Слава Україні! Шановні народні депутати, Верховна Рада України працює в режимі пленарного засідання безперервно. Тому сьогодні відповідно до прийнятих нами постанов: про організацію роботи Верховної Ради України в умовах дії воєнного стану та "Про організацію роботи Верховної Ради України у зв’язку з актом збройної агресії Російської Федерації проти України 24 лютого 2022 року" за пропозицією Погоджувальної ради депутатських фракцій і груп ми продовжуємо пленарне засідання. Шановні народні депутати, у засідання Верховної Ради України беруть участь Президент України Володимир Олександрович Зеленський [[Оплески]], а також Президент Литовської Республіки Гітанас Наусєда [[Оплески]]. Запрошую до зали вельмишановних Президентів. Прошу привітати. [[Оплески]] Шановні народні депутати, шановні гості Верховної Ради України, сьогодні в нашому пленарному засіданні по відеозв’язку бере участь вельмишановна пані президентка Європейського парламенту Роберта Мецола. [[Оплески]] Шановні колеги, у засіданні Верховної Ради беруть участь Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль і члени Кабінету Міністрів України. Також прошу привітати. [[Оплески]] Шановні народні депутати і гості Верховної Ради, у засіданні Верховної Ради беруть участь глави дипломатичних представництв іноземних держав та керівники міжнародних організацій, акредитованих в Україні. Прошу привітати. [[Оплески]] Прошу сідати. Шановні народні депутати України. Шановні колеги, беруть участь наші військові. Прошу привітати. [[Оплески]] Шановні народні депутати України, шановні гості Верховної Ради України, важливою віхою в історії нашого народу, який протягом багатьох століть боровся за свою землю, свободу і незалежність, стало ухвалення Президентом України в день 30-ї річниці незалежності України Указу "Про День Української Державності". Зі свого боку український парламент законодавчо підтримав цю ініціативу Президента України щодо встановлення в історичний День Хрещення Київської Русі - України 28 липня святкового дня - Дня Української Державності, започаткувавши нове свято. Сучасна українська держава відновлює історичну справедливість, стає на захист національних інтересів і продовжує понад тисячолітню історію українського державотворення. Шановні народні депутати, в цей святковий день запрошую вас розпочати сьогоднішній день з виконання Державного Гімну України. [[Лунає Державний Гімн України]] [[Оплески]] Шановні народні депутати, шановні гості Верховної Ради України, шостий місяць героїчної боротьби Збройні Сили України і весь український народ дають відсіч загарбницькій навалі Російської Федерації. Це війна проти України і всього українства, проти основ нашої державності, проти демократії і прав людини. Саме за демократичні цінності та за право вільно жити у вільній державі сьогодні гинуть на фронті захисники і захисниці України. Для української держави ці втрати непоправні. Я прошу хвилиною мовчання вшанувати світлу пам’ять воїнів-героїв, які поклали своє життя за суверенітет та незалежність нашої держави. Вічна слава, вічна пам’ять героям! Вшануємо також пам’ять всіх невинно вбитих у цій страшній війні [[Хвилина мовчання]]. Дякую. Прошу сідати. Шановні народні депутати, шановні гості Верховної Ради України, я запрошую до слова Президента України Володимира Олександровича Зеленського.
Дуже дякую. Дуже дякую. Шановний пане Голово Верховної Ради України, дорогий друже Гітанас, шановна пані Президенте Роберта Мецола, шановні наші депутати, шановні урядовці, шановні наші військові [[Оплески]] і усі наші громадяни України! [[Оплески]] Ми громадяни найміцнішої держави у світі, держави, яка воює, держави, яка при цьому реформується і держави, яка забезпечила найпотужніше в історії об’єднання демократій, держави, яка у 155 день повномасштабної війни Росії проти нас, має силу, щоб відзначати свій день – День Української Державності. [[Оплески]] Ми зробили так, що цінності вільного світу не залишились просто риторикою і реально запрацювали для захисту цивілізації. Ми зробили так, що Європейський Союз об’єднаний найбільше за всі роки свого існування і зміцнюється завдяки нашій з вами міцності. Ми зробили так, що всі тирани цього світу побачили, який потенціал має демократія. Це зробили ми, громадяни України, ми всі військові і цивільні, дипломати і волонтери, державні службовці і бізнес, політики, суспільні лідери і медіа, кожен і кожна хто сумлінно працював на своєму рівні заради одного – заради України, своєї сім’ї і нашого майбутнього. [[Оплески]] Це зробили ми – громадяни держави, яка має понад тисячу років історії, понад тисячу років своєї культури, понад тисячу років свого характеру – українського характеру, незламного, який вистояв на нашій землі під ударами багатьох загарбників. Куди ти прийшла армія Росії, засліплена своїми жалюгідними амбіціями? Ти пішла проти нас, проти тих, кого підготували до цієї вирішальної війни за незалежність десятки, десятки поколінь українського народу, який жив і живе тут, який боровся і бореться тут, який будував і будує тут, і, який мріяв і мріє понад усе, щоб над ним і Україною не було чужого панування. Настав час, щоб ця мрія назавжди стала реальністю. Це наш час, ми реалізуємо цю мрію. Ми станемо не новою легендою про героїчний спротив, а державою переможців. Не трьомастами спартанцями, які варті фільмів, книг і вистав, а багатомільйонним народом-героєм, який вартий життя, вартий перемоги. І навчатиме інших у світі, як захищатись, як перемагати. Ми запам’ятаємось не як ті, хто намагався, а, як ті, хто зберіг, посилив і передав нашу державу нашим дітям, щоб вони передали її своїм дітям: вільну, міцну, сучасну і ефективну державу. Це зробимо ми, ми з вами – громадяни України. [[Оплески]] Друже Гітанасе Наусєда, друже! Шановний пане Президент, я хочу подякувати сьогодні тобі і в твоїй особі усьому литовському народу у День нашої державності за вагому важливу героїчну підтримку, яку отримала Україна. Дякую. [[Оплески]] Це не було для наших держав політикою. Це відображає однаково. однаково сильне волелюбство наших народів, народів, які йшли і ідуть разом європейською історією. Дякую тобі ще раз. [[Оплески]] Пані, пані Роберта! Пані Голово Європейського Парламенту, я хочу відзначити вашу сміливість. Ви відвідали Київ у той час, коли армія окупантів загрожувала нашій столиці, і зробили це першою серед керівників інституцій Євросоюзу. [[Оплески]] Ми тоді побачили у вашій сміливості наш характер, ми побачили нашу людину, людину, яка завжди захищатиме цінності Європи і не зрадить свободі. Я дякую вам. Я дякую усім друзям, партнерам України із великих держав і з географічно менших, але чия воля не поступається волі найбільших. Дякую кожному і кожній, хто допомагає українцям знищувати зло. [[Оплески]] Через жорстокість історії, після кількох невдалих її поворотів про нашу державу, був такий час, не згадували, а потім, таке бувало, говорили, що Україна – це десь там, поруч з Росією, чи взагалі нібито її частина. Ми знаємо ці наративи. Тепер же про нас точно знають: Україна – це єдина держава світу, яка має сміливість бити Росію. [[Оплески]] Бити на нашій землі. І неважливо, чим вона, сиренами, чи чим там нам погрожує. Важливо, що ми закохуємо інших у нашу українську незламність. Можливо, що ми всі є державою, яка функціонує заради українських інтересів і з якою рухаються усі, усі в світі. Важливо, що ми є демократичною державою, яка посилює свої інституції, і навіть зараз, ми посилюємо зараз, у час такої руйнівної війни. Ми подали заявку на вступ в Європейський Союз і здобули кандидатство зі швидкістю та в умовах, яких не було у жодної іншої держави. [[Оплески]] Це ми з вами, це наш розвиток, це наші друзі, їх допомога. Це наші інтереси. Це українська швидкість. Те, на що ми стали здатними, коли звільнились від ілюзій і досягли історично найбільшої національної єдності. Слава Україні! [[Оплески]] З такою ж швидкістю ми маємо прийти і до початку, до початку переговорів щодо членства України в Європейському Союзі. Все, що маємо зробити для цього, ми зробимо. Синхронізувати законодавство України з правом Євросоюзу – ми виконаємо. Сформований і план імплементації всіх регламентів та директив ЄС у рамках виконання Угоди про асоціацію з Євросоюзом. Це фактично спільне завдання для нас, для вас, шановні депутати, для уряду нашої держави. І це відповідає нашій новій реальності – реальності того, що процес європейської інтеграції переведений нами зі сфери зовнішньої політки у сферу внутрішньої політики. Ось з цього стартує справжня – справжня робота, справжня євроінтеграція. Україна завжди була Європою, наші цінності завжди були європейськими. Наш державотворчий досвід різних часів – це європейський досвід. І ось тепер ми прийшли до того, що наша держава, наша державна система інституційно стає Європою. Ми розпочали процес деолігархізації. Формується реєстр, який готовий поставити олігархів під владу суспільства. Я підписав Указ про створення Конкурсної комісії з добору кандидатів у Вищу раду правосуддя. І завдяки цьому та іншим крокам зробимо все, щоб фундаментальна судова реформа забезпечила для кожного українця, кожного і кожної доступ до доброчесного і компетентного правосуддя. Сьогодні новий Генеральний прокурор України першим своїм рішенням фіналізував призначення нового керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури. [[Оплески]] І для мене честь оголосити зараз про ще один дуже вагомий крок. Європейський Союз має коледж Європи в Брюгге і Натоліні. Це одні з найповажніших закладів післядипломної освіти, які готують фахівців для роботи в інституціях ЄС і державах-членах. Ми створюємо в Україні наш коледж Європи. Вже підписано відповідний меморандум між урядом України і коледжем Європи у Натоліні. І на першому етапі в одному з українських вищих навчальних закладів запрацює факультет європейської інтеграції, згодом на його основі коледж Європи в рамках Президентського університету. І хоча мені казали, що це не вирішується за місяці, як і багато разів говорили це з інших питань, я знаю, що створення нашого коледжу Європи триватиме недовго і, я впевнений, скоро запрацює. У нас вже є певний досвід переводити в місяці те, на що відводили роки та десятиліття, і у тижні те, на що вимагали від нас з вами місяців. Такий коледж стане не лише фаховою основою для європейської політики України як члена ЄС, але і нашим внеском у розвиток європейських інституцій. Ось це і є те, що ми можемо, ми, ми – громадяни України, ось це і є наша державність. [[Оплески]] Ми показали силу в боях і об’єднали світ найкращими емоціями, які тільки бувають у людей. Ми боремось проти терору окупантів, захищаємо людяність для усіх народів. Ми гарантуємо, що кордони Європи ніколи більше не посунуться, не посунуться західніше від нашого східного державного кордону і робимо наші державні і суспільні інституції передовими. І коли сьогодні у цей День Української Державності тут, у Верховній Раді України, перед очима усього українського народу я буду відзначати сильних людей за сильні вчинки "Хрестом бойових заслуг", я хочу, щоб усіма українцями відчувалося – ми, ми за спинами тих, хто на полі бою захищає нашу державу. [[Оплески]] А за нашими спинами мільйони українців, які живуть зараз, ті, хто протягом століть творив українську історію, українську культуру, український характер. Ми маємо бути гідними висоти нашого народу, усіх його поколінь, тисячолітньої ваги нашої державності. Я вітаю усіх вас зі святом! Дякую нашим героям! Слава Україні! [[Оплески]] [[ГОЛОСИ ІЗ ЗАЛУ. Героям слава!]] ______________. Указом Президента України за визначні особисті заслуги у захисті державного суверенітету та територіальної цілісності України, самовіддане служіння українському народу, вірність військовій присязі нагороджено відзнакою Президента України "Хрест бойових заслуг": Берегового Дмитра Володимировича – капітана [[Оплески]] Булацика Євгена Богдановича – полковника [[Оплески]] Гнатова Андрія Вікторовича – бригадного генерала [[Оплески]] Головню Юлію Василівну – лейтенанта медичної служби [[Оплески]] Драпатого Михайла Васильовича – бригадного генерала [[Оплески]] Заблоцьку Олену Григорівну – старшого матроса [[Оплески]] Ковальчука Андрія Трохимовича – генерал-майора [[Оплески]] Лінника Дмитра Едуардовича – старшого лейтенанта [[Оплески]] Маришева Руслана Володимировича – майора [[Оплески]] Мішакіна Миколу Миколайовича – полковника [[Оплески]] Міщенка Сергія Олексійовича – головного сержанта [[Оплески]] Николаєвич Павлину Василівну – сержанта [[Оплески]] Паламарчука Романа Миколайовича – штаб-сержанта [[Оплески]] Рогачевського Олександра Ігоровича – молодшого сержанта [[Оплески]] Розлача Павла Івановича – підполковника [[Оплески]] Сирського Олександра Станіславовича – генерал-полковника [[Оплески]] Танцюру Анатолія Васильовича – старшого лейтенанта [[Оплески]] Федоріва Олега Зіновійовича – полковника. [[Оплески]] Президент України Володимир Зеленський.
Дякуємо, пане Президенте. Дякуємо нашим військовим, які знаходяться тут, і які знаходяться не тут, за оборону нашої країни. [[Оплески]] Шановні народні депутати України, шановні гості Верховної Ради України, сьогодні український парламент має честь приймати справжнього друга України – Президента Литовської Республіки Гітанаса Наусєду. Вельмишановний пане Президенте, від імені Верховної Ради України дозвольте висловити слова глибокої вдячності литовському народу, вам особисто, Сеймасу та уряду Литовської Республіки за тверду, послідовну і беззаперечну підтримку нашої держави. Історія відносин України та Литовської Республіки свідчить, що між нашими державами немає відстані, ми завжди поруч і, найголовніше, поруч в найтяжчі для нас і для нашої держави часи. Ми щодня відчуваємо братнє плече литовського народу в нашій боротьбі з російським агресором за суверенітет, незалежність і територіальну цілісність України. Шановні народні депутати України, шановні гості Верховної Ради України, запрошую до слова Президента Литовської Республіки пана Гітанаса Наусєду. Будь ласка, привітаємо.
Дорогий Володимир, шановний Голово Верховної Ради, депутати Верховної Ради. дорогі українські брати та сестри! [[Оплески]] Сьогодні ви боретеся за виживання своєї держави і нації. Ваша сміливість чинити опір неперевершена і розголос про ваші подвиги широко шириться по всьому світу. [[Оплески]] Тисячі разів ви доводили, що гідні імені своїх доблесних пращурів. Немає сьогодні в Європі більшої такої палкої та виданої любові в грудях до Батьківщини, з якою щоранку прокидаються захисники власної свободи. Я прибув сюди до столиці вільної і незалежної держави України, щоб подякувати вам за те, що ви так рішуче бороните свою незалежність і так яскраво подаєте приклад всім нам. [[Оплески]] Ваша боротьба – це також і наша боротьба, литовців. Це нагадує нам часи, коли ми разом боролися проти спільного ворога. Сьогоднішні перемоги вашої зброї ніби віддзеркалення тріумфу легендарного полководця і гетьмана Костянтина Острозького під Оршею. [[Оплески]] І коли ваша артилерійська бригада Великого князя Вітовта мужньо йде в бій, ми пишаємося цим як здобутками наших родичів по крові. [[Оплески]] Шановні, Україна вперше святкує день своєї державності. Я хочу голосно і чітко сказати: Литва завжди була і завжди буде з вами. Свобода, незалежність і територіальна цілісність вашої країни, а також безпека і добробут вашого народу завжди будуть нашою турботою. Ми надто багато страждали разом і зазнали надто багато несправедливості, щоб бути байдужими до страждань одне одного. Тому сьогодні Литва підтримує Україну всіма своїми можливостями, надає і надаватиме військову, гуманітарну та фінансову допомогу аж до перемоги. Від початку війни всю Литву об’єднало велике бажання допомогти Україні. Спільні зусилля здійснюють не лише державні та місцеві органи влади, а й прості жителі Литви, бізнес, неурядові організації. Будь-то притулок для тимчасового прихистку від війни чи волонтерство, чи гроші, будь-то пожертви і навіть краудфандинг на військову техніку, всі засоби є добрими, якщо вони полегшують тягар, який лежить на Україні і на її народові. Останнім часом до мене часто підходять люди і кажуть: я пишаюся тим, що я є литовець тому що моя країна так гаряче підтримує Україну. Не буду приховувати, приємно чути ці слова, вони свідчать про те, що литовці також найбільше цінують свободу, бо без неї не буде і нічого іншого. Шановні, Литва допоможе Україні здобути перемогу у цій війні. Ми добре усвідомлюємо загрозу, яку становлять імперські амбіції Росії для безпеки всього регіону. Історичний досвід вчить, що московського тирана треба вчасно зупинити, ми не можемо дозволити собі повторювати старі помилки. Таким чином Литва продовжуватиме працювати з партнерами та союзниками, щоб зберегти західну зосередженість, забезпечити довгострокову підтримку України та обмежити здатність Росії продовжувати цю війну. Сьогодні ми чітко бачимо, що рішень щодо запровадження міжнародних санкцій та військової підтримки України, якими б важливими вони не були, все ж недостатньо. Тому ми будемо прагнути до подальшого посилення санкцій, забезпечення їх ефективної реалізації, а також до зменшення залежності всієї Європи від російських енергоресурсів. Фінансові потоки, які допомагають Москві фінансувати цю жорстку війну, мають бути заблоковані. Своїм прикладом Литва показує, що єдиний спосіб звільнитися від енергетичного та політичного диктату Росії прийняти рішення та забезпечити політичну волю. Маючи на меті енергетичну незалежність, Литва пішла на ризик і вчасно виконала необхідне домашнє завдання. Тепер ми готові ділитися досвідом з іншими країнами. Ми раді, що все більше країн Європейського Союзу мають намір піти нашими стопами. Литва також прагнутиме притягнути до відповідальності російську державу та осіб винних у військових злочинах, порушеннях міжнародного права та прав людини в Україні. Не вибіркові напади на беззбройних мирних жителів, дітей, цивільні об’єкти, школи, дитячі садочки, лікарні не можуть залишитися безкарними. Вірю, що справедливість досягне свого тріумфу. Брати та сестри українці, мужність і рішучість, яку ви виявляєте перед обличчям смертельної небезпеки є вашим ключем до сердець людей у всьому світі. І надалі залишайтеся терпеливими та вірними своїм принципам, не піддавайтеся спільній ненависті, як би важко це не було. Правда на вашому боці – це ваша велика перевага перед лицем зла, яке ховається за брехнею. Найбільше захоплення також викликає здатність української влади, інституції, які максимально ефективно в умовах війни діють. Ви вже продемонстрували, що ви рішуче прагнете до членства в Європейському Союзі. Литва перша підтримала це прагнення ще в березні 2021 року. В Києві ми підписали декларацію з Президентом Зеленським, в якій Литва зобов’язалась допомогти Україні у європейській інтеграції. Те саме ми повторили з Президентом Польщі Анджеєм Дудою напередодні війни 23 лютого, підписавши Меморандум про надання Україні статусу країни-кандидата. Сьогодні ми вже всі можемо радіти щодо історичного рішення керівника Європейської Ради. З моменту перемоги Революції Гідності Україна невтомно іде шляхом реформ. Цьому не завадила ні зрадницьке здійснення незаконної анексії Криму Росією, ні розпочата війна на Донбасі. Ви справді багато зробили, здійснивши складні, але вкрай необхідні реформи. Найголовніше зараз - не зупинитися і йти вперед. Досвід Литви показує, що фундаментальною умовою успішної європейської інтеграції є широкий політичний консенсус. Дуже важливо, що таке положення закріплено в Конституції України. Ми допоможемо Україні подолати цей складний шлях. Ми продовжуватимемо надавати експертну підтримку та разом з вами будемо прагнути до якнайшвидшого початку перемовин про членство в Європейському Союзі. Користуючись нагодою, хочу також привітати ваш уряд, який минулого тижня на Конференції з відновлення України представив конкретний План відновлення економіки країни. Я радий бачити вашу пристрасть до побудови процвітаючої європейської України на засадах прозорості та підзвітності. Я знаю, що відбудова вашої країни вже почалася. І сьогодні я на власні очі побачив перші відновлювальні роботи в Ірпені, на якому раніше так болісно позначилося насильство окупантів. Я зичу, щоб після закінчення перемогою війни такі роботи проводилися швидко і злагоджено на всій території вашої країни. Разом з усією міжнародною спільнотою ми готові допомогти в реалізації плану відновлення України. Вже зараз ми допомагаємо стільки, скільки дозволяють нам наші можливості. Шановні, в одній із наших численних розмов Президент Зеленський сказав: "Гітане, я ніколи не думав, що буду військовим Президентом". Можливо, ніхто з нас не сподівається бути Президентом під час війни, окрім тих, хто сам планує війну. Але доля обирає своїх героїв. Сьогодні весь світ захоплюється боротьбою Президента Зеленського та кожного українця, який відстоює свободу, бореться на свою родину, свій дім, свою Батьківщину. Таку сильну націю ніколи не здолати! Ви герої! Всі ви герої! [[Оплески]] Сьогодні ми всі зобов’язані чітко обрати сторону правди, а не брехні та грубої сили. Неможливо одночасно щиро підтримувати Україну і дбати про Росію, щоб зберегти обличчя. Історія вчить нас, що той, хто намагається всидіти на двох стільцях, рано чи пізно опиняється на підлозі. [[Оплески]] Литва давно вибрала собі друзів і ніколи їх не зрадить! [[Оплески]] Для мене буде великою честю сьогодні згодом вручити орден Вітовта Великого із злотим ланцюгом Президенту Зеленському, а разом з ним. [[Оплески]] А разом з ним і всьому українському народу. [[Оплески]] Нехай ця найвища литовська державна нагорода символізує історичну єдність наших народів, спільну боротьбу до перемоги. Разом до перемоги! Слава Україні!
