Spoštovane gospe in gospodje, dobro jutro. Pričenjam nadaljevanje 9. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Andrej Gerenčer, Sonja Areh Lavrič, Aurelio Juri, Bogomir Vnučec za popoldanski del seje, Zmago Jelinčič, Majda Potrata, Valentin Pohorec od 12.00 ure dalje, France Cukjati za dopoldanski del seje. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Prosim, če vstavite kartice in pritisnete "kvorum". Hvala lepa. 39 naj bi nas bilo v dvorani, ampak ko sem začel sejo, sem nas naštel enih 47, tako da bomo še enkrat ponovili ugotavljanje sklepčnosti. Prosim, pritisnimo na "kvorum". Prisotnih je 51 poslank in poslancev. Zbor je sklepčen in lahko odloča. Na nadaljevanje današnje seje sem vabil predstavnike vlade Republike Slovenije in jih lepo pozdravljam. Današnje zasedanje 9. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo prekinjene 15. točke dnevnega reda - predlog zakona o uporabi slovenskega znakovnega jezika; zatem bomo prešli na obravnavo 16. točke - predloga strategija razvoja trga dela in zaposlovanja do leta 2006; in potem po vrstnem redu dalje. Včeraj smo 15. TOČKO prekinili pri predstavitvah stališč poslanskih skupin. Po vrstnem redu so se prijavili še gospa Širca, gospod Brenčič, gospa Simšič, gospod Drobnič in gospod Štemberger, in po tem vrstnem redu bi te predstavitve sedaj tudi opravili. Besedo ima gospa Širca v imenu LDS. Prosim.
Hvala lepa. Lep pozdrav. Hvala za besedo. Zakon o uporabi slovenskega znakovnega jezika bi lahko brez moralnih zadržkov sprejeli po hitrem postopku, mogoče tudi brez pravnih zadržkov, saj nas k njegovemu sprejetju zavezuje ustava z vsemi tremi zapovedmi o enakih možnostih in nediskriminaciji, zavezuje pa nas tudi deklaracija o pravicah invalidov, resolucija o znakovnem jeziku in še drugi akti, nenazadnje nas zavezuje k temu vsakdanje življenje. Zakaj v LDS pravimo, da bi lahko predlog zakona po hitrem postopku sprejeli oziroma natančneje, zakaj pravimo, da bi bilo zelo dobro, če bi bil hitro sprejet? Prvič, zakon je pripravljen skoraj konsenzualno. Torej, usklajen je tako z uporabniki kot z izvajalci in s pristojnim ministrstvom. Drugič, v LDS menimo, da je pripravljen dovolj kvalitetno, saj pomeni implementacijo ustavne pravice do šolanja, dela in zagotavljanja enakih možnosti gluhim oziroma naglušnim, ki poznajo znakovni jezik. In tretjič, predlog zakona je poiskal tisto kompromisno rešitev, ki je za naše razmere primerna in glede na druge države tudi ustrezna, v nekaterih primerih pa še boljša. Vsaj v primeru ureditve plačil tolmačev. Kajti, v nekaterih državah, recimo, plačujejo stroške za tolmača kar same gluhe osebe ali nevladne organizacije; ponekod stroške služb za tolmače plačuje vlada, lahko tudi lokalne skupnosti; drugje država poravnava le stroške tolmačev v zaposlitvi, kar je zagotovo diskriminatorno do drugih dostopov do javnih informacij; Nekje nimajo sploh registra tolmačev; spet drugje se tolmači poklicno usposabljajo; drugje ostajajo agencije za tolmače; nekje imajo tolmači obveznostzgolj na sodišču in na policiji, skratka ne povsod. Skratka, rešitve so zelo različne. Menimo, da je naš predlog primeren izbor dobrih tujih zgledov.
Oprostite, da vas prekinjam. Ampak, res je nekolegialno, da v času, ko kolegica predstavlja stališča, govorite po telefonu, se tako na glas pogovarjate. Lepo vas prosim! Upoštevajmo neka pravila igre. Hvala lepa.
Hvala, gospod predsednik. Mogoče bi morala uporabljati znakovni sistem gluhih. Skratka, menimo, da je predlog primeren izbor dobrih, tujih zgledov. Skratka, ne povzema tistih, ki resnično niso ustrezni, zagotovo pa v našem sistemu ne bi bili niti ustavni. Predvsem pa glede pravice do brezplačnega tolmača na ključnih mestih. Ob tem pa, ob rešitvah, ki jihprinaša zakon, skratka, da tisti, ki uporabljajo in znajo znakovni sistem uporabljati, imajo pravico na javnih mestih zaprositi za tolmača. Ob tem sistemu pa je predlagatelj našel še eno dodatno rešitev, ki je precej korektna. Gre pa za možnost, da imajopravico do brezplačnih dodatnih 10 ur, ki jih lahko izkoristi vsak od približno 2.500 gluhih oseb, kolikor jih je evidentiranih približno pri nas. Kar pomeni, da se srečujemo približno z 68 milijoni, za katere pa upamo, da jih je pristojno ministrstvo v prihajajočih proračunih zagotovilo, da se ne bi srečali s podobno situacijo, kot smo se včeraj, ko smo sprejeli zakon o knjižničarstvu, nismo pa se soočali še s predlaganimi sredstvi kot posledico, ki jih prinaša ta zakon. Za drugo obravnavo bi pa vendar mogoče veljalo poudariti še za dodatne korekture v smislu možnosti, da bi premislili ali pa vsaj izpilili rešitve o medsebojnih vlogah tistih ključnih partnerjev, ki vlogo tako imenovanih prevajalcev, skrbnikov in načrtovalcev opravljajo že sedaj in to brezzakona. Gre predvsem za združenje tolmačev znakovnega jezika, ki svoje delo opravljajo s presežkom - lahko rečem. Torej, ne skrbijo zgolj za izobraževanje, za tolmačenje, za izobraževanje tudi tolmačev, ampak tudi za načrtovanje in tudi - vsaj v zadnjem času so celo poskrbeli za unificiranje znakov in za izdajo slovenskega znakovnega jezika, slovarja namreč. Nadalje gre pa ob teh zelo dejavnih društvih oziroma zvezah, tudi za zvezo društev gluhih in tudi za socialno zbornico; skratka v ta trikotnik, ki že obstaja, če prištejem še sem ministrstvo kot četverokotnik kot zadnjo stranico, vstopa s tem zakonom še strokovni svet za slovenski jezik, ki pa ne bi želeli, da bi odvzel kredibilnost dosedanjim agensom. To se pravi zvezi, zvezi tolmačev, združenju in zbornici. Hkrati pa bi za drugo obravnavo veljalo premisliti tudi možnost, da bi gluhi s statusom študenta, mogoče dijaka oziroma šolujočega imeli možnost dodatnih ur, poleg teh omenjenih desetih za uporabo tolmača. Dejstvo namreč je, da je manjšina slušno prizadetih pri izobraževanju skrajno prikrajšana in posledično tudi manj izobražena. Seveda bi ob tem morali odpirati tudi vprašanje šolanja tolmačev, ki mogoče ga ta zakon nekoliko obide ali sploh obide, pa tudi drugih poti, ki bi lajšale dostop do informacij temu segmentu prebivalstva. Skratka, v LDS zakon podpiramo in pričakujemo, da se bo čim prej prelevil v drugo obravnavo, znotraj katere bomo najbrž morali še enkrat ponoviti na odboru že odprto debato in pojasnila o pravilih igre, ki jih ta zakon prinaša, jih pa vsaj predstavniki nekaterih strank niso razumeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Brenčič, v imenu SLS+SKD. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lepo pozdravljam vse prisotne. No v poslanski skupini SLS+SKD Slovenski ljudski stranki toplo pozdravljamo to, da je v tokratnem mandatu vložen v proceduro prvi zakon s področja invalidskega varstva. Pričakujemo, da bo temu zakonu, temu predlogu sledilo še kar nekaj predlogov, ki so za normativno, statusno in drugo namensko uporabo ali urejanje invalidskega varstva nujno potrebni. Predlog zakona o uporabi slovenskega znakovnega jezika je po našem mnenju pripravljen dobro. Tudi zato, ker je bilo področje uporabe znakovnega jezikapri nas že do sedaj po zaslugi, predvsem same zveze društev gluhih in naglušnih Slovenije, znotraj katerih deluje združenje tolmačev Slovenije in pa tudi po zaslugi socialne zbornice Slovenije, dokaj dobro servisirano in je zato bila vzpostavljena sorazmerno dobra podlaga za pripravo zakona. Poleg tega je treba pozdraviti tudi to, da je v okviru ministrstva, pristojnega za invalidsko varstvo, v tem mandatu prisotno nekaj več, bi rekel, strokovne in tudi drugače fizične podpore invalidskemu varstvu, tako dapričakujemo, da bo to področje teklo uigrano naprej. Prav zato pa tudi menimo, da bi bilo smiselno ob pripravi zakona za drugo branje, po zakonu kot akterja izvajanja zakona - poleg novoustanovljenega strokovnega sveta - dejavno vključiti tudi združenje tolmačev Slovenije in pa socialno zbornico Slovenije; predvsem v smislu, da je potrebno to, kar je že do sedaj delovalo dobro in so tudi, bi rekel, rezultati dokaj dobri, nadgraditi, dopolniti in ne morda nekaterih nalog podvajati in jih prenašati v pristojnosti nekaterim novim organom, ki se za to morda morajo dodatno potrebno usposobiti in tudi opredeliti do same materije. V poslanski skupini SLS pričakujemo, da bo predlagatelj pri pripravi predloga za drugo obravnavo sledil, ali upošteval, ali vsaj preučil argumente, ki so bili podani tako na odboru za delo, socialo, družino, invalide kot matičnemu delovnem telesu, kot tudi tu v državnem zboru. Predlog zakona, seveda, podpiramo in pričakujemo skorajšnjo vložitev predloga zakona v drugo proceduro branja. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Združene liste ima besedo gospa Danica Simšič. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavnici ministrstva. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov menimo, da je po zajetnosti sicer skoraj neopazen zakon, ki ima naslov Predlog zakona o uporabi slovenskega znakovnega jezika, velikega, da ne rečem kar izjemnega pomena za zagotavljanje enakih možnosti gluhim innaglušnim ljudem v naši državi. Ob dejstvu, da je potreba po komunikaciji, torej potreba po sporočanju, ena temeljnih človekovih potreb, pa tudi pravic, pomeni ta zakon udejanjanje ustavnega načela iz 14. člena naše ustave, ki opredeljuje enakost pred zakonom in kjer piše, da so v Sloveniji vsakomur zagotovljene enake človekove pravice in temeljne svoboščine, ne glede na narodnost, raso, spol, jezik, vero, politično ali drugo prepričanje, gmotno stanje, rojstvo, izobrazbo, družbeni položaj ali katerokoli drugo osebno okoliščino. Gluhota oziroma naglušnost zanesljivo je osebna okoliščina in to osebna okoliščina, ki zavoljo svoje nevidnosti ali neopaznosti na prvi pogled, če hočete, marsikomu povzroča še dodatne težave. Zakon, ki obsega zgolj 31 členov, pa opredeljuje oziroma uzakonja tri temeljne elemente, ki bodo gluhim in naglušnim zagotovili enakopravnejše vključevanje v svet slišečih. Gre za tiste tri elemente, ki so posebej izpostavljeni tudi v resoluciji evropskega parlamenta. In sicer, prvič priznanje znakovnega jezika gluhih, drugič: pravico do njegove uporabe, ter tretjič: priznanje poklica tolmača za znakovni jezik. Brez uradnega, torej tudi v zakonu opredeljenega priznanja znakovnega jezika namreč lahko obstaja utemeljena nevarnost, da bi bili gluhi uradno izolirani. Uradno priznanje znakovnega jezika je pomembno tudi zato, ker ima tudi znakovni jezik svoje značilnosti. Tako kot vsak jezik ima svoje jezikovne strukture in predstavlja živ, kompleksen sistem, ki se nenehoma spreminja in dograjuje. Zato je jasno, da mora biti v zakonu opredeljen ne le jezik, marveč tudi ustrezen strokovni organ, ki bo bdel tako nad uporabo in razvojem jezika, spremljal izobraževanje tolmačev in opravljal še vrsto drugih nalog, ki so nujne, če res želimo, da bo slovenskiznakovni jezik kot jezik postavljen ob bok drugim jezikom; torej našemu vsakdanjemu slovenskemu jeziku, ki pa ima v državi že razvejano množico najrazličnejših strokovnih institucij, ki za razvoj in uporabo tega jezika skrbijo. Zakaj se nam zdi v poslanski skupini Združene liste to tako zelo pomembno? Preprosto zato, ker je znakovni jezik za gluhega otroka tisti prvi jezik sporazumevanja, s pomočjo katerega se pravzaprav šele nauči slovenskega jezika, kar zanj v nadaljevanju pomeni enakopravnejše vključevanje gluhih v svet slišečih. Torej zakon ne le priznava gluhim pravico do uporabe jezika, ampak tudi pravico do informiranja v za njih prilagojenih tehnikah, torej s pomočjo tolmača. In pomembno je, da zakon tudi opredeljuje in zagotavlja pravico do uporabe znakovnega jezika gluhih v vseh postopkih pred državnimi organi, pred izvajalci javnih pooblastil oziroma izvajalci javne službe. Torej v vseh teh postopkih. In to ne na račun gluhih, ampak na račun teh izvajalcev, teh državnih institucij oziroma javnih institucij. In pomembno je to, kar je bilo tudi, menim da že, omenjeno od vseh predstavnikov - do sedaj - poslanskih skupin, da je gluhim zagotovljeno tudi neko dodatno število ur, ki jih lahko po svoji presoji prerazporedijo tekom leta. Seveda je morda vprašanje, ali je teh 10 ur tista prava številka ali se lahko o tem še v nadaljevanju pogovarjamo. Treba je razmisliti tudi, kako zagotoviti, zlasti mladim, ustrezen način izobraževanja. Če je to relativno dobro lahko poskrbljeno v predšolskem času in času obveznega šolanja z individualiziranimi programi, pa je morda nekoliko težje tako v srednjih, kot potem na višji in visoki stopnji. Treba je videti, ali je možno to rešiti v tem ali pa verjetno v kakšnem drugem zakonu. Morda samo še beseda, dve o združenju tolmačev. Dejstvo je, da imamo v Sloveniji združenje tolmačov za znakovni jezik, ki je zelo uspešno. Njihovo delo je bilo do zdaj zelo uspešno in tudi priznano. Zato smo v naši poslanski skupini prepričani, da bo tako uzakonitev jezika, kot tudi tega poklica in njegova uvrstitev v spisek ustreznih poklicev pripomogla k še uspešnejšemu vključevanju gluhih v življenje. Na koncu je treba reči, da zakon, ki ga danes obravnavamo, pravzaprav pomeni uzakonitev dosedanje dobre prakse, ki jo je morda v nekaterih stvareh treba tudi dograditi, in da ne gre zgolj za dokument, ki uzakonja kulturo ali, če hočete, kulturnost komunikacije, ampak menim, da ne pretiravam, če rečem, da gre pravzaprav za civilizacijski zakon. Zakona smo v poslanski skupini Združene liste veseli, ga podpiramo, upamo, da ga bomo čim prej sprejeli, in v prvi obravnavi ga bomo soglasno podprli z vsemi predlaganimi stališči matičnega delovnega telesa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališča Nove Slovenije bo predstavil mag. Drobnič. Prosim.
Lepo pozdravljam vse kolegice poslanke in kolege poslance, pa tudi predstavnice ministrstva za delo, družino in socialne zadeve ter ostale goste! V Novi Sloveniji smo naklonjeni sprejetju tega zakona. Čutimo, da je pravzaprav to naš dolg, naš dolg tistim, ki so si v zadnjih letih, pa tudi že prej prizadevali za to, da se za gluhe uredi stvari bolje, bolj po človeški meri. Kot je že kolegica pred menoj omenila, da je ta civilna družba gluhih, ki je prizadeta, ob pomoči ostalih, ki so naklonjeni in so uvidevni ter vidijo te težave, pripravila vrsto stvari v življenju, v praksi za to, da bi se torej olajšalo življenje in delo gluhih. To pomeni pravzaprav uzakonitev tistega minimalnega, kar je nastalo, hkrati je pazakon tudi izziv in priložnost, da naredimo korak naprej. Glede na sestavo zakona tudi v Novi Sloveniji menimo, da ta zakon omogoča - ne govorimo torej samo o ustavni pravici, enakosti pred zakonom in človeških pravicah, ki jih opredeljuje ustava; moramo govoriti tudi o socialnih pravicah, socialni dimenziji tega zakona. To je tisto nekaj več, kar omogoča višjo stopnjo izenačevanja oziroma pomoči tistemu, ki jo je potreben; torej, ki so opredeljene potrebe s specifičnimi težavami, boleznimi ali okvarami. Zakon pravzaprav tudi prvič postavlja uradno slovenski znakovni jezik; s tem ga pridružuje ostalim znakovnim jezikom in jezikom, če se tako izrazimo, v svetu. Pomen tega področja se kaže tudi v tem koliko so se mednarodne organizacije, bodisi organizacija združenih narodov, evropski parlament, da ne naštevam drugih, ukvarjale s to problematiko in sprejemale določene resolucije ali pa deklaracije - ne bi jih našteval. Treba je v tem zakonu videti možnost razvoja slovenskega znakovnega jezika za gluhe. Tako kot se slovenski jezik, besedni jezik, razvija, tako se mora tudi znakovni jezik za gluhe, zato da sledijo, da lahko sledijo vsemu temu razvoju na tehnološkem področju in drugih. Kljub vsemu pa po našem mišljenju v Novi Sloveniji smatramo, da je treba nekatere določbe popraviti ali dograditi. Bom kar konkreten. Register tolmačev - uvaja se pravzaprav dvojni register tolmačev. Ne vem, a je to potrebno, lahko bo prišlo do določenih težav, da se to pri združenju registrira in še potem pri ministrstvu, pristojnem za invalide. Potem je združenje tolmačev, ki bi mu bilo treba bolj jasno dati pooblastila, morda v obliki zbornice, s tem se pa odprejo tudi določene rešitve v zvezi z izdajanjem certifikatov, glede usposabljanja, izobraževanja gluhih pa tudi usposabljanja tolmačev. Nekoliko so vprašljive same izvedbe uporabe znakovnega jezika in plačevanja storitev. Po eni strani zelo odpirajo, načelno odpirajo uporabo jezika, po drugi strani se znamo pa znajti v zagati, kako te potrebe tudi dostojno pokriti, bodisi z izvajalci - glede izvajalcev bodisi glede finančnih obveznosti. Jaz sem naklonjen tudi za tisti tretji segment, tako imenovane proste uporabe na osnovi, ne vem, nekega konta ur. Tudi večje število ur. Vendar se lahko stvar zatakne, da bo na načelni ravni stvar urejena, v izvedbi bo pa nastal problem: bodisi, da ne bojo državne institucije v sili razmer zagotavljale dejansko te prevajalce. To zna biti resen problem. Morda bi se dalo nekaj več reči tudi glede strokovne komisije oziroma strokovnega sveta, njegove sestave in pa obveznosti oziroma nalog. Kot že rečeno, v Novi Sloveniji bomo zakon podprli, bomo pa pripravili tudi nekaj amandmajev, ki bi to besedilo, temeljno besedilo, zakona izboljšalo v korist gluhih. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Stranke mladih bo govoril gospod Štemberger. Prosim.
Hvala za besedo. Zakon o uporabi slovenskega znakovnega jezika je gotovo nujen zakon, ki bi moral biti sprejet že pred leti, in bo invalidom, se pravi gluhim in naglušnim osebam, omogočal boljše življenje med slišečimi. Na področju pomoči invalidov Slovenija še vedno močno zaostaja za najrazvitejšimi državami. Tam so gluhim dane možnosti za uresničevanje svojih pravic kjerkoli in kadarkoli brez težav. Te države na primer nudijo gluhim in naglušnim osebam tolmače in zapisnikarje ves čas njihovega izobraževanja in jim tako omogočajo priti do želenega poklica in izobrazbe. Taki invalidi si po končanem izobraževanju lažje poiščejo službo in sami skrbijo zase. Iz teh razlogov smo poslanci Stranke mladih Slovenije k predlogu zakona o uporabi slovenskega znakovnega jezika vložili dopolnjevalni predlog, ki bi gluhim in naglušnim osebam, študentom ali dijakom, priznal pravico dodatnih ur tolmača za znakovni jezik. Vlada kot predlagateljica zakona ugotavlja, da je med gluhimi in naglušnimi osebami zelo malo takih, ki se odločajo za študij in tudi doštudirajo. Prav gotovo na to odločitev za študij vpliva tudi njihova invalidnost, ki pomeni dodatne težave pri sporazumevanju s posameznimi organi in uradnimi osebami na fakultetah oziroma šolah. Vsak študij pa pomeni tudi dodatne stroške za tako osebo. Z omenjenim dopolnilnim predlogom želimo osebam s tako vrsto invalidnosti vsaj nekako olajšati težave, ki jih bodo imele pri študiju. Prav gotovo bi sprejetje tega predloga omogočil izpolnjevanje ustavnih določil, ki narekujejo enakost med ljudmi, tudi pri izobraževanju, še prav posebno invalidnih oseb. Poslanska skupina Stranke mladih Slovenije bo predlog zakona, seveda, podprla in apeliram tudi na ostale poslance, da podprejo tudi naš dopolnilni predlog. Hvala.
Hvala lepa. S tem smo zaključili predstavitve stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Pisnih prijav k razpravi ni. Razpravo ostalih poslancev, ki se niso pisno prijavili bomo zato omejili na 5 minut. Gospod Gasparini prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz sem pozorno poslušal in včeraj in danes vse naše predstavnike teh poslanskih skupin. Vsi so več ali manj enako govorili. Jaz ne bom tega ponavljal in se strinjam z njimi. Moram misliti na tisto, kar je prvi govornik, dr. Cukjati, povedal: kako bo v praksi ta zakon. V vsakem primeru to podpremo. Ampak, zakaj govorim, da sem dobro poslušal? Zato, ker ni nihče tukaj pravzaprav rekel, kaj bomo naredili z madžarsko in italijansko manjšino. Torej, ali ostanemo gluhi vis-á-vis njim, čeprav naslov zlahka govori o slovenskem znakovnem jeziku. Torej, je razumljivo, da je to samo za Slovence, ker to ni specialiteta, naglušnost, samo Slovencev, ampak tu in tam tudi kakšni Madžari, kakšni Italijani so lahko gluhi, vprašam vlado oziroma predstavnike vlade, kaj bomo z našimi manjšinami, se pravi z gluhimi, ki pripadajo manjšini madžarske in italijanske narodnosti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Jakič.
