Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 49. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega in drugega odstavka 58. člena, prvega odstavka 60. člena ter 93.a člena Poslovnika Državnega zbora in na podlagi odločitve Kolegija predsednika Državnega zbora, sprejete na 85. seji dne 13. 11. 2020. Obveščen sem, da se današnje seje ne moreta udeležiti naslednja poslanca: mag. Andrej Rajh in Franc Kramar. Do roka, ki ga je na podlagi tretjega odstavka 93.a člena Poslovnika Državnega zbora določil Kolegij, je sodelovanje na seji izven sedeža Državnega zbora z uporabo aplikacije za seje na daljavo najavil poslanec Danijel Krivec. Na sejo sem vabil predstavnike Vlade k vsem točkam dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam. V skladu z drugim in četrtim odstavkom 93.a člena Poslovnika Državnega zbora dnevni red seje Državnega zbora na daljavo določi Kolegij predsednika Državnega zbora s sklicem, zato o njem ne bomo glasovali. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O ŠOLSKI PREHRANI V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 38 poslank in poslance s prvopodpisanim Matjažem Hanom. Predlog zakona je na 27. nujni seji 12. novembra 2020 kot matično delovno obravnaval Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino. Ker po končani razpravi Odbor členov predloga zakona ni sprejel, je bila druga obravnava predloga zakona na seji delovnega telesa končana. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Mag. Branislav Rajić bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Dober dan vsem. Spoštovani! Novela Zakona o šolski prehrani, ki jo danes obravnavamo, nam je na seji matičnega odbora odprla različne poglede na organizacijo šolske prehrane v času epidemije in v času, ko izobraževanje poteka na daljavo. Gre za okoliščine, ki terjajo ukrepanje izven utečene prakse in opozarjajo na začasnost razmer, v katerih smo se znašli prav vsi. Včasih se z različnimi pogledi na neko zakonsko materijo srečamo na pol poti. Čeprav to pot potem ne prehodimo skupaj do konca, se da skupne cilje doseči na različne načine in pri tej temi verjamemo, da smo dosegli cilj, da vsi, ki pomoč potrebujejo, so je že deležni. Na seji matičnega odbora je bilo veliko govora o primernosti urejanja obravnave materije v Zakonu o šolski prehrani. Zato na tem mestu poudarjam, da gre za začasen ukrep, ki je odraz začasnih epidemioloških razmer, in predvsem za ukrep, ki se bo uredil v zadnjem protikoronskem zakonu, ki ga bomo prav tako danes obravnavali. Pa vendar ne pozabimo, organizacija šolske prehrane za učence in dijake, ki se izobražujejo na daljavo, že poteka. Brezplačen topli obrok se trenutno že zagotavlja dnevno za učence, ki so že sedaj upravičeni do brezplačnega kosila, to je do tretjega dohodkovnega razreda otroškega dodatka, in za dijake, pri katerih mesečni dohodek za osebo ne presega 382 evrov, torej vključno z drugim dohodkovnim razredom za državne štipendije. Upravičeni učenci in dijaki kosilo osebno prevzamejo, tistim, ki pa iz opravičenih razlogov ne morejo osebno prevzeti kosila, lokalna skupnost zagotovi dostavo. Tudi po sprejetju šestega protikoronskega zakona bo še naprej veljala enaka rešitev. Ob obravnavi novele je bilo slišati tudi predloge, da bi lahko vsi otroci, ki so prijavljeni na šolsko kosilo, enostavno prišli v šolsko jedilnico in v njej skupaj kosili. Pri tem smo opozorili, da s povečano koncentracijo ljudi v šolah počnemo ravno nasprotno od tega, kar je bi smisel ukrepa za omejevanje stikov in prvotni namen uvedbe izobraževanja na daljavo. Torej šolamo jih doma, ne moremo jih pa hraniti v šolah. Pozdravljamo pripravljenost oziroma pristop občin in šol, ki bodo prispevale k temu, da bodo otroci še naprej dobivali en topel obrok na dan tudi v času pouka na daljavo. Razumljivo je, da nihče ne more delovati preko svojih zmogljivosti, pa tudi občine in šole ne. Tudi nekatere službe lokalnih oblast in šol delujejo v okrnjeni kadrovski zasedbi. Že danes smo priča različnim scenarijem in različnim pristopom pri organizaciji šolske prehrane za čas epidemije. Nekatere šole najverjetneje ne morejo oziroma ne bodo mogle zagotoviti brezplačnega kosila upravičencem, ker ne bodo zbrale zadostnega števila prijav. Nekatere manjše šole imajo podobne težave, pa vendar obstaja tudi možnost povezovanja šol. V nekaterih občinah so to nalogo prevzeli celo vrtci, ki zagotavljajo kosilo vsem upravičenim učencem in dijakom v tej občini. Imamo pa tudi take občine in šole, ki kosilo zagotavljajo vsem učencem in ne samo tistim, ki so upravičeni do brezplačnega kosila. Na koncu pa ne pozabimo in ne podcenjujmo staršev, ki so v času izobraževanja na daljavo doma s svojimi otroci in redno kuhajo kosilo za vse družinske člane. Nekateri otroci enostavno raje jedo kosilo iz domače kuhinje. Vsi našteti razlogi so botrovali k temu, da smo v Poslanski skupini Stranke modernega centra predlog zakona na seji matičnega odbora zavrnili. Hvala.
