Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку, шановні представники засобів масової інформації! Ну, і нарешті доброго ранку, шановні гості Верховної Ради України! До того, як ми розпочнемо. Шановні колеги, я, з вашого дозволу, до того навіть, як ми розпочнемо реєстрацію, хотів би вас всіх привітати з Днем захисту дітей і Всесвітнім днем батьків! [[Оплески]] Ми багато говоримо, багато робимо, але кожний на своєму місці, і в пленарній залі, і поза її межами, і на будь-якій іншій роботі, я впевнений, повинен пам’ятати, для кого ми це робимо. Ми це робимо для майбутнього нашої держави. І частинка цього майбутнього сьогодні в залі Верховної Ради України, на гостьовому балконі. Я пропоную привітати їх. Це наші ще поки що маленькі колеги, це Київська обласна організація самоврядування дітей. І я впевнений, що через деякий час, можливо, невеликий, ми з ними поміняємось місцями, вони спустяться до зали Верховної Ради України, а ми посидимо на балконі. Немає заперечень? Я вас вітаю ще раз. Бажаю всього найкращого вам. І бажаю нам завжди пам’ятати, для чого ми це робимо. Ще раз всіх зі святом. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Як завжди, нагадую, Сергій Володимирович Власенко, реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки, першої зліва, кнопки "за", із застосуванням обов’язково сенсорної кнопки. Готові реєструватись?
Так, зеленої. Прошу реєструватися. [[10:06:04]] У залі зареєстровано 202 народні депутати України. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження нашого колеги, народного депутата Костюка Дмитра Сергійовича. [[Оплески]] Я вам бажаю успіхів, бажаю перемог, досягнень, ну, і здоров’я в першу чергу. Шановні колеги, згідно статті 25 Регламенту Верховної Ради України у вівторок ми маємо 30 хвилин на виступи уповноважених представників депутатських фракцій та груп. Прошу записатися на виступи від депутатських фракцій та груп. Павленко Юрій Олексійович. Бойко? Бойко Юрій Анатолійович.
Шановний пане спікере, шановні народні депутати, розглядаючи ситуацію в країні, я хочу повернутися до прес-конференції Президента по результатам двох років його перебування на посаді. Вся суть конференції, на мій погляд, вкладається в одну фразу: жити важко, але в цьому винуваті вороги зовнішні і внутрішні. Але якщо проаналізувати, що сталося з країною за останні два роки, то можна побачити, що це суцільний комплекс невиконаних обіцянок з боку діючої влади "слуг народу". У нас немає миру на Донбасі, у нас іде загострення ситуації. У нас немає справедливих тарифів, іде ярмо на людей, у нас продовжується ганебна медична реформа, зростає бідність. І цей перелік можна продовжувати. Але що робить влада? Замість виконання конкретних обіцянок ми маємо суцільне видовище без хліба і переслідування опозиції, щоб люди не знали правду, тому що опозиція каже про реальний стан речей в державі. Я вважаю, що вся ця говорильня вже зрозуміла людям і вони надали їй оцінку. Я хочу звернути увагу на критичну ситуацію з найбільш болючою проблемою, яка є в державі, це завершення війни на сході. Ми маємо цілого віце-прем’єра з реінтеграції, ми мамо Мінську групу, яка, правда, вже невідомо як називається, тому що вона зуміла зіпсувати відносини з керівництвом братської Білорусі. Ми маємо кучу заяв, але не маємо жодного обміну полоненими, не маємо жодного кроку вперед по розведенню військ, і закриті КПП. "Опозиційна платформа - За життя" має чітку позицію з приводу наведення ладу і проведення миру. Ми вважаємо, що парламент повинен прийняти постанову і звернутись до лідера "нормандської четвірки" про термінову зустріч для того, щоб припинити ескалацію напругою військовою і активізувати політичний процес доведення до миру на сході країни. Це вимога всього нашого українського народу, це вимога людей, і парламент повинен цю вимогу виконати і зробити цей рішучий крок. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народному. Рудик Кіра, будь ласка, фракція "Голос".
Шановні колеги, шановні українці! Минулого тижня ми переконалися, що живемо поряд з двома терористами – Путіним та Лукашенком. Про першого ми і так все знаємо. Про Лукашенка нам тепер відомо, що він не цурається незаконно саджати літаки та захоплювати журналістів для розправи. Партія "Голос" вимагає негайно звільнити Романа Протасевича та його дівчину Софію Сапегу. Ми як український парламент маємо висловлювати чітку та жорстку позицію з цього питання. І це ганьба, що сьогодні постанови немає у порядку денному. Наша позиція має бути своєчасною та чіткою, підтриманою усіма парламентськими фракціями. Ми маємо захистити Україну від загроз диктатури, якщо не хочемо одного разу прокинутися в "Білорусі 2.0", де диктатор знищує права та свободи. Ми маємо розвивати інститути української демократії та справедливості держави. Без судової реформи шлях до демократії та справедливості буде заблоковано. Якщо це відомо всім і всі це підтримають, то чому цього тижня на порядку денному знову немає питання судової реформи? В кого є відповідь на це питання? Судова реформа – це ключова задача, яка забезпечить реальне функціонування демократичного суспільства, де всі є рівними перед законом, де рішення ухвалюються абсолютно справедливо. Спроби влади продати бізнесу, громадянам, міжнародним партнерам імітацію цієї реформи це є безвідповідальна втрата того часу, який є у нас як в парламентарів. Це безвідповідальна втрата можливостей для нашої країни. В першу чергу це економічні можливості. За минулий рік Україна втратила 870 мільйонів доларів прямих іноземних інвестицій. І це сталося не через COVID. Це сталося через те, що в Україні немає верховенства права. Тому що до нас всі просто бояться вкладати гроші через ризики втратити їх у несправедливий спосіб. Ми як парламент повинні це змінити. Ми прийшли сюди, щоб конкретно це змінити. У партії "Голос" є план судової реформи: перезапустити Вищу раду правосуддя та Вищу кваліфікаційну комісію суддів. Ми за оновлення судової системи, яке можливе лише через відбір чесних та професійних людей. Верховна Рада повинна займатися системними рішеннями. Тому ми наполягаємо на тому, щоб врешті-решт винесли питання судової реформи в залу і ми могли його підтримати. Тільки таким чином країна припинить весь час боротися за виживання і перейде до розвитку. Дякую.
Слово надається народному депутату Сухову Олександру Сергійовичу, депутатська група "Довіра". Бакунець Павло Андрійович, будь ласка.
Дорога українська молодь, дорогий український народе, парламентарі! Сьогодні Україна святкує Міжнародний день захисту дітей. Діти, молодь – це майбутнє нашої країни. І розвиток України напряму залежить від розвитку нашої молоді, наших дітей. А від нас з вами, дорогі колеги, залежить створення безпечних, потрібних, необхідних умов в цій державі для стабільного, для чудесного розвитку нашого молодого перспективного покоління українців. Також розвиток нашої країни залежить від розвитку новостворених громад. Нагадую усім вам, що ми депутати-мажоритарники, котрі зібралися в депутатську групу "Довіра", завжди перебуваємо на округах, завжди перебуваємо в тісному контакті з новоствореними громадами. І вони чекають від парламенту реальних кроків для їх розвитку. Тому саме сьогодні Верховна Рада може зробити крок на розвиток місцевого самоврядування, а саме збільшити частку надходження податків від ПДФО до новостворених місцевих громад, щоб їхні бюджети наповнювалися, і цим саме ми реально зможемо допомогти розвиватися новоствореним громадам. Вирішення цього питання також може посприяти вирішенню ще однієї важливої проблеми, котра утворилася в новостворених громадах, особливо в новостворених громадах, де більшість в громаду об’єдналися села, - проблема з виплатою заробітної плати нашим вчителям. З нею вже зіштовхнулися кілька областей: Вінницька, Полтавська, Івано-Франківська, Тернопільська, Львівська. Громадам не вистачає десятків мільйонів гривень для того, аби забезпечити заробітну плату вчителям на селі. Цей новий розрахунок субвенцій на зарплату вчителям від Міністерства освіти це не децентралізація, це не якесь укрупнення шкіл – це знищення освіти на українському селі. Тому ми закликаємо профільне міністерство все ж таки перерахувати формулу розрахунку освітньої субвенції на наступний рік, а в цьому році знайти відповідні кошти для того, аби забезпечити заробітну плату нашим педагогам, аби не закривати шкіл по селах України, бо це недопустимо. Сьогодні ми повинні дбати про нашу молодь, ми повинні дбати про педагогів, котрі виховують нашу молодь і повинні дбати про розвиток наших громад, від цього напряму залежить розвиток сталий і стабільний розквітаючої України. Дякую.
Будь ласка, народна депутатка Мошенець Олена Володимирівна, фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка. Рябуха, будь ласка.
Добрий день, шановні колеги! Ну, ще раз хотілося б привітати всіх з Міжнародним днем захисту дітей. Ви знаєте, сьогодні одне із найстаріших міжнародних свят, рішення про його проведення було прийнято у 1925 році на Всесвітній конференції, присвяченій питанням благополуччя дітей, у Женеві. Після Другої світової війни у 1949 році відбувся Конгрес жінок в Парижі, де було задекларовано боротьбу за мир як гарантію щастя дітей. Міжнародний день захисту дітей вперше відсвяткували у 1950 році. За дев’ять років Організація Об’єднаних Націй прийняла Декларацію прав дитини, а у 1989 році на світ з’явилася Конвенція з прав дитини, яку Україна ратифікувала 27 вересня 1991 року, одразу після проголошення незалежності. День захисту дітей. Безумовно, це привід влаштувати дітям свято. Розваги, усмішки, солодощі – це те, як зазвичай проходить перший день літа там, де панує мир, там, де поряд батьки, де не чутно пострілів, де дитина не дорослішає завчасно від побаченого і почутого. День захисту дітей – це нагадування дорослим про їх обов’язок бути охоронцями дитинства, вдвічі більша відповідальність у тих, хто може вплинути на середовище, в якому зростають наші діти. Адже сьогодні маленькі українці страждають від війни, від пандемії, невиліковних хвороб і екологічних катастроф. Ми як депутати Верховної Ради повинні без зайвого популізму, зважено, цілеспрямовано удосконалювати діюче законодавство. Україна має систему національного законодавства щодо охорони дитинства і ратифікувала основні міжнародні конвенції, спрямовані на захист прав та інтересів дітей. Але час не стоїть на місці, і законодавча база потребує змін, над якими потрібно працювати разом. Наші діти потребують захисту не тому, що вони слабкі, про їх силу свідчать блискучі спортивні перемоги, наукові досягнення та мистецькі здобутки, якими дивується весь світ. Не можна назвати слабкими дітей, які малюють картини ногами або підкорюють гори на візках, і пишуть книги, не маючи зору. Наші діти потребують захисту, тому що вони сильні і лише ми, дорослі, можемо зробити так, щоб сила наших дітей була спрямована на добро і користь для суспільства. Тому сьогодні наш комітет проводить виставку робіт талановитих дітей, дітей з інвалідністю. І я пропоную вам долучитися, і стати власником унікальних робіт, які створили.
М’ялик. Батенко Тарас Іванович.
Шановні колеги, ми справді багато говоримо у цьому сесійному залі, притім тотальне зубожіння громадян України, борги за комунальні послуги сягнули 80 мільярдів гривень, заборгованість по заробітній платі складає близько 3,5 мільярда гривень. Тарифна політика в державі далі працює проти людей. Так і не введено пільговий тариф на електроенергію, про що ми десятки, сотні разів говоримо в цьому залі та приймали відповідні звернення до Кабінету Міністрів. Це те, що ми маємо зараз. Ми можемо прогнозувати, друзі, що вже восени ми зіткнемося з різким зростанням цін на газ, продукти харчування і пальне. Як не згадати слова нашого геніального сучасника художника Івана Марчука, більшість з яких, я переконаний, відвідали його виставку в Києві днями до 85-річчя. Що в Україні є люди і є держава. Це як вода і олія, вони не змішуються. Люди і держава. І на цьому фоні ми згадуємо, що сьогодні День захисту дітей – нашого майбутнього. Притім ми не бачимо в порядку денному цього тижня законопроектів для підтримки молоді, гарантування молодим людям професійної освіти, гідної роботи, доступного житла. Рівно ми не бачимо законопроектів, спрямованих на зростання економіки, посилення соціального захисту громадян. А пропонований законопроект про прожитковий мінімум тільки погіршує цю ситуацію. Кажучи про молодь, хочу нагадати, що за останнім соціологічним опитуванням 37 відсотків, 37 відсотків молодих людей, українців, ледве виживають, коштів вистачає тільки на продукти харчування та речі першої необхідності. Хороша сьогоднішня постанова, проект Постанови про вшанування пам’яті дітей, які загинули від збройної агресії Російської Федерації. Але це тільки символічні слова. Парламент займається тільки символізмом у нас. Правильно, але без жодних подальших кроків, щоб захистити дітей і зупинити відтік молоді за кордон. Ми вдячні парламенту, який прийняв у першому читанні наш законопроект щодо охорони дитинства, і чекаємо його прийняття в другому читанні. Бо неприпустимою є ситуація, коли держава однією рукою дає соціальні допомоги дітям, а іншою ті пільги забирає. Ми також, кажучи про пленарний тиждень, і вчора я про це говорив на Погоджувальній раді, проти тих законопроектів, щодо яких експерти Верховної Ради і юристи мають зауваження, бо вони не відповідають Конституції України. Вчергове бачимо у порядку денному законопроект. не бачимо, про погіршення, про депортованих, операції "Вісла", але ми бачимо, власне, про погіршення статусу української мови як державної. Ми наполягаємо про те, щоби питання депортованих, операції "Вісла" було внесено до порядку денного, законопроект 2038. Засуджуючи тоталітарні режими Росії і Білорусі, треба знайти в собі мужність і силу волі, перекреслити тоталітарний режим, про який ще пам’ятають наші співвітчизники, і полегшити їм долю, поламану тоталітарною машиною минулого. Дякую.
Федина Софія Романівна, фракція "Європейська солідарність". Геращенко Ірина Володимирівна, будь ласка.
Шановні українці, "Європейська солідарність" продовжує фіксувати хроніки абсурду епохи Зеленського. Заборгованість по заробітним платам за рік зросла в 1,5 рази і досягла рекордних 3,5 мільярда гривень. В цей час вчорашні антикорупціонери солодко влаштувалися в наглядових радах, щоби мовчати там по корупцію. Рекордне зростання тарифів: на електроенергію вдвічі зростають тарифи, на газ – до 9-14 тисяч за тисячу кубометрів. Але про це не розкажуть вам 20 радників Офісу Президента, голови Офісу Президента. Вони безкомпромісно налаштовані на боротьбу з Північним. не з "Північним потоком – 2", а "ПП – 2" – з Порошенком, так вони це називають, в той час, коли Україна скоро втратить насправді надзвичайно серйозні наші важелі в боротьбі з "Північним потоком – 2". Ви знаєте, Україна взяла 200 мільйонів гранту Світового банку для реформи нашої вищої освіти. В цей час новий Остап Бендер в обличчі Зеленського заявив, що 7 мільярдів українських грошей платників податків він витратить на якийсь новий "Нью-Трускавець", на президентський університет. У нас рекордне сьогодні безробіття. Ще вчора прибуткові підприємства стали збитковими, і все це відбувається на фоні боротьби так званої з олігархами, в той час, коли статки олігархів зростають. І про вугілля, дуже популярна тема зараз. В 2020 році на один мільярд гривень Україна закупила вугілля з Російської Федерації. І це крадені з окупованого Донбасу антрацити. Коли про це буде розслідування? І все це, друзі, дуже нагадує ситуацію в одній сусідній країні, де 27 років тому до влади прийшов несистемний простий хлопець з села на гаслах боротьби з олігархами, на гаслах боротьби з корупцією і з обіцянкою прийти на один термін тільки для того, щоб зламати систему. Почав він свою бурхливу діяльність 27 років тому, що посадив до в’язниці всіх опозиціонерів, а кого не посадив, того вбив. Вам нікого це не нагадує? Власне, сьогодні ми бачимо, як Україна крок за кроком перетворюється на тоталітарну, недемократичну, авторитарну державу. І ви всі цьому потакаєте, коли мовчите про корупцію, коли списуєте на COVID "велике крадівництво", коли списуєте на COVID вже боротьбу з українською мовою, коли в умовах, коли сьогодні 50 тисяч українців померли від COVID, ваш самодур відправляє 400 кисневих апаратів до Індії. Нехай від своєї родини особисто в рамках благодійності це направить, декларація дозволяє. А ми вимагаємо не будувати в Україні Білорусь, поставити в порядок денний постанову Верховної Ради, заяву нашу відносно засудження режиму Лукашенка.
Слово надається народному депутату Соболєву Сергію Владиславовичу, будь ласка.
Шановні громадяни України, шановні представники засобів масової інформації, 22 травня 11 тисяч громадян України, які представляють всі області, всі населені пункти України, зібралися в Київській області для того, щоб створити ініціативну групу в складі 11 тисяч чоловік по збору 3 мільйонів підписів. І саме сьогодні в Центральну виборчу комісію будуть передані відповідні документи. Питання референдуму, яке вносить ініціативна група, яка представляє аграріїв, Асоціацію фермерів, індивідуальні сільськогосподарські підприємства, з усієї України одне: чи підтримуєте ви заборону на продаж земель сільгосппризначення будь-кому, крім держави Україна. Питання абсолютно просте і зрозуміле: чи підтримують громадяни України те, щоб землю сільськогосподарського призначення, яку бажають продати наші громадяни, мала право викуповувати лише держава Україна з метою далі здачі цієї землі в оренду тим, хто її обробляє. 3 мільйони підписів, які повинні бути зібрані з моменту подачі документів протягом 90 днів (3 місяців), повинні бути передані Центральній виборчій комісії. Партія "Батьківщина" зробила все можливе для того, щоб підтримати ініціативу громадян по початку процедури згідно з новим затвердженим нами Законом про референдум. Я думаю, що це буде перевірка, в тому числі і Центральної виборчої комісії, наскільки право громадян буде підтримано або буде знехтувано. Я думаю, це буде реальна перевірка, чи це діючий Закон про референдум, який надає, за словами Президента, право громадянам самим визначати свою долю, чи це є закон-фікція, який дозволяє фактично уникати в будь-який спосіб референдуму, який можливо провести громадянам України. В той же час паралельно в Дніпропетровській області були уповноважені аж 60 чоловіків, які будуть збирати 3 мільйони підписів. Для нас сьогодні буде момент істини: Центральна виборча комісія підтримує загальноукраїнський референдум за підтримки народу України, чи вона підтримує авантюристів, які пробують зірвати таке важливе питання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, запросіть народних депутатів до зали. Переходимо до роботи.
Шановні колеги, поки збираємося до зали, декілька оголошень. Відповідно до частини третьої статті 60 Регламенту Верховної Ради України та, згідно з рішенням депутатської фракції політичної партії "Слуга народу" від 24 травня 2021 року, повідомляю про виключення зі складу депутатської фракції політичної партії "Слуга народу" народного депутата України Шевченка Євгенія Володимировича. Ще одне оголошення. Відповідно до статті 60 зі значком прим. Регламенту Верховної Ради України повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "За розвиток соціального підприємництва". Головою цього об’єднання обрано народного депутата України Санченка Олександра Володимировича.
Шановні колеги, перше питання порядку денного – це проект Постанови про внесення змін до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 4690-15). З процедури? Воно без обговорення йде. З процедури можете отримати хвилину максимум. Будь ласка, Ірина Володимирівна Геращенко. Добре, бачу.
Шановні колеги, в усіх виступах, окрім "Слуги народу", традиційно прозвучало дуже важливе для всіх українців запитання – це підвищення тарифів на електроенергію, на газ. І при цьому саме Зеленський і його команда фактично ліквідували систему субсидій. Сьогодні українці не можуть їх отримати. Ми вимагаємо поставити в сьогоднішній порядок денний законопроект про збільшення видатків на субсидії для того, щоб вони стали доступними. І ми переконані, що це буде об’єднуючий абсолютно законопроект для сесійної зали, який підтримають і всі регіони. Тому звертаємось до вас, пане Голово, служити українському народу, а не олігархату, і поставити це в порядок денний. Друге. Постанова про Білорусь. Очевидно, що український парламент не може бути. стояти в стороні, коли в сусідній державі сьогодні катують людей, коли там немає демократії. І ми маємо засудити це. Просимо поставити цю постанову в порядок денний.
Соболєв Сергій Владиславович.
Соболєв, "Батьківщина". Уже стало традицією, коли фракція "Батьківщина" вкотре оголошує, що ми подали більше 80 питань, які стосуються тарифної політики, соціальної політики, які, на жаль, не відображені в тих змінах до порядку денного. Так, ми вдячні, що 4 питання включені. Але, на жаль, на наш погляд, ключові питання залишаються за цим порядком денним. І наша фракція так само питання по Білорусі підтримує включити в порядок денний. Це є питання в тому числі і престижу роботи нашого парламенту. Ви знаєте. В той час, коли парламенти всіх європейських країн, Європейський парламент, внесли чіткі застереження стосовно можливості застосування смертної карти щодо політичних опонентів Білорусі, арешту відомого журналіста, відомого власника каналу незалежного. Таке питання не може оминути Україна. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович. Після цього голосуємо.