Spoštovani podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi, lep pozdrav! Tudi sam se ne mislim ponavljati, glede na to, da je tudi v imenu poslanske skupine naše stranke bilo že nekaj rečenega. Ravno na tej točki sem tudi sam želel vprašati o zagotavljanju oziroma izpolnjevanju pravic tudi italijanske in madžarske narodne skupnosti, in upam, da bo vlada na to vprašanje znala odgovoriti. Vendar bi rad poudaril, da je v tej državi malo potrebno, da bi lahko ljudem, ki ne slišijo, malo tudi pomagali. Na primer, sam ta zakon se vleče že od leta 1995 oziroma od leta 1996, ko je združenje tolmačev začelo s to iniciativo in ga je leta 1997 prevzelo takratno ministrstvo za socialo in ga je začelo oblikovati. Sam mislim, da je bil ta rok predolg, ampak da ne bi gledali nazaj, bi rad pogledal naprej in rekel, da me čudi, da se tem invalidom ne pomaga tudi na preprost način. Ko sem večkrat v tujini, v Strasbourgu ali Parizu, vedno gledam francosko televizijo, kjer so vse informativne oddaje podnaslovljene; ne samo, da so podnaslovljene, podnaslovi so celo pobarvani, tako da neslušeči lahko vidi, katera oseba govori [[rdeča - prva oseba, zelena - druga in tako naprej]] . In glede na to - vem, da to ni stvar tega zakona, temveč zakona o televiziji - se sprašujem, glede na to, da je večina informativnih oddaj na televiziji narejena vnaprej, kar pomeni, da tisti, ki bere poročila, jih bere s tako imenovane "trotl-kamere" oziroma z bobna, in bi bilo seveda zelo dobrodošlo, če bi te napise oziroma podnapise, ki jih tako in tako imajo tehnično že napisane, lahko predvajali tudi neslušečim, da bi lahko sledili dnevno-informativne oddaje. In seveda upam, da bo nacionalna televizija, pa seveda tudi druge komercialne televizije sledile tem primerom; na zahodu je pač to standard, mimo katerega ne gre nihče več. Da ne govorim potem, da smo tudi mi kot politične stranke, razen nekaterih, ki včasih to uporabljajo na različnih strankarskih konvencijah,pozabljamo tudi na neslušeče, in bi jim lahko zraven prevajali tudi naše nastope oziroma nastope politikov. Tretja stvar, ki sem jo hotel povedati. O združenju tolmačev je bilo tu danes že večkrat povedano, da bi bilo treba bolj dodelati njihov status. Pa kljub vsemu, vlado Republike Slovenije sprašujem, glede na to, da so v Evropski uniji tovrstne organizacije neodvisne in niso organizacije znotraj organizacij, ki so njihovi uporabniki, sprašujem, ali vlada Republike Slovenije - in to bi bila moja želja- razmišlja v smeri, da bi združenje tolmačev postalo samostojno združenje; samostojno tudi kot pravna oseba, ki bi lahko potem neodvisno opravljala svoje naloge. Namreč, menim, da je to nujno potrebno, ne zaradi primerjave z Evropo ali razvitim svetom, ampak tudi zavoljo v resnici neodvisnega tolmačenja, ker je seveda na nek način slabo, da je ta organizacija znotraj organizacije tistih, ki so njihovi uporabniki. S tem bi seveda tudi svoj nastop zaključil in seveda upam, da bo vlada upoštevala pripombe. Bom pa podprl tudi tiste predloge, ki so bili oblikovani tako na matičnem delovnem telesu, kot dodaten predlog, ki ga je oblikovala stranka mladih. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo od poslank in poslancev besedo? [[Ne želi.]] Potem prosim predstavnico ministrstva - morda je tu gospa Tuttar? Državna podsekretarka. Prosim, če lahko vstanete.
Hvala lepa. Lep pozdrav, vsem poslankam in poslancem in gostom. Morda bi najprej odgovorila na tri vprašanja poslancev, in sicer upoštevanje italijanske in madžarske narodnostne manjšine in pa njihovega jezika. Zakon govori o slovenskem znakovnem jeziku. Druga situacija, zaradi katere pa nismo v zakonu upoštevali drugačne ureditve za te manjšine, pa je, da tolmačev za madžarski in za italijanski jezik v Sloveniji nimamo, nihče jih tudi ne izobražuje in bi bilo zelo težko uzakoniti nekaj, kar nimamo. S to ureditvijo, ki jo predlagamo v zakonu, pa uzakonjamo slovenski znakovni jezik, uzakonjamo pravico do tolmačev za slovenski znakovni jezik. Na območjih, kjer živita italijanska in madžarska narodnostna manjšina, pa bo tem ljudem zagotovljen prevajalec, tako kot slišečim. S tem menimo, da je zagotovljena tudi njihova ustavna pravica. Glede podnapisov na televiziji. Menimo, da smo tudi v te zakonu se dotaknili tega problema, saj zakon govori tudi o pravici do uporabe drugih prilagojenih tehnik. To pa je tudi uporaba visoke tehnologije, računalniške tehnologije na fakultetah, so tudi podnapisi na televiziji in so tudi druge tehnike, s katerimi omogočamo čim bolj enakopravno vključevanje gluhih oseb v vsakdanje življenje. Glede združenja tolmačev za slovenski znakovni jezik se tudi vlada pridružuje mnenju poslanca. Namreč, združenje mora postati samostojna pravna oseba, da bi lahko opravljala vse te naloge, ki jih zakon nalaga temu združenju, in to je tudi zahteva vlade do združenja, ki trenutno deluje kot sekcija pri društvu gluhih in naglušnih Slovenije. Združenja tolmačev za slovenski znakovni jezik v Sloveniji v tem trenutku nimamo, ker imamo sekcijo pri društvu gluhih in naglušnih. Zakon pa predvideva to združenje kot samostojno pravno osebo in obstoječe združenje naj bi se v to pravno osebo tudi preoblikovalo. Pričakujemo, da bo to seveda do drugega branja zakona. Glede drugih pripomb pa bi rekla, da jih bomo preučili do drugega branja, ki ga pričakujemo pripraviti čimprej. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Zahvaljujem se kolegom, ki so nas opozorili ravno na vprašanje tolmačev pri manjšinah v naši državi. In sem vesel, da bo tudi vlada v tem smislu to proučila. Razumem argumente, ki jih je gospa državna sekretarka tu predstavila, rad bi pa temu dodal, da istočasno, ko bomo proučevali, kako je to možno vpeljati, menim, da bi to prav gotovo bilo na področju teh sporazumov med državami; mogoče je to pametno proučiti na ta način. V tem smislu bi pa rad podal predlog, da naj tudi slovenska vlada prouči, kako bi mi lahko ta novi pristop omogočili Slovencem, ki živijo izven naših meja, posebno v etničnem prostoru našega zamejstva. Mislim, da je zelo pozitivno, da skrbimo tudi za naše državljane, ki niso našega rodu, ki živijo na našem ozemlju. Je pa tudi pomembno, da proučimo možnosti, kako bi lahko bil tak servis, ki ga bo zdaj vlada skušala uvesti za naše državljanke in državljane, dosegljiv tudi slovenskim zamejcem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gasparini, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Torej, sam nisem zadovoljen s tisto rešitvijo. Gospa Simšičeva je navedla iz ustave in med ostalim je rekla tudi, da imajo pravico vse narodnosti. In to drži, hvala bogu, da drži. Mislim, da to ni rešitev, kar vi predlagate. Jaz bi že naslov spremenil, pa bi bilo samo "znakovni jezik" brez "slovenskega", ker pač v Sloveniji živimo tako ali tako tisti, ki so pač Slovenci, in tisti, ki niso. Ampak pred ustavo smo vsi enaki. Vem, da so težave. Zahvaljujem se dr. Bajuku, ki je povedal, kar bi morda tudi sam povedal, ampak ta rešitev ni dobra, ni dobra. Osebno in tudi z gospodom Battellijem ter gospo Pozsončevo bomo poskušali to morda na drug način predlagati in urediti te stvari. Ampak to se ne bi smelo niti dogoditi. Poglejte, prva pripomba, ki jo je dal sekretariat, je bila prav na to, imate jo napisano - kako lahko nek zakon, ko gre za prebivalstvo Slovenije, državljane Slovenije, pozabi na dve manjšini, pa naj jih je 300, 3.000 ali 50.000, so tu, so v ustavi, imajo pravice, vse tiste, kar smo poslušali včeraj, trikrat ali štirikrat je bilo to povedano, ustavne pravice, ki jih imajo državljani Slovenije. In mislim, da to, kar vi predlagate, ni v redu.
Kdo želi še besedo, prosim? [[Nihče več.]] Ker nihče ne želi več besede, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo o predlaganih sklepih in stališčih. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog zakona o uporabi slovenskega znakovnega jezika, prva obravnava, je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo". Želi kdo razpravljati o predlogu sklepa? [[Ne želi.]] Ker nihče ne želi razpravljati, zaključujem to razpravo in prehajamo na odločanje. Glasujmo, prosim! Nismo sklepčni. Kolegice in kolegi, ki so v bližini dvorane, prosim, da se nam priključijo, da bi vendar lahko opravili glasovanje. Trenutno nas je 45, kot kaže. Prosim vas, če lahko pridete v dvorano. Drugič bomo glasovali zdaj, prosim. Glasujmo, prosim! Od 52 prisotnih je za glasovalo 52 poslank in poslancev. Nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na razpravo o stališčih, ki jih je pripravilo matično delovno telo in so zapisana v poročilu delovnega telesa. Seveda tudi razpravo o amandmaju k dopolnjenemu predlogu pravzaprav, stališčem matičnega delovnega telesa. Se pravi, da govorimo o dveh gradivih. Eno so stališča v poročilu, drugo pa je dopolnjevalni predlog, ki ga je vložil poslanec, gospod Štemberger. Ti dve gradivi sta v razpravi. Kdo želi besedo? Gospod Štemberger, prosim.
Pri tem mojem dopolnjevalnem predlogu je očitno prišlo do ene majhne tiskarske napake, zato bi želel samo popraviti. Namreč, v prvi vrstici bi dodal na koncu dve besedi, in sicer "se prouči možnost". Namreč, dopolnjevalni predlog bi se potem tako glasil: "Predlagatelj zakona naj pri pripravi besedila zakona za drugo obravnavo prouči možnost omogočiti gluhi ali naglušni osebi, ki ima status študenta ali dijaka, možnost dodatnih ur uporabe tolmača za znakovni jezik za namene izobraževanja". Hvala.
Hvala lepa za, kako naj rečem, popravek vašega predloga. Še kdo želi besedo? [[Nihče.]] Dobro. Potem zaključujem razpravo o predlaganih stališčih. Prehajamo na odločanje o predlogu stališč, in sicer najprej o predlogu, ki ga je gospod Štemberger ravnokar tudi dopolnil. Torej, na glasovanje dajem predlog gospoda Štembergerja. Glasujmo! Od 55 prisotnih je za glasovalo 55 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je to stališče sprejeto. Sedaj bomo glasovali še o stališčih odbora. Prosim, gospa Simšičeva.
Gospod podpredsednik, proceduralno sprašujem, ali je potrebno, ker bi želela predlagati dodatni sklep, da vam ga dam pisno, ali ga lahko ustno predlagam. Glede na razpravo, ki je potekala okoli, sprašujem, ali je možno. Hvala lepa.
Ne. Jaz vas ponovno prosim, da ne bi prihajalo do enakega zapleta, kot je bil včeraj. Če ste tako prijazni, pa si pogledate poslovnik. Do zaključka splošne razprave je mogoče vlagati stališča, spremembe stališč, ko pa je splošna razprava zaključena, ni mogoče ničesar več dodati. Lepo vas prosim, če ste tako prijazni pa to upoštevate. Tako žal ni mogoče v tej fazi ničesar dodati. Smo v fazi glasovanja. Splošna razprav je zaključena. Tako prehajamo na glasovanje o stališčih matičnega delovnega telesa. Glasujmo, prosim. Od 54 prisotnih, je za glasovalo 52 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 0.]] S tem so stališča odbora sprejeta in ta točka zaključena. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA STRATEGIJE RAZVOJA TRGA DELA IN ZAPOSLOVANJA ZA LETA 2006. Predlog strategije je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Zahvaljujem se predstavnicam ministrstva za delo, ki sta nam pomagali prejšnjo točko spraviti skoz. Hvala lepa in hkrati pozdravljam predstavnice oziroma predstavnike vlade, ministrstva. In takoj tudi sprašujem, ali želite uvodno besedo. Prosim.
Hvala. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Pred nami je tretja obravnava strateškega dokumenta razvoja trga dela do leta 2006. Med drugo in tretjo obravnavo je prišlo do nekaterih bolj redakcijskih korekcij samega dokumenta in pa do izločitve nekaterih elementov samega dokumenta, ki so sledili predloženim amandmajem v drugem branju. Posebej to, kar bi želela poudariti, je, da smo tekom poletnih mesecev in v septembru pripravili dokument v takšni obliki, da je primeren, ocenjujemo, za dokončni sprejem in da smo vanj vnesli vse tiste pripombe, ki so bile ali amandmirane oziroma so bile nekje podane skozi same razprave v parlamentu. In glede na to, da je v predhodnih razpravah odbora za socialo bilo že izpostavljena tudi potreba po pripravi nekega akcijskega programa na to temo, seveda ocenjujemo, da dokument, takšen kot je, bi bil primeren za današnji sprejem, da pa so pred nami zelo ključni dokumenti in pa delo, ki nas čaka, da ta dokument v naslednjih letih spravimo tudi v življenje. Za kar pa seveda, bo potrebna tudi vaša pomoč. Hvala.
Hvala lepa, gospe državni sekretarki, gospe Staši Baloh Plahutnik. Predlog strategije je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Gospod Brenčič kot poročevalec odbora in predsednik. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem. Matično delovno telo je predlog zakona oziroma strategije v tretjem branju obravnavala na 10. redni seji dne 9.10. Na podlagi prvotnega mnenja sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve in na podlagi razprave ob sprejemanju dnevnega reda 9. redne seje odbora je vlada Republike Slovenije predlog teksta strategije z dne 6.7.2001 nadomestila z novim besedilom, v katerega pa je vgradila vse tiste pripombe sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, in ta nadomesten tekst je objavljen v Poročevalcu 76/2001, po katerem smo tudi opravili razpravo na delovnem telesu. No, v razpravi so člani odbora vladi Republike Slovenije zastavili številna vprašanja, ki se nanašajo na določitev prioritete pri izvajanju strategije, na preusmeritev sredstev iz pasivne v aktivno politiko zaposlovanja, na zagotovitev enakih možnosti zaposlovanja žensk in moških, na programe in iniciative lokalnih skupnostih pri izvajanju strategije. Na podlagi obširne razprave, opozoril in predlogov članov odbora je odbor zavrnil amandmaje poslanske skupine Združene liste k poglavju 2.3. Poslanska skupina je kasneje, tako kot ste tudi bili z gradivom obveščeni, ta amandma umaknila. Odbor pa je, izhajajoč iz razprave in mnenja sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, oblikoval in sprejel amandmaja k poglavju 2.4.2.1 in amandma k naslovu akta. Odbor je po končani razpravi tudi sprejel naslednji sklep: "Odbor državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog strategije razvoja trga dela in zaposlovanja do leta 2006, tretja obravnava, sprejme skupaj z amandmajema odbora." No, matično delovno telo pa predlaga državnemu zboru v sprejem še dodatni sklep, ampak v vsebini, kot je zapopadena v popravku poročila z dne 24.10., in sicer se glasi ta dodatni sklep: "Vlada Republike Slovenije naj v roku treh mesecev predložil državnemu zboru Republike Slovenije analizo učinkovitosti posameznih ukrepov aktivne politike zaposlovanja, ki zajema vsebinski in stroškovni del učinkovitosti posameznega ukrepa aktivne politike zaposlovanja." Ta popravek je nastal glede na ustaljeno razmerje med državnim zborom in vlado Republike Slovenije in o njem se opredeljujemo po popravljenem poročilu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariat? [[Ne želi.]] Hvala lepa. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Tu imam eno prijavo, in sicer gospod Štemberger v imenu SMS. Prosim.
Hvala za besedo. V Stranki mladih Slovenije pozdravljamo dejstvo, da se obravnava strategija razvoja trga dela in zaposlovanja do leta 2006 vendarle v tej tretji obravnavi. Dokument z vsebino, ki določa ključne usmeritve in ukrepe na področju razvoja trga dela in zaposlovanja, bo namreč še pred vstopom v Evropsko unijo ob pogoju kvalitetnega izvajanja zagotovil pozitivne premike na področju razreševanja problematike zaposlovanja v naši državi. Ponavljam pa pogoj kvalitetnega izvajanja. Se pravi, da v Stranki mladih Slovenije znova opozarjamo na to, da mrtvih črk na papirju, namenjenih zgolj formalnemu prilagajanju predpisom Evropske unije, ne bomo podpirali. Zato pričakujemo od pristojnih ministrstev, da, če še niso, takoj pristopijo h koordiniranemu izvajanju vsebin, zapisanih v tem dokumentu. Zavedati se je namreč treba, da se v času svetovne recesije, ki se po zadnjih podatkih vedno bolj zaskrbljujoče odraža tudi v Evropski uniji in posledično v slovenskem gospodarstvu, ni mogoče več naslanjati na predvidevanja, da bo že samo predvideno članstvo v Evropski uniji zagotavljalo delo, trg in zaposlovanje, temveč da mora na področju izvajanja ustrezne politike aktivno vlogo odigrati predvsem država. Interdisciplinarni pristop izvajanja te strategije naj zato tudi dejansko pomeni koordinirano delo med pristojnimi ministrstvi, gospodarstvom, državnimi institucijami, vse do lokalnih skupnosti in posameznih izvajalcev posameznih programov te strategije. Analize uresničevanja zastavljenih ciljev naj se izvajajo sproti in naj bodo osnova za sprotno korigiranje strategije in ukrepov v izogib temu, da se tisti projekti, ki ne zagotavljajo predvidenih ciljev, ne bodo podpirali v nedogled zaradi tega, da za nekatere nepravilne odločitve ne bo kdo tudi politično odgovoren. Svetovna globalizacija namreč poleg vseh prednosti prinaša tudi neusmiljeno konkurenco, ki je zagotovo najbolj neusmiljena na področju delovne sile. Zato je naloga države, da že vnaprej predvidi rešitve in ukrepe, ki bodo njenim državljanom zagotavljali konkurenčne možnosti za delo in ustvarjanje. Tu ne mislim le na vedno večje pritiske po izkoriščanju našega gospodarstva v smislu zagotavljanja poceni delovne sile gospodarsko razvitejšim državam, pač pa tudi na vse bolj pereč problem odliva najsposobnejših, izobraženih, vrhunskih strokovnjakov, ki jih te države zadnja leta z lahkoto pridobivajo v svoje vrste. V poslanski skupini Stranke mladih Slovenije bomo predlog strategije razvoja trga dela in zaposlovanja do leta 2006 podprli tudi v tretji obravnavi. Od vlade pa pričakujemo, da nas bo z uresničevanjem le-tega tudi seznanjala in upoštevala vse dobronamerne kritike, ki jih bomo zagotovo naslavljali nanjo, če z rezultati ne bomo zadovoljni. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, v imenu Socialdemokratske stranke Slovenije, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana predstavnika vlade, kolegice in kolegi! Strategiji razvoja trga dela in zaposlovanja do leta 2006 praktično ni česa očitati; je razvojno naravnana, evropsko usmerjena in je tudi preživela tri vlade oziroma staro-novo Drnovškovo vlado ter Bajukovo vlado v dokaj neokrnjeni obliki, seveda nekoliko prilagojena situaciji. To je tudi prav. Zaradi tega tudi v Socialdemokratski stranki podpiramo ta dokument. Izražamo pa tu določene pomisleke, predvsem v smeri izvajanja te strategije. Leto 2006 bo kmalu tu. Strategija govori o tej časovni periodi. V Socialdemokratski stranki bi pričakovali, da se bo tudi strategija v izvedbeni smeri ilustrirala v proračunskih dokumentih za leto 2002, 2003 in seveda tudi v bodoče. Žal pa iz predloga proračuna, ki smo ga dobili na mizo in ki ga obravnavamo tudi v teh dneh, temu ni tako. Res je, da je na odboru za zdravstvo, delo, družino in socialne zadeve s strani predstavnikov vlade pojasnjeno, da bo verjetno v tej smeri, to se pravi v tem področju, ki ga obravnava tudi ta strategija trga dela oziroma na področju zaposlovanja, pri popravljenem proračunu prišlo do precej bistvenih sprememb. Vendar bi kljub temu poudaril, da iz dokumenta, ki ga imamo na mizi, to se pravi iz predloga proračuna za leto 2002 in 2003, izhaja, da smo priča realnemu padcu aktivnih oblik zaposlovanja in realnemu naraščanju pasivnih oblik. To je v nasprotju tako s to strategijo kot tudi z evropskimi trendi in seveda tudi z nekim pozitivnim obnašanjem na tem področju. Zato bi predvsem poudaril, da strategija sledi konceptu povečevanja sredstev zlasti na področju zaposlovanja težje zaposljivih oseb, kot so invalidi, starejši, neizobraženi in seveda tudi na odpravi regionalne strukturne brezposelnosti. Vse te točke so jasno izpostavljene in tudi prioriteta delovanja na teh področjih je jasno zapisana. Žal pa izvedbeni dokumenti, kot so akcijski programi in seveda tudi proračuni, ki naj bi v bistvu zagotavljali izvedbo te strategije, ne govorijo temu tako. Zato v Socialdemokratski stranki opozarjamo in prosimo vlado, da resno pristopi k izvajanju te strategije, pri čemer bo deležna vse naše podpore. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče DeSUS-a bo predstavil gospod Kebrič. Prosim.
Gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! V naši poslanski skupini enako, kot to menijo ali menimo v Demokratični stranki upokojencev Slovenije, je ta dokument, o katerem bomo danes odločali in upam tudi odločili, zelo pomemben. Ta strategija je na eni strani tisto, kar vsi državljaniod najmlajših do najstarejših pričakujejo. Zakaj sem omenil tudi najstarejše? Najstarejši, tudi če so upokojeni ali kako drugače, preživljajo svojo dobo, so odvisni od tega, kakšna bo zaposlenost, kakšna bo perspektiva njihovih sinov, hčera, vnukov in tako naprej. Zato mi posebej pozdravljamo, da je ta dokument danes na dnevnem redu in še posebej smo veseli, da je vlada mnoge stvari iz drugega branja, ki so bili predloženi predlogi v obliki amandmajev, pripombe sekretariata tudi upoštevala. Menimo, da je ljudski pregovor "papir prenese vse", vendar bomo mi v državnem zboru budno spremljali ne samo, kako se uresničuje ta strategija, temveč predvsem kakšni so pogoji za njeno uresničevanje in če se pogoji spremenijo, se morajo tudi spremeniti določeni ukrepi. Konkretno pa menimo tudi za to, da je temelj tej strategiji zakon o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnih. Nove tehnologije zožujejo trg dela, to se pravi, da je manjše povpraševanje po določenih kategorijah delovne sile. Na drugi strani pa pozdravljamo, da je v tej naši strategiji dan poseben poudarek zviševanju stopnje izobrazbe, kar bo dalo večje možnosti zaposlovanja ob modernih tehnologijah, ki zahtevajo višjo stopnjo strokovnosti. Na eni strani gospodarska rast prehiteva, na drugi strani pa je zmanjševanje števila brezposelnih. To je razlog, ki sem ga ravnokar obdelal, modernejša tehnologija in prepočasno izobraževanje določenih struktur. Če gledamo brezposelno strukturo, vidimo, da je največ brezposelnih ravno v kategorijah nižje izobrazbene stopnje. Zato pravimo, da je prav, da je strategija konkretizirala svoj predlog, ko je razdelala določena področja. Menimo, da je nujno, da zasledujemo rezultate teh strateških usmeritev, da bomo lahko z zadovoljstvom ugotavljali ob pogoju, da nas bo vlada sproti ustrezno obveščala o izpolnjevanju te strategije in predvsem o njenih rezultatih. Strategija opredeljuje konkretne naloge, vendar se v to ne bom spuščal, kajti imamo jih pred sabo. Zaključujem s tem, da bo naša poslanska skupina podprla v glasovanju v tej tretji obravnavi predloženi predlog strategije. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Drobnič v imenu NSi.
Lepo pozdravljeni še enkrat vsi. Posebej pozdravljam predstavnike vlade. Partnerstvo za pristop oz. s tem partnerstvom za pristop smo se nekako zavezali, da bomo v Sloveniji pripravili skupni pregled politik in tudi naredili nekaj na koherentnosti politike. To nam je pravzaprav s tem dokumentom uspelo, pri čemer je treba čisto preprosto povedati, da smo se zelo natančno zgledovali po dokumentu Evropske unije, amsterdamski pogodbi, ki je bila potem še nekoliko popravljena. V originalnem dokumentu Evropske unije stojijo torej štirje stebri z 21 smernicami. Naš dokument ni bil tako obligatoren, ni bil tako natančen, pri čemer sam mislim, da to ni nič narobe. Narobe pa bo morda potem, ko bo težje ugotavljati uresničevanje te strategije. Dokument je dobro pripravljen, bo pa zagotovo igral neke vrste vesti ali pa ogledala za kakršnokoli vlado, ki se bo lotevala priprave zakonov. Hkrati bo seveda tudi lahko neke vrste ogledalo za nas vse. Če bomo danes podprli to strategijo, potem pomeni tudi zavezanost k izvedbi, k sprejemanju vseh tistih instrumentov, ki to strategijo delajo realno. To pa se že sedaj vidi v predloženi zakonodaji, da se odmikamo. Nekaj je že mojih kolegov opozorilo na proračun. Da se dotaknem samo dveh, morda treh točk, pospeševanja podjetništva in podjetniške miselnosti, kaj bomo tukaj naredili, kaj je s protibirokratskim programom. Jaz se bojim, da bo protibirokratski program prinesel samo nove administrativne zaposlitve, morda še kakšen nov zakon in karavana bo šla veselo dalje. Nekdo je v šali, ne vem točno, rekel, da najboljši protibirokratski program bi bil takšen oziroma njegova izvedba, da bi preprosto črtali nekaj neumnih zakonov, ali pa morda ukinili nekaj državnih uradov, ki so pravzaprav samo prispevali k administrativnim zapletom pri reševanju konkretnih zadev ljudi. Če govorimo o podjetništvu, je potem to, kar onemogoča, ker prepričuje, ker inhibira ljudi, da bi se resno lotili gospodarskih vprašanj. Tudi izenačevanje možnosti, torej četrti steber in zadnji sklop smernic, ki so nekako v tem evropskem dokumentu, kaže na to, da bo v Sloveniji moralo še kaj vode preteči, da bo vlada pripravila kakšne primerne instrumente. Trend je ravno nasproten, če pogledamo postavke, določila oziroma tisto, kar je zapisano v četrtem stebru oziroma zdaj ne vem točno v katerem poglavju, ker poglavja natančno ne vem. Mi dokument podpiramo in upamo, da bo služil kot dobra usmeritev za gospodarsko uspešno Slovenijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu SLS+SKD bo govoril gospod Brenčič. Prosim.
