Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему «Рада». [[10:00:26]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 394 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 14 грудня. Розглянуто 23 питання порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято 2 закони та 3 постанови, 2 законопроекти прийнято за основу, 1 законопроект повернуто до комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання, 3 законопроекти та 1 проект постанови відхилено. За результатами розгляду пропозицій Президента України 1 закон прийнято в цілому з урахуванням пропозицій Президента України, 1 закон відхилено. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у середу відводиться 30 хвилин для виступів народних депутатів. Прошу, шановні колеги, записатися на виступ. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Катерина Самойлик, фракція комуністів. Будь ласка. Наступним буде виступати Олександр Стешенко.
Щиро дякую. Шановні колеги! Люди чекають від нас конкретних перемін, переходу від маніакального націоналізму до конкретних справ в секторі реальної економіки. І не стільки чекають Податкового, Трудового, Житлового кодексу, як конкретних кроків по відродженню економіки. Робота, заробітна платня і гідна пенсія - ось що сьогодні потрібно людям в нашій державі. На превеликий жаль, ми не бачимо рішучих кроків по підтримці стратегічних галузей України. А без цього суверенітету, національної безпеки не існує, як і не буде добробуту людей. Я візьму свій рідний Херсон. Нафтопереробний завод не працює. Власник – за межами України. ХБК. Господарі, дякуючи Фонду держмайна, довели до ручки, вирізали метал, вивезли станки в Пакистан, які успішно працюють там. Сумнозвісний велетень вітчизняного машинобудування - «Херсонські комбайни» - налічує декілька сотень працівників, половина з яких – охоронці, які охороняють завод від людей, від працівників, дякуючи власнику. Люди другий рік стоять біля обласної державної адміністрації, але мовчать суди. Чому ж злочини власника дорожчі, ніж долі людей? До розпаду Радянського Союзу нам залишилася потужна суднобудівна база: 30 відсотків всієї суднобудівної продукції Радянського Союзу, 70 відсотків військового, цивільного флоту – це все вироблялося в Україні. Нині галузь занепадає. З 75 тисяч працюючих в галузі залишилося всього 17 тисяч. Необхідна підтримка державна через кредитування, через державне замовлення. Але ми бачимо, що курс, який об’явлений на реформування, він, практично, не націлений на підтримку нашої вітчизняної економіки. Нам, дійсно, треба все зробити для того, щоб наша промисловість була конкурентоспроможна, але для цього своє слово повинна сказати влада. Я звертаюсь до Кабінету Міністрів України: необхідні термінові заходи по підтримці вітчизняного товаровиробника. Замінити походи на майдани можновладців до цехів заводів та фабрик, подивитися у вічі висококваліфікованих спеціалістів і робітників. Хто ж понесе відповідальність за четверту хвилю виїзду українців – висококваліфікованих працівників за кордон. Над цим повинні ми замислитися і все повинні зробити для того, щоб Україна не сиділа на наркотичній голці МВФ, а для того, щоб вона була економічно.
Завершуйте, будь ласка. Олександр Стешенко передає право на виступ Миколі Томенку. Наступним буде виступати Анатолій Кінах.
Шановні колеги, ми розпочали вивчення і прийняття, можливо, найважливішого рішення у парламенті. Тому що у всіх парламентах ухвалення бюджету вважається найважливішою дією і завданням парламентарів. Учора багато говорилося про пенсії, і це правильно. Учора багато говорилося про корупцію і фінансування Генпрокуратури, СБУ, інших структур влади. І це теж правильно. Але вчора, на жаль, мало говорилося про те, що 2011 рік - рік двадцятиріччя незалежності, рік 150-річниці перепоховання Шевченка, рік коли ми як держава мусили би згадати, що це єдине місце, де народились і живуть українці. Бо у нас у владі хтось дивиться на бюджет як на інструмент розбудувати свій бізнес, хтось дивиться як на інструмент розбудувати свою партію, хтось дивиться як на інструмент розбудувати «руський мир». А в мене запитання. А що нам, українцям, робити в цій державі? Бюджет для українців хтось збиратиметься приймати? Тому я вважаю, що обговорюючи бюджет, особливо до другого читання, нам необхідно подивитись на ідеологічну, світоглядну і гуманітарну складову. Дуже добре, що нова влада збудувала бізнес-офіс для Шевченка в Каневі. Слава Богу, що додумалась не будувати вертолітний майданчик і сауну. Але я думаю, що не бізнес-офіс це треба будувати. Треба вкладати кошти в освіту, культуру, в систему оздоровлення. Подивіться, що закладено в наступний рік в бюджет: майже в половину скорочені кошти на українську книжку, з 33 мільйонів на 20 мільйонів. Якщо взяти, що минулий рік був кризовий рік і цей кризовий рік, то фінансування бібліотек, музеїв, театрів гірше, чим в кризові роки. В мене виникає питання: що ми хочемо в цій країні пропагувати, які цінності, якщо влада пропонує знищити цю систему гуманітарної освіти? Гроші на туризм – це гроші на знищення туризму. Гроші на професійно-технічні училища – це означає, що в нас половина училищ зникне, бо передача їх місцевим бюджетам буде означати, що вони не будуть фінансуватися. Тому я вимагаю, щоби між першим і другим читанням влада повернулася в бік української держави, повернулася в бік українців і повністю переглянула гуманітарну сферу. Із бюджету треба не церкви однієї конфесії фінансувати, а здоров’я людини, європейську освіту і українську культуру. І насамкінець, якщо у владі працюють люди, які не мають національної гідності, то така влада приречена як і держава, ну, як мінімум на неуспіх. Тому я мрію про успішну і конкурентну державу, яку ми самі поважаємо і яку буде світ поважати. Тому давайте спільно зробимо бюджет, де є національна гідність цієї держави, і де є національна гідність українців, бо іншого місця для нас в цьому світі немає. Дякую.
Анатолій Кінах, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати В’ячеслав Кириленко.
Шановні народні депутати, шановні співвітчизники! Я впевнений, що всі, незалежно від політичного кольору, повинні розуміти, що головне джерело наповнення державного бюджету – це ефективна і конкурентоспроможна економіка. Україна має величезний експортний потенціал і такі галузі як ракетно-космічний комплекс, аграрний, машинобудування, транспорт, транзит, послуги мають величезне значення для розвитку нашої економіки і до 50 відсотків валового внутрішнього продукту формують українські експортери. І тільки прагматизм, вміння на основі високого рівня економічного патріотизму, об’єднання дипломатичних, політичних, економічних зусиль забезпечують потужний і достойне місце Україні на світових європейських ринках. На цей час обсяг експорту в держави СНД складає 37 відсотків від загального. Європа – порядку 27 відсотків. Азія – порядку 26 відсотків. І це не просто цифри. За цим сотні і сотні тисяч робочих місць, завантаження наших підприємств, майбутнє колективів. Тому дуже важливо жорстко протидіяти спробам політизації зовнішньоекономічної політики держави. Україна повинна бути присутня там, де є її інтереси. СНД – це ринки збуту. Європа – це інвестиції, високотехнологічні обладнання і там, де ми конкурентноспроможні, ми повинні бути присутніми. Незалежно від напрямку Захід чи Схід і це не можна протиставляти, Україна повинна формувати рівноправні взаємовигідні умови для співпраці. Україна незворотно інтегрується в європейську економічну систему. Тому дуже важливо, щоб парламент не був в стороні таких питань, як підготовка угоди про асоційоване членство, умови вільної торгівлі держави. Російська Федерація завершує вступ в Світову організацію торгівлі. Казахстан, Білорусь подали заявку і дуже важливо підтримати стратегічну ініціативу по створенню вільних умов торгівлі на всьому євразійському просторі і це відповідає національним інтересам України. На сьогоднішній день дуже важливо, щоб Кабінетом Міністрів разом з Верховної Ради підтримали ініціативи і цілеспрямовану роботу Президента України по створенню всіх умов гідної інтеграції України в економічну і політичну світову систему. І це повинно об’єднувати всіх незалежно від внутрішньої конкуренції і політичної кон’юнктури. Ми закликаємо до спільної роботи заради національних економічних інтересів України. Дякую з увагу.
В’ячеслав Кириленко, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Будь ласка, ваш виступ. Наступний буде виступати Мироненко.
В’ячеслав Кириленко, партія «За Україну!». Вчора я зареєстрував проект Постанови [[7459]] про звернення до Президента України з пропозицією відправити у відставку Дмитра Табачника. Це питання є вкрай важливим, оскільки кожен день перебування цього горе-міністра на посаді завдає величезної шкоди освіті і науці, державі в цілому. Діяльність цього з дозволу сказати міністра спрямована на руйнування системи освіти і науки, створення постійних конфліктів та зневагу до української культури, розпалювання ворожнечі між громадянами за регіональною та мовною ознакою. Табачник вперто здійснює політику витіснення української мови з освіти і науки, зниження рівня володіння державною мовою учнями та студентами. Зменшення поширеності української мови у світі. Непрофесійність Табачника перетворила звичайну вступну кампанію до вузів цього року на тисняву, стовпотворіння, численні випадки втрати свідомості з боку абітурієнтів та їх батьків. Діяльність Табачника скерована на нівелювання системи незалежного оцінювання знань випускників шкіл, перегляду правил вступу до вузів та внесення проектів законів та урядових постанов, які сприяють деградації освіти. Провокаційна ініціатива Табачника про платні послуги за все, що тільки можна уявити, аж до відвідання бібліотек та видачі довідок, привела до масових протестів студентів по всій країні. Внаслідок яких уряд був змушений переглядати одіозні положення цієї постанови. Ініціативи Табачника не знаходять підтримки вже не лиже в суспільстві, а і в парламенті. Під час голосування 3 грудня 2010 року, внесеного урядом проекту закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо удосконалення управління профтехосвітою, цей законопроект, внесений Міністерством освіти, не отримав жодного голосу підтримки у парламенті. Окремо слід відзначити зусилля, які докладає Табачник зараз для знищення гордості української освіти Києво-Могилянської академії. Табачник та чиновники Міністерства освіти хочуть позбавити Могилянку тих статутних положень, які впродовж 19 років дозволяли їй бути флагманом української гуманітарної освіти, від використання поруч з українською англійської мови до наукових програм західного зразка і широкого самоврядування студентів. Ця чергова українофобська та некомпетентна ініціатива Табачника викликає справедливий осуд у суспільстві студентів. І ми будемо виступати з ініціативою створення Тимчасової слідчої комісії по розслідуванню діяльності Табачника, скерованою на знищення університету Києво-Могилянська академія шляхом абсолютно конкретних некомпетентних та, сказав би, злочинних дій. Вимагаємо негайної відставки горе-міністра освіти Дмитра Табачника. Дякую за увагу.
Ірина Горіна має право на виступ, яке їй передає колега Мироненко. Наступною буде виступати Катерина Ващук.
В Украине начались первые шаги по реформированию страны, и сразу посыпалась стеной критика. Когда критикуешь, надо ответить на вопрос, имеешь ли ты моральное право это делать – это первое, а второе – пустая критика абсолютно бесполезна, нужно предлагать конструктивные предложения. Власть критикуют все, и больше всех – наша разноликая, разношерстная оппозиция. Напрашивается вопрос: почему же вы, такие умные и способные, в 2005 году или в 2008-м, когда у вас была вся полнота возможностей и власти хотя бы предложить какой-то план реформ или хотя бы сделать какие-то первые шаги! Этого не сделали! Ответ очевиден: реформы – это не просто сломать старое, это предложить создать новый механизм работы в отрасли, в секторе экономики, и это не принятие быстрых непонятных решений, это способность исправлять ошибки, действовать конструктивно. И здесь вопрос не в быстроте и скорости, а о непрерывности усилий. Но, к сожалению, нашей оппозиции эти качества не свойственны, даже будучи властью, она хорошо умела делать только две вещи: разваливать и разводить. За все 20 лет существования независимой Украины только Президент Янукович не просто начал говорить, а начал делать эти реформы, вместе с Комитетом по экономическим реформам. Безусловно, есть ошибки, они были и они будут. Но умение их исправлять, умение принимать правильные решения, Налоговый кодекс очень много показал, что нужно делать, что не нужно, что опасно делать. На сегодняшний момент все общественные механизмы контроля и внедрения реформ созданы. Сейчас до конца года по всем направлениям, 20-ти, будут откорректированы с учетом бюджета все планы на следующий год по реформированию отраслей. И на самом деле это и есть демократия. Президент включил в Комитет по экономическим реформам представителей оппозиции, чтобы они работали, контролировали и вносили свои изменения – это и есть демократия. Бурные дебаты в парламенте – это и есть демократия. Люди, которые выражают свой протест разными способами – это и есть демократия. Платон говорил: «Свобода, которая не включает в себя свободу ошибаться – ничего не стоит». И еще. Нельзя верить тем, кто знает истину – надо верить тем, кто ее ищет. Спасибо.
Катерина Ващук фракція Народної партії. Наступною буде виступати Ірина Геращенко.
Катерина Ващук, фракція Народної Партії, Волинь. Шановні колеги! З цієї трибуни сьогодні я хочу підняти декілька питань, одне з них я уже піднімала. Є різні високі й почесні нагороди в нашій державі, але, напевно, найважливіша з них у мирний час – це нагорода материнська, за материнський подвиг «Мати-героїня». І дуже добре, що Президент України тисячам матерів присвоїв це високе звання. Проте не все тут безхмарно. Я хочу звернутися сьогодні і до секретаріату, і до Адміністрації Президента, і особливо до міністра освіти, сім’ї, молоді та спорту і з-за затримки обробки документів. Місяцями лежать документи на присвоєння цих звань, ходять коридорами влади, а матері можуть і не дочекатися. Якось звернення Марії Романівни Смолки із села Мерва Горохівського району, що на Волині, яка з 1931 року народження і ось уже котрий місяць чекає цього звання. Діти кажуть: “мама хвилюється, що може не дожити, адже вона важко працювала дояркою, працювала до пенсії”. І таких прикладів дуже багато. На Волині є на сьогодні 4 тисячі 261 мама-героїня. Подано документів у цьому році 6 тисяч 486, а присвоєно всього тисячу 665. Кажуть: “Не вистачає коштів, то на значки, то ще на щось”. Мої однопартійці, як і я вважаємо, що материнський подвиг безцінний, і аморально, негідно тут якусь економію в державі запроваджувати. І ще одне. Сьогодні хочу звернутися до міністра МВД. Я знаю дуже багато людей у погонах у різних званнях і рангах, яким хочеться сказати велике спасибі за їх працю, за їх подвиг. Але те, що сталося Сумщині минулого тижня взагалі негідне і не лізе в ніякі рамки. Моя землячка з Волині похоронила брата, інваліда без ніг, якого до смерті забили міліціонери. Хто бачив цю програму по телебаченню, не міг не хвилюватися, як можуть люди в погонах.
Завершуйте, будь ласка.
які покликані захищати громадян так себе вести. Пане міністре, якщо вам удасться лише одне зробити, викорінити це негативне явище з життя МВД. Ви ввійдете у новітню історію як найкращий міністр силовий. Дякую.
Дякую. Ірина Геращенко, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона". Наступним буде виступати Володимир Олійник.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Мені дуже приємно виступати після Катерини Тимофіївни, бо я так само буду говорити про права людини в Україні. 12 грудня цього року спецпідрозділом “Беркут”, його бійцями, було знову затримано відомого українського журналіста Мустафу Найєма з таким формулюванням з арійським душком, «як лице кавказької національності». Потім цю фразу “про лице кавказької національності” повторив офіційний речник київської міліції. Я хочу сказати, що насправді непотрібно навіть бути юристом, щоби розуміти, що ці фрази і ці дії носять ознаки ксенофобії. Це є пряме порушення статті 24 Конституції України, статті 161 Кримінального кодексу України, які гарантують всім громадянам України, незалежно від їх релігійних переконань чи їх національної приналежності, однакові права. Я хочу сказати, що сьогодні у Верховній Раді ми не маємо права стояти осторонь таких дій і потрібно дати публічну оцінку діям міліції і офіційних осіб, які дозволяють собі ці висловлювання з арійським душком. Окремо хочеться сказати про нашу доблесну міліцію. Я, на відміну від попередньої виступаючої, не вірю в те, що це відомство Могильова може сьогодні дотримуватися прав людини. Тому що за часів міністра Могильова у відділках міліції убивають студентів, щодня разом з СБУ затримують журналістів. А вчора спецпідрозділ “Беркут” затримав ще одного журналіста – відомого українського журналіста Віталія Сича, головного редактора журналу “Корреспондент” і так само не пояснив свої дії. Я хочу сказати, що сьогодні в міліції б’ють народних депутатів і їх помічників. І дозволяють собі ксенофобську лексику. Можливо тому, що Міністр внутрішніх справ має абсолютно слабе уявлення про те, що таке є права людини. Минулого тижня комітет з питань правосуддя у Верховній Раді проводив комітетські слухання, куди зібралися десятки представників громадських організацій. Так ось, міністр туди не з’явився. І я хочу сказати вам, шановні колеги, що цього року до Верховної Ради України прийшло 34 тисячі листів, в яких громадяни скаржаться на недотримання їх прав. І тому я думаю, що сьогодні в Україні є величезна небезпека побудови поліцейської держави, держави, в якій може знову постати національне питання. Ми бачимо, як це небезпечно розгортається сьогодні в Москві. Тому я звертаюся до спікера Верховної Ради з пропозицією, щоб Верховна Рада офіційно засудила будь-які прояви ксенофобії, слова чи дії, які можна трактувати як нетерпимість і зобов’язала держслужбовців дотримуватись Конституції і законів. Направити запит до Генерального прокурора і Міністра внутрішніх справ, щоб вони розслідували цей інцидент і покарали винних за расистські висловлювання. І заслухати нарешті у Верховній Раді України Міністра внутрішніх справ за недотримання прав людини. Дякую за увагу.