Дякую, вельмишановний пане Голово. Шановні колеги, на сьогоднішній день в проекті постанови, який ми розглядаємо, є досить кричущі просто моменти, які, наприклад, законопроект про ліквідацію окружного адміністративного суду міста Києва. Ви уявляєте, який наступ у нас іде на судову владу з боку Офісу Президента і особисто Президента, який втручається в Конституційний Суд, втручається. може собі дозволити ініціювати такі речі через своїх депутатів щодо ліквідації суду, тому що хтось комусь просто не сподобався. Буква закону вже йде на другому місці. Це перше. Неможна підтримувати цей проект постанови. Друге. Сьогодні День захисту дітей. Ви якщо хочете допомогти дітям, а де законопроекти про внесення змін до державного бюджету України щодо підняття прожиткового мінімуму дітям до 6 років, прожитковий мінімум, який розраховується дітям від 6 і більше років, де внесення змін до бюджету щодо допомоги дітям більше 40 тисяч гривень, яка зараз є, і щомісячна виплата більше 800 гривень? Це мають бути прикладні кроки, які мають бути сьогодні в порядку денному і включатися в тому числі до розгляду. Дякую за увагу.
Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, в цій постанові є проект нашої колеги Лесі Василенко, яку я хочу привітати сьогодні з днем народженням її дитини, вона тільки. якраз в День дітей. І, звичайно, так, як тут є наші проекти, ми проголосуємо за цю постанову. Дякую.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтеся до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 4690-15). Готові? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:38:06]] За-224 Процедурне рішення.
Шановні колеги, прошу. Ще раз, за пропозицією депутата Мамки я ставлю на голосування проект Постанови про внесення змін до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер проекту 4690-15). Готові підтримати шановного народного депутата? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:38:58]] За-235 Рішення прийнято. Дякую.
Дякую, шановні колеги, а особливо хотілося б подякувати колезі народному депутату за ту підтримку, яку він висловив в цій постанові. Дякую від себе і, бачите, від всього колективу Верховної Ради України. Переходимо до наступного питання порядку денного. Це проект Закону про обмеження обігу пластикових пакетів на території України (реєстраційний номер 2051-1). До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань екологічної політики та природокористування Кривошеєв Ігор Сергійович. Дякую. Переходимо до правок. Хтось буде наполягати на правках? Можемо голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про обмеження обігу пластикових пакетів на території України (реєстраційний номер 2051-1). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:40:42]] За-297 Рішення прийнято. Шановні колеги, дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про вшанування пам’яті дітей, які загинули внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України (реєстраційний номер 5343). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:41:22]] За-241 Рішення прийнято. Шановні колеги, до того, як переходити до розгляду цього питання, я пропоную вшанувати пам’ять тих дітей, які загинули під час війни на сході нашої держави. [[Хвилина мовчання]] Прошу сідати. До слова запрошується народний депутат України Мезенцева Марія Сергіївна.
Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку, українці! Ми знаємо, що діти приходять на світ для щасливого та благополучного життя, в якому точно не повинно бути місця насиллю і війні. Життя створене для того, щоб відкривати для них шляхи перемоги і можливостей. Але в першу чергу ми розуміємо, що в Україні через те, що у нас є війна з Російською Федерацією, гинуть діти. Міжнародний день безневинних дітей - жертв агресії відзначається з 1982 року, і це була ініціатива Організації Об’єднаних Націй. Вона також покликана на превенцію і захист прав дітей. Як я зазначила, через ситуацію на сході, на жаль, в Україні загинуло більше 240 невинних малолітніх дітей, більше 500 отримали поранення і травми і більше 50 пропали безвісти, їх батьки не знають, де вони зараз. Постанова передбачає вшанування цієї дати 4 червня на державному рівні жертв, безневинних жертв агресії, пам’яті дітей, які загинули внаслідок збройної агресії Російської Федерації. Існування збройного конфлікту дійсно ускладнює шлях розвитку українських дітей. Дехто втратив домівки, дехто втратив рідних, але ми повинні боротися за їх права і створювати превентивні заходи для цього. Для України цей день є ще однією можливістю привернути увагу парламенту, українського суспільства і тих, хто вбиває український дітей. Впевнена, вони понесуть відповідні покарання. Шановні колеги, прошу підтримати цю постанову. Дуже дякую, пане Голово.
До слова запрошується заступник голови Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Кравчук Євгенія Михайлівна.
Шановні колеги, на своєму засіданні 14 квітня 2021 року Комітет з питань гуманітарної та інформаційної політики розглянув проект Постанови 5343. Цим проектом пропонується на державному рівні вшановувати пам’ять дітей, які загинули внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України, щорічно 4 червня. Комітет підтримує ідею проекту постанови і рекомендує Верховній Раді прийняти її за основу і в цілому, але в наступній редакції комітету. Враховуючи той факт, що на території Донецької, Луганської та інших областей з 2014 року внаслідок збройної агресії Російської Федерації та інших дій країни-агресора проти України загинуло щонайменше 240 дітей. Незважаючи на те, що Україна, як і більшість держав світу, докладає максимум зусиль до того, щоб діти не піддавалися дискримінації, яка зокрема посилюється в умовах кризових ситуацій та під час збройних конфліктів. Враховуючи рішення Генеральної Асамблеї ООН, яка під егідою ООН заснувала Міжнародний день дітей - безневинних жертв агресії і постановила відзначати його кожного року 4 червня, Верховна Рада України постановляє: Установити в Україні День вшанування пам’яті дітей, які загинули внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України, який відзначати щороку 4 червня. Рекомендувати Кабінету Міністрів України, місцевим органам виконавчої влади та органам місцевого самоврядування розробити та затвердити плани заходів щодо вшанування на державному та місцевому рівнях пам’яті дітей, які загинули внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України. Контроль за виконанням цієї Постанови покласти на Комітет з питань гуманітарної та інформаційної політики. Ця Постанова набирає чинності з дня її прийняття. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на вступи від депутатських фракцій та груп. Поляк Владіслав Миколайович. Бакунець Павло Андрійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Переконаний, що усім вам зараз зручно сидіти в цих кріслах, в цьому світлому залі. І ви будете сперечатися і обговорювати важливі законопроекти, і думаєте, що цим ви робите величезне добро для цієї країни, для інших її всіх верств населення. Іноді це так є, але ці переживання, ці ваші обговорення, котрі ви переживаєте в цьому залі, є абсолютно мізерними, абсолютно ніщо, порівнюючи з переживаннями і думками молодої людини, дитини, котра чує свист куль, котра чує своїми вухами залп градів, розриви бойових снарядів. Це жах. Мабуть, ніхто з вас цього уявити не може. А тисячі українських дітей на сході нашої країни в цій жахливій війні з агресором відчувають це кожен день, кожен тиждень, кожен місяць, кожен рік, а багато з них, на жаль, відійшли у вічність. Напевно, немає нічого трагічнішого, аніж дитяча смерть, смерть від цинічної і жорстокої руки агресора. Тому сьогодні закликаю всіх нас разом підтримати цю постанову і вшанувати пам’ять безневинно загиблих дітей у боротьбі з агресором на сході України. Дякую.
Бужанський Максим Аркадійович.
Шановні колеги, безумовно, я буду підтримувати цю постанову, я чекаю, що кожен з вас підтримає її. Я лише хотів би нагадати ще раз, що для нас важливо життя кожної дитини, не важно, де вона живе, чи на підконтрольній нам території Донбасу, чи в ОРДЛО. Кожна дитина – це наша дитина, наша українська дитина, і це жах, що вже 7 років діти гинуть. Я вважаю, що ми повинні зробити все для того, щоб припинити війну та щоб повернути дітей додому, повернути дітей, повернути дорослих в країну, в одну велику сучасну країну, країну, яка буде країною для кожного з них. Постанову підтримую.
Слово надається народному депутату Полякову Антону Едуардовичу, депутатська група "За майбутнє". Ірина Констанкевич, будь ласка.
Констанкевич Ірина Мирославівна.
Шановні колеги, шановні народні депутати! Група "За майбутнє", звичайно, підтримує дану постанову, і ми вважаємо, що потрібно говорити про вшанування пам’яті безневинних дітей у цій страшній війні – війні третього тисячоліття. Але разом з тим група "За майбутнє" вважає, що потрібно піднімати питання і про захист дітей і не тільки 1 червня, але загалом потрібно говорити про захист дітей – ті, котрі на сході. Ми наполягаємо на тому, що постанова, яка, безперечно, звертає увагу до вшанування пам’яті цих дітей, насправді повинна була б містити і другу частину в продовження того, що ми маємо зробити для тих дітей, які зараз живуть там, навчаються і перебувають у небезпеці кожний день, як сказав наш колега, кожний час і кожну секунду. Що для цього треба зробити? Найперше, треба подбати про фізичне здоров’я дітей, подбати про соціальне здоров’я дітей, про моральне здоров’я дітей. І тому ми наполягаємо, щоб у п’ятницю на "годині Уряду", коли буде звітуватися міністерка соціальної політики, вкотре підняли питання про захист, комплексний захист, багатогранний, широкоформатний цих дітей, які перебувають зараз на сході. Отже, вшанування пам’яті – це частина проблеми, але комплексний захист – це друга частина і це наш обов’язок перед цими дітьми. Група "За майбутнє" голосує за постанову. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці Зінкевич Яні Вадимівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Геращенко Ірина Володимирівна.
Шановні колеги! Безумовно, цифра загиблих від війни дітей набагато більша, і ми навіть не знаємо точної кількості дітей, які загинули в першу чергу від мін, від обстрілів. Згадайте, як місяць тому п’ятирічний хлопчик загинув від міни на окупованій території, і російська пропаганда під егідою цієї страшної смерті намагалися просто організувати чергову провокацію на українських кордонах. Проблема взагалі дітей-жертв військового конфлікту набагато ширша. І, власне, ми маємо з вами сьогодні говорити про обов’язковість колективного позову від імені української держави проти Російської Федерації, країни-агресора, де мають бути точно зафіксовані всі прізвища і всі обставини вбитих російським агресором дітей. В цей день важливо згадати і про живих дітей, політв’язнів Кремля. І дати пояснення родинам політв’язнів, чому за два роки монобільшість блокує Закон про статус політв’язнів і виплати цим родинам. Ми прийняли таки в першому читанні цей законопроект в попередньому парламенті, і він зараз просто заблокований. Я звертаюся зараз до присутніх тут депутатів, ми маємо прийняти цей закон. Друге. Не тільки пам’ять, а відповідальність і покарання. Насправді, давайте згадаємо Данилу Дідика, якого вбили в мирному Харкові, п’ятнадцятирічну дитину під час мирного мітингу. Чи знаєте ви, що пан Зеленський вбивць віддав Російській Федерації без покарання, без вироку суду, без того, що просто їх забрали, щоби навіть ті, кого вдалося українським правоохоронним органам затримати, не понесли покарання за вбивство дітей? Так ось, такого не може бути. Вони – вбивці, мають бути названі їх імена, вони мають бути витягнуті по екстрадиції з Російської Федерації і покарані. Тому що тільки пам’ять – цього недостатньо, має бути покарання.
Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" буде голосувати за цей проект постанови, який стосується вшанування пам’яті невинно вбитих дітей завдяки розбійській агресії і російськими кулями. І, безумовно, коли ми дивимося на схід, на те, що там відбувається, в проекті постанови написано, що більше 240 дітей загинуло за час російської агресії. Я думаю, що ця цифра приблизна, вона не може бути точною. Але головна проблема сьогодні полягає не тільки в тому, щоб вшанувати тих, кого вже немає, а подумати про тих живих, які опинилися, по суті, в російському полоні. Вони опинилися в концтаборі, вони не мають майбутнього жодного, тому що там немає ні роботи, там зруйнована повністю промисловість, там діє беззаконня, і це все зробила Росія. І, безумовно, що ми як українська держава мусимо подбати про те, щоб створити максимально сприятливі умови для тих дітей, які хочуть звідти вирватися. Щоб вони могли навчатися на підконтрольній Україні території, щоб вони мали пільги для того, щоб вчитися у вищих навчальних закладах України, в українських школах і для того, щоб вони.
Павленко Юрій Олексійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! "Опозиційна платформа - За життя", наші депутати внесли законопроект, відповідний проект Постанови про заходи, спрямовані на вшанування пам’яті загиблих дітей та посилення соціального захисту таких дітей. На жаль, цей проект постанови не був розглянутий ні профільним комітетом, і сьогодні його немає в порядку денному. Так, діти страждають від війни. Але важливіше усвідомити, як саме держава допомагає їм це пережити. Бо не лише від війни страждають сьогодні діти на Донбасі. Діти страждають від сирітства, бідності, хвороб, відсутності захисту від найближчих, а також, як показала практика останніх років, від неспроможності органів влади визнати це і дати реальну допомогу дітям. Саме тому "Опозиційна платформа - За життя" вважає подібний підхід, виключно встановлення дати, цинічним. Ми вимагаємо реальної допомоги кожній дитині, яка постраждала від війни і.
Дякую. Соломія Анатоліївна Бобровська.
Соломія Бобровська, фракція "Голос". Безумовно, ми будемо підтримувати і ми є одним із співавторів даної постанови. Але, ви знаєте, коли готувалась до цього виступу, йшла до вас з комком в горлі. Бо важко уявити відчуття мами, якій присилають тіло її сина без голови, бо начебто вона на експертизі, а через 5 місяців лише вона отримує можливість його поховати. І це є реальна історія 2014 року Степана Чубаченка – футболіста, українця, жителя Краматорська. Але ще важче слухати цинічну брехню Харківської міської влади, яка говорить про те, що нам потрібні консультації, щоб назвати школу імені Данила Дідика. Шановні колеги з Харківської міської ради, влади, в.о. секретаря. голови міста! Майте совість, перестаньте бути цинічними російськими гнидами і нарешті назвіть школу імені Данила Дідика. Пане Президент, пане Аваков, це на вашій честі і на вашій совісті буде, що буде ця школа у Харкові, якщо Харків на це не здатен. Дякую.
Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про вшанування пам’яті дітей, які загинули внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України (реєстраційний номер 5343). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:58:55]] За-308 Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. По фракціях покажіть, будь ласка: "Слуга народу" – 208, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 23, "Батьківщина" – 20, "Партія "За майбутнє" – 17, "Голос" – 16, "Довіра" – 15, позафракційні – 9. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Хто буде виступати? Герасимов Артур Володимирович. Княжицький Микола Леонідович.
Шановні колеги, в цьому парламенті нашого скликання є добра традиція: перед введенням в дію кожного нового етапу Закону про мову деякі депутати реєструють проект закону про його відтермінування. Так було з освітою влітку минулого року, зі споживчими відносинами взимку, так зараз є із законопроектом 5554. Цей Закон 5554 пропонує відтермінувати на невизначений термін, так би мовити, до завершення карантину, який невідомо коли завершиться, норму, яка каже, що демонстрація всіх фільмів і серіалів як в кінотеатрах, так і на телебаченні має здійснюватися виключно державною мовою. Ця антиукраїнська норма вводиться під впливом тих виробників продукції, які є найбільшими виробниками продукції для країни-агресора, для Російської Федерації, і хочуть без перекладу заполонити український ефір телебачення і кінематографа. Ця норма насправді позбавляє роботи величезної кількості представників української кіногалузі. За рахунок залучення студій і акторів, і сотень інших творчих працівників до створення україномовного перекладу фільмів і озвучки ці люди в умовах карантину виживають. Ця норма викидає їх на вулицю. Ця норма ні для кого не була несподіванкою, тому що ми і відтермінували введення в дію цієї норми на 2 роки для того, щоб ті, хто виробляє продукт, підготувалися до цього. Між іншим, норма до кінця карантину використовувалася, коли скасовували конкурси на державні посади, коли спрощували державні закупівлі, коли знімали обмеження на зарплати чиновникам. Всі ці норми нашвидкуруч приймалися перед Новим роком в минулому році і продовжують діяти далі. Крім того, ця норма, те, що хочуть зробити зараз, шановний пане Голово, прямо суперечить Регламенту, 93 стаття Регламенту дає 30 днів комітетам, щоб зробити висновок, чи потрібно включати проект до порядку денного. В 96 статті прямо сказано: питання про включення законопроекту до порядку денного сесії розглядається Верховною Радою після ухвалення висновку головного комітету. Не було жодного засідання комітету в пряме порушення Регламенту. Антиукраїнські сили, спекулюючи, заграючи перед агресором, хочуть знову знищити український Закон про мову. Не дамо цього зробити! Тому що наша мова – це не просто слово, це не просто гуманітарна політика. Це головний наш захист від агресора. Це захист Києва, Львова, Харкова, Одеси. Не допустимо знищення Закону про мову! Дякую.
Шановні колеги, два питання про включення їх до порядку денного сесії та скорочення строків. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про. [[Шум у залі]] Законопроект реєстраційний номер 5589.
Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до додатка № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на." Без обговорення про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до додатка № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо забезпечення розширеного неонатального скринінгу в Україні (реєстраційний номер 5589). [[Шум у залі]] Шановні колеги! Ви знаєте, коли ви 17 разів ставите на голосування, не вам мені розповідати про Регламент! [[Шум у залі]] Дякую. Прошу підтримати та проголосувати. [[Шум у залі]] [[11:05:16]] За-310 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину та підготовки до першого читання та внесення альтернативних законопроектів законопроект реєстраційний номер 5589. Прошу підтримати та проголосувати. [[Шум у залі]] [[11:05:50]] За-286 За-289. Ставлю на. За-286. Вибачте. Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію до включення до порядку денного законопроект 5554. Прошу підтримати та проголосувати. [[ГОЛОСИ ІЗ ЗАЛУ. Ганьба! Ганьба! Ганьба!]] [[11:06:21]] За-204
Рішення не прийнято. 204. І заважте, на відміну від вас я не ставлю на повторне ні жодного другого, третього, п’ятнадцятого, двадцять третього. Дякую. Я нікого не зазначив. Дякую. [[Шум у залі]] Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про визначення представників Верховної Ради до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Бюро економічної безпеки України за поданням Комітету Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики (реєстраційний номер 5461). Пропонується розглянути це питання. Вибачте, 62. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:07:23]] За-239 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Гетманцев Данило Олександрович.
Шановні колеги, ми з вами проголосували законопроект, який вже став законом, підписаний Президентом, про Бюро економічної безпеки. Це одна з фундаментальних реформ, яку вимагав від нас бізнес, яку вимагала від нас громадськість, а ми з вами припинили той безлад, припинили ті зловживання, які на сьогодні здійснюються податковою міліцією, Державною фіскальною службою України та підрозділами економічними Служби безпеки України і створили єдиний орган, який би опікувався економічною безпекою України і, власне кажучи, не "кошмарив" би бізнес. Відповідно до статті 15 зазначеного закону в комітеті були проведені, робота була проведена, і ми на відкритому засіданні комітету визначили двох представників до комісії з визначення керівника БЕБ. Які це представники? Рубаненко Людмила. Це знана особа в сфері аудиту, 40 років стажу в бухгалтерії та аудиті. Це людина, яка входить до топ-25 найвпливовіших бухгалтерів України. Це дійсний член Європейської конфедерації податкових консультантів, заслужений юрист. І її подала Спілка податкових консультантів. Друга – це Шевченко Тетяна. Її подала Національна асоціації адвокатів України, і в неї є 20 років адвокатського стажу. Визначаючи цих двох осіб, ми керувалися такою логікою, БЕБ поєднує в собі дві функції чи два види знань. Перше – це знання в податковому праві і бухгалтерському обліку. І ці знання має пані Рубаненко. Друге – це кримінальний процес та кримінальне право. І цими знаннями володіє пані Шевченко Галина. З огляду на зазначене ми визначили цих осіб і пропонуємо Верховній Раді підтримати наше рішення. Дякую.
Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, народна депутатка Василевська-Смаглюк Ольга Михайлівна, фракція політичної партії "Слуга народу".
Шановні колеги, я закликаю вас підтримати підтримані нашим комітетом кандидатури, оскільки вони є дійсно такими, які обрані незалежно. Ми намагаємося зараз сформувати комісію так, щоб вона, дійсно, допомогла обрати незалежного кваліфікованого голову Бюро економічної безпеки. Ми останні, хто не подав ще кандидатури в цю комісію. Я нагадаю, що формується за поданням Кабінету Міністрів, Верховної Ради та РНБО. І для того, щоб ця комісія працювала гарно і щоб новий голова Бюро економічної безпеки встиг зайняти цю посаду до кінця цього року, бажано навіть на початку осені, ми маємо сформувати відповідну комісію. І тоді ми маємо сподівання того, що і наші міжнародні партнери, і все українське суспільство підтримає ліквідацію Державної фіскальної служби, і нарешті створення нового незалежного аналітичного органу, який буде розслідувати економічні злочини. Дякую вам. Прошу підтримати та проголосувати.