Hvala lepa za besedo, še enkrat, gospod podpredsednik. V naši poslanski skupini želimo v popotnico temu dokumentu reči sledeče. Dokument se s spremenjenim naslovom, kar je predlog amandmaja odbora, glasi, nacionalni program. Dobro je tako. Dobro je pripravljen akt, dobro zasnovan in dodelan. Vendar ta dokument bo lahko le dobra želja in namera, če ni to dokument v pravem pomenu vladni dokument. Zmotno bi bilo naravnavati izvedbo tega dokumenta prekomerno, zgolj na finančno podporo v okviru ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, tako v smislu aktivne in pasivne politike in tako naprej, spodbujanju zaposlovanja. To je dokument, ki mora biti predvsem izvedljiv v prvem odstavku V. poglavja, v katerem se mora najti vsako resorno ministrstvo s svojimi ukrepi, za katere pa niti slučajno ni potrebno, da so to predvsem ali zgolj finančni ukrepi. Cela vrsta možnih rešitev je, da samo omenim okolje, na področju prostorskega planiranja oziroma priprave izvedbenih aktov, ki silno pozitivno vplivajo na klimo zaposlovanja in odpiranja novih delovnih mest. Naša pristnost v izvajanju tega dokumenta bo vidna tudi v tem, kako jemljemo mi kot država, ki pristopa v Evropsko unijo, normativno okvirjanje vseh štirih svoboščin, ki jih prejemamo kot enakopravni partner Evropske unije. Če bo to normativno okvirjanje kaj posebno odstopalo od utečenih okvirov, ki jih imajo že sedaj članice Evropske unije, potem ima ta dokument slabo popotnico. Če ne bomo iz tega naslova pristopali že k odločitvam ali predlogom, ki jih prinaša zakon o delovnihrazmerjih, kot bi sledilo iz tega dokumenta, potem je ta dokument tudi že na štartu sorazmerno s slabo popotnico. Zato poudarjam, nacionalni program trga dela in zaposlovanja je interdisciplinarni projekt, ki bo uspešen samo tako, če je v pravem pomenu ta vladni projekt. Projekt vsakega resorja, ki pa je koordiniran tako, kot želimo s prvim odstavkom V. poglavja. Seveda ta akt v celoti podpiramo in smatramo, da je dober dokument. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Danica Simšičeva, v imenu združene liste. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, spoštovana predstavnika vlade. Tudi poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov podpira strategijo oziroma nacionalni program razvoja trga dela in zaposlovanja do leta 2006. Podprla ga je že ob prvi in drugi obravnavi in to bo storila tudi v tretji obravnavi. Ker gre to za dokument, ki opredeljuje razmere in jih skuša uravnavati do leta 2006, v poslanski skupini pričakujemo tudi izpolnjevanje obveznosti, ki je bila tudi posebej izpostavljena, in sicer temeljiti pripravi akcijskega letnega načrta in pa v nadaljevanju seveda letnemu pregledu dogajanj na trgu dela. Pomembno je, ali bodo ti ukrepi, ki so po našem mnenju dobro zapisani, potem lahko v življenju tudi dobro realizirani. Za to pa ni potrebno samo dovolj sredstev, ampak so potrebni tudi ustrezni mehanizmi za doseganje teh sredstev. Glede na to, da se pridružujemo oceni, da je dokument razvojno in pa tudi evropsko naravnan, pa želimo v tem kontekstu evropskosti vendarle opozoriti tudi na željo oziroma pobudo, predlog, karkoli hočete, po tovrstni evropskosti, da bi bilo za trg dela, za reševanje vprašanj brezposelnosti in pa za aktivne politike zaposlovanja tudiv naši državi namenjenih primerjalno toliko sredstev kot v marsikateri drugi državi evropske skupnosti. V dosedanjih razpravah smo v naši poslanski skupini opozarjali tudi na to, da pasivne oblike pomoči za brezposelnosti seveda ne morejo nikoli usahniti, kajti nekaj skupin ljudi bo ostalo trajno nezaposljivih. Hkrati pa smo opozarjali, da je treba vendarle nameniti bistveno večja sredstva za aktivne politike zaposlovanja. Zato smo veseli, da je naše opozarjanje in naša skrb, zlasti za težko zaposljive, tiste, ki so nekoliko starejši, denimo ženske nad 50 in moški nad 55 let, mislim pa, da marsikdo ve podatek, marsikdo pa ga ne ve, da se je število teh ljudi v zadnjih nekaj letih podvojilo, da jih je danes skoraj 30 tisoč in da v odstotkih zaposlovanja tiljudje, torej ženske nad 50 in moški nad 55 let, predstavljajo zgolj dva odstotka novih zaposlitev. Zatorej smo veseli kot mehanizma aktivne politike zaposlovanja načrt ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, da pripravi nov program za tovrstno zaposlovanje, ki bo s prispevki stimuliral delodajalce, da bodo te ljudi zaposlovali in bo torej delež iz pasivnih oblik tako lahko prešel v aktivne oblike zaposlovanja. Druge poudarke je pravzaprav težko izpostavljati, glede na to, da je bilo že v prejšnjih razpravah veliko stališč, s katerimi se tudi v naši poslanski skupini strinjamo. Na koncu bi pravzaprav rekla samo še to, da podpiramo, in še enkrat poudarila, da pričakujemo podrobnejši akcijski načrt in predvsem potem letne preglede dogajanja na samem trgu dela. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo zaključili predstavitve stališč poslanskih skupin in prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Pisnih prijav ni, zato vse nadaljnje razprave omejujem na pet minut. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Želi predstavnica vlade? [[Ne.]] Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. K predlogu strategije sta vložena dva amandmaja matičnega delovnega telesa, ki sta vključena v poročilo odbora. Prosim vas, če lahko poiščete to v gradivu. To je na strani dva tega poročila. Imamo dva amandmaja, in sicer prvi amandma k poglavju 2.4.2.1 in drugi amandma k naslovu akta. Najprej bomo odprli razpravo k poglavju 2.4.2.1. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo o amandmaju in prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim. Od 53 prisotnih je za glasovalo 51 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Amandma k poglavju 2.4.2.1. je sprejet. Drugi amandma se nanaša na naslov predlaganega akta, strategije. Kdo želi razpravljati o tem? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim. Od 55 prisotnih je za glasovalo 54 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil tudi drugi amandma sprejet. Sedaj glasujemo o predlogu strategije v celoti. Nisem prej posebej vprašal, če je usklajenost po 198. členu zagotovljena. [[Je.]] Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje o predlogu strategije v celoti. Glasujmo, prosim. Od 56 prisotnih je za glasovalo 55 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je strategija v celoti sprejeta. Tu pa imamo še en dodatni sklep. To je sklep odbora za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide. Sklep imamo v gradivu, tudi popravek sklepa. Sprašujem, ali želi kdo razpravljati o tem dodatnem sklepu. [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o dodatnem sklepu. Glasujmo, prosim. Od 55 prisotnih je za glasovalo 52 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je dodatni sklep sprejet in s tem zaključujem 16. točko dnevnega reda. Se zahvaljujem predstavnikom vlade. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O TAJNIH PODATKIH. Pozdravljam gospoda državnega sekretarja, gospoda Molana, in sodelavce. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Sprašujem predstavnika vlade, če želi besedo. [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] O zakonskem predlogu v celoti dajem besedo poslankam in poslancem. Pisnih prijav ni. Zato bom nadaljnjo razpravo omejil na 5 minut. Kdo želi besedo? To zdaj velja poslankam in poslancem. [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in preidemo na obravnavo, razpravo in seveda sklepanje o amandmajih. Tu bomo uporabili gradivo, pregled amandmajev k predlogu zakona o tajnih podatkih, tretja obravnava, z dne 24. oktobra 2001. Gre za tri člene. Če ste tako pozorni, pa prosim poglejte: 22. člen, 25. člen in 43. člen. Torej začeli bomo z 22. členom. Tu ima en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo o amandmaju in členu in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 22. členu. Glasujmo, prosim. Od 48 prisotnih je za glasovalo 42, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Pri 25. členu imamo en amandma. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujmo, prosim. Od 48 prisotnih, je za glasovalo 42, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na 43. člen. Tu imamo dva amandmaja. Odpiram razpravo o obeh amandmajih. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 43. členu. Glasujmo, prosim! Od 49 prisotnih jih je za glasovalo 42 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o drugem amandmaju k 43. členu. Glasujmo prosim! Od 47 prisotnih je 40 poslank in poslancev glasovalo za, 1 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. S tem smo zaključili to odločanje o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat glede usklajenosti. Je zagotovljena usklajenost? Dobro. Sedaj nam preostane še glasovanje o zakonskem predlogu v celoti. Glasujemo o zakonskem predlogu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 50 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev. 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Smo pri 18. TOČKI DNEVNEGA REDA - PRVA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O EVIDENCI VOLILNE PRAVICE. Zahvaljujem se predstavnikom vlade. Smo pri predlogu zakona o evidenci volilne pravice. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Pozdravljam predstavnika vlade. Sprašujem, ali želi besedo? Dr. Virant prosim.
Hvala lepa predsedujoči! Gospe poslanke, gospodje poslanci! Namen zakona, ki je pred vami, je dvojen, in sicer uskladitev z dvema odločbama ustavnega sodišča in uskladitev s pravnim redom Evropske unije. Pri uskladitvi s pravnim redom Evropske unije gre za to, da se zagotovi evidentiranje volilne pravice za državljane Evropske unije, ki niso državljani Republike Slovenije. Torej za osebe, ki so z zornega kota Republike Slovenije tujci, vendar državljani Evropske unije in ki bodo seveda imeli, v skladu s pravom Evropske unije, po vključitvi Slovenije v Evropsko unijo pravico glasovati na lokalnih volitvah, če bodo imeli stalno prebivališče v Sloveniji, in možnost uresničevati volilno pravico za volitve v Evropski parlament v Sloveniji. Uskladitev z odločbami ustavnega sodišča pa se tiče evidentiranja volilne pravice naših državljanov s stalnim prebivališčem v tujini, ki jih bom v nadaljevanju skrajšano imenoval izseljenci. Začel bi pri tej točki, torej pri vprašanju uresničevanja volilne pravice izseljencev. Intenca zakona je, da se vzpostavi stalna evidenca volilne pravice za izseljence, ki doslej ni obstajala, se na ta način olajša evidentiranje volilne pravice in posledično tudi uresničevanje volilne pravice. Namen stalne evidence volilne pravice je po eni strani v tem, da lahko naše izseljence volilni organi ob razpisu vsakokratnih volitev obveščajo o razpisu volitev in o možnostihglede načinov glasovanja; in drugič, da se na podlagi stalne evidence volilne pravice izdelajo volilni imeniki, na podlagi katerih se potem na diplomatsko-konzularnih predstavništvih Slovenije v tujini seveda lahko uresničuje volilna pravica. Uresničevanje volilne pravice za naše izseljence je sicer urejeno v volilni zakonodaji - to je v zakonu o volitvah v državni zbor. Obstajajo tri možnosti, in sicer uresničevanje volilne pravice na diplomatsko-konzularnih predstavništvih v tujini, uresničevanje volilne pravice na voliščih v Sloveniji in uresničevanje volilne pravice po pošti. Evidentiranje volilne pravice je urejeno tako, da se lahko državljan, torej naš izseljenec, ki želi uresničevati volilno pravico bodisi na DKP-ju ali v Sloveniji, še celo na sam dan glasovanja vpiše v evidenco in glasuje s potrdilom. Tako lahko rekel bi, da je uresničevanje volilne pravice v tem segmentu olajšano maksimalno, kolikor je mogoče. Glede glasovanja po pošti še obstajajo določene ovire, vendar te ovire niso v zakonu o evidenci volilne pravice, ampak so to ovire, ki bi jih bilo mogoče odpraviti s spremembo zakona o volitvah v državni zbor. Na kaj konkretno mislim? Mislim na problematiko relativno kratkih rokov, na to problematiko, da je potrebno tistemu izseljencu, kiželi uresničevati volilno pravico po pošti, poslati volilno gradivo. Volilno gradivo pa vključuje tudi glasovnico. Glasovnice pa je mogoče poslati šele takrat, ko so potrjene kandidature - to pa je najkasneje 15 dni pred dne glasovanja. Ta kratek rok seveda potem včasih, predvsem v prekomorskih državah, lahko privede do tega, da izseljenci volilnega gradiva ne dobijo pravočasno. Vendar še enkrat poudarjam, gre za ovire, ki jih je mogoče odpraviti s spremembo zakona o volitvah v državni zbor, z uvedbo tako imenovane "blank ballot" oziroma prazne glasovnice in seveda tudi z olajšanjem načina potrjevanja volilnih kart, ki je sedaj vezano na naša diplomatsko-konzularna predstavništva oziroma na notariante v tujini. To bi bilo mogoče olajšati. V praksi je bilo na podlagi navodila republiške volilne komisije tudi na preteklih volitvah olajšano tako, da so diplomatsko-konzularna predstavništva postavila tako imenovane osebe zaupanja, ki so potem v imenu DKP-jev potrjevale volilne karte. Torej, če rezimiram. Zakon o evidenci volilne pravice ima namen, da, kolikor je le mogoče, olajša evidentiranje volilne pravice za naše izseljence in s tem tudi uresničevanje volilne pravice, ker se seveda predlagatelj zaveda, da je za te osebe, za naše državljane po svetu, uresničevanje volilne pravice velikega pomena. Z vidika volitev kot celote in volilnega izida ti glasovi morda ne pomenijo veliko, za vsakega posameznega slovenskega državljana, ki živi v tujini, pa seveda pomeni uresničevanje volilne pravice pomembno vez z matico, torej z domovino. Glede evidentiranja volilne pravice za državljane EU, samo na kratko. Vzpostavljata se dve stalni evidenci. Eno je stalna evidenca državljanov EU, ki imajo stalno prebivališče v Sloveniji in "ipso facto", torej že s samim dejstvom, da so stalni prebivalci, da ima stalno prebivališče v Sloveniji, imajo pravico glasovati na lokalnih volitvah. Drugo je pa evidenca volilne pravice za volitve v Evropski parlament, kjer je pa logika nekoliko drugačna. Tu pa ima državljan EU pravico, opcijo, da uresničuje to volilno pravico v državi, kjer ima stalno prebivališče. Oboje seveda zakon o evidentiranju volilne pravice omogoča. Za konec bi rekel samo še to, da zakon o evidenci volilne pravice je v tem segmentu, kar se tiče volitev v Evropski parlament, izvedbeni zakon. Za samo zagotovitev te pravice, pa tudi pravice glasovanja državljanov EU na lokalnih volitvah, je potrebna sprememba sistemskih zakonov, torej zakona o lokalnih volitvah oziroma sprejem zakona o volitvah v Evropski parlament, vendar smo ta zakon pripravili tako, da je tehnično kompatibilen s kakršnokoli rešitvijo v zvezi z volilnim sistemom za volitve v Evropski parlament. Tako ni nobenega problema v tem, da izvedbeni zakon tukaj nekoliko prehiteva. Prehiteva pa predvsem zato, ker ga je treba uskladiti z odločbami ustavnega sodišča in tudi zaradi tega, ker je vključen v državni program za prilaganje slovenske zakonodaje evropski. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca za predstavitev mnenja odbora. Gospod Lavrinc.
Hvala lepa. Bom zelo kratek, ker je predlagatelj praktično opozoril na vse dileme, ki so se pojavljale tudi na seji odbora. Povedal bi le, da so na seji odbora, sodelovali predstavniki republiške volilne komisije, predstavniki urada za Slovence v zamejstvu pri ministrstvu za zunanje zadeve in pa predstavnik komisije za odnose s Slovenci v zamejstvu, ki se je diskusije o tem zakonu udeležil kot zainteresirano delovno telo. Treba je povedati, da so člani odbora družno ugotovili, da je treba zakon čim prej sprejeti, in to po eni strani zaradi uskladitve z odločbo ustavnega sodišča kot tudi zaradi razlogov, ki jih je tu navedel predstavnik predlagatelja, dr. Virant. To pa so volitve v evropski parlament in pa hkrati reševanje problema volitev za izseljence. Treba je povedati tudi to, da je bilo kar nekajkrat v diskusiji poudarjeno, da je vprašanje rokov, ki je eno od ključnih problemov pri tovrstnih opravilih, da je vprašanje rokov povezano predvsem z roki, ki so opredeljeni v zakonu o volitvah v državni zbor. Zato seveda bo potrebno razmisliti tudi o teh potrebnih spremembah. Na podlagi diskusije je odbor sprejel sklep, kot je razvidno iz poročila. Ugotavlja, da je zakon primerna podlaga za pripravo predloga za drugo branje in predlaga še stališča, torej naj se upoštevajo pripombe sekretariata. Tu so tudi diskusije oziroma pripombe glede rokov. Naj prouči in ustrezno upošteva mnenje komisije za odnose s Slovenci po svetu in da uporabi obojespolno obliko pri pripravi zakona za drugo branje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Hvala. Na vrsti so predstavniki poslanskih skupin. Tu imam zaenkrat samo eno prijavo. Gospod dr. Bernik v imenu Nove Slovenije. Prosim.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Predstavniki vlade! Kolegice in kolegi! V Novi Sloveniji pozdravljamo predlog zakona o evidenci volilne pravice. Govoril bom predvsem o zadevi, ki je kritična za slovenske državljane po svetu. Ta zakon oziroma ta predlog zakona je prišel z veliko zamudo, in sicer dvakratno. Prvič, že od začetka je bil zakon o volilni pravici izseljencev nepravičen do slovenskih državljanov v tujini. To je postajalo vedno bolj jasno z vsakimi volitvami. Žal je moralo to zamudo oziroma neenakopravnost med državljani Slovenije doma in v tujini ugotoviti šele ustavno sodišče, ne pa, recimo, volilna komisija ali pa politika. Tako kot tudi pri nekaterih drugih odredbah ustavnega sodišča, ki zahtevajo uskladitev zakona z ustavo, je tudi tukaj prišlo do precejšnje zamude. Za kaj gre pri tem predlogu? Po sedaj veljavnem zakonu so se morali slovenski državljani brez stalnega prebivališča v Republiki Sloveniji pred vsakimi volitvami prijaviti v posebni volilni imenik. Ta določba je po mnenju ustavnega sodišča postavila slovenske državljane v tujini v neenakopravni položaj v razmerju do državljanov, ki imajo stalno bivališče na območju Republike Slovenije. Ta predlog začenja tudi urejati vodenje evidence volilne pravice pripadnikov romske skupnosti v Republiki Sloveniji. Tudi to kršitev naše ustave je moralo ugotoviti šele ustavno sodišče. Upati je, da se vsaj na tem volilnem področju teoretično približujemo stanju, ko ne bodo eni slovenski državljani bolj enaki kot drugi. Na dolgi rok upamo, da bo ta zakon do neke mere odpravil dosedanjo neenakopravnost državljanov. Vendar se bo to zgodilo šele sčasoma. Slovenski državljani po svetu se bodo po veljavnosti tega zakona morali še enkrat prijaviti v volilni imenik, vendar tokrat na pristojnem diplomatsko-konzularnem predstavništvu Republike Slovenije. Začetna evidenca volilne pravice državljanov Republike Slovenije, ki nimajo stalnega prebivališča v Republiki Sloveniji, se vzpostavi na podlagi imenika, ki je bil pripravljen za volitve za predsednika republike leta 1997 in volitve državnega zbora leta 2000. Ta določba je seveda smiselna, vendar ne upošteva dejstva, da mnogi slovenski državljani v tujini iz raznih razlogov, recimo, zaradi kratkih rokov, zaradi neenakopravnosti ali zaradi domnevnega in včasih doslednega nagajanja pri izvajanju njihovih ustavnih volilnih pravic. Naj tudi omenim, da ta zakon ne rešuje problema rokov sedaj veljavnega zakona o volitvah za predsednika države in za državni zbor. Ti so popolnoma neustrezni za državljane po svetu oziroma vsaj za veliko večino njih. V Novi Sloveniji upamo, da bodo pristojni organi imeli dovolj politične volje za predlog potrebnih sprememb v sedanjem volilnem zakonu. Tehnične ovire sedanjih rokov, če ne bodo spremenjene, bodo v dokajšnji meri izničile vsebinske izboljšave v tem novem zakonu. Naj omenim, da smo v poslanski skupini Nove Slovenije dali iniciativo predsedniku volilne komisije in državnemu sekretarju dr. Virantu, da pripravita za vse nas preglednico rokov. Tako bomo lahko videli probleme z roki s stališča naših državljanov po svetu. Upam, da bomo lahko to gradivo prejeli v kratkem, tako da bomo lahko pripravili primerne amandmaje. Naj na kratko opozorim še na nekaj drugih težav, ki jih sedanji predlog ne rešuje. Eno je vprašanje ustrezne informiranosti slovenskih državljanov po svetu. Ti državljani so raztreseni po vseh celinah; mnogi žive v državah, kjer ni slovenskega konzularnega in diplomatskega predstavništva ali pa so od tega zelo daleč. Do danes še ni bil opravljen celovit popis slovenskih državljanov, živečih zunaj Slovenije, in tistih Slovenk in Slovencev brez slovenskega državljanstva. Ko govorimo o 500.000 Slovenk in Slovencev po svetu, govorimo pravzaprav na pamet. Slovenska konzularna diplomatska predstavništva imajo le omejene možnosti za pripravo take evidence. Kot sem že omenil, se bo začetna evidentiranost začela z volilnimi imeniki za volitve 1997. leta in leta 2000. Spričo tega bomo morali najti način za informiranje tudi vseh doslej neevidentiranih Slovenk in Slovencev po svetu, ki imajo slovensko državljanstvo. Potrebno bo razmisliti tudi o kraju volišč. Kot sem že rekel, mnogi naši državljani živijo daleč od diplomatskih predstavništev naše države. Zato bi bilo smiselno premisliti po zgledu drugih tipičnih emigrantskih držav, kako primerno urediti volišča tudi na sedežu slovenskih društev in verskih skupnosti. Čeprav v uvodu k temu predlogu zakona vlada ni omenila nekaterih tipičnih emigrantskih držav in njihove prakse do svojih državljanov po svetu, recimo Italija, Grčija, Irska, Poljska, ki bi bile precej bolj primerne za primerjavo, mislim, da je ta predlog dobra podlaga za drugo obravnavo. Tukaj naj tudi omenim, da bo pri pripravi za drugo obravnavo potrebno tudi premisliti zelo tehtne pripombe, ki jih je dal sekretariat za zakonodajo. Vidi se namreč iz teksta tega predloga, da zakon v nekaterih stvareh ni bil dobro premišljen. Mi bomo v Novi Sloveniji pripravili nekaj amandmajev, ki bi nekatere omenjene pomanjkljivosti do neke mere popravili. Zato vam priporočam, da za ta predlog glasujete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še katera od poslanskih skupin predstaviti stališče? Da. V imenu DeSUS-a gospod Kebrič. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi. Ne bom posebej razpravljal o posameznostih, ker je to prva razprava, vendar si dovolim v imenu poslanske skupine postaviti osnovno vprašanje. V prehodnih določbah je lepo urejeno za volitve v evropski parlament, ko bo država Slovenija članica Evropske unije. V ostalih členih pa ni oziroma je že dana pravica, če državljani drugih držav članic Evropske unije imajo stalno prebivališče v Republiki Sloveniji,lahko volijo na občinskih volitvah in za predsednika države tudi pri nas. Menimo, da to še ni čisto jasno, kajti naši državljani, če imajo stalno prebivališče v katerikoli državi Evropske unije, pa tam te pravice, dokler Slovenija ne bo članica Evropske unije, ne bodo imeli. Zato menim, da manjka v prehodnih določbah in prosim, da zavzamemo stališče, naj vlada to še enkrat prouči in pripravi za drugo branje tako ustreznost v prehodnih določbah. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne vidim drugih poslanskih skupin, ki bi želele predstaviti svoja stališča. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. K besedi se je pisno prijavil gospod Pukšič. Prosim.