Володимир Олійник, фракція Партії регіонів. Наступний буде виступати Володимир Яворівський.
Шановний Голово! Шановні колеги! Дозвольте від імені вас всіх привітати сьогодні суддів з їх професійним святом. Побажати їм міцного здоров’я і щоб вони завжди приймали, виносили справедливі рішення. І пам’ятали про останні рядки молитви судді: «Господи! Суди мене як Бог, бо я судив як людина». Тепер я хочу перейти до іншої теми. Це в контексті національного інтересу в порівнянні одного попереднього уряду і нинішнього. Як вони діють. Якщо ви пам’ятаєте, в 2009 році в розпал кризи Юлія Тимошенко в одноосібному порядку, в односторонньому порядку поїхала в Москву. І за їхньої ініціативи, нашої, української, ініціативи прем’єра була розірвана угода. Міжурядова угода розірвана щодо газу. І замість 95 доларів, ми отримали подарок – сьогодні це 350 доларів. Юля Тимошенко оцінила ці дії як перемогу українського народу і найкращу ціну в Європі. Я хотів би запитати: чому сьогодні не пишаються цією ціною і не розказують як досягнення? Мовчать, тому що, на мій погляд, це була зрада національним інтересам. Як повинен діяти Прем’єр в таких випадках? Коли бачить, що є криза – мінімально домовлятися про ту ж саму ціну, або думати про зниження, тому що це завдає удару власному товаровиробнику, знижує конкурентну спроможність економіки і б’є по населенню. Якщо за п’ять років попередня влада зменшила. збільшила ціну газу з 50 доларів до 350 доларів, то в сім раз, безперечно, це удар і по цінам, і по тарифам, і по всьому іншому. Але, сьогодні Микола Янович Азаров, скрізь, на всіх переговорах ставить питання: давайте повернемося знову до цієї угоди, в плані зниження ціни на газ – це українська позиція, це національний інтерес. Чому тоді національний. наші націонал-патріоти не підтримують цю позицію? Чому вони не стають на сторону такого питання: що давайте переглянемо – це ж удар знову по товаровиробникам? Але цього немає, бо ви по-іншому любите Україну. І, безперечно, кидаєте інколи докір: а чому ви сьогодні з росіянами не домовитесь, у вас же добрі стосунки. Але після таких сестер з братами важко домовлятися. І останнє. Коли сьогодні говорять, про те, що недофінансовуємо інші галузі, то недофінансуєм завдяки вашій недолугій політиці. Бо 87 мільярдів повинні були направити на українську книжку, на українську мову, на пенсії, на підвищення зарплат, а ми їх відправляємо як погашення боргу, які ви взяли і, по суті, Україну, як кажуть, у кабалу загнали. І тому ми будем це згадувати, будем виправляти ситуацію, але вам сьогодні народ дав відповідь на виборах. Як кажуть у народі: «Мамо, кінчайте торгувати, бо вже нема.
Володимир Яворівський, фракція "БЮТ - "Батьківщина". Наступною буде виступати Лілія Григорович.
Тож так і закінчуєте, пане Олійник. Шановна опозиція і менш шановна або може зовсім не шановна, на превеликий жаль, більшість, якій можна було б порадити: не нарощуйте м’язи, а нарощуйте мізки. Тому що навіть ваш лідер, Віктор Янукович, якось обмовився, що «власти у нас хватает, а вот с умами есть проблема». Тут одна пані-регіоналка, яка виступала, сказала про те, «что в Украине что-то началось очень важное – реформы». Я переконаний, що в Україні сьогодні почався колосальний, агресивний наступ на все українське, що впродовж багатьох століть було опрацьовано, витворено нашим українським народом. Вони нічого не розуміють і не хочуть знати. Конкретний приклад. Приймаємо вчора Закон про культуру, все вихолостили, що стосується, бодай, слово «українське». Я хочу нагадати тому їхньому лідеру, який сидить тут, у залі, про те, що був один ваш попередник такий у 30-ті роки в Німеччині, він при слові «культура» хапався за пістолет. Ви сьогодні при слові «культура» рука ваша сама скидається і горизонтально починає водити по цьому. Ви розумієте, прийняли закон абсолютно бездарний, в якому нічого не залишилося національного. Ми цікаві світові сьогодні не нашими горбатими запорожцями, ми цікаві світові сьогодні навіть не нашими колосальними грунтами, які ми маємо, ми цікаві своїм духовним, національним обличчям, яке ви хочете розмити, розтерти, знищити. Я думаю, тут сьогодні вже мій колега Томенко говорив про те, що ви зробили у цьому бюджеті із українською книгою, її фактично вже сьогодні немає. Ви подивіться, що зробили з українською мовою: закладено жалюгідні копійки буквально на розвиток української мови. Через те, я звертаюся до української інтелігенції. Ми повинні сьогодні стати. ми повинні вижити під час цієї влади. Вижити обов’язково мусимо, іншого виходу в нас немає. Я ще раз кажу про те, що подивіться, вони викидають сьогодні три музеї із Києво-Печерської лаври: Музей декоративного українського мистецтва, де геніальні роботи Єкатерини Білокур. Вони викидають сьогодні музей «Кіно і театру», викидають інші музеї на вулицю. Бо коли ми обговорювали на комітеті ці питання: а куди ж ви їх відселяєте? З’ясувалося, немає, вони нікуди їх не виселяють, вони просто викидають їх, щоб створити те, що зроблено сьогодні з історичним музеєм Києва, експонати якого лежать у скринях. І ми в 2012 році будемо показувати іноземцям, в цій скрині лежить історія Києва. Через те, українська інтелігенція, маємо протриматися. Вони підуть обов’язково. Вони підуть так само безславно, як пішло СДПУ(о), яке тримало Україну в кулаці, а їм позавчора виключили телефони за несплату. Точнісінько так само відійдете і ви, а Україна виживе, виживе обов’язково.
Лілія Степанівна Григорович, фракція «Наша Україна – Народна самооборона».
Лілія Григоворич, «Наша Україна». Шановний український парламенте, мій виступ сьогодні останній і тому мені, як представнику опозиції, хотілося б закликати всіх до реалізму і конструктивізму, на відміну від тих маніакальних нападів, про які говорила одна з попередніх виступаючих. Шановні друзі, в дусі реалізму і конструктивізму я сьогодні суголосна з Катериною Тимофіївною Ващук і вимагаю, щоби такі самі дії були по відношенню до сатрапів у пагонах, які закатували інваліда на Сумщині, як ми чинили суголосні дії супроти вурдалаки Лозинського, який сьогодні знаходиться під судом. Я цього чекаю, чекає цього ж українське суспільство. В дусі конструктивізму і реалізму я хотіла б звернути увагу всіх на те, що впродовж останніх двох тижнів кожен з нас чи в більшості, чи в опозиції повинен виконати свій головний конституційний обов’язок і дати українському народові такий бюджет, який би не нищив його. Я не буду говорити про те, що терміни зірвані. З середини вересня бюджет внесений тільки тепер. Тому в такому блискавичному і карколомному темпі буду намагатися наголосити на тих больових точках, які є життєвими. Перше. Діти. Я в дусі конструктивізму і реалізму говорю, що та пропозиція, яку озвучу зараз давалася двома народними депутатами, які були минулого року в опозиції і потужно займалися соціальними проблемами. Отже, це добре, що збільшується виплата на дітей, але я наполягаю на виділенні 12 мільйонів 250 тисяч всього для того, щоби дітям від нуля до одного виплачувати не 130 гривен, яких вистачає на пачку памперсів, а прожитковий мінімум – 816 гривень. Не аморально буде не підтримати цю пропозицію в бюджеті, бо кошти є. Буцімто йде адміністративне скорочення, але на адміністрацію управління видатки збільшуються. Це перша конструктивна і реальна пропозиція, яку я запозичила у колег, які сьогодні у більшості, а вчора були в опозиції. Друга конструктивна і реальна пропозиція. Українське село. Минулорічний Прем’єр-міністр Тимошенко «обласкала» напередодні Нового року поштарів і бібліотечних працівників, а працівники або очільники клубів залишилися за межею. Всього-на-всього 800 мільйонівгривень для того, щоб не погасло село. І нарешті, 5 мільярдів гривень на українську медицину, тому що на 40 відсотків знижена тарифна ставка Мінфіном для працівників першого посадового розряду, порівнюючи з мінімальною зарплатою. Ці три больові точки в дусі конструктивізму і реалізму закликаю підтримати нинішню владу, бо це ж ваші пропозиції, які ви давали минулого бюджетного року. Сподіваюся на здоровий глузд, а не на маніакальні випади, про які говорилося. Слава Україні!
Дякую, Лілія Степанівна. Шановні колеги, виступи завершено. Я прошу секретаріат вже за традицією з приводу тих вимог, пропозицій, рекомендацій і запитів, які прозвучали у виступах народних депутатів, підготувати відповідні доручення. Шановні народні депутати! Прошу прослухати оголошення. Згідно з протоколом засідання депутатської фракції «БЮТ - «Батьківщина» від 15 грудня 2010 року та відповідно до пункту 3 статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про виключення народного депутата України Шаманова Валерія Вікторовича зі складу депутатської фракції «БЮТ – «Батьківщина»». Шановні колеги, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на середу, 15 грудня. Перше питання – ратифікація. А саме: це проект Закону про ратифікацію Протоколу про приєднання України до Договору про заснування Енергетичного Співтовариства [[реєстраційний номер 0198]]. Може розглянемо це питання за скороченою процедурою, враховуючи, що у нас великий перелік питань? Я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу проголосувати. [[10:36:39]] За-220 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра палива та енергетики Макуха Володимир Олексійович. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету у закордонних справах Тарас Чорновіл. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проект Закону України про ратифікацію Протоколу про приєднання України до Договору про заснування Енергетичного Співтовариства. Слід відзначити, що протягом 2010 року Україна досягла значних результатів на шляху до інтеграції вітчизняного енергетичного ринку та об’єднаного ринку країн Євросоюзу. Результатом цього стало підписання 24 вересня поточного року у місті Скоп’є [[Республіка Македонія]] Протоколу про приєднання України до Договору про заснування Енергетичного Співтовариства. Слід відзначити, що Енергетичне Співтовариство – це спільнота, створена Європейським Союзом та країнами, сусідніми країнами, перш за все, країнами Південно-Східної Європи. Головною метою діяльності Енергетичного Співтовариства є організація співробітництва між сторонами Договору з метою закладання юридичних та економічних засад створення єдиного інтегрованого ринку природного газу та електроенергії, причому на більш пізньому етапі передбачається, що цей ринок буде включати інші енергетичні товари та послуги. Реалізація цієї задачі відбувається шляхом впровадження надійних регуляторних ринкових механізмів, які б сприяли залученню інвестицій, створенню єдиного енергетичного простору, захисту довкілля, а також розвитку конкуренції на основних ринках електроенергії та газу. Згідно вимог протоколу про приєднання України до Договору про заснування Енергетичного Співтовариства наша країна має привести вітчизняне енергетичне законодавство у відповідність з енергетичним законодавством Євросоюзу шлях поступової імплементації директив та регламентів ЄС в електроенергетичній та газовій галузі, а також в питаннях охорони довкілля та енергозбереження. Впровадження норм європейського законодавства сприятиме поширенню доступу українських енергетичних компаній до відповідних ринків країн Європи, створюватиме ринкові умови в енергетичному секторі економіки, які сприятимуть залученню інвестиції для розширення можливостей та удосконалення існуючої.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Участь України значно підвищить привабливість наших вітчизняних енергетичних компаній, тому прошу підтримати Закон про ратифікацію Протоколу про приєднання України до Договору про заснування Енергетичного Співтовариства. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Тарас В’ячеславович, перший заступник голови комітету, будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимир Михайловичу, шановні колеги, народні депутати України! Комітет у закордонних справах розглянув на своєму засіданні проект, внесений Президентом України, щодо ратифікації Протоколу про приєднання України до Договору про заснування Енергетичного Співтовариства і одноголосно рекомендував його прийняти Верховній Раді України. Угода про європейське Енергетичне Співтовариство була підписана в жовтні 2005 року в Афінах і набрала чинності 1 липня 2006 року. Воно було створено для, з метою розповсюдження досвіду внутрішнього енергетичного ринку ЄС на країни Південно-Східної Європи і сприянню залучення інвестицій в енергетичну галузь країн-учасниць угоди. Сьогодні угода починає просуватися уже і на східні терени Європи і Рада міністрів Європи, Євросоюзу схвалила вступ України і Молдови до цієї організації у грудні 2009 року. 24 вересня 2010 року, зовсім недавно у місті Скоп’є був підписаний Протокол про приєднання до цієї угоди. Всі комітети, які розглядали дане питання, висловилися схвально. Є позитивний відгук Комітету з Регламенту, позитивний відгук і прохання підтримати у найкоротші терміни від енергетичного нашого комітету. Головне науково-експертне управління відзначило, що не має серйозних застережень щодо цієї ратифікації. Є тільки кілька технічних зауважень, зокрема той пункт, що не визначена чітка сума внеску і не представлені відповідні документи. Але Міністерства фінансів без зауважень погодило цей документ. І справа у тому, що сама сума може бути встановлена тільки у наступному році. Але сума незначна, за всіма розрахунками вона може коливатися від 0,1 до 0,7 процента. Це може бути кілька тисяч євро. Це буде узгоджуватися вже у наступному році. Комітет просить підтримати цей документ. Власне кажучи, це та дорога, яку пробує пройти і попередній, і це Президент щодо модернізації нашої газотранспортної системи, і чого без подібної угоди зробити було неможливо. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обговорювати це питання? Якщо є, будь ласка, запишіться. Прошу прізвища народних депутатів. Іван Попеску, фракція Партії регіонів. Потім - Володимир Карпук і Володимир Бондаренко.
Вельмишановні колеги прийняття Закону про ратифікацію Протоколу про приєднання України до Договору про заснування Енергетичного Співтовариства сприятиме впровадженню норм європейського енергетичного законодавства, що у свою чергу сприятиме розширенню доступу українських експортерів до енергетичних ринків країн Європи. Це також надасть можливість прямого виходу на кінцевих споживачів, дозволить уникнути посередницьких послуг, створить ринкові умови в енергетичному секторів економіки, які сприятимуть залученню інвестицій для розширення можливостей та удосконаленню існуючої енергетичної інфраструктури. Це також сприятиме подальшому розвитку та інтеграції українських енергетичних мереж до європейської системи. Запровадження стандартів Європейського Союзу позитивно вплине на інституційну структуру енергетичного сектору та його оптимізацію, засновану на ринкових засадах, сприятиме збільшенню капіталізації компанії, а також і здатність залучати більші об’єми інвестицій. Споживачі отримають доступ до всіх ресурсів європейського енергетичного ринку за конкурентними цінами, та гарантовано будуть забезпечені енергоресурсами на максимально прийнятних умовах. Це також сприятиме інтеграції України в європейське співтовариство. Виходячи з цього, Партія регіонів буде голосувати за ратифікацію даного протоколу. Дякую за увагу.
Володимир Карпук, фракція "Наша Україна - Народна самооборона"
Володимир Карпук, «Наша Україна». Ми загалом підтримуємо ратифікацію Протоколу про приєднання України до Договору про заснування Енергетичного Співтовариства. Але хочеться зазначити, що, окрім тих зауваг, які вже сказані, про те, що немає обрахунку того членського внеску, який буде сплачувати Україна до Енергетичного Співтовариства, який вираховується із валового внутрішнього продукту і загальної пропозиції поставки первинних енергетичних ресурсів. Разом з тим, договір був укладений в 2005 році. І є там поняття – «кваліфікований споживач», яке було, повинно було імплементуватися поступово. В зв’язку з тим, що Україна пізніше підписала цей договір, залишається тільки однин рік для імплементації поняття «кваліфікований споживач», для не побутового потреб електроенергетики, і для побутового – з 2005, тобто 5 років. Ці терміни скорочені. Повинен бути в Україні план імплементації цього поняття. І тому прохання до Кабінету Міністрів, щоб такий план був зроблений, щоб Україна в цих термінах не відставала і цей договір мав позитивні наслідки, тому що в супровідних документах, на жаль, також наслідків позитивних чи якихось інших, фактично, інформації немає. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція “БЮТ - “Батьківщина”.
