Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjamo 7. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki je bila sklicana na podlagi prvega odstavka 57. člena poslovnika državnega zbora. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Roberto Battelli, dr. Slavko Gaber, Zmago Jelinčič Plemeniti, Franc Kangler, mag. Janez Kramberger, Alojz Posedel in gospa Majda Širca. Na sejo sem povabil predsednika vlade Republike Slovenije, gospoda Janeza Janšo, k 1. točki dnevnega reda, predstavnike vlade Republike Slovenije k vsem točkam dnevnega reda, predstavnika državnega sveta Republike Slovenije k 8. točki in predstavnika urada predsednika Republike Slovenije ter predstavnika sodnega sveta k 25. točki dnevnega reda. Prehajamo na določitev dnevnega reda 7. seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda je pripravljen skladno z 59. členom poslovnika in ste ga prejeli s sklicem seje 3. junija 2005. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. Predlogov za umik posamezne točke z dnevnega reda ali širitev dnevnega reda nisem prejel. Tako predlagam zboru, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Gospod Sok, želite besedo? Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, kolegice poslanke in poslanci! Zdaj ne vem, če sem pravilno razumel. Na kolegiju smo se dogovorili, da bi spremenili vrstni red točk. Ne vem, ali moramo to pri tem urediti ali pozneje o tem glasujemo. Hvala lepa.
Sedaj odločamo o dnevnem redu. O samem razporedu ali prestavitvi posamezne točke se glasuje ob predlogih, ki bodo tekom razprave. Moram pa reči, da smo se pogovarjali z obema ministroma, tako gospodom Drobničem kot Simonitijem, in zamenjava ni možna. Minister Drobnič bo vsaj pri uvodni in zaključni besedi v petek prisoten. Tako da je predlog, ki je bil na kolegiju dan, brezpredmeten. Gospa Zalokar, želite podati proceduralni predlog? Izvolite.
Imam proceduralno vprašanje pravzaprav, in sicer me zanima naslednje. Fizična obračunavanja v parlamentu so relativno pogosta, saj je to prostor, kjer gre za realne interese, za moč, oblast in denar.
Gospa Zalokar, to ni stvar dnevnega reda.
Bom vprašala, proceduralno vas bom vprašala nekaj v zvezi z varnostjo poslank in poslancev.
Zdaj glasujemo o dnevnem redu in prosim, obrazložite svoj glas.
Mi glasujemo o dnevnem redu in prosim [[...]]
Proceduralno vprašanje je možno [[....]]
[[...]]obrazložitev [[...]]
[[...]]kadarkoli. Ni? Jaz vas sprašujem v zvezi s tem, ker je sedaj začetek seje. Zanima me, če se lahko v parlamentu počutim dovolj varno.
To ni obrazložitev glasu. Hvala lepa. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 7. seje zbora določen. S tem prekinjam sejo državnega zbora. Imate proceduralni predlog? Izvolite, proceduralni predlog ali vprašanje. Izvolite, gospa Zalokarjeva.
Se opravičujem, ampak mislim, da sedaj pa imam pravico, ko ste zaključili točko, če je bila prej obrazložitev glasu. In sicer me zanima, pred dnevi smo lahko v enem od tabloidnih časopisov videli, da je bila v državnem zboru posneta fotografija, na kateri so posneti naši kolegi poslanci, vsak s svojo pištolo, torej s strelnim orožjem. Baje sicer brez nabojev in seveda tudi kolegi so takšni, da sem prepričana, da so miroljubni, pa vendar očitno je, da je strelno orožje v parlamentu in da ga je sem mogoče prinesti. Zato vas, gospod predsednik, sprašujem in me zanima: Ali je v parlamentu zagotovljena ustrezna varnost? Zanima me: Kako je bilo to orožje prineseno v parlament, saj hišni red eksplicitno govori, da strelnega orožja v parlamentu ne sme biti. Zato me zanima: Ali boste v zvezi z omenjenim incidentom kakorkoli ukrepali in na kakšen način? Menim, da bi bilo zelo nenavadno, če bi, recimo, se postavili v situacijo, da bi si lahko ogledovali sliko poslancev v nemškem parlamentu, v Bundestagu [[...]]
Gospa Zalokarjeva, to je čista zloraba poslovnika, to ni noben proceduralni predlog. Ali predlagate, da prekinemo sejo in jo nadaljujejo čez tri dni, ali kaj podobnega? To ni proceduralni predlog. Hvala lepa.
Moje vprašanje je: Ali mi lahko, gospod predsednik, zagotovite, da sem v tem parlamentu varna? Glede na to, da sem pred sedmimi dnevi videla fotografijo, poslikano v tem državnem zboru [[...]]
Gospa Zalokarjeva, prosim, končajte. Vzel sem vam besedo, ker to je čista zloraba poslovnika. Gospod Cvikl, želeli ste proceduralni predlog, izvolite.
Gospod predsednik, jaz sem mislim, da ste kot hišnik tega državnega zbora ali pa prvi med enakimi odgovorni za to, da se odgovori poslanki. Mislim, da je to dobro zagotoviti. Mislim, da je poslanka opozorila na osnovne pravice, ki jih poslanke in poslanci imajo.
Gospod Cvikl, ali veste, kaj je inštitut proceduralnega predloga?
Moj proceduralni predlog je pa proceduralni predlog za preložitev točke dnevnega reda, in sicer sedaj ko smo potrdili dnevni red, predlagam, da na podlagi prvega odstavka 65. člena preložimo obravnavo 11. točke dnevnega reda, razprava o odgovoru ministra za finance dr. Andreja Bajuka na poslansko vprašanje moje malenkosti v zvezi z naslednjo finančno perspektivo Evropske unije. In sicer predlagam, da bi državni zbor opravil to razpravo pred 16. junijem. Razlogi za to so naslednji. Poznano je, da je v preteklem tednu predsednik vlade bil na obisku pri predsedujočemu Evropske unije. Poznano je, da v preteklem tednu na izredni seji v soboto v izrednih razmerah - ker poznano je, da se državni zbor sestaja izven delovnih dni samo, kadar je kaj izrednega - odbor za zadeve Evropske unije odločil o mandatu naših pogajalcev. Poznano je, da se je včeraj zvečer v odsotnosti ministra za zunanje zadeve in v odsotnosti ministra za finance slovenska delegacija pogajala o naslednji finančni perspektivi. In poznano je, da se bo o tem odločalo od četrtka, 16. junija, do, kot je napovedano, sobote, 18. junija. Imeti razpravo o odgovoru ministra za finance na to isto vsebinsko vprašanje, potem ko je konec kakršnihkoli možnosti, da bi Slovenija tudi s podporo državnega zbora pridobila najprej dober pogajalski položaj in potem na koncu tudi dober položaj o naslednji finančni perspektivi, je, milo rečeno, s strani vas kot predsednika nedopustno. V tej zvezi smo proceduralno že predlagali na kolegiju predsednika državnega zbora, da bi o tem vodili razpravo pred obiskom gospoda Janše pri gospodu Junckerju, pa je bilo to s strani vladajoče koalicije zavrnjeno. Vsem pa je poznano, da smo na pretekli seji - in vi ste to tudi uporabili kot razlog, zakaj ni treba imeti posebne seje - izglasovali, tudi s pomočjo poslancev vladajoče koalicije, za kar se vam še enkrat zahvaljujem, možnost, da bomo malo več razpravljali o vsebini naslednje finančne perspektive. Vendar je smiselna razprava o tem, gospod predsednik, samo, če jo opravimo pred 16. junijem. Zato predlagam, da o tem glasujemo.
Omenil bi, da so stališča Republike Slovenije že sprejeta in tudi ta razprava, ki ste jo napovedali in ki je na vrstnem redu, teh stališč ne bo spremenila. Pa vendar bi prosil, v kolikor predlagate spremembo vrstnega reda posameznih točk, da bolj točno navedete, kdaj naj bi se ta razprava začela oziroma kako bi se točke zamenjale. Izvolite, gospod Cvikl.
Gospod predsednik, predlagamo zelo konkretno, glede na to, da očitno ne bo dovolj časa, da bi danes zaključili razpravo o rebalansu proračuna za leto 2005 na matičnem delovnem telesu, ker se je [[...]] [[oglašanje iz ozadja]] Bomo videli, gospod, pridite na sejo! Ker se je predsedujoči odločil, da se bo o tem razprava začela pet ur pred sejo in mora biti zaključena danes do polnoči, smo pa šele pri drugem od 70 amandmajev, bi predlagal, da je razprava o tem jutri ob 14.00 uri, kar je sedaj rezervirano za razpravo o rebalansu proračuna Republike Slovenije. Potem pa bomo videli, kaj bo danes z odborom. Menimo, da je to tudi korektno, ker verjetno bomo razpravo o rebalansu končali zelo pozno ali zelo zgodaj, in bi bilo nekorektno od pristojnih služb zahtevati, da potem preostanek noči posvetijo pisanju poročila. Zato predlagamo, da je točka 11 na vrsti jutri ob 14.00 uri. Napovedana je prisotnost predsednika vlade in ministra za finance. Menimo, da so uspeli naši pogajalci tudi že priti iz Bruslja. Sami boste ocenili, ali je treba kaj zapreti za javnost. Vendar menimo, da bi to bilo minimalno korektno, da kot državni zbor, potem ko smo že enkrat izglasovali, opozicija in koalicija skupaj, prej preden gre gospod Janša z gospodom Ruplom in ne vem kom še na obisk h kolegom iz EU-24, da to razpravo opravimo v državnem zboru. Zato predlagam, da je to jutri ob 14.00. Hvala lepa.