Hvala lepa. Tudi komisija za Slovence v zamejstvu in po svetu je ta predlog zakona o evidenci volilne pravice kot zainteresirano delovno telo obravnavala. Celo več, že 22. junija 2001 smo s sklepom opozorili predsednika državnega zbora, da se rok, ki ga je določilo ustavno sodišče za uskladitev zakona z ustavo, izteka. To je bil že 14. julij 2001. Sedaj pa je ta predlog zakona o evidenci volilne pravice pred nami. Komisija državnega zbora za Slovence v zamejstvu in po svetu se je tega lotila, kar se mi zdi še posebej pomembno poudariti zelo široko, in sicer tako, da smo vključili v to razpravo civilno družbo. Tako smo povabili k razpravi predstavnike Svetovnega slovenskega kongresa, predstavnike Slovenske izseljenske matice, predstavnike društva Slovenija v svetu in predstavnika Rafaelove družbe, iz civilne družbe in iz ministrstev vse, ki so za to odgovorni. Nekoliko nenavadno se mi zdi, da je pri točki državnega zbora, torej pri tej 18. točki, v gradivu državnega zbora za poslanke in poslance samo poročilo odbora za notranjo politiko. Čudi me pravzaprav, da ni zraven tudi poročila, ki ga je dala k predlogu zakona naša komisija. Bilo bi koristno, čeprav se zahvaljujem tudi odboru za notranjo politiko, ki je povzel vsa naša stališča in v svojem poročilu zapisal, da naj predlagatelj prouči in ustrezno upošteva mnenje komisije za odnose s Slovenci v zamejstvu in po svetu, bi bilo prav, če bi bilo tudi to mnenje v tem gradivu, ker bi si spoštovane kolegice in kolegi poslanci tudi ta stališča in mnenja k predlogu zakona prebrali in ga imeli pred sabo. Prav iz tega naslova bi rad poudaril pomen nekaterih mnenj, ki smo jih po razpravi oblikovali. V razpravi je bilo opozorjeno na naslednja dejstva: Prvič. Upoštevati je treba dejstvo, da je za volitve na diplomatsko-konzularnih predstavništvih Republike Slovenije v tujini vedno potrebno soglasje države gostiteljice. Drugič. Proučiti je treba realnost določenih rokov, na katere je opozoril že sekretariat za zakonodajo. Konkretno v 30. členu piše: "Pristojni organi najpozneje 20 dni po razpisu volitev izvedejo volilne imenike." Naslednja ugotovitev je bila ta, da je še vedno potreben zahtevek za vpis v volilno evidenco. Treba je zagotoviti ustrezno informiranost med slovenskimi državljani s stalnim bivališčem v tujini ter prouči naj se možnost, da se poleg diplomatsko-konzularnih predstavništev vključijo tudi slovenska društva ter katoliške misije. Ta ugotovitev je vezana na 31. člen predloga zakona, ki pravi: "Ko so volilni imeniki državljanov Republike Slovenije, ki imajo stalno prebivališče v Republiki Sloveniji" oziroma v drugem odstavku piše takole: "Ministrstvo, pristojno za zunanje zadeve, posreduje volilne imenike na vsa diplomatsko-konzularna predstavništva Republike Slovenije v tujini, na katerih bo potekalo glasovanje." V razpravi se je izkazalo iz čisto konkretnih problemov, da je enostavno nemogoče se udeležiti volitev samo na diplomatsko-konzularnih predstavništvih, pač pa bi to bilo nujno potrebno zagotoviti tudi v predstavništvih slovenskih društev ali katoliških misij, ker ne nazadnje so lahko ta diplomatsko-konzularna predstavništva odmaknjena tudi po tisoč ali celo nekaj tisoč kilometrov. To enostavno ni možno, zato je to eno od ključnih in pomembnih stališč, ki bi jih moral predlagatelj zakona upoštevati ob pripravi zakona za drugo branje. In zadnje stališče, ki smo ga oblikovali, je bilo, da bo čim prej treba ustrezno spremeniti tudi zakon o volitvah v državni zbor ter o volitvah predsednika republike predvsem glede rokov in volilnih kart. V razpravi se je izkazalo, da bi vlada kot predlagatelj naredila najbolje če bi to pripravila kot zakonodajni paket o spremembah zakona o volilni evidenci, volitve v državni zbor in volitve predsednika države. Predvsem je to nujno potrebno pohiteti s tema dvema, vsaj z enim zakonom, ker so drugo leto predsedniške volitve. Danes na tem mestu opozarjamo, če imamo resne in poštene namene za Slovence po svetu, da bodo resnično lahko uporabljali pozitivno zakonodajo, da se to naredi. Za konec bi še povedal, da je komisija sprejela sklep, kjer matičnemu delovnemu telesu odbor za notranjo politiko predlaga, da podpre predlog zakona kot primerno podlago za nadaljnjo obravnavo, kar se je tudi dogodilo. Vsekakor pa želim, da bi do drugega branja bile upoštevane ugotovitve, ker so, tako kot sem že rekel, nastale po precej široki razpravi,nastale po razpravi ministrstev, ki so sodelovala v tej razpravi, od zunanjega ministrstva, ministrstva za notranje zadeve in tako dalje ter seveda po razpravi tudi predstavnikov civilne družbe. Na koncu se mi zdi pomembno poudariti, da so bila vsa stališča in sklepi sprejeti na komisiji za Slovence v zamejstvu in po svetu soglasno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Razpravo poslank in poslancev, ki se bodo od zdaj naprej prijavili k razpravi, omejujem na 5 minut. Kdo želi besedo? Gospod Sok, prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Rad bi predstavniku vlade v tej splošni obravnavi postavil dve vprašanji v zvezi s temi rešitvami, ki so pred nami. V četrtem odstavku v 10. členu so navedeni [[...]]
Oprostite. Dr. Virant, dve konkretni vprašanji sta zdaj.
Pa verjetno ima gospod Kebrič tudi vprašanje.
Prosim, gospod Sok.
Če na kratko ponovim. Rad bi postavil dve konkretni vprašanji v okviru te splošne obravnave. V četrtem odstavku 10. člena so navedeni dokumenti, ki jih mora prosilec za vpis v evidenco volilne pravice priložiti takrat, ko poda vlogo. Ne razumem, ali mora priložiti vse te dokumente ali samo enega od teh dokumentov. Logično bi bilo, da samo enega izmed teh dokumentov, ne pa vseh, ki so tu našteti, kar 5 ali 6 jih tukaj navaja zakon. Tu bi rad odgovor. Če samo enega, potem sem prepričan, da je potrebno ta odstavek primerno popraviti, da ne bo nedvoumen. Naslednje vprašanje: v 45. členu, ki govori o izdaji volilne karte za tiste, ki bi želeli glasovati po pošti, ni tukaj napisanih nobenih rokov, do kdaj mora prosilec to izdano volilno karto tudi dejansko dobiti, da se ne bi dogajalo, da bi jo prejel šele po volitvah. To sta torej dve vprašanji. Imam pa še eno pobudo oziroma verjetno mi boste odgovorili še na tretjo zadevo. Govorimo, da bi Slovenija naj postala informacijska družba. Zanima me, ali ni možno, da bi pri tako pomembnem zakonu, kot je zakon o vodenju evidence volilne pravice, vključili ta načela informacijske družbe in bi pri zadevah, kot so glasovanje po pošti, uporabili te rešitve in pridobitve sodobne tehnike - mogoče mi lahko poveste, kako imajo to rešeno v drugih državah - in dali možnost našim državljanom, da glasujejo prek teh internetnih rešitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kakšno vprašanje oziroma razprava s strani poslank in poslancev? [[Ne.]] Potem pa prosim državnega sekretarja za odgovor.
Hvala lepa. Bilo je kar nekaj konkretnih vprašanj, zato bi poskusil tudi konkretno odgovoriti. Dr. Bernik je opozoril na dogovor, da pripravimo shemo, iz katere bo jasno razviden potek rokov po zakonu o evidenci volilne pravice in zakonu o volitvah v državni zbor. K temu smo seveda se zavezali oziroma smo to obljubili. Izdelava te sheme že poteka v sodelovanju z republiško volilno komisijo. Ko bo zakon predložen za drugo branje, bomo seveda priložili tudi to shemo. Če jo bomo izdelali že prej, jo bomo pa predložili že prej. Opozorila na potrebo po informiranosti. S tem se seveda globoko strinjamo. Zakon daje samo okvir, ki omogoča, ki olajšuje vpis v evidenco volilne pravice, olajšuje na ta način, da od našega izseljenca zahteva samo enkratno aktivno ravnanje. Samo enkrat sevpiše, zahteva vpis, se vpiše v evidenco in od tu naprej mu ni treba več storiti ničesar, razen, če se njegovi podatki spremenijo. Recimo, sprememba stalnega prebivališča. Več kot to seveda ni mogoče narediti. Zakaj je ta vpis sploh potreben, zakaj ni mogoče izhajati iz evidence državljanstva. Zato, ker so potrebni podatki o državi bivanja in o stalnem prebivališču, če želimo, da bi ta evidenca res imela ta namen, ki sem ga prej razlagal, torej da se na njeni podlagi imeniki vzpostavijo in da se državljaneobvešča o razpisu volitev. Mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve bomo seveda proučili in že zdaj lahko rečem, da gre pravzaprav za manjše tehnične pripombe in da so vse vredne upoštevanja, ravno tako stališče poslanske skupine DeSUS-a, glede prehodne določbe. Dejansko gre za pomanjkljivost prehodne določbe in tudi to bomo upoštevali. Vprašanje rokov, ki je bilo tukaj večkrat odprto, se po mojem mnenju bolj nanaša na zakon o volitvah v državni zbor kot na ta zakon. Tu gre samo za roke, kdaj je potrebno izdelati, poslati in razgrniti volilne imenike. Glede teh rokov sploh ne more biti dileme ali jih državni organi upoštevajo ali ne. Morali jih bodo upoštevati, to sploh ni vprašanje. Roki so bolj pomembni pri zakonu o volitvah v državni zbor. Soglasje države gostiteljice. Tu gre seveda za mednarodno pravne običaje, mimo katerih ni mogoče iti. Lahko pa rečem, da v praksi nikoli ni težav. Vedno država, ki organizira glasovanje v tujini, na svojih diplomatsko - konzularnih predstavništvih po mednarodno pravno običajih vpraša državo gostiteljico, ali ima kakšne zadržke, kakšne ovire. V vseh primerih doslej so bila brez težav pridobljena soglasja. Vprašanje četrtega odstavka 10. člena, tu je bilo seveda popolnoma jasno mišljeno, da katerikoli od teh dokumentov izkazuje državljanstvo. Ampak še več kot to! Predlagatelj bo pred drugim branjem razmislil o črtanju četrtega odstavka 10. člena v celoti v okviru projekta, ki se nanaša na pridobivanje podatkov iz uradnih evidenc. Namreč, želimo postaviti princip, da državljanom ne bi bilo treba pri nobenem upravnem organu prilagati vlogi nobenega dokazila o podatkih, ki so dostopni z uradnih evidenc. Ta projekt, če lahko tako rečem, ravno razdeljujemo. In seveda, kako pa bodo organi te podatke pridobivali? Dokler niso izpostavljene tehnične možnosti, jih bodo pridobivali "peš", če hočete, torej po pošti ali elektronski pošti. Ko pa bodo vzpostavljene ustrezne softverske in hardverske rešitve, pa seveda z direktnim vstopom, če lahko tako rečem, v drugo evidenco Recimo, na področju centralnega registra prebivalstva bo vsaj za nekatere najpogostejše uporabnike to že do konca marca naslednje leto storjeno. Torej, izpiskom, potrdilom in tako naprej so šteti dnevi in bodo odšli na smetišče zgodovine. S tega vidika, seveda, je tudi ta 4. člen 10. odstavka pravzaprav vprašljiv ali nepotreben. Potem je vprašanje glede volilne karte in rokov. Ta rok je določil zakon o volitvah v državni zbor. Najkasneje 30 dni pred dnem glasovanjem mora izseljenec, isto velja tudi za zdomce, torej za tiste, ki so stalno prijavljeni v Sloveniji, pa so na dan glasovanja v tujini, prijaviti svojo željo, svojo zahtevo, da bo glasoval po pošti. Tudi, če ta zahteva pride kasneje, še pravočasno se v praksi upošteva. Vendar seveda, gradivo lahko gre iz Slovenije šele tedaj, po sedanji ureditvi, ko so potrjene kandidature. To pa je najkasneje 15 dni pred dnevom glasovanja. In tu nastane ta problem, ko iz Slovenije seveda Republiška volilna komisija oziroma upravne enote to gradivo pošljejo, potem pa nikakor ne moremo vplivati na funkcioniranje pošte v tujini. Tu nastane ta problem, ki se ga da, kot sem prej rekel, s temi tehničnimi olajšavami izboljšati. Torej, prvič - z uvedbo "blank ballot", prazne glasovnice, da se lahko gradivo pošlje, še preden so kandidature dokončno potrjene. In drugič, seveda, tudi z razmislekom o rokih; o rokih v zakonu o volitvah v državni zbor. Če te roke nekoliko raztegnemo, bi lahko bile tudi kandidature potrjene dosti prej, torej vsaj nekaj dni prej ali pa teden dni prej, in bi lahko prej to gradivo pošiljali. Ampak pri volitvah je vedno treba tehtati po eni strani potrebo po tem, dase ta celotna operacija volitev v nekem razumnem roku opravi in zaključi, in na drugi strani probleme, ki s temi tesnimi roki nastajajo predvsem za naše državljane po svetu. Načela informacijske družbe so v tem zakonu upoštevana - torej, v tem zakonu neposredno ne, pač pa so upoštevana, torej, če hočete, v povezavi z drugo zakonodajo, kar pomeni, da je vlogo za vpis v stalno evidenco volilne pravice mogoče poslati v elektronski obliki, pod pogojem seveda, da je podpisana z elektronskim podpisom, overjenims kvalificiranim potrdilom. Nekoč bo to tudi ena od tistih tako imenovanih spletnih vlog, s katerimi se bo počasi polnila domača stran e-uprave, kar konkretno pomeni, da bo lahko državljan vstopil v portal e-uprava, izbral to storitev, izpolnil obrazec nainternetu in ga od tam neposredno poslal. Torej, lahko bi rekel, dva koraka sta: prvi korak imamo že danes, že danes je mogoče po elektronski pošti komunicirati z državnimi organi, drugi korak pa takrat, ko bo spletna vloga na voljo. Če pa govorite o elektronskih volitvah, je pa to vprašanje, o katerem je treba nekoliko bolj, rekel bi, srednjeročno razmišljati. Je gotovo eden od ciljev elektronske uprave, gotovo eden od ciljev, vendar pa ne v okviru kratkoročnih prioritet. Znano pa je, da so ponekod po svetu v to že šli; Italija je pred kratkim izvedla v nekaterih delih, v nekaterih volilnih enotah referendum po elektronski poti. Upam, da sem odgovoril na vsa vprašanja. Predlagatelju ne bo težko pripraviti zakona za drugo branje, ker so vse pripombe po oceni predlagatelja, seveda, razumne, gre predvsem za manjše, tehnične pripombe, in nam bodo tudi olajšale pripravo zakona za drugo branje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo želi besedo? Če ne, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo o predlaganih sklepih in stališčih. Proceduralno, gospod Kebrič.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Se opravičujem, da nismo pripravili tega stališča že prej, ampak se ravnokar piše in razmnožuje. Zato predlagam, da to točko prekinemo in popoldan, ko bomo imeli to stališče vsi poslanci in poslanke na mizi, zaključimo to točko. Hvala.
Ponovno moram zavrniti ta predlog, ker ni v skladu s poslovnikom. Sem pa danes že enkrat povedal - včeraj enkrat, danes drugič - da je mogoče takšne predloge stališč in tako naprej dati v času do zaključka splošne razprave. Splošno razpravo sem zaključil, prešli smo na glasovanje, smo v fazi glasovanja in torej ni mogoče ničesar več storiti. Prehajamo torej na razpravo in kasneje glasovanje [[...]]Da ne bo nesporazuma [[...]]
Jaz sem napovedal stališče.
Ampak tega še začeli nismo.
In sem ga tudi prebral. Tu pa imate pismeno, ga lahko preberete, in lahko o njem glasujemo ali "za" ali "proti".
Ali je to razdeljeno? Izgleda, da imamo različne poglede na pravočasnost.
[[...]] [[Ni razumljivo, ni vključen.]] [[...]]si lahko preberete.
Torej, prehajamo na razpravo o predlaganih sklepih in stališčih. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog zakona o evidenci volilne pravice, prva obravnava, je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo." Kdo želi besedo o predlaganem sklepu? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o sklepu, ki sem ga ravnokar prebral. Glasujmo, prosim. Ugotavljam, da je v dvorani prisotnih 45 poslank in poslancev. Ponavljamo glasovanje. Drugič, prosim. Glasujmo, prosim. Od 46 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je ta sklep sprejet. Prehajamo na razpravo o stališčih, ki jih je pripravilo matično delovno telo in so zapisana v poročilu delovnega telesa. Če ne bo nihče nasprotoval, bomo pač tudi ta predlog dodatnega stališča, ki ga je napovedal gospod Kebrič, vključili v to razpravo. Torej, najprej razpravljamo o stališčih, ki jih je pripravilo matično delovno telo. Kdo želi besedo? Dr. Virant, prosim.
Da, to ne bo argument za zavrnitev stališča, ampak mogoče bolj jezikovna pripomba za naprej. Malo za šalo - predlagatelj bo imel precej težav s tem, kako naj uporablja obojespolne oblike, ker obojespolnih oblik v slovenskem jeziku ni, so kvečjemu samostalniki v ženskem in moškem spolu, obojespolne oblike ni.
Hvala. Gospa Simšičeva.
Hvala lepa. Jaz bi vendar rada odgovorila na to mnenje, stališče, reakcijo oziroma komentar, ki je bil pravkar dan. Sicer nisem strokovno zelo visoko verificirana in kvalificirana na jezikovnem področju, pa vendar je predlog prišel od tistih, ki imajo magisterije in tudi višje akademske nazive na tem področju, in uporablja se obojespolno in pri tem je strokovno mišljeno, posamezni izrazi tako v ženski kot moški spolni obliki. Je popolnoma korekten strokovni termin, tako je bilo tudi meni pojasnjeno. Ne enospolni, kot nekateri napačno uporabljajo, dvospolni je popolnoma strokovno pravilno. Hvala lepa.
Hvala. Gospa Širca.
Hvala lepa. Mislim, da težav pri pripravi zakona v tem smislu, kot je oblikovano in kot stoji tudi v bodočem poslovniku, vlada ne bo imela glede na to, da bo deležen predlog samo ene spremembe. To pa je samo uporabe enega termina: državljanka in državljan. Ni drugih terminov. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo želi besedo? No, potem bi, glede na to, da imamo različno mnenje o pravočasnosti, vprašal prisotne, ali ste za to, da - oziroma kdo nasprotuje temu, da predlog dodatnega stališča k predlogu zakona o evidenci volilne pravice, ki ga je pripravil gospod Kebrič v imenu DeSUS-a, preberem. Gre za stališče. Niste ga dobili v pisni obliki. Ali kdo nasprotuje temu? [[Nihče.]] Potem bom pač to prebral. Izjemoma, bom zdaj rekel. "Predlagatelj naj tretji odstavek 46. člena predloga zakona o evidenci volilne pravice dopolni tako, da navedene določbe veljajo tudi za določbe, ki urejajo pravice državljanov EU glede sodelovanja na lokalnih volitvah. [[določba 26. člena.]] Obrazložitev. Določba 26. člena predloga zakona o evidenci volilne pravice določa, da določbe I. poglavja [[splošni volilni imeniki]] veljajo tudi za državljane EU za lokalnevolitve. Z našim dodatnim stališčem želimo navedeno določbo spremeniti v tej smeri, da bi navedena pravica oziroma določba veljala šele takrat, ko bi bila Slovenija sprejeta v polnopravno članstvo EU." To je besedilo, ki ga je gospod Kebrič napovedal in ki ga imam tule. Želi kdo razpravljati o tem? [[Ne želi.]] Predstavnik vlade. [[Ne želi.]] Potem bi to [[...]]Je to razprava, gospod? Prosim!
Hvala lepa. Glede na to, kar ste prebrali, spoštovani podpredsednik, mislim, da gre za dosti zapleteno zadevo in bi hotel imeti ta papir na mizi, da ga preštudiram. Ne morem se odločiti o tem, to kar sem zdajle slišal, na podlagi tega se ne morem odločiti, ker nimam dokumenta na mizi. Ker gre bolj za zapleteno zadevo, kot smo si verjetno predstavljali.
Ja, glede na to, da sem prej vas vprašal, kdo nasprotuje temu in seveda, ker niste prej vedeli o čem in kako, štejem, da potem ko sem prebral zadevo, da je vendar za večino poslancev, poslank, lahko sporna in je seveda zato ne morem uvrstiti v stališča, ker pač ni bilo pravočasno gradivo posredovano. Do zaključka splošne razprave mora biti na mizi, ne pa v času glasovanja. To je pravilo, ki ga moramo striktno spoštovati. Jaz sem skušal glede na enostavnost določbe, iz mojega zornega kota - lahko, da se motim - uvrstiti to vendar med stališča. Glede na to, da en poslanec nasprotuje in je to vsebinske narave, do tega ima pravico, poslovnik tako pravi, bom pač moral tako ravnati, kot sem napovedal. Gospod Školč, ne vem, zakaj zdaj dvigujete roko? Torej, stvar sem razložil tako, kot mislim, da je prav, in ne vidim razloga, da bi nadaljevali o tej zadevi. Glasujemo o stališčih, ki so [[...]] Torej, proceduralno, gospod Školč, prosim.
Mene samo ena stvar zanima: na osnovi česa vi sklepate, da je to tako težek dodaten sklep, da ga mi ne razumemo, če je celo gospod Kelemina rekel samo, da bi ga rad videl, ne pa, da ga ne razume, in ga iz tega razloga umikate iz odločanja. Gre za nek zelo preprost dodaten sklep, za kateregasem prepričan, da bi bil zagotovo sprejet, da mu vlada ne bi nasprotovala, ker pojasnjuje samo to, da naj bi določbe tega zakona, kar se tiče lokalnih volitev, začele veljati takrat, ko bomo člani Evropske unije, če bomo. Sicer pa ne nasprotujem tej vaši proceduralni odločitvi, da tega ne uvrščate, ampak potem ste že pojedli besedo, ker ste le-to uvrstili deset ali pa pet minut nazaj. Tako da se morate sami pri sebi odločiti, ali boste striktni ali ne boste, ne pa, da se mi tu potem sami iz sebe norčujemo. Hvala lepa.