Слово надається народній депутатці Скороход Анні Костянтинівні, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Анна Скороход, 93 округ, Київщина. Шановні колеги, про який відбір взагалі ми можемо говорити, якщо було 22 кандидати, і їх навіть не запросили на засідання комітету? То який відбір, відбір певних "слуг народу" в комітеті або у фракції чи Офісу Президента? Про який відбір ми з вами говоримо? Здавалося б, дійсно, гарна ініціатива, щоб в даному органі для обрання директора були представники різних політичних впливів. Але скажіть, будь ласка, якщо людина, яка має іти в цю конкурсну комісію, має володіти високими моральними якостями і мати бездоганну ділову репутацію, як можна сказати це про тих людей, яких нам назвали, якщо пані Рубаненко доповідала російською мовою, а коли колеги просили перейти її на українську, вона цього не зробила. То в нас, ми в якій країні живемо і про які моральні цінності ми з вами говоримо? Також взагалі в мене є багато питань до цього бюро, яке створили. У нас, знаєте, взагалі є такий пунктик: ми одні органи по "обилечиванию" знищуємо і створюємо нові органи по "обилечиванию", які разом з тим будуть ще більше тиснути на бізнес, ще більше тиснути на малих і середніх підприємців. Замість того, щоб створювати нормальні умови і нормальні закони для їх розвитку, ми їх просто знищуємо. Тому логіка для мене взагалі незрозуміла: одне змінили на інше, ті самі робітники. Якщо ви не знаєте, то податкова поліція до сьогоднішнього дня "кошмарить" малих підприємців і середніх бізнесменів. Тому спочатку треба розібратися в правоохоронних органах, а не.
Колтунович Олександр Сергійович.
Прошу передати слово Мамці Григорію Миколайовичу. Дякую.
Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, шановний український народ! "Опозиційна платформа - За життя", народний депутат Мамка. Хочу зазначити, що зміни повинні бути завжди. Але, не дай Боже, жити весь час під час змін. Але народ України готовий сприймати, якщо якісні, відкриті професійні зміни будуть існувати в правоохоронних органах. На даний час БЕБ, можна його назвати БЕБУ, все інше, а можна змінити вивіску згідно нового закону, але функції і повноваження до цього часу залишились невизначеними. Немає законопроекту, який по суті в залі повинен бути розглянутий і наділений повноваженнями. На даний час закон є про створення нового органу. Зверніть увагу, новий з старими функціями, а повноважень по новому немає. Баталії з приводу того, що давайте запустимо комісію, ну, давайте запустимо. А можна відповідальність комісії і членам комісії за обрання неякісного керівника, наприклад? Цього немає. Спеціалістів, які не показали й дня роботи в реформуванні чи в створенні нових органів, нам пропонують на даний час проголосувати. Необхідно все-таки звертатися більше до кваліфікованих спеціалістів, фахівців, які можуть не тільки на теорії, а й на практиці доказати ті дії, які вони вже робили і застосувати практичний досвід, тоді це буде вірно. А на даний час ми не побачили в осіб, які представляли цей законопроект і кандидатів, які сказали, що вовни дуже поважні, аж заслужені, але "хороший парень" – це просто не професія. Ми не будемо підтримувати ці ініціативи. Дякую.
Кубів Степан Іванович.
Прошу надати слово Ніні Петрівні Южаніній, пане Голово. Дякую.
Южаніна Ніна Петрівна.
Шановні колеги, на жаль і насправді, створення БЕБ від самого початку пішло без особливого розуміння. Наголошую на цьому вчергове, бо вже пройшло чотири місяці після прийняття закону, через два місяці орган має запрацювати. Трошки пізніше ви дізнаєтеся, що і в якому стані знаходиться в цій справі. А ось список відбору представників Верховної Ради до складу Комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Бюро економічної безпеки. Тут на самому початку було декілька претендентів народних депутатів від фракції "Слуга народу", і якраз вони висувалися громадськими організаціями. Тобто громадські організації особливо не вдавалися в подробиці, до кого звернулася монобільшість, того і включили в цей список, і хто буде їм зручним, той, звісно, буде проходити до членів конкурсної комісії. Хоча це породжує якраз формалізм від самого початку, і це і є байдужістю професійних об’єднань. Ось вам приклад конкурсної комісії, про який вчора писали, на зайняття посади керівника САП, приклад фейковості проведення конкурсів. І це той випадок чи ті вже випадки, після чого зневіра до професійного і прозорого відбору поглинає все суспільство. Ви ж говорили, що ви інші. Це ще хтось вірить цим безпринципним обіцяльникам, хто вірить ще в це? Тому, якщо говорити про кандидатів, то абсолютно не було тут жодного представленого представника, щоб дискутували між собою, представляли точку зору, щоб вони розуміли, чим буде займатися орган Бюро економічної безпеки і хто має його очолювати. Ні в якому разі за цих кандидатів голосувати не можна.
Железняк Ярослав Іванович – з мотивів. Після цього Шахов, після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали.
Шановні колеги, я не буду виступати по кандидатам, їх відібрала влада, нехай голосують за них, але я хочу про принцип. Ми створюємо Бюро економічної безпеки, за яке я щиро проголосував і підтримав. Для того, щоб вона забрала функції СБУ, функції прокуратури, функції Міністерства внутрішніх справ і, так, функції податкової міліції. І те, що зараз робить Кабінет Міністрів, коли, порушуючи закон, підпорядковує БЕБ не Кабінету Міністрів, як ми прийняли в законі, а Міністерству фінансів, це погано. Те, коли у нас очільник податкової міліції заявляє, що він хоче очолити цей орган і коли Європейська Бізнес Асоціація, вже сьогодні вийшло, що це не можна допустити, тому що ви обіцяли новий орган, це погано. Саме тому я закликаю в першу чергу депутатів від влади тиснути на Кабінет Міністрів для того, щоб вони справді зробили реформу, а не чергову профанацію, за яку нам буде з вами соромно. Дякую.
Дякую. Шахов Сергій Володимирович.
Шановні колеги, безумовно, депутатська група "Довіра" голосувала за всі антикорупційні органи, ми з того ще скликання працюємо в парламенті, голосували за Бюро економічної безпеки. Але повинна бути всюди прозорість, чистота, відповідальність. Сьогодні, якщо ми на такому рівні можемо приймати чи ні, скажіть, будь ласка, в ОТГ Марківська Луганської області тиснуть на депутата місцевої ради від партії "Наш край" "слуги народу", щоб жінка-переселенка не могла влаштуватися працювати в технікумі аграрному, уявіть собі. А ми говоримо сьогодні за БЕБ. Яка прозорість може бути, що голова військово-цивільної адміністрації мало того, що вбив людей, спалив Луганську область, ще й тисне і забирає всі посади в переселенців? Хто за це буде відповідати? Взагалі в цій державі, то будуть нести відповідальність чи ні? Зверніть на це увагу, Марківська ОТГ, депутат від "Нашого краю", жінка-переселенка. Дякую. Сергій Шахов, група "Довіра".
Переходимо до голосування. Займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Готові? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Бюро економічної безпеки України за поданням Комітету Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики (реєстраційний номер 5462). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:21:14]] За-242 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про визначення представника Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Бюро економічної безпеки України за поданням Комітету Верховної Ради України з питань правоохоронної діяльності (реєстраційний номер 5494). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:21:55]] За-238 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирський Денис Анатолійович.
Доброго дня, шановні колеги! Вашій увазі пропонується проект Постанови про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії на зайняття посади Директора Бюро економічної безпеки. Ми щойно проголосували за двох представників від комітету наших колег і одного представника згідно закону делегував Комітет з питань правоохоронної діяльності. 12 травня 2021 року комітет провів спеціальне засідання, відкрите засідання, де розглянув, власне, кого з представників делегувати. І комітетом було ухвалено рішення рекомендувати Верховній Раді включити до складу цієї комісії представника громадської організації "Волонтерський рух "Спільна мета" Ушакова Олексія Олександровича. Всі матеріали щодо нього у вас є. Дякую за увагу.
Необхідне обговорення? Да? Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, по фракціях. Піпа Наталя Романівна.
Осадчук Андрій.
Осадчук Андрій Петрович.
Шановні колеги, пане спікер, ми створювали БЕБ для того, щоб припинити "кошмарення" бізнесу правоохоронцями. Це було зрозуміло, що далі так жити неможливо, і ми ніколи не розбудуємо економіку і бізнес в цій країні, якщо залишимо все як є. Зараз БЕБ створений, але він створений тільки на папері, ми проголосували за цей закон, нам треба створити конкурсну комісію, і від неї залежить взагалі станеться цей орган, як ми його задумували, чи ні. Стаття 15 закону чітко визначає вимоги до члена конкурсної комісії. Це має бути особа, яка має бездоганну ділову репутацію, високі професійні моральні якості, зрозуміло, що це має бути людина, яку знають в якійсь індустрії, яка знову ж таки хоч якось відома. Сталося так, що Комітет правоохоронної діяльності пропонує залу Верховної Ради в якості такої людини майора міліції, який був звільнений за скороченням посад з Одеської міліції, де дослужився до старшого оперуповноваженого, але виявився непотрібним системі, який рік був безробітним. Тільки в лютому цього року він знявся з центру зайнятості міста Одеси і нібито зараз займається адвокатською діяльністю. Його досвід в конкурсних комісіях полягав в тому, що, як він сказав на комітеті, він один раз проходив атестацію. Друзі мої, це те, як не треба робити реформи, це те, як ми можемо "кошмарити" вже не бізнес, а "кошмарити" БЕБ ще до його створення. Це абсолютно неприйнятно. Тому фракція "Голос" буде категорично голосувати проти. Закликаємо вас так само не позоритись і оголосити черговий добір, і шукати кращу кандидатуру. Дякую.
Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". "Батьківщина" не буде підтримувати цей проект постанови, і я хочу пояснити чому. Ось дивіться, мова іде про конкурс на зайняття надзвичайно важливої посади Директора новоствореного органу Бюро економічної безпеки. Це орган, який мусить розслідувати всі кримінальні справи у сфері економіки і щоб всі повноваження були у одного органу. Як формується конкурсна комісія? Це повна профанація. Три представники від РНБО (читай – від Президента), три представники від Кабінету Міністрів (читай – від Президента) і три представники від Верховної Ради. Але не від фракцій, а від комітетів. Хто має більшість в усіх комітетах і в парламенті? Одна партія "Слуга народу". Жодного представника від опозиції в конкурсній комісії на зайняття цієї посади не буде. 9 із 9 – представники однієї партії. Я вважаю, що це є повна профанація, і мені здається, що цей конкурс буде абсолютно зрозумілий і спрогнозований з першої хвилини. А тепер давайте подивимося на представника, якого нам зараз пропонують. Ви його не знаєте так само, як і ми його ніхто не знаємо, але він представляє рух, який називається, Ушаков – прізвище, представляє рух, який називається "Спільна мета". По італійськи так і читай: "Коза Ностра". Тобто від "Коза Ностра" ми тепер будемо обирати представника, про якого ніхто не знає, що це за людина. Тому я вважаю, що ми повинні дійсно підійти абсолютно по-інакшому до формування таких конкурсних комісій, де представники опозиції мусять мати свій голос для того, щоб контролювати, для того, щоб дивитися, як цей конкурс проходить і для того, щоб директор, якого будуть обирати, щоб він дійсно відповідав усім критеріям і боровся реально із злочинністю, а не з опозицією, і не переслідував за політичними переконаннями. Дякую.
Кубів Степан Іванович. Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, шановні українці! На жаль, дуже багато депутатів, виступаючи тут з трибуни, не усвідомлюють, що створюється такий собі фейковий орган. І ніхто до сих пір ще не відчув і не побачив, прочитавши норми закону, що він настільки рамочний, що все, про що ви говорите, про ризик-орієнтовані підходи в роботі, про інші способи, чим тиск на бізнес, – нічого цього не буде. Будь ласка, не задурюйте себе і мізки не замусорюйте всім громадянам України. Тому що ви абсолютно неправильні навіть роздуми зараз доносите до них. Щодо створення цього органу. Ви розумієте, що члени конкурсної комісії мають розуміти роботу правоохоронної системи. Це новий правоохоронний орган. Які вони можуть питання задавати майбутньому директору? Я вже почула: щоб він мав бездоганну репутацію. Вибачте, однієї бездоганної репутації для директора такого органу абсолютно недостатньо. Тут має бути працівник з досвідом, з високим розуміння того, як нам імплементувати в українське законодавство європейську модель проведення і оперативно-розшукової діяльності, і слідчих дій, які базувалися б на ризик-орієнтованому підході. Це абсолютно нова система роботи всієї правоохоронної системи. До речі, вона дуже важко імплементується навіть в Національній поліції, де працюють дуже досвідчені працівники. Ми знаємо, що в цей орган буде передана вся та кількість справ, непотрібних нікому, важких справ, які знаходяться в Державній фіскальній службі. Цей орган не може запрацювати апріорі якісно і не може виконати те, завдання, яке ми ставили перед собою, – позбавлення тиску на бізнес. Тиск на бізнес буде продовжуватися, бо ви не визначили навіть підслідність цього органу, ви не зробили так, щоб він був єдиний орган по боротьбі з економічними злочинами. Тому немає чого очікувати.
Арешонков Володимир Юрійович.
Володимир Арешонков, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, поважаючи один одного, розумію рівень і інтелекту, і досвіду моїх колег, але не дуже розумію, коли конкретне, доволі, скажемо, сконцентроване питання ми розглядаємо в площині глобального, великого якогось проекту. Я пам’ятаю ті дискусії, які були на моменті, коли ми обговорювали питання взагалі про створення такого органу правоохоронного. Коли ми говорили про те, на яких принципах він буде працювати, положення про структуру, штатний розпис, посадові якісь обов’язки, там зрозуміла глибока дискусія. Скажіть, уже відбувся факт – створено те, про що ми говорили. Тепер потрібно пройти заключний етап цей – якісно відібрати керівника. І сьогодні ми ведемо мову виключно про представників, яких рекомендує Верховна Рада до складу конкурсної комісії. Зрозуміло, знову ж таки кожен представник політичної групи і фракції буде, пропонуючи якусь свою кандидатуру, вважати, що інші мають якісь недоліки, і це безкінечна дискусія. Тому, мені здається, тут треба все ж таки виходити з позиції, яку проявили колеги з профільних комітетів. Наш Комітет з правоохоронної діяльності визначився шляхом голосування, і ми сьогодні рекомендуємо ту кандидатуру, яка зараз виноситься. Так, вона не є досконалою, це правда. Але це рішення комітету. І тому зараз зал має його або підтримати, або визначитись з іншою процедурою. Але, тим не менш, це питання потрібно вирішувати. Бюро економічної безпеки повинно працювати. Дякую.
Ви хочете, так? Я бачу, Скороход, Шуфрич. Шуфрич Нестор Іванович. Після цього Скороход Анна Костянтинівна. Після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, наша фракція не буде підтримувати проект відповідної постанови, цей законопроект 5494. Вважаємо, що принцип прозорості порушено. Сьогодні абсолютно не погоджуюсь зі своїми колегами, які вже виступали, що, на жаль, замість того, щоб передбачити прозорість під час обрання органу, який фактично буде контролювати діяльність органу, який буде займатись економічною безпекою, ми можемо створити орган, який буде переслідувати опозицію. Тому що, коли влада призначає контролюючий орган відносно себе, то це викликає занепокоєння, що з-під контролю втече сама влада, і розкрадати будуть представники влади. Тому ми категорично проти. Вимагаємо прозорості під час розгляду цього питання. Дякую.
Скороход Анна Костянтинівна.
Тут багато колег говорили про те, як багато реформ відбувається в Україні. Так от, все, що відбувається в Україні зараз – це тяп-ляп, а зверху бантик. От такі у нас реформи. Тому і маємо ті наслідки, які ми маємо. Ви знаєте, я не розумію. Якщо ми так хочемо. вже створили Бюро економічної безпеки, давайте просто назвемо "Імені Офісу Президента". Призначить туди Офіс Президента ту людину, яку хоче. І ми не будемо з вами переживати все це "циркове представлення" незрозуміло для кого і для чого. Ми за дану постанову голосувати не будемо. І замість того, щоб "кошмарить" новим органом бізнес, будь ласка, подумайте по дійсні реформи і про дійсно важливі законопроекти, які допоможуть розвиватися бізнесу в Україні, зроблять нормальний інвестиційний клімат і залучать інвесторів в українську економіку. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про визначення представника Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Бюро економічної безпеки України за поданням Комітету Верховної Ради України з питань правоохоронної діяльності (реєстраційний номер 5494). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:35:40]] За-192 Рішення не прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до розділу II "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до Митного кодексу України та Закону України "Про розвиток літакобудівної промисловості" щодо підтримки літакобудівної галузі" щодо продовження надання українським авіакомпаніям перехідного періоду для переходу на використання літаків вітчизняного виробництва. Це друге читання. Хтось наполягає на правках? Южаніна, 2 хвилини замість правок. І переходимо до голосування. Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, коли ми з вами приймали в першому читанні цей проект закону, ми дуже переймалися, чи взагалі є у нас в Україні хоча б якась програма підтримки нашого літакобудування. Готуючись до другого читання, я знайшла таке Розпорядження Кабінету Міністрів 1412 від 11.11.2020 року. Це схвалення Концепції державної цільової науково-технічної програми розвитку авіаційної промисловості на 10 років. Так от саме вони там і описали, і порахували, що для її реалізації необхідно як можна більше грошей виділити саме на цю сферу, особливо в перші 10 років розвитку. І сценарій прорахували такий, якщо виділяти 1 мільярд гривень в рік, це не стимулюватиме розвитку, що призведе все рівно до занепаду даної галузі. Базовий варіант – 2 мільярди в рік. Про це вони сказали, але це, як виявилося, на засіданні комітету я підняла це питання, тому що відповідно до цієї постанови я і подала три поправки для того, щоб в державному бюджеті передбачили ці кошти для розвитку літакобудування. На жаль, виявилося, що це документ ненаповнений грошима і тому такої можливості абсолютно немає зараз спланувати і на цей рік, і навіть зобов’язати на майбутній рік, тому що розпорядник не претендує на ці кошти. Я дякую членам комітету, які погодилися, щоб ми зробили спільну поправку 8, яка все-таки зобов’яже Кабінет Міністрів під час складання проекту Державного бюджету на 22-й рік передбачити фінансування з державного бюджету Державної цільової науково-технічної програми розвитку авіаційної промисловості необхідних для відновлення повномасштабного серійного виробництва цивільних літаків в Україні. Тому мені здається, що це перший крок, і вже відповідно до цієї норми ми можемо потім.
Дякую. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до розділу II "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до Митного кодексу України та Закону України "Про розвиток літакобудівної промисловості" щодо підтримки літакобудівної галузі" щодо продовження надання українським авіакомпаніям перехідного періоду для переходу на використання літаків вітчизняного виробництва (реєстраційний номер 5301). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:39:26]] За-292 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо врегулювання окремих питань процедур банкрутства на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби COVID-19 (реєстраційний номер 4220). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:40:08]] За-252 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра юстиції Коломієць Валерія Рудольфівна.
Дуже дякую, шановні колеги народні депутати. Сьогодні маю честь представити вам законопроект Президента України Володимира Зеленського, який має на меті надати додаткових компенсаторних заходів для проведення процедур банкрутства під час, власне, карантину. Насправді кілька змін пропонується Президентом. Які саме, я вам зараз коротко розкажу. По-перше, це пропонується уточнити, яким, власне, чином будуть відбуватися збори кредиторів і опитування шляхом відеоконференції. Зокрема, ми передбачаємо, що буде, власне ідентифікація за ЕЦП відбуватися. Далі пропонується вдосконалити уточнення умов та характеру відповідальності арбітражного керуючого, оскільки, власне, пропонує Президент уточнити, що звільняється арбітражний керуючий виключно від дисциплінарної відповідальності. Також передбачено саме підстави продовження деяких строків, а саме, що вони будуть продовжені виключно судом і за клопотанням когось з учасників. Також процедура звернення із заявою про відкриття справи про банкрутство і здійснення провадження про банкрутство шляхом скасування мораторію на відкриття проваджень у справах про банкрутство боржників юридичних осіб. Чому це важливо? По-перше, діючий зараз механізм, який встановлює цей мораторій, суперечить статті 58 Конституції України. Так само він не заснований на суспільній необхідності, оскільки самих процедур банкрутства за час карантину не побільшало навіть поки мораторій не діяв. Другий момент. Заборона на відкриття справ про банкрутство у боржника порушує права кредитора, оскільки, власне, якраз борг, він збільшується, а при тому людина не може повернути належні йому кошти. І так само саме скасування мораторію відповідає принципам, які задекларовані Комітетом Міністрів Ради Європи, який неодноразово відмічав, що мораторій – це тимчасовий захід виключно. І якщо він не виправданий, а вже виконав свої основні цілі, він має бути скасований. Дякую. Тому прошу підтримати наш законопроект. Президентський законопроект, перепрошую.
Дякую. Дякую, Валерія Рудольфівна. Слово надається як співдоповідачу голові підкомітету Комітету з питань економічного розвитку Олексію Васильовичу Мовчану, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, Комітет з питань економічного розвитку на своєму засіданні 3 березня 2021 року у форматі відеоконференції розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо врегулювання окремих питань процедур банкрутства на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби COVID-19 (реєстраційний номер 4220), поданий Президентом України. Проектом закону передбачається внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства та Закону України "Про внесення зміни до Кодексу України з процедур банкрутства щодо недопущення зловживань у сфері банкрутства на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби COVID-19". Головне науково-експертне управління у своєму висновку від 22 жовтня 2020 року висловлює зауваження щодо поданого законопроекту. Комітет з питань бюджету у своєму висновку від 18 листопада 2020 року зазначає, що законопроект не матиме прямого впливу на показники бюджету. У разі прийняття відповідного закону він може набрати чинності згідно із законодавством. За результатами обговорення народні депутати України, члени комітету, прийняли рішення внести проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо врегулювання окремих питань процедур банкрутства на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби COVID-19, 4220, на розгляд Верховної Ради України та рекомендувати за результатами розгляду в першому читанні прийняти його за основу. Беручи до уваги висновок Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради щодо усунення деяких неузгодженостей та врахування висловлених зауважень і пропозицій до законопроекту, комітет ухвалив рішення звернутись до Голови Верховної Ради України з пропозицією оголосити відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України, під час розгляду даного законопроекту на пленарному засіданні про необхідність внесення пропозицій і поправок щодо виправлень, уточнень і.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Є необхідність? Прошу записатися: два - за, два – проти, тоді. Слово надається народному депутату України Заремському Максиму Валентиновичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Тарасу Тарасенку.