Hvala lepa. Če smo razumeli, ta razprava naj bi se začela jutri ob 14.00 uri, za njo pa rebalans proračuna, kot bo potekalo. V redu? O predlogu ni glasovanja oziroma ni razprave, zato o predlogu glasujemo. Prisotnih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 42. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 42.]] Predlog ni bil sprejet. Gospod Prijatelj, če imate proceduralen predlog, ja, ampak o orožju ni debate. Prosim, izvolite proceduralni predlog.
Spoštovani predsednik! Hotel sem spregovoriti o lažeh. Gospa Cvetka Zalokar Oražem [[...]]
To ni proceduralni predlog, gospod Prijatelj.
[[...]]trosi cvetke, cvetke trosi namreč. Bili smo oblateni.
Dobro.
Hvala, ker ste mi vzeli na takšen način besedo.
Hvala lepa. S tem prekinjam sejo in jo bomo nadaljevali ob 14. uri, ob 15. uri, oprostite. Zdaj ste me pa res zmedli.
Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - VPRAŠANJA POSLANK IN POSLANCEV. V zvezi s to točko dnevnega reda sem v poslovniškem roku prejel pisne prijave 34 poslank in poslancev. Vrstni red postavljanja poslanskih vprašanj je določen na podlagi dogovora z vodji poslanskih skupin v skladu z 244. členom in drugim odstavkom 245. člena ter 247. člena poslovnika državnega zbora. Na prva tri vprašanja poslancev opozicije in na poslansko vprašanje poslanca vladajoče koalicije bo odgovoril predsednik vlade. Zatem bo minister za zdravje mag. Andrej Bručan v skladu z 247. členom poslovnika odgovoril na poslanska vprašanja, postavljena na 6. seji zbora, na katere zaradi odsotnosti ni odgovoril. Poslanci, ki so prijavili dve vprašanji, bodo drugo vprašanje postavili potem, ko bodo vsi prijavljeni poslanci postavili po eno vprašanje. Poslanci imajo za postavitev vprašanja na voljo tri minute. Predsednik vlade in minister odgovori na vprašanje v največ petih minutah, enako tudi, če je vprašanje postavljeno več ministrom. Poslanec, ki ne bo zadovoljen z odgovorom, lahko zahteva dopolnitev odgovora, ne more pa postaviti dodatnega vprašanja. Prosim poslance, da ste na to pozorni. Obrazložitev zahteve za dopolnitev odgovora poslanec predstavi v dveh minutah. Dopolnitev odgovora pa sme trajati največ tri minute. V zvezi z najavo poslanskih vprašanj vas obveščam, da je poslanec Geza Džuban najavljeno ustno vprašanje vladi umaknil in ga bo postavil pisno ter da sta poslanka Maria Pozsonec in poslanec Aleš Gulič najavljeni vprašanji v smislu jasnosti spremenila oziroma dopolnila. Prav tako sta najavljeni vprašanji umaknila poslanca Bogdan Barovič in Bojan Kontič. V zvezi s to točko so se za danes opravičili naslednji ministri: minister za zunanje zadeve dr. Dimitrij Rupel, minister za promet mag. Janez Božič, minister za obrambo, gospod Karl Erjavec in minister za okolje in prostor, gospod Janez Podobnik. V primeru, da poslanec na postavljeno vprašanje danes ne bo dobil odgovora, mu morata predsednik vlade ali minister v 30 dneh predložiti pisni odgovor, ki bo objavljen v glasilu državnega zbora. Poslanec, ki je postavil vprašanje, na katerega ni bilo odgovorjeno, lahko izjavi, da vztraja pri ustnem odgovoru. V tem primeru bom vprašanje uvrstil na naslednjo redno sejo državnega zbora. Na klopi ste prejeli pregled poslanskih vprašanj in pobud, na katere v poslovniškem roku še ni bilo odgovorjeno. Prehajamo na predstavitev poslanskih vprašanj. Kot že rečeno, bo na prva štiri vprašanja odgovarjal predsednik vlade, gospod Janez Janša. Prvi bo poslansko vprašanje postavil predstavnik Slovenske nacionalne stranke, gospod Sašo Peče. Izvolite.
Spoštovani prisotni! Moje vprašanje je vezano na državno kontrolo oziroma upravljanje z državno lastnino s strani vlade Republike Slovenije oziroma pristojnih resornih ministrstev. Proračun Republike Slovenije in navsezadnje tudi predlagani rebalans proračuna jasno nakazujeta, po moji oceni, na neučinkovito finančno politiko naše države, ki je nadaljevanka celotnega prejšnjega obdobja, torej obdobja vladavine Liberalne demokracije in Združene liste. Če pogledamo strukturo proračunskih prihodkov, vidimo, da še zmeraj krepko nad 90% prevladujejo davčni prihodki in da so nedavčni prihodki, med katerimi so tisti najbolj interesantni, ki izkazujejo upravičenost oziroma kvaliteto vlade, predvsem udeležbo o dobičku in dohodku od premoženja, takse, pristojbine in še štiri podobne kontne postavke, kakor tudi kapitalski prihodki, kot so prihodki od prodaje osnovnih sredstev, prihodki od prodaje zemljišč, poudarjam od prodaje zemljišč in podobni prihodki. V povezavi s tem me pa kot poslanca državnega zbora in člana Slovenske nacionalne stranke zanima vladna kontrola nad predlaganimi oziroma nad inštitucijami, ki so v večinski ali v delni lastni vlade Republike Slovenije in v katerih ima vlada Republike Slovenije pravico opravljati nadzorstveno vlogo v okviru nadzornega odbora, naj si bo to na podlagi zakona o javnih skladih, ki v 16. členu govori, da "nadzorni svet kot oblika nadzorstvene inštitucije skrbi za zagotavljanje delovanja v javnem interesu", ali kot govori zakon o gospodarskih družbah in več je takih zakonskih podlag. S tega stališča me zanima: Ali vlada Republike Slovenije koordinirano dela z nadzorniki našega skupnega premoženja? Torej: Ali od njih zahteva poročila, torej od nadzornega odbora v celoti in od posameznih članov v nadzornem odboru? Kajti, dejstvo je, da verjetno, vsi vemo, kako poteka pretok informacij s posameznega nadzornega odbora pozneje v obliko njihovega poročila. Torej, tudi oni glasujejo s preglasovanjem, kar pomeni, da se ponavadi oziroma v praksi se je, z izjemo samo enkrat, izkazalo, da poročila, ki so, izkazujejo, da naši najsibo skladi, agencije ali katerekoli druge inštitucije, delajo dobro, medtem ko proračun, kot sem v uvodu nakazal ali dokazal, pa seveda to drugače opredeljuje. Gospod Janša, od vas bi rad stališče: Ali vlada koordinirano, za razliko od državnega zbora, skrbi za delo posameznih članov nadzornega odbora in nadzornih odborov v celoti? Zato bi s tega mesta prosil, da tudi podprete zamisel Slovenske nacionalne stranke o zahtevi po enoletnem poročilu vsakega člana nadzornega odbora v katerikoli inštituciji v naši državi, da bomo vedeli, kako ljudje upravljajo z državnim premoženjem.
Gospod Peče.
Hvala.
Gospod predsednik, imate besedo.
Hvala za vprašanje, spoštovani gospod poslanec. Mislim, da bi bilo zelo težko z enim zakonom urediti to vprašanje. Lahko bi sicer poskusili, vendar gre za pomembno razliko, zaenkrat to področje urejajo štirje zakoni, in sicer zakon o gospodarskih družbah, zakon o zavodih, zakon o gospodarskih javnih službah in zakon o javnih skladih. Vsak zakon govori o nečem, kar se razlikuje od, recimo, gospodarskih družb. Vlada je vpeta v soupravljanje prek vseh teh zavodov, tudi prek zakona o gospodarskih družbah, s tem da nima kakšnega drugačnega statusa v tistih gospodarskih družbah, kjer je solastnica, kjer upravljajo z delnicami v državni lasti, kot drugi subjekti in veljajo zanjo enaka pravila in se mora enako tudi obnašati. V zvezi s tem naj povem še to, da je samo nekaj gospodarskih subjektov, kjer je vlada večinski ali absolutni lastnik, tam kjer je delni lastnik, vlada nastopa s svojimi stališči, ko sprejema podlage za sejo skupščin. Takrat se tistim, ki se udeležijo skupščin, zelo natančno določi pogajalska izhodišča oziroma izhodišča za odločanje pri glasovanju na teh skupščinah. Dočim ko gre za javne zavode ali za gospodarske javne službe, tudi ko gre za javne sklade, je situacija nekoliko drugačna, vendar tudi ni enotna. Vlada tukaj večinoma ali praktično povsod nastopa prek resornih ministrstev, se pravi vsak zavod, vsak sklad, kjer vlada izvaja funkcijo upravljanja ali soupravljanja ali ustanoviteljstva, spada v določen resor, v določeno ministrstvo in tisto ministrstvo v detajlih seveda bedi nad zakonitostjo delovanja. Običajno tudi predlaga nadzornike v nadzorne svete in kolikor - lahko rečem, je pa tega zelo veliko - je ta koordinacija ustrezna. Mislim, da se še ni zgodilo, da bi bila sprejeta kakšna strateško napačna odločitev zaradi tega, ker bi bila koordinacija z vladne strani pomanjkljiva. Torej, predlog, da bi se sprejel en zakon, s katerim bi se določilo, kako naj vlada prek nadzornikov, ki jih imenuje bodisi v gospodarske službe, javne gospodarske službe, zavode ali sklade, mislim, da z enim zakonom ne bi dosegli nič drugega, kot da morda to, kar že itak piše v teh štirih zakonih, še prepišemo v en osnovni zakon. Ko gre za sodelovanje vlade v gospodarskih javnih službah bo tega sčasoma bistveno manj, tako da tudi s tega vidika najbrž ne bo večjih problemov. Obstajajo tudi zavodi posebnega pomena, ki so neposredno pripeti na posamična ministrstva, recimo za blagovne rezerve, kjer ministrstva neposredno izvajajo to nadzorno funkcijo in v zvezi s tem, vsaj za zadnji čas, ne poznam primerov, kjer bi bilo kaj strateškega narobe. Hvala.