Hvala za poduk, gospod Školč. Vendar sem zelo jasno povedal: glede na enostavnost vsebine iz mojega zornega kota, glede na to, da je bilo napovedano, ni bilo pa oddano pravočasno, sem si dovolil ta odmik od pravil igre, ker je stvar iz mojega zornega kota preprosta. Drugič, vprašal sem, ali temu kdo nasprotuje - nihče - vendar sem to vprašal, preden bi vi sploh vedeli, za kaj gre. Ko sem to prebral, je en poslanec vztrajal, da hoče imeti to pisno; s tem se seveda podrejo te proceduralne olajšave, ki sem jih skušal uvesti prav zato, ker je stvar enostavna. Vendar tako sem se zdaj odločil kot predsedujoči in do tega imam tudi pravico. Zato dajem zdaj ta stališča, ki jih je odbor pripravil, v razpravo. Želi kdo še razpravljati o stališčih? [[Smo že, ne želi.]] Torej, prehajamo na glasovanje. Glasujemo o stališčih. Glasujmo, prosim. Od 50 prisotnih je za glasovalo 49 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo stališča sprejeli. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA - PRVA OBRAVNAVA PREDLOGA STVARNOPRAVNEGA ZAKONIKA. Zahvaljujem se predstavniku vlade in pozdravljam gospoda Jenulla, državnega sekretarja. Hkrati sprašujem, ali želi besedo? Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci. K predlogu zakona, ki je obsežno obrazložen, želim podati še nekaj ugotovitev. Državni zbor na predlog vlade in drugih predlagateljev sprejema številne zakone, ki imajo vsi, vsak na svojem področju, enako formalno veljavo. Pa vendar so nekateri zakoni po svoji vsebini, po vsebini področja, ki ga urejajo, posebej pomembni. Eno takih področij je področje nepremičnin, kjer je na primer že v ustavi določeno, da olastninski pravici tujcev na nepremičninah odloča ta državni zbor z dvotretjinsko večino glasov. To daje stvarnopravnemu zakoniku, ki je predlagan v obravnavo, poseben pomen. Poseben pomen zato, ker je to prvi predpis, ki v Republiki Sloveniji celovito ureja stvarnopravna razmerja; drugič zato, ker je to prvi predpis, ki po letu 1811 ureja ta razmerja za celotno ozemlje države; in tretjič, ker je del novega civilnopravnega kodeksa, ki ga bo Republika Slovenija postopno oblikovala. Ta državni zbor je že sprejel obligacijski zakonik, s sprejemom stvarnopravnega zakonika bosta dva od predvidenih petih delov pripravljena, sledil bo še družinski zakonih, dednopravni zakonik in splošni del civilnega prava. Ta predlog, ki ste ga dobili, je pripravljen z veliko stopnjo strokovne usklajenosti. Delali so ga profesorji stvarnega prava obeh pravnih fakultet, obeh univerz, sodniki vrhovnega sodišča in pri njem je sodelovala celotna pravna stroka. Temelji na klasičnih stvarnopravnih institutih, kot jih poznamo že od rimskega prava, zgrajen na načelih avstrijskega ODZ-ja in BGV-ja in z upoštevanjem sodobnih stvarnopravnih trendov, kot jih izraža ta in v obrazložitvi posebej pojasnjena švicarski in nizozemski zakonik. Poleg klasičnih institutov civilnega prava sta dodana dva pomembna, ki jih doslej nismo poznali - to je stavbna pravica in zemljiški dolg. S temi instituti se bistveno razširjajo možnosti za urejanje pravnoposlovnih razmerji, skladno z zahtevami, ki jih postavlja tržno gospodarstvo. Stopnje obličnosti poslov, ki zadevajo stvarne pravice, ostajajo take, kot so bile doslej, v skladu s slovensko pravno tradicijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakonika je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Gospod Lavrinc, prosim.
Hvala lepa za besedo. Kot je razvidno, gre za pravniško vrhunsko zadevo, torej za zakonik, ki je na nek način bolj domena strokovnjakov, pravnih strokovnjakov, ne pa nas, politikov, in seveda temu primerna je bila tudi razprava na odboru. Povedati je treba, da so poleg predlagatelja na odboru sodelovali, in našega sekretariata za zakonodajo, tudi predstavniki pravne fakultete, vrhovnega sodišča Republike Slovenije, notarske zbornice in pa odvetniške zbornice. Morda bi, ker po običaju sekretariat ne pove za svoje pripombe, kolegice in kolege spomnil na tri njihove bistvene načelne pripombe. To pa je: prvi sklop bi bil, da sekretariat ugotavlja, da je predlog stvarnopravnega zakonika obsegal tudi določbe stvarnega prava, torej ki sodijo v splošni del civilnega prava, in se zato zastavlja vprašanje razmerja med predlaganim stvarnopravnim zakonikom in pa predvideno uzakonitvijo splošnega civilnega prava. Drugo, meni sekretariat, da je predlagatelj bistveno razširil določbe stvarnopravnega zakonika v primerjavi z obstoječim zakonom in da so prejšnji instituti modificirani, dodani pa tudi nekateri novi. Pri tem ugotavlja, da bi bilo dobro, če bi predlagatelj dodatno obogatil obrazložitev, saj bi to seveda pomenilo olajšanje dela tudi sodiščem oziroma sodnikom, ko bodo ta zakon uporabljali. Navedem naj še, da so tako predstavniki vrhovnega sodišča, notarske zbornice in odvetniške zbornice enotno pohvalili kakovostno pripravljen predlog ter izrekli priznanje pripravljalcem besedila in seveda seznanili tudi to, da so sodelovali že v predhodni obravnavi. Po, kot sem rekel krajši razpravi in potem ko je predlagatelj pojasnila nekatera, na odboru zastavljena vprašanja, je odbor sprejel sklep, običajen sklep, da je zakonik primerna podlaga za pripravo zakonika, torej predlog da je primerna podlaga za pripravo za drugo branje. In pa, naj ga pripravi vlada, torej s stališčem, naj ustrezno prouči in po potrebi upošteva pripombe sekretariata. In seveda drugo stališče, ki je sedaj že kar forma, naj upošteva načelo rabe obojespolnih oblik. To je vse. Hvala.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Hvala. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Jaz nimam nobene prijave za [[...]]Gospa Zupanova, prosim. Nova Slovenija.
Hvala za besedo. Spoštovani zbor! Poslanci Nove Slovenije podpiramo predlagani predlog zakona in menimo, da je dobra podlaga za nadaljnjo obravnavo. Prepričani smo, da je rezultat natančnega dela in usklajevanja različnih skupin, saj celovito in na novo ureja lastnino in druge stvarne pravice, pri tem pa v celoti temelji na konceptu zasebne lastnine. Predlagatelj je bistveno razširil določbe stvarnopravnega zakonika v primerjavi z obstoječim zakonom o temeljnih lastninskopravnih razmerjih in dodal precej novih institutov, ureditev stavbne pravice in etažne lastnine, področje zastavne pravice, ki je bila sedaj urejena v treh zakonih. Obdelan je nov institut zemljiškega dolga, ki predstavlja poleg hipoteke novo možnost zemljiške zastave. Nanovo je urejeno stvarno breme ter poglavje sosedskega prava. Upamo lahko, da tako zbrana materija predstavlja temelj in zagotovilo, da se spori med fizičnimi in pravnimi osebami ne bodo povečevali in da tudi na določenih mestih kar preveč natančno napisana določba pomeni zmanjšano možnost različnih razlag. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ni več prijav za predstavitve stališč poslanskih skupin. Zato dajem besedo poslankam in poslancem. Pisnih prijav k razpravi ni. Zato bom razpravo ostalih poslancev omejil na 5 minut. Kdo želi besedo? Prosim, gospod Lavrinc.
Hvala za besedo. Poskušal bom biti čim krajši, ker imam na voljo, seveda, samo 5 minut. Najprej bom povedal, da se je zgodila ena nerodnost, da je 22.10. na moj naslov kot na predsednika odbora za notranjo politiko prišlo pismo in vsebina pisma je pobuda agencije Republike Slovenije za plačilni promet. Poskušal bom na kratko razložiti, za kaj gre. Agencija meni, da bi bilo modro spremeniti poglavje IV., to je poglavje o neposestni zastavni pravici na premičninah, daje pobudo za to, da bi se obvezno vzpostavil register tovrstnih pravic in torej tu poleg so priložili tudi neko, kako bi naj rekel, eno ekspertizo, ki jo je pripravil tudi dr. Miha Juhart, glede možnosti uvedbe takega registra. Seveda je to vezano tudi na notariat oziroma na popravke, verjetno, tega zakona, skratka, in tudi predlagali so, kako naj bi se stvari spremenile. Če mi dovolite, bi to priložnost izkoristil predvsem za to, da na ta njihovih dopis opozorim in da vas nagovorim k temu, da bi sprejeli dopolnjevalni predlog k stališčem, da državni zbor predlaga, to kar ste dobili na mizo, predlaga vladi Republike Slovenije, naj prouči pripombe agencije Republike Slovenije za plačilni promet, ki se nanašajo na to in tako naprej, ter da se te pobude - tukaj bi bilo treba, aha, in hkrati prouči možnost, saj je v redu zapisano - da se te pobude upoštevajo pri pripravi predloga za drugo branje. To bi bilo na kratko. Gre pa za to, če mi je še nekaj časa na voljo, da se bi na premičninah, kjer je to seveda mogoče, to so premičnine, ki se dajo identificirati, denimo, kot so plovila, izvenkrmni motorji, avtomobili in tako naprej - to, kar je registrirano in ima neko identifikacijsko številko - da bi se za te premične stvari vzpostavil register kot javna knjiga, vodila naj bi agencija za plačilni promet. In na ta način se seveda omogoča tistim potencialnim kupcem, v tem primeru denimo - ne vem, jaz se odločim, da bom kupil nek avto in lahko iz te javne knjige dobim podatek, ali je ta avto dan že enkrat v zastavo ali ne in na ta način se seveda zagotovi moja večja varnost. Imajo tukaj tudi še nekaj svojega banke, ki so največkrat takšne, ki dajejo kredite, pa se želijo nekje na ta način pojaviti. Stvar pa ni tako enostavna, da bi jo lahko kar tako politiki na široko in na počez razpravljali. Zato je predlog sklepa, ki sem vam ga ponudil, zelo mile oblike; torej, vlado prosimo pravzaprav, da to prouči in ustrezno, v kolikor bo štela za potrebno, upošteva ob drugem branju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kdo želi še besedo? Nihče več? Morda predstavnik vlade? [[Ne.]] Potem zaključujem razpravo. Poudarjam, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo o predlaganih sklepih in stališčih. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog stvarnopravnega zakonika, prva obravnava, je primerna podlaga za pripravo predloga zakonika za drugo obravnavo." Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o predlaganem sklepu. Glasujemo, prosim. Prisotnih je 43 poslank in poslancev. Prosim tiste, ki ste v bližini, da se nam pridružite, da bi vendarle poskušali to točko zaključiti še pred opoldanskim odmorom. Torej, glasujemo drugič, prosim. Glasujmo, prosim. Od 46 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Sedaj imamo tu stališča odbora, gre za dve stališči, in pa dopolnjevalni predlog k predlogu stvarnopravnega zakonika, ki ga je malo prej pojasnil gospod Lavrinc [[tudi to ste dobili na klopi]] , tako da imamo dve gradivi. Razprava je torej odprta o treh stališčih. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo o stališčih. Najprej glasujemo o stališču, ki ga je pismeno predložil gospod Lavrinc. Glasujemo torej o dopolnjevalnem predlogu gospoda Lavrinca. Glasujmo, prosim. Od 47 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, nihče ni proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je stališče sprejeto. Tu sta še stališči odbora. O obeh stališčih lahko glasujemo skupaj. Glasujmo, prosim! 45 prisotnih. Če bi še enkrat lahko poskusili vso zadevo [[...]]Mogoče bi gospod Horvat lahko nekoliko pohitel. No saj ni treba teči [[...]]Je pa hvalevredno, prosim. Torej, ponavljamo glasovanje - drugič. Glasujmo! Glasujmo, prosim! Od 49 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev. Nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da sta bili stališči sprejeti. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in se zahvaljujem gospodu Jenullu. Prehajam na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA - PRVA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU NA DODANO VREDNOST. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Pozdravljam predstavnike vlade, gospod Končan, državni sekretar s sodelavci. Ali želite besedo? Prosim.
Spoštovani gospod predsedujoči! Gospe in gospodje poslanci! Vlada je državnemu zboru v zakonodajni postopek predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost, s katerimi po eni strani izpolnjuje sklep, ki ga je državni zbor sprejel spomladi letošnjega leta v zvezi z revizijo tega zakona in predvsem tistih določb, ki določajo obseg uporabe nižje davčne stopnje in davčnih oprostitev, po drugi strani pa hkrati tudi izpolnjuje obveznost, ki jo je glede nadaljnjega postopnega prilagajanja slovenske davčne zakonodaje evropski Slovenija sprejela v svojih pogajanjih z Evrospko unijo. V skladu s sklepom državnega zbora, ki je bil sprejet na seji aprila letos, je vlada proučila možnosti za uveljavljanje nižje davčne stopnje in davčnih oprostitev glede na zahteve evropskih pravnih aktov, za katere se je torej naša država zavezala, da jih bo spoštovala oziroma se jim postopno prilagajala in harmonizirala s tem naš pravni sistem. Prav tako je vlada proučila vse predloge za spremembo obsega uporabe nižje davčne stopnje ali davčnih oprostitev, ki jih je v letošnjem letu prejela od zainteresiranih davčnih zavezancev ali drugih interesnih združenj, ali bodisi v okviru prejšnjih zakonodajnih postopkov v zvezi z zakonom o davku na dodano vrednost,ali bodisi v okviru pobud in predlogov samih teh davčnih zavezancev in njihovih interesnih združenj. V skladu s temi izhodišči je vlada v predlog zakona vključila tiste spremembe na področju obsega uporabe nižje davčne stopnje in davčnih oprostitev, ki jih je bilo moč upoštevati, ne da bi se pri tem porušila osnovna izhodišča sistema davka na dodano vrednost in že dosežena skladnost našega predpisa z evropskimi predpisi na področju davka na dodano vrednost. V želji, da bi čim bolje pojasnili izhodišča, ki jih je vlada upoštevala pri določitvi novega besedila teh določb, smo današnjemu gradivu za sejo državnega zbora dodali še obsežnejšo informacijo o možnostih uporabe nižje davčne stopnje ter uveljavljanju davčne oprostitve v sistemu davka na dodano vrednost, kot tudi o nekaterih posledicah, kaj takšne eventualne uporabe nižje davčne stopnje in oprostitve tudi pomenijo za poslovanje samih zavezancev. V drugi sklop sprememb, ki jih predlagamo državnemu zboru v potrditev, sodijo tiste določbe, s katerimi še dodatno slovenski sistem davka na dodano vrednost usklajujemo z določbami evropske direktive. V ta sklop sodijo predvsem določbe, s katerimi spreminjamo tiste obdavčene uporabe poslovnih sredstev davčnega zavezanca, določbe o davčni osnovi, določbe o uveljavljanju odbitka vstopnega davka ter določbe o obračunavanju davka na dodano vrednost po posebnih shemah, na primer za turistične agencije, preprodajo rabljenega blaga, umetnin in tako naprej. V tretji sklop predlaganih sprememb sodijo tiste spremembe, ki so potrebne zato, da bi v praksi odpravili nekatere dileme, ki se pojavljajo pri poslovanju zavezancev in ki odražajo nekatere pomanjkljivosti prvotnega besedila. Mednje sodijo predvsem spremembe določb o opredelitvi davčnih zavezancev, pravici tujihdavčnih zavezancev do vračila davka na dodano vrednost v Sloveniji in podobne določbe. Vlada predlaga državnemu zboru, da potrdi predlagani zakon kot primerno podlago za pripravo besedila predloga zakona za drugo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Gospod Pucko, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi ter predstavniki vlade! Matično delovno telo je obravnavalo navedeni zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost. V obširni razpravi so bila izpostavljena predvsem naslednja mnenja oziroma vprašanja, ki jih bom poskušal na kratko navesti. Prvič, vprašanje predvidenih sprememb, ki jih uvaja zakonski predlog pri prometu z rabljenim blagom, s posebnim poudarkom na avtomobilih. Drugič, dosedanji 32. člen, in sicer točka 2, kot jo je predlagatelj pojasnil in za katero je vprašanje postavila Luka Koper. Tretjič, znižana oziroma nična stopnja za otroško obutev, hrano in obleko. Četrtič, 9. člen zakonskega predloga, na podlagi katerega so vsi poslovni subjekti zavezanci za davek na dodano vrednost ob enakopravnem obravnavanju navedeni, saj bi v obratnem primeru prihajalo do nelojalne konkurence. 5. 2. točka 12. člena glede na opozorilo, da poleg predvidene zmanjšane davčne obremenitve za dobavo pitne vode ni navedenega čiščenja, niti odvajanja odplak, niti storitev v zvezi z vzdrževanjem odlagališč. 6. Proučitev možnosti, da bi bilo mogoče športnim, kulturnim, humanitarnim in drugim organizacijam, ki se pretežno financirajo s sponzorstvom, navedeno stopnjo znižati. 7. Prostovoljno zbiranje denarnih sredstev, glede na to, da se v nadaljnjih postopkih oziroma vlogah v investicije bremenijo z normalno davčno stopnjo. 8. Podrobnejša razlaga 12. točke 26. člena zakonskega predloga, to so storitve, ki so neposredno povezane s športom. 9. Predvidena rešitev v predhodnih postopkih ob obravnavi sprememb zakona o davku na dodano vrednost in večkrat odprtega vprašanja glede uvedbe nižje obdavčitve osnovnih sredstev in gasilske opreme prostovoljnih gasilcev. 10. Nižja davčna stopnja za kopališke karte in smiselnosti te odločitve, glede na ostale primere, kjer znižanja ni moč uvesti, zlasti ker po mnenju nekaterih razpravljavcev ne gre za športni objekt, pač pa za komunalnega. In 11. spremne finančne analize, na podlagi katerih bi lahko izvedli posamezne zaključke v zvezi s predvidenimi finančnimi učinki, predvsem s stališča uvedenih znižanih davčnih stopenj v predloženi noveli. Po podrobni obrazložitvi nejasnosti oziroma danih odgovorov s strani predstavnikov vlade oziroma ministrstva za finance, je odbor sprejel naslednji sklep. In sicer, da predlagamo državnemu zboru, da je prva obravnava primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo z dvema stališčema, in sicer: prvič, ustrezno naj upošteva pripombe sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve. In drugič, prouči naj pripombe obrtne zbornice Slovenije in pripombe iz razprave na seji odbora za finance in monetarno politiko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin. Mag. Vizjak, prosim. SDS.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik, spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi. Z davkom na dodano vrednost in z novelami na ta zakon se srečujemo zdaj že to leto kar velikokrat in prav je tako. Vendar je tudi prav, da si ob teh razpravah zadeve razčistimo, pojasnimo do konca, in ne, da se nekatere zadeve vlečejo, vidim tudi v to obravnavo in v to novelo. Zato v Socialdemokratski stranki menimo, da je večina določb novele dejansko usmerjene v neko prilagoditev sistema direktivam in smernicam Evropske unije in seveda je tudi neke vrste revizija izvajanja dosedanjega sistema davka na dodano vrednost. Hkrati pa menimo, da je ta novela v nekaterih določbah dokaj nejasna in zopet prepušča številna vprašanja in na nekatera od njih je tudi opozoril odbor za finance v svojem poročilu in prav gotovo v Socialdemokratski stranki menimo, da je potrebno jasno odgovoriti na ta vprašanja do druge obravnave. Pozdravljam tudi pobudo oziroma tudi prilogo k temu gradivu s strani ministrstva za finance, ki govori o raznih možnostih uvedbe znižanih davčnih stopenj in podobno. Vendar hkrati pa pogrešam odgovore na zelo jasno zastavljena vprašanja iz preteklih obravnav in analizo, kot smo jo tudi vsi skupaj pričakovali ob tem predlogu, analizo vseh predlogov o uvedbi tako znižane davčne stopnje kot tudi nične davčne stopnje. Tega v gradivu ni in bi zato pozval predstavnike ministrstva za finance, da to storijo do druge obravnave, da analizirajo vse prispele pobude po uvedbi znižane in nične davčne stopnje; prav tako, da analizirajo vse pobude, izrečene glede na vložene novele v preteklosti v državnem zboru in seveda jasno odgovorijo, katere izmed teh pobud so in katere niso sprejemljive, tako s stališča 6. direktive kot tudi s stališča sistema in sistema davka na dodano vrednost, kot je vpeljan pri nas. Teh odgovorov nimamo. Imamo zgolj neke predloge, ki jih lahko vsakdo razbere iz gradiva, in to zelo omejene. Tako bi v Socialdemokratski stranki prepustili komentar in pobudo in predloge v zvezi z davčnimi stopnjami v drugo obravnavo in bi zaenkrat zgolj pritrdili cilju in načelu sprememb tega zakona, da je, saj pravim, v teh dveh smereh, kot je prilagoditev zakonodaji Evropske skupnosti in reviziji dosedanjega izvajanja. Konkretne predloge pa pričakujemo na podlagi gradiva za drugo branje glede oprostitve in znižanja davčnih stopenj. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu SMS bo govori gospod Diaci. Prosim.
Hvala za besedo. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost, ki ga imamo danes pred sabo, prinaša predvsem rešitve, ki so vsebovane v 6. direktivi Sveta Evrope in jih je potrebno sprejeti pred 31. decembrom 2002. Poleg drugih sprememb bomo z zakonom dodali tudi kategorije, ki so upravičene do nižje stopnje DDV-ja. Republika Slovenija je v prvotnih pogajalskih izhodiščih o pristopu k EU zahtevala, da se dovoljuje Republiki Sloveniji nižja stopnja DDV-ja za pripravo jedi, vino, gradnjo in vzdrževanje vseh stanovanjskih objektov ter posebnih objektov za bivanje in življenje invalidov ter nosilce besede, slike in zvoka. EU je od teh predlogov sprejela le nižjo davčno stopnjo za pripravo jedi, ostale pa zavrnila.V naknadnih dopolnilih pogajalskih izhodišč je Slovenija umaknila zahteve za znižano stopnjo, ki so bile zavrnjene, predlagala je prehodno obdobje do 31.12.2009 za gradnjo, obnovo in vzdrževanje stanovanjskih objektov, saj naj bi se do tega roka zaključila sedanja etapa nacionalnega stanovanjskega programa. Seveda se strinjam, da je treba ohraniti nižjo stopnjo DDV-ja za gradnjo in obnovo stanovanj, vendar hočem hkrati poudariti, da bi bilo treba nižjo stopnjo DDV-ja uvesti tudi za nekatere proizvode, kot so na primer, otroška hrana, obleka in obutev, ki sedaj sodijo pod 19% stopnjo davka na dodano vrednost. V prilogi H k 6. direktivi, v kateri je naveden seznam izdelkov in storitev, za katere lahko država članica uvede nižje stopnje DDV-ja, je izključen, kar pomeni, da država članica nima možnosti uveljavljati drugih primerov nižje stopnje. Vendar bi lahko otroško obleko in obutev obdavčili z nižjo stopnjo vsaj do polnopravnega članstva Slovenije v EU, kot je to v primeru posnetih nosilcev s tekstovnimi,slikovnimi in zvočnimi zapisi. Ti nosilci morajo biti po 6. direktivi Sveta Evrope obdavčeni po splošni stopnji DDV-ja, vendar bo Slovenija ohranila nižjo stopnjo DDV-ja za vse nosilce, torej tudi tiste, ki bi morali biti obdavčeni po višji stopnji, vsaj do polnopravnega članstva Slovenije v EU. Po tem načelu bi Slovenija lahko dodala k proizvodom, ki so obdavčeni po nižji stopnji, tudi otroško obleko in obutev, vsaj do vključitve Slovenije v EU. Nataliteta v Sloveniji pada. Nekaj k temu prav gotovo prispevajo drugačni kulturni in družbeni dejavniki, veliko pa prispeva tudi slabši socialni status mladih družin. Družine z majhnim otrokom ali celo večimi, težko omogoči svojim otrokom vse, kar potrebujejo in si želijo. Stroški se še povečujejo, ko otroci začnejo obiskovati vrtec ali šolo. Država bi morala težiti k temu, da bi bili stroški obleke in obutve, ki jo otrok seveda nujno potrebuje, čim manjši, posebej ker otroci hitro rastejo in jo hitro menjajo. Veliko staršev je sedaj prisiljenih obleko in obutev svojim otrokom kupovati v tujini, tudi v EU in ostalih pridruženih članicah, recimo Madžarski, ker je ta tam bistveno cenejša. Zato mislim, da bi Slovenija to morala nujno storiti tudi z vidika samega narodnega gospodarstva. Bi pa opozoril še na tretji odstavek uvoda, o katerem je že prej gospod državni sekretar govoril, in sicer informacija o možnostih uporabe nižje davčne stopnje ter uveljavljanju davčne oprostitve v sistemu davka na dodano vrednost. V tem tretjem odstavku je podlaga za to znižano davčno stopnjo za zadeve, o katerih sem govoril. Hvala.
Hvala lepa. Ura je 13.00, tako da bomo dopoldanski del seje zdajle zaključili. Ob 14.30 uri nadaljujemo s to točko dnevnega reda in prvi bo imel besedo gospod Battelli. Hvala lepa.
Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke, gospe in gospodje. Nadaljujemo s popoldanskim delom zasedanja. Sporočam vam, da so dodatno opravičeni za nadaljevanje 9. seje, dne 25.10.2001: Feri Hrovat od 16.00 ure dalje, Anton Partljič za ves dan, Franc Čebulj za ves dan, Bojan Kontič za pričetek popoldanskega dela seje in Anton Delak za popoldanski del seje. Ugotavljamo navzočnost, zato vas lepo prosim, da pritisnete na tipko "kvorum". Ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 34 poslank in poslancev. Navzočnost bomo v skladu z določili poslovnika ugotavljali drugič. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 37. Državni zbor ni sklepčen in ne more odločati. V skladu s poslovnikom prekinjam sejo za 15 minut. Nadaljujemo ob 14.53. Hvala lepa.