Дякую, вельмишановний пане Президенте. Шановні народні депутати, шановні гості Верховної Ради України! Вельмишановна пані Президент, шановна пані Мецола, дорога Роберта! В Україні завжди ми пам’ятаємо, як 1 квітня 2022 року, коли російські війська підступали до Києва, ви виступали перед нами за цією трибуною. Ми дуже вам дякуємо за вашу сміливість, солідарність і підтримку нашої держави. [[Оплески]] Відтоді за вашої активної підтримки Україна набула статусу кандидата на членство в Європейському Союзі. І як ми з вами говорили під час нашої останньої зустрічі, прапор Європейського Союзу зайняв почесне місце у залі засідань Верховної Ради України. [[Оплески]] Ми розуміємо, що для повноправного членства у Європейському Союзі Україні належить ще зробити чимало важливих і вагомих кроків, але український парламент впевнений, що з такими потужними друзями у Європейському Союзі ми швидко подолаємо і цей етап. Тому, шановні народні депутати України, шановні гості Верховної Ради України, до слова запрошується справжній великий друг України – президентка Європейського парламенту вельмишановна пані Роберта Мецола.
Щиро дякую, шановний пане Президент Зеленський, шановний Президент Наусєда, шановний Голово Стефанчук, шановний Руслан, шановні члени, депутати Верховної Ради. Дякую за те, що запросили мене сьогодні до вас, це великий привілей для мене, але і це і велика відповідальність для мене як для Голови Європейського парламенту знову-таки ще раз мати цю честь звертатися до Верховної Ради в цей важливий день. День Української Державності завжди є важливим, але цьогоріч це відбувається, це набуває набагато більшого значення, бо вся Європа відзначає цей день з вами в солідарності, у дружбі і у зв’язку як зв’язку європейців, який, я сподіваюся, незабаром стане офіційним. Сьогодні ми відзначаємо не тільки засади української державності, але і сміливість, прагнення та велике бажання українців боротися для того, щоб зберегти українську державність та територіальну незалежність, за всіх тих, хто померли і віддали своє життя. Сьогодні символічний день не тільки для України і для українців, а і для всієї Європи. Це день, коли ми підтверджуємо нашу відданість Україні як європейській нації, нації, яка є свободна і може обирати своє майбутнє. Свободна, і яка пишається боротися за ті цінності, які нас об’єднують. Путін хоче майбутнього, де історію можна переписувати, де сфери впливу існують, де є залізний занавіс, де потужні мають право, де немає права на гідність. Зрозуміло, що Росія хоче повернутися на той шлях, який ми вже залишили в підручниках з історії, де європейська свобода обирати з ким співпрацювати і як інтегруватися ставиться під питання. Для нього реальний ворог – це демократія, це свобода та правда. Наш спосіб життя розглядається як загроза для автократії. І саме це сьогодні є на кону. І саме це те, до чого ми не хочемо повертатися ніколи. Ми ніколи не приймемо вторгнення на мирну, незалежну країну як Україна. Ми ніколи не будемо заплющувати очі на ці жахливості та злочини, які були вчинені Росією на українській землі, те, що відбулося в Бучі, в Ірпені, в Маріуполі, і в багатьох інших містах. Ми ніколи не забудемо, що понад шість мільйонів українців були змушені поїхати з країни. І ще вісім мільйонів стали внутрішньо переміщеними особами. І ми завжди, завжди будемо пам’ятати ту сміливість, те бажання і опір українців, ваш опір, людей, які боролися через біль, через жаль для того, щоб надихати весь світ. Шановні друзі, шановні колеги, хочу сказати, що ми з вами, і ми завжди будемо з вами, коли ми будемо починати відновлення України. У цей день ми пам’ятаємо і відзначаємо незалежну, суверенну Україну. І хочу вас запевнити, що Україна з нами, вона належить націям, які мають цінності демократії, незалежності, правовладдя, поваги до прав людини. Ваше місце вже було визначено Володимиром Великим, ваше місце є серед європейських націй. І сьогодні у ваших руках є цей смолоскип для того, щоб вести далі. Друзі, ви серед рівних і ми стоїмо поруч з Україною пліч-о-пліч у часи трагедій і добробуту. І це не тільки слова. Надання Україні статусу кандидата у червні підтверджує наше прагнення бути з Україною пліч-о-пліч на шляху до вашого повноцінного членства в ЄС. Можливо, це буде нелегкий шлях, але Європейський парламент є вашим найпотужнішим другом, який буде допомагати вам на кожному кроці на цьому шляху. Ми готові надавати вам експертні знання та консультації для того, щоб посилювати демократію. Ми готові далі підтримувати Верховну Раду і надавати будь-яку допомогу для того, щоб ви могли працювати за таких складних умов. І готові надавати будь-яку підтримку для того, щоб могли подолати наслідки війни Росії в Україні. Від імені Європейського парламенту я вас запевняю, що ми віддані і готові надавати всі ресурси, енергію і всі ноу-хау, які у нас є, для того, щоб допомогти Верховній Раді, оскільки потужний парламент є вкрай важливим для стабільності будь-якої демократії. І ми будемо йти навіть далі. Коли я була тоді з вами у Верховній Раді в квітні, 1 квітня, я сказала, що ми разом будемо відбудовувати Україну, кожне місто і кожне невеличке селище, від Маріуполя до Ірпеня, від Херсона до Харкова. Сьогодні я скажу навіть більше: це можливість трансформувати Україну, відновити Україну, зробити її більш сучасною, сталою і стійкою. Трастові фонди з питань солідарності і плани відновлення є нашими головними планами дій. Але ми знаємо, що Україні потрібні ресурси з різних джерел, з міжнародних фінансових установ, а також з приватного сектору та з заморожених активів. І я вас запевняю, що Європейський Союз і далі шукатиме всі способи для досягнення цієї цілі. Європейський парламент разом з Верховною Радою і далі будуть координувати роботу, фінансову роботу для того, щоб знайти кошти для відновлення і реконструкції. І посилення українських державних установ відіграватиме вкрай важливу роль не тільки для впровадження реформ, які мають бути постійно сталими, послідовними. Друзі, ми знаємо, що ви і ваші громадяни не тільки борються за вашу свободу, ви боретеся і за нашу свободу. І я знаю, наскільки це важливо для решти демократичного світу продовжувати надавати військову допомогу Україні. Я, як вам обіцяла, і вам, шановний пане Зеленський, 1 квітня, я і Європейський парламент і далі робитимуть все, що можливо для того, щоб дійсно ці цілі були досягнуті. Шановний Президенте, Голово, депутати, друзі, дякую за вашу відданість Європі, дякую за ваші надзвичайні зусилля, за ваші жертви видатні і а ваше власне прагнення в забезпеченні європейського бачення вашої країни попри все. Дякую вам за те, що стоїте і демонструєте світу те, що ви переможете. Слава Україні!
Дякую, вельмишановна пані президентка. Шановні народні депутати, давайте ще раз подякуємо за участь у сьогоднішньому планерному засіданні нашим вельмишановним гостям. [[Оплески]] Президенту України Володимиру Олександровичу Зеленському, Президенту Литовської Республіки пану Гітанасу Наусєді, президентці Європейського парламенту Роберті Мецолі, Прем’єр-міністру України, членам уряду, нашим дипломатам і, звичайно, нашим військовим дякуємо і слава Україні!
Шановні колеги, подякуємо ще раз нашим гостям. Повідомляємо, що повітряна тривога скінчилась в центрі Києва. 30 хвилин назад, до речі. Може, в когось немає цих, сповіщень на телефоні. Колеги, я пропоную провести сигнальне голосування, щоб спрацювання кнопок перевірити, тому що нам зараз багато голосувань попереду. Ну, хто не перевірить, той не перевірить. Це ж діло таке. Не буду нагадувати приказку, що там дело добровольное, да. Тобто давайте перевіримо. Шановні колеги, прошу відповідно до статті 28 Регламенту провести сигнальне голосування для прогнозування результатів голосувань. Прошу взяти участь, натиснути зелену кнопку "За". Будь ласка, прошу організувати голосування. [[13:06:15]] За-231 Добре. Тоді повертаємося до наших питань порядку денного, будь ласка. Ми знаходимося в розгляді законопроекту 7451. Запрошую на трибуну Олексія Васильовича Мовчана голову підкомітету Комітету з питань економічного розвитку. Колеги, є пропозиція зараз виступи, а потім перейдемо до правок Ніни Петрівни і так далі. Отже, у нас є виступи: Дмитро Олександрович, Любов Шпак. Давайте, хто? Дмитро Олександрович, почнемо з вас, да? Дві хвилинки чи три? Три. Три хвилини, Дмитро Олександрович Разумков, будь ласка.
Дякую, Олександр Сергійович. Шановні колеги, сьогодні ситуація така, яка точно не передбачає можливість переходу до розгляду цього закону. Сьогодні не питання приватизації. Питання приватизації будемо вирішувати після війни. А те, що пропонується зробити сьогодні – це розпродаж державного майна. Якщо ви подивитесь на ті правки, які були запропоновані і МФО "Розумна політика", то ви побачите. Шановні колеги, якщо можна. То ви побачите, що пропонується, що одна особа не може, наприклад, очолювати більше ніж п’ять підприємств. Скажіть, будь ласка, ті, хто сюди прийшов з бізнесу. Вони колись бачили, щоб одна особа очолювала 5 підприємств і вони були ефективними? Скажіть, будь ласка, чи є в цьому залі ті, хто вважає, що сьогодні можна продавати підприємства з дисконтом в 50 відсотків? Я думаю, що ні. Я бачив, що вчора проголосували за Закон про приватизацію, схожий з цим, де набрали 227. Я вас дуже прошу подумати і дуже зважено підходити до рішення, коли ви будете натискати кнопку "за", тому що наслідки для економіки України, для нашої держави, вони будуть дуже негативні. Треба розумно підходити до питання приватизації, ми всі з вами знаємо, що є підприємства, які точно треба відправити на приватизацію, але держава повинна отримати максимальний зиск з таких дій. Якщо ж це буде відбуватися під час війни, жодний ефективний інвестор, який не прийде для того, щоб лише розпиляти ці підприємства, не готовий буде вкладати. Тому давайте будемо відверті перед собою, перед українським народом і зробимо дійсно так, щоб майно, державне майно, залишалося державним. Ми багато чули в цій залі пропозицій свого часу розпродати весь Укроборонпром. Якщо б це відбулося, то сьогодні нашим Збройним Силам було б набагато важче відстоювати інтереси нашої держави, боронити нас по кордонам і давати відсіч збройній агресії з боку Російської Федерації. Тому давайте розуміти, що ми з вами робимо, тому що наслідки потім, повернути буде дуже-дуже важко. Дякую.
Дякуємо, Дмитро Олександрович. Олексій Васильович, будете щось відповідати? А, ну це ж не поправкам, це ви не відповідаєте, ні, не треба. Далі у нас є пані Шпак Любов, да? Будь ласка. 2 хвилини, 3? 2 хвилини, да? Три? Добре, 3 хвилини, Шпак.
Доброго дня! Шановні колеги, дивіться, ну все ж таки давайте припинимо цей дерибан зараз, який відбувається. Я навіть можу сказати за свій регіон, де відбувається от дійсно безкінечний дерибан. І, будь ласка, займіться національною безпекою (я знаю, до кого я звертаюся), а не приїжджати і розказувати, що відбувається і як повинно бути. І в першу чергу звертаюсь до нашого очільника ОДА, який цим займається разом з тими хто його прихищає з цієї зали. А щодо законопроекту, що можу сказати, що сам законопроект вилучає механізм проведення аукціону за методом виключення цінових пропозицій. Відповідно ми погоджуємося, що, можливо, окремі механізми приватизації доцільно буде переглянути і осучаснити, але не в період воєнного стану, який зараз діє в нашій країні. Все це ми можемо зробити, коли закінчиться війна, держава зможе порахувати скільки потрібно реально ресурсів для відбудови нашої країни, які для цього необхідні механізми та таке інше, а зараз ми не можемо, на жаль, цього зробити. Однак, якщо ми сьогодні виключимо існуючі процедури приватизації, це приведе тільки до неефективного продажу державного та комунального майна нашої країни за заниженими цінами. Дякую.
Дякую, Любов Олександрівна. Будь ласка, Іван Іванович, 2 хвилини, 3? Три, ви досвідчений дебатер. Будь ласка.
Дякую, пане головуючий, за мою високу оцінку. Але насправді цей законопроект є надзвичайно серйозним, і я би хотів, щоби сесійна зала поставилася не формально до цього законопроекту. Зверніть увагу на його назву, про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо сприяння процесам релокації підприємств в умовах воєнного стану та економічного відновлення держави. Дуже гарна назва законопроекту, про релокацію і підтримку підприємств, а насправді цей законопроект стосується того, щоби в умовах війни розпродувати державні підприємства безконтрольно, за безцінь. Абсолютно залишати країну без жодних можливостей для того, щоби держава могла розвиватися економічно. Ви знаєте позицію фракції "Батьківщина". Ми вважаємо, що ті підприємства, які можуть працювати на державу, вони не мають бути продані, не мають бути приватизовані. Вони мусять забезпечувати оборону держави. Вони мусять працювати на розвиток економічного потенціалу нашої країни, а не на те, щоби розбазарювати те, що Україна має останнє, не так багато державного майна залишилося. І я вважаю, що в тих умовах, які зараз склалися, коли українська економіка просто "вилітає в трубу", нам потрібно якраз державою і стимулювати державний сектор економіки, розвивати підприємства, здійснювати державне оборонне замовлення – це наша задача. Ми мусимо бути готовими самостійно до того, щоб обороняти українську державу. Ми мусимо бути готовими до того, щоби виробляти найсучаснішу зброю. А де це можна робити, як не на державних підприємствах? Тому поправки, які подала фракція "Батьківщина", які подав я до цього законопроекту, вони якраз і спрямовані на те, щоби не дати можливість в умовах воєнного стану розпродати і розбазарити останнє, що ми маємо. Я вважаю, що цей законопроект є абсолютно неприйнятним. Ми виступаємо проти того, щоб цей законопроект був проголосований і закликаємо фракції в сесійній залі не голосувати за нього в жодному разі. Тому що цей законопроект не має на меті релокацію бізнесу, він має на меті під гарними фразами, а диявол криється в деталях, здійснити розпродаж українського майна, того, який залишився. Тому шановний пане головуючий, я прошу вашої уваги, пане Олександр. Я хотів би, щоби зараз ви поставили на підтвердження п’ять моїх поправок, п’ять поправок до цього законопроекту. Поправки номер: 45, 109, 128, 170 і 176. Прошу ці п’ять поправок поставити на підтвердження до законопроекту. Дякую. За законопроект пропоную не голосувати – це позиція фракції "Батьківщина".