Hvala gospodu predsedniku. Želite dopolnitev? Izvolite, gospod Peče.
No, mislim, da sem bil malenkost napačno razumljen. Jaz ne izpostavljam zahteve po novem zakonu, jaz predlagam tako državnemu zboru kot vladi Republiki Slovenije kot dvema institucijama, ki imata pravico predlagati nadzornike v naši državi, da se ob njihovem imenovanju sprejme tudi sklep oziroma njihova zaveza, da mora vsak, sleherni izmed njih poročati o svojem delu v teh institucijah. Torej, ne da imamo slamnate može, kot je bilo zadnje čase zelo aktualno, ki pobirajo tisto sejnino, ampak predvsem da podajo svoja stališča, ker marsikdaj, in tudi meni je na uho prišlo, pride do tega, da nek nadzornik v odboru, svetu, kjerkoli opravlja svojo funkcijo, izpostavi posamezno zadevo, ampak se ga tam preglasuje in ko oni potem podajo skupno stališče oziroma poročilo, ne pride do razvidnosti domnevne nepravilnosti. Glede na to pa, da se v teh primerih - v narekovajih seveda, prosim, če boste vzeli narekovaje dobesedno - "igramo s premoženjem vseh nas", pa bi bilo smiselno, da in vlada po eni strani ter državni zbor po drugi strani odreagirata na vsako domnevno nepravilnost, posebej, če pogledamo rezultat delovanja teh naših naj si bo agencij, skladov, česarkoli, v proračunu Republike Slovenije, kjer je stanje, po moji oceni, katastrofalno; da se državni proračun polni izključno iz davkov in ne iz tistih naslovov, kot so prodaja zemljišč in podobne stvari. Gospod Janša, prosil vas bi tudi za podporo predlogu, ki ga v Nacionalni stranki ponujamo državnemu zboru v sprejem, in sicer nadzorni odbori v celoti in člani nadzornih odborov, ki jih v skladu z zakonom in drugimi pravnimi akti potrjuje, imenuje ali razrešuje državni zbor, so dolžni poročati Državnemu zboru Republike Slovenije o zakonitosti dela in finančnem poslovanju v podjetjih, javnih zavodih, drugih skladih, ki so v večinski oziroma delni lasti Republike Slovenije. In po moji oceni bi bilo smiselno, da enak sklep ob imenovanju sprejeme tudi vlada Republike Slovenije. Hvala.
Hvala gospodu Pečetu. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala tudi za to dodatno vprašanje oziroma sugestijo, vendar kolikor jaz vem, ta obveznost nadzornikov že izhaja iz obstoječe zakonodaje. Nadzorniki so dolžni poročati tistemu, ki jih imenuje za to, da zastopajo njegove deleže v nadzornih svetih bodisi gospodarskih družb bodisi javnih zavodov. Mislim da, če ne piše direktno, pa bi se dalo po moje tako tolmačiti tudi tisti del zakonodaje, ki govori o nadzornikih, ki jih imenuje državni zbor, da bi se moralo to samo po sebi razumeti tudi za nadzornike, ki jih pač imenuje ta visoki zbor. Vsekakor pa je v zadnjih letih prišlo do delne posodobitve te zakonodaje. Nadzorniki odgovarjajo za tisto, kar delajo, tudi premoženjsko, vendar pa je naloga dobrega gospodarja, ki imenuje nadzornike, seveda da jih tudi terja za to odgovornost. Drugače gre lahko vse po svoje, tudi zaide na stranpoti. Sedaj, kar se tiče vlade, kot že rečeno: ni takšno področje, ki bi kar viselo nekje v zraku. Povsod je ministrstvo, ki tudi bedi nad izvajanjem zakonodaje in ki tudi pazi na to, da ne pride do nepravilnosti, ko gre za izvajanje nadzorne funkcije prek imenovanih ljudi.
Hvala gospodu predsedniku. Naslednji bo postavil poslansko vprašanje predstavnik Liberalne demokracije Slovenije, magister Anton Rop. Izvolite.
Spoštovani gospod predsednik vlade! Zadnji podatki o gospodarski rasti v Sloveniji so izjemno zaskrbljujoči. Podatki kažejo, da je gospodarska rast v začetku letošnjega leta, torej v tej polovici, padla za skoraj 40% - na 2,6%. Še bolj zaskrbljujoče je to, da je hkrati investicijska aktivnost negativna. Torej, po dolgih letih nimamo več pozitivne rasti investicijske aktivnosti v Sloveniji. Pada gospodarska aktivnost tudi sicer. Tako v predelovalnih dejavnostih beležimo negativno rast. Tudi gradbena dejavnost je negativna. Hkrati pa ugotavljamo, da se je število zaposlenih v tako imenovanem sektorju države v letošnjem letu povečalo za 1,8%. Torej ob tem, ko beležimo negativne gospodarske trende, se povečuje število zaposlenih v državi za 1,8%. Seveda to zahteva ustrezno ukrepanje vlade, še zlasti, če naredimo primerjavo z gospodarsko rastjo in gospodarsko aktivnostjo v Evropski uniji. V preteklih letih smo običajno beležili približno še enkrat hitrejšo gospodarsko rast v Sloveniji, kot je bila v državah članicah Evropske unije. In letos prvič po dvanajstih letih beležimo relativen padec gospodarske rasti v Sloveniji v primerjavi z Evropsko unijo. Še nikoli ni bila gospodarska rast v Sloveniji v primerjavi z Evropsko unijo tako nizka v teh dvanajstih letih. Torej, v Evropski uniji ni padla gospodarska rast, ni padla investicijska aktivnost in Slovenija ima vse možnosti, da se uveljavlja na evropskih trgih. Seveda me v tem kontekstu zanima: Katere ukrepe bo vlada predlagala, da bo spodbudila gospodarsko aktivnost? In: Kaj namerava v zvezi s tem storiti?
Hvala gospodu Ropu. Izvolite, gospod predsednik.
Hvala, gospod poslanec, za vprašanje. Podatki, ki jih navajate, veljajo za prve tri mesece letošnjega leta, se pravi za prvo četrtletje. Tudi če bi vse to držalo in bi bilo stanje res zaskrbljujoče, kot pravite, to v nobenem primeru ne bi moglo biti rezultat dela vlade, ki je nastopila svoj mandat 3. decembra lani, ker se razmere na ta način ne spreminjajo. Poleg tega pa se nikoli do sedaj takšne primerjave niso delale na podlagi četrtletne rasti. Podatki, ki jih navajate, so tudi podatki, ki niso očiščeni sezonskih vplivov: kolikor naredite to, boste dobili drugačne številke. Urad za makroekonomske analize in razvoj, v katerem so še vsi isti zaposleni kot v prejšnjih mandatih -tudi vključno z direktorjem vred - pravi, da trendi niso zaskrbljujoči, da gre enostavno za nekaj sezonskih vplivov in za dejstvo, da pač 60% gospodarske rasti v Sloveniji glede na strukturo gospodarstva, kakršna je v tem trenutku, da je teh v 60% gospodarska rast odvisna od razmer na petih najpomembnejših trg držav, s katerimi največ sodelujemo - Nemčija, Italija, Francija, Avstrija, Hrvaška - in tudi tam so bili ti trendi podobni. Kar se tiče domačih težav, zaradi katerih gospodarska rast ni večja - in tudi v preteklih štirih letih ni bila sijajna - pa jih je nemogoče odpraviti brez tega, da se gre v določene reforme - tisto, kar je možno narediti kratkoročno. Ta vlada dela, gre predvsem za odpravo administrativnih ovir, ki hromijo postopke v gospodarstvu in onemogočajo večjo dinamiko in s tem tudi večjo gospodarsko rast. Gre za krepitev finančne discipline, čemur posvečamo veliko pozornosti, gre za pritisk na to, da se bolje izkoristijo rezultati znanstvenih raziskav v gospodarstvu. To so stvari, ki se jih vlada loteva, vendar pa bistvenega pospeška gospodarske rasti v Sloveniji glede na strukturo, kakršno imamo, ni možno pričakovati brez resnejših reform predvsem davčne reforme. V zvezi s tem bomo v letošnjem letu predložili nujne popravke davčne reforma, kakršna je bila sprejeta v lanskem letu in je slaba, v čim krajšem času pa tudi korenitejše spremembe, potem ko bodo končane vse študije. Vlada je tudi v tem času sprejela vrsto ukrepov, ki izhajajo iz zakona o pospeševanju tujih investicij, ki seveda tudi lahko pomembno vplivajo na gospodarsko rast. Zakon, ki je bil sprejet proti koncu prejšnjega mandata v lanskem letu je bil neoperativen, potrebnih je vrsta podzakonskih aktov, ključni so bili sprejeti, tako da bo tudi to imelo svoj učinek. Skratka, ocena urada za makroekonomske analize in razvoj je, da zaradi gospodarske rasti v prvih treh mesecih letošnjega leta, ki je bila 2,6% - podatek je neočiščen sezonskih vplivov - ni potrebno zmanjšati letne napovedi gospodarske rasti in vlada na podlagi stališč ostaja pri njej.