Володимир Бондаренко, “Блок Юлії Тимошенко”. Шановні друзі, очевидно кожен з вас щоденно має практику спілкування з енергетичними компаніями як в Києві, так і в області, в інших місцях. Мова іде про абсолютну невідповідність стандартів роботи енергетичних мереж європейським стандартам. Тому коли ми затверджуємо сьогодні або цю ратифікуємо угоду, ми повинні розуміти, що Україна окрім того, що бере на себе обов’язки працювати у стандартах Європи і синхронізує свою діяльність з європейськими енергопостачальними компаніями, з іншими мережами, ми повинні добиватися того, щоби і всередині України діяло законодавство, яке би забезпечило, як мінімум, паритетність прав і обов’язків тих, хто виробляє, постачає електроенергію і тих, хто її споживає. На сьогоднішній день ми відчуваємо диктат енергопостачальних компаній. Він відчувається в Карпатах, коли приватна власність енергетичної компанії “Прикарпатобленерго” відключає на вихідні дні маленькі підйомники лижні, де люди мали би кататися, вбиваючи тим самим їхній бізнес, тому що є великий бізнес “Буковеля”. Те саме сьогодні діється в Київській області. Я нещодавно звернув увагу, що певні райони області відключаються по сім, по вісім раз за місяць без будь-якої відповідальності. Тому ратифікуючи цю угоду, а ми будемо голосувати за ратифікацію, я хотів би звернути увагу Міністерства енергетики на більш різку і я би сказав фахову реакцію на такі факти, а їх багато, їх тисячі. Після мого звернення ще двічі підряд у вихідні дні, коли люди якраз відпочивають було відключення практично на півдоби кожного разу в холодний період року, коли люди багато користуються електроенергією, в тому числі для обігріву будинків. Тому переходячи на європейські стандарти у стосунках з іншими країнами ми повинні виходити на європейські стандарти стосунків з власними споживачами. Це є вимога людей. Ми повинні жити в інших стандартах, а не тих, в яких живемо сьогодні. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію комітету про схвалення проекту Закону України про ратифікацію Протоколу про приєднання України до Договору про заснування Енергетичного Співтовариства. Реєстраційний номер 0198. Прошу голосувати. [[10:48:03]] За-371 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо перевірок]]. Реєстраційний номер 7063. Доповідач – народний депутат України Ксенія Ляпіна. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Світлана Шмельова. Може за скороченою процедурою будемо розглядати питання? Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[10:48:52]] За-225 Рішення прийнято. Будь ласка, Ксенія Михайлівна.
Ксенія Ляпіна, партія «За Україну!». Шановні колеги, ви сьогодні тут почали ранок з того, що в ході реформ іноді робляться ошибки, треба їх виправляти. Так от, власне кажучи, якраз мій законопроект спрямований на виправлення такої великої помилки. Нагадаю, навесні цього року, ще задовго до прийняття Податкового кодексу, більшість ухвалила закон, яким надала податковим органам не властиві їм повноваження контролю у сфері трудових відносин. Причому ці повноваження визначені не тільки Законом про податкову службу, а і законами про працю, зокрема, Кодексом закону про працю. І, власне кажучи, виглядають там абсолютно такими, які не гармонізуються з іншими визначеннями і з іншими нормами. Більше того, практика застосування цих повноважень вже має серйозні проблеми, вже народжуються трудові конфлікти, тому що в даному випадку працівника органи – я підкреслюю, не просто податкової служби, а податкової міліції – можуть використовувати як певне джерело боротьби проти роботодавця. Як наслідок, народжується конфлікт не тільки контролюючого органу з суб’єктом підприємницької діяльності, а й народжується конфлікт всередині, між, власне, працівником [[або працівниками]] і роботодавцем. І вже у нас є звернення на цю тему. Хочу звернути увагу на те, що, власне, після цього закону, коли ухвалили Податковий кодекс, залишили чинними окремо Закон «Про податкову службу», однак, зауважили, що ми маємо до нього повернутися, бо сьогодні цей закон не гармонізований з Податковим кодексом. І в даному випадку те саме. Податкова служба і податкова міліція, а міліція податкова, я нагадаю, діє у відповідності до Закону «Про міліцію», зокрема, проводить слідчі дії у сфері оподаткування.
Да, будь ласка, завершуйте.
наділяється правом контролювати, проводити певні види перевірок, я підкреслюю, не передбачені Податковим кодексом. Тому прийняття і ухвалення цього закону лише виправить ту помилку, яка вже була припущена, і покращить ситуацію, гармонізує більш-менш відносини в цій сфері. Дякую.
Шановні колеги, тепер я запрошую до співдоповіді Світлану Олександрівну Шмельову. Будь ласка, рішення комітету.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! На своєму засіданні 20 жовтня 2010 року Комітет Верховної Ради України з питань соціальної політики та праці розглянув законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перевірок, внесений народним депутатом Ляпіною Ксенією Михайлівною. Автор законодавчої ініціативи пропонує внести зміни до статті 259 Кодексу законів про працю України, статті 35 Закону України «Про оплату праці» та статей 10, 11 і 11-1 Закону України «Про Державну податкову службу в Україні з метою приведення їх у відповідність до вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду [[контролю]] у сфері господарської діяльності». Не заперечуючи проти пропозиції автора законопроекту щодо внесення змін до Кодексу законів про працю України, комітет відзначає, що не можна погодитись з вилученням окремих положень із статті 35 Закону України «Про оплати праці» стосовно права Міністерства праці та соціальної політики України, його структурних підрозділів, органів ДПА, професійних спілок тощо відвідувати місця здійснення господарської діяльності під час виконання трудової функції найманими працівниками та одержувати від сторін трудових відносин інформацію, документи та матеріали. У разі виключення вказаної норми відповідні органи будуть позбавлені можливості ефективно здійснювати контроль за додержанням законодавства про працю, виявляти факти виплати заробітної плати у конвертах, невиплати заробітної плати взагалі та захищати права найманих осіб. Члени комітету погоджуються з позицією Мінфіну та ДПА, що прийняття цього законопроекту може призвести до зловживань з боку суб’єктів господарювання, які приймають на роботу найманих працівників та не сплачують податок з доходів.
Будь ласка, мікрофон.
розмірах. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України и зазначає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. Спільний представницький орган профспілок вважає за доцільне розглянути внесений законопроект після прийняття нового Податкового кодексу України. Мінекономіки не підтримує зазначений законопроект. Враховуючи вищевикладене, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перевірок направити суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Дякую.
Дякую вам, Світлано Олександрівно. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Так, прізвища, будь ласка, народних депутатів. Андрій Павловський, фракція „БЮТ – „Батьківщина”, мікрофон.
Шановні колеги народний депутати! Зазначений законопроект направлений на те, щоб обмежити нехарактерні функції податкової служби, зменшити невиправдані, надумані перевірки податкової і податкової міліції. Разом з тим, на репліку доповідача пані Ляпіної хочу звернути увагу, що те, що вона зазначила, що він. що діюче зараз законодавство і перевірки направлені проти роботодавців у сфері трудових відносин, можу сказати, що це не зовсім так. Якщо і виникають трудові конфлікти, то вони якраз, як правило, завершуються в бік роботодавця-власника, бо той має фінансові ресурси завжди відкупитися, у тому числі, від таких перевірок. І зважаючи на те, що зараз влада буде протягувати Трудовий кодекс, де надана велика перевага саме роботодавцю і обмежені суттєво права трудящих, то треба на це зважати. І разом з тим, хочу зазначити, що опозиційна фракція „БЮТ – партія „Батьківщина” прийняла рішення на своєму засіданні підтримати зазначений законопроект, тому що і без того у нас посилюються поліцейські функції різних перевіряючи, контролюючих органів, не треба давати ще додаткові важелі податковій адміністрації. Тому прошу прийняти у першому читанні зазначений законопроект і доопрацювати до другого. Дякую.
Олесь Доній, фракція "Наша Україна – Народна самооборона”.
Прошу передати слово В’ячеславу Кириленко.
В’ячеслав Кириленко, будь ласка.
В’ячеслав Кириленко, партія „За Україну!”. Шановні колеги, шановні виборці! Оцей законопроект покаже, чи насправді мова йде про реформи в економіці і лібералізацію, чи мова йде про те, що є ортодоксальний курс, від якого кроку ліворуч, кроку праворуч зробити не можна. От зараз же створений центральний орган виконавчої влади – Держінспекція праці, вона контролювати, у тому числі виконання трудового законодавства, вчасну виплату заробітних плат, вчасне погашення заборгованих заробітних плат і стосунки, які передбачаються між роботодавцем і найманим працівником. До чого тут податкова тепер? Чому вона повинна втручатися в ці відношення, і ходити з’ясовувати, так ця людина в тебе працює чи не працює, які у тебе як у роботодавця з нею стосунки, і які наслідки із цих всіх перевірок? Податківці тут мають повноваження, які їм невластиві. І тому я закликаю більшість, якщо вона взагалі здатна чути будь-які слушні аргументи – підтримати ось цей законопроект Ксенії Ляпіної. А відбувається так: одні функції посилюються, а, до речі, захист малого підприємництва, який задекларований тепер на найвищому рівні влади гальмується. Всі виступали проти Бродського і звільнили Бродського. Але причому тут скасування Держкомітету з питань підприємництва, а до кого тепер йти малим підприємцям? В Мінекономрозвитку? Так там у віце-прем’єра Клюєва 15-20 повноважень генерального масштабу. І малий підприємець десь із Рівненської області до нього не достукається, і стукати тепер йому немає до кого взагалі. Так одне ніби покращуємо, а інше рубаємо. Тільки погасили скандали, які інспіровані владою щодо невдалого Податкового кодексу, тут же завдаємо нового удару по малому і середньому підприємництву. Тому, якщо хоч трохи є бажання такий розвиток подій унеможливити, зараз треба цей законопроект нашого однопартійця члена партії «За Україну!» Ксенії Ляпіної підтримати і почати виправляти ті речі, які абсолютно недолугі і недоречні. Дякую за увагу.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Без всякого сумніву законодавче забезпечення розвитку всіх форм бізнесу, законодавче забезпечення, тобто наша з вами робота підтримки і розвитку і малого, і середнього бізнесу, і великого, і всякого бізнесу, створення йому на законодавчому рівні нормальних умов праці є надзвичайно важливим завданням, котре стоїть перед нами всіма, які тут в сесійній залі. Дуже важливо, щоб у цій нашій хорошій справі ми пам’ятали про те, що крім бізнесмена є ще та людина, яка на нього працює. Якщо в приватного підприємця є в наймі 4, 5, 10, 20 чоловік, то ми повинні з вами тут раз і назавжди такому бізнесмену сказати: “Ти відповідаєш за його умови праці, за його оплату праці і за його майбутнє, тобто за пенсійне забезпечення”. Шановні колеги, якщо на новобудові у нас працює 20 будівельників, а ми приходимо з перевірками і бачимо там 120, то скажіть, будь ласка, оцих лишніх 100, гроші отримують як? В умовах працюють яких? Техніка безпеки на них поширюється чи не поширюється? Ну, не можна викидати разом з водою і дитину. Техніка безпеки, умови праці, конвертування, не конвертування, безумовно, повинні обов’язково контролюватися, обов’язково контролюватися. І у мене є ще одна порада для народних депутатів України з Комітету соціальної політики та праці. Ви якщо вже згадуєте тут Трудовий кодекс, та візьміть його в кінці кінців нарешті в руки та почитайте, та не вивчіть, та хоча б знайте, про що мова там йдеться. З одного боку, тут думка є, що потрібно зняти всі застереження стосовно контрольної функції по відношенню до роботодавців. З другого боку, ви кажете, навпаки потрібно зробити, давайте ми тут виробимо якусь єдину концепцію щодо нашої поведінки, щодо нашого ставлення, до законодавчого забезпечення малого і середнього бізнесу. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Висновок комітету: повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо перевірок]] [[реєстраційний номер 7063]]. За основу. [[11:02:14]] За-148 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання законопроекту. [[11:02:44]] За-132 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, «БЮТ – «Батьківщина» - 84, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 43, комуністів – 0, Народна Партія – 0, позафракційні – 5. Шановні колеги! Тепер вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо забезпечення прозорості прийняття рішень та фінансової звітності органами державної влади, місцевого самоврядування]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:03:33]] За-207 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Андрій Віталійович Шевченко. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Ольга Борисівна Боднар. То я попрошу тоді голову комітету, оскільки Шевченко у відрядженні. Так?
Ольга Боднар, фракція «Блок Юлії Тимошенко – «Батьківщина», Партія «Батьківщина». Шановний головуючий, шановні колеги, шановні виборці! Даний законопроект був предметом розгляду на засіданні комітету 31 березня 2010 року. Проектом пропонується внести ряд змін до законів України: про Кабмін, про місцеве самоврядування, місцеві державні адміністрації, засади державної регулярної політики у сфері господарської діяльності, комітети Верховної Ради України, державну службу, боротьбу з корупцією, до Бюджетного та Кримінального кодексів України, відповідно до яких пропонується запровадити декларування витрат державних службовців; передбачається, що інформація про етапи підготовки, прийняття і виконання будь-якого рішення органів влади має розміщуватись на офіційних веб-сайтах органів влади; визначається, що всі бухгалтерські операції по надходженню та витрачанню коштів мають вноситись у хронологічному порядку до бази даних електронної комп’ютерної мережі, яка є доступною для користувачів офіційного веб-сайту даного органу. Метою законопроекту є забезпечення прозорості фінансової діяльності органів влади та державних службовців. Щодо зазначеного законопроекту до комітету надійшли зауваження та пропозицій Мінтрансу, який пропонує його повернути на доопрацювання. Окрім цього, щодо вказаного законопроекту висловили свої зауваження та пропозиції також Комітет з питань боротьби з організованою злочинністю, корупцією, який підтримує зазначену законодавчу пропозицію; Комітет з питань бюджету, який зазначає, що законопроект у разі прийняття впливатиме на додаткову частину Державного бюджету, збільшуючи її, тому повинен набути чинність не раніше 1 січня 2012 року, та рекомендує при доопрацювання законопроекту виключити розділ четвертий. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради пропонує повернути законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Разом з тим, зважаючи на антикорупційну спрямованість законопроекту, комітет рекомендує Верховній Раді України підтримати запропоновану законодавчу ініціативу та за результатами розгляду у першому читанні прийняти його за основу. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Так, дякую вам, Ольга Борисівна. Так, шановні народні депутати, хто наполягає на обговоренні питання, прошу записатися. Прошу прізвища показати. Юрій Кармазін, фракція «Наша Україна – Народна самооборона».
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, «Наша Україна –самооборона». Шановні народні депутати, я звертаюсь до депутатів і меншості, і більшості з проханням підтримати цей законопроект, оскільки він. і подякувати авторам. Насправді тут дуже багато авторів: і Шевченко, і Матвієнко, і Стець, і Доній, і Стретович, і Суслов, і Стецьків, Марущенко. Я хочу подякувати їм за те, що вони спробували зробити комплексний підхід до цього законопроекту і передбачили відкритість і прозорість діяльності Кабінету Міністрів, щоб розміщувалися усі акти нормативного характеру, їх проекти, інформації щодо ініціаторів прийняття вказаних актів на офіційному веб-сайті. Це раз. Друге. Вони пропонують, щоби право ініціативи у прийнятті актів Кабінету Міністрів України мали право члени Кабінету Міністрів України, центральні органи виконавчої влади, Рада Міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а також громадські організації зі всеукраїнським статусом. Це надзвичайно важливо ці пропозиції. Більше того, вони пропонують внести зміни також і передбачити, що якщо визначаються права і обов’язки громадян України, то вони підлягали попередньому оприлюдненню і громадському обговоренню. Також декларації для вищих державних службовців, декларації про видатки пропонуються тут також і про ведення бухгалтерських операцій. Тому, дійсно, цей законопроект має таку антикорупційну спрямованість. Пропонуються також зміни до Закону про місцеві державні адміністрації, які також посилюють прозорість влади. Пропонуються зміни і до Бюджетного кодексу такого ж плану. І до Закону про державну службу, і до Закону про комітети України. Тому я прошу підтримати, незважаючи на політичну спрямованість цей закон.
Юрій Одарченко, фракція «БЮТ – «Батьківщина»».
Прошу передати слово Миколі Томенку.
Микола Томенко, мікрофон.
Шановні колеги, хотів би сказати про першу тезу, яка дуже важлива у даному законопроекті, що запропонований групою авторів. Сьогодні, якщо ми подивимося про те, як інформує про свою діяльність орган державної влади ми побачимо, що практично кожне міністерство, обласна адміністрація, центральне відомство закладає в бюджет на утримання, так звані кошти на висвітлення своєї діяльності. До чого здебільшого це зводиться? Це ведеться, наприклад, журнал в якому в залежності від етики і виховання міністра або керівника цього органу чи губернатора розміщаються або тридцять його фотографій або три фотографії. Значить, там далі фотографії заступників, ще якихось начальників і таке інше. Тобто, сьогодні сотні мільйонів бюджетних коштів ідуть на ілюстрації про життя і добробут чиновників на бюджетні кошти. Ви не знайдете там жодної інформації про те, що робить міністерство, що робить обласна адміністрація. Тому мені здається, логіка перейти в таку інформацію, яка повинна чітко бути передбачена і розміщуватися на веб-сайтах, а не в повноколірних журналах, значить, вона є абсолютно правильна. Тепер друга позиція. Треба чітко передбачити, що на цьому сайті, там міністерства, обласної адміністрації чи відомства повинно передбачатися. Тут колеги запропонували перелік. Думаю, він не є ідеальний. Треба думати і радитися, скажімо, в частині чи, там, ці платіжки розміщати чи розміщати, може якби загальну інформацію не лише про тендерні закупівлі, а, скажімо, про основні фінансові операції в інший спосіб, а там фінплану якось чи виконання фінплану. Вам скажу більше того, ми проводили останнє дослідження, у нас Інтернетом сьогодні користується в Україні 29 відсотків, з них 17,8 щоденно користуються Інтернетом. Тобто якщо ми таку інформацію звітності будемо розміщати на веб-сайтах, то це означає, що, практично, кожна третя людина уже знає про те, що робить орган державної влади. Якщо ми підемо шляхом, далі друкувати газети, звіти чи журнали, це пів відсотки чи один відсоток людей може про це дізнатися. Тому я би сказав таким чином: є багато застережень і зауважень тут, що треба було передбачати в законах, що не треба, але я підтримав саму логіку, саму ідею, і дав можливість би далі авторам попрацювати. Тому я теж вважаю, що законопроект заслуговує на підтримку у першому читанні.