Тарас Тарасенко, будь ласка.
Вітаю, колеги! Я вітаю прийняття даного закону, фактично, ми давно повинні були його проголосувати, оскільки протягом всього часу дії мораторію, який був прийнятий попереднім законом, у нас обмежений доступ кредиторів до порушення проваджень у справі про банкрутство. Ми повинні не забувати, що банкрутство є одною складовою економічного розвиту держави і змушує відповідальніше відноситись до ведення своєї економічної діяльності. Наразі даним законопроектом однозначно продовжується позитивна тенденція, яка була прийнята нашою Верховною Радою, а саме зняття мораторіїв. Ми вже зняли мораторій по валютним позичальникам, наразі будемо знімати мораторії, які виникли в результаті ковідної ситуації. Отже, попереду у нас ще багато мораторіїв, 14 мораторіїв, але я думаю, що ми напрацюємо також карту для того, щоб всім разом зняти будь-які обмеження економічної діяльності в нашій державі і щоб бізнес вільно розвивався. Також цим законопроектом вводяться основні положення щодо здійснення і проведення зборів кредиторів, комітету кредиторів, в електронній формі. Це також елемент діджиталізації, який є важливим для нас як для держави, яка стала на ці рейки діджиталізації. Отже, ми повинні розвивати всі сфери, і банкрутство не може бути обмеженим. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Піпі Наталії Романівні, фракція політичної партії "Голос".
Рущишин Ярослав, будь ласка.
Ярослав Рущишин, будь ласка.
Дякую. Враховуючи те, що карантинні заходи продовжуються, є необхідність у додаткових компенсаторних механізмах для забезпечення проваджень у справах про банкрутство. Законопроектом відновлюється можливість відкриття проваджень у справах про банкрутство боржників юридичних осіб за заявою кредиторів із вимогами до боржника, що виникли з 12 березня 2020 року. Але слід зауважити, і ми маємо надію, що це буде виправлено до другого читання, і це залежатиме від того, як ми голосуватимемо, наше голосування залежатиме саме від цього, що варто передбачити у законопроекті реальну можливість підтвердження особи для учасника зборів комітету кредиторів, який не має ЕЦП, з метою уникнення ризику рейдерства у майбутньому. Просимо звернути на це увагу, голосуємо "за". Дякую.
Слово надається народному депутату Колтуновичу Олександру Сергійовичу, фракція "Опозиційна платформа - За життя".
Дякую, вельмишановний Руслан Олексійович. Шановні колеги, наша фракція "Опозиційна платформа - За життя", безумовно, підтримає цей крок, який покращить стан справ для окремих суб’єктів і юридичних осіб в Україні. Однак, користуючись нагодою і зважаючи на те, що є представник Кабінет Міністрів України чи профільного Міністерства економіки, я хотів би нагадати і акцентувати вашу увагу, що ми потребуємо не законодавство щоб до банкротства, а законодавство щодо стимулювання, комплексного стимулювання національної економіки, модернізації всіх сфер життєдіяльності країни, не просто макроекономічної стабільності, а стрімкого економічного зростання, випереджаючого економічного розвитку. Чому я про це говорю? Тому що навіть, якщо ми візьмемо падіння ВВП у минулому році на 4 відсотки, за усіма прогнозами ми в цьому році отримаємо максимум до трьох відсотків зростання. Тобто темпи відновлення національної економіки вони навіть не переводять нас на 2020-й, 2019 рік. Перше. Другий момент. Кроки нинішньої влади призводять до того, що зовнішня політика, так звана зовнішня політика щодо окремих сусідських країн, вона призводить до того, що ми втрачаємо ринки збуту. Втрачаючи ринки збуту, ми втрачаємо експорт, ми втрачаємо вітчизняне промислове виробництво, ми втрачаємо робочі місця, у нас заборгованість по виплаті заробітної плати зростає, вона уже 3,6 мільярда гривень. З іншого боку, ви також не даєте економіці України розвиватися у внутрішньому споживчому ринку, тому що, піднімаючи ціну на газ, ви вимиваєте кошти з внутрішнього споживчого ринку, для населення зменшується виробництво товарів і послуг всередині країни, зменшується база оподаткування і так далі. Тобто фундаментальна економічна і макроекономічна монетарна політика вона суперечить економічним законам і здоровому глузду. Повторюся, можна підтримати Закон про банкрутство, але не треба їх доводити ці підприємства до цього своєю економічною політикою. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, зараз ще один виступ і після цього ми будемо голосувати, тому попрошу. Ще буде два виступи, добре. Попрошу все рівно запросити народних депутатів до зали. Я надаю слово народному депутату Таруті Сергію Олексійовичу. Будь ласка.
Тарута, фракція "Батьківщина". Шановні депутати! Я хочу трошки уваги, щоб ви почули про що цей закон. Ми рік тому назад прийняли пакет антикризових законів, направлених на поліпшення життя українців і поліпшення бізнесу. Президент два місяці розглядав його і підписав. Зараз річ йде про те, що на прохання Міністерства юстиції, яке лобіює, на жаль, не бізнес, а лобіює керуючих. управляючих банкрутством. І тому це направлено на те, щоб сьогодні забути про пандемію, забути про бізнес і створити умови для бізнесу, який сьогодні виживає, створити умови для того, щоб почалося постійне банкрутство. У мене велика увага, почуйте бізнес, цей закон сьогодні недоречний. Ми прийняли рік тому назад правильний закон, що поки є антикризові обмеження, поки є обмеження, зв’язані з пандемією, ми не можемо відкривати процедури банкрутства, нам треба допомагати бізнесу. І якраз Закон 3322, який прийняли рік тому назад, він направлений на те, щоб після обмежених заходів відносно пандемії через 90 днів ми убирали обмеження. Сьогодні поки ми маємо обмеження, ми не можемо цей закон приймати, тому що партія "Батьківщина" буде голосувати категорично проти. І я хочу все ж таки депутатів всіх закликати до того, щоб вони не приймали цей закон. Дякую.
Дякую. У нас ще три буде виступи по одній хвилині. Прошу, Степна Іванович Кубів, фракція "Європейська солідарність". Я бачу, я бачу. І ще хтось піднімав руку.
Шановний пане головуючий, шановні колеги! Ви знаєте, у нас сьогодні є об’єктивна реальність щодо реального життя і майбутнього. Ми живемо в період пандемії, COVID, процеси в країні на даний момент не є простими. Разом з тим, законопроект і законодавчі ініціативи пропонують унормувати порядок проведення зборів кредиторів в режимі відеоконференцій і шляхом опитувань. Ми говоримо про унормування порядку проведення зборів кредиторів, ми говоримо про процедуру підтвердження особи і повноважень. Друге. Ми говоримо в законопроекті і уточнюємо питання відповідальності арбітражного керуючого. Разом з тим, незрозумілою є позиція стосовно відповідальності арбітражного керуючого, оскільки він в чинній редакції звільняється від відповідальності за невчинення відповідних дій. Але є перше, друге читання, і фракція "Європейська солідарність" підтримує даний законопроект. Дякую.
Дякую, Степан Іванович. Будь ласка, Антон Едуардович Поляков. І після цього ще Шахов, і переходимо до голосування.
Шановні колеги, дуже дивно чути від представника провладної фракції "слуг народу", що підприємці мають відповідальніше ставитися до своєї економічної діяльності. Я також хочу сказати, що ви маєте відповідальніше ставитися до своєї передвиборчої програми, в якій ви в умовах ведення бізнесу обіцяли: на законодавчому рівні гарантуємо незмінність чинних умов оподаткування для суб’єктів малого підприємництва, фізичних осіб. І цю обіцянку ви провалили одразу ж в першому місяці своєї каденції. Давайте будемо займатися реальними проблемами підприємництва, а не тільки тим, як вони мають банкрутіти. Чому у нас з 2 мільйонів підприємців тільки 100 тисяч отримали допомогу по 8 тисяч гривень? Чому кредити, обіцяні 5-7-9 Президентом та фракцією "слуг", отримали лише 17 тисяч підприємців з 2 мільйонів? Ви не задавались цим питанням? Яка це підтримка малого та середнього бізнесу у нас в Україні? Дякую за увагу.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, спочатку лікар ставить діагноз, а потім лікує. А у нас "лікарі" в Кабміні, які спочатку здирають десять шкір з підприємців, ставлять найгірший, найбільший тариф за електроенергію для Донбасу, не вирішуючи питання для підприємців, там банкрутують. Ставлять транзит газу для всього населення, малий, середній, великий бізнес повністю вбиваючи, і також людей, які сьогодні живуть за гранню бідності, за чертою бідності. Скажіть, будь ласка, коли буде стимуляція як в Європі, як в Азії? Коли буде стимулювання малого, середнього, великого бізнесу від держави, як у всьому світі під час пандемії? Економічна криза сьогодні йде, наближається. Давайте сьогодні влада до кінця вже доб’є весь бізнес і будемо сировим придатком. Прийдуть і заберуть все, що можливо буде забрати. Давайте будемо давати знову на "прихватизацію" всі підприємства. Шановні колеги, схаменіться. Подивіться на малий, середній бізнес та допоможіть їм.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування, запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання, згідно із частиною першою статті 116 Регламенту Верховної Ради України, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо врегулювання окремих питань процедур банкрутства на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби COVID-19 (реєстраційний номер 4220). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:57:42]] За-314 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, оголошується перерва до 12:30.
Запросіть, будь ласка, народних депутатів України до зали. Переходимо до розгляду наступного питання. Нам необхідно прийняти рішення про розгляд питання за скороченою процедурою. Будь ласка. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства (реєстраційний номер 4409) Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд за скороченою процедурою проекту Закону про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства (реєстраційний номер 4409) Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:33:25]] За-182 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра юстиції Коломієць Валерія Рудольфівна.
Дуже дякую. Шановні народні депутати, представляю вам ініціативу Міністерства юстиції, якою, власне, ми вносимо ряд технічних змін до діючого Кодексу з процедур банкрутства. Що мається на увазі? Фактично за більше як рік роботи ми побачили, що дійсно в кодексі є технічні неточності. Більше того, якраз Міністерство юстиції під час розробки підзаконних нормативно-правових актів так само побачили, що є певні недоліки, які треба виправити. Тому ми на базі робочої групи з питань банкрутства, яка утворена при Міністерстві юстиції, (так само до неї залучені стейкхолдери – це суд, науковці, арбітражні керуючі, народні депутати, інші практики) якраз розробили і подали законопроект, яким вносимо ці зміни. Що мається на увазі, власне, під технічними неточностями. Наприклад, ми банально вводимо такі терміни, як, наприклад, "конфлікт інтересів" заміняється терміном "реальний та потенційний конфлікт інтересів". Тобто ми фактично просто підганяємо норми кодексу до діючого законодавства. Ми, наприклад, заміняємо слово "боржник" замість "банкрута". Тобто знову ж таки вводимо технічні якісь моменти. Окрім того, ми якраз з тими технічними моментами розблоковуємо, до прикладу, "транскордонне банкрутство". Оскільки на сьогоднішній момент саме через те, як сформовано в діючому кодексі норму, не можемо ми застосовувати цей інститут. Ми фактично, знову ж таки, скасовуючи певні норми, вводимо і будемо в подальшому вже застосовувати якраз "транскордонне банкрутство". Тому я прошу підтримати. Оскільки це дійсно носить доволі технічний характер. А решта пропозицій слушних, які було висловлено на комітеті профільному, я впевнена, що знову ж таки з колегами з комітету ми доопрацюємо. Дякую.
Дякую. Слово надається голові підкомітету Комітету з питань економічного розвитку Мовчану Олексію Васильовичу.
Шановні народні депутати, Комітет з питань економічного розвитку на своєму засіданні 3 березня 2021 року у форматі відео-конференції розглянув проект Закону про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства (№ 4409 вiд 20 листопада 2020 року), поданий Кабінетом Міністрів України. Метою і завданням проекту закону є усунення технічних неузгодженостей та недоліків, врегулювання суперечливих питань та узгодження деяких положень кодексу між собою. Головне науково-експертне управління у своєму висновку від 8 лютого 2021 року висловлює зауваження до зазначеного законопроекту. Комітет з питань бюджету у своєму висновку від 17 лютого 2021 року зазначає, що законопроект не матиме прямого впливу на показники бюджету. У разі прийняття відповідного закону він може набирати чинності у термін, визначений автором законопроекту. За результатами обговорення народні депутати України, члени Комітету економічного розвитку, прийняли рішення внести проект Закону України про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства (реєстраційний номер 4409) на розгляд Верховної Ради України та рекомендувати за розглядом у першому читанні прийняти його за основу. Беручи до уваги висновок Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України щодо усунення деяких неузгодженостей та врахування висловлених зауважень і пропозицій до законопроекту, комітет ухвалив рішення звернутися до Голови Верховної Ради України з пропозицією оголосити відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України під час розгляду даного законопроекту на пленарному засіданні про необхідність внесення пропозицій і поправок щодо виправлення уточнень, усунення помилок та суперечностей в тексті законопроекту 4409, інших структурних частин зазначеного законопроекту та інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання законопроекту. Просимо підтримати.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Звісно. Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату України Саврасову Максиму Віталійовичу.
Прошу передати слово Кубіву Степану Івановичу.
Степан Іванович Кубів, будь ласка.
Шановний Руслане Олексійовичу, шановні колеги, незважаючи на те, що Мін’юст говорив і провів велику роботу робочої групи на чолі Міністерства юстиції в цілому щодо вдосконалення змісту Кодексу з процедур банкрутства, найпринциповішою позицією, яка ми обговорювали на фракції, і сьогодні хочу запропонувати три кроки. Перший. Те, що нова автоматизована система, розробку і запровадження якої пропонує Мін’юст, на що будуть використані кошти донорів, стала не просто ще однією системою, її можна знайти як частину великої єдиної правильної системи. Для цього потрібно подумати над інтеграцією обсягу необхідних відомостей з уже існуючих систем, зокрема, на що і звернуло увагу ГНЕУ. Ми говоримо про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему, електронну торгову систему, яка використовується з продажу майна з питань банкрутства. Друге. Не менш важливим є питання про чіткість підходу щодо державних підприємств чи господарських товариств з мажоритарним пакетом держави. Немає чітких критеріїв, чи це є банкрутство, чи це є приватизація. І третя позиція. Що передача майна збанкрутілої юридичної особи територіальній громаді є дуже сумнівна норма, яка аж ніяк не захищає права кредиторів, на що я і звертав увагу на засіданні комітету. Але, разом з тим, ми, проговоривши питання на фракції "Європейська солідарність", ми підтримуємо в першому читанні законопроект. Прошу звернути Міністерство юстиції між першим і другим читанням про ці застереження і зауваження, які подало ГНЕУ і я у своєму виступі. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Євгену Вадимовичу Брагару, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Тарасу Тарасенку.
Тарас Тарасенко, будь ласка.
Колеги, доброго дня! Я також закликаю всіх підтримати даний законопроект, тому що робоча група щодо реформування процедур банкрутства працювала над ним фактично більше 8 місяців. Це був повністю відкритий процес і навіть після внесення його Кабінетом Міністрів до Верховної Ради України наразі продовжувались дискусії щодо його удосконалення. Тобто робочою групою, яка створена при Міністерстві юстиції України, вже наразі фактично враховані ті заперечення Головного експертного управління. І наразі ми будемо однозначно подавати відповідні правки для того, щоб даний законопроект був, повністю відображав логіку процедур банкрутства і стимулював розвиток економічної ситуації в Україні. До колег, які критикували сферу банкрутства, що довели до банкрутства багато підприємств, хочу зазначити, що більшість державних підприємств станом на 2019 рік вже перебували в процедурі банкрутства. І вони не банкрутіли тільки виключно із-за мораторію. Щодо відповідального ставлення бізнесу до своєї діяльності, я тільки підтримаю цю думку, що бізнес повинен відповідально відноситись до своєї економіки і відповідно платити прибутки, податки в державний бюджет. Якщо цього не відбувається, то відповідно такий бізнес банкрутує. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Юрчишину Ярославу Романовичу, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово Рущишину.
Рущишин, будь ласка, народний депутат.
Дякую. Шановні колеги, ми ж вважаємо, що цей законопроект якраз недостойний для прийняття в першому читанні і саме з таких причин. Він потребує суттєвого доопрацювання. Норма, яка вказує на те, що виявлене майно після закриття провадження у справі про банкрутство юридичної особи приватного права переходить у власність територіальної громади, яка не має безпосереднього відношення до засновників такої юридичної особи, суперечить принципу юридичної визначеності. Вона не узгоджується зі статтею 13 Конституції України, якою передбачена рівність усіх суб’єктів права перед законом. Ба більше, банківська спільнота зазначає, що законопроектом погіршується існуюче правове становище банків, кредиторів у відносинах з боржниками, повертаються механізми затягування процедур банкрутства, адже збільшуються строки повернення коштів кредиторам та вводять в обіг механізми реалізації майна банкрутів за безцінь, без врахування волі кредиторів. Прошу повернути цей закон на доопрацювання. Дякую.
Загородній Юрій Іванович.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Прошу передати слово народному депутату Нестору Івановичу Шуфричу.
Нестор Іванович Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, давайте відверто скажемо, про що цей закон. Цей закон про те, щоб трьом олігархам, яких сьогодні визначають по всім вашим категоріям, а саме: Пінчуку, Коломойському, Ахметову, створювали металофонд. Я, якщо добре пам’ятаю, ви обіцяли там декілька мільйонів робочих місць. А цим законом ви будете закривати підприємства прискореною процедурою банкрутства, тому що все зараз буде під контролем фактично у однієї інституції, у Мін’юсту. А під кого він вже прогнувся, всі знають. І це буде означати, що фактично людей будуть позбавляти робочих місць. Ви не підтримуєте тим самим підприємництво, а ви сьогодні робите можливість перетворювати їх у бази металобрухту. Я розумію, що "Мітталу" сьогодні треба металобрухт, що сьогодні Пінчуку треба металобрухт. Це все зрозуміло, але не за рахунок тих підприємств, які хоч якось можуть працювати. Тому ми сьогодні звертаємо вашу увагу на наступне. Потрібні доходи в бюджет? Ви ж говорили, що ренти наднизькі. Будь ласка, піднімайте ренти на все, тому що оце належить народу України. Якщо хтось у народу України це забирає, то має за це платити. На ренти духу не хватило, так ви решили маленьких повбивати заради того, чтобы большим было что поесть. Тому ми категорично проти цього і, безумовно, ми підтримали попередній законопроект, тому що він сприяє підприємствам під час COVID. А ми зараз пишаємося, ви пишаєтесь, що відкрили три центри по масовій вакцинації. Їх же має бути не 3, а 300 по країні. І тому ми зараз і займаємо одне з перших місць по поточній смертності за COVID. Думайте про тих, хто дає людям роботу. Дякую за увагу.
Дякую. Всі бажаючі. Лубінець, Соболєв і Шахов. Соболєв Сергій Владиславович, після цього Лубінець, після цього Шахов, переходимо до голосування.
Добрий день! Соболєв, "Батьківщина". Взагалі те, що відбувається в сесійній залі з попереднім законопроектом, де ми вирішили, що криза минула і тепер можна запускати процес банкрутства, ну, я думаю, за це ще буде відповідати кожен, хто проголосував за попередній Закон про відкриття процедури банкрутства в умовах тотальної економічної кризи. Цей закон іде ще далі. Тобто ті, хто лобіювали перший закон, тепер їх "вуха стирчать прямо". Виявляється, тепер арбітражним керуючим треба не 5 відсотків від проданого майна, а 10. Ну, бачите, 5 їм мало, вони ж за безцінь все продають. І таких "блох" знайдено в цьому законопроекті десятки. Наша фракція не буде голосувати за тотальне доведення економіки України до банкрутства і розпродаж українського майна за безцінь.
Лубінець Дмитро Валерійович. З місця.
Доброго дня, шановні колеги! Депутатська група "Партія "За майбутнє" буде голосувати і підтримувати даний законопроект в першому читанні. І ми вважаємо, що положення законопроекту, що передбачають узгодження норм Кодексу з процедур банкрутства між собою та з положенням інших законів заслуговують на підтримку. Я думаю, що в залі всі народні депутати повинні зрозуміти, якщо у нас зараз існують декілька законів, які між собою не узгоджуються, а інколи навіть суперечать, то абсолютно логічним виглядає те, що Кабінет Міністрів подає зазначений законопроект і народні депутати за це голосують. Я не розумію, яким чином тут хтось когось може лобіювати, якщо це суто юридичні терміни, які між собою починають узгоджено працювати. Але ми звертаємо увагу авторів законопроекту, що, по-перше, ГНЕУ визначив низку недоліків, але фахівці кажуть, що до другого читання ми можемо їх прибрати. І з приводу системи, яка буде запущена.