Дякуємо, Іван Іванович. А ми можемо їх пізніше поставити? От коли всі повиступають – ми тоді всі правки поставимо. Вам не принципово зараз їх ставити? Принципово?
Це поправки на врахування. [[Не чути]]
А це на врахування. Ви ж сказали, що на підтвердження?
Мої поправки на врахування.
На врахування. Добре. Ми тоді пізніше їх поставимо. Так, в нас ще є Сергій Тарута. Будь ласка. Пане Сергій десь. Немає його, да, поки? Тарута. Не бачу його. Збирався виступати. Нема. Тоді, Ніна Петрівна, будь ласка, як ми з вами організуємось? Ви хочете по кожній правці чи виступити і потім всі поставити? Як краще?
Йдемо по кожній поправці. Починаємо з 49-ї.
Як-як?
49 поправка. Починаємо по кожній.
49 поправка. Тоді, чекайте, тоді ми зараз проголосуємо те, що Іван Іванович хотів поставити. А Дмитро Олександрович Разумков? Вже його немає, да? І Любов Олексіївна. Чи вони правки будуть ставити? Там була наче домовленість, що вони будуть і правки ставити. Запросіть депутатів в зал, будь ласка. Да, депутатів в зал, пане Андрію. Депутати працюють в залі. Поки у нас один зал. Іван Іванович, давайте, який номер – перший, ви казали?
Поправка номер 45. Прошу поставити її на врахування.
45? Так, це ваша правка. Ставлю на голосування правку 45 народного депутата Крулька. Вона комітетом відхилена. Позиція комітету – продовжити бути відхиленою, да? Добре. Прошу голосувати. [[13:16:52]] За-60 Рішення не прийнято. Наступна, Іван Іванович.
Наступна поправка номер 109. Прошу поставити на врахування і підтримати її.
Ще раз, Іван Іванович, будь ласка, вибачаюсь. 109-а, да?
[[Не чути]]
Да, це ваша правка. Комітетом відхилена. Ставлю на голосування правку народного депутата Крулька номер 109. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:17:46]] За-65 Рішення не прийнято. Наступна.
Наступна поправка номер 128. Прошу поставити на врахування.
128?
128, так.
Це не ваша правка, Іван Іванович. У мене в таблиці це не ваша правка, тому нічим допомогти не можу. В мене знову інша таблиця, так. 108 чи 128? Ні, в мене це правка Павліша. Так, Дмитро Наталуха, будь ласка, давайте, Олексій Васильович. Іван Іванович, підійдіть, будь ласка, сюди з вашою таблицею. Колеги, ми порозумілися. Це правка 130 Івана Івановича. Він її опознал, він її ідентифікував, підтвердив, що це його правка. Тому, будь ласка, зараз ставлю на підтвердження правку номер 130 народного депутата Крулька. Прошу голосувати. На врахування, пардон. [[13:19:54]] За-85 Рішення не прийнято. Іван Іванович, яка наступна?
Наступна поправка з урахуванням уже нової таблиці, бо в нас кожні п’ятнадцять хвилин таблиці міняються в сесійній залі, 172 поправка. Прошу поставити на врахування.
Так, це ваша правка, правка номер 172. Ставлю на врахування. Народного депутата Крулька. Прошу голосувати. [[13:20:31]] За-88 Рішення не прийнято. Це всі, Іван Іванович? Ще одна.
І наступна поправка. Прошу поставити на врахування поправку номер 178.
Правка номер 178, так, це ваша правка. Ставлю на врахування. Комітетом відхилена. Правка номер 178 народного депутата Крулька Івана Івановича. Ставлю на голосування. Прошу голосувати. [[13:21:11]] За-84 Рішення не прийнято. Дякую, Іван Іванович. Так, більше на врахування немає ні в кого, хто виступав? Дмитро Олександрович, у вас на врахування немає, правильно? Любов Олексіївна десь. У вас на врахування немає, окей. Ніна Петрівна, будь ласка. Тоді ми йдемо по номерам. Ви зараз на врахування правки, правильно я розумію? Добре. Сорок яка?
49 поправка.
49 поправка, будь ласка.
Шановні колеги, я не буду агітувати не підтримувати, я просто вас попрошу трохи послухати. Ми пройдемося по всьому проекту закону для того, щоб ви розуміли, що в кінці кінців вийшло. Про релокацію, як вже було сказано, мови взагалі немає, але проект закону починається з того, що вносяться зміни в усі спеціальні закони, які врегульовують питання охорони, власності на об’єкти, які врегульовують і мають запобіжники щодо того, щоби на одне і те ж саме майно не претендували кредитори і інші особи, які можуть це робити. Тому 49 поправка стосується змін в Закон "Про нотаріат". Насправді як можна дозволити нотаріату вносити зміни, посвідчувати укладені в процесі приватизації, договори, якщо є прямі підстави.
Дякую, Ніна Петрівна. 49 правка, народного депутата Южаніної. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:23:09]] За-64 Рішення не прийнято. Ніна Петрівна, яка наступна правка?
53 поправка продовжує цю ж тему, дозвіл нотаріусам посвідчувати договори купівлі-продажу в тому випадку, якщо даний об’єкт є в єдиному реєстрі боржників державного або комунального майна, є наявність заборони на відчуження, є відсутність згоди кредитора. І це все ті запобіжники, які дуже важливі в нашій державі. Вони всі скасовуються цим законом. Притому, шановні колеги, ці норми, які ми зараз обговорюємо, вони не тільки будуть діяти на період воєнного стану. Зверніть увагу, будь ласка, мені здається, що навіть пан доповідач, який був якраз менеджером, проектним менеджером в групі, яка працювали в ProZorro.Продажі, має знати, що все законодавство було спрямовано на те, щоб уникати можливостей, по-перше, оскаржувати.
Ставлю на врахування правку номер 53, народного депутата Южаніної. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:24:41]] За-74 Рішення не прийнято. Наступна правка, Ніна Петрівна.
Наступна 99 поправка. Це у нас блок іде поправок про внесення змін в закон, мені здається, про іпотеку. Да, про іпотеку. Зрозумійте, будь ласка, друзі, якщо ми прибираємо всі запобіжники, то маємо розуміти, що у підприємства-боржника, державного чи комунального, кредитором можуть бути різні особи і в іпотеці його може майно знаходитися в основному в банківських установах як приватних, так і державних. І ось кредитор, який надав кредит такому підприємству, абсолютно був впевнений в тому, що в нього є оформлений в іпотеку об’єкт, але цей об’єкт нині влада, вже завтра, до речі, продасть, бо вже оголошені об’єкти, які будуть продаватися. Тому цей закон вкрай необхідний для того, щоб це все зробити. І цей об’єкт, яким має право володіти банк, буде проданий. Прошу.
Ставлю на врахування правку номер 99 народного депутата Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу голосувати. [[13:26:12]] За-84 Рішення не прийнято. Наступна правка.
Шановні колеги, я бажаю смачного всім, хто в столовій зараз і може поснідати, але треба було би почути і те, про що ми говоримо в залі.
А яка правка, Ніна Петрівна?
Я вибачаюсь перед військовими, які зараз бачать те, що відбувається в залі. 103 поправка.
103 поправка. Добре. Дякую.
Я розумію, що ви зрозуміли, що якщо об’єкт іпотеки оформлений і є в реєстрі іпотеки, то це означає, що на нього можуть претендувати різні кредитори. Чи задумувалися ви, що ці операції можуть призвести до нових причин краху фінансової системи? Давайте спочатку розберемося, якщо є такі відомості насправді, скільки таких є об’єктів, на які є заборона відчуження іпотеки, для того, щоб чітко зрозуміти, під який удар ми ставимо кредиторів. Це ж, до речі, велика.
Ставлю на врахування правку номер 103 народного депутата Южаніної. Комітетом вона відхилена. Комітет хотів висловитись. Будь ласка, хвилина.
Так. Можна? Дякую дуже. Колеги, значить, приватизація зараз полягає в тому, щоб передати із державної власності об’єкт у приватну власність. При цьому комітетом було відпрацьовано із НАБУ питання погодження із кредитором відчуження такого майна. НАБУ. це Асоціація банківська українська, і з НБУ. Всі зауваження зняті. Чому? Тому що сьогодні державні підприємства не платять кредиторам кредити. Вони напівбанкрути, особливо ті, які передані в приватизацію в Фонд державного майна. Саме тому ми запропонували виключно процедуру для вирішення цього питання один раз і назавжди. Дякую.
Ставлю на врахування правку номер 103 народного депутата Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу голосувати. [[13:28:46]] За-81 Рішення не прийнято. Далі, Ніно Петрівно.
106 поправка продовжує всю цю ж тему про майно, яке знаходиться в іпотеці. По-перше, я дякую за відповідь. І треба пояснити, за рахунок чого, яких бюджетних коштів і яка ще сума з бюджету піде на закриття заборгованості, яку не погашають перед кредитними установами такі підприємства-боржники і комунальної, і державної форми власності. Я трохи дивилися щодо того, які об’єкти будувалися під кредит комунальної форми власності. Ви розумієте, що це місцева влада мала можливість брати кредити під будівництво. Потім щось ставалася, будівництво зупинялося, і ці об’єкти знаходяться зараз оформлені в іпотеці. Ми щойно почули, що НАБУ погодилося якийсь прийняти порядок чи ще щось. У мене тоді питання: скільки грошей з державного бюджету піде на ці цілі? Дайте, будь ласка, відповідь.
Ставлю на голосування врахувати правку номер 106 народного депутата Южаніної. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:30:19]] За-82 Рішення не прийнято. Наступна правка.
116 поправка, знаходимося в цьому ж блоці. Дивіться, якщо фінансові установи змогли би погодитися, то чому тоді в тексті закону вказано, що відчуження предмету іпотеки у випадку продажі в процесі приватизації здійснюється без згоди іпотекодержателя? Ну, якщо все так добре, то іпотекодержатель нехай надає згоду і ми будемо мати тоді чіткий механізм відшкодування з бюджету втрат, які поніс такий іпотекодержатель. Але ж, запам’ятайте, це ж не тільки може бути, скажемо, фінансова установа, це може бути і приватний забудовник, це можуть бути і інші установи. Ви зараз по принципу доміно якраз зруйнуєте ті запобіжники, які багато років існували в нашій державі. Прошу підтримати 116 поправку.
Ставлю на врахування правку номер 116 народного депутата Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу голосувати. [[13:31:50]] За-83 Рішення не прийнято. Наступна правка.
Це 116-а була? Це 116-у ми голосували? 494-а. Я хочу, щоб все ж таки доповідач відповів, хто може бути іпотекодержателем, чи є будівельні організації серед них, ви ж, мабуть, ознайомилися з реєстром іпотеки? Чи розумієте ви, який зараз ви можете оцей обвал взаємопобудованих і якби вже зацементованих відношень, і розуміння того, що любий іпотекодержатель забезпечений іпотекою, зруйнувати? Скільки серед іпотекодержателів є приватних компаній будівельних і, можливо, інших. Дайте, будь ласка, відповідь щодо цих структур.
Ставлю на врахування правку номер 494 Ніни Петрівни Южаніної, вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:33:06]] За-88 Рішення не прийнято. Наступна.
521 поправка.
121-а?
521-а.
521-а.
Ми потім. Я просто по блокам іду, якщо так можна, а потім повертаюся до меншеньких.
Добре.
Щоб не перескакувати з теми на тему. Я прошу закінчити блок іпотеки, тобто можливості відчуження майна, яке є предметом іпотеки. Подивіться, будь ласка, ми не почули жодної відповіді. Очевидно, якщо це є загвоздкой приватизації, то там є певні договірні умови, які не можуть бути порушені, є процедури, які потрібно виконувати. Тобто, очевидно, що хочуть спростити настільки, щоб іпотекодержатель не знав, щоб борги боржника не сплачувалися, щоб це відбувалось, ми далі будемо розбиратися, в спосіб, про який ви навіть не почуєте. І це не може бути як би змінами до основних законів, які руйнують повністю збалансовані системи.
Дякую. 521 правку ставимо на врахування Ніни Петрівни Южаніної. Вона комітетом відхилена. Прошу голосувати, 521 правка. [[13:34:42]] За-88 Рішення не прийнято. Ніна Петрівна.
Наступна поправка 134, вона стосується управління об’єктами державної власності. І тут, колеги, будь ласка, і говорив про це пан Крулько і я хочу повторити. Не можуть бути розставлені вами на всіх посадах свої люди. У вас зараз, таке враження, закінчилися свої і тому ви змінюєте норму, коли одна і та ж сама особа може бути директором п’яти державних підприємств, тобто у вас як би дефіцит своїх людей зменшується в п’ять разів. Це абсолютно, ми ж говорили з вами при розгляді в першому читанні. Ну справді, шум стоїть, що говорити мені дуже важко. При розгляді в першому читанні ми говорили, що це навіть протирічить нормам закону про виконання обов’язків директора на державних підприємствах. Такий керівник точно не може виконувати свої функції і всі виплати заробітних плат таким керівникам будуть оскаржені правоохоронним.
Будь ласка, відповідь комітету.
Я поясню. Шановні колеги, я поясню логіку, чому необхідно запровадити можливість призначення одного директора на кілька підприємств з тими критеріями, які ми заклали в законопроект. Через те, що велика кількість підприємств, навіть більша кількість підприємств, яку передають для приватизації органи управління в Фонд державного майна, вони не мають директора, тобто його фізично знайти неможливо, тобто це зазвичай закинуті активи. Але їх комусь треба готувати до приватизації, саме тому ми пропонуємо взяти одну особу, яка зможе підготувати, провести всі аудити і технічну інвентаризацію підприємств до їх продажу. Тобто це така технічна робота директорів на кількох підприємствах.
Ставлю на голосування правку номер 134 Ніни Петрівни Южаніної, вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:37:10]] За-90 Рішення не прийнято. Наступна правка, Ніно Петрівно.
Наступний блок, поправка 161, виконавче провадження. Ну дивіться, нотаріат ми пройшли, іпотеку, а тепер про виконавчу службу зміни вносимо, тобто уже відкрите виконавче провадження. Ви розумієте, що вже армія людей почала працювати і, очевидно, виконавче провадження у нас відкривається ж не відразу. Тобто проходять процедури, здійснюються заходи, працюють цілі служби, їм сплачується заробітна плата, але ми тепер говоримо, наявність накладеного виконавцем в процесі виконавчого провадження арешту на державне або комунальне майно не перешкоджає продажу шляхом приватизації. Мені здається ми заходячи в кожний наступний базовий закон робимо ще більш неймовірно корупційні, недопустимі в любій державі, а в нашій тим більше державі, норми. Прошу підтримати 161.
Дякую. Шановні колеги, 161 правка, правильно, Ніна Петрівна? Я ставлю на голосування 161 поправку. Вона комітетом відхилена. Прошу народних депутатів визначатись та голосувати. [[13:38:45]] За-96 Рішення не прийнято. Дякую. Ніна Петрівна, яка наступна поправка номер?
163 наступна поправка. Я хотіла би все-таки почути від доповідача, в який спосіб може бути зупинене виконавче провадження і такий об’єкт долучений до процесу приватизації або як окремий об’єкт, або, якщо він там, ще, не дай Бог, ввійде до складу пулу, про який ми будемо говорити пізніше. Тобто, що буде з цим робити виконавець? Тобто, закривати це виконавче провадження, на підставі чого закривати? В який момент закривати? Що є підставою для закриття? Поясніть, будь ласка. І прошу підтримати скасування цього дозволу, тому що ми дійдемо до того, що у нас майно буде переоформлене по десять разів. І, якщо зараз виконавці вже доклалися дуже багато зусиль, вони переоформлять це дуже швидко на когось іншого.
Будь ласка, коротко позиція комітету.
Я поясню, що арешти і різного роду виконавчі провадження – це інструмент для того, щоб блокувати приватизацію. Якщо комусь нецікаво – можна внести забезпечення. Саме тому ми говоримо про те, що новий власник єдиного майнового комплексу, це не стосується окремих об’єктів, єдиного майнового комплексу, він буде відповідати по тих провадженнях, які вже відкрито, вони не зупиняються. Тому просто переходить до іншого бенефіціара нового власника, вже не держава відповідає, а приватна. приватний власник нового об’єкту. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ви почули позицію автора, позицію комітету. 163 поправка. Вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:40:49]] За-87 Рішення не прийнято. Ніна Петрівна, наступна поправка, який номер?
166-а. З великою повагою до нинішньої влади, я розумію, що ви хочете запустити процес приватизації. Єдине, що не треба було називати, що це процес для пришвидшення чи покращення процесу релокації, бо справді, ну, ніякого відношення не має це до релокації. Але я чула від вас і ви пояснювали, що ви чекаєте інвесторів-іноземців. Невже ви думаєте, пане доповідач, що іноземець погодиться приватизувати єдиний майновий комплекс, на який накладено арешт щодо відчуження? Тобто є виконавче провадження і накладено арешт. Наскільки всі ми розуміємо і знаємо всі наші процедури українського законодавства, вони настільки складні, що більшість інвесторів взагалі не розуміються. Якби ще не консалтингові компанії, які їм пояснюють що і за чим діє в Україні, то сюди б взагалі ніхто не зайшов ніколи, а.
Дякую. Шановні колеги, 166 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:42:19]] За-94 Рішення не прийнято. Наступна, Ніна Петрівна, будь ласка, номер?