Шановні колеги, прошу уваги. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу законопроекту реєстраційний номер 5500, про внесення змін до деяких Законів України щодо забезпечення прозорості прийняття рішень та фінансової звітності органами державної влади, місцевого самоврядування. Разом з тим, інформую вас, шановні колеги, що Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект потрібно повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Голосується пропозиція про прийняття за основу проекту Закону. [[11:12:25]] За-135 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування другу пропозицію: про направлення на повторне перше читання законопроекту, реєстраційний номер 5500. Будь ласка, визначайтеся. [[11:12:51]] За-135 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. [[Шум у залі]] Повна. Шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 14 Закону України "Про державну службу» (щодо посилення відповідальності посадових осіб (реєстраційний номер 6640). Пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:13:29]] За-203 Рішення прийнято. Доповідач – Ксеня Ляпіна. Співдоповідач – член Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Анатолій Горбатюк. Будь ласка, Ксеня Михайлівна.
Дякую. Шановні колеги! Ксеня Ляпіна партія «За Україну!» Ми багато разів піднімали в цій залі питання про те, що службовці не виконують свої повноваження. І кожний раз говоримо про необхідність відповідальності. Кожний раз ці слова залишаються лише гаслами, і власне, втілюються в абстрактні норми якоїсь службової недбалості чи невиконання своїх зобов’язань в абстрактному вигляді. Моя пропозиція дуже проста і зрозуміла, мабуть, тому вона так негативно і сприймається сьогодні чиновниками. Я пропоную внести зміни до статті 14 Закону «Про державну службу». Стаття 14, нагадаю, говорить про особливості дисциплінарної відповідальності державних службових осіб. І мова йде про те. державних службовців, і мова йде про те, що додати туди уточнення, а за що власне настає така дисциплінарна відповідальність. І я говорю, що дисциплінарні стягнення застосовуються до державного службовця, якщо у встановлений законом строк такий службовець суб’єкту господарювання не видав дозвіл або не направив відмову в його виданні. Такий обов’язок покладений на такого службовця законом. І я хочу звернути увагу, тут було таке зауваження, що не можна вносити персональну відповідальність, бо ж це відповідальність органу. Друзі мої! Не існує відповідальності органу – орган колегіальний, несе відповідальність завжди конкретний чиновник, який свої повноваження і свої зобов’язання не виконав. Але я пропоную уточнити цей склад його порушення, не абстрактно говорити про якесь загальне невиконання зобов’язань, а дуже конкретно визначити випадок невиконання цих зобов’язань. На мій погляд, це суттєво.
Мікрофон, будь ласка.
і своєчасність надання дозволів суб’єктам господарювання і зніме багато конфліктів. Я прошу це підтримати.
Дякую. Анатолій Олексійович Горбатюк. Будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, за дорученням Голови Верховної Ради України Володимира Литвина комітет розглянув 20 жовтня 2010 року на своєму засіданні протокол 106/4 проект Закону України про внесення змін до статті 14 Закону України “Про державну службу” [[щодо посилення відповідальності посадових осіб]] [[реєстраційний номер 6440]] [[від 31.05.2010 року]], внесений народним депутатом України Ксенією Ляпіною. В законопроекті пропонується законодавчо закріпити норму щодо застосування дисциплінарних стягнень до державних службовців, якщо у визначений законом строк суб’єкту господарювання не видано, не направлено документ дозвільного характеру, або рішення про відмову в його видачі, за умови подання таким суб’єктом в установленому порядку відповідних документів у повному обсязі. Комітет підтримує закладену в законопроекті мету щодо посилення відповідальності посадових осіб за невиконання вимог Закону України “Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності”, проте, погоджуючись із зауваженнями, висловленими до даного законопроекту, не може його підтримати, зокрема з таких підстав: Перше. Запропонована норма не належить до предмету регулювання Закону України “Про державну службу”, який визначає загальні засади діяльності та статусу державних службовців [[дивитися преамбулу закону]]. Друге. Запровадження у Законі України “Про державну службу” окремої норми щодо застосування адміністративного стягнення до державного службовця, у разі неналежного виконання ним своїх службових обов’язків виключно у дозвільній сфері є юридично некоректним, зважаючи на норму статті 14 цього ж закону щодо особливостей дисциплінарної відповідальності державних службовців. Третє. Адміністративна відповідальність за порушення порядку видачі документів дозвільного характеру вже передбачена у Кодексі України про адміністративні правопорушення, стаття 166.
Мікрофон, будь ласка.
Головне науково-експерте управління Апарату Верховної Ради України вважає за доцільне відхилити даний законопроект за результатами розгляду його в першому читанні. На підставі зазначеного народні депутати України члени комітету одноголосно вирішили рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 2 частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради відхилити проект Закону України про внесенні змін до статті 14 закону України “Про державну службу”, внесений народним депутатом України Ксенією Ляпіною. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні народні депутати, будь ласка, записуйтесь на виступ. Прошу прізвища народних депутатів показати. Павло Жебрівський, фракція “Наша Україна – Народна самооборона”. Мікрофон, будь ласка.
Позиція комітету як колись аксакал української політики Черняк казав: “Я настільки “за”, що я проти”. Оце приблизно те висловила і, висловив і комітет. Я переконаний, що без відповідальності влади за свої дій ніяких реформ в Україні провести неможливо. Якщо на сьогоднішній день звертаються люди, їм не дається узгодження, погодження або відмова, то вони не знають насправді, що робити, якими чином це все реагувати. Безумовно, якби була відмова, то люди мали б право звернутись до суду і зобов’язати, змусити чиновника виконувати свої функції. Тоді не було б кольорів, тоді б не було хабарів в тих межах, яких вони існують на сьогоднішній день. Без регулювання цих речей, на які пані Ляпіна закцентувала увагу, я переконаний, що реформ в Україні не буде. Я б пропонував би максимум, що ми можемо або підтримати, або відправити на повторне перше читання для урегулювання цього законопроекту. Дякую.
Павло Сулковський, фракція Партії регіонів.
Павло Сулковський, фракція Партії регіонів, Рівненщина. На мій погляд, ми спостерігаємо уже не перше засідання, коли порядок дня у Верховній Раді пропонує, планує опозиція. І от якщо проаналізувати, то цікава річ відбувається. Жодного проекту закону, який би, дійсно, піднімав такі важливі питання у державі, ми практично їх не спостерігаємо. Аби щоб забрати час, аби щоб відволікати просто народних депутатів і суспільство, якесь речення, якусь кому десь їм, на їх розсуд видається, що треба виправити, і ось стільки забирають часу у Верховній Раді. Я по суті, значить, хочу нагадати класику, що я по суті виступаю. Ви виступаєте, вже забираєте стільки тут часу, що просто вже Верховну Раду Україна не хоче слухати і не хоче поважати через те, що ви популістськими гаслами своїми просто забираєте без толку цей час. Тому я вношу конкретну пропозицію і закликав би. і закликав би всіх крикунів, які зараз викрикують і не хочуть це слухати, що треба приймати участь більш системно до розробки проектів законів, які, дійсно, приносять користь Україні, а не просто ось так от забирати час. Тому я підтримую рішення комітету і треба ці проекти просто їх на сміттєзвалище відправляти і на цьому кінець, тому що це не поділу, це не коректно і це не справедливо. А у кінцевому результаті, якщо подивишся, то ніби вони вболівають так за підприємців, за держслужбовців. Держслужбовці побачили, як ви захищали п’ять.
Дякую. Шановні колеги. Що? Після голосування. Шановні колеги, комітет прийняв рішення пропонувати Верховній Раді відхилити законопроект. Головне науково-експертне управління дотримується такої ж точки зору. Разом з тим, як ви знаєте, відповідно до регламенту я ставлю на голосування першою пропозицію про прийняття за основу проекту Закону, [[реєстраційний номер 6440]] про внесення змін до статті 14 Закону України про державну службу [[щодо посилення відповідальності посадових осіб]]. [[11:23:43]] За-100 Рішення не прийнято. Оскільки є рішення і комітету, і рекомендація Головного науково-експертного управління про відхилення законопроекту, я оголошую про те, що законопроект відхилено. Будь ласка, Ксенія Ляпіна, мікрофон.
Дякую. Ксенія Ляпіна, партія «За Україну!». Шановні колеги! Якщо в цьому залі неважливим є питання відповідальності чиновника, то нащо весь цей зал взагалі сидить? А що тоді ми хочемо в країні зробити? І вибачте, якщо у вас немає жодного аргументу для того, щоб сказати, чому ви не голосуєте за цей закон, то краще мовчати. Знаєте, це той випадок, коли краще жувати, ніж говорити. Дякую.
Шановні, шановні, шановні колеги! Я думаю, що запасатися прислів’ями, це дуже добре. Але разом з тим я вважаю, що енергію треба направити на те, щоб переконати комітет в необхідності прийняти такий законопроект і дати позитивне заключення. А також з юристами попрацювати, які не є політично мотивованими. Вони приймають рішення і рекомендації виключно в правовій площині. Тому я закликаю всіх, всю Верховну Раду, давайте будемо працювати, розглядаючи по суті питання. А не політичну вносити сюди риторику. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 410 Кримінального кодексу України щодо відповідальності військовослужбовців за корисливі посягання на військове майно, [[реєстраційний номер 5119]] Пропозиція та ж, щоб розглянути питання за скороченою процедурою. Будь ласка. Шановні колеги! Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[11:25:46]] За-196 Рішення прийнято. Юрій Володимирович Прокопчук, голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності доповідатиме цей законопроект.
Шановний головуючий, шановні колеги! Дозвольте мені виступити як автору і як доповідачу від комітету.
Тоді 4 хвилини.
На сьогодні динаміка правопорушень, пов’язаних з корисливими посяганнями військовослужбовців на військове майно за статтею 410 Кримінального кодексу України, не зменшується, на жаль. Щорічно зростає кількість військовослужбовців, яких засуджено за вчинення цього злочину. Метою законопроекту є створення умов для зниження рівня корисливих посягань військовослужбовців на військове майно за статтею 410 Кримінального кодексу України, а також вдосконалення диспозиції цієї статті та законодавчого регулювання питань управління військовим майном, зміцнення військової дисципліни та правопорядку у Збройних силах України. Проектом пропонується статтю 410 Кримінального кодексу України викласти у новій редакції з наступних причин. У чинній редакції даної статті необґрунтовано однаково оцінюються суспільна небезпека корисливих посягань військовослужбовців як на військове майно загального призначення, тобто на майно, що охоплюється поняттями «інше військове майно», так і на зброю, бойові припаси, вибухові або інші бойові речовини, військову та спеціальну техніку, що веде до порушень засад законності, справедливості і невідворотності кримінальної відповідальності. Крім того, диспозиція статті 410 Кримінального кодексу України текстуально не вказує у якості способів вчинення передбачуваного нею злочину розтрату, розбій з метою заволодіння військовим майном загального призначення, а також вимагання цих предметів військового майна поєднане з насильством, небезпечним для життя і здоров’я потерпілого. Вказане веде до обмеження дії статті 410 Кримінального кодексу України та до недосягнення мети правової охорони військового майна. Також пропонується уточнити і спростити назву статті 410 Кримінального кодексу України. З огляду на те, що зброю, бойові припаси, вибухові або інші бойові речовини, засоби пересування, військову та спеціальну техніку чи інше військове майно можна позначити поняттям, загальним поняттям «військове майно». Доповідаю, що Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто проект Закону України про внесення змін до статті 410 Кримінального кодексу щодо відповідальності військовослужбовців за корисливі посягання на військове майно [[реєстраційний номер 5119]] від 10.09.2009 року. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради пропонує за результатами розгляду в першому читанні законопроект відхилити. Але під час обговорення законопроекту народні депутати України члени комітету дійшли висновку, що прийняття вказаного проекту закону вдосконалить правовий механізм протидії корисливим посяганням на військове майно. Враховуючи вищевикладене, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти даний законопроект в першому читанні за основу. Поясню ще в чому полягає сама суть. Тобто окремо має бути відповідальність за, вибачте там, онучі, чоботи, валянки, кожухи і окремо має бути відповідальність за безпосередньо зброю, боєприпаси, вибухові речовини, що і саме вложено в основу цього законопроекту. Дякую за увагу і прошу підтримати рішення комітету.
Дякую, Юрію Володимировичу, вас також. Шановні колеги, якщо є бажання висловити свою точку зору з приводу законопроекту, прошу записатися. Ярослав Джоджик, фракція «Наша Україна – Народна самооборона». Мікрофон, будь ласка.
Я не зрозумів. Я не записувався, Володимире Михайловичу.
Це, значить, збій відбувся. Знімаю тоді. Шановні колеги, оскільки немає бажаючих виступати. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Як правило, коли мова йде про Кримінальний кодекс, я є консерватором при внесенні змін. Як правило. Це, очевидно, визначено тим, що три роки пропрацював над тим кодексом, і боляче, коли туди непрофесійно втручаються. В цьому випадку – це не той випадок. Я вважаю, що проектом пропонується зміни до статті 410 Кримінального кодексу України, і вони обґрунтовуються автором сьогодні з тим, щоб створити умови для зниження рівня корисливих посягань військовослужбовців на військове майно за статтею 410 Кримінального кодексу. Ця позиція не вплине на обороноздатність держави і на інші речі. Через це я буду пропонувати цей законопроект прийняти. Сам же хочу звернутися також і до Володимира Михайловича Литвина, і нагадати, Володимир Михайлович, що ви, крім Голови Верховної Ради України є ще академіком, відомим вченим. І звертаюся до вас з приводу термінової події. Термінової, яка сталася в науковому світі. Ви знаєте, що у Донецькому національному університеті змінено ректора, вигнано Героя України Шевченка, обрали, колектив обрав Лисенка Юрія Григоровича, який сьогодні знаходиться в Києві на затвердженні. І в цей час міліція в Донецьку прийшла робити в нього обшук, де присутня дома тільки дружина. Шановний Володимир Михайлович, я прошу вас вжити всі заходи, звернутися до Президента, звернутися до Генерального прокурора, звернутися до міністра внутрішніх справ і припинити розправу за інакомисліє, щоб встановилося одне «єнакомисліє». Не дай Боже в Україні «єнакомислія», хай буде все-таки в науці інакомисліє. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, нагадую вам, що комітет пропонує прийняти законопроект 5119 за основу. Головне науково-експертне управління дійшло до висновку щодо необхідності рекомендувати Верховній Раді України відхилити законопроект. Вноситься на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону 5119 про внесення змін до статті 410 Кримінального кодексу Українищодо відповідальності військовослужбовців за корисливі посягання на військове майно. [[11:33:23]] За-56 Рішення не прийнято. Зважаючи на такий низький рівень підтримки законопроекту оголошую про його відхилення. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду. Да, з приводу повідомлення Юрія Кармазіна я прошу Секретаріат, підготуйте відповідні звернення для того, щоб ми отримали належну інформація і була можливість проінформувати депутатів з цього приводу. Будь ласка, зробіть це негайно. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо посилення відповідальності за випалювання рослинності або її залишків]]. Реєстраційний номер 5171. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Нагадую, що у нас є відповідна адміністративна відповідальність за випалювання стерні. [[11:34:26]] За-194 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Юрій Анатолійович Кармазін. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Мойсик Володимир Романович.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Те, що відбувається з року в рік у нас на полях, коли горять поля, коли винищуються посадки, коли іде колосальна шкода суспільству, природі, навколишньому середовищу, воно поставило на порядок денний цей законопроект. У ньому пропонується всього три суттєві речі. Перше. Декриміналізувати відповідальність за знищення або пошкодження стерні сухих дикоростучих трав, рослинності або її залишків на земельних ділянках сільгосппризначення, розмір яких менше одного гектара. Оскільки більшості власників землі належать ділянки саме такого розміру. А натомість пропонується збільшення економічних санкцій за ці дії для власників таких ділянок іншим проектом змін до Кодексу про адмінправопорушення. Друге. Пропонується збільшити штрафні санкції за знищення або пошкодження вогнем чи іншим загальнонебезпечним способом стерні сухих дикоростучих трав, рослинності або її залишків на землях сільськогосподарського призначення, розмір яких є більше ніж один гектар, та ввести позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від 1 року до 2 років. Оскільки саме посадові особи агропідприємств або особи, у власності або в користуванні яких знаходяться земельні ділянки сільгосппризначення площею понад один гектар навмисно, з метою економії коштів не вживають необхідних заходів по своєчасній переробці, утилізації або вивезення залишків рослинності, або недопущення випалювання іншими особами та забезпечують здійснення заходів щодо їхнього своєчасного гасіння. І третє. Мета – це посилити відповідальність за ті самі дії, якщо вони вчинені повторно або спричинили загибель людей, масову загибель тварин або інші тяжкі наслідки. Збільшивши санкції, встановивши, що це карається штрафом від 3 тисяч до 5 тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян, позбавленням волі.