Шахов Сергій Володимирович. Після цього голосуємо.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, вдруге хочу повторитися, до якого банкрутства ще буде доводити сьогодні влада малий і середній та великий бізнес? Чому сьогодні немає допомоги бізнесу? Чому сьогодні НКРЕКП викручує руки, видирає руки у підприємців шаленими тарифами, які є у Донбасі, втричі дорожчі, чим у Києві? Що там, на Луганщині та на Донеччині люди сьогодні живуть, як в Києві, скажіть, будь ласка. Хоча і в Києві живуть не так сладко, як є. По-друге, скажіть, будь ласка, коли проводиться аудит всіх "прихватизованих" підприємств, які були зруйновані і вирізані на металобрухт, затоплені шахти і сьогодні голодують люди, поховані батьки і дітей виховують бабусі. Скажіть, будь ласка, до яких пір сьогодні люди будуть від цього страждати? Коли перевірять "Лиссоду", "Мехстекло", РТИ у Лисичанську, яке зруйнували, зґвалтували всі підприємства, скажіть, будь ласка?
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно з частиною першою статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Кодексу України з процедури банкрутства (реєстраційний номер 4409). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:51:05]] За-256 Рішення прийнято. Наступне питання – це проект Закону про кредитні спілки (реєстраційний номер 5125, 5125-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:51:35]] За-242 Рішення прийнято. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Рєпіна Елла Анатоліївна. Дайте 4 хвилини – і від авторів, і від комітету, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати України! Комітет Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики на своєму засіданні 18 березня 2021 року розглянув проекти законів України про кредитні спілки (реєстраційний номер 5125) (від 22.02.2021 року), внесений народними депутатами України Гетманцевим та іншими, та про окремі питання функціонування кредитних спілок (реєстраційний номер 5125-1) (від 09.03.2021 року), внесений народними депутатами України Тимошенко та іншими. Законопроектом № 5125 пропонується концептуальне оновлення редакції чинного Закону України "Про кредитні спілки" з метою закріплення нових підходів до регулювання ринку кредитних спілок та діяльності кредитних спілок. А саме, по-перше, розширення переліку послуг, які кредитні спілки зможуть надавати своїм членам. По-друге, удосконалення процедури ліцензування діяльності кредитної спілки. Третє. Удосконалення системи управління кредитною спілкою, а також вимог до структури капіталу кредитної спілки. Вдосконалення організації державного нагляду за діяльністю кредитних спілок з боку Національного банку, а також удосконалення процедури виходу кредитної спілки з ринку. Крім цього, законопроектом пропонується внести зміни до низки законодавчих актів України, які кореспондують з пропонованим законопроектом положенням. Метою законопроекту реєстраційний номер 5125-1 є законодавче визначення порядку здійснення державою заходів щодо реабілітації, а тобто відновлення платоспроможності кредитних спілок, які у період 2010-2019 років опинилися на межі банкрутства або дані, про які було протиправно виключено з реєстру фінансових установ без волі на те самих кредитних спілок, або які знаходяться тепер на межі платоспроможності, а також організація процесу ліквідації кредитних спілок, зобов’язання яких перед вкладниками перейшли до відновленої спілки. Тобто законопроект реєстраційний номер 5125-1 повністю не врегульовує ринок кредитних спілок та їх діяльність. Норми законопроекту запропоновано поширити лише на кредитні спілки, керівників та членів кредитних спілок, дані про які виключені з Державного реєстру фінансових установ і які не виконують свої зобов’язання перед своїми членами. З огляду на зазначене комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про кредитні спілки (реєстраційний номер 5125), внесений народними депутатами України Гетманцевим та іншими, прийняти його за основу. Надати доручення Комітету Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики допрацювати зазначений законопроект відповідно до частини один статті 116 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" у частині врегулювання проблеми відновлення діяльності кредитних спілок, виключених з реєстру фінансових установ. Дякую. Розраховую на підтримку.
Дякую. До слова запрошується народний депутат Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановна президія, шановні народні депутати! Юлія Тимошенко та група авторів пропонує альтернативний законопроект за номером 5125-1. Проект 5125, що сьогодні розглядається, вкладників кредитних спілок відштовхує за межі не тільки законодавчого поля, а у всіх випадках і за межі суспільного і економічного життя. Альтернативний проект закону спрямований на вирішення проблем не менше як 560 кредитних спілок знищених і ліквідованих в 2010-2019 роках, протиправно виключених з реєстру фінансових установ, що стало основним методом порушення державною законних прав, свобод та інтересів членів кредитних спілок. Основний законопроект не передбачає компенсації матеріальної шкоди завданої вкладникам знищених кредитних спілок. Не передбачає відновлення діяльності десятків кредитних спілок як юридичних осіб. А у нашому альтернативному міститься можливість відновити заборгованість таких кредитних спілок в частині невиконаних зобов’язань. Тобто відновити порушені права. І хоча безпосередньо з моменту заявлення та визнання таких вимог кошти громадянам не виплачуються, вони отримають всі права вкладників по таких нових зобов’язаннях. Також альтернативний законопроект створює передумови припинення скорочення кількості кредитних спілок як юридичних осіб та відновлення на ринку діяльності декілька десятків кредитних спілок, які будуть мати більш високу надійність. Окрім того, альтернативний законопроект, на відміну від основного, забезпечить дотримання принципу рівноправності членів, спрощений порядок проведення загальних зборів у випадку фінансової кризи. Ми пропонуємо не ігнорувати досвід розвинених країн та повернути обличчям до вкладників кредитних спілок. Прошу підтримати альтернативний законопроект Тимошенко і членів фракції.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Совсун Інна Романівна.
Прошу передати Галині Васильченко.
Васильченко Галина Іванівна.
Галина Васильченко, фракція "Голос". Шановні колеги, чинному Закону "Про кредитні спілки" вже понад 20 років. Однозначно, що питання потребує врегулювання, і далі законопроект поновлює норми і відповідає вимогам сучасності. Зокрема, якщо говорити про позитивні моменти, які передбачені даним законопроектом, це підвищення рівня фінансових послуг для віддалених територій, міст і сіл. Ми будемо підтримувати даний законопроект у першому читанні, але будемо пропонувати цілий ряд правок. Адже, як і зазначає ГНЕУ, є багато неточностей в даному законопроекті. Але одночасно мені хотілося б зазначити, що фінансовий сектор буде в подальшому розвиватися тоді, коли загалом буде відповідний економічний розвиток. І ми наполягаємо, щоб ми в сесійній залі ставили в пріоритеті ті законопроекти і розглядали, які покликані сприяти вирішенню проблем підприємців у час економічної кризи, в час кризи, спричиненої пандемією коронавірусу, а також законопроекти, які покликані сприяти створенню нових робочих місць. Зокрема ми неодноразово наполягали на тому, аби наш законопроект, який вирішує проблеми підприємців і допомагає їм в час кризи, був розглянутий як на комітеті, так і в сесійній залі. Дякую.
Брагар Євген Вадимович.
Дуже активною, дуже серйозною проблемою в нашому суспільстві є зловживання зі сторони кредитних спілок, причиною якого стоїть неврегульованість чинного законодавства. Даний законопроект 5125 врегульовує багато питань законодавства, Закону України "Про кредитні спілки", а також це вдосконалює процедуру діяльності, головною ознакою якої є збільшення статутного капіталу. Даний законопроект сприятиме унормуванню діяльності кредитних спілок. Відповідно закликаю всіх вас його підтримати для того, щоб кредитні спілки діяли за цивілізованими нормами діяльності. Дякую.
Кубів Степан Іванович.
Прошу слово, пане Голово, передати Южаніній Ніні Петрівні. Дякую.
Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, шановні українці, взаємне кредитування та надання фінансових послуг за рахунок об’єднаних грошових внесків членів кредитної спілки – це основа створення кредитних спілок, діяльність яких бере ще початок з середини ХІХ століття. Майже 20 років тому, наприкінці 2001 року, було прийнято Закон "Про кредитні спілки", положення якого точно потребують осучаснення. Але проект 5125 комплексно не вирішує цього завдання, створює додаткові ризики для розвитку кредитних спілок. Так, встановлення для всіх кредитних спілок без будь-якої диференціації фактично на рівні із банками жорстких вимог щодо якості корпоративного управління, капіталу, нагляду за діяльністю унеможливить їх створення та діяльність, наприклад, навіть у сільській місцевості. Множинність відсилочних норм щодо прийняття Національним банком України відповідних нормативно-правових актів не дозволяє оцінити загальний регуляторний вплив проекту та ставить реалізацію положень закону у залежність від регулятора. За висновком ГНЕУ, проект дублює положення та термінологію багатьох інших законодавчих актів, несконцентрований на встановлення особливостей регулювання діяльності кредитних спілок. І майже всі його статті потребують суттєвого техніко-юридичного доопрацювання. Верховна Рада в черговий раз вимушена розглядати сирі недоопрацьовані проекти, зміст яких повністю змінюється до другого читання. Як я зазначала минулого разу, фракція політичної партії "Європейська солідарність" не буде підтримувати недоопрацьовані проекти, тому утримається при голосуванні за проект про кредитні спілки у першому читанні. Дякую.
Поляков Антон Едуардович. Хтось буде виступати з мотивів?
Прошу передати слово Бондарю Віктору Васильовичу.
Батенко. Бондар? Бондар Віктор Васильович. Після цього ще два виступи з мотивів і переходимо до голосування.
Шановний Дмитре Олександровичу, шановні колеги, безумовно, питання кредитних спілок – одне з болючих і важливих для всіх українців, багато країна пережила епопей, пов’язаних з розвалом цих кредитних спілок. І коли ми читаємо зараз цей законопроект, то, безумовно, очікували, що він дуже жорстко "підзакрутить гайки", щоб не було фінансових спекуляцій, щоб не було того, що людей просто дурять, виманюють з них гроші, "закручують". А, на жаль, ми побачили, що цей законопроект – це просто набір більше фінансових, банківських якихось термінів, термінології, які нерозкриті навіть по змісту. Вони заплутують просто більшість людей, громадян, заплутують навіть юристів досвідчених. Бо треба, крім юридичної освіти, мати тоді ще і спеціальну економічну, щоб зрозуміти, про що там написано. А все інше в цьому законопроекті пропонується врегулювати підзаконними актами. І передається це право і Нацбанку, і Кабінету Міністрів, і багатьом іншим органам, які, начебто, мають перевіряти діяльність цих кредитних спілок. Тобто до чого я це веду. Що законопроект сам по собі потрібен. Але в тій формі і форматі, в яких він зроблений, він не є дієздатним, він не є практичним. І він по суті не вирішує питань ні людей, ні кредитних спілок. А непонятно для кого і для чого він зроблений. Тому ми пропонуємо, наша депутатська група, утриматись від голосування за цей законопроект. Повернути його в комітет. І дати можливість авторам привести його в нормальний, божеский вигляд. Щоб він дійсно вирішував питання людей. Щоб він дійсно допомагав людям вирішувати свої фінансові і кредитні питання. І щоб кредитні спілки могли працювати в законному полі, але в тому числі в дуже жорстких і обмежених умовах. Щоб там не було можливості для махінацій, для того, щоб заробляти на чужій біді, на чужому горі. Тому ми не будемо зараз підтримувати. І пропонуємо відправити на доопрацювання. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович. Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, ми не будемо голосувати за цей законопроект. Тому що вважаємо, що це питання врегульовано. Якщо ми дійсно хочемо зараз, як кажуть, дбати про інтереси наших громадян, то давайте спочатку знайдемо можливість повернути їм, увага, 40 мільярдів доларів, які було вкрадено під час попередників. А саме 560 мільярдів гривень було заморожено в 14-15-х роках вкладів наших громадян. Повернуто було 400 мільйонів, але заморожували за курсом 8, а повертали за курсом 27. От це вже є підло. Тому зараз, коли ми фактично спонукаємо людей в подальшому наповнювати різні кредитні спілки, давайте спочатку будемо думати, як їм повернути те, що вже держава, саме держава в них вкрала, продаючи активи збанкрутілих нібито банків з 99 відсотками фактично дисконту. Оце вже є нахабство. Дякую за увагу. А людей треба захищати.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, коли я обирався в 16-му році, проходячи пішки двори і спілкуючись з людьми, багато людей скаржилися на такі саме фінансові структури, які пограбували людей. Треба сьогодні ставити пильний запобіжник з держави, щоб більше такого не відбулося. В першому читанні можна підтримати цей законопроект, але з багатьма правками, які ми внесемо від групи "Довіра" під час голосування в другому читанні. У даному випадку ми повинні пильно дивитися, яким чином сьогодні людей затягують в профспілки або в "МММ", які можуть таким чином пограбувати людей, і не дати сьогодні аферистам це зробити. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановні колеги, альтернативним законопроектом за номером 5125-1 Юлія Тимошенко і група депутатів, крім озвученого мною з трибуни Верховної Ради, ще пропоную запровадити механізм відновлення в порушеннях прав громадян України, що проживають на території окупованих територій і в анексованому Криму. Підкреслюю, що такий механізм стане додатковим аргументом стосовно цих громадян у процесі реінтеграції Донбасу. Ми вважаємо, що підтримкою альтернативного законопроекту ми дамо і відновимо справедливість тим десяткам мільйонів людей, які втратили свої кошти в ліквідованих кредитних спілках. Прошу підтримати альтернативний законопроект за номером 5125-1. Дякую.
Всі бажаючи виступили? Ставлю на голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування проект Закону реєстраційний номер 5125. Готові? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання, згідно з частиною першою статті 116 Регламенту Верховної Ради України, проект Закону про кредитні спілки (реєстраційний номер 5125). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:09:50]] За-267 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підтримки розвитку вітчизняних галузей надрокористування (реєстраційний номер 4187). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:10:27]] За-244 Рішення прийнято. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань екологічної політики та природокористування Якименко Павло Віталійович. Дайте 4 хвилини – від авторів і від комітету.
Шановні колеги, доброго дня! Свого часу в цьому залі ми вже обговорювали законопроект 4187 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підтримки розвитку вітчизняних галузей і надрокористування. І ви знаєте, що головна мета його внесення на розгляд парламенту – це створення умов для розвитку надрокористування в Україні. На початку лютого цей законопроект через ваші зауваження до низки його положень був направлений на повторне перше читання, і зараз вже доопрацьований комітетом вдруге потрапив у зал. Як ми із колегами обіцяли, при доопрацюванні проекту була врахована переважна більшість зауважень від народних депутатів, профільних державних органів та галузевих асоціацій. Ми провели чисельні робочі засідання та конструктивну дискусію. При доопрацюванні враховано зауваження НАЗК та антикорупційного комітету, а також переважну більшість зауважень ГНЕУ. Як наслідок, сьогодні маємо схвальний висновок НАЗК, не маємо зауважень до проекту від профільного міністерства, а сам законопроект одноголосно рекомендовано Комітетом Верховної Ради України з питань екологічної політики і природокористування для прийняття за основу. Щодо нових зауважень ГНЕУ та органів державної влади, що також є доопрацьованого проекту, то вони вже ретельно опрацьовуються, і слушні з них будуть обов’язково враховані. Є також точкові коментарі від бізнесу, частину з них ми вже обговорили на комітеті, над формулюванням яких до другого читання ми також працюємо. Я з усією відповідальністю можу говорити, і в цьому, я думаю, мене підтримають народні депутати, що були активно залучені до процесу, що проект дійсно став якіснішим. Ми прибрали спірні моменти і врахували пропозиції, які покращать законодавче регулювання галузі і за надання яких я вам дуже вдячний. Я стисло окреслив основні зміни, що були внесені в частині удосконалення положень щодо надрокористування. Доопрацьовано положення щодо інтерактивної карти користування надрами та геології України. Встановлено чіткі вимоги до документів для одержання спецдозволів за результати аукціону. Доопрацьовано фінансово-економічні розрахунки початкової вартості за надання спецдозволів. Виключено норми щодо відтермінування розстрочки вартості спецдозволу переможному аукціону. Модернізовано підхід щодо відчуження права користування надрами державними компаніями, щоб унеможливити зловживання. Виключені зміни до кодексу щодо плати за "сплячі ліцензії". Виключено положення щодо плати за продовження спецдозволів, яка закріплена наразі на підзаконному рівні. Частина питань захисту довкілля виключена змінами до Кодексу про надра щодо можливості не проводити ОВД на порушених бурштиноносних ділянках, щодо яких лунала активна критика. Це ті положення, щодо яких було висловлено зауваження і Комітетом з питань інтеграції України до ЄС, а також виключено. також пропоновані зміни до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля", до яких також було багато зауважень. Аби попередити можливі коментарі, зазначу, що доопрацьованою редакцією, як і попередньою, пропонується скасувати існуючий непрозорий механізм надання спецдозволів для корисних копалин місцевого значення, що наразі відбувається поза аукціоном та передбачає погодження придбання спеціального дозволу органами місцевого самоврядування. Ми пропонуємо винесення ділянок на аукціон на підставі закону та без додаткових погоджень. Прошу підтримати законопроект у першому читанні за основу. Дякую.
Шановні колеги, є необхідність обговорити цей законопроект? Є. Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату Поляку Владиславу Миколайовичу, депутатська група "Довіра".
Прошу передати слово Вацаку Геннадію Анатолійовичу.
Будь ласка, передайте слово Вацаку.
Геннадій Вацак, 16 виборчий округ, група "Довіра". Бізнес чекає спрощень ведення господарської діяльності, і ми зобов’язані в цьому допомогти для розвитку економіки країни. Існуюча процедура надання надр у користування є складною та створює додаткові обтяження. Шлях від ініціювання аукціону до початку фактичного користування ділянкою надр може займати кілька років. Це зумовлено недоліками існуючих адміністративних процесів. Цей законопроект передбачає спрощення процедури отримання дозвільних документів на користування надрами, особливо це є важливим в реалізації президентської програми "Велике будівництво". Тому прийняття законопроекту створить умови для розвитку галузі в цілому, а також допоможе зняти дефіцит корисних копалин необхідних під час будівництва доріг. "Довіра" підтримує законопроект і буде голосувати "за".
Слово надається.
Костюк Дмитро Сергійович.
Доброго дня! Дмитро Костюк Житомирщина. Прошу передати слово справжньому поборнику екології Олександру Маріковському.
Будь ласка, Олександр Маріковський.
Дякую, Дмитро. І з днем народження, Дмитро! Шановні колеги, ми сьогодні розглядаємо законопроект – це справжню реформу у надрокористуванні. Що ми маємо зараз? "Сплячі ліцензії", незаконний видобуток корисних копалин, неефективне використання надр в Україні, коли ми потребуємо інвестицій, ми не можемо їх в нашу країну завести. Що хочемо цим законопроектом зробити? Прозору і доступну систему і громадськості, і інвесторам, зменшення впливу держави на галузь та вирішення сталих проблем галузей, які багато років накопичувалися. Що пропонуємо? Реалізацію потенціалу країни, щоб кожен, хто хотів долучитися до надрокористування, міг легко на сайті знайти ті об’єкти, які він хотів би зайти, долучитися до конкурсу, громадська активність, щоб могла відстежувати все, що відбувається. І в підсумку, ми через прозорі інструменти, через ефективне реформування можемо досягнути успіху. У нас зараз цей законопроект підтримують і міністерство і розуміємо, що без НАЗК також не обходиться, НАЗК також підтримує, і антикорупційний комітет підтримує, всі ті важливі органи, які мають підтримувати цей законопроект, його підтримують. Тому, колеги, давайте об’єднаємось зараз і другий екологічний законопроект сьогодні проголосуємо за основу. Дуже дякую.
Величкович Микола Романович. Княжицький Микола Леонідович.
Дякую. "Європейська солідарність", послідовно відстоюючи питання екологічного захисту, буде підтримувати цей законопроект в першому читанні. Але у нас до нього є дуже багато серйозних зауважень, які ми озвучимо зараз і будемо вносити правки. Наприклад, норма про надання громадянам права на частину доходу держави від рентної плати є абсолютно декларативною, виконати цю норму неможливо. Такого поняття, як "дохід держави", немає. Натомість є доходи бюджету, право на частку яких законопроект не передбачає. Нова процедура отримання дозволів виписана погано, у багатьох випадках рішення приймаються на власний розсуд державних органів без зазначення чітких підстав для погодження або відмови в цьому процесі. Законопроект передбачає спецдозволи лише фізичним особам і взагалі не передбачає їх для юридичних осіб. Процедура продажу прав, наданих спецдозволом, не регламентована, незрозуміло, в якому порядку та в які строки будуть вноситися зміни до дозволу, пов’язаного з продажем прав, хто несе відповідальність і які порушення вчинені після продажу прав. Отриманий на аукціоні дозвіл не є достатньою підставою для розробки надр, оскільки без укладеної угоди про умови користування надрами він є недійсним. Немає чітких підстав, є процедури внесення змін для переоформлення спецдозволу. Нові підстави для анулювання дозволу є розмитими і допускають широке тлумачення підстав, на яких користувач втрачає права на користування надрами. При цьому законопроект допускає розширення цих підстав іншими законами. Законопроект пропонує повністю відмовитися, якщо говорити про "сплячі ліцензії", від роботи з ними. Зокрема, прибираються вимоги щодо строків, впродовж яких користувачі зобов’язані приступити до проведення робіт на виділених ділянках. Попри те він регулює питання спеціальними дозволами на користування надрами, пропонує нові процедури, скорочує перелік документів і насправді спрощує ситуацію для бізнесу. Тому ми голосуємо "за," але будемо подавати поправки до другого читання. Дякую.