168 поправка, цей же самий блок щодо наявності виконавчого провадження і накладеного арешту на державне або комунальне майно. Я навіть не сумніваюся в тому, що такі об’єкти не будуть цікаві для іноземного інвестора. Все ж таки хотілося би розуміння, для кого і для чого готуються зараз об’єкти. І абсолютно точно в воєнний стан, якщо би були претенденти на купівлю таких об’єктів і ми проговоримо далі по абсолютно нормальним процедурам, я погоджуюся, що наше законодавство містить багато-багато норм, які не дають можливості приватизації рухатися швидше. І на це впливає не тільки наші існуючі в Україні норми, а ще і інвестпривабливість, яка вимірюється через інші критерії, і індекс інвестпривабливості надто низький для того, щоб сюди заходили іноземні інвестори.
Дякую, шановні колеги. 168 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:43:49]] За-90 Рішення не прийнято. Наступна, Ніна Петрівна, будь ласка.
В цьому блоці 173 поправка, остання. І я хотіла би ще раз до вас звернутися. Якщо є насправді, бо ми закінчимо зараз порушення чинного законодавства і закріплених запобіжників в спеціальних законах, якщо у нас є зараз бажаючі для того, щоб перемістити свої підприємства в більш безпечні регіони, їх зараз в процесі перебуває 326 підприємств, для яких підшукується краща локація, краще б ви дали перелік таких підприємств і тих об’єктів, на яких, можливо, є всі ці вади: і виконавче провадження, і вони в реєстрі заборон і так далі. Ми би погодили тут, у Верховній Раді, цей перелік підприємств, надали би їм таку можливість, і у всіх би була чиста совість і перед самим собою, і перед суспільством. Я прошу, зупиніть, будь ласка, приватизацію об’єктів, на які накладено арешт.
Коротко позиція комітету.
Шановні колеги, і до Ніни Петрівни, і до попередніх виступаючих. Ми маємо прийняти цей законопроект для того, щоб той бізнес, який сьогодні тікає від війни із Запорізької, з Миколаївської, Харківської областей, зміг знайти прихисток у непотрібних державі підприємствах, на тих об’єктах, які сьогодні стоять і не приносять економіці користі. Саме для цього ми й робимо цей законопроект і приймаємо. Нам треба зберегти підприємців, які ще можуть працювати, ще будуть платити податки і створювати робочі місця. Дякую.
Дякую. Я ставлю 173 поправку Ніни Петрівни Южаніної на голосування. Прошу визначатися та голосувати. [[13:45:58]] За-90 Рішення не прийнято. Ніна Петрівна, ще у вас є, так я розумію? Будь ласка, яка наступна?
Так. Наступний блок приватизації Укрспирту, 58 поправка. Тільки що пан доповідач сказав, що все це робиться для того, щоб надати можливість і релокованим, і тим, які бажають переїздити в безпечні території, можливість приватизації. Але ми ж тут говоримо зараз чесно? Ми ж говоримо вже в другому читанні, а не просто обо всем. Назвіть, будь ласка, перелік підприємств, хоча б одне назвіть зараз, яке потребує викупу державного чи комунального майна, яке знаходиться в тих умовах, про які ми тільки що говорили. Одне, один приклад назвіть, хто це і яке підприємство хочете віддати на приватизацію для того, щоб, як ви сказали, такий платник платив податки. Це хоча би дасть розуміння, що ви розумієте, для чого це робиться. Поправка 58 стосується приватизації Укрспирту.
Дякую. Шановні колеги, 58 поправка, вона відхилена комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[13:47:25]] За-89 Рішення не прийнято. Наступна, Ніна Петрівна, номер.
121 поправка – приватизація Укрспирту. А скажіть, будь ласка, а чим відрізняється Укрспирт від інших майнових комплексів комунальної і державної підпорядкованості? Чим Укрспирт відрізняється? Хто переїде на підприємства Укрспирту? Чи ви вбиваєте цю галузь? Вже декілька було прийнято таких законів, які завадять нашій спиртовій галузі. Ви говорили про те, що ви відкрили можливості, а я говорю, коли ви відкрили можливості ввезення імпортного спирту, ви закрили можливості для українського спирту, тому тут обережніше трохи. Така ж сама ситуація – наявність заборони на відчуження не є підставою для відмови в нотаріальному посвідченні, наявність зареєстрованих обтяжень не є підставою для відмови в державній реєстрацій прав на майно, придбане у процесі приватизації. Як це можна зараз пояснити стосовно підприємств Укрспирту?
Шановні колеги, 121 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Вона комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:48:51]] За-90 Рішення не прийнято. Ніна Петрівна, ще багато у вас поправок?
Так. 180 поправка стосується того ж самого Укрспирту. Поясніть, для чого ви його виділили, ви боїтеся пускати в приватизацію боржників, які винні перед бюджетом величезні суми? Чому ви його виділили окремо, для того, щоб прикрити потім дії уряду, який в нас там буде одноосібно визначати по приватизації, хід приватизації? 180 поправка – наявність накладеного виконавцем в процесі виконавчого провадження арешту майна Укрспирту не перешкоджає його продажу шляхом приватизації, тобто масло масляне для того, щоби перестрахуватися від якихось позовів, а, можливо, і від якраз розслідувань правоохоронних органів, виділяється окремою строчкою, рядком в законі Укрспирт.
180 поправка, вона комітетом відхилена. Авторства Ніни Петрівни Южаніної. Комітет наполягає на відхиленні. Прошу визначатись та голосувати. [[13:50:11]] За-93 Рішення не прийнято. Наступна поправка, Ніна Петрівна.
Укрспирт, 521 поправка. Відсутність згоди кредитора на продаж майна Укрспирту, якщо воно перебуває в заставі, не є перешкодою для продажу такого майна. Ну ми вже все проговорили, що не може бути, нести держава такі ризики і покривати коштами з держбюджету в цей час. Я не знаю, де тут міністр фінансів, був, сидів. Скільки можна друкувати грошей? Треба не гроші друкувати, а рахувати кожну копійку, яку зараз кладуть туди підприємці. І точно її не можна витрачати на списання заборгованості, яку мають підприємства. Треба робити реструктуризацію цієї заборгованості. Працювати з такими підприємствами. Ви зараз з барського плеча, але це ж плече голе, не забувайте, голі, босі стоїмо зараз, роздаєте гроші боржникам. Прошу підтримати 521 поправку.
Шановні колеги, 521 поправка. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:51:36]] За-84 Рішення не прийнято. Наступна, Ніна Петрівна.
590-а, це те, про що я вже почала говорити. Я прошу зараз і пояснення, можливо, профільного Комітету з питань бюджету, я бачу стоїть голова комітету, про те, що є пряма норма "наявність заборгованості перед бюджетом підприємств Укрспирту не є перешкодою для приватизації майна Укрспирту". Ну ви чули таке ще? Ну схаменіться, будь ласка. Вже не смішно. В мене вже немає можливості говорить щось, ну, якби по-іншому. Я вас прошу послухати і не робити цього, тому що після прийняття цих норм прийде період і буде кримінальна відповідальність. І треба боятися цього, бо не будете ви весь час безнаказані, прийде той момент, коли треба буде відповідати за свої дії. Я прошу хоча би не списувати державні борги, нехай підприємство, тим більше.
Шановні колеги, 590 поправка народної депутатки Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:53:05]] За-94 Рішення не прийнято. Наступна, Ніна Петрівна.
193 поправка починає блок приватизації вже держмайна, великої приватизації, яка розпочнеться відразу по закінченню воєнного стану. А зараз всі процедури будуть проходити, і напрацювання підзаконних актів, і вони вже будуть стартувати в повний ріст. Це скасування аукціонів за методом вивчення цінових пропозицій. Скажіть, будь ласка, я розумію дуже багато моментів, коли претенденти на приватизацію потім між собою довго спочатку домовляються, а потім довго виясняють в судах, що було не так, якщо, не дай бог, не по домовленості виграний цей тендер. Скажіть, будь ласка, що ви зараз бачите поганого у аукціоні вивчення цінових пропозицій? От що тут є поганого на сьогоднішній день, що вас так хвилює, що ви. ?
Коротко, Олексій, будь ласка, тільки дуже коротко.
Ми принципово міняємо підходи до проведення аукціонів. Практика Більшовика, заводу "Більшовик" великої приватизації показала, що те, що написано в Законі про приватизацію 18-го року, має велику кількість системних помилок. Саме тому згаданий вами аукціон за методом покрокового вивчення цінових пропозицій не працює і його треба замінити на електронний аукціон, що і запропоновано в законопроекті. Дякую.
Дякую. Ставлю 193 поправку Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:55:12]] За-93 Рішення не прийнято. Дякую. Ніно Петрівно, ще є у вас поправки? Будь ласка, Ніна Петрівна.
Ще багато, Руслане Олексійовичу. 254 поправка. Аукціон за методом вивчення цінових пропозицій – це спосіб продажу об’єкта великої приватизації, за яким стартова ціна об’єкта визначається шляхом проведення органами приватизації вивчення попиту. Ви тільки що почули, що цей метод не подобається, тому що завод "Більшовик" був приватизований по ціні там занадто низькій, бо при відкритті конверта відбуваються різні ігрища і так далі. Скажіть, будь ласка, скільки ще проіснує Фонд держмайна як структура? Після того, що ви міняєте всі процедури, нам потрібен в країні Фонд держмайна чи ні? Відповідь – да чи ні? Залишиться Фонд держмайна існувати як якраз виконавча таки гілка щодо приватизації державного і комунального майна, державного майна, чи ні?
Шановні колеги, 254 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Вона комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[13:56:45]] За-96 Рішення не прийнято. Наступна поправка, Ніно Петрівно.
275 поправка. Отже, якщо існує аукціон за методом вивчення цінових пропозицій, то держава розуміє, які є покупці на цей об’єкт і яку найбільшу ціну вони можуть надати за цей об’єкт. Тобто вони подають пропозиції щодо ціни, за якою вони готові придбати цей об’єкт приватизації, і тоді стартова ціна визначається за найвищою із цін, які запропонували учасники. Скажіть, будь ласка, ви говорите, що ми змінюємо докорінно процедури. Хто тепер буде визначати стартову ціну за вашим проектом закону? Це стосується приватизації великих об’єктів. Люди, будь ласка, послухайте і подумайте. Це не релокація, це не маленькі якісь сараї, про які говорили мої колеги, це нічого не має, ніякого відношення до сараїв, це про великі об’єкти вже йде мова. Поясніть.
Будь ласка, 275 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:58:16]] За-93 Рішення не прийнято. Будь ласка, наступна, Ніна Петрівна.
428-а. На жаль, ми там трошки дальше розглянемо, не хоче пан головуючий, Голова Верховної Ради, дати слово для того, щоб пояснили як буде далі відбуватися приватизація, визначатися стартова ціна об’єкту великої приватизації. Але іншого способу чим вивчити ринок і зрозуміти за скільки можуть купити цей об’єкт відкрито немає. Виходить, що далі все буде визначатися кулуарно в Кабінеті Міністрів. Тобто, вони будуть вивчати пропозиції і виставляти об’єкт на приватизацію. Ми відходимо взагалі від прозорості приватизації далеко-далеко в 90-ті роки. Тому я наголошую, що ми всі будемо нести відповідальність, особливо ті, хто проголосує. Люди згодом почнуть розбиратися в цих процесах. Ну, експерти, то точно розберуться і вам буде важко.
428 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітет її відхилив. Прошу визначатись та голосувати. [[13:59:48]] За-91 Рішення не прийнято. Наступна, Ніна Петрівна, будь ласка.
Наступна – 433-я, стосується скасування аукціонів. Нею я прошу зберегти такі аукціони, як єдиний відкритий механізм вивчення цінових пропозицій по об’єкту. Запропонуйте інший, але не робіть це в закритий спосіб. Ви маєте розуміти, що і іноземний, і вітчизняний інвестор, якщо він справжній інвестор, якщо він іде не по домовленості, обов’язково буде шукати інформацію, а за скільки, хто готовий викупити. І де він буде її дізнаватися, можете пояснити? От я хочу викупити також цей об’єкт. До кого я маю звернутися в спосіб, який ви зараз пропонуєте? Хто буде пояснювати ті всі ціни і формування пропозицій, які складаються на ринку? Як я можу дізнатися, що Кабінет Міністрів мене не обдурює? Я пропоную 100 тисяч.
Якщо можна, пане Олексію, коротко.
Ніна Петрівна, законопроектом запропоновано для об’єктів великої приватизації стартову ціну визначати на рівні балансової вартості, так само як і для малої приватизації це вже відбувається з 18-го року. Окремо хочу подякувати депутатам восьмого скликання за те, що ви прийняли такий прогресивний Закон про приватизацію. Зараз ми його тільки покращуємо і вирішуємо ті помилки, які були допущені у 18-му році. Дякую.
Дякую. Ставлю 433 поправку Ніни Петрівни Южаніної на голосування, комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[14:01:50]] За-93 Рішення не прийнято. Наступна, Ніна Петрівна, будь ласка.
439-а, крайня поправка по скасуванню аукціонів. Я буду старатися трошки швидше. Але зрозумійте, будь ласка, ви щойно почули відповідь – буде визначатися стартова ціна за балансовою вартістю. Вам зараз не хочеться плакати? Ми об’єкти, які зараз по ціні металолому, будемо продавати по ціні металолому, бо так буде визначатися балансова вартість. І тим більше, що ми говоримо про державні підприємства і комунальні, які є боржниками, на які накладено арешти, об’єкти, які перебувають в іпотеці. Тому це крайня поправка по відміні аукціонів, підтримайте її, будь ласка, і аукціони, щодо визначення стартової тільки ціни, залишаться.
Шановні колеги, 439 поправка Ніни Петрівни Южаніної, комітет її відхилив, прошу визначатись та голосувати. [[14:03:07]] За-95 Рішення не прийнято. Наступна поправка, Ніна Петрівна. Чи може.
Наступна поправка 199, скасування подання дозволу на концентрацію. Люди, ви не задумувалися? От ми тільки що проговорили, що всі запобіжники, які були встановлені спеціальними законами, норми, які були із собою пов’язані вони, ми підходимо все далі і далі до мети цього проекту закону. Виявляється, тепер ми не будемо встановлювати, тобто органи Антимонопольного комітету, які здійснюють державний контроль за концентрацією суб’єктів господарювання, не будуть робити такого аналізу щодо таких об’єктів. Ще раз питання: Антимонопольний комітет буде розформований? Коли? Який зиск для держави від розформування? Яка економія витрат з державного бюджету буде після розформування Антимонопольного комітету?
Дякую. 199 поправка народної депутатки Южаніної, комітет пропонує відхилити цю поправку. Прошу визначатись та голосувати. [[14:04:28]] За-90 Рішення не прийнято. Наступна поправка, Ніна Петрівна, будь ласка.
545-а, все ж стосується дозволу на концентрацію. Колеги, а ви знаєте в яких випадках зараз отримується дозвіл на концентрацію? Я вам розкажу. Він необхідний, якщо сукупна вартість активів або сукупний обсяг реалізації товарів-учасників концентрації, з урахуванням відносин контролю, за останній фінансовий рік, в тому числі і за кордоном, перевищує суму еквівалентну 30 мільйонам євро. Скажіть, будь ласка, ми зараз говоримо про які об’єкти? Ви ж говорили про сараї, нікому не потрібні, колеги, які ратували за цей проект закону. Так зараз на концентрацію не потрібно тоді навіть подавати, коли сукупна вартість активів більша 30 мільйонів євро. Як так може бути таке? Тобто я прошу підтримати поправку.
545 поправка. Вона врахована частково, але автор наполягає на повному врахуванні. Я ставлю пропозицію автора. Прошу визначатись та голосувати. [[14:05:51]] За-91 Рішення не прийнято. Правка залишається врахованою частково. Будь ласка, Ніна Петрівна, далі.
549 поправка, залишаємо якраз цей вже розділ дозвіл на концентрацію. Я прошу її, 549-у, підтримати. Ви почули всі про що ми говоримо зараз? Що вам завадить залишати дозвіл на концентрацію? Ви молода людина, зараз представляєте, тим більше, якийсь окремий блок, не знаю, як сказати це, ваших покровителів, чи ще когось. Ви ж зрозумійте, будь ласка, що величезна кількість поправок була внесена між першим і другим читанням. І автором всіх їх оце є молода людина. Мене це дуже насторожує. 549 поправка. Я знаю, там вона стосується. 549 поправка скасує проізвол, який хочуть допустити. Будь ласка, підтримайте її.
549-а, потім ми розберемося, що це за Олексій Васильович, який покровителів має. 549-а, Ніна Петрівна Южаніна, поправка номер 549. Вона комітетом. 549-а, Ніна Петрівна? Ніна Петрівна, ви тільки що поставили 549-у, вона врахована. Може ми не будемо її ставити ще раз, бо вона комітетом врахована. Щось ваші покровителі врахували і поправку Ніни Петрівни. Вона врахована – в мене написано, 549-а. Ніна Петрівна, я перепрошую, ви тільки що виступили по поправці, яка врахована.
Я перепрошую.
А який номер тоді скажіть.
Включіть по 207 поправці, якщо вам секунди дуже дорогі. 549 поправка по попередній таблиці була не врахована, зараз вона в цій таблиці врахована, не ставте її на підтвердження, поїхали далі. 207 поправка.
Все, тоді давайте я просто 207-у поставлю. Ви хвилину використали.
Я не використала ще хвилину.
Ну, ви по 549-й. Давайте, 207-а, 207-а. Прошу. Зараз я подивлюся чи вона ваша і чи вона не врахована. Вона відхилена. Прошу, шановні колеги, 207 поправка народної депутатки Южаніної. Вона відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[14:08:41]] За-85 За – 89. Рішення не прийнято. Ніна Петрівна, наступна яка, будь ласка?
222-а. Перевіряйте, бо все може бути.
Ну, я тому дуже уважно перевіряю.
222-а. Це одна була помилка. Я не буду втрачати час, тому що тут іде запровадження "пулу". Ви зрозумійте, будь ласка, моя поправка стосувалася того, що якщо ви хочете зібрати кілька об’єктів для приватизації, то давайте залишимо поняття, нове поняття"пулу", якого ніколи не було, я не знаю що це таке, це "пуля в лоб", для об’єктів лише малої приватизації, лише для об’єктів малої приватизації. Якщо би ми це врахували, попробували як воно піде, коли є об’єкти на приватизацію в пулі, але сараї, конюшні, про які ви говорили, тоді, можливо, це було би доцільно. Але ж це зараз пропонують для об’єктів великої приватизації. Підтримайте, будь ласка, 222 поправку і залиште пул тільки для малої приватизації.