Мікрофон. Завершуйте, будь ласка.
Дякую. . і позбавленням права обіймати певні посади, чи займатися певною діяльності на строк від 2 до 3 років. Шановні народні депутати, якби в нас була конфіскація землі у таких горе-власників чи орендарів, то це б зразу привело до повного припинення таких випадків. На жаль, в нас цього нема і земля, яка є національним надбанням і належить усьому народові України має бути захищена. Через це цей закон направлений на захист нашої матінки-землі. Прошу підтримати.
Дякую. Володимир Романович, будь ласка, рішення комітету.
Володимир Мойсик, партія “За Україну!” Шановні народні депутати! Шановний Голово! Головний розробник законопроекту, Юрій Кармазін доповів суть пропонованих змін. Скажу ще, що законопроект підписали представники майже всіх фракцій у парламенті. Законопроект підтриманий Комітетом з питань екологічної політики, природокористування і ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Підтримали з зауваженнями Генеральна прокуратура, Міністерство з надзвичайних ситуацій, міністерство охорони навколишнього природного середовища, Держкомземресурсів, Мінприроди і інші комітети. Попри те, що Головне науково-експертне управління заперечує проти законопроекту, Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності пропонує підтримати його в першому читанні і за основу. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, прошу записатися на виступи з приводу цього законопроекту. Прізвища, будь ласка, покажіть. Володимир Яворівський, фракція “БЮТ” – “Батьківщина”.
Шановні виборці, шановні народні обранці! Я відразу скажу про те, що цей законопроект раптом несподівано в нас на фракції викликав дискусію. Були “за” люди, були “проти”. Позиція моя, принаймні, позиція є дуже чіткою. Ми з вами самі, пригадайте, не заплющуйте на це очі, пригадайте ці заграви над Україною, які постійно десь, починаючи із серпня місяця десь аж до жовтня місяця. Найперше, що хочу сказати, це про те, що після таких підпалювань, після таких пожеж, можна сказати, в землі фактично нічого не залишається живого, жодного черв’ячка, жодної комашки і тому подібне. Це просто пустеля після цього всього. Нагадайте ці дерева, які вигорають буквально. уздовж дороги. У мене особисто був епізод, коли я їхав машиною і змушений був зупинитися і десь півтори години чекати, поки вигорить все те, що мало вигоріти, бо це було справді небезпечно. А ти, Сухий, мовчи, бо з тобою горить найбільше, розумієш? Так. Через те я хочу сказати, що, безперечно, можливо автор цього законопроекту надто жорсткі взяв параметри, там, 2-3 роки ув’язнення і не робота потім, немає дозволу на роботу, скажімо, на керівних посадах і тому подібне. Але я хотів би пояснити ще одну позицію це щодо, ну дехто каже, отам же фермери, вони ж такі бідні там і тому подібне. Я розумію, але ви самі знаєте, що в такому випадку треба просто заборонити це робити. Інакше ми, я ще раз кажу, ми ці наші знамениті українські ґрунти ми їх перетворимо на пустелю. Через те, я особисто, і думаю, що значна частина БЮТу будуть голосувати за те, щоби цей законопроект прийняти, але в першому читанні для того, щоби потім все-таки [[Кармазіна десь немає]] все-таки поправити і зняти оці може занадто жорсткі, так би мовити, нормативи, які він заклав у цей законопроект. Знизити їх трішки там можливо, і штраф менший зробити, і ув’язнення менше, і можливо дещо.
Будь ласка, завершуйте.
і тоді ми будемо мати нормальний законопроект.
Шановні народні депутати, ще раз нагадую вам, що комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект доцільно повернути суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Таким чином ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[5171]] про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за випалювання рослинності або її залишків. Прошу голосувати. [[11:42:26]] За-363 Рішення прийнято. Давайте може така одностайність, то й зразу проголосуємо зміни до Конституції, щоб. [[Шум в зал]] За бюджет. ([[Сміх]]). Шановні колеги, ну це для того, щоб ви трішки відійшли від такої напруженої роботи. Для розрядки. У вас буде можливість у лютому місяці проголосувати. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статей 283 та 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо сплати подвійного розміру штрафу [[реєстраційний номер 5272]]. Знову ж таж пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[11:43:35]] За-217 Рішення прийнято. Доповідач – Юрій Володимирович Прокопчук і від авторського колективу і від комітету. Отже, 4 хвилини.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Питання необхідності врегулювання саме сплати подвійного розміру штрафу викладено у цьому законопроекті, який вам пропонується. У чинній редакції статей 283 та 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення не визначено порядок встановлення подвійного розміру штрафу у випадках несплати правопорушником штрафу у встановлений строк. У законопроекті пропонується законодавчо затвердити практику оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, яка врегулює порядок встановлення подвійного розміру штрафу відомчими нормативними актами, а саме: чинними Наказом МВС України №242 від 02.06.2009 року, Постановою Управління Національного банку України №357 від 17.06.2009 року та іншими нормативно-правовими актами. Адже відповідно до статті 23 Кодексу України про адміністративні правопорушення метою адміністративного стягнення є саме засоби виховного впливу. Застосування стягнень за скоєння адміністративних правопорушень повинно мати на меті створити у правопорушника психологічний бар’єр проти вчинення таких правопорушень. Страх – це один із заходів впливу саме на психологічний стан та на майнове становище правопорушника. Крім того, протиправні діяння завдають чималих збитків державі, тому визначення розміру штрафу повинно відбуватися одразу при винесені постанови по справі про адміністративне правопорушення. Мета прийняття цього закону – це внесення змін до статей 283 та 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення, які спрямовані на гармонізацію існуючої системи штрафних санкцій, вдосконалення державного регулювання та відповідальності за несплату правопорушнику штрафу у встановлений строк. Законопроектом пропонується внести наступні зміни до статей 283 та 308. Частину другу статті 283, після слів «по справі рішення» доповнити словами: «подвійний розмір штрафу у випадку призначення цього адміністративного стягнення». Та абзац перший частини другої статті 308 викласти в такій редакції: «Подвійний розмір штрафу, який визначено в постанові про накладення адміністративного штрафу». Нормативно-правовими актами в даній сфері правового регулювання є Кодекс України про адміністративні правопорушення і нормативно-правові акти Кабінету Міністрів України. Реалізація положень даного законопроекту після його прийняття не потребує внесення змін до інших законів України. І реалізація закону під час його практичного застосування не потребує додаткових фінансових витрат з державного бюджету України. Прийняття запропонованих проектом змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення надасть органу або посадовій особі, який уповноважений виносити рішення про накладення адміністративного штрафу, більше можливостей для визначення порядку встановлення такого виду покарання, як подвійний розмір штрафу. Що відповідатиме ступеню суспільної небезпеки, злочинів або правопорушень. А також сприятиме вдосконаленню державного регулювання та відповідальності за несплату правопорушників штрафу в установлений строк. Профільний комітет розглянув цей законопроект і вважає за можливе рекомендувати Верховній Раді України прийняти його в першому читанні за основу. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Все у вас, да? Дякую. Шановні колеги! Хто бажає висловитися з приводу цього законопроекту? Немає? Можемо голосувати? Комітет пропонує прийняти за основу законопроект. Головне науково-експертне управління дало негативне заключення. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону, [[реєстраційний номер 5272]] про внесення змін до статей 283 та 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо сплати подвійного розміру штрафу]]. [[11:48:18]] За-238 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Ми з вами зараз маємо розглядати проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України (щодо дотримання таємниці сповіді). Разом з тим, автор звернувся із заявою, в якій виклав прохання відкласти розгляд цього питання на наступний пленарний, на наступний пленарний тиждень. ([[Шум у залі]]) Так, Яворівський, будь ласка, мікрофон. Володимир Яворівський, включіть. Мікрофон, будь ласка.
Ну, Володимир Михайлович, найперше, ну це справа автора – перенести, і там таке інше. Але, ми чомусь забули про те, що є духовні приписи, і кожен священик, вступаючи в свій чин, обов’язково дає таку певну обітницю про те, що він зобов’язаний ніколи, ніде не розголошувати таємницю сповіді. Через те, я не розумію, чи нам потрібно ще на світському рівні ще зобов’язувати, вводити якісь там закони. Ми, по-моєму, просто ображаємо священиків і ставимо їх у дурне становище. А я би попросив, Володимире Михайловичу, нам всім висповідатись тут, у Верховній Раді.
Добре, я запрошу тоді кожному по священику, і ми це зробим. Але, шановні колеги, тут є одна проблема. Дійсно, священик приймає на себе таке зобов’язання, але є ще органи правоохоронні. І там виникає величезна колізія. То варто було б у цьому законі записати, що покази священика не мають жодної правової сили, тоді не буде тиску на священика. От у такому розрізі треба було б рішення прийняти. Бо, якщо людина здійснила певний проступок і вона карає себе, і вона зробила відповідні висновки, то, я думаю, це найбільше покарання для людини. Тому давайте таким чином. Прислухаємося до думки автора, може і порекомендуємо йому подивитися, що можна було б у цьому законопроекті доопрацювати і відкладемо його розгляд. Не треба голосувати? Давайте тоді, шановні колеги, щоб дотриматись Регламенту, проголосуєм. Я прошу вас, підтримайте. Пропозиція про перенесення розгляду проекту Закону, реєстраційний номер 5335. Прошу підтримати. [[11:51:00]] За-300 Дякую за розуміння. Шановні колеги, оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо вдосконалення механізму кримінальної відповідальності за шахрайство з фінансовими ресурсами (реєстраційний номер 5427. Прохання тут від авторів розглянути це питання за скороченою процедурою. [[11:51:41]] За-223 Рішення прийнято. Доповідач – Володимир Романович Мойсик і співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Василь Миколайович Грицак.
Володимир Мойсик, Партія «За Україну!» Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! У законопроекті іде мова про те, щоби удосконалити механізм кримінальної відповідальності за шахрайство з фінансовими ресурсами. У Кримінальному кодексі України є стаття 212, яка передбачає відповідальність за ухилення від сплати податків, стаття 222, яка передбачає відповідальність за шахрайство з фінансовими ресурсами, де так само йде мова про ухилення від сплати податків шляхом незаконного одержання пільг з податків. Злочином шахрайством з фінансовими ресурсами на сьогодні визнається надання завідомо неправдивої інформації і банкам, органам влади, органам місцевого самоврядування з метою одержання кредитів, субвенцій, субсидій чи пільг по податках. У законопроекті, який я розробив і пропоную, ми передбачаємо, що кримінальна відповідальність має наставати не за самий факт надання завідомо неправдивої інформації, а за незаконне одержання кредиту, субсидії, субвенції чи пільги з оподаткування. Судова практика за десятиліття, яку я досліджував, підтверджує, що у 100 відсотках випадків притягнення до відповідальності за шахрайство з фінансовими ресурсами винні уже фактично отримували для користування кредит, субсидію, субвенцію чи пільгу по податку. Є інші такі юридико-технічні правки в законопроекті, які, на нашу думку, покращують законопроект. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підтримав законопроект, якщо не буде Василя Грицака, і просить його підтримати в першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Так, будь ласка, від комітету. Так ви від комітету також доповіли?
Шановний Володимире Михайловичу, я словом обмовився. Якщо нема Василя Грицака, то Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підтримав законопроект за основу в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Прізвища, будь ласка, покажіть народних депутатів, що записалися. Володимир Карпук, мікрофон. Фракція «Наша Україна – Народна самооборона».
Володимир Карпук, «Наша Україна». Ми підтримуємо цей важливий законопроект. Володимир Романович вивчив, дійсно, дуже великий обсяг матеріалу щодо відповідальності за шахрайство з фінансовими ресурсами, це його наукова робота протягом тривалого часу, вона схвалена правоохоронцями, і ми підтримуємо прийняття цього закону за основу. Дякую.
Дякую вам також. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління висловило ряд зауважень і на основі яких пропонує законопроект відхилити, про що сказав доповідач. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу законопроекту 5427 про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо вдосконалення механізму кримінальної відповідальності за шахрайство з фінансовими ресурсами. [[11:55:52]] За-251 Рішення прийнято. Шановні колеги, на черзі проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо компетенції правоохоронних органів в питаннях охорони підводної культурної та археологічної спадщини]]. Законопроект за номером 6604. Його. автор цього законопроекту – наш колега Шемчук Віктор Вікторович. Шановні колеги, з приводу цього законопроекту є позитивне заключення і комітету, і Науково-експертного управління. Може б ми його прийняли за основу. Питання є вкрай важливим. Якщо у нас є добра воля прийняти його основу. Є добра воля така? [[Шум у залі]] Так можем зразу проголосувати? Ну давайте зараз послухаємо представника комітету. Я думав, щоб ми зараз о 12-ій годині і зробили одразу перерву.
Володимир Мойсик, партія «За Україну!». Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! У законопроекті нашого колеги Шемчука йде мова про підводну культурну і археологічну спадщину. Ну, не всі ми зналися в цих питаннях, а він поставив питання про те, що з 2001 року «чорні» підводні археологи активно працюють над затопленими затонувшими кораблями і звідти забирають історичні і культурні цінності. Автор наводить есмінець «Фрунзе», який лежить в акваторії Тендрівської коси, бомбардувальник «Дуглас-Бостон» в Алупці, підводний човен.- 212 у Зміїному, транспорти «Суліна», «Зальцбург» і інші, які є об’єктами культурної підводної спадщини, але немає кому скласти протоколи на тих «чорних» підводних археологів, які займаються і знищують цю спадщину. То і комітет, і Головне науково-експертне управління підтримують ідею законопроекту і пропонують ухвалити його у першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Шановні колеги, хто наполягає на обговоренні, будь ласка, запишіться. Прошу прізвища народних депутатів. Юрій Одарченко. Будь ласка, фракція „БЮТ – „Батьківщина”. Потім Юрій Кармазін. Шановні колеги, така пропозиція: завершимо розгляд цього питання, і тоді я оголошу перерву. Немає заперечень? [[Шум у залі]] І до ранку. Будь ласка.
Шановні колеги, треба подякувати авторам цього закону, тому що на сьогодні це питання належним чином не вирішується. Має місце широкомасштабне знищення та розграбуванні підводних об’єктів культурної та археологічної спадщини. Я як представник Херсонщини можу свідчити про те, що зараз у дельті Дніпра йде серйозне розграбування колоній. грецьких колоній. Така колонія, як Ольвія, вона залишилася, бо вона над водою. А ті, що після побудови Каховського водосховища опинилися, і зміни дельти Дніпра, під водою, вони зараз серйозно грабуються. Тому ці факти викликають занепокоєння, обурювання, і потрібно їх вирішувати. Це є серйозна загроза втрати унікальних пам’ятників не тільки українського народу, але і світової спільноти. Тому, на мій погляд, слід підтримати проект, який передбачає надання Прикордонній службі СБУ повноважень і, головне, обов’язку щодо охорони підводної культурної спадщини, для того, щоб не було ганебних фактів її руйнування, просто крадіжок історичних пам’яток. Зрозуміло, що органи з охорони культурної спадщини потрібні щорічно звітувати про стан справ у цій сфері перед громадськістю. І цей серйозний плюс цього законопроекту, тому що він передбачає такі звіти. У наших морях здійснюється чимало наукових проектів і досліджень, які нерідко спрямовані на підводну культуру або археологічну спадщину. До сьогодні це не має законодавчого підґрунтя, для того, щоб у разі необхідності можна було б відмовити організаторам у проведенні таких проектів. Я закликаю всіх депутатів підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую вам також. Юрій Анатолійович Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні колеги, давайте порадимося, поки йде Юрій Анатолійович. Ми могли б таким чином. Попрацювати до 13 години. За приблизними розрахунками ми могли б розглянути всі питання до 13 години. І враховуючи, що у нас зараз всі працюють комітети над питаннями бюджету, можна було б зосередитися раніше на роботі у комітетах щодо розгляду цих питань. Якщо ви не заперечуєте, давайте так поступимо. Не треба голосувати? Ні. Дякую. Будь ласка, Юрію Анатолійовичу.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хотів би звернути вашу увагу на високий ступінь готовності цього законопроекту. Практично він виписаний так, що і в другому читанні немає що добавляти. Тут є внесені зміни до шести законів, тобто підійшли комплексно. І надано дозвіл і зобов’язується Державна прикордонна служба, якби тільки в неї вистачало палива, зупиняти і оглядати в установленому порядку судна і плавзасоби. Тут, накінець-то, знайшли роботу для Служби безпеки України, іншої крім прослуховування і стеження за опозицією. Накінець-то, тут є також зобов’язання здійснювати відповідно до законодавства охорони підводної культурної та археологічної спадщини, тут є також зобов’язання місцевих органів влади звітувати перед центральним органом виконавчої влади і перед громадськістю про стан збереження об’єктів культурної спадщини. Також вносяться зміни в Закон про охорону архітектурної спадщини, про виключно морську економічну зону України, тобто закон абсолютно зроблений комплексний. І через це, я вважаю, і прошу зараз вас дослухатись до тих думок, які були від імені комітету, що цей законопроект треба якомога швидше приймати. І зараз виступ нашого колеги, який говорив про це свідчить, через це я просив прийняти в першому читанні, пропозиція до вас, Володимире Михайловичу. Потім послухати чи є в когось зауваження. Якщо раптом зауважень не буде в залі, то це буде відповідати Регламенту, коли можна прийняти і в другому читанні зразу. Ще раз наголошую, що цей закон надзвичайно на високому рівні виготовлений – комплексно підготовлений. Дякую за увагу. І дякую колезі Шемчуку за підготовку цього законопроекту.