Hvala gospodu predsedniku. Želite dopolnitev? Izvolite.
Najlepša hvala, za ta odgovor, sicer ste v odgovoru sami povedali, kateri trgi so najboljši, najbolj pomembni za Slovenijo in kateri vplivajo na gospodarsko rast. Torej, v lanskem letu je bila gospodarska rast v Evropski uniji praktično enaka kot v letošnjem letu in lansko leto smo beležili 4,6% gospodarsko rast, v letošnjem letu 2,7% gospodarsko rast in to je temeljni problem, zato sem opozoril, da je problem odnosa med eno in drugo gospodarsko rastjo. Tudi, če si pogledate to poročilo v omari, boste videli, da vse te pripombe, navedbe, o katerih sem sam tukaj govoril, točno oni navajajo in to navajajo kot velik problem. Hkrati pa, če si pogledate natančno, ima material očiščenje sezonskih vplivov, o katerih tukaj govorite kot o glavnih dejavnikih. Vendar, še enkrat poudarjam, v zadnjih 12-ih letih gospodarska rast v Sloveniji relativno nikoli ni bila tako nizka, kot je v tem momentu. Rebalans proračuna po mnenju gospodarske zbornice, torej tisti ukrep, ki ste ga pripravili in ki naj bi vplival na gospodarsko rast, rebalans proračuna po mnenju gospodarske zbornice je nesprejemljiv, razvojno nesprejemljiv. Zmanjšuje razvojni del proračuna, zmanjšuje sredstva za izvajanja programa povečevanja konkurenčnosti gospodarstva kar za več kot 50% - citiram, njihov papir - zmanjšuje se delež sredstev za spodbujanje tehnološkega razvoja in inovativnosti. Skratka, zanima me: Ali boste vztrajali pri predloženem rebalansu? Kot so mi do sedaj povedali, ne sprejemate niti enega amandmaja opozicije, niti enega amandmaja, ki ga predlaga kdorkoli drug. Sprašujem pa vas tudi: Ali boste podprli ukinitev davka na izplačane plače? Takšen zakon smo danes vložili v parlamentarno proceduro, ta zakon pomeni, da bi gospodarstvo razbremenili v naslednjih dveh letih za 80 milijard. Hvala.
Hvala gospodu Ropu. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala tudi za to dodatno vprašanje. Blagor tistim, ki po treh mesecih znajo napovedati, kolikšna bo celoletna gospodarska rast! Sam si tega ne upam. Še vedno ponavljam tisto, kar je izračunal urad za makroekonomske analize in razvoj, ki ugotavlja, da po treh mesecih ni treba spremeniti spomladanske napovedi gospodarske rasti in ostajamo pri 3,8%. Kar se tiče rebalansa proračuna, že ime pove, da je to rebalans proračuna. Se pravi, popravljamo proračun in popravljamo ga s tistim, kar je pač treba zaradi zakonskih obveznosti zagotoviti, glede na to, da prejšnja vlada tega ni zagotovila ali pa so se pojavile nove potrebe, ki v času, ko se je proračun sprejemal, še niso bile na mizi. Če bi bilo teh lukenj manj, bi šlo lahko več za razvojni del proračuna. Kljub temu pa ni res, da se razvojni del proračuna po rebalansu, če bo tak sprejet, zmanjšuje, ampak je res obratno, da se povečuje. Tako da kdor zna računati, bo to zelo enostavno tudi izračunal. Tudi ni res, da je bila četrtletna gospodarska rast v prvih treh mesecih letošnjega leta najnižja doslej. Žal, temu ni tako. V zadnjih štirih letih so bila leta, še posebej leto 2003, ko smo imeli na letni ravni tako nizko rast. Če pa pogledamo trimesečja - in zdaj govorite o podatkih za trimesečje - v prejšnjih mandatih, potem pa lahko najdemo mnogo četrtletnih obdobij, ko je bila gospodarska rast nižja. In na podlagi treh mesecev ni možno zaključiti, da bo tudi ob koncu leta, še posebej, če govorimo o podatkih, ki niso očiščeni sezonskih vplivov, gospodarska rast takšna. V tem poročilu za prve tri mesece je zelo realno navedeno, kaj je tisto, kar je na nek način preneseno od zunaj, glede na to, da slovensko gospodarstvo velik del svojih dohodkov zasluži na tujih trgih, in kaj je tisto, kar je, recimo temu, pomanjkljivost doma. Tega se zavedamo, poudarjam pa še enkrat, da to ni nastalo v teh treh mesecih, ampak smo to dobili podedovano.
Hvala gospodu predsedniku. Imate predlog? Izvolite.
Imam proceduralni predlog. Na podlagi drugega odstavka 246. člena poslovnika državnega zbora predlagam, da državni zbor sklene, da bo na naslednji seji opravili razpravo o odgovoru vlade oziroma njenega predsednika. Torej, če obrazložim. Ne gre za napoved gospodarske rasti za letošnje leto, kot je bilo rečeno, gre za to, da mora vlada pravočasno ukrepati. In prepričani smo, da lahko vlada pravočasno ukrepa in če bo ukrepala, imamo lahko pozitivno gospodarsko rast. Ne gre za popravljanje proračuna, ampak gre za [[...]]
Gospod Rop, razprava bo o odgovoru predsednika, ne o vašem vprašanju.
Ali lahko obrazložim razlog za proceduralni predlog?
Glasovalo se bo tekom procedure.
Torej imam dve minuti za obrazložitev. Lahko?
Ja, glasovanje bo jutri.
Ja, pa imam pravico, da obrazložim, zakaj smo se odločili, da zahtevamo razpravo o tem odgovoru?
Izvolite, izvolite.
Ker ni ustrezen, je slab in ne predstavlja tistih ukrepov, ki bi si jih morali domisliti na vladi v tem momentu. Torej, gre za to, da smo prepričani, da bo vlada vztrajala pri rebalansu, tako kot ga je predlagala, da ne bo upoštevala predlogov, ne bo upoštevala razprave. Ne nazadnje ne bo upoštevala tudi gospodarske zbornice. Danes smo slišali, da na gospodarski zbornici očitno ne znajo računati, ker govorijo o tem, da je proračun nerazvojen. Več kot očitno je, da vlada nima odgovora na padec gospodarske rasti, in seveda tisto, kar sem prej povedal, da v 12 letih nismo imeli relativno tako nizke gospodarske rasti kot doslej. V tistem obdobju ko smo imeli nižjo gospodarsko rast, je bila gospodarska rast v EU bistveno nižja. Zato predlagamo javno razpravo, da bi lahko govorili o ukrepih. Hvala.
Hvala. Naslednji bo predsedniku vlade postavil poslansko vprašanje predstavnik Socialnih demokratov, gospod Janko Veber.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovani predsednik vlade. V zadnjem obdobju pretresajo Slovenijo afere, ki so povezane s kmetijstvom. Naj naštejem nekatere najbolj odmevne, in sicer na področju veterine uvoz telet iz Romunije z nepopolno dokumentacijo o zdravstvenem stanju živali. Gre za afero, ki ogroža zdravje uporabnikov, za teleta pa se izplačujejo tudi subvencije in ponovno se postavlja vprašanje glede korektnosti registra za subvencije. Namreč, druga afera je tako in tako povezana z uničevanjem dokumentacije za subvencije v kmetijstvu, kjer se izgublja nadzor nad milijardnimi zneski proračunskega denarja, ki je bil izplačan v prejšnjih letih. Naslednja afera, ki je ravno tako izjemno odmevna, gre za sklad kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije in preprodajo državnih kmetijskih zemljišč, ki bodo postala stavbna. Tukaj država in občine izgubljajo več stomilijonske zneske in se postavlja vprašanje, kdo vse stoji za temi postopki. Zanima me: Kako se bo vlada lotila reševanja kaotičnega stanja v kmetijstvu? Katere kadrovske in zakonodajne spremembe lahko pričakujemo in kdaj? To me zanima še posebej zaradi dejstva, ker očitno nova finančna perspektiva EU zmanjšuje sredstva za zmanjševanje regionalnih razlik, in kot vse kaže, bo najbolj prizadeto podeželje, kjer pa v Sloveniji živi 52% prebivalcev. Zato bo zelo pomembno, kako bomo v državi pripravljeni na ta dejstva, saj iz EU največ sredstev pridobimo ravno za področje podeželja in kmetijstva. In seveda, če želimo to pridobiti, bo zelo pomembno: Kako bodo oblikovani morebitni zakoni, ki jih pripravljate? Še posebej pa me zanima: Kako bo oblikovan zakon o skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije, ki siromaši slovensko podeželje, hkrati pa je v upravljanju sklada izjemno veliko premoženje, saj ga ocenjujemo na 275 milijard tolarjev? Hvala.