Батенко Тарас Іванович.
Дякую. Прошу передати слово колезі Анні Скороход.
Анна Скороход, будь ласка.
Депутатська група "За майбутнє" підтримає в першому читанні даний законопроект, адже створення прозорої, простої та зрозумілої системи користування надрами, зменшення надмірного державного впливу на галузь, підвищення конкуренції та легалізації відносин у сфері користування надрами дійсно потрібні Україні. І ми раді, що існують такі законодавчі ініціативи, де багато наших колег є співавторами. Також є низка зауважень до цього законопроекту, і ми будемо подавати правки до другого читання. Наприклад, викликає зауваження питання і є дискусійною пропозиція законопроекту щодо збільшення строку короткострокового користування надрами з 5 до 20 років. Дуже дивно бачити, що 20 років – це короткий строк у нашому періоді життя. Друге. Це скасування гірничого відводу, що може призвести до негативного впливу на довкілля та порушення прав інших осіб на надра. Виключення із законодавчих актів назви документа, яким засвідчується право на користування надрами. Цього теж не можна допускати. Також йде питання до виключення положення щодо погодження на місцевому рівні видобування корисних копалин місцевого значення і торфу, що зможе привести до небажаних змін навколишнього природного середовища і підвищити ризики негативного впливу на довкілля. Також пропозиція дозволити продавати, використовувати у вигляді застави або в інший спосіб відчужувати права, надані спеціальним дозволом на користування надрами. Це недопустимо, оскільки може призвести до довільного розпорядження правами і може негативно позначитися на ефективності видобування відповідних корисних копалин. Але в першому читанні ми даний законопроект підтримуємо.
Кириленко Іван Григорович. Після цього Колтунович і Железняк. Після цього переходимо до голосування. Кириленко Іван Григорович.
Дякую, шановний Дмитре Олександровичу. На жаль, те, що сказали колеги, що до другого читання можна буде виправити ще дуже багато суттєвих зауважень, хочу колег трошки розчарувати, бо ці зауваження стосуються таких норм, які нам забороняє 116 стаття Регламенту. Тобто те, що зараз буде проголосовано в першому читанні, піде точно таким і на друге читання. На жаль, автори законопроекту проігнорували зауваження науково-експертного, а саме: дерегуляція та лібералізація веде, по суті, до втрати державного контролю за надрокористуванням, і це дуже погано. Друге. Площа захоплених земель при нормі про суміжні ділянки, якщо ця норма пройде, може бути необмеженою. Ви уявляєте, що може творитися в землекористуванні в Україні? І третє, саме головне. Іноземці та іноземні юридичні особи набувають аналогічне право користування надрами, як і українські громадяни. Друзі, по суті, надра, які є об’єктом власності українського народу, так точно будуть користуватися іноземці. Ну, ми ніколи цього.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, зважаючи, що тільки хвилина часу, дуже коротко найголовніший момент, чому цей закон уже був на повторному. зараз на повторному першому читанні і чому його треба відхилити. Багато хто з вас обирався в регіонах, мажоритарщики. Дивіться, таблиця подана до повторного першого читання. Стаття 10 "Компетенції сільських, селищних, міських і районних рад", яку норму виключають? Погодження, надання надр у користування з метою геологічного вивчення, розробки і так далі. Ви суперечите головному принципу децентралізації. Це компетенція органу місцевого самоврядування, людей, які там проживають. Для чого ви їх цього позбавляєте? У нас колись такий був досвід, коли хотіли в 12-му чи то в 13-му році добувати сланцевий газ компанії Shell і Chevron, технологія фрекінгу, забруднення питних вод, і не дали саме місцеві ради – Львівська, Івано-Франківська, Харківська, Донецька. Тому я вас закликаю не підтримувати цей проект закону. Дякую.
Дякую. Переходимо. Железняк, і переходимо до голосування. Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, партія "Голос" завжди підтримує ініціативи, які спрямовані на те, щоб спростити роботу з держорганами для того, щоб зробити роботу бізнесу прозорою по відношенню і у відносинах з державою. Цей законопроект є таким самим. Він якраз спрямований на те, щоб багато речей перевести в електронний формат. За що я дякую і комітету, і розробникам, і Роману Опімаху, який теж опікується цим законопроектом. Так, є, звичайно, до нього зауваження. Всі ми отримували листи від бізнесу і асоціацій, але всі вони сходяться на тому, що в першому читанні ми цей законопроект маємо підтримати, а до другого читання доопрацювати. Тому я закликаю нас до роботи і, звичайно, підтримати цю гарну ініціативу. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підтримки розвитку вітчизняних галузей надрокористування (реєстраційний номер 4187). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:27:37]] За-292 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про засади державної регіональної політики" (реєстраційний номер 5323). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:28:25]] За-241 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра розвитку громад та територій Лукеря Іван Михайлович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Цей законопроект розроблено урядом на вимогу часу. Суть, якщо коротко, законопроекту – це про планування розвитку громад, адже успішна реалізація децентралізаційної реформи в Україні створила фактично небувалі раніше фінансові та управлінські можливості для місцевих органів влади, щоб планувати та реалізовувати проекти, ініціативи, примножувати потенціал кожної громади, кожного регіону. Нова система адмінтерустрою є дуже важливим кроком для формування та реалізації оновленої державної регіональної політики. Проектом закону передбачено комплексне удосконалення механізмів реалізації державної регіональної політики, зміну правових, організаційних, фінансових та інших механізмів реалізації проектів у регіонах. Зокрема, законопроект спрямований на вирішення декількох ключових проблем, на яких я хотів би наголосити. Проблема перша. На сьогодні в Україні відсутня фактично єдина система стратегічного планування, а стратегічні документи громад базового рівня не узгоджуються між собою. Тому законопроектом пропонується провадити трирівневу систему стратегічного планування: на рівні держави, на рівні регіону і на рівні кожної громади. Проблема друга – це суттєві диспропорції в розвитку регіонів. Тому відповідним законопроектом пропонується розробка регіональних програм та підтримка територій, які мають однакові соціально-економічні показники. Зокрема сільські території, міські агломерації, Азов, Чорне море тощо. Також законопроектом передбачається створення єдиної інформаційної системи моніторингу розвитку громад таким чином, щоб кожний громадянин, кожний мешканець своїх громад бачив, як розвивається громада, яка її інфраструктура, як здійснюється фінансування, як надається підтримка. Це надзвичайно важливий законопроект у контексті децентралізаційної реформи. Тому прошу, шановні народні депутати, підтримати.
Шановні колеги, до слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Рубльов Вячеслав Володимирович. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Комітет з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіональної політики та містобудування розглянув даний законопроект про засади державної регіональної політики. Комітет пропонує рекомендувати Верховній Раді України відповідно до частини третьої статті 93 пункту 1, частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України про засади регіональної політики включити до порядку денного п’ятої сесії та за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу. Пункт 2. Врахувати при підготовці законопроекту до другого читання відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України пропозиції і поправки щодо виправлень, уточнень, усунення помилок та/або суперечностей у тексті законопроекту, інших структурних частин законопроекту та/або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання законопроекту. Колеги, до законопроекту надійшли зауваження та пропозиції всеукраїнських асоціацій: Асоціації міст України, Української асоціації районних та обласних рад, Асоціації об’єднаних територіальних громад, Всеукраїнської асоціації громад, Інституту законодавства Верховної Ради України, відповідно агенції регіонального розвитку частини областей України, які комітетом були включені під час підготовки проекту до другого читання. Шановні колеги, прошу підтримати.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Рущишин Ярослав Іванович.
Прошу передати слово Романові Лозинському.
Роман Михайлович Лозинський.
Роман Лозинський, фракція "Голос". Пригадуєте, була така "Партія регіонів"? У них теж була назва "регіони", вони говорили про регіони. Але робили все для того, щоб регіони були посварені, щоб між регіонами був розбрат і щоб регіони ніколи не розвивалися. А щоб розвивалися вони, будучи феодалами цих регіонів. Україні дуже потрібна державна регіональна політика. Україні дуже потрібно, аби території, які мають завідомо різний потенціал розвитку через природні ресурси, через доступ до якихось інших територій аби збалансувати, аби здружувати території та регіони між собою. Тому ця політика точно потрібна. І цим законопроектом частково це питання вирішується. Звісно, що до другого читання будемо доопрацьовувати. Але нам потрібно говорити більше про згуртованість і згуртованість не тільки на рівні регіонів, але згуртованість на рівні громад. І тут я хочу сказати, що поки ми будемо давати громадам завдання стратегічно розвиватися і стратегічно планувати, є великий ризик. Є ризик зробити це формальністю. Є ризик поставити це просто як вимогу. А громади посеред бюджетного року що отримають? Отримають додаткові навантаження на бюджет. І ми бачили вже намагання забрати акциз. Ми бачили, що міста обласного значення колись мали 75 відсотків ПДФО, зараз мають 60 відсотків ПДФО і набагато більше навантаження. Ми бачимо, як майно передають, прийнявши закон 4 місяці після виборів. І громади в шоці, не знають, що робити. Ми бачимо, як у старост забрали можливість обирати людей, це право забрали. Тому, шановні колеги, думаючи про збалансований регіональний розвиток, ми не можемо забувати про громади, їхню фінансову спроможність. І про це треба говорити дедалі більше. Дякую.
Клочко Андрій Андрійович.
Добрий день! Я прошу передати слово Віталію Безгіну.
Безгін Віталій Юрійович.
Доброго дня, колеги. Дивіться, даний законопроект насправді – це про основу і фундамент регіональної політики. Насправді уряд в цьому році вже зробив перший крок, коли ухвалив Державну регіональну стратегію до 2027 року. Тепер треба адаптовувати під ці рамки безпосередньо стратегію кожної з громад. Ми прекрасно розуміємо, що не можна однаково розвивати стратегічно міські агломерації, наприклад, та високогірні території безпосередньо Івано-Франківської чи якоїсь іншої області. Тому ключові ролі в даному законопроекті – це, по-перше, про наявність стратегії громад та їх підпорядкування. Тут можна дискутувати, наскільки стратегія має бути в кожній громаді, чи тільки в громаді, що є великою за населенням. Я думаю, що ми з міністерством зможемо вдосконалити цю позицію. Так само даний законопроект покликаний реанімувати агенції регіонального розвитку, бо зараз для всіх, особливо мажоритарників, не є новиною, що вони не є тим інструментом, що дозволяє громадам розвиватися і залучати інвестиції. Тому законопроект засадничий, концептуальний, правильний і перш за все він про розвиток регіонів, про розвиток держави і про розвиток кожної української громади, що має надавати якісні послуги нашим громадянам. Тому, власне, я буду лаконічним. Прохання підтримати його за основу. І ми разом з вами його відкоригуємо перед другим читанням. Дякую.
Бакунець Павло Андрійович
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! На сьогодні в нашій країні, дійсно, відсутній єдиний стратегічний курс розвитку, особливо це в часі, коли ми маємо новостворені громади. Часто в громадах є нове керівництво, котре не завжди знає, як правильно стратегічно будувати розвиток цієї чи іншої території в межах новоствореної громади. Тому однозначно, що цим законопроектом нам потрібно реанімувати, надати нове дихання агенції регіонального розвитку, котра допоможе керівництву новостворених громад, органам місцевого самоврядування створювати єдину стратегію розвитку громади, чим, напевно, ми сприятимемо покращенню життя наших з вами співмешканців на територіях. Тому прошу голосувати за даний законопроект за основу. Дякую.
Бондар Михайло Леонтійович. Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, Європейська солідарність". Шановні друзі, регіональна політика – це не про урядовий квартал, і це дуже важливо. Тому що ми бачимо і чуємо від діючої влади, від Президента Зеленського, в першу чергу бачимо дії про цю територію. Друзі, регіональна політика – це про регіони наші. І самий головніший сьогодні для нас і болючий регіон – це Донбас. Я тільки сьогодні зранку повернувся з Донбасу. Вчора працював цілий день, ми відкрили черговий "Гончаренко Центр" в Костянтинівці, це дуже важливо, це вже третій, на Донбасі. Є в Лимані, в Краматорську. І я вам хочу сказати, там колосальний попит на все українське, там колосальне бажання, щоб України там було більше. Але, на жаль, України там сьогодні дуже мало. Як результат, ми сьогодні чуємо: "Донбас, це так, навіть контрольована частина, це ж проросійський регіон". Це неправда! І люди мене просили сказати з трибуни Верховної Ради, що там дуже багато абсолютно патріотичних людей. Але ці люди, на жаль, не відчувають нашу з вами підтримку – влади, парламенту, Президента; щоб там було більше можливостей для розвитку, щоб було більше можливостей для них від банальних речей: вчити українську мову, вчити українську історію, знати про свою країну, мати можливості для розвитку там на місці. Це надзвичайно важливо, це наше з вами завдання це вирішити. І тому, друзі, я звертаюся і до міністерства, до Кабінету Міністрів, до парламенту, до Президента, давайте разом розвивати наш Донбас. Це не проросійський регіон, на жаль, це великою мірою закинутий регіон, ми маємо це виправити, йдучи до дітей, до дорослих, змінюючи там ситуацію на краще. І тоді ми побачимо, що насправді Донбас – це є патріотичний регіон України. Дякую.
Зараз з мотивів – Колтунович. Ще три виступи з мотивів. Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, також дуже коротко. Якщо ви хочете зрозуміти порожній цей закон чи ні, ви відкрийте, подивіться прогноз результатів, а їх насправді немає. Ми ж всі з вами знаємо, яка у нас є регіональна диференціація, вона досить висока. Якщо у нас, наприклад, в Києві середня заробітна плата була більше 20 тисяч, то в Херсонській області ледве там десятку натягнули. Тобто вдвічі більша. Точно так само і в тарифній політиці. Якби у нас це був системний законопроект, ми побачили би частку валового регіонального продукту. Ми побачили б долю експорту, імпорту по кожному регіону. Ми побачили б, які тарифи, точніше їх вирівнювання пропонується, тому що ми знаємо, що є також наприклад тарифне тепло, яке в окремих містах вдвічі більше ніж те, яке є наприклад у столиці. Хоча доходи, які я вам призводив є меншими в регіонах. Промислове виробництво, зайнятість, доходи населення і так далі. Ці параметри ви маєте доопрацювати і показати до другого читання, що це не порожній документ, який можна голосувати. Дякую.
Соболєв Сергій Владиславович.
Соболєв, "Батьківщина". Автори законопроекту, чи можете ви дати відповідь на питання. Чому з проекту закону у вашій редакції зникло посилання на те, що стратегічні плани розвитку повинні формуватися згідно з положеннями Ради Європи і нормативно-правових актів Європейського Союзу? Це ви в такий спосіб хочете змінити Конституцію, де є чітко визначена європейська стратегія України? Друге питання. Скажіть, будь ласка, а ви змінюєте Конституцію, прибираючи взагалі таку ланку, як райони? Тобто на фінансування районних адміністрацій у вас гроші є. А на фінансування районів і міжрайонних програм у вас грошей немає. Ну, скажіть чесно тоді. Внесіть зміни в Конституцію, приберіть поняття "райони" в Конституції. А ви ж пробуєте це змінювати через, так звані стратегічні законопроекти. Наша фракція не буде голосувати за цей проект закону.
Рудик Сергій Ярославович.
Шановні розробники законопроекту, державна регіональна політика – це не тільки Закон "Про засади державної регіональної політики". Це ще й Закон про державне прогнозування та розроблення програм економічного і соціального розвитку, це й Закон про державні цільові програми. І ви зовсім не бачите, що треба вносити в ці ключові законопроекти зміни. Як правильно сказав колега Соболєв, ви пропонуєте внести зміни в преамбулу, яка передбачена в Конституції, знявши зобов’язання погоджувати своє законодавство до норм Ради Європи і Європейського Союзу. Це що, норма часу? Ви пропонуєте з п’яти до восьми збільшити кількість державних програмних документів, які необхідно погоджувати. Це і є по-вашому децентралізація? І врешті ви пропонуєте погоджувати все, що нароблять в регіонах з приводу свого бачення і розвитку свого регіону з Мінрегіонбудом. Це і є по-вашому децентралізація. Колеги, як би ми довго не називали ці прекрасні законопроекти прекрасними словами, вони такими не будуть, доки там не будуть.
Дякую. Переходимо до голосування. Готові? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно з першою частиною статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про засади державної регіональної політики" (реєстраційний номер 5323). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:45:01]] За-247 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо запровадження інформаційно-телекомунікаційної системи досудового розслідування (реєстраційний номер 5246). Хтось наполягаєте на правках? Можемо голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та. Що ж ви відволікаєтесь? Ваші правки? Може якось виступ і перейдемо до голосування? 3 хвилини – виступ і голосуємо, домовились? Отака ж ідея, гарна. Будь ласка, включіть мікрофон Мамці Григорію Миколайовичу, 3 хвилини.
Шановні народні депутати, якісний законопроект, по суті, опозиція конструктивна завжди допомагає все-таки за здоровий глузд, правда, влада і більшість мало коли слухають це все. Так я хочу сказати про друге читання цього законопроекту. Народні депутати, по суті, прийняли в першому читанні, між першим і другим всі старались народні депутати, в тому числі з монобільшості, подали свої правки, але комітет абсолютно нічого не врахував. Оце вам відношення до закону і законопроектів, і самих до себе. Що стосується законопроекту. По суті, якщо порівняти і кейс-систему, яка пропонується цим законопроектом, вона може і гарна, тільки вона дублює ЄРДР, який існує. Називається система і стосується органів досудового розслідування, досудового слідства. А тут входять у нас і судова гілка влади, зверніть увагу, ВАКС, який буде приймати участь. Коли відкриваєш цю систему, яка була презентована в тому числі і членам нашого комітету, і порівняти її з Єдиним реєстром досудових розслідувань – один в один. Це дублювання функцій? Ні. Кажуть, нова система. А яким чином будуть відпрацьовувати, яка система буде основною, а яка додаткова? Якщо суд приймає участь в роботі, приймає участь в цій системі з приводу електронного документа, реєстрації даних, а якими статтями і змінами це регламентовано? А я вам скажу, що цим законопроектом не вносяться зміни до деяких законодавчих актів, до статті 38, 216 Кримінально-процесуального кодексу, Закону про НАБУ і всіх інших нормативних актів. Чи буде вона діяти? Комусь це вигідно. Кажуть, що за гроші міжнародних партнерів зроблена система, зверніть увагу, дублюючи функції існуючої системи. Але ж можна купити програму за один долар, але її обслуговування буде коштувати для держави, для платників податків мільйони. Ми допомагаємо чи ми калічимо? Відповідь очевидна: калічимо. Кому це вигідно? А вигідно тим керівникам держави, щоб заплутати цю правоохоронну систему, яка вже сидить, вірніше, лежить, положена тими керівниками, які є політиками. Моя думка все-таки, необхідно це відпрацювати, направити для доопрацювання, прибрати цю систему, зробити її якісною і все-таки застосовувати вірно в роботі правоохоронних органів. Дякую вам за увагу.
Дякую, Григорій Миколайович, за конструктивну позицію опозиції. Можемо переходити до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо запровадження інформаційно-телекомунікаційної системи досудового розслідування (реєстраційний номер 5246). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:49:52]] За-276 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного. Завітневич – з процедури.
Дякую. Шановний Дмитро Олександрович, шановні колеги, прошу зняти з розгляду Закон 4545 у зв’язку з додатковими консультаціями у комітеті та з іншими комітетами, які дотичні до цього законопроекту. Дякую.
Я правильно розумію, що надійшла пропозиція сьогодні не розглядати законопроект реєстраційний номер 4545. Правильно? Хтось буде заперечувати? [[Шум у залі]] Що, голосування? Хто? Дві фракції. Ставлю. Я не можу зняти закон, шановні колеги. Дві фракції наполягають на тому, щоб це питання розглянулося. Я ставлю зараз на голосування пропозицію пана Завітневича щодо того, щоб сьогодні не розглядати законопроект реєстраційний номер 4545. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:51:32]] За-260 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону "Про внесення змін до деяких законів України щодо перейменування Фонду соціального. Давайте після цього. Що з процедури? Щодо законопроектів? Давайте цей пройдемо і повернемося до процедури. Законопроект про внесення змін до деяких законів України щодо перейменування Фонду соціального захисту інвалідів і приведення термінології у відповідність із законодавством у сфері соціального захисту осіб з інвалідністю" з пропозиціями Президента України. Ставлю на голосування його. Регламентно там інша процедура – там виступ і запитання. До слова запрошується заступник міністра юстиції Коломієць Валерія Рудольфівна. 5 хвилин – виступ, 15 хвилин – запитання до доповідача і до 5 хвилин – виступ комітету. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка.