Шановні колеги! Ніхто не наполягає більше на виступі? Ні. Тоді я ставлю на голосування пропозицію комітету, яка співпадає із висновком Головного науково-експертного управління, про прийняття законопроекту 6604 за основу. Прошу голосувати. [[12:03:49]] За-323 Рішення прийнято. Шановні колеги! Тут була пропозиція прийняти проект як закон. Заперечень немає. З урахування зауважень термінологічних наших правників. Немає заперечень? Оскільки немає заперечень я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Закону як Закон [[реєстраційний номер 6604]] з урахуванням термінологічних правок, які запропонувало Головне науково-експертне управління. Прошу голосувати. [[12:04:40]] За-326 Закон прийнято. Дякую. Шановні колеги, тепер переходимо до розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" [[щодо реєстрації місця проживання особи]] [[реєстраційний номер 4532-1]]. Пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. [[12:05:18]] За-193 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми з вами домовилися, що ми десь приблизно до 13 години завершимо розгляд питань, визначений розкладом на сьогодні, і потім розпочнемо роботу в комітетах, і була одностайна підтримка. Доповідач – народний депутат Дубіль Валерій Олександрович, і співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Павленко Едуард Іванович.
Шановний Голово, шановні колеги, в поданому мною законопроекті про внесення змін до Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" пропонується запровадити можливість проведення реєстрації, місця проживання особи за наявності документу, що засвідчує її право власності на житло, в якому проводиться реєстрація, або за наявності письмової згоди власника такого житла. Приводом для розробки даного законопроекту стали непоодинокі скарги виборців, які на собі відчули недосконалість діючого законодавства. Так, чинною редакцією Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання" передбачено обов’язок осіб, які перебувають на законних підставах на території України протягом 10 днів після прибуття до нового місця проживання зареєструватися. При цьому, законом передбачено виключений перелік документів необхідних для реєстрації. Це письмова заява, паспортний документ, квитанція про сплату, два примірника талона зняття з реєстрації. Також єдиною підставою для реєстрації місця проживання особи є її заява, а законом заборонено вимагати для реєстрації місяця реєстрації подання особою інших документів. Відсутність законодавчо установленої вимоги щодо обов’язкового надання згоди власника житла на проведення реєстрації в ньому інших осіб призводить до випадків, коли наймач по договору найму помешкання тимчасово реєструвались в них, створювали фіктивні фірми, отримували кредити та з’їжджали, а власники житла були змушені ходити до правоохоронних органів, судів і спілкуватися з кредиторами. Більше того, виписати такого наймача власник має право лише тільки за рішенням суду і то тільки після того, як 6 місяців він повинен там не проживати. Показом є випадок з однією вченою, кандидатом медичних наук, яка прописала свою племінницю. Племінниця народила 3 дітей, прописала їх там, а потім жительниця мала йти до будинку престарілих. Дані обставини підтверджують необхідність врегулювання порядку реєстрації місця проживання особи, на що звернули свою увагу більшість колег комітету. Я прошу цей законопроект підтримати у першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Павленко Едуард Іванович від Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Законопроект про внесення змін до Закону України “Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання і Україні” [[щодо реєстрації місця проживання особи]] [[реєстраційний номер 4532-1]], поданий народним депутатом України, розглянутий комітетом. Автором даного законопроекту пропонується доповнити перелік документів, які мають подаватися для реєстрацій місця проживання фізичної особи, документом, який засвідчує її право власності на таке житло або письмову згоду власника цього житла. Перш за все хочу наголосити, що зазначене доповнення суперечить нормам чинного законодавства, а їх реалізація призведе до порушення прав громадян, зокрема тих, що не скористалися правом на приватизацію займаного ними житла і продовжують проживати в ньому на підставі договору найма. Особливо це стосується сільських жителів, оскільки переважна більшість громадян у сільській місцевості не мають належним чином оформлених документів, що підтверджують право власності на будинок. Це не тільки не дасть змоги реєструвати місце проживання значної кількості осіб, а також ускладнить реалізацію ними своїх прав. Запропонована норма суперечить міжнародно-правовим зобов’язанням України, зокрема Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, що унеможливлює їх ухвалення. На цьому наголошується також і у висновку Комітету Верховної Ради України з питань європейської інтеграції. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку зазначає, що даний законопроект доцільно відхилити за результатами розгляду у першому читанні. Комітет рекомендує Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Закону України “Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні” повернути суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Дякую за увагу.
Дякую, Едуард Іванович. Шановні колеги, будемо голосувати? Так, хто ще крім Терена наполягає на обговоренні? Будь ласка, мікрофон Терена.
Віктор Терен, “Блок Юлії Тимошенко”. Сьогодні, шановні колеги, скрізь і всюди маємо, на превеликий жаль, в нашій країні політику подвійних стандартів. Ну, почнемо з того, що Податковий кодекс надає преференції великому бізнесу, але нищить бізнес малий і середній. Або, скажімо, бюджет, який ми вчора прийняли він захищає по суті права крупних олігархів і передбачає виділення астрономічних коштів, скажімо, на ту ж саму Адміністрацію Президента, але веде до подальшого зубожіння тих, кому обіцяли краще життя вже сьогодні. І тому аби не було і далі цієї політики подвійних стандартів, хоча ідея світла, ідея вдосконалення процесу реєстрації законопроекту, який вніс народний депутат Дубіль, в принципі, вона добра. Але він, по суті, захищав би права тих людей, які мають житло. Ну це справді так. Він би захищав права тих, які мають житло, але не захищав би права тих людей, які цього житла не мають і, по суті, він би утруднював процеси реєстрації. І тому тут важко не погодитися з рішенням комітету, і я хочу підтримати те, що говорив народний депутат Павленко, що й справді законопроект протирічить Європейській конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 50-го року, а тому законопроект треба доопрацювати. І, забігаючи наперед, я би пропонував його прийняти в першому повторному читанні направити, можливо так, це, мабуть, було б справедливо. Бо сьогодні права людини порушуються в Україні скрізь і всюди. І ми не можемо допускати подальшого прийняття законопроектів, які будуть тільки сприяти цьому процесу. А про те, що з правами людини в Україні ну абсолютно катастрофічна ситуація свідчить хоча б той. буквально ремарка на півслова. Коли журналіста Мустафу Наєма витягують з машини, бо у нього, бачте, обличчя кавказької національності. Мабуть, щоб догодити Росії, де процвітає ксенофобія і, на превеликий жаль, фашизм. Дякую.
Дякую. Голосуємо. Ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні законопроекту [[4532-1]] про внесення змін до Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" [[щодо реєстрації місця проживання особи]]. Прошу визначатися. [[12:13:13]] За-56 Законопроект відхилено. Розглядається проект Закону про внесення змін до Цивільного кодексу України [[щодо терміну дії довіреності на вчинення правочинів щодо земельної ділянки]] [[реєстраційний номер 4781]]. Доповідає Заєць. Заєць доповідач? Так, але і Джоджик один з авторів. Будь ласка, Джоджик тоді. І співдоповідь Забарського. Прошу.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги, шановний Адаме Івановичу! Згідно із Земельним кодексом, діючим на сьогоднішній день, діє мораторій на приватизацію землі сільськогосподарського призначення. Однак, українські реалії полягають у тому, що на даний момент сформована ціла плеяда земельних латифундистів, які завуальовано довічно закріпили за собою сотні гектарів землі. Очевидно, обов’язок парламенту мав би полягати в тому, щоби законодавчо сформувати відповідні перепони на цьому шляху. Діючі з 1 січня 2004 року норми Цивільного кодексу передбачають право учасників цивільних відносин укладати договори-доручення та видавати довіреності для представництва інтересів особи безстроково. На практиці за роки дії нового Цивільного кодексу України появилися численні факти, коли окремі громадяни та юридичні особи почали використовувати правовий інститут представництва для завуальованого закріплення за собою значних масивів земель сільськогосподарського призначення шляхом прихованого оформлення в довічне, безстрокове довірче управління належних Саянам земель сільськогосподарського призначення. Порушуючи тим самим існуючий в державі мораторій на подібні операції з нерухомістю. Метою встановлення, внесення змін до даного закону є законодавче визначення у нормах Цивільного кодексу України максимально можливих, допустимих строків дії довіреності на представництво інтересів громадян України та строків дії правочинів довірчого управління земельними ділянками. Так пропонується в статті 245 добавити наступний пункт: «Довіреність на вчинення правочинним щодо земельної ділянки, власником яких є одна чи декілька фізичних осіб, повинна бути нотаріально посвідчена». І також до статті 247 є пропозиція встановити наступне формулювання: «Строк дії довіреності встановлюється у довіреності і не може перевищувати 5 років з моменту її видачі. Якщо строк у довіреності не зазначений, вона зберігає силу протягом 5 років з дня її вчинення». Шановні колеги! Я прошу підтримати вас даний законопроект і перекрити таку законодавчу прогалину з метою публічного виведення з тіні незаконних операцій з землею. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Забарський Владислав Валерійович.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітет Верховної Ради України з питань правової політики розглянув проект Закону про внесення змін до Цивільного кодексу України [[щодо терміну дій довіреності на вчинення правочинів щодо земельної ділянки]] 17 листопада 2009 року. Законопроект передбачає внесення змін до статей 245, 247, 1001 Цивільного кодексу України щодо обмеження дій довіреності та договору-доручення, предметами яких є вчинення юридичних дій щодо земельної ділянки. Розглянувши зауваження та пропозиції Верховного Суду України, відповідних міністерств, Державного комітету України з земельних ресурсів, Інституту законодавства Верховної Ради з врахуванням висновків Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради, Комітету Верховної Ради України з питань Регламенту, Комітет правової політики дійшов висновку, що запропоновані законопроектом зміни дублюють норми Цивільного та Земельного кодексів України, не узгоджуються між собою, звужують зміст і обсяги існуючих прав і свобод людини гарантовані чинним законодавством, що суперечить статті 22 Конституції України. І таким чином законопроект потребує юридичного і технічного доопрацювання. У зв’язку з наведеним комітет відповідно до пункту 3 частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України рекомендує Верховній Раді України повернути зазначений законопроект суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Дякую.
Дякую вам також. Шановні колеги! Прошу записати на обговорення питання, якщо є в цьому потреба, будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів. В’ячеслав Кириленко фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Потім буде виступати Катерина Самойлик.
В’ячеслав Кириленко, партія «За Україну!». Я, шановні колеги, хотів би підтримати ініціативу колеги з Української Народної Партії Ярослава Джоджика, який справедливо виступає щодо обмеження ось цих шахрайських механізмів, насправді, продажу землі, коли селяни про це не відають, згоди на це не дають і часом про це не знають. Я вже не кажу про те, що жодного зиску для себе вони при цьому, не отримують. При цьому ж, в парламенті зараз рішення, напевно, не пройде. Хоча, всі в залі знають, що ось ці земельні латифундисти, які розплодилися по всій Україні, вони ж не із Євросоюзу до нас упали, не із НАТО їх імпортовано, а вони тут народилися, в основному, до речі, колишніми комуністами були, а тепер – такими нечесними підприємцями. І забирають у цих людей землю де тільки можуть, і як тільки можуть. Тому, колегу Джоджика я підтримую. І ще одне. Там мій законопроект 7155 буде голосуватися до включення до порядку денного. Ну, напевно, не буде проголосовано за нього, на жаль. Тому, зараз хочу сказати з трибуни цієї, користуючись нагодою. Землю українську ми повинні захищати. Але повинні і українську освіту захищати. Наприклад, від таких горе-чиновників як міністр освіти і науки і, чомусь – молоді і спорту, нібито він спортсменом став, як є Дмитро Табачник. От зараз, щохвилини, він займається тим як знищити Національний університет «Києво-Могилянська академія». Чому? Та тому що ректор, студенти, викладачі дозволили собі публічно висловити незгоду із курсом цього горе-міністра. А те, що тисячі кандидатів, докторів наук, які принесли славу для України в світі, є випускниками цього університету; те, що в нашому залі сидять уже випускники Києво-Могилянської академії, це горе-міністра Табачника не цікавить. Йому аби зруйнувати, бо люди свідомо, фахово, компетентно виступили проти нього. Я вважаю, що парламент повинен за цю справу взятися і Києво-Могилянську академію захистити.
Дякую. Катерина Самойлик, фракція комуністів, будь ласка.
Фракція Комуністичної партії України буде підтримувати даний законопроект. Хочу наголосити, що за 20 років панування націонал-демократів ми сьогодні не знаємо точної картини, яка відбувається у нас із землею. І перед тим, як говорити і повідомляти про гасла: «Треба захищати землю», треба було все робити для того, щоб керуватися не якимись іноземними консультантами, а треба було зробити все, щоб земля належала нашим селянам. Скажу по нашій Херсонській області. Я взагалі не знаю, скільки землі залишилося у власності українських селян. Практично дивишся: там американці, створили якесь собі фермерське чи якесь господарства; там голанці. І не користуються землею, засмічують цю землю і разом з тим пооформлювали цю землю на 49 років. Скажіть мені, будь ласка, хто через 49 років згадає, де ж ця земля, кому вона належить, де мій пай знаходиться? І мені здається, що нам взагалі треба, шановний Володимире Михайловичу, нам треба взагалі чи-то спеціальний закон прийняти, нам треба зробити інвентаризацію в чиїх руках знаходиться сьогодні земля. Чому вона знаходиться у руках іноземців? Чому вона знаходиться у руках латифундистів. Чому договори складені таким чином, що людина, яка має безцінний пай, безцінне багатство, стала батраком і навіть не одержує те, що сьогодні повинна одержати на цей пай? Тому, звичайно, треба розбиратися. Це тільки маленький крок, він не вирішить задачу, а нам треба, за великим рахунком, підійти по-державному до вирішення земельної проблеми у нашій державі.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили розгляд цього питання. Відносно інвентаризації, Катерина Семенівна, шановні колеги, я на всіх можливих передачах, зустрічах кричу, суспільство, насамперед люди глухі, вони хочуть купуватися і хочуть продаватися. Ми завжди заграємо і говоримо, що у нас люди розумні, все знають. Це справді так, але той, хто їх обікрав, візьміть Київську область, люди, які стоять і захищають цю землю, на дострокових виборах за тих, хто обікрав, знову ж в області проголосували. І всі знають, хто обікрав. Всі знають і знову проголосували, найбільше голосів віддали. Давайте будемо приймати рішення, я згоден. Треба спочатку провести інвентаризацію, щоб знати скільки кому і за що. Все, що незаконно, повернуть назад, а потім вирішувати всі інші питання. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію першу, не дивлячись на те, що комітет пропонує повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання законопроект. Такої ж думки дотримується Головне науково-експертне управління. Тим не менше я ставлю на голосування відповідно до Регламенту пропозицію про прийняття за основу проекту Закону реєстраційний номер 4781 про внесення змін до Цивільного кодексу України [[щодо терміну дії довіреності на вчинення правочинів щодо земельної ділянки]]. Прошу голосувати. [[12:25:12]] За-128 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 1, «БЮТ – «Батьківщина» – 52, «Наша Україна – Народна самооборона» - 33, комуністів – 26, Народна партія - 12, позафракційні – 4. Шановні колеги, тоді я поставлю на голосування про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання законопроекту. Прошу голосувати. [[12:25:52]] За-322 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу" [[щодо уточнення поняття "спеціалізовані видання" та усунення протиріч між окремими положеннями Закону]] [[реєстраційний номер 5316]]. Прохання – розглядати його за скороченою процедурою. Да, доповідач – Уколов, народний депутат. [[12:26:27]] За-196 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Проектом пропонується деталізувати законодавчі приписи, які стосуються спеціалізованих видань, та більш чітко визначити особливості рекламування окремих видів товару у друкованих засобах масової інформації, які відносяться до спеціалізованих видань. Аналіз положень чинного Закону "Про рекламу" засвідчив, що критеріям, які дозволяють вести мову про наявність спеціалізації у випадку, передбачуваному статтею 21 Закону "Про рекламу", виступає категорія читачів – спеціалізовані видання, призначені для медичних установ та лікарів, а у випадку, призначеному. передбаченому статтею 23 згаданого закону, таким критерієм є спеціальна тематична спрямованість. Наприклад, спеціалізовані видання щодо зброї. Вважаємо, що такий підхід стосовно визначення критеріїв, наявність яких дозволяє відносити видання до спеціалізованого і що, в свою чергу, дозволяє застосувати особливі правила рекламування певних товарів може бути застосовано щодо друкованих ЗМІ, які є спеціалізованими виданнями у частині особливостей рекламування у таких друкованих ЗМІ алкогольних напоїв та тютюнових виробів. На нашу думку, прийняття даного законопроекту дозволить усунути існуючі прогалини у чинному Законі "Про рекламу", який стосується поняття спеціалізованих видань та особливостей рекламування у них певних товарів. Погодьтеся, це ж не зовсім нормально, коли ми, прийнявши у березні 2008 року зміни до Закону "Про рекламу" і обмеживши цими змінами рекламу алкоголю, тютюну та в інших друкованих засобах масової інформації, за виключенням спеціалізованих видань, на законодавчому рівні не сказали, а що саме треба розуміти під поняттям «спеціалізовані видання». На усунення цих протиріч. уточнення, вибачте, і є цей законопроект. Мені також доручено доповісти зазначений законопроект від імені Комітету з питань свободи слова та засобів масової інформації. Враховуючи вищесказане, повідомляю, що 16 грудня 2009 року комітет на своєму засіданні розглянув проект Закону про внесення змін до закону України «Про рекламу» [[щодо уточнення поняття «спеціалізовані видання»]] [[реєстраційний номер 5316]]. Цей законопроект був.