Hvala gospodu Vebru. Gospod predsednik vlade, izvolite.
Hvala za vprašanje. Ne bi se mogel strinjati s tem, da je na kmetijstvu ali na ministrstvu za kmetijstvo kaotično stanje, vsaj težko bi dejal, da smo tukaj podedovali bolj kaotično stanje kot kje drugod. So stvari, ki so zaskrbljujoče, vendar pa ravno v zvezi s tem, o čemer ste nazadnje govorili, lahko rečem, da je bil v preteklosti in da je še danes kmetijski resor tisti, ki je najbolj obvladal črpanje evropskih sredstev. Slovenija si je tukaj tudi izpogajala najboljši položaj med novimi članicami EU. Tudi po ocenah EU je to področje, ki se nanaša na organiziranost in sposobnost črpanje evropskih sredstev v Sloveniji najbolje urejeno. Praktično je neto položaj Slovenije, ko gre za ta sredstva, za skoraj 30% boljši, kot pa je povprečje v ostalih novih državah članicah Evropske unije. Če pogledamo stanje realno na tem segmentu, ki ste ga omenjali nazadnje, potem smo v nekaterih resorjih vlade podedovali bistveno bolj zaskrbljujoče stanje, zaradi katerega v tem trenutku Slovenija še ne more dostopati do tistih sredstev, ki so v evropskih skladih na voljo. V lanskem letu pa je bilo stanje sploh zelo slabo. Tudi ne bi smeli pozabiti, da ko gre za določene probleme, ki ste jih navajali, ministrstvo za kmetijstvo in vlada neposredno nimata pristojnosti, da bi zadeve rešila, tako kot, ne vem, jih lahko reši tam, kjer te pristojnosti ima. Recimo, sklad kmetijskih zemljišč in gozdov. Vemo, kako so pristojnosti razdeljene. Večinoma smo spremljali te debate v državnem zboru, ko se je ta zakonodaja sprejemala. Direktorja ali pa direktorico tega sklada na koncu potrdi državni zbor. Nadzorni odbor tega sklada imenuje državni zbor, ne vlada. Tudi v svet tega sklada vlada imenuje samo del predstavnikov. In glede na razmere, ki se sedaj tam odkrivajo, bo vlada v tem tednu zamenjala svoje predstavnike, svoj del predstavnikov v svetu sklada kmetijskih gozdov in zemljišč. Po podatkih, ki krožijo v javnosti, ki so se deloma diskutirali tudi v tej dvorani tekom lanskega leta, je očitno, da tam prihaja do nepravilnosti. Očitno je tudi, da te nepravilnosti niso vezane samo na eno stranko, kot se sedaj skuša prikazati v nekaterih medijih, ampak da je to precej široko razpršeno in približno proporcionalno porazdeljeno po vplivu in moči prejšnje koalicije. V vsakem primeru smo za to, da se te stvari razčistijo. Ta vlada bo vztrajala na tem, da se evidence, tudi ko gre za kmetijske subvencije, vzpostavijo, s tem da je potrebno povedati, da nekateri očitki, ki so se pojavljali, ne držijo. Ne držijo. Do leta 2000 je veljala uredba, ki jo je sprejela vlada - tista, ki je pač takrat bila - in na podlagi katere so se podpisovale vsakoletne pogodbe o dodeljevanju teh subvencij. In ta uredba je dovoljevala postopke mimo zakona o upravnem postopku. Je dovoljevala dodeljevanje subvencij brez odločb, mimo zakona o upravnem postopku, tako da sedaj govoriti, da teh dokumentov ni, je čisto sprenevedanje, če pa je bila na vladi sprejeta uredba, ki je to dovoljevala. In če je kdo odgovoren, je tisti, ki je pač to uredbo sprejel, in na podlagi te uredbe so se stvari dogajale. Od leta 2000 naprej, ko je vzpostavljena agencija, je funkcioniranje bistveno boljše in tudi evidence so seveda bistveno boljše. Verjetno boste vprašanje dopolnili in bom potem tudi jaz dopolnil odgovor.
Hvala gospodu predsedniku. Ja, izvolite, gospod Veber.
Hvala. No, ne bi se strinjal s tem, da ni kaotično stanje na področju kmetijstva, kajti resnično vsi podatki, ki jih dobivamo v zadnjem času, so zelo zaskrbljujoči. In ravno zato, ker me skrbi, ali bo Slovenija še naprej lahko dobivala toliko sredstev iz Evropske unije, se mi zdi, da je danes izjemno pomembno, da zelo natančno pregledamo vsa izplačila subvencij, vzpostavimo to evidenco v čim krajšem roku, in res ne vem, zakaj si je vlada vzela 60-dnevni rok in zakaj ne 30-dnevnega kot to predlaga opozicija. Še posebej pa me skrbi to, ker tudi v času, ko smo Socialni demokrati leta 1999 opozarjali v interpelaciji, da se te nepravilnosti dogajajo, je takrat SDS ostala brez besed. In skrbi me, da je brez besed tudi danes in da ni jasnega odgovora in poskuša prevaliti odgovornost na druge stranke. Dejstvo pa je, da je sklad kmetijskih zemljišč in gozdov ves čas pod neposrednim nadzorom desnice. Zato pričakujemo učinkovito spremembo zakona o skladu kmetijskih zemljišč, predvsem v tej smeri, predsednik, ker ste sam ugotovili, da vlada nima neposrednega nadzora nad 275 milijardami premoženja, da ministrstvo nima neposrednega nadzora. Naš predlog je bil, da se ta sklad vključi v zakon o javnih skladih, kjer je minister predsednik nadzornega odbora. Sprašujem vas: Ali bo minister po novem odgovoren za delovanje sklada in s tem seveda tudi vlada?
Hvala gospodu Vebru. Gospod predsednik, izvolite.
S tem zadnjim se strinjam. Jaz mislim, da je tukaj treba zagotoviti transparentnost, tudi ko gre za odgovornost. To je absolutno. Težko bi vam rekel konkretno, kakšne rešitve se pripravljajo, vendar pa je v normativnem programu dela vlade, da se to predloži še letos, in to bo storjeno. Težko bil jaz rekel, da so stranke, ki so bile v opoziciji, krive za to, da je stanje takšno, kot je, ker ga nismo mi izglasovali. Prejšnja vlada je predlagala sedanjo direktorico sklada in prejšnja koalicija jo je izglasovala. Zdaj, reči, da je to postavila sedanja koalicija, je malo smešno. Tudi, če pogledamo na internet, ker v zadnjem času se to objavlja na spletni strani, kdo je bil vse udeležen raznih dobrih obravnav pri transakciji z zemljišči, še posebej s parcelami na Slovenskem primorju, boste tam našli zelo malo znanih članov Slovenske demokratske stranke. Jaz nisem našel nobenega, sem pa našel veliko drugih in vam svetujem, da si ogledate to na spletni strani. V kolikor se bodo te evidence dopolnjevale, bo to objavljeno, jaz mislim, da je ključna preventiva proti zlorabam javnost podatkov. Vsaka transakcija, ki gre iz državnih sredstev, ne more biti zaščitena s takšno ali drugačno klavzulo tajnosti. Pravilno je, da sosedje vedo, če je nekdo dobil neko parcelo, da je odziv na to, da se stvari popravijo, če so narobe. Že to, da je stvar javna, je, kot že rečeno, velika preventiva proti nepravilnostim. In v najkrajšem možnem času bomo vzpostavili to transparentnost tudi v tem delu, ki je še ni, ampak za zadnje obdobje so ti podatki javni in so, moram reči, zelo, zelo zanimivi. Veseli me, da se strinjamo v tem, da je to področje treba narediti transparentno. Veseli bomo vaše podpore, ko bo vlada predlagala tovrstno zakonodajo, in veseli bomo tudi vsake podpore pri ukrepih, ki jih bo vlada peljala v smer ugotavljanja odgovornosti za tovrstno stanje.
Hvala. Predstavnik Nove Slovenije [[...]] [[Oglašanje iz ozadja.]] Imate proceduralni predlog? Izvolite.