Hvala lepa. Željko Cigler bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica.
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! V Levici trdimo in smo mnenja in naše stališče jo to, da v socialni državi Sloveniji otroci ne smejo biti lačni, še posebej takrat, ko imamo za ta namen, to je za prehranjevanje otrok v šolah in dijakov v srednjih šolah zagotovljena javna sredstva in infrastrukturo, da se hrana otrokom lahko zagotavlja. Primer, da je to potrebno zagotoviti, je bil v prvem valu epidemije covida-19, ko smo v Levici dali predlog Vladi, kako naj zadevo uredi oziroma če ne more logistično urediti zagotavljanja prehrane učencem in dijakom, naj družinam, iz katerih izhajajo socialno ogroženi in so upravičeni do subvencioniranja šolske prehrane, zagotovi dodatke k prejemkom mesečnim. Ta stvar se od prvega do drugega vala ni spremenila. Ko se je drugi val covid-19 začel, otroci in dijaki so imeli počitnice oziroma pouk se je začel odvijati na daljavo, prehrana še vedno ni bila urejena. Zato smo v Levici dali predlog ministrici 21. oktobra, naj to zadevo uredi. To pobudo so podpirale tako lokalne skupnosti kot šole, na to so ministrstvo, Vlado in tudi nas, poslance Državnega zbora opozarjali starši. Danes sicer zadeva teče. V državi so otrokom v osnovnih in srednjih šolah, čeprav se izvaja izobraževanje na daljavo, zagotovljeni topli obroki, ker v starosti od osnovne šole do srednje šole je topel obrok, kvalitetna prehrana pomembna. Naš sistem šolski to zna zagotavljati, seveda če zagotovimo logistiko. Vendar, to se v tem trenutku zagotavlja na osnovi okrožnici Ministrstva za izobraževanje; okrožnica je pa akt, ki enkrat velja, ko pa čas te okrožnice in na primer covida, ko se bo zdajle v drugem valu končal, ostane zadeva neurejena in ob ponovnih primerih izobraževanja na daljavo bomo zopet odpirali vprašanje, ali moramo otrokom zagotoviti topel obrok ali ne. Kaj je to pomenilo v prvem valu, nam je pokazal tudi proračun, rebalans proračuna za leto 2020, ko se je na račun tega, ker se otrokom ni zagotavljalo toplega obroka, prihranilo 11,8 milijonov evrov na račun lačnih otrok. Zaradi tega smo v strankah Levica in SD pripravili predlog sprememb Zakona o šolski prehrani, ki so ga podprli vsi poslanci opozicijskih strank, v katerem smo predlagali sistemsko ureditev prehranjevanja učencev in dijakov v vsakem obdobju, ko bi se – če se bo v prihodnosti, verjetno pa se bo – izvajalo izobraževanje na daljavo. Zadeva je bila kvalitetno pripravljena, vendar žal ni dobila ustrezne podpore. Ker mnenja smo, da je to stvar boljše urediti sistemsko, da se lahko zagotavlja topla prehrana v vsakem obdobju oziroma v vsakem primeru izobraževanja na daljavo, ne da je to odvisno od politične volje. Tako je malce neprijetno oziroma v Levici nas skrbi delo te vlade in glasovanje večine v tem državnem zboru, ko ni problem, ko je treba zagotoviti denar za oboroževanje, problem pa je in nastane globok premislek, ko je treba zagotoviti hrano za učence. Zato nam je žal, da do te spremembe ni prišlo, vendar prišel bo čas, ko bo druga alternativa na oblasti v Sloveniji, ko bomo zagotovili skladno s tem, da je Slovenija socialna država, prehranjevanje tudi za učence tudi v primerih, kadar se izvaja izobraževanje na daljavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Iva Dimic bo predstavila stališče Poslanske skupine Nova Slovenija - krščanskih demokratov.