222 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[14:10:03]] За-88 Рішення не прийнято. Ніна Петрівна, наступна.
239-а. Починаємо блок посилення конфіденційності інформації про учасників. Слухайте, ну, це ви уже зовсім переплюнули всіх, кого можна було переплюнути! Ви говорили, що ви молоді, що ви відкриті, що ви прогресивні, але ви закритіші за всіх, хто працював в цій залі і хто там різними схемами займався. Ви взагалі хочете все зараз проводити під гаслами, прийнятими під час війни, вирішити своє майбутнє найближче. Так не можна робити, треба поважати і всіх людей в країні, тому що все рівно колись це стане явним. Коли запрацюють закони, люди зрозуміють, в який спосіб йде зараз приватизація. Прошу підтримати 239 поправку. І потім перейдемо до іншої по суті.
239 поправка народної депутатки Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[14:11:18]] За-89 Рішення не прийнято. Будь ласка, наступна, Ніна Петрівна. Номер?
244 поправка.
Дякую.
Колеги, ну, я поважаю електронні майданчики, але коли оператори електронних майданчиків набувають ексклюзивного права володіння інформацією як про об’єкт приватизації, так і про потенційних покупців, відомості яких не підлягають розголошенню, в мене виникає питання: що ви хочете зробити з цими електронними майданчиками? Вони замінюють всі структури і існуючу систему як би контролю один за одним, яка зараз існує в країні? Чому електронні майданчики стануть володарями ексклюзивної інформації, притому конфіденційної інформації? Хто так вирішив? Де працює, в яких країнах працює така система?
Будь ласка, 244 поправка народної депутатки Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[14:12:39]] За-80 Рішення не прийнято. Наступна поправка, Ніна Петрівна, будь ласка.
Наступна – 287-а. Ми зараз з вами спільно читаємо проект закону до другого читання для того, щоби всі почули, може, когось зацікавлять такі зміни грандіозні. Оприлюднення інформації, якою володіють наші електронні майданчики ексклюзивно, пропонується лише для переможця аукціону і лише тоді, коли той не відмовився укласти договір купівлі-продажу такого об’єкта. Ви розумієте, наскільки ми уходимо в тінь? Ніхто не буде знати, чому він не став претендентом чи не виграв, не придбав цей об’єкт. Вся ця інформація – а за якою ціною були ще пропозиції, а може, б я додала якісь кошти і могла придбати цей об’єкт – вона буде закритою. Прошу підтримати 287 поправку.
287 поправка. Вона комітетом відхилена, авторства Ніни Петрівни Южаніної. Прошу визначатись та голосувати. [[14:13:55]] За-79 Рішення не прийнято. Будь ласка. Ніна Петрівна, скажіть, будь ласка, скільки ще залишилось поправок? Щоб зорієнтуватися по часу приблизно.
Біля двадцяти. 289 поправка. І так, інформація про потенційних покупців не оприлюднюватиметься. Скажіть, будь ласка, отут є антикорупційний комітет. Чи давав він висновок до другого читання щодо цього проекту закону? Невже ми не бачимо, що непрозорі процеси приватизації просто прямо виписані цим законом? Невже ми не можемо зупинити цей процес зараз під час розгляду у другому читанні цього проекту закону? Мої поправки якраз залишають діючу систему оприлюднення інформації – оприлюднення. Прошу підтримати поправку.
289 поправка народної депутатки Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[14:15:08]] За-87 Рішення не прийнято. Наступна.
291-а, все конфіденційність. Я вчора намагалася попрацювати щодо цього проекту з тими, хто готував цей проект, і задавала одне і те ж саме питання. Що не так зараз з приватизацією, чому в нас в кожному державному бюджеті величезні плани надходжень від приватизації, і нічого цього не здійснюється? Що заважає? Давайте проведемо коректно аналіз цих помилок і якихось зайвих чи процедур, чи неоднозначних процедур, приберемо їх і не будемо руйнувати систему прозорості, тому що, якщо ми зараз запускаємо непрозору приватизацію, ми будемо мати такий результат же. Ми ж говорили з вами, що ми як європейська країна не можемо цього допустити. Прошу підтримати мою поправку 291.
За. Ой, боже, перепрошую. Поправка 291 Ніни Петрівни Южаніної. Комітет її відхилив. Прошу визначатися та голосувати. [[14:16:25]] За-84 Рішення не прийнято. Ніна Петрівна, наступна, будь ласка.
304 поправка.
Яка, яка? Ще раз.
304-а. Ви уявляєте собі інвестора іноземного, який хоче дізнатися, чому він не може придбати цей об’єкт, а йому говорять: "Не знаю, інформація закрита, такі прийняті норми закону"? Як ви можете пояснити? Якщо немає якраз оцієї прозорої процедури вивчення попиту і пропозиції від потенційних покупців, то жоден покупець не буде знати, скільки йому не вистачило у пропозиції для того, щоби придбати цей об’єкт. Залиште, будь ласка, діючу систему оприлюднення інформації. Поправку 304 прошу підтримати.
Будь ласка, 304 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначитись та голосувати. [[14:17:34]] За-86 Рішення не прийнято. Наступна, Ніна Петрівна.
Завершаюча в цьому блоці 378 поправка, щодо розкриття (оприлюднення) інформації про учасників. На жаль, я так розумію, ви налаштовані приймати так як ви там написали собі, в закритий спосіб. Але я звертаюся до антикорупційного комітету і з питань європейської інтеграції України в Європейський Союз. Мені здається, що ми зараз приймаємо черговий проект закону, який точно суперечить нашим зобов’язанням. І прошу врахувати це при підписанні, і Головою Верховної Ради, і Президентом України.
Ніна Петрівна, ще раз номер скажіть, будь ласка, я не почув.
378-а.
Дякую. Шановні колеги, 378 поправка, Ніни Петрівни Южаніної. Вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[14:18:48]] За-87 Рішення не прийнято. Ніна Петрівна, все, чи ще є? Ніна Петрівна, може.
295 поправка, новий блок "Запровадження електронних аукціонів для великої приватизації". 295 поправка. Я хочу, щоби залишилася діюча система продажу об’єктів великої приватизації на звичайних торгах з виправленими у відкритий спосіб всіх тих норм, які заважають великій приватизації. Я чую вас про завод "Більшовик". Я погодилася з тим, що там ті консультанти, які приймали участь, і які вас нібито завели в тупик, я не говорю, що ми маємо їх залишити, і погодилася з тим, що ви їх виключили, це єдина процедура з якою я погоджуюся. А решту ви все робите в закритий спосіб. Тому не можна приймати цей закон. Давайте до нього повернемося ще раз. 295 поправка.
295 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[14:20:07]] За-80 Рішення не прийнято. Будь ласка, Ніна Петрівна. Наступна поправка номер?
321 поправка. Ризик повної монополізації процесу приватизації на майданчиках, ризик втрат доходу бюджету. Я ще раз задаю питання: де міністр фінансів, де Фонд держмайна? До речі, я вчора прочитала, що виконуюча, по-моєму, обов’язки теж написала заяву про звільнення. У нас більше не існує Фонду держмайна, концентрація нам не потрібна, вірніше, процес вивчення на концентрацію, що для нашої країни є таким самим важливим каменем спотикання, коли ми говоримо про олігархів. Так от, ви про олігархів спромоглися прийняти закон, а думати головою про те, що це олігархів можна уникнути через правильні процедури концентрації в одного власника ви не продумали до кінця. В мене питання. Фонд держмайна буде залишатися навіть, якщо ми переходимо на електронні аукціони для великої приватизації?
Дякую. 321 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом вона відхилена. 321-а, комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[14:21:40]] За-83 Рішення не прийнято. Наступна, Ніна Петрівна, номер?
Я. 375 поправка стосується цього ж самого питання. І стосуються і ще три поправки. Я вам уступлю один раз – чотири поправки об’єднаю і не буду їх ставити на підтвердження. Але, якщо ви. Ну, не робіть це формально. Я вас прошу звернути увагу щодо того, що виключно на електронних майданчиках буде відбуватися приватизація. Навіщо Фонд держмайна, скажіть, будь ласка? Що він буде робити? Ви вирішили взагалі в закритий спосіб від всіх вирішувати всі питання. А ми ж знаємо, що є проблема роботи електронних майданчиків, чи ми це вперше чуємо? Ми їх вдосконалили для того, щоб уже запускати туди велику приватизацію? І взагалі чи це можливо – велика приватизація через електронні майданчики? Прошу підтримати 375 поправку. Не буду ставити 396-у, 404-у і 474-у. Це Іванчук мене просить.
Дякую. Ніно Петрівно, то ми можемо не ставити, так? Дякую. Ніна Петрівна ви завершили поправки на. Ні? Завершили, так? 375-у ми голосуємо і все. Будь ласка, давайте 375-а, Ніна Петрівна. 375-у ми голосуємо. Прошу 375 поправка авторства Ніни Петрівни Южаніної. Прошу визначатися та голосувати. [[14:23:31]] За-93 Рішення не прийнято. Будь ласка, Ніно Петрівно, у вас ще?
Наступна 216 поправка. Якщо ви не будете голосувати за цей проект закону, я припиню. Якщо будете, будемо продовжувати по всіх. Сплата внесків на рахунок операторів електронних майданчиків. Слухайте, ну це вже зовсім – не в держбюджет, а на рахунок електронних майданчиків. Скажіть, будь ласка, це з якого часу наші електронні майданчики будуть тримати кошти в себе на рахунках? Що тут смішного, поясніть, будь ласка? 216 поправка.
Шановні колеги, 216 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[Шум у залі]] Стоп! Зупиніть голосування. Секундочку. Пояснити від комітету, я правильно зрозумів? Комітет, будь ласка, коротко поясніть.
Дякую дуже, Руслане Олексійовичу. Пояснюю, як працює система ProZorro. Ви, мабуть, здогадуєтесь, що там є два рівні: це електронні майданчики приватні і державна центральна база даних, яка належить державному підприємству. Це зроблено для того, щоб не допустити того, що могло трапитись на аукціоні з продажу заводу "Більшовик". І це мається на увазі злив інформації про учасників. Допоки аукціон не завершений, інформація будь-яка про платежі, про гарантійні внески, реєстраційні внески, вона закрита на приватних майданчиках. Після того як протокол аукціону опублікований в електронній системі, тоді вся інформація розкривається і гроші передаються в державний бюджет. Дякую.
216 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[14:25:33]] За-101 Рішення не прийнято. Будь ласка, наступна, Ніна Петрівна.
Наступна 285 поправка. Тобто, ви почули дуже чітку відповідь, що сьогодні електронні майданчики ці використовуються для гарантійних внесків тільки по малій приватизації. Але зараз велика приватизація буде заганятися, гарантійні внески туди ж. І тобто в нас приватні електронні майданчики стають фінансовими посередниками в цій операції. Як може бюджет допустити, щоб фінансовим посередником був електронний майданчик? Скільки людей з цього залу піде працювати на електронні майданчики? Хто готує собі цей плацдарм? Дайте відповідь, дуже просту відповідь - я піду, я піду, і тоді ми зрозуміємо для чого це все робиться.
Ніна Петрівна, я перепрошую, номер поправки ще раз.
285-а.
285-а. Є така. Дякую. Шановні колеги, 285 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[14:26:51]] За-91 Рішення не прийнято. Будь ласка, Ніна Петрівна, наступна, номер.
325-а. Тобто, ви зрозуміли, що по якимось причинам молоді люди вирішили, що державні кошти, майбутні державні кошти, мають знаходитися і вони надійно будуть знаходитися, і конфіденційність буде зберігатися на приватних електронних майданчиках, а не на рахунках казначейства. Таке пояснення зрозуміле. Я думаю, правоохоронні органи швидко спрацюють. Дякую і прошу підтримати 325-у.
Шановні колеги, 325 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[14:27:44]] За-92 Рішення не прийнято. Наступна, Ніна Петрівна.
283 поправка, вона стосується скасування аудиту фінзвітності покупців. Ви представляєте, як Фонд держмайна зараз обнуляється? Вони нічого не будуть більше робити. Це ж все функції, які відміняються. Це велика кількість департаментів і людей, які там сидять і працюють. Тобто для потенційних покупців, юридичних осіб, скасовується вимога підтвердження аудитором їх фінансової звітності. По-перше, я як аудитор з 20-річним стажем категорично проти того, щоб ви допускали такі речі. Те, що у нас зараз буде відбуватися, ви зрозумійте, ми там далі будемо розглядати. Може купити і виграти конкурс любая особа, любий суб’єкт, а потім вивчать її документи, бо вирішила влада, що вони не хочуть робити зайвої роботи. Тому всі приходьте, хто має навіть шлейф з Російської Федерації, учасники і так далі, а потім після конкурсу подивляться, хто ви і чи мали право приймати участь. Так яка різниця.
Шановні колеги, 283 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[14:29:18]] За-99 Рішення не прийнято. Наступна, Ніна Петрівна, будь ласка.
540 поправка, стосується скасування аудиту. Ви ще знайте одну таку деталь. Виграв учасник конкурс. І от потім виявляється, що у нього низький рівень фінансової стійкості і платоспроможності або він взагалі не здатний проплатити. І всі процедури починаються спочатку, бо мабуть же таки не може бути переможець, визнаний переможцем, якщо він має ризик неплатоспроможності. Тобто, ви говорите, що зараз недосконалі механізми, а робите ще більш недосконалі і зіткнетеся з цією проблемою, коли почнеться приватизація. І, на жаль, країна, яка потребує справді грошей до державного бюджету, так і не зможе зрушити з місця.
Шановні колеги, 540 поправка Ніни Петрівни Южаніної, комітетом вона відхилена, прошу визначатись та голосувати. [[14:30:33]] За-92 Рішення не прийнято. Ніна Петрівна, по-моєму, вже двадцять пройшло про які ми говорили?
Ні, не пройшло. Я зараз замість чотирьох поправок озвучу одну для того, щоб ви зрозуміли суть. Поправка 363, замість чотирьох одну називаю, зміна визначення стартової ціни. Оскільки я вже говорила про те, що тепер Кабінет Міністрів буде мати повноваження визначити стартову ціну об’єктів великої приватизації, на рівні балансової вартості об’єкта. І аукціонна комісія, яка зараз працює за спеціальними методиками, яка абсолютно слідкує за тим, щоби не було зниження стартової ціни і втрат бюджету, працювати більше не буде. Отже, весь Фонд держмайна, відправляйте, будь ласка, людей, звільняйте, тому що якщо після цього така структура залишиться існувати, це буде означати, що ви взагалі ніякого аналізу, чи оцінки не проводите. Я хочу, щоби втрати бюджету все ж таки були мінімальними і цю мінімальну ціну визначав не Кабінет Міністрів, за балансової вартості.
363 поправка Ніни Петрівни Южаніної, комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[14:32:01]] За-86 Рішення не прийнято. Будь ласка, Ніна Петрівна, наступна.
В мене на врахування залишилось три поправки, всі видохніть, будь ласка. А ви вже скликайте, бо буде далі на підтримку. Особливості приватизації, воєнний стан, поправка 525. Ви правильно говорили і там пряма є заборона приватизації, великої приватизації у воєнний стан. Ви значно спрощуєте процедуру малої приватизації, але я прошу продовжити умови після завершення воєнного стану ще на 6 місяців по малій приватизації ті, які прийнятні для того, щоби можна було потенційно більше бути привабливими не тільки під час війни, коли безпекові фактори впливають, а коли вже стане безпечно в Україні насправді придбавати об’єкти. Шість місяців після закінчення воєнного стану. Підтримайте 525 поправку. Чому вона не підтримана, до речі, ну чому?
Ніна Петрівна, вона врахована редакційно, написано у мене, 525-а. Але ви наполягаєте на повному врахуванні – це ваше право. Тому я ставлю пропозицію Ніни Петрівни врахувати повністю 525 поправку. Будь ласка, прошу голосувати. [[14:33:35]] За-97 Рішення не прийнято. Правка залишається врахованою редакційно. Будь ласка, ще дві поправки, Ніна Петрівна, будь ласка.
605 поправка стосується строку позивної давності на оскарження приватизації. Становить він зараз 3 місяці з дня укладання договору купівлі-продажу об’єкта приватизації укладеного в період дії воєнного стану. І мені здається, що якраз ці норми, малий термін, є ризиком, унеможливлюють оскарження малої приватизації під час війни. Тут теж поправка, яка, ну, ми ж малу приватизацію зараз, вже завтра ви розпочинаєте її і треба думати для потенційного інвестора, які будуть наслідки в разі якихось розбіжностей або спорів. 605 поправку, підтримайте, будь ласка.
605 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[14:34:49]] За-107 Рішення не прийнято. І завершальна, Ніна Петрівна, на врахування. Будь ласка.
607 поправка, це велика приватизація після війни на умовах війни, це те, що я говорила з самого початку. Всі процедури, що ми зараз обговорили на період війни, будуть продовжуватися після війни і стосуватися великої приватизації. Я точно знаю, що це втрати бюджету. Я точно розумію, що це в закритий спосіб, корупційний спосіб, що це абсолютно недопустимо було би в нашій країні під час війни. Я думала, що ви схаменетеся. І тут є багато молодих людей, які були колись євроінтеграторами і бігали, і говорили, що ми все будемо за прозорість і за шлях нашої країни тільки до її збільшення економічних спроможностей. Цим законом ви унеможливлюєте навіть ті активі продати, якими ми ще володіємо, тобто ви все розпускаєте, ну, на ваш розсуд. Я думаю, що згодом все.
607 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[14:36:17]] За-102 Рішення не прийнято. Шановні колеги, дивіться, у нас залишилося, якщо я правильно розумію, п’ять поправок поставить Клименко своїх на врахування, а далі ми проголосуємо декілька поправок на підтвердження. А ще хто буде? На підтвердження – пізніше, да, тобто ще п’ять поправок Клименко і після цього прошу народних депутатів зайняти свої місця, будемо голосувати поправки на підтвердження, а потім закон в цілому. Тому, будь ласка, я надаю слово Юлії Леонідівні Клименко.