Gospod predsednik državnega zbora, ravnokar sem dobil obvestilo, da je za ob 16.00 sklicano nadaljevanje seje odbora za finance v velikem salonu. Lepo vas prosim, če lahko vi ali pa gospod predsednik vlade zaščitite gospoda ministra za finance, ker hkrati ne more biti na dveh sejah. Predvsem pa želim, da zagotovite, da bomo lahko poslanke in poslanci državnega zbora prisostvovali seji državnega zbora. In prosim, da gospodu predsedniku odbora za finance naročite, da skliče sejo odbora za finance po končani seji državnega zbora. Mislim, da bi to bil presedan, da bi prvič v zgodovini dela državnega zbora hkrati, ko teče seja, poslanska vprašanja, 1. točka dnevnega reda, bili ali morali biti poslanci ali celo minister za finance naenkrat na dveh sejah. Mislim, da je to nedopustno in da je to napačna praksa. Vabilo je prišlo, o tem smo obveščeni, zato vas prosim, da kot prvi med enakimi zagotovite pogoje za normalno delo.
Hvala. Mislim, da so strokovne službe in tudi predsednik odbora slišali vaš predlog, tako da lahko nadaljujemo z razpravo oziroma postavljanjem poslanskih vprašanj. Predstavnik Nove Slovenije, gospod Alojz Sok, bo postavil poslansko vprašanje predsedniku vlade. Izvolite.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovana ministrica in ministri, kolegice poslanke in poslanci! Vladi Republike Slovenije in Zvezne republike Nemčije sta 27. marca 1993 podpisali sporazum med vlado Republike Slovenije in vlado Zvezne republike Nemčije o finančni pomoči za ustvarjanje eksistence in poklicnem vključevanju kvalificiranih delavcev Republike Slovenije. Sporazum je bil objavljen v Uradnem listu številka 2 z dne 4.2.1993 in naj bi omogočil vračanje slovenskih zdomcev. Za izvajanje sporazuma je bilo določeno ministrstvo za delo, ki je v skladu s tretjim odstavkom 1. člena sporazuma tudi določilo in potrjevalo kriterije za koriščenje finančnih pomoči. Ministrstvo za delo je tako 11. februarja 1993 izdalo namenske kriterije za pridobitev posojila iz sredstev na podlagi sporazuma o integraciji. Vsaka država je za sporazum prispevala po 10 milijonov evrov, ta denar pa naj bi v obliki kreditov izplačali zdomcem za naložbe v njihove projekte. Kredite je podeljevala SIB banka, ki jo je takrat vodil gospod Klemenčič. V začetku so dajali posojila po takratni revalorizacijski obrestni meri, zmanjšani za 15%, in realni obrestni meri 4%. Leta 1995 pa so dali kreditojemalcem možnost devizne klavzule, obrestno mero pa so zvišali na 6%. S 1.1.1995 so tako kreditojemalci podpisali dodatek k pogodbi, s katerim se je spremenil 2. člen pogodbe tako, da so se dogovorili za valorizacijo z valutno klavzulo, kar pomeni, da je instrument valorizacije kreditov postal gibanje tečaja izbrane tuje valute, v konkretnem primeru je šlo za nemške marke. Pod takimi pogoji je SIB banki uspelo do konca leta 2002 odobriti 369 posojil, najvišji možni znesek pa je bil 150.000 evrov. SIB banka je vsem kreditojemalcem izdala tudi študije, ki so upravičevale njihove investicije, čeprav bi najverjetneje v banki morali vedeti, da vsi z dejavnostmi, za katere so se odločili, nimajo možnosti za pravočasno povrnitev posojila. Doslej je ta kredit uspelo vrniti le 75 zdomcev, ostali kredita niso vrnili; celo še več, nekateri dolgujejo veliko večje zneske, kot so si izposodili. Njihovo premoženje se je začelo prodajati na dražbi in usode kreditojemalcev so različne, nekatere celo tragične. Spoštovani gospod predsednik vlade! Sprašujem vas: Kaj lahko, če sploh kaj, stori vlada v tem primeru? In: Na kakšen način se lahko nastalo situacijo razreši? Hvala lepa.
Hvala gospodu Soku. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala za vprašanje. Mi smo se prvič, mislim, da v tej isti dvorani srečali lani, ko smo obravnavali poti in stran poti te SIB banke. Pravzaprav ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve tukaj lahko relativno malo naredi, kljub temu da je bilo to ministrstvo takrat sopodpisnik z vladne strani. S tem problemom se ukvarja v vladi ministrstvo za finance in jaz bi prosil ministra za finance, dr. Bajuka, da pove, kakšne so možnosti, da v relativno kratkem času najdemo neko rešitev, če obstaja.
Hvala lepa, gospod predsednik. Zelo na kratko. Zadeva je vladi znana. Soočili smo se tudi s predstavitvami kreditojemalcev, ki imajo očitno zelo velike težave, da bi svoje dolžnosti izpolnili. Dejstvo je, da se je vlada v letu 2003 odločila in privolila na to, da je Nova Ljubljanska banka prevzela večinski delež v SIB banki, ni pa prevzela v celoti sploh tega programa kot takega. Program, ki ga trenutno v imenu Republike Slovenije izvaja Deutsche Entwicklungsgesellschaft in pa SIB banka ni bil predmet prenosa k Novi Ljubljanski banki. Nova ljubljanska banka je ponudila, in to julija lani, zelo omejen program, po naši oceni, da bi lahko našli odgovor za določena vprašanja. Trenutno smo v pogovorih z upravo Nove Ljubljanske banke, da bi ta program dejansko tako preosnovali, da se bo lahko našla rešitev, neka dokončna rešitev, kar se tega tiče. Moram pa tudi poudariti, da je bistvo odnos. Neposredni odnos je pa stečajnega voditelja, ki to stvar trenutno obravnava. Edina pomoč, ki jo lahko s strani slovenske vlade nudimo in zato smo v pogovoru z Novo Ljubljansko banko, da bi se program teh kreditov dejansko spremenil tako, da bo omogočilo preživetje teh ljudi, čigar življenje vsaj z gospodarskega vidika zelo močno ogroženi. Rad bi k temu dodal, da nihče od njih ne zahteva odpustkov, vendar takšne pogoje, da bodo lahko vrnili sredstva, ki so jih dobili, in sicer pod pogoji, ki bodo v skladu s sprejetim financiranjem, kar je pač ta program v svojem bistvu tudi bil. Upam, da v najkrajšem možnem času lahko tudi ponovno poročamo temu državnemu zboru, kar se tiče uspeha ali neuspeha teh pogovorov z upravo Nove Ljubljanske banke. Hvala.
Hvala predsedniku vlade in ministru za finance. Želite, gospod Sok? Ja, izvolite.
Hvala lepa, za ta odgovor. Jaz sem bistvo razumel, da vlada dela na tem, in mislim, da bi bilo treba postopke pospešiti, kajti prve dražbe tistim, ki so ji obveznosti zapadle so že bile izvršene. Dejansko bi bilo potrebno hitro nekaj na tem področju postoriti. Hvala lepa za odgovor.
Hvala gospodu Soku. Na peti in šesti seji državnega zbora so poslanci postavili poslanska vprašanja ministru za zunanje zadeve dr. Dimitriju Ruplu in ministru za zdravje mag. Andreju Bručanu. Ker ministra na sejah takrat nista bila prisotna in ker so poslanci zahtevali ustni odgovor, jim bo minister za zdravje odgovoril v nadaljevanju, minister za zunanje zadeve pa je zaradi obveznosti v Luksemburgu odsoten tudi danes. Odgovori ministra za zdravje mag. Andreja Bručana na poslanska vprašanja, postavljena na šesti seji zbora, bodo sledila; in sicer najprej opozarjam na vprašanje, ki ga je postavil dr. Matej Lahovnik glede zaščite pravic zavarovancev dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja in zagotovitve enotnosti zavarovalnic pred zakonom. Gospod minister, imate besedo.