Prosim kolegice in kolege, ki se nahajate v zgradbi državnega zbora, kjer bomo čez minuto tretjič ugotavljali navzočnost, da se nam pridružite. Tretjič ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 52 poslank in poslancev; državni zbor je sklepčen in lahko odloča. V dopoldanskem delu smo obravnavali 20. točko dnevnega reda, to je prva obravnava predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost. Poslušali smo predstavnike poslanskih skupin. Gospod Roberto Battelli bo predstavil mnenje poslanske skupine narodnosti. Gospod Battelli, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana podpredsednica, kolegice in kolegi, spoštovani predstavnik ministrstva in predstavnice ministrstva za finance! Gre za [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Spoštovane kolegice in kolegi, gospod Battelli predstavlja mnenje poslanske skupine, zato vas vljudno prosim, da se umirite, da se lahko slišimo. Hvala lepa. Gospod Battelli, izvolite.
Hvala lepa. Gre za materijo, ki ni nova, ki smo jo že obravnavali večkrat. Namreč, gre za možnost oprostitve plačila DDV za donacije, ki jih matične države dajejo narodnim skupnostim. Tu gre predvsem, kot veste, za knjige, za učne pripomočke, tudi za računalniško opremo in druge zadeve, ki jih uporabljajo institucije, ki so ustanovljene v funkciji uresničevanja pravic narodnih skupnosti, in za same organizacije narodnih skupnosti. Doslej se dogaja, na primer, naslednje, da za določene donacije določena ministrstva pokrijejo potem tudi stroške DDV-ja. To pomeni, da iz birokratskih razlogov se nekako ta sredstva premikajo znotraj države; verjetno to ni najbolj racionalno. Te donacije po drugi strani predstavljajo v bistvu razbremenitev za Republiko Slovenijo, ko gre na primer za učne pripomočke in knjige, ki bi jih morala sicer država zagotavljati. Tako po mojem mnenju je tu zadosti razlogov za to, da se te donacije oprostijo plačila DDV-ja. Ve se, da se teh stvari ne more odtujiti in se jih ne more uporabljati v druge namene, razen za tiste, ki prispevajo k ohranitvi jezikovne in siceršnje identitete narodnih skupnosti. Tako bi prosil vlado, če upošteva to pri izdelavi predloga zakona za drugo branje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kakšen izmed poslancev oziroma poslank predstaviti mnenje poslanske skupine? Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisno se je k besedi prijavil gospod Samo Bevk. Gospod Bevk, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor. Za predstavnike ministrstva za finance imam vprašanje, s katerim se soočajo v ribiški zvezi Slovenije in posameznih ribiških družinah v Sloveniji. Gre za vprašanje določitve stopnje davka na dodano vrednost na prodajo dnevnih in letnih športnih dovolilnic za izvajanje športnega ribolova. Ministrstvo tolmači, da spada ta dejavnost med druge dejavnosti za sprostitev v okviru rekreacijskih, kulturnih in športnih dejavnost kot razred, označen s številko 92.72. Dejstvo je, da so vse ribiške družine v Sloveniji vpisane v register društev in razvrščene po dejavnosti v podrazred ribogojstvo in ribiške storitve s šifro 05.020 ter da imajo odločbe ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, da so to društva, ki delujejo v javnem interesu. Po tej logiki bi glede na pravilnik o izvajanju davka na dodano vrednost, ki govori o oprostitvah v javnem interesu in v 53. členu posebej govori o storitvah, ki so povezane s športom in športno vzgojo, citiram:" Storitve, povezane s športom in športno vzgojo, v skladu s 5. točko 26. člena zakona o davku na dodano vrednost so storitve, ki jih nudijo nepridobitne organizacije posamezniku, kot so na primer Športne zveze, Planinska zveza Slovenije in podobno." Prav tako bi bilo mogoče to dejavnost športnega ribolova uvrstiti tudi v okvir 25. člena, ki opredeljuje nižjo, to je 8- procentno stopnjo davka na dodano vrednost, kar bi bilo še zmeraj ugodneje, kot je to splošna 19 - procentna stopnja obdavčitve. Ob vsem tem pa moram posebej poudariti, da ministrstvo za kmetijstvo ni kar tako uvrstilo ribiške družine v Sloveniji med društva, ki delujejo v javnem interesu, saj po zakonu o sladkovodnem ribištvu opravljajo dejavnost varstva in gojitve rib, ribolova ter upravljanja ribiških okolišev zaradi varovanja voda kot dela naravnega okolja. Isti zakon pa določa tudi namensko porabofinančnih sredstev, pri čemer se ta sredstva smejo uporabiti le za gojitev in varstvo rib. Tu naj posebej omenim, da se na področju porečje Soče, reke Idrijce in drugih vodotokov izvaja obsežen projekt repopulacije soške postrvi, ki je nacionalno sprejet projekt, ter da se prihodki od prodaje dovolilnic za športni ribolov investirajo izključno v ta in podobne projekte, kot sem že predhodno omenil. Prav zaradi tega predlagam, da ministrstvo za finance do druge obravnave prouči omenjeni problem in predlaga ustreznejšo nižjo stopnjo davka ali celo oprostitev plačila davka na dodano vrednost za dejavnost športnega ribolova. V ta namen sem pripravil tudi dopolnjevalni predlog, ki ste ga že dobili na klop. Hvala lepa.
Hvala lepa. Razprava ostalih je sedaj omejena na pet minut. Besedo ima gospod Stanislav Brenčič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Moje razmišljanje bo verjetno kar precej drugačno. Kdorkoli spremlja prihodkovno stanje proračuna v letu 2001, tako v medijih kot tudi v drugačnih informacijah, mu je popolnoma jasno, da prihodki, ki so bili planirani iz naslova DDV-ja, krepko zaostajajo. Proračun leta 2002 in 2003 bazira tudi na nekih projekcijah prihodkov. Mene predvsem zanima s strani predlagateljev oziroma predstavnikov vlade, kaj ob tem, ko predlagajo tako spremembo ali povečan obseg obremenitev ali plačila nekaterih storitev itn. po zmanjšani in po ničelni stopnji, to predstavlja v dohodkovnem smislu. Glede na to, da nekateri proračunski odhodki, tako subvencije, dotacije, še vedno ostajajo take, kot so bile planirane v osnovni projekciji. Tudi dotacija ali subvencioniranje v to sfero, v to porabništvo ali te zavezance, ki jim tukaj oproščamo ali odpuščamo obveznost do plačila. Kateri je tisti vir, ki ga morate imeti predlagatelji, znanega, ki bo nadomestil ta izpad? Kolikšno redukcijo sredstev iz DDV-ja, kot prihodek, projicirate v sumi, prinaša ta zakon in kje nadomeščate vir, ki tu izpade? Hvala.
Hvala lepa. Gospod Janko Veber, izvolite.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem. Torej, sam predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost, kot smo lahko prebrali in kot je bilo predstavljeno, je nekako pogojen tudi z upoštevanjem pravnega reda Evropske unije oziroma z direktivami, ki nekako definirajo natančneje ta pravni red. Tukaj bi želel nekako opozoriti na stanje, ki nastaja v zvezi s tem predlogom, tudi na področju, ki ga uvrščamo v tako imenovano dejavnost javne higiene, ki so v prilogi Hšeste direktive zajete v 17. točki. Težave, ki tudi sicer nastopajo pri usklajevanju slovenske zakonodaje z zakonodajo Evropske unije, bi rekel, so velikokrat pogojene tudi z ustreznimi prevodi in mislim, da je tudi v tem področju prišlo do nekaterih odstopanj, ki so verjetno ravno zaradi neustreznih prevodov pripeljale do nekaterih nejasnosti, po mojem mnenju ravno na področju ravnanja z odpadki. Namreč, predlagatelj uvršča tu samo dejavnost zbiranja in odvoz odpadkov, smeti in ostankov, dejansko pa lahko razumemo v pojmu ravnanja z odpadki pravzaprav celoten postopek ravnanja z odpadki. Torej, tu gre zagotovo za zbiranje, za odvoz, za sortiranje, deponiranje, sežiganje in druge načine odstranjevanja trdnih odpadkov ali, v širšem pomenu, tudi reciklažo ostankov in odpadkov. Torej, gre za nekako verjetno da premalo obsežen pojem, ki bi dejansko zajemal vse te dejavnosti. V celoti je pa izpadlo v tem področju javne higiene pravzaprav področje, ki je že po sedanjem zakonu o davku na dodano vrednost obdavčeno po znižani davčni stopnji. Sem sodi kanalizacija in delovanje čistilnih naprav, torej zbiranje, odvajanje in čiščenje odpadnih voda. Na to je bilo tudi že opozorjeno v razpravi na odboru za finance in monetarno politiko kot matičnem delovnem telesu. K temu bi pa rad samo dodal, če mogoče vendarle ne gre za napako oziroma pomanjkljivost pri vseh teh prevodih in prilagajanjih izrazov, in bi opozoril na dejstvo, da se pri vseh teh dejavnostih uvajajo posebne takse,ki so namenjene temu, da jih pravzaprav vlagamo v razvoj in izpolnjevanje obvez Slovenije do nalog, ki jih imamo na področju okoljevarstva. In če bi uvajali še dodatno davčno stopnjo oziroma obdavčili dodatno ta področja, bi cena teh storitev bila, vsaj po mojem mnenju, predraga in v mnogih okoljih pravzaprav tudi težko izvedljiva. In ker ni druge možnosti kot ta, da davek plačaš tak, kakršen je, bi najbrž morali zmanjševati ceno v tistem delu cene, ki je oblikovana za zbiranje sredstev namensko v teh taksah oziroma tudi za poznejše investiranje v vsa ta področja. Zato predlagam, da predlagatelj detajlno prouči to problematiko do druge obravnave. Sam bom v ta namen tudi podprl stališča, predlog odbora, matičnega delovnega telesa, ki govori o tem, da predlagatelj dejansko prouči pripombe iz razprave na seji odbora za finance in monetarno politiko, kjer je tudi deloma že povzet ta problem, ki ga želim danes še posebej skozi to razpravo predstaviti in nanj opozoriti. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franci Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem navzočim! Kolega Veber je pravkar povedal skorajda vse tisto, kar sem želel sam. Ampak v podporo predvsem temu predlogu bi omenil naslednje. Namreč, v torek sem prav v točki dnevnega reda poslanska vprašanja in pobude izpostavil to problematiko. Namreč, gre za to, da bo v prihodnjih letih tako imenovani komunalni sektor obremenjen z zelo velikimi investicijami, ki bodo predvsem zapopadle lokalne skupnosti. Stega vidika je bil potem v ponedeljek tudi napačen odgovor s strani državne sekretarke za finance na moje poslansko vprašanje, da se lahko na nek način implementira tako privatni kapital, kakor pridobi tudi ISPA sredstva, kar ni res. Se pravi, gre za to, da je potrebno predvsem pri spreminjanju davka na dodano vrednosti biti zelo previden, kako in do katere mere bomo, če ne bomo dali možnosti, da se implementirajo oboja sredstva, kot ISPA sredstva in tudi vlaganje privatnega kapitala v izgradnjo kanalizacijskih sistemov, čistilnih naprav, potem celotnega sistema zbiranja in ravnanja, recikliranja odpadkov in podobno, da bomo bistveno bistveno obremenili prebivalstvo in dejansko zelo težko v tem času, ki je predviden v prehodnem obdobju, ki ga je tudi država Slovenija obljubila pri pogajanjih z Evropsko unijo, uredili okoljsko problematiko, lahko izvedli vse potrebne investicije na tem področju. Zato dejansko podpiram predlog kolega Vebra, ker mislim, da bi bilo smiselno, da bi predlagatelj do drugega branja temeljito preučil to področje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče [[...]]Gospod Kebrič, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica, za besedo. Imam bolj vprašanje za predstavnike ministrstva za finance. Slišimo glasove o razmišljanju o zvišanju teh davčnih stopenj, pa me zanima, ali ne bi bilo koristno odpreti to razpravo sedaj ob prvi razpravi o tem predlogu, da se že kar sedaj vključi, ali pa bo vlada prišla potem po hitrem postopku s spremembo davčnih stopenj. Hvala lepa. Se priporočam za odgovor.
Hvala lepa. Dr. Bernik, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica, gospodje od vlade, gospe, kolegice in kolegi! Če se ta predlog nanaša na uskladitev z Evropsko unijo se, seveda, strinjam. Vendar sem osebno na stališču, da je treba davke čimbolj znižati, seveda ob predpostavki, da vlada najde druge rešitve, kot zviševanje davkov na drugih področjih - tega doslej še ni bilo mogoče videti. Rad bi samo vprašal, glede diskriminacije pri znižanju davčnih stopenj za taksije, primeri taksistov. Tukaj pravite, da je praksa pokazala, da pri taksistih je možnosti zlorabe vozil v osebne namene, medtem ko izgleda, da to ne drži za avtošole. Zdi se mi, da veljata oboje enaka stopnja možnosti zlorabe. Vendar se strinjam s tem, da je verjetno nadzor težji pri taksistih, zaradi tega, ker jih je mnogo več kot pa avtošol. Druge razlike pa sicer ne vidim, kajti, če je država dobro organizirana pri kontroli davkov, bi morali to znati urediti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Končan, državni sekretar, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Torej v današnji razpravi ob prvi obravnavi predloga sprememb in dopolnitev zakona o davku na dodano vrednost je bilo kar nekaj predlogov, predvsem tudi kar podano stališče, ki je tudi v pisni obliki bilo posredovano na klopi, predlagatelja poslanca Davorina Terčona. Najprej bi seveda rad spregovoril v zvezi s tem dopolnilom. Namreč predlaga se, da seveda pri pripravi gradiva za drugo obravnavo upoštevamo in dopolnimo vse te določbe, ki določajo izjeme, ki so oproščene plačila davka na dodano vrednost, z dvema podalineama. V zvezi s tem bi bilo treba reči to prvo, da se seveda oprosti promet blaga in storitev v carinskih conah, prostocarinskih in tako naprej. Treba je seveda tako poudariti, da če bi vztrajali pri takšnem predlogu oziroma takšni noveli zakona, bi v bistvu postavili v diskriminatorni položaj vse domače, vse enakovrstne storitve, ki se izvajajo na domačem blagu. Namreč, če bi mi storitve, ki so izvršene na carinskem blagu, postavili pod oproščeno dejavnost, potem bi seveda deprivilegirali vse tiste enakovrstne storitve na domačem blagu, ki se v notranjem prometu oziroma pri normalnem poslovanju med davčnimi zavezanci v bistvu odvijajo. Zaradi tega smatramo, da seveda takšen predlog s strani vlade ne bi bil možen kot takšen, da ga uvrstimo oziroma da ga vključimo v dopolnitve in spremembe zakona. Za drugi del tega dopolnila oziroma tega predloga pa bi rad povedal, da seveda je treba ločiti dve vrsti storitev oziroma plačila DDV, namreč kadar gre za manipulacijo z blagom v teh conah. Glede prometa blaga in storitev v zvezi s carinskim blagom, ki je v teh cona: Ob samemuvozu v našo državo, v carinsko cono je ta uvoz že tako oproščen DDV. Gre pa za drugo fazo, ko se med davčnimi zavezanci ali med uporabniki oziroma tistimi, ki proizvajajo, ki manipulirajo, ki dodelujejo z blagom v carinskih conah, opravi določen promet, da bi se torej tudi te storitve oprostile. Če bi to seveda naredili, potem bi naredili določeno napako, kajti s tem bi seveda preferirali uporabo tujega repromateriala, katerega domače pravne osebe, proizvajalci ali dodelavci v bistvu uporabljajo pri svoji proizvodnji. Seveda, zopet z vidika enakopravnosti pri ekonomskem poslovanju, takšna rešitev ne bi bila kot taka sprejemljiva z vidika nacionalne ekonomije. Nekatere druge pobude, ki so bile dane tako v zvezi s proučitvijo možnosti za nižjo stopnjo davka na dodano vrednost pri prodaji ribolovnih dovolilnic, bomo proučili. Glede pismenega predloga, da bi vključili dietetično prehrano med izdelke, za katere se uporablja nižja davčna stopnja oziroma znižana davčna stopnja, ugotavljam, da je to že tako ali tako zajeto, kajti dietetična hrana in navadna hrana, vse to je že tako ali tako, bi rekel, obdavčeno po znižani, 8% stopnji. Tako da v tem kontekstu ne razumemo, zakaj bi bilo treba to navajati, če je hrana hrana, ne glede, ali je dietetična ali kakšna druga. Glede storitev javne higiene moram reči, da smo že predčasno - danes v uvodu nisem omenil, da smo mi v pripravi zakona oziroma dopolnitev in sprememb zakona o davku na dodano vrednost opravili številne konzultacije, pogovore, razgovore z raznimi interesnimi združenji, predlagatelji, pri nekaterih ste sodelovali tudi nekateri poslanci, tudi z nekaterimi zavezanci glede njihovih predlogov - in smo tudi v okviru storitev javne higiene ravno tako že določene stvari proučevali. To bomo ponovno proučili, predvsem z vidika, kot je poslanec Veber opozoril, glede možne interpretacije, kaj vse spada pod storitve javne higiene, kot jih H priloga k 6. direktivi v bistvu zajema v originalnem angleškem tekstu in dopušča možnost, da bi ob primerni razlagi takšen predlog lahko sprejeli, kajti bil je v osnovi tudi mišljen, samo morda je malo nerodna dikcija, pa zaradi tega lahko pride do dvoumnosti pri implementaciji. Glede finančnih učinkov: Torej, če ste podrobno brali obrazložitve in tudi samo uvodno obrazložitev, zakaj so posamezne spremembe in dopolnitve predlagane, mi v ničemer ne širimo nobenih oprostitev niti storitev in prometa blaga po znižani stopnji. Kajti moram reči, kar se tiče znižane stopnje, uporabe znižane stopnje, smo mi ena redkih držav, ki je izkoristila stoodstotno vse možne alinee in možnosti po H prilogi k 6. direktivi, da za določene proizvode, storitve, uporabimo znižano stopnjo. Torej, s spremembami posameznih členov, dikcij mi samo dodatno razčiščujemo, naredimo bolj transparentno, nedvoumno uporabo zakona v praksi, nikakor ne širimo z ničimer uporabe znižane stopnje na nekatere nove izdelke ali storitve. Kar se tiče tako imenovane prave oprostitve ali stopnje nič. Poglejte, prava oprostitev ali stopnja nič, kot ste lahko tisti, ki ste tehtno prebrali informacijo, ki smo jo pripravili k temu zakonu, na katero bi se še večkrat tudi v nadaljevanju skliceval, ravno zato, da pojasnimo to sicer precej zapleteno problematiko. Pravimo, da je seveda prava oprostitev namenjena in praktično dovoljena samo v primeru izvoza. Ravno zaradi tega, da se s tem izognemo, ker pri pravi oprostitvi gre za to, da je promet blaga ali storitev oproščen, torej ni obdavčen z davkom, a hkrati ta, ki to storitev ali promet blaga opravi, lahko poračuna vstopni davek. Ta princip je zaradi tega v sistemu davka na dodano vrednost, da ne bi prišlo do tako imenovane dvojne obdavčitve. Kajti če bi mi, recimo, izvozili iz Slovenije v Avstrijo, pa bi ta izvoznik bil pri nas obdavčen, in bi seveda avstrijski uvoznik ali kupec po avstrijski zakonodaji, po sistemu davka na dodano vrednost, potem ravno tako plačal ob uvozu DDV, tako da bi prišlo do dvojne obdavčitve. Zato pa ta splošni sistem davka na dodano vrednost, ob upoštevanju tako imenovanega načela destinacije, torej da se obdavči ta končna potrošnja tam, kjer se potroši - torej po načelu destinacije. Zato predvideva, da je prava oprostitev ali stopnja nič z možnostjo refundacije vstopnega davka v bistvu dovoljena samo pri izvozu. Res je, to zgolj za informacijo, da se v Evropski uniji že dlje časa dogovarjajo, vendar zaradi zapletenosti prehoda na princip "origin", torej na princip, kjer je izvor te dodane vrednosti, kajti davek na dodano vrednost v osnovi je davek na nekaj, kar se na novo ustvari. To se pa ustvari samo v državi ali na teritoriju, tam, kjer se ta vrednost ustvari, ne pa tam, kjer se porabi. Vendar, to seveda zahteva dolgotrajne procese usklajevanja med članicami in to je ena od največjih in tudi, bi rekel, najbolj burnih razprav med članicami Evropske unije, zaradi finančnih posledic, ki jih v fiskalnih sistemih držav članic Evropske unije prinaša sprememba na tem področju. Kajti tiste države, ki veliko dodane vrednosti ustvarijo, so danes seveda prikrajšane, ker seveda izvažajo v druge države, ki so neto uvozniki, in se potem ta davek pač pobira v državah, neto uvoznikih, namesto tam, kjer se dodana vrednost ustvari. Skratka, prava oprostitev, stopnja nič je dovoljena in možna samo v primeru izvoza, dokler velja ta princip destinacije. V zvezi s predlogom, da bi predlagali istočasno v teh novelah zakona tudi že kar določeno povišano splošno stopnjo ali zvišano-znižano stopnjo, bi rad dejal, da seveda tovrstne diskusije bodo morda dobile svojo smiselno podlago ob proračunski politiki, razpravi o proračunu, kjernačeloma predvidevamo možnost, če bomo uveljavili, kot je seveda v koalicijski pogodbi zapisano, kot se predvideva, da bi mi v primeru, v sistemu dohodnine razbremenili najnižje, bi rekel, dohodninske zavezance in da bi ta izpad eventualno nadomestili z nekoliko višjo, za 1% recimo, stopnjo davka na dodano vrednost. Vendar to je še vse v fazi usklajevanja, izračunov. Prej kot v letu 2003 tako ni možno, zato smatramo, da ni potrebno, da bi ob zdajšnji noveli zakona te prve revizije, katero smo se zavezali opraviti v letošnjem letu, da bi že predlagali zvišano stopnjo, ki bi eventualno lahko veljala recimo v letu 2003. Zaradi tega mi tega predloga do sedaj nismo vključili in v bistvu ni predmet revizije, te prve revizije, ki je bila planirana za leto 2001. Ker imamo pa drugo revizijo zakona, kjer bomo predvsem harmonizirali naš sistem davka na dodano vrednost, predvsem z vidika intra komunitarnega prometa, se pravi prometa med članicami, državami članicami Evropske unije v naslednjem letu, takrat pa seveda ob tem, če bo v okviru proračunske razprave in politike sprejeto izhodišče, da se morebitni izpadi nadomestijo s povišano stopnjo davka na dodano vrednost, potem bomo seveda to v naslednjem letu pripravili. Še delni odgovor na potencialno diskriminacijo glede taksi vozil. Mi smo predvideli, da bi seveda tisti, ki uvažajo oziroma kupujejo vozila za taksi prevoze - in ima torej poslanec prav, ko pravi, da je bila takšna obrazložitev dana. Kajti po materialni zakonodaji so avtošole bistveno uredile, naredile bolj transparentno poslovanje, torej z drugimi dodatnimi materialnimi predpisi, kar pa v primeru izvajanja taksi prevozov ni. Vendar ne smemo hkrati pozabiti, če so tu nekako prikrajšani, recimo uvozniki, torej tisti uporabniki, ki uvažajo in kupujejo vozila za taksi službo, pa imajo pri opravljanju taksi storitev znižano davčno stopnjo, kot jo tudi dopušča ta H priloga in na ta način se nekoliko oziroma se v bistvu poračuna, če smem v narekovaju reči, ta, v tem trenutku morda različnost med posameznimi kupci vozil. Torej v evropski praksi so različne ureditve glede nakupa vozil za namene taksi prevozov, avtošol in pa za te družbe, ki oddajo avtomobile oziroma vozila v najem. In ugotavljam, da smo mi za avtošole in za te, ki dajo vozila v najem, sedaj dopustili refundacijo vstopnega davka, medtem ko za taksi službe zaenkrat še ne, ker mora določena materialna zakonodaja biti seveda dosti bolj rigorozna, transparentna in da bomo lahko sledili temu. Hkrati pa, kot sem rekel, je dopuščeno za taksi storitve obračunavati 8 procentni DDV, torej po znižani stopnji. Mi, kot je bilo prej v uvodni razpravi vodje poslanske skupine SDS rečeno, da bi mi, ne glede na to informacijo, ki smo jo pripravili, da bi bilo treba taksativno, na vse dosedanje pobude, ki so bile v tem zboru, v tem letošnjem letu in tudi sicer že predlagane - katere smo delno odgovarjali ali smo rekli, da bomo ob predlagani noveli zakona o DDV, lahko rečem s strani vlade, da bomo seveda mi, ne samo ponovno proučili te možnosti, mi bomo res tej informaciji pridodali, tako kot ste želeli, taksativno naštete stvari, čeprav smo v točki 5 te informacije, zelo sistemsko, jasno in nazorno povedali, zakaj vse te določene pobude niso sprejemljive. Vendar, če je želja takšna, bomo mi to informacijo dopolnili in bomo, torej dopolnili in razširili to informacijo za drugo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Želite še razpravljati? Gospod Školč, izvolite.