Шановні колеги, хочу поставити на врахування мою правку 139. 139 правка говорить про те, що директор державного підприємства не може займати більше, ніж дві посади і суміщати дві посади. Де ви бачили ефективного директора, який може одночасно керувати п’ятьма підприємствами. Я прошу пана Мовчана відповісти на це питання. Це абсолютно безглузда норма, яку ви приймаєте в цьому законі, оскільки ні один ефективний директор. ефективний директор може бути навіть на одному підприємстві, як він може керувати п’ятьма одночасно підприємствами і бути директором по сумісництву, скажіть, будь ласка? Прошу цю правку поставити на підтвердження. не підтвердження, а на врахування, і прийняти її. Дякую.
Будь ласка, позиція, Олексій.
Ми це вже обговорювали, але я повторюсь. Ці директори в Фонді держмайна, вони виконують спеціальну функцію по підготовці державних підприємств, які передали в фонд для приватизації, до приватизації. Тобто треба зробити пул роботи і потім продати об’єкт. І далі ця людина переходить на інше підприємство або взагалі звільняється. Це не на постійно, це тимчасово. Дякую.
Дякую. Будь ласка, шановні колеги, 139 поправка Юлії Леонідівни Клименко. Вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[14:38:43]] За-121 Не прийнято рішення. Будь ласка, Юлія Леонідівна.
196 правка, в якій скасовується дозвіл на концентрацію, який видається під час приватизації. Скажіть, будь ласка, ми в 90-х роках, вірніше, не ми, а наші попередні колеги, влада, створили цілий пласт олігархата, який скупив підприємства, монополізував цілі сектори економіки. Ми 20 років не можемо вийти з цього кола і з цього пекла, де монопольні прибуткові підприємства належать окремим людям. Скажіть, будь ласка, навіщо ми скасовуємо дозвіл на концентрацію в цьому законі? Ми що, хочемо мати нових, новоявлених олігархів? Прошу поставити на підтвердження, на врахування.
196 поправка, вона комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[14:39:57]] За-107 Рішення не прийнято. Наступна, Юлія Леонідівна.
Наступна правка 212, яка скасовує участь радників інвестиційних у приватизації. У мене таке питання: скажіть, як ви будете приватизовувати такі підприємства, як Центренерго без інвестиційних радників? Всюди великі підприємства приватизуються, я не кажу про малу приватизацію, я не кажу про малі підприємства, але великі підприємства приватизуються за допомогою спеціалістів. Тому що будь-який інвестор, який прийде в цю країну, хоче подивитися на підприємство комплексно. Тільки тоді можна мати максимальну ціну, коли розкривається інформація, коли працюють професіонали. Ми цією правкою, моєю правкою я повертаю наявність радників для великої приватизації. Будь ласка, підтримайте і врахуйте цю правку. Дякую.
202 поправка Юлії Леонідівни Клименко. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[14:41:16]] За-113 Рішення не прийнято. Дякую. Наступна – 212-а. Так, Юлія Леонідівна? Будь ласка.
Наступна, вибачте, я пропустила, 202-а.
Ми тільки що проголосували 202-у.
Ми 212-у, вибачте, я говорила про 212-у. Але добре, хай буде 212-а, 202-у ми поміняємо місцями. 202. правка говорить про те, що вводиться таке поняття, як пул підприємств. Це означає, що одним пакетом будуть приватизовуватися, не знаю, 10, 5, 15 підприємств, можливо, однопрофільних, можливо, різнопрофільних. Але це така швидка приватизація цілим пулом. Скажіть, будь ласка, навіщо? Якщо ми спрощуємо процедуру приватизації, чому не виставити окремі підприємства і мати максимальну ціну. Ви знаєте, що гуртова ціна завжди нижча за роздрібну? Скажіть, будь ласка, хочу отримати на це відповідь, навіщо ми вводимо нове поняття, якого немає в іншому законодавстві, крім цього?
Шановні колеги, 212 поправка, все-таки по порядку ми йдемо. Я ставлю її на голосування. Авторства Клименко. Прошу визначатися та голосувати. [[14:42:42]] За-105 Рішення не прийнято. І завершальна 447-а. Юлія Леонідівна, будь ласка.
Моя поправка, 447 правка скасовує норму в приватизації за балансовою вартістю. І я поясню вам, чому. Тому що більшість підприємств в Україні державних замортизована від 80 до 90 відсотків. І вони були побудовані в Радянському Союзі. Їх балансова вартість фактично нуль. Десь вона 10 тисяч, десь вона 20 тисяч, але це смішні гроші. Навіщо ви виставляєте на аукціон по балансовій вартості, а не по вартості активів цього підприємства, з якою метою? Я хочу отримати відповідь. Прошу, я не говорю сама з собою. Прошу отримати відповідь від пана Мовчана, а також поставити на врахування цю правку. Дякую.
Пане Мовчан, давайте відповідь.
Насправді приклад продажу заводу "Більшовик", він є, на жаль, неуспішним і проблема його в тому, що оцінка, яка проводилася по такому об’єкту з урахуванням моделі аукціонів застосованої, і усіма, вибачте, дірками в процедурі, де міг бути злив інформації про учасників торгів, вона є показовою. Приклад є показовим. Саме тому, оцінюючи його, ми прийшли до висновку, що необхідно повторити ту модель, яка працює в малій приватизації, яка є успішною, через оцінку. Ніхто не блокує приватизацію об’єктів, ніхто не тормозит нічого, коли ринок відкритий, коли всі можуть взяти участь в аукціоні, то формується на аукціоні ринкова ціна, тобто та, яку готові заплатити на ринку.
447 поправка, народної депутатки Клименко. Вона відхилена комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[14:44:57]] За-111 Рішення не прийнято. Шановні колеги, всі поставили свої поправки на врахування? Можемо переходити до поправок на підтвердження. У нас, Ніна Петрівна, ми говорили 19, ви мені передали 20 поправок. Ну, якусь одну тоді заберемо? Потім Дмитро Олександрович, дві поправки. І Іван Григорович Кириленко, дві поправки. І Соболєв дві. І, хто ще? І Мотовиловець одну. І Цимбалюк дві. Але, дивіться, Ніна Петрівна першою дала список, її, якщо попадуться, тоді вже вона його використає це право. Я надаю слово Ніні Петрівні Южаніній. А народних депутатів прошу зайняти місця, тому що це поправки на підтвердження. Будь ласка, Ніна Петрівна. Перша у мене записана 114-а.
Шановні колеги, ви бачили пояснення в залі майже одні і ті самі у всіх колег, які просили підтримати поправки. Тобто є блоки, які точно категорично не можна голосувати. 114 поправка – це можливість приватизації об’єктів, що входять до єдиного реєстру боржників. Прошу її не підтримати і таким чином ми вирішимо ще одну проблему. 114 поправка.
Шановні колеги, 114 поправка, вона авторства народного депутата Мовчана. Комітетом вона врахована. Ніна Петрівна ставить її на підтвердження. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні колеги, 114 поправка, прошу голосувати. [[14:46:55]] За-234 Прийнята. Покажіть по фракціям. 120-а, будь ласка, наступна, якщо я не помиляюсь.
Шановні колеги, 120 поправка – це нова стаття Закону "Про іпотеку", яку дописали в ніч, коли ми з вами вчора не змогли прийняти, розглядати цей закон, бо вона з’явилася вночі ця поправка. Вона стосується державної реєстрації прав власності на новостворені об’єкти нерухомого майна на територіях, що перебувають в тимчасовій окупації. Ще раз подумайте, що це таке – в Закон "Про іпотеку" державна реєстрація прав власності на новостворені об’єкти нерухомого майна на територіях, що перебувають в тимчасовій окупації. Це що, які це об’єкти? Що відбулося з цим законом? Прошу вас, вона не розглянута взагалі і необговорена ніким. 120 поправку проваліть, будь ласка.
Шановні колеги, 120 поправка, вона комітетом врахована, авторства Магомедова і Мовчана. Ніна Петрівна ставить її на підтвердження. Шановні колеги, 120 поправка. Прошу голосувати. [[14:48:24]] За-230 Рішення. По фракціях покажіть, будь ласка. 127-а, правильно, наступна, Ніна Петрівна? Будь ласка.
Колеги, думайте, будь ласка, дуже важливі моменти. І це все дописано між першим і другим. 127 поправка – зменшення дивідендів держпідприємств на суму боргу, який перейшов від об’єктів Російської Федерації, а сам борг при цьому вважатиметься погашеним. Ви вже не знаєте, як зробити, допомогти кое-кому порешать вопросы. Будь ласка, 127 поправка, не паскудьте наш державний бюджет, подумайте про все. 127 поправка.
Шановні колеги, 127 поправка авторства народного депутата Мовчана. Комітетом вона врахована. Ніна Петрівна ставить її на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:49:31]] За-217 Поправка не прийнята. 159 наступна поправка. Будь ласка.
Шановні колеги, це ще одна поправка, яку розносили там у різні статті, щодо можливості приватизації об’єктів, що входять до Єдиного реєстру боржників. Вона пов’язана із 114-ю. Якщо 159 не підтримаєте, то ми виправимо ще ситуацію.
Шановні колеги, 159 поправка народного депутата Мовчана. Вона комітетом врахована. Ніна Петрівна Южаніна ставить її на підтвердження. Шановні колеги, прошу голосувати 159 поправку. [[14:50:29]] За-227 Покажіть по фракціях. 185 поправка. Ніно Петрівно, будь ласка.
Шановні колеги, на жаль, ми чуємо один одного, але приймаємо рішення якимось одним місцем. 185 поправка. Заборона відкриття виконавчих проваджень щодо АТ "Укрзалізниця" у період воєнного стану. Скажіть, будь ласка, що це за поправка, для чого вона з’явилася? Що в нас за кризова ситуація, що очікується на АТ "Укрзалізниця"? Ми ж туди з резервного фонду весь час даємо гроші. Чому ви зараз це ставите? Що сталося із залізницею вже?
Будь ласка, позиція комітету коротко.
Це стосується боргів, які були в націоналізованих банках, боргів Укрзалізниці перед цими банками. І ця поправка необхідна для того, щоб Укрзалізниця могла погасити цей борг. Дякую.
Шановні колеги, 185 поправка. Вона врахована редакційно. Ніна Петрівна ставить саме цю, що врахована редакційно, на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:52:01]] За-230 Поправка залишається врахованою редакційно. 203 поправка, Ніна Петрівна, будь ласка.
203 поправка – це включення до пулу одночасно об’єктів великої і малої приватизації без обмеження їх кількості, без цього разграничения між малими і великими об’єктами, виходячи з оцінки, з балансової вартості, яку надає власник, тобто державне чи комунальне підприємство. Якщо ми не підтримаємо цю поправку, то пули залишаться тільки для малої приватизації, для об’єктів малої приватизації. Будь ласка, не підтримуйте її.
Будь ласка, коротко позиція комітету.
Є типи об’єктів, які мають продаватися разом, вони пов’язані однією галуззю. Наприклад, Центренерго із шахтами. Шахти не можуть існувати без Центренерго, вони нікому нецікаві, тому їх треба продавати разом з великим об’єктом, тоді в них є життя і є життя в тих регіонах, де вони знаходяться.
Шановні колеги, 203 поправка, вона комітетом врахована. Ніна Петрівна ставить її на підтвердження. 203 поправка. Прошу голосувати. [[14:53:37]] За-236 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. 328 поправка, правильно, Ніна Петрівна? Будь ласка.
Люди, а ви знаєте чому там були зняті критерії по платоспроможності? Тому що, виявляється, тепер об’єкт приватизації може бути придбаний за рахунок кредитів, за рахунок залучених коштів. Тобто, я прихожу голий, босий і говорю: "Я купую завод "Більшовик". Ну, нічого страшного, ви ж мене призначите виграним, може, візьму кредит, а, може, і не візьму". Як так можна взагалі це допускати? 328 поправка. Не підтримайте, будь ласка, це приватизація за рахунок кредитів.
Будь ласка, позиція комітету.
Я нагадаю, що в законі 2018 року також можна було купувати за кредитні кошти об’єкти. Ми знімаємо ці критерії для заборони для того, щоб не дискваліфікували переможців аукціонів через результати. Кожен, хто завгодно може взяти кредит і придбати державний об’єкт. В чому проблема? Це нормально.
Шановні колеги, 328 поправка народного депутата Мовчана. Вона врахована комітетом. Ніна Петрівна ставить її на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:55:09]] За-235 Рішення прийнято. Наступна поправка 336. Ніна Петрівна, будь ласка.
Дивіться, вона пов’язана з встановленням таємниці про потенційних покупців до завершення аукціону. А тепер уже зрозуміло, бо приходить неплатоспроможний покупець. Тільки що пан Василь пояснив. Нічого страшного, він може взяти кредит. Але ж і кредит він не візьме, бо він неплатоспроможний. Яку схему кидаловщини організовуєте ви зараз через ці поправки? Ну, як ви можете за таке голосувати. Неплатоспроможний платник, як він може взяти кредит, скажіть, будь ласка? А якщо він візьме, як він його погасить? Це взагалі уже виходить. у нас якийсь каскад буде потім тих власників, які придбають. Вони будуть просто банкрутами себе оголошувати. Перепродавати ці об’єкти і далі буде існувати отаке коло, яке ви зараз розпочинаєте. 328-а ви провалили. Будь ласка, 336-у. Вірніше, підтримали. 336-у не підтримайте, будь ласка.
Шановні колеги, 336 поправка. Будь ласка, тільки він не Василь, він Олексій Васильович. Олексій Васильович, будь ласка.
Насправді придбання за кредитні кошти – це нормально. Якщо переможець аукціону не зміг оплатити за аукціон, то його дискваліфікують, а держава забирає 10 відсотків стартової вартості в свою користь. Якщо ж він зміг оплатити, але чомусь не виконав приватизаційні умови, то держава має право розторгнути договір приватизації і забрати цей об’єкт назад. Там всі запобіжники існують.
Шановні колеги, 336 поправка автора Мовчана. Комітетом вона врахована. Ніна Петрівна ставить її на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:57:10]] За-238 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. 349 поправка. Ніна Петрівна, будь ласка.
Я не знаю, що ви зрозуміли і чому ви проголосували за ту поправку, ще і аплодували? Але абсолютно ж очевидно, що ви натикаєтеся знову на процедури, які будуть затягнуті в часі і не дадуть можливості вам реалізувати насправді цей об’єкт. Тому що ви, коли неплатоспроможний покупець візьме кредит, оплатить тільки гарантійний внесок, а потім буде неспроможний викупити цей об’єкт, по різним причинам, бо він не платоспроможний, ви говорите, що нічого страшного, буде розторгнутий договір. Так а що ви тоді змінюєте? На сьогоднішній день існують теж такі ж самі невдалі процедури. Аукціон з одним учасником. Ви говорите, що це нормально і це 349 поправка? Приходить один учасник на Пул, якого вибрав і тільки йому відома ціна Кабміну і він є переможцем. Я вас вітаю. Скільки у вас там приближених осіб до Кабміну, до Офісу Президента? Вони й стануть всі власниками пулів, які.
Коротко позиція комітету, будь ласка.
Ну щодо першого, незрозуміло, чому Фонд держмайна, який є агенцією по приватизації, має перевіряти платоспроможність переможця аукціону, який взяв кредит? Цим займаються банки, коли йому дають ці кредити. А щодо другого, то рядком 319, поправками моїми і Мотовиловця, виключено, заборонений викуп об’єктів великої приватизації.
Шановні колеги, 349 поправка авторства Мовчана. Шановні колеги, я перепрошую, давайте ми не будемо перекрикувати, порядок є порядок. 349 поправка Мовчана, Ніна Петрівна поставила цю поправку на підтвердження, вона комітетом врахована. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:59:35]] За-230 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Наступна 366-а, якщо я не помиляюсь, будь ласка.
Те, що я вже говорила, про визначення електронних майданчиків для великої приватизації і потім концентрацію там грошей, як у фінансового посередника. Це все реалізовано між першим і другим читанням. Оце вам всі поправки, які пан Мовчан і ще з кимось подавав. Тому, мені здається, те, що ви бачили в першому читанні і аналізували, і зараз ми вже зараз пройшли по всім пунктам, ну це зовсім інший закон, і він якби обтяжує нашу країну ще в більшу ніщету, чим в тому положенні як ми знаходимося. Прошу не підтримувати 366 поправку.
Коротко позиція комітету.
Логіка системи ProZorro працює за тим принципом, коли інформація про учасників закривається. Майданчики потрібні саме для того, щоб чиновники, які приймають рішення про допуск чи не допуск того чи іншого учасника, який хоче купити за кілька мільярдів гривень об’єкт, не знали і не продавали цієї інформації. Майданчиків 50, злив інформації майже неможливий. Саме тому ми запроваджуємо цей інструмент для того, щоб захистити учасників, як українців так і іноземців.
Шановні колеги, 366 поправка авторства Мовчана. Южаніна. Вона комітетом врахована. Южаніна ставить на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:01:18]] За-243 Рішення прийнято. Наступна поправка 371, правильно, Ніна Петрівна?
Так, це приватизація комунальної власності за згодою виконкому. Отут, друзі, в першому читанні було за згодою відповідної ради. Ми знаємо, що зараз відбувається з виконкомами, я знаю це прекрасно по Полтавській області, по місту Полтава, вірніше, і ви звідти знаєте. Для кого це взагалі ці норми ви зараз проводите? Можна, пане Василю, пояснити. Виконкоми зараз знаходяться в руках мерів, там всі свої послушні, не треба проводити через ради, голосуванням місцевої ради. Як так можна такі норми втягувати до другого читання?
Дякую. Ніна Петрівна, єдине, вдруге кажу, він – не Василь, він – Олексій. Да. Будь ласка, позиція Олексія Васильовича.