Hvala lepa za vprašanje in tudi za besedo. Moram pač povedati, da ministrstvo za zdravje že dalj časa preučuje tiste možnosti, ki bodo pripeljale do zaščite pravic zavarovancev glede dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja in seveda tudi za zagotovitev enakosti zavarovalnic. Moram povedati, da je ta postopek, kot sami dobro veste, že dolgo časa bil v pripravi tudi v prejšnjem obdobju in da je zakon o izravnalnih shemah pravzaprav nekako v predalu ministrstva že zadnja štiri leta. Kljub temu seveda ti zakoni ali pa ta zakonodaja v smislu izravnalnih shem v preteklem obdobju ni bila opravljena, ker je bilo pač v tem obdobju verjetno neka druga strategija, kar se tiče dopolnilnega zavarovanja. Mi smo predlog zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju že posredovali v usklajevanje strokovni javnosti in tudi ekonomsko - socialnem svetu in bo ta zakon, ki bo to obravnaval, tudi problem zavarovalnic in izravnalnih shem, obravnavan na vladi Republike Slovenije še v tem mesecu. V tem predlogu je opredeljeno prostovoljno zdravstveno zavarovanja na način, da vsem zavarovalnicam, ki nastopajo na trgu prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja, nalaga enako obravnavanje zavarovancev, ne glede na njihovo starost, zdravstveno stanje in druge okoliščine. To je tudi osnova izravnalnih shem. Novela zakona torej ureja izravnalne sheme, s čimer se odpravlja ne enak položaj zavarovalnic, ki izvajajo dopolnilno zdravstveno zavarovanje in ki so ga imele glede na različno starostno strukturo svojih zavarovancev, kot vemo, imajo nekatere zavarovalnice bistveno višjo starost zavarovancev kot druge, imajo pa neke druge prednosti pri delovanju in ki so jih povlekle za seboj pravzaprav že od osamosvojitve. Zato smo tudi predlagali, da se ta stvar uredi po hitrem postopku, urejalo se bo vprašanje uvedbe in uveljavitve teh izravnalnih shem, in sicer s posebnimi poudarki na zavarovanju po načelu medgeneracijske vzajemnosti z opredelitvijo javnega interesa, kar je seveda po letu 2000, kot sem že uvodoma povedal, ves čas nekako odprta strokovna in politična tema. Predlog zajema tudi zahtevo po enakosti višine premij za vse zavarovance iste zavarovalnice in poenoteno dopolnilno zavarovanje v vseh zavarovalnicah. Seveda je pa prehod na tako novo ureditev precej zahteven postopek. Ne predvideva pa, na srečo, nobenih novih organov. Odločbe o izravnalnih shemah bo po ustreznem postopku, ki je tudi predviden v predlogu zakona, izvedlo in izdajalo ministrstvo za zdravje. V tem predlogu je še ena zanimivost, ki pa bo seveda predvsem v korist zavarovancem. V predlogu je predvideno tudi vračilo matematičnih rezervacij in rezervacij za starost zavarovancem, prav tako pa tudi natančnejše določbe in pogoji o sestavi skupščine vzajemne družbe. Ta se nam zdi zaenkrat v tej sestavi, kakršna je, neprimerna, čeprav je seveda naš vpliv tu razmeroma majhen, glede na to, da gre za privatno družbo z javnim interesom. Mogoče bi s tem v zvezi povedal še nekaj besed v zvezi z zahtevami po zvišanju premij različnih zavarovalnic prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja v zadnjem času. Mogoče bi samo odgovoril, da je ministrstvo ves čas nasprotovalo povišanju premij in da je sedanje povišanje 5,8% s strani vzajemne zavarovalnice samo deloma bilo nekako v soglasju z mnenjem ministrstva, ki je nekako mislilo, da je potrebno zvišanje premij samo v višini inflacije. Mislim, da sem s tem kolikor toliko odgovoril na vaše vprašanje, in upam seveda, da bomo z vašo pomočjo tudi zakon, ki je v pripravi, čim prej sprejeli. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Ja, želite dopolnitev odgovora? Gospod Lahovnik, izvolite.
Hvala lepa, gospod minister, za odgovor. Jaz sem to vprašanje seveda postavil zelo jasno, tudi iz tega razloga, ker so nekateri zavarovanci dobili v začetku leta 2005 na dom ponudbo Vzajemne, ki jim je ponujala preoblikovanje doživljenjskih pogodb v pogodbe za določen čas, v dvanajstletne pogodbe, ki se nanašajo na dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Jaz imam to ponudbo tudi tukaj, objavljena je na internetu. Gre pa za to, namreč, da se vsem tistim, ki so preoblikovali te pogodbe v dvanajstletne, jim ni bil vrnjen denar, ki so ga oblikovali v obliki starostnih rezervacij, matematičnih starostnih rezervacij. Če bo to novi zakon dejansko predvidel in bodo ljudje prišli do svojega denarja, ki jim pripada, bom seveda to podprl in se mi zdi ta usmeritev edino pravilna. Ta denar je last državljank in državljanov, ki so ga tudi ustvarili, in ne zavarovalnic. Ne more in ne sme ponikniti v bilancah zavarovalnic. Druga stvar - seveda v zvezi s tem je tržni inšpektorat ocenil to ponudbo tudi kot zavajajočo in omenjeno zavarovalnico prijavil sodniku za prekrške. Druga stvar, kar se tiče podražitev. Treba je poudariti, da so se že vsem tistim, ki niso preoblikovali svoje pogodbe v dvanajstletne, marca meseca premije podražile za 14%. Mene ljudje kličejo in trdijo, da je do te podražitve prišlo. Tudi ta dodatna podražitev, 5,8%, po moji oceni ni upravičena. Sprašujem se, na kakšni metodologiji temelji, in gre seveda za prevladujoč položaj ene zavarovalnice. Postavlja se vprašanje, kdo bo zaščitil malega človeka, državljane in državljanke pred takšnim dvigom premij za dopolnilno zdravstveno zavarovanje, ki bistveno posegajo v socialni položaj posameznih državljank in državljanov. Zato se mi zdi prav, da tukaj [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]poskusimo tudi z izravnalnimi shemami zaščititi predvsem državljane in državljanke. Hvala.
Hvala gospodu Lahovniku. Gospod minister, izvolite.
Saj v bistvu sva pravzaprav, zanimivo, kar precej enakega mnenja. Vso stvar, ki je bila toliko časa v pripravi, smo sedaj dokončno pripravili in skušamo na ta način tudi ugoditi tistim vašim željam in zahtevam, ki ste jih zdaj povedali. Na vsak način pa smo jih že predvideli v zakonodaji, ki smo jo pripravljali zdaj zadnjih par mesecev, ne da bi za te vaše zahteve in želje vedeli. Predvsem zato ne, ker je usmeritev prejšnje vlade šla v drugo smer in vi verjetno to dobro veste, šla je proti izravnalnim shemam in je šla tudi v smeri pravzaprav celo ukinitve dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, s tem da bi ta denar neupravičeno, ki je res last privatnikov, res zasebnikov, šel v obvezno zdravstveno zavarovanje, v državno zavarovalnico praktično. Zato smo ves čas, že prej in tudi sedaj, temu nasprotovali in to svoje nasprotovanje vnesli tudi v predvideno spremembo zakonodaje. Strinjam se z vami, da je treba ta denar, ki je bil od zavarovancev, od posameznikov, v smislu rezervacij čim prej vrniti. In predlagamo tudi, da je to vračilo dejansko na podlagi realno vplačane vsote zavarovancev, ki je bila v tem času vplačana. Seveda nekatere podražitve, teh 14%, mislim, da zajema samo 10% zavarovancev. Tistih 90% zavarovancev, ki se jim je ali se jim bo zavarovalna premija povišala s 1. julijem, pa pride na 5,8% zavarovalne vsote. Mislim, da dejansko smo s tem, ko smo izravnalne sheme pripeljali do te točke, kakršna je v današnji fazi, da bomo lahko to, kar ste vi želeli sedaj v drugem delu svojega nastopa, tudi zavarovancem zagotovili v prihodnje. Predvsem dve stvari: prvič, da bodo enakopravni, ne glede na svojo starost v plačevanju premij [[...]]in drugo, da bodo tudi zavarovalnice med sabo enakopravne, ne glede na to, kakšne starosti, spola in tudi zdravstvene strukture zavarovancev imajo.
Hvala gospodu ministru. Želite podati predlog? Izvolite.
Hvala lepa. Skladno z drugim odstavkom 246. člena predlagam, da se v zvezi z odgovorom ministra opravi javna razprava. Predvsem se mi zdi bistveno to zato, ker dejansko lahko ugotovimo, da je prišlo do nekih podražitev dopolnilnih zdravstvenih zavarovanj, kot ste tudi sami ugotovili. Vem, da mogoče v tem trenutku ne morete natančno pojasniti, zakaj ta odstotek. Ampak že samo dejstvo, da je do tega prišlo, da ljudje to plačujejo iz meseca v mesec, je izrazito sporno. In se mi zdi, da v tem delu, posebno še glede na to, da očitno tudi na tem področju ni zagotovljena ustrezna konkurenca in da imajo nekateri prevladujoč položaj, da se to vprašanje skozi to razpravo bolj jasno izkristalizira. Glede izravnalnih shem seveda podpiram vaše stališče, kot sem dejal, kot sem ga podpiral tudi še kot član prejšnje vlade. Tako ta vaša trditev, da je bil nek drug koncept, ne drži. In mislim, da se bo tudi to lahko pokazalo v javni razpravi, ki bo dobrodošla, ker gre za občutljivo socialno vprašanje, za dopolnilno zdravstveno zavarovanje, ki dejansko zadeva vse naše državljanke in državljane. Zato je prav, da tu opravimo poglobljeno diskusijo. Hvala.
Hvala. Gospa Majda Potrata je ministru za zdravje [[...]] [[oglašanje iz ozadja]] [[...]]postavila vprašanje v zvezi z aktivnostmi preprečevanja raka na dojkah. Gospod minister, preden boste odgovorili, dovolite še proceduralni predlog s strani gospoda Cvikla. Izvolite.
Gospod predsednik, maloprej ste grobo kršili poslovnik. Mi predlagamo, da državni zbor odloča o naslednjem proceduralnem predlogu: da v skladu s tretjim odstavkom 73. člena, kjer je navedeno, da predsedujoči prekine delo državnega zbora, če je treba pridobiti mnenje delovnih teles. Trenutno je sklicana seja odbora za finance in monetarno politiko, ki jo je sklical predsedujoči po posvetovanju z vami, in 30. člen poslovnika jasno določa, da ne moreta teči hkrati dve seji. Poleg tega sicer ne bi bilo nobenega smisla delati načrta dela državnega zbora, ker imamo opredeljeno, kdaj je delo delovnih teles in kdaj delo državnega zbora. Do sedaj se še ni zgodilo, da bi hkrati tekla seja državnega zbora ali matičnega delovnega telesa. Nekaj poslancev je na seji članov matičnega delovnega telesa, zato lepo prosim, da v skladu s tretjim odstavkom 73. člena ali prekinete sejo državnega zbora, ker ravnokar začenja seja odbor za finance in monetarno politiko, ali pa naročite predsedniku matičnega delovnega telesa, da prekine sejo matičnega delovnega telesa. Želim, da daste ta proceduralni predlog na glasovanje, pred glasovanjem pa bomo tudi obrazložili svoj glas.
