hozzon mindenki számára megnyugtató intézkedéseket, hogy ne omló bástyák, hanem megingathatatlan pillérek…
Köszönöm szépen.
…és ne hulló, hanem tündöklő csillagok legyenek az égen. Köszönöm szépen a figyelmet és a türelmet. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Lőcsei Lajos, a Momentum képviselője: „Mit kezdjünk az árrobbanással?” címmel. Öné a szó, Lőcsei képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Azért szólalok ma fel, hogy elhozzam önöknek a magyar emberek millióinak gondját. Igen, a vágtató árakról fogok beszélni. Ez a Fidesznél tabutéma, de a magyar valóságban ott virít a bolti árcédulákon. Az elszabadult áraktól egyaránt szenved a családi kasszát kezelő édesanya, a gyógyszerét kiváltani nem tudó nyugdíjas, a pesti albérleteket fizetni alig bíró dolgozók és az egyik napról a másikra túlélni szándékozó közmunkások. És a legrosszabb még csak most jön, a szakértők egybehangzóan állítják, még tovább fognak nőni az árak. Még a jegybank fideszes vezetése is gyorsuló inflációt, azaz csökkenő reálbéreket és reálnyugdíjakat jósol. Pedig már eddig is sokat csökkentek. Már a KSH is elismerte, hogy 12 százalék fölött van az infláció, mire önök alig 3,9 százalékkal korrigálják a nyugdíjakat. Önök meg sem próbálják legalább megőrizni a nyugdíjak értékét. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar családok már eddig is kettős szorításban vergődtek: egyrészről több mint tíz éve sarcolja őket a világrekord fideszes áfa, másrészről terheli őket az egyre gyorsuló infláció. És most jön a még újabb, harmadik csapás, a hatalmas fideszes megszorító csomag, az új adók, amelyekkel önök még újabb áremelésekbe kényszerítik az élelmiszerláncokat, a gyógyszerforgalmazókat, bankokat, az egész magyar gazdaságot. Már el is kezdődtek a legújabb áremelések. Önök olajat öntenek a tűzre ahelyett, hogy oltanának. Tudom jól, mi a fideszes válasz erre, a híres rezsicsökkentés, ezt szajkózzák évek óta nap mint nap. Még egy kormánybiztost is kineveztek a rezsivédelemre, és pontosan ez az, amivel önök lebuktatták saját magukat. Gyógyszerárbiztost miért nem neveztek ki? Élelmiszerár-biztost miért nem neveztek ki? Hol a külön kormánybiztos az ingatlanárak megállítására? Ki felel a telefonköltségekért? A bankköltségek biztosa hol van, ki tartja érte a hátát? Ezek talán nem fontosak? Nos, önöknek biztosan nem, mert ha az lenne, kormánybiztosokkal védenék ezeket is. Csak egy példát hadd mondjak önöknek. Hölgyeim és Uraim! Tudják maguk, ki az a Ruszó Gyula? Elárulom: ő is egy fideszes kormánybiztos, méghozzá az indonéz közúthálózat útdíjfizetési rendszerének nyújtott magyar támogatásokért felelős kormánybiztos. Igen, jól hallották, Indonézia. Még egy tízezer kilométerre fekvő ázsiai szigetország úthálózatához is kineveztek egy kormánybiztost, éppen csak az elszabadult magyar élelmiszer- és gyógyszerárak megfékezésére nem neveztek ki senkit. Hölgyeim és Uraim! Önöknek miért fontosabb Indonézia, mint a magyar gyógyszerárak? Értsék meg, fideszes képviselőtársaim, a magyar családokon nem segít, hogy a boltokban és a gyógyszertárakban kell leperkálniuk azt, amit a rezsin megspóroltak; amit megspórolnak a rezsin, azt triplán bukják el a kasszáknál. Mindezek tetejébe most jön az újabb megszorító csomag, több mint 2000 milliárdos történelmi megszorító csomag. Ezzel még feljebb fogják pumpálni az árakat. Miért? Hiszen közben ott vár ránk a gigantikus 6000 milliárd forintos támogatás Brüsszelben, csak el kellene hozni, fideszes képviselők. Önök felesküdtek ennek az országnak a szolgálatára, önöknek a nemzeti kötelessége elhozni ezt a támogatást Brüsszelből. Nem igaz, hogy az EU miatt nem tudják elhozni, ne mutogassanak másra! Az összes többi kormány meg tudott egyezni Brüsszellel, egyes-egyedül csak a Fidesz nem. Egyedül önök mennek szembe az autópályán. Maguk büszkén hirdetik, hogy önök szeretnek tüske lenni a köröm alatt, bot lenni a küllők között, csakhogy önök a magyar küllők közé dugják a saját botjukat. Fideszes képviselőtársaim, hagyják ezt abba, ne álljanak az eurómilliárdok útjába, ne fosszák meg Magyarországot ettől a gigantikus támogatástól! A magyar nemzeti érdek az uniós milliárdok átvétele, nem pedig az új megszorítások, az új adók és a még újabb áremelések. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Lőcsei Lajos képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére a Házbizottság ajánlása szerint kerül majd sor. Megköszönöm munkájukat. Az ülést bezárom. Szép napot mindenkinek!