Пояснюю, органи місцевого самоврядування своїм рішенням делегують повноваження органу приватизації відповідному. відповідному органу в своїй структурі. Тобто це може бути або постійна комісія, або департамент, або виконком, да, тобто все залежить від рівня. від рівня цього органу місцевого самоврядування. В невеличких громадах це взагалі завжди вирішується тільки сесією, у великих громадах це спрощено. Саме тому Асоціація міст наполягала на такому формулюванні.
Дякую. Шановні колеги, 371 поправка авторства народного депутата Мовчана. Народна депутатка Южаніна, попри те, що ця поправка врахована комітетом, ставить її на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:03:17]] За-229 Рішення. По фракціях. Наступна 377-а. Правильно, Ніна Петрівна?
Визначення електронних майданчиків для великої приватизації – це все один блок. Щойно пан Олексій, я вибачаюсь, що я вас Василем називала весь час, сказав, що це робиться для того, щоби на 40 приватних майданчиках більш закрита інформація, чим у Фонді держмайна і от це вихід із положення. А я говорю, що не можуть саме бути електронними майданчиками. якби тримати конфіденційну інформацію. І ви впевнені, що вони її не будуть продавати? Ви впевнені, що вони не такі ж самі структури, як і ті, хто досі цю інформацію розповсюджує між своїми? Як так можна брати на себе таку величезну відповідальність? Тим більше, що ці структури не дуже контрольовані, ваші приватні майданчики.
Будь ласка, позиція комітету.
Ніна Петрівна, на. у мене серед аргументів – цифри. За чотири існування системи ProZorro.Продажі було проведено 4,2 тисячі аукціонів, і дохід держави і органів місцевого самоврядування разом складає майже 12 мільярдів гривень. І не було випадків, де би майданчики, 50 штук, продавали інформацію про учасників. А от є контраргумент – це якраз продаж заводу "Більшовик", де багато учасників скаржилися на те, що, можливо, інформацію про їх ставки і про їх персональні дані було злито. Саме тому я не хочу такого повторювати більше у великій приватизації.
Шановні колеги, 377 поправка народного депутата Мовчана. Вона комітетом врахована. Народна депутатка Южаніна ставить її на підтвердження. 377 поправка. Прошу голосувати. [[15:05:31]] За-245 Рішення прийнято. Наступна, Ніна Петрівна, 391-а, правильно я розумію?
391-а і 392-а. Це продаж об’єктів великої приватизації при двох учасниках та одному кроку по підняттю ціни. Пане Василю, поясніть, будь ласка, що це ви. Ой, Олексію. Поясніть, будь ласка, для чого ви робите саме зміни? От ви ж говорите, що через майданчики зараз будуть в інший спосіб відбуватися торги. Що буде з цього питання? Я не зрозуміла, як це буде відбуватися.
В законопроект ми закладаємо запобіжники проти зловживання при зриві аукціонів, тобто, проаналізувавши велику кількість торгів в електронній системі ProZorro.Продажі, ми побачили, що є невеличка частка, через яку зловживають, коли низький. аукціонів, які зриваються, коли низький поріг ходу, тобто невелика стартова ціна. І саме тому, для того щоб убезпечити продаж об’єкту, ми вводимо додатковий аукціон. І якщо він буде зірваний, то.
Дякую. Ви одразу дві поправки підряд поставили, по них одне обґрунтування. 391-а, вона врахована редакційно. Це теж авторства Мовчана. Ніна Петрівна ставить цю враховану редакційно поправку на голосування. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:07:21]] За-242 391 поправка залишається врахованою редакційно. І одразу я ставлю 392 поправку. Аргументацію ви теж чули. Авторства Мовчана. Вона врахована. Ніна Петрівна ставить на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:07:51]] За-242 Рішення прийнято. Ніна Петрівна, у вас ще декілька. 411-а наступна, правильно?
Ні, я поставлю крайню свою поправку 612. Хочу, щоб ви, і тому, що треба відкривати таблицю. Ви дуже бистро проходите, і треба було б, щоб колеги знали, за що будуть голосувати. В 612 поправці знову йде про списання боргів державних підприємств, установ та організацій України, в яких у статутному капіталі 50 плюс, права вимоги яких були примусово вилучені, відповідно до цього закону, як об’єкти права власності Російської Федерації та резидентів вважаються погашеними з дня набрання чинності закону, яким затверджено Указ Президента про введення в дію рішення Ради національної безпеки і оборони про примусове вилучення відповідних російських об’єктів. Поясність, будь ласка, що це таке. Які у нас є державні підприємства або з часткою державною, які володіють майном, яке належить Російській Федерації? Чи з чим це пов’язано? І будуть списані борги – чиї і перед ким?
Будь ласка, Олексій Васильович.
Так, це продовження тієї поправки, про яку я говорив щодо Укрзалізниці. Коли є державне підприємство українське, у якого борг перед банком, який належав Російській Федерації, який націоналізували, передали на відповідного суб’єкта управління. І ми там у поправці кажемо, які можуть бути суб’єкти управління. І ми кажемо, що якщо держава винна такому банку, то цей борг зараховується.
Шановні колеги, 612 поправка, вона народного депутата Мовчана. Вона комітетом врахована. Ніна Петрівна ставить її на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:09:56]] За-238 Рішення прийнято. Ніна Петрівна, все, ви завершили, правильно? Дякую. Дмитро Олександрович, дві поправки. Називайте номери спочатку. Потім перейдемо в блок БЮТу. "Батьківщини", перепрошую.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Шановні колеги, я хотів би всім нагадати, як рік тому в цій самій залі дуже хотіли всі приватизувати Укроборонпром і провести корпоратизацію. І якщо б це відбулося, то сьогодні у української армії не було б ні "Стугни", ні "Корсара", ні "Нептуна", ні багато інших речей, які дозволяють захищати нашу з вами Батьківщину. Давайте не робити помилки і не відкривати ворота для великої приватизації. Тому я пропоную поставити на голосування правку 526 і не робити велику помилку. Не робити те, що хоче від нас країна-агресор, щоб ми втратили свою економіку. Дякую.
526 поправка авторства народної депутатки Клименко Юлії Леонідівни. Вона комітетом врахована. Дмитро Олександрович. А, будь ласка, позиція комітету, я перепрошую, коротко.
Перше щодо Укроборонпрому, я нагадаю, вчора ми проголосували законопроект №5397, яким ми заборонили приватизацію об’єктів, приватизацію підприємств, які ремонтують будь-яку зброю, яка знаходиться на озброєнні Збройних Сил України. Щодо великої приватизації, вона заборонена із запобіжниками такими, які ми напрацювали протягом COVID і зараз, під час війни, ми нормалізуємо ці відповідні норми для того, щоб за певних умов і за певних запобіжників теоретично могла бути велика приватизація. А так базово вона закрита.
Дякую. Шановні колеги, 526 поправка авторства Клименко Юлії Леонідівни, вона комітетом врахована. Народний депутат Разумков Дмитро Олександрович ставить її на підтвердження. Тому, шановні колеги, прошу голосувати. [[15:12:13]] За-237 Рішення прийнято. У вас все, Дмитро Олександрович, да? Ще одна? Дмитро Олександрович, а потім переходимо тоді до Івана Григоровича.
527 правка. Олексій Васильович під час свого виступу чітко сказав, що мова в законі іде про велику приватизацію. Якщо при першому читанні була чітка норма, яка забороняла проводити таку приватизацію, то до другого її відкрили. Це з урахуванням того курсу, який ми сьогодні з вами спостерігаємо на обмінниках. Це з урахуванням того курсу національної валюти, яка впала, починаючи з 24 лютого. Це з урахуванням того, що приватизація передбачає зниження ціни на 50 відсотків. І дуже специфічних аукціонів, які закладаються в цьому законопроекті. Якщо ви буде за це голосувати, це буде ваша відповідальність. Прошу це пам’ятати. І за це вас будуть саме питати люди, і під час війни, і після нашої перемоги. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету.
В першому читанні була закладена пряма заборона на велику приватизацію. При цьому протягом двох років, з початку COVID, ми тричі міняли закон про приватизацію в частині великої приватизації, тому що таке формулювання воно створює дуже багато перепон при підготовці приватизації, при прийнятті рішення про проведення аукціону. Тому ми вибрали іншу модель. Ця модель закладена в рядку 319 і там сказано, що аукціони на пониження викуп заборонений, а для проведення приватизації треба окреме рішення Кабінету Міністрів по кожному окремо об’єкту.
Дякую. Шановні колеги, ви почули аргументацію. 527 поправка, авторства Мовчана Олексія Васильовича. Вона врахована комітетом. В свою чергу Дмитро Олександрович Разумков ставить її на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:14:28]] За-234 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Будь ласка, Іван Григорович.
Шановні колеги, я прошу вас поставити на підтвердження правки 59 і 123 і не підтримати їх. Без коментарів, скажу наступне. З якогось дива в другому читанні з’явилися об’єкти Укрспирту. Друзі, з такими трудами тут приймався Закон про приватизацію об’єктів Укрспирту і раптом з’являється ще і в цьому законі. Виявляється, створюються особливі, привілейовані умови для приватизації об’єктів Укрспирту. Друзі, ну, це називається мед та ще й ложкою. Ну, кому це? А прикол ще полягає в тому, що об’єкти Укрспирту, за які тут іде мова, не потребують, левова їх частка, не потребують релокації. Для кого це все? І ще, Руслан Олексійович, кардинально міняються правила гри в ключовій сфері економіки. Де уряд, де його думка? Це ж йому виконувати це все. Поставте на підтвердження 59-у і.
Дякую. Дякую, Іван Григорович. Будь ласка, коротко позиція комітету. Шановні колеги, ще після цього хтось буде наполягати чи ми вже можемо. Ще добре, ще буде три народних депутати. Будь ласка.
Шановні колеги, я нагадаю, що в жовтні 2019 року ми з вами прийняли Закон про демонополізацію Укрспирту. Це 80 підприємств, які мали би бути передані ринку. Частину із них. В процесі приватизації. Частину із них вже приватизували, інша частина заблокована через ті арешти, які згадували, через кредиторів, які навмисно десятками років там сиділи, на цих об’єктах, надували кредиторську заборгованість, а тепер не дають згоду приватизувати. Ми маємо завершити реформу, тому що ця реформа, вона має бути довершеною. Чому особливості? Тому що є особливість організаційно-правової форми державного підприємства "Укрспирт", де кожен окремий завод не має окремо юридичної особи, а юридична особа одна на 42 підприємства. Саме тому ми приймаємо такі закони.
Дякую. Шановні колеги, 59-а, я почергово. 59 поправка народного депутата Мовчана. Вона врахована комітетом. Народний депутат Кириленко ставить її на підтвердження. Тому я ставлю на голосування 59 поправку. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:17:22]] За-223 Рішення не прийнято. Наступна 123 поправка, шановні колеги, також авторства Мовчана. Народний депутат Кириленко ставить її на підтвердження. Шановні колеги, прошу голосувати. 123 поправка. [[15:17:55]] За-226 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Шановні колеги, шановні колеги! Будь ласка, Соболєв Сергій Владиславович. У вас дві поправки. Одразу називайте номери.
Соболєв, "Батьківщина". Перший номер правки – 127. Якась дивна норма.
Вона вже ставилася. Я перепрошую, вона вже ставилася.
127?
127-а Ніною Петрівною.
Вибачайте. Тоді правка 136.
Не ставилась. Будь ласка.
Це правка, яка стосується того, що якщо підприємство виставлено на приватизацію, може бути призначений тимчасовий або постійний керуючий на п’ять таких підприємств. Тобто я розумію, для чого це робиться. Ви не могли справитися з приватизацією одного нещасного, тепер як ми бачимо, заводу "Більшовик", ви хвалитесь тим, що за три роки отримали аж пів мільярда за приватизації всі. Я хочу нагадати, прозора реальна приватизація Криворіжсталі дала 4 мільярди доларів, більше, ніж за всі роки приватизації. Тому, будь ласка.
Дякую. 136 поправка народного депутата Мовчана. Вона. Буде позиція комітету чи одразу голосуємо? Да, будь ласка, коротко.
Я вже пояснював, що велика кількість підприємств, які передаються в фонд, вони просто не мають керівників, немає кому тимчасово їх підготувати до приватизації і провести інвентаризацію і аудити. Я більше скажу, в законопроект ми заклали критерії, щоб дохід цих підприємств не перевищував за рік 12 мільйонів гривень. Тобто це по мільйону в місяць, це невеликі гроші, ми не можемо поставити одного директора на два великі об’єкта. Це низка маленьких об’єктів, які люди будуть готувати до приватизації.
Шановні колеги, 136 поправка народного депутата Мовчана, вона врахована комітетом, ставиться народним депутатом Соболєвим на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:20:31]] За-231 Рішення прийнято. Дякую. Будь ласка, Крулько. Одна поправка ще, да?
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Поправка номер 421, вона не ставилась. Я би хотів, щоб колеги в залі, розуміючи як нас атакує Росія в цій війні, не атакували щоб ми хоча би цим сесійним залом нашу країну через такі корупційні закони, бо це закон корупційний і поправки до нього корупційні. Ось, дивіться, що цією поправкою пропонується, 421-ю. Із запровадженням приватизації пулів будуть створені корупційні схеми приватизації декількох державних підприємств одночасно або навіть цілих галузей за принципом зниження стартової ціни. Нормальна така приватизація. Виставили одну ціну, цілу галузь поставили, знизили стартову ціну і приватизували красиво. Це що, по-державницькі? Це так ми хочемо державу будувати? Так, слухайте, не треба нам ворогів зовнішніх, якщо ми маємо такі внутрішні закони, які руйнують, абсолютно знищують державу. Не підтримуйте цю поправку, будь ласка.
Позиція комітету, будь ласка.
Насправді поправка взагалі про інше, вона про той запобіжник, якщо аукціони зриваються нечесними учасниками для того, щоб приватизація об’єкту не відбулася, і вона дуже потрібна для того, щоб завершити приватизацію, в тому числі тих укрспиртів або інших об’єктів, по яких сидять недобросовісні керівники або політики, які їх контролюють. Тому ця поправка дуже важлива. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, 421 поправка народного депутата Мовчана, вона комітетом врахована. Народний депутат Крулько ставить її на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:22:40]] За-228 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях. Дякую. Я бачив ще Михайло Михайлович одна поправка. А, сейчас, Михайло Михайлович, тоді ви свою. Михайло Михайлович Цимбалюк, будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Номер поправки 429. Шановні колеги, ми вже говорили вчора і сьогодні на цю тему, що який добрий господар під час війни майно продає. Це враження таке, що хочемо роздерибанити все те, що залишилося. 429 поправка пана Мовчана, вона взагалі допускає можливість приватизації без отримання дозволу на концентрацію. Назва законопроекту дуже позитивна – про релокацію, а завершується великим розпродажем під час війни. А насправді, сказав Крулько, це великий дерибан і корупційний законопроект. Шановні колеги, треба думати, що ми залишимо після війни. А тут дозволяється під час війни продавати все. Поправка 429, прошу поставити на підтвердження.
Дякую дуже.
Будь ласка, позиція комітету.
Насправді, щоб зняти всі маніпуляції щодо дозволу на концентрацію, то в законі і в законопроекті дозвіл вимагається, але якщо вартість активів більша ніж 4 мільйони євро, тобто там десь 120 мільйонів гривень. Чому? Тому що Антимонопольний комітет сам каже, нам не треба, щоб до нас приходили з усіма маленькими об’єктами, які ви продаєте. Антимонопольний комітет має займатися великими угодами по продажу тих чи інших активів. Щодо приватизації під час війни, у нас немає іншого виходу, зберегти той бізнес, який ще працює на територіях, які знаходяться під бойовими діями, аніж як надати їм можливість переїхати в державне майно, в державні активи і придбати, і розвиватися. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я так розумію, це завершальна поправка, яка буде. А, і ще після цього Мотовиловець, і після цього переходимо до голосування. А поки, шановні колеги, 429 поправка, авторства Мовчана, вона комітетом врахована. Водночас, народний депутат Цимбалюк ставить її на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:25:30]] За-235 Рішення прийнято. По фракціях. І, будь ласка, завершальна поправка, яка буде ставитися на підтвердження, Мотовиловець Андрій Вікторович. І після цього переходимо до голосування, прошу народних депутатів не розходитись. Будь ласка, Андрій Вікторович.
Ставлю на підтвердження поправку 610 народного депутата Мовчана Олексія, стосовно пункту 7.7. Цим пунктом і цією правкою, ви заходите не на приватизацію, а саме на постійне користування і земельні відносини. Тому правку доцільно відхилити, прошу поставити її на підтвердження та не підтримувати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, 610 поправка, вона комітетом врахована редакційно, водночас Андрій Вікторович ставить її на підтвердження. На підтвердження. Будь ласка, Олексій.