Hvala lepa. Neko vprašanje se zastavlja - jaz ne bom rekel, da nisem bil deležen že določenih pojasnil v zvezi s to znamenito ničelno stopnjo. Po podatkih, ki so meni na razpolago, ne drži, da bi bila ničelna stopnja praviloma vezana samo na tiste izdelke, ki gredo v izvoz in seveda potem pač rešujejo probleme, kot je korektno govoril državni sekretar, ampak je ničelna stopnja, da tako rečem, marsikje tudi, recimo temu, politično motivirana za določen segment stvari. In tisto, kar se zastavlja kot vprašanje v Sloveniji, je, ali ni mogoče določenih programov s področja kulture in znanosti, kjer gre za omejitve jezika in prostora, stimulirati na ta način, da se pripravi ničelna stopnja. Tudi izkušnje kažejo, da Britanci, ki imajo največji trg, se pravi, povzročajo poplavo teh kulturnih dobrin, in če se omejim na knjigo, tudi poplavo tiska, vsaj tako kažejo letni pregledi teh knjižnih sejmov od Bologne, Frankfurta, Londona in naprej, imajo ničelno stopnjo. Ali obstaja možnost, da se kljub vsemu uveljavlja ta izjema, vezana na britansko izkušnjo, ali bomo spet deležni odgovora, da je to pač nekaj, kar Britanci že imajo, drugi pa, ki so vstopili kasneje na vlak, tega ne morejo več uveljavljati.
Hvala lepa. Gospod Končan, izvolite.
Hvala lepa poslancu Školču za to dodatno vprašanje; sicer smo ga že delno ob prejšnji obravnavi tudi enako proučevali oziroma odgovarjali. Rad bi rekel, da imate prav, ko ugotavljate, da v Veliki Britaniji je uveljavljena ničelna stopnja za knjigo, vendar bom pojasnil dva razloga, zakaj mi ne moremo te iste zadeve vpeljati. Namreč, članice Evropske unije so se dogovorile med sabo v 90. letih, da bodo začasno, v prehodnem obdobju, ki so ga najprej napovedale za leto 1996, kasneje pa razširile do nadaljnjega, dovolile uporabo nekaterih praks ali nekaterih rešitev v nacionalnih zakonodajah, tako kot so v času, ko so se o tem pogajale, med sabo dogovarjale, tudi imele v nacionalnih sistemih. To je prvi razlog, da je Velika Britanija ravno na področju knjige v bistvu obdržala to tako imenovano ničelno stopnjo. Drugi razlog je pa naslednji. Tudi če bi mi, recimo, ravno iz teh, bi rekel, plemenitih ciljev in namenov, da bi slovensko knjigo ali kakršnokoli drugo obliko izražanja slovenske nacionalne identitete obdavčili s stopnjo nič oziroma da bi bila s tem oproščena, bi seveda ne mogli delati nobene diskriminacije do vsake druge uvožene knjige, ki bi prišla z drugega govornega področja, in bi mi v bistvu zopet prišli v enako situacijo, da bi knjiga, ne glede, ali je v slovenskem jeziku ali je knjiga uvožena iz drugih držav, bi za takšno knjigo veljala, recimo, po tem predlogu ničelna stopnja. Se pravi, ne bi v ničemer postavili v boljši ekonomski položaj slovenske knjige v odnosu do uvožene, tuje knjige. Torej, če bi že bilo možno - seveda, tretji razlog je pa ta, da 6. direktiva ne dopušča te možnosti in da za vse tiste države, ki so v pogajanjih za pristop k Evropski uniji, seveda te izjeme od generalnega pravila niso dovoljene in zato mi takšne rešitve tudi iz tega zadnjega razloga niti pravno - formalno ne moremo predlagati. Hvala.
Hvala lepa. Zdaj torej zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo o predlaganih sklepih in stališčih. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost, prva obravnava, je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo." Želi kdo besedo? Ker ne, prehajamo na odločanje o predlaganem sklepu. Glasujemo. Navzočih nas je 44. Tako nismo prvič opravili veljavnega glasovanja. Drugič glasujemo o predlogu sklepa? Glasujemo. Navzočih nas je 40. Tudi drugič nismo veljavno opravili glasovanja o predlogu sklepa. V skladu s poslovnikom prekinjam zasedanje za 10 minut. Nadaljujemo ob 15.42 uri.
Vse, ki ste v bližini dvorane, prosim, da se nam pridružite, ker bomo čez minuto opravili tretje glasovanje o predlogu sklepa. Spoštovani, spoštovane! Nadaljujemo zasedanje. Odločamo torej o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa z vsebino: "Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost, prva obravnava, je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo." O predlaganem sklepu tretjič glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Prehajamo na razpravo o stališčih, ki jih pripravilo matično delovno telo in so zapisana v poročilu delovnega telesa - gre za dve stališči. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o predlogu stališč matičnega delovnega telesa. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da so predlogi stališč sprejeti. Prehajamo na razpravo in odločanje o dopolnjevalnih predlogih k stališčem matičnega delovnega telesa. Najprej dajem v razpravo dopolnjevalni predlog, katerega predlagatelj je Davorin Terčon. Želi kdo razpravljati? Opredelitev vlade do dopolnjevalnih predlogov je gospod Končan že podal ob razpravi, splošnirazpravi. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na odločanje o dopolnjevalnem predlogu, katerega predlagatelj je Davorin Terčon. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 10. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je bil dopolnjevalni predlog sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dopolnjevalnem predlogu, katerega predlagateljica je Lidija Majnik. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 2. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je dopolnjevalni predlog sprejet. Prehajamo še na razpravo in odločanje o dopolnjevalnem predlogu, katerega predlagatelj je Samo Bevk. Želi kdo razpravljati? Izvolite, gospod Božič, pardon, gospod Malovrh, se opravičujem.
Že res, da sva z Božičem skupaj, pa vseeno, Božič je pa lovec. Mislim, da bi gospod Samo Bevk moral tu dodati "tudi za potrebe lova", ne samo ribolova, ampak lova, v bistvu te, neke vrste športne dejavnosti, takšne ali drugačne, sicer za lastni užitek v največji meri, pa vseeno, če zmanjšamo za ribiče, bi morali tudi za lovce. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati in ker predlogov dopolnjevalnih stališč v tej fazi ni možno več dajati, prehajamo na odločanje o dopolnjevalnem predlogu poslanca Sama Bevka. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 21. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da dopolnjevalni predlog ni bil sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom ministrstva za finance in našega sekretariata se za sodelovanje najlepše zahvaljujem. Prehajamo na 21. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO TER BOSNO IN HERCEGOVINO O VZAJEMNEM SPODBUJANJU IN ZAŠČITI NALOŽB. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Tudi ne.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Želi kdo razpravljati o predlaganem sklepu? Ker ne, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlaganem sklepu. Glasujemo. Navzočih nas je 36 oziroma vsaj toliko vas je pritisnilo na enega izmed gumbov. Žal to ni zadosti. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, ki ste v bližini, smo v fazi, ko obravnavamo ratifikacije sporazumov. Kar nekaj glasovanja bo potrebnega, zato vas lepo prosim, da se nam pridružite, da bomo lahko veljavno odločali. O predlogu sklepa, kot sem ga predstavila, da bomo glasovali le o predlogu zakona v celoti, ker ni bilo vloženih amandmajev, glasujemo drugič. Glasujemo. Ponovno nismo uspeli opraviti veljavnega glasovanja. Prekinjam zasedanje za 10 minut. Nadaljujemo ob 16. uri. Ponovno vas lepo prosim, ker bomo opravili kar nekaj glasovanj v bodoče, da se ob 16. uri zberemo v dvorani, da bomo lahko kvalitetno opravili delo, ki nas še čaka. Hvala lepa.
Opravili bomo tretje glasovanje o predlogu sklepa, pa v dvorani še ni zadosti poslank in poslancev. Ponovno vas lepo prosim, da pridete v dvorano, da bomo lahko opravili glasovanje. Tretjič bomo torej opravili glasovanje o predlogu sklepa, da bomo glasovali le o predlogu zakona v celoti, ker niso bili do začetka obravnave predloga zakona vloženi amandmaji. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Zato prehajamo na glasovanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 22. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO RUSKE FEDERACIJE O SODELOVANJU V BOJU PROTI ORGANIZIRANI KRIMINALITETI, NEDOVOLJENEMU PROMETU Z MAMILI, TERORIZMU IN DRUGIM OBLIKAM KRIMINALITETE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. Ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, ponovno predlagam zboru, da v skladu z 213. členom poslovnika glasuje le o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Ob prvem glasovanju ugotavljam, da nas je navzočih samo 43, mislim, da nas je več. Lepo vas prosim za malo pozornosti. Drugič bomo opravili glasovanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO ČEŠKE REPUBLIKE O MEDSEBOJNI POMOČI PRI CARINSKIH ZADEVAH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Tudi ne.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? Ne želi.) Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? [[Tudi ne.]] Ker ne želi nihče razpravljati in ker tudi k predlogu tega zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da odloči skladno z drugim odstavkom 213. člena, da bo torej glasoval le o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Zopet nismo bili zadosti pozorni. Mislim, da nas je v dvorani več. Drugič bomo opravili glasovanje o predlogu sklepa. Ponovno vas lepo prosim, da pritisnete na eno izmed tipk. Drugič glasujemo. Žal v skladu s poslovnikom nimam drugih možnosti, kot da ponovno prekinemo zasedanje za 10 minut. Vendarle, spoštovane kolegice in kolegi, to pač kaže na naš odnos do našega poklica. Nadaljujemo delo bo 16. uri in 16 minut. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Ponovno [[tretjič]] bomo torej opravili glasovanje o predlogu sklepa, da bo državni zbor opravil glasovanje le o predlogu zakona v celoti. Tretjič torej odločamo o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 24. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O ZRAČNEM PROMETU MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE FRANCIJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Tudi ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? [[Tudi ne.]] Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti Želi kdo razpravljati o predlogu sklepa? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 45; mislim, da nas je v dvorani več, zato vas lepo prosim za pozornost. Drugič glasujemo o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 25. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA AKTA O NASLEDSTVU SPORAZUMOV NEKDANJE JUGOSLAVIJE Z VELIKIM VOJVODSTVOM LUKSEMBURG, KI NAJ OSTANEJO V VELJAVI MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN VELIKIM VOJVODSTVOM LUKSEMBRUG. Predlog akta je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog akta je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? [[Ne.]] Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu akta do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. O tem predlogu sklepa glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu akta v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani akt v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 26. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE O NACIONALNIH OSEBNIH DOKUMENTIH POMORŠČAKOV - TO JE KONVENCIJA MEDNARODNE ORGANIZACIJE DELA ŠTEVILKA 108. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Besedo imajo predstavniki poslanskih skupin. Nihče ne želi. Besedo imajo poslanke in poslanci. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE O ZAPOSLOVANJU TER DELOVNIH POGOJIH IN ŽIVLJENJSKIH RAZMERAH IZVAJALCEV ZDRAVSTVENE NEGE - TO JE KONVENCIJA MEDNARODNE ORGANIZACIJE DELA ŠTEVILKA 149. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko. Želi besedo poročevalec odbora? [[Tudi ne.]] Besede ne želi tudi predstavnik sekretariata. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave nisobili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da v skladu z drugim odstavkom 213. člena poslovnika sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 28. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI EVROPSKEGA SPORAZUMA O UREDITVI GIBANJA OSEB MED DRŽAVAMI ČLANICAMI SVETA EVROPE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo poročevalec odbora za zunanjo politiko? [[Tudi ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. Opravili smo torej razprave in odločanja o predlogih zakonov o ratifikaciji. Predstavnikom vlade in predstavniku sekretariata se za sodelovanje z nami lepo zahvaljujem. Po dnevnem redu naj bi državni zbor prešel na obravnavo 29. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodnih taksah. Mislim, da matično delovno telo še ni opravilo obravnave, niti ne o predlogu zakona o spremembi in dopolnitvi zakona o policiji pod zaporedno številko 30, niti pod zaporedno številko 31, zato predlagam, da preidemo na 32. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O AMNESTIJI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik odbora, gospod Maksimiljan Lavrinc, izvolite.
Najprej, če mi dovolite, gospa podpredsednica, bi rekel nekaj besed. "Niti ni ta točka, niti ni ta točka", treba je vedeti, da smo danes oziroma na tej seji obravnavali že 8 točk, ki jih je obravnaval odbor za notranjo politiko, in da je propustnost, da tako rečem, našega sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve tudi samo tolikšna, kolikor je pač mogoče narediti. In seveda zato ni mogoče pričakovati, če je od nekaj čez 20 vsebinskih točk, ki so na tej seji 12 točk, ki bi jih moral obravnavati ta odbor, moram ugotoviti, da brez res dobrovoljnega pristopa vseh članov in članic tega odbora, ki se udeležujejo predvsem izrednih sej odbora, da preprosto ne bi mogli pripraviti tudi toliko točk, kolikor jih je zdaj. Glede samega poročila k predlogu zakona o amnestiji, pa povem, da kakšne posebne razlage poročilo ne potrebuje. Oziroma mnenje odbora je, naj takšno, kot je oblikovano k predlogu sklepa, torej da je odbor sprejel sklep, predlaga državnemu zboru in da sprejme zakon v drugem branju skupaj z amandmaji, ki jih je predlagal sam oziroma podprl. Hvala.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisnih prijav k razpravi nisem prejela, zato je razprava morebitnih razpravljavcev v bodoče omejena na 5 minut. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. O predlogu prebranega sklepa glasujemo. Glasujmo! Navzočih nas je 45. Spoštovane kolegice in kolegi! Da ne bomo ponovno prekinjali našega zasedanja, vsi ki se nahajate v bližini prosim, da se nam pridružite, ker bomo drugič opravljali glasovanje o predlogu sklepa. Drugič torej glasujemo o predlogu sklepa. Glasujemo. Ker tudi drugič nismo uspeli opraviti veljavnega glasovanja, v skladu s poslovnikom prekinjam zasedanje za deset minut. Z delom nadaljujemo ob 16.41 uri, ko bomo tretjič opravili glasovanje o predlogu sklepa. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, ni korektno do sodelavk in sodelavcev, ki so v dvorani, da s svojo odsotnostjo povzročate toliko prekinitev pri delu državnega zbora.
Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke. Ponovno bomo odločali, tretjič, o predlogu sklepa, da zbor skladno z drugi alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Tretjič torej o tem predlogu sklepa glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev, ki ste ga danes dobili na klop, in nosi datum 25.10.2001 - imamo amandmaje k štirim členom. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 1. členu, katerega predlagatelj je odbor za notranjo politiko. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravi in odločanje o 2. členu in o dveh amandmajih k drugemu členu; pod zaporedno številko ena je amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije, pod zaporedno številko dve pa amandma odbora za notranjo politiko. Želi kdo razpravljati? Gospod Petan, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani. Amandma na 2. člen, ki govori o tem, za katera dejanja ne velja amnestija, ki jo danes sprejemamo. Seveda zakon kot tak sprejemamo, je sprejemljiv in je že skoraj malce zamuda, ampak nič za to. Amandmiramo tisti del, ki obravnava 297. člen kazenskega zakonika, to so dejanja: kaznivo dejanje hudodelskega združevanja. Pri nas, v naši stranki menimo, da so to kazniva dejanja, za katera ne bi smela veljati amnestija, tako kot za cel sklop kaznivih dejanj, ki so navedena v 2. členu. Menimo, da gre za takšno dejanje, ki si ne zasluži amnestije, zato seveda prosimo za podporo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Vučko, izvolite.
Hvala, predsedujoča. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi. Razpravljal bom o drugem amandmaju pod zaporedno številko dve. Poslanska skupina liberalne demokracije je matičnemu odboru predlagala dopolnitev 2. člena, ki določa, za katere obsojence amnestija ne bi veljala. Predlagali smo, da se med kazniva dejanja, ki so našteta v 2. členu, vnese tudi kaznivo dejanje zlorabe uradnega položaja in uradnih pravic, ker menimo, da gre za specifično kaznivo dejanje, tako z vidika stopnje družbene nevarnosti, predvsem pa z vidika osebe storilca. Pri tovrstnih kaznivih dejanjih gre namreč za to, da to kaznivo dejanje lahko stori le oseba, ki ji je država s predpisom podelila nek uradni položaj in jo pooblastila za opravljanje uradnih nalog. Kršitev zaupanja oziroma storitev tovrstnega kaznivega dejanja meče v končni fazi slabo luč tako na državo kot njene institucije, zato je treba tovrstno kaznivo dejanje po našem mnenju skrajno resno obravnavati. Pri tem ni pomembno, kakšna višina kazni je bila obsojencu izrečena. Z vidika generalne prevencije torej ni smiselno uveljaviti amnestije za tovrstne storilce, saj bomo na ta način dokazali in dali jasno vedeti, da za tovrstna kazniva dejanja ni odpustkov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 3. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 1 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Očitno nismo bili zadosti pozorni. Vljudno vas prosim za malo pozornosti. Drugič torej odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 2. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 3. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je odbor za notranjo politiko. Želi kdo razpravljati? Gospod Battelli, izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica. Jaz bi samo rad pojasnilo, ali je zdaj ta amandma skladen z amandmaji, ki smo jih sprejeli k 2. členu. Se pravi, ali te alinee - zdaj nimam celotnega gradiva pred sabo - vsebujejo tudi tiste, ki smo jih zdaj dodali s sprejetjem prvega in drugega amandmaja k 2. členu.
Hvala lepa. Gospod Vučko, izvolite.
3. člen določa izjemo, in sicer v tem delu, da dopušča amnestije tudi za huda kazniva dejanja osebam, ki so starejše nad 60 let. V poslanski skupini LDS smo ta predlog vlade proučevali in ocenili, da predlog ni dober, zato smo tudi na matičnem odboru sformulirali amandma. Njegova vsebina je v bistvu ta, da bi bilo po naši oceni nedopustno, da osebam, ki so starejše od 60 let, zmanjšamo kazen, na katero so bile obsojene, kadar gre za huda kazniva dejanja. Gre predvsem za kazniva dejanja zoper življenje in telo, potem kazniva dejanja zoper spolno nedotakljivost, kazniva dejanja, ki so povezane s trgovino z mamili in nasilnim pridobivanjem premoženjskih koristi, kot so razne oblike izseljevanja, kot tudi na simbolični ravni kazniva dejanja ugrabitve letal, ladje. Menimo, da na ta način damo jasen znak vsem tistim, ki kakorkoli razmišljajo o tovrstnih kaznivih dejanjih, da tudi amnestije za njih ne bodo veljale. Mislimo, da je ta predlog dober. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Battelli, dolžni smo pojasnilo. Gospod Wohinz in predstavnica sekretariata sta ob vašem vprašanju, mislim, da o amandmajih k 2. členu, ki smo jih sprejeli, bo možno z redakcijo opraviti preštevilčenje, drugače je stvar konsistentna. Hvalalepa. Če ne želi nihče več razpravljati o 3. členu in amandmaju odbora, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju k 3. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 43, mislim, da nas je več, zato vas resnično prosim še za malo pozornosti. Drugič. Torej glasujemo o amandmaju odbora za notranjo politiko k 3. členu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 3. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 5. členu in amandmaju odbora za notranjo politiko k 5. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje najprej o amandmaju. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 5. členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujmo! Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa. Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi Vlada Republike Slovenije. Gospod Wohinz, izvolite.
Gospa podpredsednica! Če dovolite, bi predlagal, da bi skladno s 194. členom, drugim odstavkom poslovnika tretjo obravnavo opravili še v tem [[...]]
Še v okviru te seje.