To ni proceduralno vprašanje oziroma predlog, ki bi ga lahko dal na glasovanje. Za obravnavo te točke dnevnega reda, poslanska vprašanja, ni potrebno, da neko delovno telo razpravlja in da svoje stališče k tej točki dnevnega reda. Sem pa prepričan, da o vašem predlogu ve predsednik odbora in strokovne službe, in prosim, da se člani odbora dogovorite, kako boste nadaljevali svoje delo. Nobenemu poslancu pa ne bo preprečeno, da postavi vprašanje, kot ga je najavil določenemu ministru. Nadaljujemo. Torej, ste ga že postavil, gospod Cvikl, mislim, da je to povsem jasno. Prosim, da se s predsednikom odbora dogovorite, kdaj boste razpravljali o nadaljevanju in kako. Tukaj teče točka dnevnega reda, ki ste ga potrdili skupaj. Gospod Školč.
Gospod predsednik, jaz predlagam, da v skladu z vašim sedanjim predlogom odredite pol ure odmora zato, da eventualno pač obvestite predsednika odbora za finance in monetarno politiko o tistih določilih poslovnika, ki določajo red v državnem zboru in se glasijo približno tako, da v času, ko zaseda državni zbor, ni mogoče sklicati nobenega drugega delovnega telesa. Predlagam, da na predlog naše poslanske skupine v okviru te točke daste nam pol ure časa, te pol ure čase pa izkoristite za to, da predsednika odbora o tem obvestite. Sicer se lahko zgodi, da tisti člani državnega zbora, ki so seveda hkrati tudi člani tega odbora, ki pripravlja dopolnila za proračun, ne bodo mogli sodelovati na odboru, v posledici pa seveda to lahko pomeni spor, da bo v proceduralnem smislu vse njihovo delo zaman iz preprostega razloga, ker jim ni omogočeno, da sodelujejo pri seji matičnega odbora. Ni namreč mogoče prepustiti poslancem, da se odločajo o tem, ali bodo delovali na seji odbora, ki je - mimogrede - sklicana v nasprotju s poslovnikom, ali bodo sodelovali na seji državnega zbora, kjer so dolžni sodelovati glede na njihovo izvolite. Prosim za pol ure odmora, da jih izkoristite vi ali pa tudi mi, da obvestimo predsednika delovnega telesa o določilih poslovnika.
Gospod Školč, moram povedati, da v poslovniku ni nikjer določeno, da v času seje državnega zbora ne more zasedati posamezno delovno telo. Bi pa vas vprašal, ali lahko dam ta predlog na glasovanje potem, ko bo na zaostala vprašanja, še iz prejšnjih sej, na katera mora odgovoriti gospod Bručan, odgovoril, in sicer Majdi Potrati in Marii Pozsonec. Ko končamo to, potem bi dal na glasovanje prekinitev, če se med tem ne bo razrešilo vprašanje na samem odboru.
Gospod predsednik, če bi bilo odvisno od moje dobre volje, bi seveda rekel takoj: ja. Če bi rekel ja, bi storil napako, ker v tem trenutku teče seje matičnega odbora, in mislim, da je najbolje, da nam to polovico uro daste takoj. Ministra Bručana so kolegi čakali slab mesec dni in minister Bručan bo lahko počakal te pol ure, da bo nadaljeval z odgovori.
Potem sem dolžan ta proceduralni predlog dati na glasovanje. Slišali ste ga, predlaga prekinitev pol ure. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 19. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 19.]] Prekinjam sejo državnega zbora in jo nadaljujemo ob 16.40 uri.)
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Nadaljujemo prekinjeno sejo. Sprašujem predlagatelja, ima kakšno obrazložitev, pripombo? Izvolite, gospod Školč.
Spoštovani gospod predsednik. Po pogovoru v poslanski skupini in po bežnem pregledu poslovniških določb menimo, da ni nobenega razloga, da ne bi nadaljevali s postavljanjem poslanskih vprašanj ministrom in ministrici iz preprostega razloga, ker gre za enega ključnih instrumentov, ki ga imajo poslanci na razpolago in prek njih tudi javnost, da vprašajo ministre po njihovih odločitvah, po stanju na določenem področju in tako naprej. Prekinitev te seje oziroma nezmožnost, prekinitev te točke oziroma nezmožnost udeležbe na taki točki, bi pomenila zelo velik poseg v te pravice, ki jih poslanci imajo. Hkrati pa seveda menimo, da je že cel poslovnik napisan tako, da ne dopušča nobenega dvoma, da ni mogoče v toku seje državnega zbora sklicati kakršnegakoli delovnega telesa, razen iz naslova 73. člena, tretje točke, ko pač pride do teh situacij, v kateri lahko, recimo, državni zbor od matičnega delovnega telesa zahteva neko dodatno mnenje. Znotraj te točke tega dodatnega mnenja v tem trenutku seveda ne potrebujemo. Ravno tako pa vidimo, da je potrebno za normalno delo državnega zbora izpolniti tiste pogoje, o katerih govori 59. člen in pa 61. člen tega poslovnika, kar pomeni, da je potrebno imeti, ker gre za redno sejo, do začetka seje praktično vse materiale na mizi. S tega vidika, tu govorim pa naprej v svojem imenu, dejansko menim, da je bila storjena ob glasovanju o dnevnem redu napaka, ko je na dnevni red bil sprejet rebalans proračuna, ker ta točka preprosto ni imela tiste podlage, o kateri govori 59. in 61. člen. In v tem smislu bi bila dolžnost vodstva zbora, da na to opozori in to točko umakne. S tega vidika ambicije predsednika odbora za finance in monetarno politiko, če smo zares dosledni, ne bo mogoče brez kršitev poslovnika znotraj te seje doseči in je mogoče to sejo nadaljevati ali danes po seji, vsekakor pa se bo zastavilo relevantno vprašanje, ali je mogoče to točko obravnavati znotraj te redne seje. Sam menim, da ne. To je vam v premislek, eventualno, če bo treba, se to lahko formulira tudi kot vprašanje poslovniški komisiji. Za to govorijo jasno napisana določila, za to govori vsa praksa, bom rekel, zadnjih let in za to govori tudi praksa bivše opozicije, ko enostavno ni dovolila, da bi se obravnavale točke za [[...]]
Gospod Školč, že kar krepko čez tri minute ste.
Se vam opravičujem, končujem s tem stavkom. Vsi ti razlogi govorijo zoper to, da bi bilo to mogoče. Naš predlog je, da nadaljujemo s poslanskimi vprašanji, naši kolegi se iz tega razloga ne bodo mogli udeležiti te seje odbora, če bo tekla. Če bo pa tekla, bomo pač sprožili ustrezne postopke, da spodbijamo njeno legitimnost. Hvala.
Hvala. Še predsednik odbora za finance. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. V imenu našega odbora predlagam, da se razprava o poslanskih vprašanjih z današnjega popoldneva prenese na naslednji teden z namenom, da bi lahko kvalitetno opravili razpravo o rebalansu proračuna in sprejeli ustrezne sklepe v predvidenem roku. Moram pač po poslovniku pričeti en dan pred zasedanjem državnega zbora. Na žalost smo kljub štiriurni razpravi uspeli obravnavati in zaključiti, priti do mnenja samo do prvega amandmaja, imajo jih pa 77. Prosil bi, da nam omogočite brez vseh možnih in potrebnih nesporazumov nadaljevati našo sejo do zaključka. Hvala lepa.
Hvala. O predlogih ni razprave. O proceduralnih predlogih ni razprave, razen če ima kdo še dodaten [[...]]Kot mi je tukaj rečeno, moramo najprej glasovati o proceduralnem predlogu. Gospod Školč ni dal proceduralnega predloga, ampak smatra, da je dobro, da se nadaljuje tako, kot je po terminskem planu. Predlog je torej, da se ta točka prekine in se nadaljuje - to se pravi, točka poslanska vprašanja - v sredo ob 10. uri. S tem se druge točke v sredo ob 10. uri seveda ustrezno zamaknejo, v sredo teden, to je 22. junija. Glasovali bomo in v skladu s 73. členom tretjim odstavkom, ki pravi: "Predsedujoči prekine delo državnega zbora, če" itd. "in v drugih primerih, kadar tako sklene državni zbor." Če bo državni zbor tako sklenil, bom jaz to točko prekinil in jo bomo nadaljevali v sredo, 22.6.2005 ob 10. uri dopoldne. Najprej bomo o tem glasovali, potem bomo glasovali eventualno še o drugih proceduralnih predlogih. Glasujemo. [[Oglašanje iz ozadja.]] Ni obrazložitve glasu! Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 17. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali v sredo, 22.6.2005 ob 10.00 uri. Hvala lepa.