Дякую дуже. Справді, пункт 7.7, пропонований моєю поправкою, він виходить за межі законодавства про приватизацію і заходить в законодавство, яке стосується приватизації земельних ділянок під об’єктами приватизації. Це має вирішуватися іншими законодавчими актами, тому я прошу поправку 610 відхилити в цій частині. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю 610 поправку на голосування. Прошу голосувати. [[15:27:08]] За-17 Рішення не прийнято. Колеги, голосуємо, приймаємо рішення в цілому. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" та інших законодавчих актів України щодо сприяння процесам релокації підприємств в умовах воєнного стану та економічного відновлення держави, (реєстраційний номер 7451). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[15:28:09]] За-233 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Покажіть по фракціям, будь ласка. Дякую. Йдемо далі, шановні колеги, дивіться, я наскільки знаю, у нас там сьогодні ще будуть газові закони, звернувся комітет, що їм треба швидко перепровести засідання, щоб узгоджену позицію, але це тільки через процедурні рішення залу. Тому, шановні колеги, нам необхідно прийняти процедурне рішення про необхідність проведення зараз засідання Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг для додаткового розгляду проекту Закону (реєстраційний номер 7427) про особливості регулювання відносин на ринку природного газу та у сфері теплопостачання протягом дії воєнного стану та подальшого відновлення. Відповідно до статті 9 Регламенту Верховної Ради ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:29:20]] За-244 Рішення прийнято. Шановні колеги, чому така емоційність? Тут 150 голосів треба. Ідемо далі. Шановні колеги, наступне питання. Я знаю, що була домовленість без обговорення 6067 прийняти. [[Шум у залі]] Як ні? Андрій. Шановні колеги, якщо немає – без обговорення, ідемо далі. Була пропозиція. Прошу зайняти свої місця, зараз буде декілька голосувань без обговорень. Друзі, домовилися на Погоджувальній раді, що просто декілька речей треба без обговорень. По 6067, будь ласка, виясняйте, поки не заходимо в нього. Законопроект 5547, одна поправка і ми голосуємо. Будь ласка, Княжицький, 5547 - проект Закону про лікарські засоби. І одразу після цього голосуємо, Княжицький і голосуємо. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, це правка про українську мову, вона дуже важлива. Вона стосується встановлення правил застосування державної мови в супровідних документах до ліків. Проект пропонує встановити, що листок-вкладка лікарського засобу має викладений державною мовою, якщо інше не передбачено законом. Разом з тим, питання застосування державної мови не може регулюватися Законом про лікарські засоби, відповідно до Конституції – теж. Регулювання застосування державної мови має бути виключно в Законі про державну мову. В правці сказано: "має бути викладений державною мовою, якщо інше не передбачено цим законом", а треба прийняти слова: "має бути викладений державною мовою з урахуванням вимог, встановлених Законом "Про забезпечення функціонування української мови як державної". Колеги, дуже вас прошу підтримати цю правку і підтримати Закон про застосування української мови як державної. Це жодним чином. [[Не чути]]
Якби ви ще номер поправки сказали. Скажіть номер поправки спочатку.
Поправка 1418.
Яка? Тут 629. А, ні, секундочку, це не той, перепрошую. Ні, це якась помилка, тут всього-на-всього 629 поправок. Пане Миколо, який номер поправки?
Вона була 1418-а. Добре, пане голово комітету, мої правки перед вами і мої прізвища теж. Є одна моя правка, ви можете побачити моє прізвище перед собою.
Ану зараз, одну секунду. Яка, ще раз, ви кажете? [[Шум у залі]] Одну секундочку. Одну секундочку. 1400. Все-все, я перепрошую, 1418-а. Це не той закон я взяв, зараз я перекину. 1418-а, я уточню тільки. 1418-а. Вона врахована редакційно. Ви наполягаєте на повному врахуванні? Яка позиція комітету?
Колеги, до речі, комітет не проти врахувати її повністю. Тому на розсуд залу. Ми не проти.
Шановні колеги, я ставлю поправку 1418, вона комітетом врахована редакційно. Водночас її автор Княжицький наполягає на повному врахуванні. Комітет, в принципі, не проти. Тому, шановні колеги, поправка 1418, прошу голосувати. [[15:33:27]] За-264 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Тепер переходимо до прийняття закону в цілому. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в повторному другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками законопроект про лікарські засоби (реєстраційний номер проекту Закону 5547). Шановні колеги, прошу голосувати в повторному другому та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками. Прошу голосувати. [[15:34:20]] За-254 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, Михайло Борисович. Шановні колеги, далі ми без обговорення 7510, домовилися. Тому я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державну службу спеціального зв’язку та захисту інформації України" щодо забезпечення формування та реалізації державної політики у сфері активної протидії агресії у кіберпросторі (реєстраційний номер 7510). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:35:08]] За-279 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, 7550. Артур Володимирович. Шановні колеги, скільки поправок ви будете ставити? Як-як, ще раз? 2 хвилини, будь ласка, Ірина Володимирівна Геращенко. І після цього голосуємо, правильно, закон? І Княжицький, да, і після цього голосуємо? Добре, дякую.
Шановні колеги, це важливий законопроект у контексті справедливості і подяки України дружньому польському народу, який прийняв мільйони українських біженців першим і надав їм право і на працевлаштування, на освіту, на медицину, на проживання в Польщі на період війни. Але наша фракція підготувала низку поправок до цього законопроекту, адже ми вважаємо нереалістичними ті часові рамки, які закріплені в законопроекті, де йдеться про те, що дія закону триває 18 місяців. Давайте будемо реалістами, от хто в час війни приїде в Україну і хто буде тут мати бажання отримати право на освіту, право на працевлаштування. Яке працевлаштування, якщо сьогодні в нас є безробіття скорше аніж можливість пропозиції польським друзям працевлаштування? Право на проживання тут, на медицину. І якщо ми хочемо, щоби цей законопроект був діючим, а не така, знаєте, фасадна профанація аби проголосувати, ми пропонуємо збільшити дію цього закону після. і пропонували кілька норм. Наприклад, ми з Марією Іоновою подавали поправки, де пропонували закріпити дію цього законопроекту, дію закону на три роки. Дуже багато країн європейських, які сьогодні надають українцям право на проживання, на освіту, закріплюють цю часову рамку – три роки. Це було би дуже правильно. На жаль. І логічно це було би. На жаль, ці наші поправки скасовані, і от я би просила, щоб ми поставили їх зараз на голосування. Скажіть, будь ласка, чому ми закріпляємо ці 18 місяців? Давайте закріпимо три роки, дію цього законопроекту і це буде відповідати і стандартам Європейського Союзу, і Британії, які, наприклад, українцям дали право три роки.
Так, будь ласка, хто ще буде? Княжицький. Ірина Володимирівна, дивіться, ми ж домовились, що дві хвилини і даємо ще хвилину Княжицькому. Який номер? Ви не назвали поправку навіть, з якої ви почали. 43-я. Шановні колеги, 43 поправка Ірини Володимирівни Геращенко. Вона комітетом відхилена. Іонової і Геращенко, перепрошую. Вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[15:38:57]] За-86 Рішення не прийнято. Наступна, будь ласка. Княжицький, будь ласка.
Дякую. В мене багато поправок, я буду три просити підтримати. Поправка номер 10. В частині першій статті 1 закону замінити "протягом 18 з дня набрання чинності цим законом", на слова "без посвідки на тимчасове проживання протягом 18 місяців з моменту в’їзду в Україну". Тобто поправкою пропонується встановити строк перебування на законних підставах на території України, де громадян Польщі, їхні подружжя і дітей, без посвідки на проживання, 18 місяців з моменту в’їзду, а не з моменту набрання чинності цим законом. Крім того, в контексті законопроекту не зрозуміло однозначно чи зобов’язані громадяни Республіки Польща здійснювати оформлення посвідки на тимчасове проживання, що може мати різне тлумачення. Очевидно, що в умовах війни в Україні громадяни інших країн, в тому числі і Республіки Польща, мало зацікавлені їхати в Україну в умовах навчання. Але врахувати таку можливість для них потрібно. Прошу поставити на підтвердження і проголосувати за 10 правку. Дякую.
Не на підтвердження, а на врахування я ставлю 10 поправку авторства народного депутата Княжицького. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[15:40:25]] За-73 Рішення не прийнято. Зараз ще одна поправка, Княжицький. Потім поправка Клименко. Шановні колеги, після цього переходимо до голосування, президентський закон для наших друзів поляків. Будь ласка.
Але ви розумієте, що ви зробили? Що поляки можуть тут бути 18 місяців від дня прийняття закону. Той, хто приїде через рік зможе бути шість місяців тут. Це абсурд. Наступна 33 правка, стосується здобуття освіти громадянами Польщі в Україні. Згідно редакції запропонованої комітетом громадяни Польщі, які здобувають освіту в закладах освіти, користуються правами (обов’язками), передбаченими для здобувачів освіти, які є громадянами України. Водночас, відповідно до статті 1 законопроекту, особливі умови перебування на території України надаються не тільки громадянам Польщі їх подружжю і дітям незалежно від їхнього громадянства. Поправка пропонує розширити гарантії на здобуття освіти на території України також і на подружжя та дітей громадянам Республіки Польщі незалежно від їхнього громадянства. Прошу підтримати. Це дзеркально до польського закону. Дякую.
Шановні колеги, 33 поправка, народного депутата Княжицького. Комітетом вона відхилена. Прошу голосувати. [[15:42:00]] За-101 Рішення не прийнято. І ми домовилися дві. Будь ласка. Добре, Княжицький – три.
Дякую. 41 поправка. Відповідно до редакції, запропонованої комітетом, громадяни Республіки Польща, які мають кваліфікацію лікаря, сестри, медичної сестри, акушерки на території держав-членів Європейського Союзу, можуть провадити професійну діяльність на території України протягом 18 місяців. При цьому норма не уточнює, з якого моменту відраховується відповідний строк, а також чи передбачається необхідність отримання посвідки на тимчасове проживання. Поправка пропонує це уточнити і передбачити можливість реалізації відповідного права без посвідки на тимчасове проживання протягом 18 місяців з моменту в’їзду в Україну. Бо потім сором буде перед колегами з Польщі, самі розумієте. Давайте відповідально до цього підходити. Дякую. Прошу підтримати.
41 поправка народного депутата Княжицького. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[15:43:11]] За-105 Рішення не прийнято. Клименко Юлія Леонідівна, номер поправки і потім Іонова ще одна поправка. І переходимо до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Клименко Юлія.
Колеги, я би хотіла поставити 11 поправку. Я пропонувала вчора комітету все ж таки збільшити термін перебування поляків на нашій території, тому що воєнний стан, просто запрошувати їх на воєнний стан і 18 місяців з початку дії закону – це виглядає абсолютною формальщиною. Чесно, комітет вчора теж був достатньо формальний, який не дивиться на глибину проблеми і на те, як вирішити проблему, і віддячити нашим братам-полякам, які прийняли 3,5 мільйона українців, дали можливість транзиту 6 мільйонам українцям і витратили на нас уже 2 мільярди євро. Тому я вважаю, щоби віддячити, ми повинні як мінімум продовжити строк їх перебування на час воєнного стану плюс п’ять років, які зазначені в 11 правці. Якщо цього не буде, це абсолютно формальний підхід, який не дозволяє реалізовувати всі права полякам на нашій території. Дякую. Сподіваюся, ви.
Шановні колеги, я ставлю 11 поправку народної депутатки Клименко. Комітетом вона відхилена. Прошу голосувати. [[15:44:40]] За-117 Рішення не прийнято. Шановні колеги, будь ласка, хто? Іонова. Це завершальна поправка. Прошу народних депутатів запросити до зали після цього. Будь ласка, Маріє.
Колеги, поправка 53. Чесно кажучи, ви тут, стоячи, аплодуєте полякам, а потім обмежуєте їх і просто зараз принижуєте і не чуєте нормальні правки, які виправляють і гармонізують законодавство те, що прийняли поляки. Тому що всі європейські країни вони приймають на 2-3 роки, а ви їх зараз обмежуєте. І це тому, що тільки правки подає "Європейська солідарність" чи "Голос"? Ну, будь ласка, послухайте, що говорять колеги, і давайте коригувати нормально цей законопроект. Тому що зараз є чіткі дефініції, яких ми маємо дотримуватися. Будь ласка, я прошу підтримати правку 53, яка була відхилена, і так само дослухатися до колег, де ми коригуємо в правильну сторону цей законопроект. Дякую.
Ставиться 53 поправка народної депутатки Геращенко і Іонової. Комітет її відхилив. Прошу визначатися та голосувати. [[15:45:56]] За-116 Рішення не прийнято. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення. про встановлення, перепрошую. Ще раз: проект Закону про встановлення правових та соціальних гарантій для громадян Республіки Польща, які перебувають на території України (реєстраційний номер 7550). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[15:46:52]] За-283 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Так, вельмишановні колеги, комітет завершив свою роботу. Що ні, ні? Шановні колеги. Шановні колеги, одну секундочку. Шановні колеги, дивіться, в нас по цьому законопроекту військовополонених. Давайте ми його без обговорення проголосуємо? Юля, ви будете голосувати чи що? Шановні колеги, є пропозиція від Давида Георгійовича Арахамії зараз перейти до питань, пов’язаних з газовими законами. Друзі. Шановні колеги, будь ласка, є пропозиція змінити порядковість розгляду питань порядку денного і є пропозиція перейти зараз до розгляду питань: 7427, 7428-2, 7429, 7594. Ну, зараз проголосуємо. Що з процедури ви хочете сказати? Будь ласка, Артур Володимирович, давайте з процедури і потім голосуємо за пропозицію Арахамії. Будь ласка.
Шановний Руслан Олексійович, шановні колеги, наступним стоїть законопроект, який надважливий для того, щоб ми могли якомога більше повернути наших хлопців і дівчат з полону. І ви зараз замість цього хочете перейти в газові закони і відкласти розгляд цього закону? Слухайте, взагалі як ви в очі будете дивитися військовим, які сьогодні тут були? Я пропоную зараз витратити декілька хвилин для того, щоб проголосувати цей закон, бо там будуть два чи три виступи і голосування. І після того робіть вже, що хочете, але це треба голосувати зараз. Дякую.
Артур Володимирович, абсолютно підтримую ваше прагнення голосувати зараз. І тому давайте без обговорення, якщо ви хочете зараз прийняти це питання. Давайте чи просто бла, бла, бла починаємо, да. Ви кого звинувачуєте, мене чи когось іншого? Ні. Давайте тоді голосуємо. Шановні колеги. [[Шум у залі]] Що значить згадали? Шановні колеги, давайте. Ми можемо голосувати зараз? [[Шум у залі]] Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками надзвичайно важливий законопроект – 7436-д, проект Закону про внесення змін до Кримінального, Кримінального процесуального та Кримінально-виконавчого кодексів України щодо врегулювання процедури обміну осіб як військовополонених. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:50:37]] За-293 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, колеги. Ідемо далі. Бачите, прекрасна пропозиція, ми її врахували. Юля. Шановні колеги, дивіться, у нас є ще без обговорення реально два закони – один по дітях. Ми без обговорення домовилися. Можемо їх проголосувати? Шановні колеги, два законопроекти 7087 і 6523, ми просто погодились без обговорення проголосувати їх. Тому прошу зайняти свої місця. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування функцій органів державної влади та органів місцевого самоврядування з питань захисту прав дітей у зв’язку з утворенням Державної служби України у справах дітей (реєстраційний номер 7087). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:51:48]] За-285 Рішення прийнято. Закон прийняти й в цілому. Ще один законопроект. Ставлю пропозицію прийняти за основу – проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв’язку з набранням чинності Закону України "Про внутрішній водний транспорт" (реєстраційний номер 6523). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[15:52:23]] За-280 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання законопроекту 6523. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:52:50]] За-245 Рішення прийнято. Шановні колеги, а тепер я ставлю пропозицію Давида Георгійовича Арахамії змінити сьогодні порядок розгляду питань порядку денного і зараз перейти до розгляду питань (7427, 7428-2, 7429 і 7594). Я правильно сформулював вашу пропозицію, Давид Георгійович? Я прошу голосувати за цю пропозицію Прошу народних депутатів голосувати. [[15:53:31]] За-223 На жаль, Давид Георгійович, ваша пропозиція не набрала належної кількості голосів, тому ми йдемо питаннях порядку денного.
Мотовиловець ще хоче внести пропозицію.
Я хочу змінити порядок розгляду питання і перейти до 7227. Дуже важливе, будь ласка, нам треба входити в опалювальний сезон. Ми просимо не підставляти.
7427, мабуть, так?
Так.
7427. Шановні колеги, 7427, зрозуміло весь блок газових і постанова. Будь ласка, я надаю Олексію Юрійовичу Кучеренко і тоді дам ще, добре.
Дякую. Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, шановні наші партнери, я можу сказати, ми тут всі у Верховній Раді партнери по захисту країни. У мене трошки інша, більш виважена пропозиція. Це не просте питання. Я вдячний, що, по-перше, надійшла пропозиція про створення тимчасової спеціальної комісії, яка і має стати нашим спільним інструментом для контролю за паливно-енергетичним балансом, за проходженням опалювального сезону. І було би абсолютно логічним, першим питанням розглянути створення цієї комісії із рівним представництвом, кому довірити, очолити, будь ласка, там все рівно більшість буде "Слуги народу". І далі, безумовно, в рамках домовленостей провести ефективне, швидке, професійне обговорення трьох законів вартістю 264 мільярди гривень і проголосувати.
Дякую. Але давайте пропозиції по мірі надходження. Спочатку був Мотовиловець. Я ще даю Дмитру Олександровичу Разумкову, будь ласка.
Шановні колеги! Руслан Олексійович, при всій повазі, давайте не перетворювати на фарс, у нас зараз кожен народний депутат буде ставити так пропозиції. Після пропозиції Мотовиловця, я можу поставити також пропозицію далі змінювати порядок денний, і ви вимушені будете його поставити. Це буде бардак в залі, при всій повазі.
Саме так воно було 3 роки, Дмитро Олександрович. Я тоді теж поставлю пропозицію після Мотовиловця.
Дякую. Будь ласка, я пропоную, пропозиція Мотовиловця: 7427, 7428-2, 7429, 7594, зараз перейти до цих. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Прошу голосувати за цю пропозицію. [[15:57:19]] За-221 Дякую. Шановні колеги, ну, тоді маємо, що маємо. Тоді, шановні колеги, давайте, у нас залишилося ще пару хвилин, може, ми проголосуємо без обговорення дві постанови? Ні. Тоді, шановні колеги, більше нічого не буде сьогодні.
[[Не чути]]
Ні, Артур Володимирович, ні. Шановні колеги, враховуючи це. [[Шум у залі]] А, пропозицію Кучеренка, я перепрошую. Давайте проголосуємо пропозицію Кучеренка. [[Шум у залі]] Я перепрошую, пропозиція Кучеренка: почати з Постанови про ТСК, а потім три газових закони. Прошу голосувати. [[15:58:21]] За-147 Рішення не прийнято. [[Шум у залі]] Шановні народні депутати, ми не завершили розгляд питань порядку денного, але ми плідно попрацювали. Дякую за роботу. Ми не закриваємо наше пленарне засідання. Про час і місце нашої наступного зібрання вам буде повідомлено. Віримо у Збройні Сили України! Разом до перемоги! Слава Україні!