Ker so amandmaji sprejeti v 7 dnevih, jih bodo poslanci dobili potem na naslednji seji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Najprej torej dajem v razpravo predlog sklepa, ki sem ga že povedala, da predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi Vlada Republike Slovenije. Želi v zvezi s tem sklepom kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo torej na odločanje o navedenem predlogu sklepa. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Zboru predlagam še sprejem sklepa, da se tretja obravnava predloga zakona opravi skladno z drugim odstavkom 194. člena poslovnika državnega zbora. Želi v zvezi s predlaganim predlogom sklepa kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Državnemu podsekretarju, gospodu Bohincu, se zahvaljujem za sodelovanje. Tudi predstavnici sekretariata, hvala lepa. Prehajamo na 33. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O MATERIALNI DOLŽNOSTI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Želi. Dr. Tomaž Čas, državni sekretar v ministrstvu za obrambo ima besedo. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, spoštovane poslanke in poslanci. Državni zbor je 25.4.2001 sprejel predlog zakona o materialni dolžnosti v prvi obravnavi in naložil vladi, da ga predloži v drugo obravnavo in pri tem upošteva pripombe sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve ter pripombe in mnenja iz razprave. Predlagatelj je v celotnem zakonu v skladu z mnenjem sekretariata uporabil opisni pojem ministrstva v vseh členih, prav tako se dosledno v zakonu uporablja tudi termin "sredstva iz popisa". V drugem odstavku 15. člena se ne navaja več "težak položaj imetnika", vpoklic vozila pa se lahko odloži, če je vozilo edino v družini in če ima otroke, ki še niso dopolnili 16 let starosti. Izpolnjena je tudi določba 19. člena in20. člena, glede nadomestnega sredstva. V 28. členu pa je opravljena dopolnitev besedila. Na ta način so upoštevani vsi predlogi iz razprave. Predlagatelj je tako upošteval vse zahteve državnega zbora, sprejema pa tudi mnenje sekretariata, da je potrebno opraviti še tri redakcijske popravke. Zato predlagam, da državni zbor zakon sprejme v drugi obravnavi in predlagam, da se tretja obravnava zakona opravi še na isti seji oziroma v skladu s prvim odstavkom 194. člena poslovnika državnega zbora, saj ni vložen noben amandma, v mnenju sekretariata pa gre le za redakcijske popravke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za obrambo kot matično delovno telo. Želi poročevalec predstaviti mnenje odbora o predlogu zakona? [[Ne.]] Gospod Petan, se opravičujem, predsednik odbora. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za obrambo je obravnaval predlog zakona o materialni dolžnosti, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Pri tem je bil odbor seznanjen s predlogom zakona in pa mnenjem sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. Seji odbora so prisostvovali predstavniki vlade, ministrstva. Uvodoma je besedilo predloga zakona o materialni dolžnosti za drugo obravnavo predstavil predstavnik predlagatelja. Predstavnica sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve pa je pri tem ugotovila, da je predlagatelj pri pripravi zakonskega besedila za drugo obravnavo v celoti upošteval sklepe, opombe in stališča državnega zbora v predhodni obravnavi. O tako pripravljenem besedilu sekretariat ni imel pripomb, ne z vidika skladnosti z ustavo in tudi ne s sistemskega vidika. Pri tem je predstavnica sekretariata tudi navedla, da je sekretariat v svojem mnenju opozoril na nekatere redakcijske pomanjkljivosti zakonskega predloga. K predlogu zakona o materialni dolžnosti do razprave na odbor ni bil vložen noben amandma. Odbor za obrambo k predlogu zakona o materialni dolžnosti ni oblikoval svojih lastnih amandmajev. Po opravljeni razpravi je odbor za obrambo upošteval mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve ter na predlog predstavnice sekretariata sprejel naslednji sklep: "Odbor državnega zbora za obrambo soglaša, da sekretariat državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve glede na pripombe, ki jih je dal, v končni redakciji uredi besedilo zakonskega predloga." Odbor državnega zbora za obrambo predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da v okviru druge obravnave podpre besedilo predloga zakona o materialni dolžnosti. Hvala.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Glede na to, da v drugi obravnavi ni bilo vloženih amandmajev, zboru predlagam, da skladno s peto alineo 189. člena poslovnika opravi razpravo in glasuje o zakonskem predlogu v celoti. O tem predlogu sklepa glasujemo. Spoštovane kolegice in kolegi, ki ste v bližini, lepo prosim, da se nam pridružite, da bomo lahko opravili glasovanje. Ta sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala tretjina poslancev. O predlogu sklepa glasujemo. Glasujemo. Navzočih nas je 43. Ker se nam kolegi že pridružujejo, bomo drugič glasovali o predlogu sklepa. Glasujemo. V skladu s poslovnikom prekinjam zasedanje za deset minut. Nadaljevali bomo ob 17.13 uri, ko bomo tretjič glasovali o predlogu sklepa.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, ki se nahajate v bližini plenarne dvorane, lepo vas prosim, da se nam pridružite, ker bomo čez 30 sekund opravili tretje glasovanje o predlogu sklepa. Zboru sem predlagala, glede na to, da ni bil v drugi obravnavi vložene noben amandma, da skladno s peto alineo 189. člena poslovnika opravimo razpravo in glasujemo o zakonskem predlogu v celoti oziroma o vseh členih naenkrat. O tem predlogu sklepa, ki ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj 1/3 navzočih poslancev, tretjič glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti 1. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Zato torej dajem v razpravo predlog zakona v celoti. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o vseh členih predloga zakona. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti 1. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da so vsi členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti 1. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Glede na to, da v drugi obravnavi ni bilo vloženih amandmajev in glede na predlog predlagateljev, predlagam, da preidemo na tretjo obravnavo predloga zakona skladno s prvim odstavkom 194. člena poslovnika državnega zbora. Ta predlog dajem državnemu zboru v razpravo in odločanje. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo torej na tretjo obravnavo predloga zakona v istem besedilu, ki je bilo predloženo za drugo obravnavo. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Ker k predlogu zakona ni možno vlagati amandmajev prehajamo v okviru tretje obravnave na glasovanje o predlogu zakona v celoti. Je zakon usklajen? [[Da.]] Prehajamo na odločanje v okviru tretje obravnave o predlogu zakona v celoti. Glasujmo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog zakona v celoti sprejet. Predstavnikom vlade se za sodelovanje najlepše zahvaljujem, tudi predstavnicama sekretariata. Prehajamo na 34. TOČKO DNEVNEGA REDA - PRVA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O PREIZKUŠANJU IN ŽIGOSANJU ROČNEGA STRELNEGA OROŽJA, STRELIVA, APARATOV IN NAPRAV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Dr. Boštjan Antončič, državni sekretar v ministrstvu za gospodarstvo izvolite.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Pred vami je predlog zakona o preizkušanju in žigosanju ročnega strelnega orožja, streliva, aparatov in naprav v prvi obravnavi. Naj vam povem nekaj na kratko o ozadju tega zakona. Republika Slovenije je pri vladi Kraljevine Belgije v skladu s predpisanim postopkom izrazila namero za pristop h konvenciji o medsebojnem priznavanju žigov za ročno strelno orožje. To je konvencija CIP. Ministrstvo za gospodarstvo je na podlagi zakona z odločbo, številka 214 1/01 IK z dne 29. maja letošnjega leta, določilo pooblaščeno organizacijo za preiskušanje, žigosanje ročnega strelnega orožja, streliva in aparatov. To je Elektroplastika d.o.o., ki pa mora še nabaviti opremo, najverjetneje v okviru projekta Phare. Vlada Republike Slovenije je na 33. seji, dne 21.6., določila besedilo predloga zakona o preiskušanju in žigosanju ročnega strelnega orožja, streliva, aparatov in naprav ter ga poslala v prvo obravnavo v državni zbor. V kratkem bo ustanovljena nova medresorska komisija, ki boimela nalogo koordinirati delo in aktivnosti na področju pristopanja Republike Slovenije h konvenciji CIP, pripravi podzakonskih aktov in pripravi sistemskih rešitev glede delovanja, organizacije oziroma laboratorija za preizkušanje. Na današnji seji predlagamo oziroma ministrstvo za gospodarstvo oziroma vlada Republike Slovenije se strinja s predlogom odbora državnega zbora za gospodarstvo, ki predlaga državnemu zboru sprejem sklepov in stališč, ki so navedena v poročilu odbora, priloga k vabilu na 9. sejo. Pri tem predlagatelj zakona zagotavlja, da se bodo ustrezno upoštevale pripombe sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve, pripombe podjetja Elektroplastika Križevci pri Ljutomeru in pripombe iz razprave na seji odbora državnega zbora za gospodarstvo. Vlada je v skladu s sklepom odbora državnemu zboru dostavila besedilo konvencije o medsebojnem priznavanju žigov za ročno strelno orožje. Vlada bo pospešila aktivnosti pri pripravi predloga zakona o ratifikaciji konvencije o medsebojnem priznavanju žigov za ročno strelno orožje. Pravilnik o preizkušanju in drugi podzakonski akti pa bodo pripravljeni v drugem četrtletju naslednjega leta. Zato predlagam, da podprete predlog zakona o preizkušanju in žigosanju ročnega strelnega orožja, streliva, aparatov in naprav. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. [[Poročevalca ni.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo o predlaganih sklepih in stališčih. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog zakona o preizkušanju in žigosanju ročnega strelnega orožja, streliva, aparatov in naprav, prva obravnava, je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo." Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o predlaganem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Prehajamo na razpravo o dveh stališčih, ki ju je pripravilo matično delovno telo in sta zapisana v poročilu delovnega telesa. Želi kdo besedo? Ker ne želi, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o dveh stališčih matičnega delovnega telesa. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da sta bili stališči v celoti sprejeti. Matično delovno telo je predlagalo tudi dva dodatna sklepa, ki pa ju ni predlagalo v sprejem državnemu zboru, ampak ju je naslovilo na vlado Republike Slovenije in ju je le-ta v okviru svojih pooblastil dolžna upoštevati. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavniku vlade se za sodelovanje zahvaljujem prav tako tudi predstavniku sekretariata. Hvala lepa. Morali bi preiti na obravnavo 35. točke dnevnega reda, to je na obravnavno letnega poročila o delu državne revizijske komisije v letu 2000. Ker je državni zbor izredno hitro prešel na to točko dnevnega reda, službe državnega zbora ob 15.30 uri predstavniku predlagateljev žal niso uspele obvestiti, da bo ta točka že danes na dnevnem redu, zato, če državni zbor dovoli, bi prešli na 36. točko dnevnega reda, to je na obravnavo soglasja k poslovniku računskega sodišča Republike Slovenije. Predstavniki računskega sodišča so tu, zato jih vabim v dvorano. Prehajamo torej na 36. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO SOGLASJA K POSLOVNIKU RAČUNSKEGA SODIŠČA REPUBLIKE SLOVENIJE. Poslovnik je v soglasje zboru posredovalo računsko sodišče Republike Slovenije. Želi predstavnik računskega sodišča besedo? Predsednik dr. Antončič, izvolite.
Spoštovani! Poslovnik računskega sodišča podrobno ureja način in postopek izvrševanja revizijske pristojnosti računskega sodišča v skladu z zakonom, sprejme ga senat računskega sodišča. Senat ga je moral sprejeti in poslati v soglasje državnemu zboru v šestih mesecih po uveljavitvi novega zakona o računskem sodišču. V skladu s tem je senat računskega sodišča sprejel poslovnik, natančneje povedano, določil prvo besedilo poslovnika na seji 20.7. letos. Besedilo poslovnika je bilo poslano v državni zbor. Začel se je postopek za pridobitev soglasja. Besedilo poslovnika je bilo dodeljeno v obravnavo komisiji za nadzor proračuna in drugih javnih financ. Za pravno mnenje je bil vprašan sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve. Sekretariat je imel k prvemu besedilu poslovnika veliko pripomb. K sreči so bile njihove pripombe pretežno nomotehnične narave. Besedilo poslovnika so temeljito nomotehnično pobrusili. K prvemu besedilu poslovnika je podal veliko pripomb tudi gospod Bajuk, ki je predsednik komisije za nadzor proračuna in drugih javnih financ. Senat računskega sodišča je pripombe obravnaval in določil novo besedilo, drugo besedilo poslovnika, s katerim smo nadomestili prvo besedilo. Drugo besedilo je bilo sprejeto 14.9. letos. K drugemu besedilu poslovnika sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve ni podal kakšnih bistvenih pravnih pomislekov. Je pa tudi k drugemu besedilu poslovnika gospod Bajuk, skupaj s še dvema članoma komisije za nadzor proračuna in drugih javnih financ, še vedno podal veliko pripomb, predlogov za popravke. Pripombe smo obravnavali na seji komisije 9.10. letos. Po večurni razpravi se je izkazalo, da se razlike v stališčih niso kaj dosti zmanjšale. Člani senata računskega sodišča smo presodili, da ne bomo določali novega besedila poslovnika in da poskušamo pridobiti soglasje k drugemu besedilu poslovnika, ki je bilo vloženo v državni zbor za pridobitev soglasja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslovnik je obravnavala komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ kot matično delovno telo. Želi poročevalec komisije besedo? Dr. Andrej Bajuk, predsednik komisije, izvolite.
Hvala lepa. Kot je že poročal dr. Antončič, je komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ dvakrat obravnavala ta poslovnik in po dolgi in obširni razpravi sem kot predsedujoči predlagal sklep, da naj bi komisija ne dala soglasja - ne bi priporočila, da bi državni zbor dal soglasje k temu poslovniku. Ta predlog sicer ni bil sprejet, torej "contrariu sensu". Moram poročati, in tudi to sedaj delam, da je komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ večinsko odločila, da je poslovnik primeren za soglasje državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnica vlade? [[Tudi ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Dr. Andrej Bajuk bo predstavil mnenje poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Sedaj se oglašam kot vodja poslanske skupine Nove Slovenije in bi rad državnemu zboru posredoval naše mnenje, da mi ne bomo glasovali za soglasje k temu poslovniku, tako kot ga je predstavilo računsko sodišče. Gre za razloge, ki so obširno predloženi v tem poročilu, ki ga vsi spoštovani kolegi imate in ne bi rad šel v vse detajle, čeprav ocenjujem, da je to nujno potrebno. Predvsem bi rad opozoril na 49. člen. V določbah, ki določajo varovanje zaupnosti, smo zahtevali in še vedno menimo, da je treba črtati določbe o zaupnosti programa dela računskega sodišča. Menimo, da je potrebno državnemu zboru oziroma njegovemu pristojnemu delovnemu telesu omogočiti seznanitev z osnutkom in predlogom revizijskega poročila, kadar to zahteva obravnava dokončnih revizijskih poročil. Kot dobro veste, ko je bil ta zakon sprejet, in to v prvih mesecih delovanja tega državnega zbora v sedanji sestavi, smo tudi nasprotovali temu predlogu, predlogu zakona, ki je bil pa deležen tudi že postopka pred ustavnim sodiščem. Na podlagi naših pristojnosti smo tudi predstavili naše mnenje računskemu sodišču in ta postopek še poteka. Računali smo na možnost, da bi le prišlo pri sprejemanju poslovnika do kakšnega soglasja, da bi se omilile nekatere določbe, ki jih ocenjujemo, da so negativne za delo računskega sodišča v prihodnosti, a vendar do tega ni prišlo. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije bi rad povedal, da bomo mi glasovali proti temu, ne bomo dali našega soglasja in upamo tudi, da se nam bodo naši kolegi in kolegice pridružili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Zoran Gračner. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, spoštovani poslanci in predstavniki računskega sodišča! Poslovnik računskega sodišča je posledica spremenjenega zakona o računskem sodišču, ki je bil v letošnjem letu tudi sprejet v tem državnem zboru. Ta poslovnik je sprejel senat računskega sodišča in ga tudi v predpisanem roku, to je v roku do 6 mesecev, 20. 7. prvič poslal v soglasje v državni zbor. Ker je sekretariat imel nekaj pripomb, ki so bile upoštevane, je senat 14.9. sprejel drugo besedilo. Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ pa ga je 9.10. v takšni popravljeni obliki tudi sprejela in potrdila, tako da je to bil pridobljen pogoj za dosego soglasja tudi v tem državnem zboru. V imenu poslanske skupine LDS objavljam oziroma napovedujem, da bomo mi ta poslovnik sprejeli, ker je tudi to pogoj za nadaljnje delovanje računskega sodišča.
Hvala lepa. Besedo dajem poslankam in poslancem. Želi kdo razpravljati še v imenu poslanske skupine. Izvolite. V imenu poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev bo spregovoril gospod Ivan Kebrič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi. Ker sem tudi član te komisije za nadzor javnih financ, smo v tej komisiji mnogo in temeljito, poglobljeno razpravljali o tako rekoč prvi verziji poslovnika in sedaj o novi predloženi, ki ga je, da tako rečem, v določeni meri komisija dopolnila s tistimi pripombami, ki smo jih imeli v komisiji za nadzor. Menimo, da je ta poslovnik ne samo potreben, ne samo koristen, ampak celo nujen za dobro delo tega računskega sodišča. Zato menimo, da je besedilo primerno in bo naša poslanska skupina glasovala za ta poslovnik. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavil gospod Leopold Grošelj.
Hvala za besedo. Spoštovana podpredsednica, podpredsednik, kolegi in kolegice. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov smo zelo resno pristopili k obravnavi poslovnika računskega sodišča in bili smo tudi zelo strpni in tudi vztrajni, tako na prvem usklajevanju kot tudi na drugem. Ko sem prejel to poročilo o poslovniku računskega sodišča Republike Slovenije, sem seveda iz tega zapisnika, poročila, lahko ugotovil, da nekoliko spreminjamo vsebino nekega poročila v tem, in mi smo hoteli odkrito tudi priznati, da je računsko sodišče sprejelo skoraj vse sugestije, ki so bile danes s strani sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. Zato ne vem, zakaj bi bilo treba to poročilo posebno poudarjati in je bila ta druga obravnava, ki se je zaključila 9. oktobra, vodena in izvedena tudi tako, kot je navedel tudi predsednik sodišča. Rezultat glasovanja, bilo nas je šest, je bil 3:3, in kot tak, seveda, je bilo potem dano kot sklep, kot pozitivno mnenje k temu poročilu. Mislim, da so bile upoštevane vse zakonske določbe samega zakona in pa težili smo tudi k temu, da je poslovnik sprejet, sicer ni bil sprejet v mesecu septembru ali pa oktobru, ki daje tudi normalno osnovo za delovanje računskega sodišča tako, kot smo njegovo funkcijo in položaj opredelili v samem zakonu. Zato bomo poslanci Združene liste socialnih demokratov tudi potrdili oziroma dali soglasje k navedenemu poslovniku. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine SLS + SKD slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Jurij Malovrh. Izvolite.
Gospa podpredsednica, hvala lepa za besedo. Mi smo na sam zakon o računskem sodišču svoj čas imeli zelo veliko pripomb, tudi precej pripomb je bilo na sam poslovnik. Glede na to, kar je bilo že danes nekajkrat povedano, da je računsko sodišče večino teh pripomb upoštevalo, na tiste pripombe, ki jih pa ni upoštevalo, pa je dalo zadovoljujoč odgovor, smo v naši poslanski skupini tega mnenja, da bomo ta poslovnik, tako kot je predložen, podprli.
Hvala lepa. Besedo dajem zdaj poslankam in poslancem. Želi kdo razpravljati? Dr. Andrej Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Po tem, ko sem poslušal stališča poslanskih skupin, očitno ne bo zadosti glasov, da ne bi dali soglasja temu poslovniku. Prepričan sem, da bo ta državni zbor zelo kmalu imel velike težave ravno na tem področju, ker nejasnosti, ki so še vedno pričujoče, bodo povzročile določene težave in čas bo to dokazal. Prepričan sem pa, da je ravno računsko sodišče ena od ključnih ustanov naše države, ki jo moramo ojačiti in podpreti, da bo resnično imela široko verodostojnost in pa tudi vpliv na vse to, kar se pri nas na področju javnih financah dogaja. Prepričani smo, da nejasnosti in pa tudi nekateri sklepi kot je na primer ta, ki sem jo prav posebej omenil, v 49. členu, bo povzročila veliko težav temu državnemu zboru pri izvajanju svojih dolžnosti. Zato še vedno najavljam, da bomo glasovali proti temu soglasju. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo in odločanje o sklepu, ki se glasi: Državni zbor daje soglasje k poslovniku računskega sodišča Republike Slovenije štev. 3101-4/01-5 z dne 17.9.2001. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlaganem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 17. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predsedniku računskega sodišča, predstavnici ministrstva za finance in našega sekretariata se najlepše zahvaljujem za sodelovanje. Mi pa prehajamo na 37. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE TOČKA VOLITVE IN IEMNOVANJA. Pri tej točki dnevnega reda bomo obravnavali najprej predlog odloka o ustanovitvi ustavne komisije državnega zbora Republike Slovenije, potem predlog odloka o spremembah odloka o imenovanju članov sveta fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji in pod 3) predlog odloka o imenovanju članice statističnega sveta Republike Slovenije. Predloge je skupaj s poročilom posredovala v obravnavo komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Prehajamo torej najprej na razpravo o posameznem predlogu odloka. Najprej bomo obravnavali predlog odloka o ustanovitvi ustavne komisije državnega zbora. Želi predstavnik komisije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu odloka o ustanovitvi ustavne komisije državnega zbora Republike Slovenije v celoti. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 4. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o predlogu odloka o spremembah odloka o imenovanju članov sveta fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Želi predstavnik komisije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem predlog odloka o spremembah odloka o imenovanju članov sveta fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, proti 38. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlagani odlok ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o predlogu odloka o imenovanju članice statističnega sveta Republike Slovenije. Želi kdo razpravljati? Želi besedo predstavnik komisije za volitve in imenovanja? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Tudi ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem predlog odloka o imenovanju članice statističnega sveta Republike Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 4. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Sejo naj bi po dogovoru v kolegiju nadaljevali v torek, 30. ob 14.00 uri, z obravnavo edine pripravljene točke, to je točka 35, obravnava letnega poročila o delu Državne revizijske komisije v letu 2000. Ker je bil dogovor na kolegiju tak, ki verjetno ni predvideval, da bomo uspeli do četrtka, torej do danes, opraviti delo s tolikimi točkami, ki so bile na dnevnem redu, sporočam kolegicam in kolegom, da boste obvestilo o nadaljevanju seje prejeli jutri. Dr. Andrej Bajuk, izvolite.
Proceduralno, če mi dovolite. Spoštovane kolegice in kolegi! Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ se je odločila, da uvrsti poročilo te revizijske komisije na dnevni red zaradi enega bistvenega razloga, ki pa ne potrebuje, da so člani te komisije danes prisotni. Če mi dovolite, lahko to opravimo, ker gre končno za tri sklepe, glede novega zakona o javnih naročilih, kar je bilo predlagano v tem poročilu, s katerim smo se mi v komisiji vsi soglasno strinjali. Gre samo za tri sklepe, v katerih nalagamo vladi Republike Slovenije, naj v najkrajšem času predloži nov zakon o javnih naročilih, v katerem bo upoštevano ne samo to, kar je ta revizijska republiška komisija že dognala na podlagi svojih lastnih izkušenj, ampak tudi na podlagi tega, kar je strokovna javnost v Sloveniji že opozarjala v zadnjih mesecih. Zato jaz predlagam, če ste, kolegice in kolegi, za to, da to opravimo sedaj in s tem je tudi zaključen celotni dnevni red te seje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Državnemu zboru dajem v presojo. Običajno je državni zbor pozval predlagatelja, da je predstavil svoje mnenje oziroma v tem primeru poročilo. Ni krivda predlagatelja, da ni bil pravočasno obveščen, zato, spoštovane poslanke in poslanci, sprašujem vas, glede na proceduralni predlog dr. Andreja Bajuka, da opravimo 35. točko brez predlagatelja. Ta predlog dajem v odločanje državnemu zboru. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 6. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo torej na 35. TOČKO DNEVNEGA REDA. Spoštovane kolegice in kolegi! Dr. Andrej Bajuk nas je seznanil, da ni več veliko dela pred nami, zato vas lepo prosim, ker smo se zavestno odločili, da bomo opravili 35. točko še do zaključka današnjega dne, prehajamo torej na obravnavo LETNEGA POROČILA O DELU DRŽAVNE REVIZIJSKE KOMISIJE V LETU 2000. Gradivo je obravnavala komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje komisije. Dr. Andrej Bajuk, predsednik, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. To poročilo bi res priporočal vsakemu, ki se zanima, kaj se dogaja v naših javnih financah, da ga temeljito prebere. Gre za novo ustanovo, novo institucijo, ki je očitno začrtala delo na zelo učinkovit način in ki nas v tem poročilu seznanja z določenimi problemi in težavami, glede katerih smo pa v komisiji za nadzor proračuna in javnih financ sprejeli soglasno tri sklepe, ki bi jih rad tukaj, spoštovanim kolegicam in kolegom, predstavil. Prva, da državni zbor Republike Slovenije se je seznanil z letnim poročilom o delu državne revizijske komisije v letu 2000 in ugotavlja, da je na področju javnih financ, javnih naročil in revidiranja postopkov javnih naročil še veliko problemov, ki jih novi zakon o javnih naročilih ni odpravil. Državni zbor Republike Slovenije predlaga državni revizijski komisiji za revizijo postopkov oddaje javnih naročil Republike Slovenije, da izdela ustrezno analizo in pripravi teze za spremembo in dopolnitev zakona o reviziji postopkov javnega naročanja. Pri tem naj posebej opozori na tiste spremembe in dopolnitve, ki so potrebne za dejansko uresničitev ciljev in usmeritev evropskih smernic na področju javnih naročil. Tretje, da državni zbor Republike Slovenije predlaga vladi Republike Slovenije, da čimprej pripravi in predloži v obravnavo in v sprejem državnemu zboru spremembe zakona o reviziji postopkov javnega naročanja in spremembe zakona o javnih naročilih. Pri tem naj upošteva poleg že danih pripomb naročnikov, ponudnikov in druge strokovne javnosti tudi predloge državne revizijske komisije za revizijo postopkov oddaje javnihnaročil. Predlagam, da državni zbor te sklepe sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? [[Ne želijo.]] Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo in glasovanje o sklepih matičnega delovnega telesa. Matično delovno telo zboru predlaga, da sprejme sklepe, ki so navedeni v dodatnem poročilu in ki jih je ravnokar predsednik matičnega delovnega telesa izčrpno predstavil. Želi kdo besedo? Proceduralni predlog, izvolite, gospod Kavčič.
Prosim za 10 minut odmora, ker bi se v poslanski skupini liberalne demokracije radi dogovorili za stališče do predlogov, ki prihajajo.
Gospod Kavčič, pavzo pred odločanjem? Če sem prav razumela, želeli bi 10 minut odmora pred odločanjem o predlogu sklepov, ki jih je predložilo matično delovno telo. Zaključujem razpravo. Čez 10 minut bomo opravili glasovanje o predlogu sklepov. Mislim, da bomo na tak način pravzaprav lahko dosegli to, kar je dr. Andrej Bajuk predlagal. Ob 18. uri 04 minute bomo odločali o predlogu sklepov matičnega delovnega telesa. To ni toliko, da ne bi mogli zaokrožiti dokaj uspešnega dela državnega zbora. Ob 18.04 bomo opravili glasovanje o predlogu sklepov.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Preden preidemo na odločanje o predlogih sklepov, bomo ugotavljali sklepčnost. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Sprašujem predstavnika liberalne demokracije, ali želi pojasniti stališče pred odločanjem? Gospod Kavčič, izvolite.
Še enkrat smo pretehtali predlog in lahko povem, da ga bo Liberalna demokracija Slovenije podprla.
Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje o predlogu sklepov. Glasovali bomo o vseh treh predlogih sklepov naenkrat. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so predlagani sklepi sprejeti. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Dovolite samo še kratko obvestilo. Glede na to, da smo obdelali vse točke, ki so bile pripravljene - odprte so še točke 8, 9, 29, 30, 31 in 37, obravnavali jih bomo potem, ko jih bodo pristojna delovna telesa pripravila za obravnavo na seji zbora. Tako moja ugotovitev, ki sem jo dala prej, da boste obveščeni, kdaj se bo 9. seja nadaljevala, velja. Jutri boste obveščeni. Mislim, da to ne bo v torek, ker delovna telesa teh točk zagotovo do torka ne bodo obravnavala. Najlepša hvala za sodelovanje in lahko noč.