Hvala lepa. Spoštovani! Brezplačen topel obrok pripada danes v Sloveniji vsakemu učencu ali dijaku, ki se izobražuje na domu in kjer povprečni mesečni dohodek na osebo, ugotovljen v veljavni odločbi o otroškem dodatku ali državni štipendiji, ne presega 382,82 evra. Učencem in dijakom se tako s subvencioniranjem prehrane zagotavlja cenejši in brezplačni obrok. Na ta način se izboljšuje dostopnost šolske prehrane posameznikom iz socialno šibkejšega okolja. Učenci in dijaki morajo biti na šolsko prehrano prijavljeni. Sedaj, ko šola poteka od doma, brezplačen topel obrok zagotovi občina, kjer učenec ali dijak prebiva, medtem ko ceno obroka in način povračila sredstva občinam določi iz državnega proračuna s sklepom minister. Še enkrat želim poudariti, da že od oktobra, odkar imamo izobraževanje na daljavo, poteka organizacija toplega obroka za učence in dijake. Šole ob sodelovanju z lokalnimi skupnostmi, kjer učenci in dijaki prebivajo, zagotavljajo brezplačen topel obrok v času pouka na daljavo. Občine poskrbijo za dostavo, zainteresirani za obroke pa morajo obvestiti šolo in se tam prijaviti. Kritike, da smo krščanski demokrati proti brezplačnemu obroku za vse otroke, ne držijo. Socialni demokrati in tudi Levica izkoriščajo in zlorabljajo ljudi, ki se na organiziranost šolske prehrane, ker nimajo več šoloobveznih otrok, ne spoznajo in niso vedeli, da se je že pred vložitvijo tega zakona že pomagalo otrokom iz socialno ranljivih družin. Ta zakon je zgolj poskus zlorabe otrok v politične namene. V Novi Sloveniji se sprašujemo, kje je meja. V zadnjih tednih smo priča besnenju, lažem, potikanjem, zavajanju ljudi z lažmi in tudi osebnimi verbalnimi napadi. Predlagatelj zakona Matjaž Han je včeraj obsodil napad na direktorja NIJZ dr. Kreka, kar je prav. Njegov strankarski kolega pa je dober teden nazaj pod pretvezo laži napadel koalicijske poslance, da odtrgujemo topel obrok učencem in dijakom in je bil skupaj z njim v dvorani in spremljal njegovo početje. Je to licemerstvo? Seveda je zakon jasen. Kdo je upravičen do toplega obroka? Krščanski demokrati zagovarjamo načelo, da je potrebno pomagati najšibkejšim v naši družbi. Ubogi so vedno med nami, pravi Jezus, in sama živim tako, da jim skušam pomagati. Dolžnost države je, da pomaga socialno ogroženim, še posebej otrokom oziroma učencem, če gre za vprašanje prehrane. Kot krščanski demokrati se pri delovanju še posebej zavzemamo za ranljive skupine. Ukinitev državnih pokojnin kmečkim ženskam leta 2011, ukinitev štipendije mladoletnim dijakom ter ukinitev otroških dodatkov dijakom nad 18 let so močno posegli v socialni položaj družin in posameznikom in je te posledice čutiti še danes. A ni bilo to, kar sem ravnokar naštela, delo Socialnih demokratov, ki so vodili vlado in ministrstvo kar 10 let? Smo v tednu Karitasa. Geslo tega tedna je: Slišim te. Naj bo ta teden namenjen tistim, ki jih mogoče ne slišimo, ker niso prisotni na družbenih omrežjih, ne spremljajo politike, so pa tu med nami in nas morda potrebujejo. Ker so topli obroki že zagotovljeni in se pomoč najšibkejšim na tak način že izvaja, v Novi Sloveniji predloga zakona, ki želi spreminjati sistemski zakon šolske prehrane, nismo podprli, saj smo to zakonsko uredili že pred vložitvijo tega zakona.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi, če se zgodi, da ima kdo postopkovni predlog, vas vljudno prosim, da ne vpijete takrat, ko nekdo govori, ampak počakate, da pač izvede svojo točko oziroma pove do konca tisto, kar mu gre, v skladu s parlamentarno uro in potem najavite postopkovni predlog. Kolega Franc Trček, slišal sem vas, da želite postopkovni predlog.