Дуже дякую. Шановні народні депутати, Верховною Радою дійсно було ухвалено даний законопроект. Водночас 18 лютого Президентом України було його повернуто зі своїми пропозиціями. Я не заберу у вас насправді багато часу, тому що пропозиція насправді дуже проста. Датою набрання законом чинності визначено 1 січня 21-го року. Я думаю, усі присутні в залі чудово розуміють, що відповідно до Конституції України не може закон вступати в дію, регламентувати якісь стосунки, які виникли фактично після його прийняття. У зв’язку із цим Президент України пропонує пункт 1 розділу ІІ "Прикінцеві положення" закону викласти в такій редакції: цей закон набирає чинності з дня наступного за днем його опублікування. Це відповідає як нормам Конституції України, так само рішенню Конституційного Суду і загалом теорії права. Дякую. Буду вам вдячна за запитання, якщо вони є.
Запишіться на запитання до доповідача, будь ласка. Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, зараз ми розглядаємо зміну: щоб замість 1 січня 2021 року поміняти на те, що закон вступає в силу після того, як його опублікують. Моє питання: а на що ми зараз витрачаємо час? Давайте уже голосувати його, я думаю, що це справді технічна зміна. Дякую.
Відповідайте, будь ласка.
Дуже дякую за запитання. Насправді повністю підтримую цю позицію, оскільки дійсно це технічна зміна у відповідності до діючої Конституції України. Дякую.
Цабаль Володимир Володимирович.
Прошу передати слово Гончаренку Олексію.
Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко. Скажіть, будь ласка, скільки ось ці технічні речі, це ж і повторний розгляд з пропозиціями Президента? При тому абсолютно якісь технічні питання виносяться. Верховна Рада зараз витрачає час на що? І що оці безкінечні перейменування, якими безкінечно займалася діюча влада, коли одне міністерство створювали, потім його розформували. Якийсь безкінечний двигун, який у нас був. І знову ми щось перейменовуємо і це розглядаємо, і маємо відповідні пропозиції Президента. Може нарешті займемося якоюсь конкретною роботою, а не безкінечними перейменуваннями? Дякую.
Дуже дякую за запитання. Насправді дійсно на сьогоднішній момент ця зміна, це не стосується перейменування. Президент абсолютно логічно і законно використав свою ініціативу і можливість відповідно до закону, Регламенту і Конституції України для того, щоб внести зміну, аби закон відповідав найвищому нормативному акту в Україні.
Задорожній Микола Миколайович.
Шановні колеги, є пропозиція переходити до голосування. Дякую.
Дякую за пропозицію.
Герасимов Артур Володимирович.
Шановний Дмитро Олександрович, шановні колеги, ви знаєте, в мене таке питання до шановного заступника міністра Валерії Рудольфівни. Шановна пані Валерія, чи не вважаєте ви, що кращим засобом соціального захисту незахищених верств населення в Україні було б сьогодні в парламенті не тільки розгляд цього законопроекту, який "Європейська солідарність", звичайно, буде підтримувати, але і розгляд законопроекту, який був внесений опозицією щодо підвищення і збільшення кількості грошей, які в бюджеті на 2021 рік виділені на субсидії і на захист населення через субсидії? Дякую.
Дуже дякую за запитання. Насправді це питання не є у відомстві Міністерства юстиції. І тому я думаю, що питання винесення тих чи інших законопроектів на розгляд комітету і Верховної Ради, це не питання виконавчої влади. Дякую.
Слово надається народному депутату України Макаренку Михайлу Васильовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Шановний головуючий, прошу передати слово Королевській Наталії.
Наталія Юріївна Королевська, будь ласка.
Шановні колеги, шановні присутні! Це просто жарт якийсь, коли приймався закон 27 січня 21-го року, а вступати він має в силу з 1 січня. Ви коли-небудь хоч якоїсь там професійної навички наберетесь чи ні? І хто буде відповідати за такі фейки, які ви готуєте, голосуєте, і потім ми ще витрачаємо на це час. У той самий час сьогодні люди з обмеженими можливостями отримують мізерні гроші від держави, жодної підтримки і жодної допомоги. І замість того, щоб розробити дійсно дієвий механізм підтримки людей з обмеженими можливостями, ми тут дати переглядаємо в законопроектах нікчемних. Тому, шановні колеги, ми звертаємося до вас: не проводити цирк у Раді, а приймати відповідне рішення. Дякуємо. І покарати тих, хто таке робить, вас підставляючи. Дякую.
Дякую за запитання. Якраз ці, власне, зміни і передбачають внесення технічних правок, оскільки дійсно технічні помилки можуть бути.
Будь ласка, Юрчишин Ярослав Романович, фракція політичної партії "Голос".
Насправді технічне рішення, яке ми маємо просто прийняти, і тут не можна не погодитися. Але оскільки в нас така процедура і є час, я б хотів звернутися до вас як до представника і міністерства, і Кабінету Міністрів у День, власне, захисту дітей. Недавно трапилася дуже позитивна подія, коли батьки Діми Свічинського з Одеси зібрали величезну суму для того, щоб врятувати свою дитину від спинальної м’язової атрофії. Але в нас понад 200 дітей з такою хворобою, які мають усі шанси залишитися хворими. Величезне прохання: передайте, будь ласка, звернення до Кабінету Міністрів, до профільного міністра, правда, це на Міністерство соціальної політики і охорони здоров’я, але соціальний захист – це і ваша відповідальність, щоб ми все-таки спільно розробили якусь програму, щоб такі діти, як в інших країнах, мали шанс на повноцінне життя. Дякую.
Дякую дуже, пане Юрчишин. Насправді дійсно це важливе питання. І хочу сказати, що сьогодні в День захисту прав дітей якраз Кабінет Міністрів трішечки не в цьому напрямку, але все ж таки зазначу, якраз прийняв законопроект, який стосується правосуддя дружнього до дитини. Тому дійсно уряд працює в напрямку захисту прав дитини, і ми старатимемося в усіх напрямках це продовжувати. Дякую.
Слово надається народному депутату Костенку Роману Васильовичу, фракція політичної партії "Голос".
Шановні колеги, давайте вже почнемо голосувати ці необхідні зміни і переходити далі по порядку денному, тому що таке технічне затягування, ми тільки витрачаємо час. Дякую.
Величкович Михайло Романович.
Прошу передати слово Володимиру Ар’єву.
Ар’єв Володимир Ігорович.
Пані заступник міністра, хотів вам передусім подякувати за те, що ви активно боретеся за права українських дітей. Зокрема, користуючись, що сьогодні 1 червня – День захисту прав дитини. І ви знаєте про ситуацію із нелегальним вивезенням громадянином Німеччини в Німеччину українського хлопчика, громадянина України. І це перший випадок, коли не навпаки німці виставляють претензії Україні за такі речі, а саме Україна буде боротися за права дитини і за права його матері повернути нелегально вивезену дитину в Україну. Скажіть, будь ласка, на якому етапі зараз ця ситуація і наскільки активно Міністерство юстиції зможе далі просуватися в тому, щоб якомога швидше це питання було вирішено. Дякую.
Дякую за запитання. Насправді дійсно ми направили буквально, якщо я не помиляюсь, минулого тижня запит, у відповідності до наших інструкцій, до закону, до Міністерства юстиції Німеччини. Зараз активно з ними комунікуємо. І я хочу сказати, що насправді питання міжнародного викрадення людей – це дійсно дуже важлива річ. Наскільки мені відомо, буквально завтра на Комітеті правоохоронної діяльності буде розглядатися відповідний законопроект, можу помилятися, який в тому числі стосується цих питань. І я хочу сказати, що Міністерство юстиції так само буде скоро презентувати свою ініціативу, яка, власне, буде пов’язана з тим, яким чином дітей вивозять за кордон. З однієї сторони, це спростить цей процес. Але, з іншої сторони, не дасть можливості саме в такий спосіб викрадати дітей для того, щоб вони потім фактично не могли повертатись до України. Тому дякую. Насправді ми активно працюємо в цьому напрямку. І конкретно в цьому кейсі, як і в інших так само.
Герус Андрій Михайлович. Бурміч Анатолій Петрович.
Прошу передати слово Колтуновичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, шановний пане Голово, шановна виступаюча. Я хотів би звернути увагу, по-перше, зал, що ми не будемо і наша фракція не буде підтримувати дані зміни Президента. Не тому, що вони недоречні, а тому що була допущена серйозна помилка. Про те, що казала моя колега Наталія Королевська, коли голосували закон у січні місяці, який набуває чинності з 1 січня. Логіка в тому є. Але, вибачте, це вже "плінтус повний", коли вносяться документи в зал – це раз. Друге. Якщо вже Президент так опікується соціальним захистом інвалідів, що аж фонд вирішили перейняти, то чому вони не піднімають допомогу для інвалідів? Можливо, ви в курсі, який буде розмір її встановлений? Тому що на сьогоднішній день для людей для людей, які втратили працездатність, цифра становить 1 тисяча 769 гривень. Вона ж і дорівнює мінімальній пенсії. Тому з цієї точки зору це смішні кошти. Як вони будуть переглядатись, в яку сторону? Раз ми вже зайшли в таку важливу тему щодо підтримки інвалідів в Україні. Дякую.
Дякую, пане Колтунович. Насправді дуже шкода, що ви не будете підтримувати цей законопроект. Оскільки, наскільки я розумію, парламентарі в тому числі якраз мають стояти на захисті Конституції України. Це якраз проект, який якраз захищає і підтримує Конституцію України.
Фріз Ірина Василівна.
Дякую. Скажіть, будь ласка, завжди перед подачею законопроекту прораховується дата та норма вступу законодавчого акту, який ви ініціюєте. Чим ви. В якій спосіб ви це розраховували, що ви подали заздалегідь неправильний документ, який було в монобільшості в турборежимі ухвалено, а тепер ви витрачаєте час парламенту для того, щоб знову ж таки вносити зміни, які пропонуєте? Дякую.
Дякую за запитання. Насправді, дійсно, на сьогоднішній момент пропонується, що цей закон набирає чинності з дня наступного за днем його опублікування, що є чисто технічною зміною, яка покликана, власне, на те, щоб закон відповідав Конституції України і в тому числі питанням, які пов’язані з опублікуванням і набранням чинності закону.
Осадчук Андрій Петрович.
Пропоную голосувати. Фракція "Голос" буде "за". Дякую.
Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, вельмишановний пане Голово. Якраз відкрив базове тіло документу, пояснювальну записку, вплив на бюджет, інші показники. І найголовніше, що прийняття акту не впливатиме на соціально-економічний розвиток і інші моменти. Для чого вносити зміни в назві фонду, якщо вони під собою не мають жодної ні ресурсної бази, ні бюджетної бази, не мають підвищення, те, про що ми говорили в попередньому питанні соціальних стандартів. В чому сенс і коли особи з інвалідністю отримають ту достойну допомогу? Я повторюся, яка цифра буде, які будуть прогнозні параметри, можливо там буде якась додаткова пільга? В чому сенс перейменування Фонду інвалідів, страхування інвалідів на осіб з інвалідністю, окрім чистого формулювання? Тому що для нас насамперед і для наших виборців цікавий соціально-економічний ефект, економічний ефект від реалізації тієї чи іншої ініціативи. Чекаємо на позицію уряду. Дякую.
Дуже дякую за запитання. Насправді дійсно питання перейменування – це питання, яке пов’язане в тому числі з унормуванням роботи того чи іншого органу, і в тому числі цей законопроект передбачав так само і внесення змін для того, щоб і інші нормативно-правові акти відповідали до цього закону.
Дякую. Будь ласка, сідайте. До слова запрошується голова Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Третьякова Галина Миколаївна. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, до трибуни.
Дякую, шановний головуючий. Шановні народні депутати, Верховною Радою 27 січня був прийнятий законопроект і Президент пропонує пункт 1 розділу ІІ "Прикінцеві положення" закону в такій редакції: "Цей закон набирає чинності з дня наступного за днем його опублікування". Комітет на своєму засіданні 1 березня прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді підтримати пропозиції Президента. Дякую.
Запросіть народних депутатів до зали. Є одна пропозиція Президента врахована комітетом. Зараз вона буде ставитись на підтвердження і після цього буде голосування за закон в цілому. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію Президента номер 1, вона була врахована комітетом. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:09:58]] За-304 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій Президента України Закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо перейменування Фонду соціального захисту інвалідів і приведення термінології у відповідність із законодавством у сфері соціального захисту осіб з інвалідністю" з пропозиціями Президента України (від 18.02.2021 року) (реєстраційний номер 3964). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:10:51]] За-317 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шуляк – з процедури.
Шановний пане Голово, шановні колеги, в мене є пропозиція. Я прошу змінити черговість розгляду питань і зараз розглянути законопроект 5009, який стосується спрощення приєднання до електричних мереж.
Дякую. Шановні колеги, є пропозиція. Немає заперечень? Немає. Чи необхідно. чи можемо просто проголосувати? Ставлю на голосування. Дякую. Ставлю на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення приєднання до електричних мереж (реєстраційний номер 5009). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:11:58]] За-314 Рішення прийнято. Шановні колеги, до мене приходили представники декількох депутатських фракцій та груп з проханням поза чергою розглянути законопроект (реєстраційний номер 3821). Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про поштовий зв’язок". Без обговорення. Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію. І пропонується за основу і в цілому. Також немає заперечень. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про поштовий зв’язок" (реєстраційний номер 3821). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:12:53]] За-305 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про поштовий зв’язок" реєстраційний номер 38. Ви заперечуєте? Ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 3821). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:13:41]] За-266 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запобігання корупції". Зараз, зачекайте. "Про запобігання корупції" щодо упорядкування окремих питань захисту викривачів" з пропозиціями Президента України (реєстраційний номер 3450). Необхідно обговорення? Із запитаннями? До слова запрошується заступник міністра юстиції Коломієць Валерія Рудольфівна. До 5 хвилин – виступ, після цього до 15 хвилин – запитання від народних депутатів України, після цього комітет і голосуємо. Будь ласка.
Дуже дякую. Шановні народні депутати, згідно із пропозиціями Президента, які були надані у березні місяці до прийнятого законопроекту, цей законопроект не міг бути підписаний з кількох підстав. Щодо узгодження термінологій та відсутності у законі деталізованого порядку функціонування Єдиного порталу повідомлень викривачів в частині визначення мети та цілей обробки даних викривачів, обсягу даних, які вноситимуться до нього, порядку захисту даних, випадків, підстав та кола осіб, яким надаватиметься доступ до цих даних, відповідальності за незаконне використання чи розголошення даних. Отже, Президент фактично пропонує узгодити положення редакції абзацу 21 і 23 частини першої статі 1 та частини першої статті 53 прим.1 між собою. Так само потребують узгодження положення частини третьої статті 53 прим. закону щодо функціонування Єдиного порталу повідомлень викривачів. Зокрема, у зв’язку із цим Комітетом Верховної Ради з питань антикорупційної політики на своєму засіданні, яке відбулося 30 березня цього року, абзаци 21 і 23 частини першої статті 1 Закону України "Про запобігання корупції" запропоновано викласти у відповідній до пропозицій Президента редакції. Також частину першу і третю статті 53 прим. 1 Закону України "Про запобігання корупції" так само запропоновано викласти у редакції і відповідності до пропозицій Президента України. Окрім того, щодо вимог до повідомлень про можливі факти корупційних або пов’язаних з корупцією правопорушень. За пропозиціями Президента потребує узгодження абзац другий частини другої статті 53 закону, яким фактично нівелюється закладений у чинному Законі України "Про запобігання корупції" підхід до викривачів корупції, за яким викривач повідомляє в тому числі про можливі факти корупційних правопорушень. Крім того, зазначені положення закону не дають однозначного розуміння критеріїв, за якими наявність певних фактів можна визначити, як достеменно відомі. Вказане неминуче призведе до неоднакового застосування відповідних положень закону на практиці, а також створить підґрунтя для зловживань уповноваженими особами відповідних суб’єктів під час попереднього розгляду та оцінки повідомленої викривачами інформації про можливі факти корупційних або пов’язаних з корупцією правопорушень. У зв’язку із цим на своєму засіданні профільним комітетом так само було ухвалене рішення щодо нової редакції частини другої статті 53 закону, яка, власне, і відповідає на пропозиції Президента. І щодо зміни умов виплати винагороди викривачу. Так само за пропозиціями Президента потребує узгодження частина друга статті 53 закону із статтею 130 Кримінального процесуального кодексу України щодо зміни умови виплати винагороди викривачу. Законом фактично змінюються умови виплати винагороди викривачу, на відміну від чинного порядку виплати винагороди викривачу становить в залежності від стягнення в дохід держави грошей, цінностей та іншого майна або грошової суми, що, власне, відповідає вартості такого майна. Зазначене призведе до конкуренції відповідних положень Закону "Про запобігання корупції" та Кримінального процесуального кодексу, і логічно, що це призведе до різного застосування на практиці відповідних норм. Це свідчить про незавершеність механізму правового регулювання і не відповідає, власне, гарантованого 8 статтею Конституції принципу верховенства права і створює відповідні ризики для самих викривачів. Власне, у зв’язку з цим Комітетом Верховної Ради України з питань антикорупційної політики пропонується виключити зміни до частини другої статті 53.7 Закону України "Про запобігання корупції" запропоновані законом, згідно яких розмір винагороди становить 10 відсотків грошового розміру предмету корупційного злочину або відповідно розміру завданих державі збитків від такого злочину. Дякую за увагу. І прошу ваші запитання.
Дякуємо вам. Шановні колеги, будуть запитання до Валерії Рудольфівни? Тоді прошу записатися тих, у кого є запитання. Слово надається народній депутатці Фріз Ірині Василівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Будь ласка.
Прошу передати слово Гео Леросу.
Гео Багратович Лерос, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! У нас є дуже багато органів, такі як ДБР, НАБУ, НАЗК, Генеральна прокуратура, то в мене ж є пропозиція до заступника міністра юстиції створити ще один орган, який буде контролювати викривачів корупції, він буде називатися "БЄ" – брати Єрмаки. То ж це допоможе у подальшому більш виважено контролювати всіх викривачів корупції, які будуть розповідати про корупцію в оточенні Президента, в оточенні інших гілок влади. Тому у мене до вас є така пропозиція: якось закріпити це, щоб брати Єрмаки отримали вже постійний якийсь юридичний статус своєї діяльності. Дякую.
Дуже дякую за запитання і пропозицію. Насправді хочу сказати, що Міністерство юстиції так само активно працює з викривачами корупції, тому, напевно, недоречно буде створювати якийсь орган. Хочу зазначити, що відповідно наші юристи та адвокати, які співпрацюють з нами в рамках системи безоплатної правової допомоги, надають безоплатну правову допомогу викривачам корупції, і, зокрема, завдяки вам, дякую, тому що саме ви якраз у своєму скликанні підтримали відповідний законопроект, який надав таку можливість для викривачів корупції. Дякую.
Дякую, Валерія Рудольфівна. Слово надається народній депутатці України Устіновій Олександрі Юріївні, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово Гео Леросу.
Слово надається Гео Леросу.
Що ж, друзі, бачу, в нас є ще 15 хвилин, буду вам нагадувати, як працює корупційна система братів Єрмаків під прикриттям Зеленського. На жаль, у цій країні тільки Зеленському нормально, що брати Єрмаки є головними корупціонерами в країні. Вся країна вже бачить, як ці люди безкарно грабують нашу державу, без конкурсів призначають на державні посади своїх людей-помічників. Тому сподіваюся, що система викривачів корупції почне працювати, і пан Єрмак разом із Зеленським не зможе протидіяти цій системі. Дякую. Сподіваюсь, далі мені ще передадуть питання.
Дякую за запитання. Насправді дійсно, система викривачів корупції якраз почне працювати ще краще, оскільки вона працювала і до того, якраз зокрема і завдяки цим змінам, які сьогодні перебувають у вас на розгляді, які я дуже прошу вас всіх підтримати. Дякую.
Дякую, Валерія Рудольфівна. Слово надається народному депутату Задорожньому Миколі Миколайовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Микола Задорожній, 162 виборчий округ, Сумщина. Я підтримую дані законодавчі ініціативи і звертаюся до вас як до представника Мін’юсту з зверненнями виборців, які зверталися до мене з проханням пришвидшити якісну роботу взагалі інституту викривачів корупції. Тому успіхів і натхнення нам і пропоную всім підтримати.
Дуже дякую. Якраз сьогодні, прийнявши це рішення, ви зробите те, що просять у вас ваші виборці. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Макаренку Михайлу Васильовичу, фракція Політичної партії "Опозиційна платформа - За життя".
Прошу передати слово Мамці.
Будь ласка, народний депутат Мамка Григорій Миколайович.
Ну, я не буду говорити політичними лозунгами, я попробую сформулювати декілька запитань. Ну, перше, інститут викривачів. Це не є новим, він уже діє. Я не розумію, чому автор каже, що почне діяти. До вашого виступу не хватало виступу яких ще реформ вам не вистачає, щоб показати результат. Чому? Перше. Коли почне діяти інститут чи він діє, інститут викривачів? Друге. Термін розслідування кримінальних проваджень – 2 місяці. Це по боротьбі з корупцією, все інше, може бути продовжений до одного року. Закон про викривачів уже діє більше року. Скажіть, будь ласка, результати. І ви з трибуни тут добросовісно розказували народним депутатам, що ви проаналізували неоднакове застосування норм закону. Скажіть, будь ласка, де його почитати, що ви аналізували і чому, що не получається? Дякую вам.