Будь ласка, завершуйте.
народними депутатами Контдратюк і Баграєвим, і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді за результатами розгляду у першому читанні проект Закону про внесення. Тобто прийняти його у першому читанні – це рекомендація нашого комітету. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради вважає, що за результатами розгляду у першому читанні поданий законопроект може бути прийнятий за основу. А в другому читанні ми вже внесемо поправки, якщо такі будуть, а в нас є поправки від громадських організацій. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Якщо не буде бажаючих обговорювати, будемо голосувати. Володимир Карпук, будь ласка, мікрофон.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Ми підтримуємо прийняття цього закону за основу, адже прийняття змін до Закону "Про рекламу», що стосується заборони реклами алкоголю та тютюнових виробів, і наскільки ми знаємо, в Україні є досить актуальними зміни до Закону "Про рекламу» щодо рекламування лікарських засобів, дійсно, потребують уточнення поняття «спеціалізовані видання». Адже зараз дуже багато видається цих видань, ми знаємо, що і депутатам надходить дуже багато журналів, де є реклама алкогольних виробів, тютюнових виробів, не дивлячись на те, що є заборона реклами. Це буде стосуватися і змін до лікарських засобів. Тому є необхідність прийняття цього законопроекту. Є зауваги, дійсно, і щодо техніки підготовки цього законопроекту, але він заслуговує на те, щоб прийняти його за основу. Дякую.
Будь ласка, Микола Томенко.
Шановні колеги, дійсно, ми цим законопроектом, наші колеги хочуть регулювати проблему, яка в нас виникла. І коли ми спільно з вами приймали законопроект, пам’ятаєте, ми тоді заборонили рекламу алкоголю і тютюну на носіях зовнішньої реклами. Ми заборонили популярним особам тоді в законі рекламувати пиво. Правда, тільки деякі після пива покер рекламують. Ну, менше з тим. Ми почали обмежувати рекламу на телебаченні. Я думаю, варто нам все таки дійти до того, щоб ми заборонили в денний час пряму рекламу пива і брендову рекламу алкоголю, оскільки ніхто не дотримується норми бренду, а фактично йде пряма реклама алкоголю. Але даний законопроект уточнює те, що ми не до кінця прописали. Ми сказали «крім спеціалізованих видань», і тепер виникає питання. Отже, автори правильно зробили. Що таке спеціалізоване видання? Спеціалізоване видання, якщо це об’єкт господарювання, наприклад, винзавод видає журнал, де пише, які вина він видає, це спеціалізоване видання може розповідати про ці вина, бо це винзавод, умовно кажучи, чи ресторан. Це поміщує, поміщується у відповідну обкладинку, у відповідному місці продається. Тобто це спеціалізоване видання, як у всьому світі. Натомість, наприклад, газета чи журнал, яке пише про суспільне життя, інше і так далі, не має права рекламувати алкоголь і тютюн. Тому я думаю, це правильно зроблено. Треба прийняти у першому читанні і з експертами, юристами порадитися, як технологічно чітко у другому читанні прописати, щоб ми не вступали у конфлікт з іншими нормами рекламного законодавства.
Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу» [[щодо уточнення поняття «спеціалізовані видання» та усунення протиріч між окремими положеннями закону»]] [[реєстраційний номер 5316]]. Прошу, голосуйте. [[12:32:48]] За-316 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, тепер пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення законодавства у галузі зв’язку]] [[реєстраційний номер 3042]]. Пропозиція, знову ж таки, розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[12:33:20]] За-212 Доповідач – Віталій Терентійович Корж. Співдоповідач – Мороко Юрій Миколайович, голова підкомітету Комітету з питань транспорту і зв’язку. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати України, розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення законодавства у галузі зв’язку]] [[реєстраційний номер 3042]]. Цим проектом закону пропонувалося вдосконалити законодавство в галузі зв’язку з урахуванням рекомендацій відповідних директив ЄС та Ради Європи. Авторами законопроекту запропоновано значну кількість новел, частина яких вже прийнята Верховною Радою у інших законопроектах. Але робота над цим проектом не закінчується. Ми отримуємо значну кількість пропозицій, що є підтвердженням його актуальності. У своєму висновку Головне науково-експертне управління пропонує за результатами розгляду в першому читанні законопроект відправити на доопрацювання. Таку ж думку підтримує і Комітет з питань транспорту і зв’язку. Слід погодитися з такими рекомендаціями, та враховуючи розпочату нещодавно реформу з адміністративного управління, запропоновану Президентом, зміни у системі органів виконавчої влади, нових завдань цих органів стає більш очевидною необхідність суттєвого доопрацювання цього законопроекту. Я, як один з його авторів, прошу Верховну Раду ухвалити рішення про повернення законопроекту [[реєстраційний номер 3042]] на доопрацювання. Дякую за увагу.
Дякую, Віталій Терентійович. Шановні колеги, то може ми одразу проголосуємо цю пропозицію, тим більше вона співпадає із позицією комітету? Ставлю на голосування пропозицію про повернення проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення законодавства у галузі зв’язку]] суб’єкта права законодавчої ініціативи на доопрацювання [[реєстраційний номер 3042]]. Прошу голосувати. [[12:35:59]] За-75 Рішення не прийнято. Тоді я вимушений поставити на голосування про прийняття проекту закону за основу. Так вимагає логіка. Ставлю на голосування про прийняття законопроекту 3042 за основу. [[12:36:32]] За-62 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати! Нам треба розглянути зараз ряд законопроектів на предмет їх включення до порядку денного. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо додаткових гарантій реалізації прав народних депутатів України у Верховній Раді України]] [[реєстраційний номер 7267]], автор - народний депутат України Арсеній Яценюк. Це тільки включення до порядку денного. [[12:37:21]] За-66 Рішення не прийнято. Законопроект не включається до порядку денного. Ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про міжнародні договори України" [[щодо неприпустимості порушення прав і обмеження соціальних гарантій громадян при укладенні міжнародних договорів]] (реєстраційний номер 7129, автор – народний депутат Андрій Павловський. [[12:38:04]] За-82 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до Закону України "Про дошкільну освіту" [[про недопущення примусової дошкільної освіти]] [[реєстраційний номер 7155]], автор – В’ячеслав Кириленко. Про включення до порядку денного, якщо включим це, то тоді будемо говорити. Що, що? [[12:38:45]] За-76 Рішення не прийнято. Будь ласка, Катерина Самойлик. Потім – В’ячеслав Кириленко.
Та ні, Володимир Михайлович, це треба було дати до голосування. Хочу вам сказати, що немає висновків Науково-експертного управління, що комітет не розглядав дане питання. Більш того, що в зв’язку з тим, що проведені були парламентські слухання, якраз законом унормовано положення про обов’язковість дошкільної освіти, п’ятирічної освіти. Як член колегії Міністерства освіти і науки України хочу вам заявити про наступне. Що цей рік об’явлено роком дошкільного виховання. Вперше за 20 років незалежності побудовано за цей рік 14 дитячих дошкільних закладів. Більше того, на сьогоднішній день майже 95 відсотків дітей п’ятирічного віку охоплено дошкільною освітою. Таким чином ми створюємо рівні можливості для дітей дошкільного віку, з якої б вони сім’ї не були, для того, щоб вони далі продовжили навчатись і одержали базову освіту.
Дякую. Я інформую вас, шановні колеги, що законопроект [[я зараз дам]], що законопроект було зареєстровано 21 вересня. Терміни всі, одну хвилиночку, всі терміни, всі терміни, шановні колеги, всі терміни завершились. А Науково-експертне управління дає заключення після того, коли законопроект включено до порядку денного. Чого воно буде робити роботу, яка може нікому не знадобитися? Так що тут, ми тут все правильно зробили. Єдина біда в тому, шановні колеги, що ми стільки натворили бід у системі освіти, що потім довго будемо ще розгрібати їх. Будь ласка, В’ячеслав Кириленко, 1 хвилину.
Дякую, Володимире Михайловичу.
Ми, я сказав, що ми.
В’ячеслав Кириленко, партія “За Україну!”. Я не знаю хто там до яких колегій входить, але освіта розвалюється. І міфи про те, що хтось будує дитячі садки – не більше ніж міфи. А ситуація виглядає так, що майже половині українських дітей, яких тепер батьки по новому закону зобов’язані віддавати в дитсадки, ходити в ці дитсадки немає куди. Тому що грошей на будівництво нових немає, а ті, що є, переповнені, особливо у великих містах, а в селах на 5, 6, 7 сіл може один дитячий садок і той не підкріплений жодним реальним фінансуванням. І якщо це все робити на догоду лише прихотям одного, так званого, міністра освіти на прізвище Табачник, так ми зруйнуємо не тільки вищу освіту, яку він уже добиває, не тільки середню освіту, яку він почав бити, але й дошкільну освіту, в якій він мало що розуміє, але зобов’язує тепер всіх дітей туди вести, отримувати якісь сертифікати. І ця проблема ще до Верховної Ради повернеться. Тому давайте зараз її вирішимо, а не тоді.
Дякую. Шановні колеги, шановні колеги, питання не включено до порядку денного. Обмінялися думками. Ідемо далі. Ставиться пропозиція про включення до порядку денного проект Закону про недопущення погіршення пенсійного забезпечення громадян України [[реєстраційний номер 7275]]. Група авторів: Павловський, Сочка, В’язівський. Включення до порядку денного, шановні колеги. Давайте. [[12:42:34]] За-119 Рішення не прийнято. Будь ласка, мікрофон Павловського.
Шановні народні депутати, шановні колеги, зараз суспільство збурене тим, що є витік з Кабінету Міністрів, що готуються законопроекти нібито про реформу пенсійну, пенсійної реформи, де передбачено і збільшення пенсійного віку на 5 років і обмеження працюючих пенсіонерів, що їх поставлять перед вибором: чи пенсія, чи заробітна плата. Фактична відмова від виходу людям на дострокові пенсії за вислугу років, за здоров’ям і таке інше. Щоб заспокоїти суспільство мною як народним депутатом було розроблено законопроект щодо недопущення погіршення пенсійного забезпечення громадян України. Там пропонувалась у цьому законопроекті одна проста норма: відкласти всі ці проблеми, які збурюють суспільство - в першу чергу збільшення пенсійного віку - до 1 січня 2030 року. От коли налагодиться економіка, коли запрацюють нові галузі високотехнічні, от тоді давайте проводити реформу. А то виходить.
Шановні колеги, ми не включили питання до порядку денного. У нас, коли буде розглядатись. Одну хвилиночку. Коли буде розглядатися питання про так звану пенсійну реформу, тоді можна буде внести відповідні пропозиції щодо. Я прошу, немає проблеми, давайте будемо вирішувати проблеми по мірі їх надходження або у міру їх надходження, якщо правильно. Давайте не будемо збурювати, і так людям настрій до Нового року не найкращий, давайте спокійно будемо до цього ставитись. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 17-1 Закону України "Про електроенергетику" [[щодо зміни строків набрання чинності додатковою умовою застосування порядку стимулювання виробництва електроенергії з альтернативних джерел]] [[реєстраційний номер 7411]]. Щодо цього законопроекту ми вели мову на засідання Погоджувальної ради, тоді ця ідея була підтримана. Автори – Мартиненко і Глущенко. Про включення до порядку денного прошу голосувати. [[12:45:15]] За-304 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про державну допомогу сім’ям з дітьми" [[щодо державної допомоги на виховання дитини з трирічного віку до досягнення нею вісімнадцяти років]]. Автори – Павловський, Ляшко, Кириленко. Ставлю на голосування про включення до порядку денного. Краще було б до того, як ми їх будемо женить чи заміж видавати, давайте приймемо рішення. І було б нормально? [[12:46:08]] За-121 Рішення не прийнято. Олег Ляшко з мотивів голосування, будь ласка. Від групи авторів.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Насправді йдеться про законопроект, який спрямований на допомогу Президенту України у виконанні його передвиборчих обіцянок. Йдеться про те, щоб дітям до досягнення трирічного віку була збільшена державна допомога. Сьогодні сім’ї, переважна більшість в Україні сімей – це сім’ї малозабезпечені. Отримують цієї допомоги на рівні 200-300 гривень у місяць. Ви самі розумієте, що прогодувати дитину на ці гроші в місяць неможливо. Саме тому ми і підготували законопроект, який би трохи дав можливість більше отримати грошей цим малозабезпеченим сім’ям. На жаль чи на щастя, у Верховній Раді немає представників малозабезпечених сімей. Саме тому вони і не голосують за цей закон. Бо проблеми сімей з дітьми, які не мають куска хліба і копійку, щоб купити дитину в школу в чому повести чи дати їй 20 копійок, щоб за сніданок у школі, за обід заплатити, ці проблеми не хвилюють представників нинішньої більшості в парламенті. Тому я пропоную, Володимир Михайлович.
Шановні колеги! Йдемо далі. Пропонується розглянути питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи та про внесення змін до деяких законодавчих актів України" [[щодо формування антикризових державного продовольчого та державного медичного кошиків]], [[реєстраційний номер 7130]] Автор законопроекту – наш колега Сочка. [[12:48:15]] За-139 Рішення не прийнято. Пропонується вашій увазі, шановні колеги, питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України «Про збір та облік єдиного соціального внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування» [[щодо осіб, які обрали спрощену систему оподаткування]] [[реєстраційний номер 7364]]. Про включення до порядку денного.
У нас немає його в порядку денному. [[12:49:00]] За-130 Рішення не прийнято Шановні колеги, дві фракції вимагають перерву, я так розумію, для заяви. Да, Іван Григорович? [[Шум у залі]] Ні, шановні колеги! У нас залишилось ще два питання. Зараз.([[Шум у залі]]) Шановні, ми з вами домовилися. Шановні, шановні колеги, прошу. Ми з вами домовилися. У нас залишилось ще два питання, але в нас є практика, якщо дві фракції вимагають перерву, вони можуть зробити заяву. Далі ми розглядаємо питання про створення ТСК, і успішно завершуємо засідання. Я прошу вас! Андрій Шкіль буде виступати, 3 хвилини, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович! Нас зумовив, вихід мій на трибуну, прийняття заяви від фракції «Блок Юлії Тимошенко» - «Батьківщина» тим, що розпочалася вже від, не з сьогоднішнього дня, але від знедавна, розпочалася потужна репресивна кампанія нинішньої держави. І розповідати про те, що це пов’язано з розслідуванням якихось там кримінальних справ, чи бажанням вивести когось на чисту воду не тримається купи – це все дурниці, це бажання переслідувати інакодумаючих, це бажання через репресивний апарат, яким володіє держава, знищити опозицію, це бажання помститися тим людям, які захищали, які відстоювали інтереси держави. І не можуть інтереси держави змінюватися від клади у Україні, інтереси держави завжди полягали в тому, щоб держава збагачувалася, люди жили краще, а не навпаки. Тому я впевнений, що весь цей репресивний апарат буде працювати проти опозиції. І Тимошенко сьогодні викликали в Генеральну прокуратур тільки для того, щоб помститися їй за те, що вона відстоювала інтереси держави. Як би ви не заперечували цього, саме так і є. Теж саме торкається і всіх решта фігурантів справ. І, найголовніше, я хочу нагадати 9 березня. Я не знаю, чи хтось пам’ятає цю справу. Але і по ній навіть зараз Генеральна прокуратура застосовує умовні рухи. Це ще раз підтверджує саме це, що в Україну повертається тоталітарна система. У ПАРЄ, от тут от сидить керівник делегації української у ПАРЄ, у Парламентській раді Європи у 2003 році вперше було визнано в Україні існування політв’язнів на справі саме 9 березня. І Презиеднт, який нещодавно відвідував Брюссель і, можливо, туди збирається знову, мусить відповісти за те, чи він відновлює в Україні систему політв’язництва, чи ні; чи він буде відстоювати інтереси демократії, про які говорить, чи він буде захищати своє оточення, яке разом з ним намагається пограбувати і привласнити українську державу. І, власне, ті, хто не допускали того тоді, не допустять зараз. І, повірте, жодні репресії опозицію не зупинять. Те, що нас не вбиває, робить нас міцнішими. Якщо ви хочете знищити опозицію, починайте вбивати. Вам не звикати до цього; вам не звикати до того, щоб розбивати голови і кидати у колодці; вам не звикати до того, пригадайте справи всіх журналістів, вбитих за часів Кучми, бо не тільки один Георгій Гонгадзе ту є. Тому наголошую, ви хочете знищити опозицію, приготуйтесь до того, що опозицію треба буде вбивати фізично, бо інші репресії нас не зупиняли тоді, не зупинять зараз і не зупинять ніколи. Дякую.