Дуже дякую за запитання. Насправді, хочу вказати, що до, власне, результату роботи інституту викривачів ми можемо судити, власне, з точки зору Міністерства юстиції якраз з приводу того, яка кількість викривачів звертаються до нас за безоплатною правовою допомогою, оскільки ми не правоохоронний, логічно, що орган і можемо тільки правову допомогу надавати. І я хочу зазначити, що насправді дуже погано, але це одиничні випадки. Про що це говорить? Що, власне, ця інституція має розвиватися, і ми маємо більше часу приділяти тому, аби проводити адвокацію, розказувати людям яким чином можна, власне, звертатися до цих органів для того, щоб цей інститут набув найбільшого поширення. Але це абсолютно логічно, оскільки дійсно працює він не так уже давно. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Леросу Гео Багратовичу, позафракційному. Будь ласка.
Шановні друзі, я хочу вам нагадати, як працює система викривачів корупції в Україні. 29 березня 2020 року я опублікував відеозаписи, де рідний брат Керівника Офісу Президента України торгував державними посадами під прикриттям свого брата. Через день за впливом пана Єрмака на мене відкрили чотири кримінальні справи, чотири. І ось, як працює система викривачів корупції. Тому я раджу всім, хто у майбутньому буде викривати корупцію, 500 раз подумати перед тим, як на когось вказувати. Бо з першої справи будуть саме на нього відкривати кримінальні справи. Але, на жаль, це буде відбуватися виключно за президентства Зеленського поки що.
Дуже дякую за запитання. Насправді ви своїм виступом показуєте, що, власне, не задоволені роботою цього інституту. І я хочу зазначити, що саме законопроект, який сьогодні я маю честь доповідати з правками Президента України, спрямований на розвиток і покращення цієї інституції. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Стефанишиній Ользі Анатоліївні, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово Гео Леросу.
Будь ласка, Лерос Гео Багратович.
Цього разу в мене вже буде питання до доповідача. Якось вам треба захистити викривачів корупції, бо на законодавчому рівні, на жаль, це неможливо. Поки є ОПГ Єрмака, який впливає на правоохоронні органи, який впливає на абсолютно всі гілки влади, ми не отримаємо гідної дії цього закону. Тому я звертаюсь до вас з питанням: як саме ви будете захищати викривачів корупції від подібних випадків, коли саме ОПГ пана Єрмака, "секретарши" Президента, буде впливати на те, щоб викривачі корупції замовкли? Дякую.
Дякую вам за запитання. Хочу повторитися, що в державі Україна діє гарантоване державою право на правову допомогу. Якраз Міністерство юстиції, опікуючись цією структурою, надає правничу допомогу і підтримку в усіх необхідних питаннях, що стосуються як кримінальних справ, так, можливо, і власне, порушень прав викривачів під час здійснення провадження, наприклад, звільнення чи, можливо, якийсь адміністративний тиск. Ми якраз цим займаємося. Тому зі своєї точки зору і в тому числі завдяки прийнятому вами законопроекту, закону вже, ми на сьогоднішній момент можемо це робити від імені держави за рахунок бюджетних коштів. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Загородньому Юрію Івановичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа - За життя".
Дякую, Руслане Олексійовичу. Я прошу передати слово народному депутату Григорію Миколайовичу Мамці.
Григорій Миколайович Мамка, будь ласка.
Я дуже уважно завжди слухаю відповіді доповідача, но з 3 питань я не отримав відповіді. Але, по суті, ми вже починаємо як громадяни України привикати до таких відповідей Міністерства юстиції України. Хочу зазначити про те, що інститут викривачів діє чи не діє, захист є чи немає? Ці норми існують. Дайте, будь ласка, який же в кінці кінців, коли розказували людям з цієї трибуни ваші колеги з влади про те, що тільки піде інститут викривачів, будуть викриті всі корупціонери, всі, викривач отримає 10 відсотків, від чого забули сказати. Тут деякі в залі теж є в якості викривачів, і закон їх захищає, і реформ хватає, і захисту також. Але чи отримали по тим кримінальним провадженням викривачі якісь кошти? Необхідно все-таки робити роботу, а не вносити зміни в недіючі органи. Дякую.
Дякую за запитання. Насправді я в одній зі своїх відповідей зазначала, що, дійсно, це не той інститут, який ми зараз вносимо і впроваджуємо його в життя. Це діюча інституція. І я хочу зазначити, що якраз оці неточності, які на сьогоднішній момент ми розглядаємо з пропозиціями Президента, які стосуються ведення реєстру, оплати, це якраз ті речі, які забезпечать кращий розвиток цієї інституції. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Лабунській Анжеліці Вікторівні, фракція політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Прошу передати слово моєму колезі Володимиру Кабаченку. Дякую.
Будь ласка, Володимир Кабаченко.
Володимир Кабаченко, фракція "Батьківщина", секретар Комітету з питань антикорупційної політики. Вже з практичного досвіду я відповідально можу заявити, що на сьогодні інститут викривачів він не діє. У 2019 році ми проголосували за цей законопроект і станом на сьогодні ми вносимо в нього вже четверті зміни. Тобто ми четвертий раз переглядаємо законопроект, тобто Закон України про викривачів. Чому ми його переглядаємо? Тому що базове визначення викривачів у цьому законопроекті, воно не відповідає жодним світовим стандартам. В мене зараз у руках Директива Європейського парламенту від 23 жовтня 2019 року, яка дуже чітко встановлює, що таке викривач. Викривач – це людина, яка працює в державному органі, компанії або в приватній структурі, тобто є людиною із системи. Те, що ви наразі прописали в законопроекті, це зовсім не викривач, це, скоріше, стукач. І тому моє питання дуже просте. Чому ви не хочете гармонізувати українське законодавство із європейським в частині викривачів? Дякую.
Дуже дякую за запитання. Насправді якраз питання гармонізації законодавства України з європейським, це свого часу була значна частина роботи Міністерства юстиції. І, можливо, власне, доречне буде ваше зауваження. Але я хочу зазначити, що на сьогоднішньому етапі ми розглядаємо пропозиції Президента до законопроекту, який він повернув у зв’язку з тим, що не міг його підписати через певні невідповідності до діючих законів і Конституції. І тому я, власне, прошу на сьогоднішній момент підтримати ці пропозиції. Дякую.
Дякую, час вичерпано. Будь ласка, сідайте. До слова запрошується голова Комітету з питань антикорупційної політики Радіна Анастасія Олегівна.
Доброго дня, шановні колеги! Комітет з питань антикорупційної політики розглянув пропозиції Президента, надані щодо ухваленого 4 лютого цього року законопроекту, і пропонує погодитися з пропозиціями Президента. Звертаю увагу, що Головне науково-експертне управління Верховної Ради України також пропонує погодитися з пропозиціями Президента. Але перш ніж я зупинюся на позиціях Президента, колеги, я хочу нагадати, про що був цей законопроект від початку. Цей законопроект мав дати можливість створити додатковий інформаційно-телекомунікаційний інструмент, а саме єдиний реєстр викривачів, через який, власне, і подаватимуться повідомлення викривачів, і через який працюватимуть всі решта органи. На зараз в законі передбачено необхідність всім органам, сотням органів створювати такі свої окремі канали, витрачати на це кошти, використовувати різні підходи. Цей законопроект був про те, щоб зекономивши державні кошти, створити один портал, через який працюватимуть всі, і який забезпечуватиме уніфікований підхід до захисту викривачів. Колеги, пропозиції Президента до цього законопроекту зводяться до наступного. Перше: чітко передбачити мету і ціль обробки даних про викривачів в рамках цього порталу, врегулювати питання обсягу даних, доступу до цих даних. Комітет погодився з цією пропозицією, пропонує її підтримати. Друге, колеги, Президент звернув увагу на те, що необхідно забезпечити, необхідно зберегти чинну норму закону, норму закону, яка діє і сьогодні, а саме: дати викривачам можливість повідомляти про можливі правопорушення, про правопорушення, які плануються, не перетворювати перевірку повідомлень викривачів на боротьбу із самими викривачами. Для цього виключити запропоноване при ухваленні закону формулювання, яке зобов’язує викривача повідомляти тільки про достеменно відомі факти. Комітет погодився із цією пропозицією Президента. Далі, колеги. Президент звернув увагу, що питання виплати винагороди викривачам має бути уніфіковане і в Законі "Про запобігання корупції", і відповідно в Кримінальному процесуальному кодексі. Комітет погодився із цією пропозицією і виключив із закону новації щодо повідомлень щодо виплати винагороди викривачам. Разом з тим комітет погоджується, що може бути переглянута ця концепція. Але це має бути зроблено окремим Законом про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу. І нарешті Президент звернув увагу на те, що мають бути в законі уніфіковані підходи до визначення, власне, каналів повідомлень викривачів. Комітет погодився із цією пропозицію і пропонує, підсумовуючи, колеги, врахувати пропозиції Президента і з врахуванням цих пропозицій підтримати закон. Дякую дуже.
Дякую. Переходимо до голосування. Зараз ми поставимо на голосування чотири правки, враховані комітетом. Після цього проголосуємо за закон в цілому. Ставлю на голосування правку номер 1 Президента України, пропозицію номер 1 Президента України. Вона була врахована комітетом. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:37:19]] За-290 Пропозиція номер 2. Врахована комітетом. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:37:38]] За-293 Рішення прийнято. Пропозиція номер 3 Президента. Вона також врахована комітетом. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:37:56]] За-293 Рішення прийнято. І пропозиція номер 4. Також була врахована комітетом. [[14:38:16]] За-292 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій Президента України Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про запобігання корупції" щодо упорядкування окремих питань захисту викривачів" з пропозиціями Президента України (від 03.03.2021 року) (реєстраційний номер 3450) Прошу підтримати та проголосувати. [[14:38:55]] За-281 Рішення прийнято. З процедури – Арахамія Давид Георгійович.
Прошу надати слово Ладі Булах, автору законопроекту. Дякую.
Давид Георгійович, ви до мене підходили, тут не передається слово, це не по фракціях. Мікрофон включіть, будь ласка, Арахамії. Почекайте.
Дякую вам за увагу. Я розумію, що всі люблять, коли я говорю. 4358 у нас є законопроект, який сьогодні в День захисту дітей дуже важливий, він про охорону здоров’я населення від шкідливого впливу тютюну. Багато норм, які фактично зараз надають можливість заборонити рекламу шкідливих тютюнових виробів серед дитячої аудиторії та молоді. Тому прошу підняти цей законопроект, підтримати та проголосувати. Дякую.
Змінити черговість розгляду, да, питань порядку денного ви мали на увазі? А немає заперечень, можемо, да? Немає заперечень? Тоді ставлю на голосування пропозицію Давида Георгійовича Арахамії щодо того, щоб розглянути зараз законопроект реєстраційний номер 4358. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:40:50]] За-294 Рішення прийнято. Чи необхідне обговорення, чи можемо проголосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо охорони здоров’я населення від шкідливого впливу тютюну (повторне перше читання) (реєстраційний номер 4358). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:41:29]] За-339 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про матеріали і предмети, що контактують з харчовими продуктами (реєстраційний номер 4568). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:42:19]] За-251 Обговорення необхідне? Да. Будь ласка, до слова запрошується народний депутат України Мезенцева Марія Сергіївна.
Шановні колеги, пане Голово, дуже дякую. Сьогодні в нас день євроінтеграції, день здоров’я, Міжнародний день дітей і загалом, напевно, що день прекрасний. Друзі, сьогодні ми голосуємо в першому читанні історичний законопроект. Я трошки тут демонструю на трибуні з чим це пов’язано. Це пов’язано з тим, що ми з вами кожного дня п’ємо каву чи беремо в упаковці харчі на роботу або до офісу. Ця вся упаковка повинна бути безпечною. За 30 років в Україні не існувало такого закону – про безпеку харчової упаковки. Сьогодні всі профільні комітети підтримали його. Він врегульовує на комплексній основі питання безпечності різних матеріалів і предметів, що контактують з харчовою упаковкою. Врегульовує всі євроінтеграційні вимоги, які направлені на виконання реалізації глави 4 "Санітарні та фітосанітарні заходи" розділу IV "Торгівля" і питання, пов’язані з торгівлею, і безпосередньо торкається Угоди про асоціацію з Європейським Союзом. Але, друзі, це першочергово про здоров’я. Частина виробників харчової упаковки вже виконує ці умови. Треба, щоб це робили абсолютно всі. Бо є токсичні хімічні речовини, які потрапляють не тільки до нас, до організмів вже людей, які дорослі, але і до організмів малечі. Тому прийняття цього закону сприятиме виробництву, обігу на використання в Україні контакту з харчовими продуктами саме безпечних матеріалів, припиненню виробництва і припиненню імпорту, і вилучення з обігу небезпечних матеріалів, а також зниження ризику негативного впливу на наше з вами здоров’я, на здоров’я всіх українців. Я дякую єврокомітету, екокомітету, комітету агро і також пану Глущенку з профільного міністерства. Колеги, підтримайте, будь ласка, цей законопроект.
Дякую. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань аграрної та земельної політики Юрчишин Петро Васильович.
Шановний Голово, шановні народні депутати, Комітет Верховної Ради України з питань аграрної та земельної політики на своєму засіданні розглянув проект Закону України про матеріали і предмети, що контактують з харчовими продуктами (реєстраційний номер 4568). Даний законопроект покликаний гармонізувати українське законодавство до законодавства Європейського Союзу у сфері безпечності харчових продуктів. Всі ми знаємо, що для харчового продукту важливим є склад продукту, проте не менш важливим є і його упаковка. Адже саме вона потрібна для захисту товару при транспортуванні, зберіганні та реалізації, а також як носій інформації про товар та його виробника, і щоб не завдати шкоди здоров’ю споживача, упаковка має бути безпечною та якісною. На сьогоднішній день питання, що стосуються матеріалів і предметів, що контактують з харчовими продуктами, не врегульовано законодавчо. Прийняття цього законопроекту матиме позитивний вплив на забезпечення захисту здоров’я споживачів, оскільки регулює питання виробництва та обігу в Україні безпечних матеріалів та виробів, призначених для прямого чи опосередкованого контакту з продуктами харчування. Тож, шановні колеги, прошу підтримати рішення комітету і прийняти даний законопроект за основу. Щиро дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Лозинський Роман Михайлович.
Прошу передати Железняку Ярославу.
Железняк Ярослав Іванович.
Шановна Марія Сергіївна достатньо, я думаю, представила нам, навіщо нам потрібен цей законопроект. Фракція "Голос" повністю підтримує. Це справді євроінтеграційний законопроект, він справді довго розроблявся не тільки у нашому чудовому парламенті, але й у Міністерстві економіки і торгівлі, і аграрної сфери, коли це було. Тому, звичайно, ми його підтримаємо. І останнє, колеги, ви знаєте, дуже рідко нам трапляються законопроекти, по яким бізнес-асоціації надсилають позицію на одну сторінку, яка говорить лише про те, що вони їх підтримують, просять якомога швидше прийняти. Тому, звичайно, цей законопроект має бути сьогодні ухвалений, і, сподіваюся, навіть конституційною більшістю. Дякую.
Любота Дмитро Валерійович.
Вітаю, колеги! Так, Марія дуже добре представила цей законопроект. Він про здоров’я українців, дуже євроінтеграційний закон. Прошу підтримати. Дякую.
Бондар Михайло Леонтійович.
Будь ласка, передайте Артуру Герасимову.
Герасимов Артур Володимирович.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, цим законопроектом ми приводимо у відповідність наше законодавство, законодавство Європейського Союзу щодо заходів, які застосовуються щодо матеріалів і предметів, що контактують з харчовими продуктами, та впроваджуємо у національне законодавство норми Регламенту Європейського парламенту та Ради ЄС. Наразі це питання в Україні частково врегульовано, проте не враховано дійсно на даний момент значну кількість вимог, що містить європейське законодавство. Проектом закону ми встановлюємо низку вимог до матеріалів та предметів, що контактують з харчовими продуктами, зокрема вимоги до маркування, декларування відповідності та вимоги до забезпечення простежуваності матеріалів та таких предметів. Також унормовуємо положення виробничої практики під час виробництва матеріалів та предметів, що контактують з харчовими продуктами та положення щодо державного контролю та відповідальності операторів ринку. "Європейська солідарність" обов’язково підтримує і закликає весь зал об’єднатися, і підтримати цей законопроект. Але тільки в першому читанні, тому що певні доопрацювання до другого мають бути зроблені. Наприклад, оскільки метою законопроекту, як це було сказано, є імплементація у національне законодавство положень актів ЄС, то, наприклад, доцільно замість процедури державної реєстрації речовин та процесів, які використовуються у виробництві матеріалів і предметів, що контактують з харчовими продуктами, передбачити процедуру, оцінку безпечності та встановлення списків таких об’єктів, що водночас буде відповідати вимогам Регламенту ЄС № 1935/2004. Саме тому, колеги, об’єднуємося, голосуємо за цей надважливий законопроект. Дякую авторам. Дякую комітету. Дякую всім, хто був причетний до його розробки. Але до другого читання давайте зробимо його майже ідеальним. Дякую.
Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Прошу передати слово колезі по фракції Івченку.
Івченко Вадим Євгенович.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, ми можемо ввійти в історію як парламент, який врешті-решт закінчить питання щодо якості і безпечності продукції. На сьогоднішній день ми чітко розуміємо, що здоров’я нації і здоров’я кожної людини залежить перш за все від екології і від якісної їжі. А їжа, а також її упаковка як симбіоз на сьогоднішній день є вкрай важливим елементом здоров’я, ну, і, звичайно, якості і безпечності. Колеги, на наше велике переконання, ми маємо прийняти відповідний закон, який вводить обіг, маркування, він повністю регулює речовини, з яких має відбуватися, скажімо, складатися упаковка. На сьогоднішній день у нас навіть немає, колеги, в Україні лабораторії, яка може сказати, чи якісна, наприклад, та плівка, якою обмотують сир у нашому магазині. Ми маємо чітко розуміти, які продукти сьогодні контактують, яка речовина контактує з продуктами, що ми вживаємо. Це євроінтеграційний закон, там як мінімум три регламенти Європейського Союзу і тієї Угоди про асоціацію, яку ми підписали. Колеги, давайте підтримаємо цей законопроект у першому читанні. Давайте подякуємо авторам. Я знаю, що цей автор і подає закони відповідні про дитяче харчування і також про упаковку безпосередньо, що контактує з дитячим молоком і з дитячими сумішами. Тому давайте підтримаємо і давайте рухатися в напрямку здоров’я, перш за все здоров’я кожної людини і здоров’я нації в цілому. Дякую.
Дякую. З мотивів – Королевська. Після цього Рудик, після цього переходимо до. Бакунець? 3 хвилини – виступи, після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги, от слухаєш вас і диву даєшся. Ну, замість того, щоб сьогодні підтримувати нашого національного товаровиробника, щоб сьогодні підтримати нашу економіку, а ви, ну, знаєте, підтанцьовуєте все: оце євроінтеграція, це європейський закон. Ну, давайте будемо відвертими, ну, це чисто лобістський законопроект, який чисто буде відстоювати право ліцензування для однієї компанії, це чисто монополія на ринку упаковки. Ну, давайте вже будемо якось відверто один з одним розмовляти, а не прикривати всі свої причинні місця стратегією руху до Європи. Наше завдання сьогодні – це захистити нашого українського товаровиробника. І тому ми не будемо голосувати за цей лобістський законопроект. Дякую.
Рудик Сергій Ярославович.
Шановні колеги, сказати, що я шокований тим, що почув щойно з трибуни, це нічого не сказати. Безперечно, це потрібний законопроект, і ви це зараз побачите шляхом натискання зелених кнопочок. Я переконаний, що їх в цьому залі буде абсолютна більшість. Єдине, що я хотів би звернути вашу увагу, що дивна ситуація, коли потрібний законопроект, до нього Головне науково-експертне управління знаходить величезну кількість зауважень. Ну, це ж очевидно, що продукт так само важливий, як і упаковка, яка його покриває, тому що це транспортування, це зберігання, це його реалізація. Що ще говорити? Голосуємо "за", в цілому і забуваємо про цю проблему на багато років. Наш споживач і буде користуватися цією якісною безпечною упаковкою, яка дасть Бог, збереже йому життя і здоров’я. Депутатська група "Партія "За майбутнє" закликає колег проголосувати "за", однозначно.
Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, сьогодні дійсно день екології в цьому залі парламенту. І я також є радий, що став членом екологічного комітету. Ми з вами прийняли законопроект про обіг пластикових пакетів обмеження, ми з вами прийняли законопроект про надрокористування. Зараз ми з вами в першому читанні приймемо законопроект про, власне, якість, покращення упаковки для харчових продуктів. Думаю, що це буде важливо і для здоров’я нашої нації, особливо для здоров’я нашої молоді. Адже якщо і молодь буде мати якісніше харчування в якіснішій упаковці, то і відповідно буде краще і здоровіше майбутнє нашої української нації. Дякую усім. Прошу підтримати в першому читанні.
Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про матеріали і предмети, що контактують з харчовими продуктами (реєстраційний номер 4568). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:56:19]] За-316 Рішення прийнято. Шановні колеги, законопроект 4564 ми ж без обговорення можемо проголосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону реєстраційний номер 4564. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:56:54]] За-315 Рішення прийнято. Законопроект прийнятий за основу. І ще одне питання – це проект Закону реєстраційний номер 3901. Це друге читання. Немає, ніхто не наполягає на правках, правильно я розумію? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про автомобільні дороги" (реєстраційний номер 3901). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:57:45]] За-319 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, пленарне засідання Верховної Ради оголошую закритим.