Шановні колеги, зараз. Ну, ми ж поставимо на голосування, зачекайте. Так от воно ще зараз дійде черга, ми ж розглянемо спочатку питання, які раніше були. Шановні колеги, проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів блокування державними установами участі у виборчому процесі політичної опозиції [[реєстраційний номер 7119]]. Пропоную розглянути питання за скороченою процедурою. [[12:53:25]] За-223 Рішення прийнято. Будь ласка, хто буде доповідати від фракції? Будь ласка, Володимир Макеєнко. Нє, нє. Шановні колеги, я вас прошу, весь час, коли в нас засідання Погоджувальної ради, наполягання, листи про те, що не бажаєш ставити на розгляд. Є голова комітету, розданий проект. Будь ласка, давайте будемо зараз розглядати. Шановні колеги, будь ласка, голова комітету. Справа в тім, що законопроект 13.09. Мотивація була така, якщо місяць комітет не розгляне, тоді виносимо на голосування. Й виходячи з вашого прохання, послухайте, виходячи з вашого прохання і пропозиції, включили до порядку денного. Ви пропонуєте перенести, я поставлю на голосування про перенесення, нема проблеми. Я прошу вас, не заважайте мені працювати. Будь ласка, послухаємо комітет.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Інформуємо, що комітет на своєму засіданні не розглядав даний проект Постанови Верховної Ради, але водночас зазначаємо, що пунктом 3 цього проекту визначено кількісний склад Тимчасової слідчої комісії 7 народних депутатів України. При цьому її персональний склад, крім голови комісії, у проекті постанови відсутній. Однак до комітету надійшли письмові пропозиції щодо включення до складу Тимчасової слідчої комісії представників депутатських фракцій «Блоку Юлії Тимошенко – «Батьківщина» народного депутата Подгорного та Блоку „Наша Україна – Народна самооборона”, народний депутат Коваль. І також народний депутат Чорноволенко, представники яких у проекті постанови відсутні. Також відсутня кандидатура для обрання заступником голови комісії, що є порушенням Регламенту Верховної Ради України [[пункт 3 частина 4 статті 85]]. Слід також відзначити, що у назві тимчасової слідчої комісії та завдання вже міститься правова оцінка дій державних установ як таких, що вже встановлені, а саме – розслідування фактів блокування державними установами участі у виборчому процесі політичної опозиції. При цьому ініціатором проекту постанови не визначено які саме державні установи та неназвані особи, що можуть бути причетні до вчинення таких дій. З огляду на те, що зазначений проект постанови включений до тижневого порядку денного пленарних засідань, Верховна Рада України може розглянути його та під час розгляду уточнити персональний склад комісії, обрати заступника голови комісії. Дякую за увагу.
Шановні колеги, така пропозиція. Є дві. Я можу, якщо буде наполягати. зараз, одну хвилиночку. наполягати, поставлю на голосування про перенесення розгляду питання. Якщо ні, то при постановці питання про голосування про слухання ТСК буде запропоновано щодо складу комісії забезпечити пропорційне представництво в залежності від складу фракцій. І з таким утвердженням [[бо 7 – не зрозуміло чого 7, мінімум має бути 9]], я думаю, що ви погодитесь. Але якщо йде мова про таку серйозну проблему і в самому формулюванні назви постанови уже міститься фактично звинувачення. Я просив шановних колег, давайте утримуватися від цього, щоб ми, коли формулюєм предмет роботи комісії, уже виносимо вирок. Треба тоді зразу передавати матеріали в Генеральну прокуратуру, а не створювати тимчасову слідчу комісію. Тому я в такій послідовності поставлю зараз на голосування, якщо немає заперечень. Про перенесення розгляду проекту постанови [[реєстраційний номер 7119]]. Прошу, визначайтесь. [[12:57:29]] За-114 Рішення не прийнято. Тоді друга пропозиція, будь ласка, перед цим запишіться на виступи, шановні колеги. Ну, ми ж за скороченою процедурою: два – „за”, два – „проти”. Прошу прізвища народних депутатів. Валерій Кальченко. Юрій Одарченко, так? Будь ласка, Юрій Одарченко, фракція „БЮТ – „Батьківщина”.
Шановні колеги! Піднято надзвичайно важливе питання, яке впливає на можнивіть наших громадян вільно обирати та бути обраними до органів державної влади та місцевого самоврядування. Одним з основних принципів демократії є заборона державі втручатися у внутрішньопартійну діяльність та забезпечення рівних можливостей представникам чинної влади та опозиції на виборах, коли народ отримує право вирішити, кого він бажає бачити у такій ролі. У Київській області, у Львівській області застосовані рейдерські схеми на партію «Батьківщина», завдяки яким взагалі «Батьківщина» була вилучена з виборчого процесу. Держава замість того, щоб забезпечити права опозиції, втрутилася у внутрішньопартійну діяльність. Не члени партії, а чиновники з управління юстиції вирішували, хто і куди буде балотуватися, не члени партії, а держава призначала керівників осередків. Шановні колеги, також влада постійно зловживала тим, що всі територіальні комісії розміщувалися у приміщеннях виконкомів та облдержадміністрацій, куди безперешкодний доступ мали лише представники влади. Завдяки цьому Партія регіонів майже скрізь отримала перший номер у списку. А де не отримала, реєстрація всіх, хто посмів подати документи раніше провладної сили, було скасовано і Партії регіонів присвоєно перший номер. Ці факти свідчать про небезпечну тенденцію. Держава хоче контролювати діяльність партії. Якщо ми не припинимо зараз, через кілька років ми будемо погоджувати керівників осередків з управліннями СБУ, а кандидатів висуватимемо лише з дозволу Адміністрації Президента. Я розумію, що декому така ситуація вже сподобалася, але народ України цього терпіти не хоче. Ця слідча. Я прошу хвилинку. Ця слідча комісія має виявити подібні факти, внести конкретні рекомендації з тим, щоб притягнути до відповідальності цих політичних рейдерів і фальсифікаторів. Це не має повторитися. Я прошу підтримати проект і звертаю увагу всіх присутніх на те, що люди, які не підтримують пошук правди, очевидно, самі займалися фактами фальсифікації і бояться, що їх оборудки стануть відомі всім. Дякую за увагу.
Шановні колеги, я тоді ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України. Але у четвертому пункті зафіксувати, що склад ТСК формується пропорційно до чисельності фракцій. Назву не будемо вже змінювати, щоб потім не було звинувачень. Шановні колеги, пропозиція зрозуміла? Що у пункті четвертому фіксуємо, що склад комісії формується відповідно до пропорційного складу. пропорційно до складу чисельності фракцій. І відповідно тоді, якщо буде прийнята постанова, кожна фракція подасть за встановленими розрахунками свої кандидатури. Немає заперечень? З урахуванням цього я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 7119]]. [[13:01:59]] За-140 Рішення не прийнято. Тепер, шановні колеги. Шановні колеги, внесете іншу постанову, встигнемо тоді. Шановні колеги, тепер оголошую до розгляду проекту Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів порушення прав підприємців та незаконного переслідування суб’єктів економічної діяльності органами виконавчої влади [[реєстраційний номер 7246]]. Аналогічно прошу розглянути питання за скороченою процедурою. [[13:02:45]] За-271 Рішення прийнято. Доповідач – Наталя Королевська, будь ласка. І співдоповідач – голова Регламентного комітету Володимир Макеєнко.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Сегодня мы рассматриваем проект Постановления о создании временной следственной комиссии по вопросам расследования фактов нарушений прав предпринимателей и незаконного преследования субъектов экономической деятельности органами исполнительной власти. Всем известно, что в последнее время в Украине увеличилось давление и преследование представителей бизнеса со стороны органов исполнительной власти. Повсеместными стали нарушения действующего законодательства по вопросам государственного контроля и надзора, возросло количество незаконных криминальных преследований в сфере предпринимательства. Повышение полномочий чиновниками контролирующих органов принимает массовый характер, тысячами открываются уголовные дела, единицы доходят до судов. Все это не только негативно влияет на инвестиционную привлекательность страны, отпугивает инвесторов, снижает конкурентоспособность нашей страны, но и тем самым ликвидируются десятки тысяч предприятий по стране, ликвидируются десятки тысяч рабочих мест, за этим идет рост теневой экономики. Потому что люди понимают в легальном поле сегодня работать по законам невозможно, потому что по всей стране идет инструмент государственного рейдерства, государственного передела собственности. И если еще недавно мы считали, что в ХХІ веке вернуться в 90-е, во времена купонов «крышевания», банд, инфляций будет невозможно, то сегодня, как никогда, мы видим, что возврат в 90-е это м ожет стать нашим завтра. Поэтому мы предлагаем создать следственную комиссию, где основным вопросом будет: разобраться и рассмотреть те факты нарушений, и разобраться в тех причинах и следствиях, которые происходят в результате такого государственного рейдерства. Поэтому мы настаиваем на том, чтобы комиссия была организована, и если сегодня большинство считает, что это не государственная политика и это единичные случаи, давайте создадим эту комиссию и докажем всему миру.
Завершуйте, будь ласка.
и докажем всему миру, что в Украине это не государственное рейдерство, и не государственная позиция по ликвидации среднего класса. А если мы видим, что данный законопроект не поддерживается, то мы отдадим себе отчет, что и дальше эти процессы будут только ухудшаться, и что это действительно является уничтожение среднего класса в Украине, как элемент государственной политики. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, я думаю тільки одне, там пропозиція, що ми нічого не повинні доказувати світу. Давайте організуємо нормальне життя в країні. Бо ми щось комусь доказуємо, хочемо сподобатися, а життя немає в країні. Будь ласка, Володимир Володимирович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, інформуємо, що комітет на своєму засіданні не розглядав проект Постанови Верховної Ради України про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів порушення прав підприємців та незаконного переслідування суб’єктів економічної діяльності органами виконавчої влади, внесений народним депутатом України Королевською, за номером 7246. Але водночас зазначаємо, що кількісний склад тимчасової слідчої комісії у проекті постанови визначено: 9 народних депутатів України. При цьому її персональний склад обмежується 4 особами: від депутатських фракцій Блоку "Наша Україна - Народна самооборона" та "Блоку Юлії Тимошенко" – “Батьківщина”. При цьому відсутнє письмове погодження депутатської фракції "Блок Юлії Тимошенко" – “Батьківщина”, а представники цієї фракції включені до складу тимчасової слідчої комісії. Крім цього, квота депутатської фракції "Блоку Юлії Тимошенко" – “Батьківщина” перевищена на одного представника. А депутатська фракція Партії регіонів має право запропонувати до складу комісії 4 представників, замість передбачених 3-ох. З огляду на те, що зазначений проект постанови включений до тижневого порядку денного пленарних засідань, Верховна Рада України може розглянути його під час розгляду, уточнити персональний склад комісії. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення. Прошу прізвища народних депутатів. Андрій Павловський і Павло Сулковський.
Андрій Павловський, “БЮТ – “Батьківщина”. Шановні народні депутати, прошу підтримати зазначену постанову щодо утворення слідчої комісії в зв’язку з тим, що дійсно є факти порушення прав підприємців та незаконного переслідування суб’єктів підприємницької діяльності органами виконавчої влади. І не треба далеко ходити, а треба пам’ятати події, які були на Майдані Незалежності у зв’язку з масовими протестами підприємців проти людожерського Податкового кодексу. Тоді влада пішла на компроміс, обіцяла поступки, але при цьому обіцяла, що переслідувати організаторів, тих підприємців, які протестували, не будуть. І що ж ми бачимо зараз? Відкрили якусь незрозумілу справу тротуарних терористів. Переслідують людей за те, що нібито вони, коли стояли на майдані, пошкодили тим самим тротуарну плитку гранітну. І викликають по цій справі 50 чоловік, в тому числі наших колег-депутатів Волинця, Остапа Семерака і Юрія Гримчука. Найшли собі. Ляшка. Найшли собі тротуарних терористів. Так скоро у нас не можна буде стояти біля Адміністрації Президента чи Кабміна, дихати цим повітрям, за це будуть шити справу. Так що пропоную підтримати цю постанову. Тим більше є факти, коли підприємців, які активно поводилися, виступали на майдані, зараз до них ідуть перевірки, починаючи від податкової міліції, викликають їх до СБУ. Якісь там ще інші перевіряючі органи. Всьому цьому треба покласти край, якщо ми дійсно демократична держава і людина, якщо висловлює політичні погляди, потім її не можна переслідувати за цей, якщо вона підприємець, в економічній сфері, не давати їй розвивати бізнес. Так що фактів багато і я вам їх навів. Прошу підтримати цю постанову.
Дякую. Павло Сулковський, фракція Партії регіонів.
Дякую. Павло Сулковський, фракція Партії регіонів, Рівненщина. Ми стаємо свідками, що зараз саме ті злодюги, які порозкрадали фабрики, заводи, такі молокососи поставали і власниками фабрик, заводів, шахт, особливо за роки керівництва помаранчевої, особливо за період прем’єрства Юлії Тимошенко. От сьогодні вони хочуть сховатись під якимись підкомісії-комісії і так далі. Шановні! Не треба брехати народу України в черговий раз. Треба спокійно заспокоїтись. Сьогодні, нарешті, Президент України Віктор Федорович Янукович допоможе народу України знайти істинну правду: хто, що вкрав і хто розікрав Україну. І тому не треба боятись. Я думаю, спокійно проведуть слідчі органи перевірку. Подивляться хто вкрав, за що вкрав, чого став власником малакосос шахти і так далі, і тому подібне. І тому все стане на своє місце. Люди будуть, трударі стануть, працівники знову працювати спокійно, не буде їм душа боліти і так далі. Так що ніякі комісії ви, шановні, не створюйте, а дайте можливість уряду, правоохоронним органам спокійно розібратись, провести інвентаризацію в Україні. І тоді нам стане відомо, чого сьогодні так борються патріоти, щоб податки не сплачувати, Податковий кодекс був поганий, стягувати людей правдою і неправдою на майдани і тому подібного. Все крок за кроком стане на своє місце. І тому, шановні, я закликаю не треба тратити час, не треба.
Дякую. Шановні колеги, шановні колеги, аналогічно я пропоную при постановці питання на голосування зафіксувати таке уточнення, що склад ТСК визначається пропорційно від чисельності фракції. Розрахунки, якщо буде прийнята постанова, тоді буде робити регламентний комітет, а фракції будуть подавати відповідно до своєї квоти своїх представників. Нема заперечень? З урахувань цього я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту постанови [[реєстраційний номер 7246]]. Назва постанови висвітлена на табло. Прошу, визначайтесь [[13:12:47]] За-138 Рішення не прийнято. Ще одне питання, шановні колеги, одну хвилиночку. Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Це питання про включення до порядку денного проекту Постанови про забезпечення врахування соціальних проблем громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, при підготовці Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік". Автор. Одну хвилину і будемо голосувати. Ляшко мікрофон. Шановні колеги, я прошу. Є моменти такі, що краще поставити на голосування, ніж.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Шановні колеги, я вас дуже прошу підтримати і включити до порядку денного проект постанови. Йдеться про те, що цією постановою пропонується врахувати у бюджеті наступного року видатки на громадян, які постраждали в наслідок Чорнобильської катастрофи. На превеликий жаль, у продовж багатьох років Закон про соціальний захист громадян не виконується, чорнобильці не мають права і на лікування, і на санітарне забезпечення і на придбання медикаментів необхідних коштів не мають, пенсійного забезпечення достатнього не мають. І тому я пропоную цією постановою врегулювати ці питання, аби люди, які віддавали своє життя, щоб ми з вами отут сиділи у залі і мали можливість працювати на державу, так от аби ці люди були достатньо забезпечені, щоб утримувати себе і свої сім’ї. Тому я прошу проголосувати, включити до порядку денного цей законопроект. І в бюджеті наступного року добавити значно коштів на вирішення соціальних проблем чорнобильців.
Шановні колеги, ставлю на голосування. Це ж ми включаємо у порядок денний, Володимир Олександрович, ми не розглядаємо. Автор, він мав право. Шановні колеги, прошу вас, прошу вас, прошу вас. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про забезпечення врахування соціальних проблем громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, при підготовці Закону України «Про Державний бюджет України на 2011 рік» [[реєстраційний номер 7430]]. [[13:15:18]] За-160 Рішення не прийнято. У мене пропозиція. Зараз, одну хвилинку, по фракціях. У мене пропозиція ці оформити проблеми, які порушувались в проекті постанови, як рекомендації, як пропозиції до бюджету. Володимир Яворівський, будь ласка. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, «Блок Тимошенко», «БЮТ – «Батьківщина» - 99, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 30, комуністів – 26, Народна Партія – 1, позафракційні – 4. Будь ласка.
Я дякую вам, Володимир Михайлович, за надану можливість. Я, колеги, хочу вам просто-напросто нагадати, що відбувається сьогодні із чорнобильськими ліквідаторами. Закон, який є, ви знаєте, що під нього не закладається ні копійки грошей, або така мізерія, якої не вистачає на всіх. Люди йдуть до судів першої інстанції. Їм присуджують за ним їхню повну рацію. Замість того, щоб виплатити їм ці гроші, із Києва ідуть депеші про те, що робіть все для того, щоб їм ці гроші не виплачувати. Через те подають на всякі апеляції і тому подібне. Через те я переконаний, що це потрібно зробити. І останнє. Я би попросив Партію регіонів завжди надавати слово Сулковському. Він так піднімає рейтинг вашої партії, що йому треба говорити взагалі зранку до вечора.
Шановні народні депутати! Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. По обіді робота у комітетах. Я просив би питання, які ми сьогодні обговорювали, в тому числі щодо бюджетного процесу, подати пропозиції до Комітету з питань бюджету. Дякую. Завтра Верховна Рада України продовжить роботу в пленарному режимі з 10 години ранку за розкладом на четвер.