Ja, hvala za besedo. To je evidenten primer zlorabe stališča poslanske skupine. To je bila polemika, razprava, ne pa stališče poslanske skupine in vi bi morali ukrepati, predsedujoči, v skladu s poslovnikom.
Ne, kolega Trček. S tem se ne strinjam. To je bila predstavitev stališča poslanske skupine. Jaz ne bom dovolil, da druge poslanske skupine sugerirajo, kaj bi morale govoriti oziroma v svojih stališčih predstavljati ostale. Držim se tega, da je stališče predstavljeno korektno, da nikogar ne žali. Ne moremo pa druge usmerjati, kako naj svoje stališče predstavijo. Kolegica Maša Kociper, imate postopkovni predlog.
Spoštovani predsednik, v tem konkretnem stališču je kolegica ne samo predstavila stališče poslanske skupine, ampak z imenom in priimkom obračunala s poslancem Matjažem Hanom, da je rekel to in to in to in napadla Socialne demokrate, pri čemer vsi vemo, da na podlagi stališča nihče od njih nima ne replike, ne možnosti, da odgovarja. Jaz vas vendar prosim, da smo korektni, tudi kadar gre za koalicijske partnerje. To, da se z imenom, priimkom v stališču obračunava s predstavnikom ene od stranke, ki ne more odgovoriti, nedvomno ni to, kar bi moralo biti stališče poslanske skupine.
Kolegica Maša Kociper, ocenjujem, da ni šlo za nobeno obračunavanje. Mislim, da je bila tista gesta, ki jo je kolega Matjaž Han pozdravil, ki jo je izrazil glede gospoda Kreka pravzaprav pozdravljena s strani gospe Dimic. Je pa dejstvo, da je kolega Matjaž Han predlagatelj zakona, tako da on je tu v specifični vlogi. Se pa strinjam, da če ima še kdo v stališču kogarkoli omenjenega, da se tega vzdrži. Predlagam, da gremo naprej. Vojko Starović bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovani! V stranki SAB smo Vlado večkrat pozvali k ponovnem razmisleku o šolanju na daljavo, saj ocenjujemo, da le izobraževanje v šoli omogoča doseganje vseh zastavljenih vzgojno-izobraževalnih ciljev. Virtualna interakcija nikakor ne more nadomestiti stikov v živo in zelo slabo vpliva na počutje otrok, zato bi moralo biti zaprtje šol zadnji izhod v sili. Odločitve ministrstev o zaprtju šol na tem mestu ne bom ocenjeval. Dejstvo pa je, da je za razvoj otrok pomembno zagotavljanje in tudi redne in tople prehrane. In na žalost je realnost takšna, da nekateri starši tega otrokom ne morejo nuditi zaradi službenih obveznosti ali pa si tega enostavno ne morejo privoščiti. V stranki SAB smo za dobrobit naših najmlajših, še posebej socialno ogroženih, že pri prvem protikoronskem svežnju ukrepov predlagali, naj Vlada nabor ukrepov razširi še na druge ranljive skupine. Ob ponovnem zaprtju šol pa smo pobudo skupaj z opozicijskimi strankami nadgradili s predlogom novele Zakona o šolski prehrani. S predlogom smo želeli otrokom tudi za čas izobraževanja, ki na daljavo poteka zaradi epidemioloških razmer in drugih izrednih okoliščin, zagotoviti šolsko kosilo na način osebnega prevzemanja v šoli. V primeru nezmožnosti osebnega prevzema kosila pa bi lahko lokalne skupnosti po lastni presoji organizirale dostavo šolskega kosila na dom. Prepričani smo, da je zagotavljanje toplega obroka vsem doma šolajočim se otrokom v času zaostrenih epidemioloških razmer pomembna dobrina in pravica, ki jo je moč uresničiti preko dobro organizirane mreže šolskih kuhinj v slovenskih osnovnih šolah. Slovenija namreč sodi v sam vrh kakovostnih sistemov šolske prehrane v Evropski uniji. Na pomembnost sprejetja tovrstne rešitve so glede na izkušnje s terena opozorile tudi humanitarne organizacije. Podatki Statističnega urada Slovenije pa kažejo, da v Sloveniji pod pragom revščine živi kar 41 tisoč mladoletnih otrok, epidemija pa socialno stisko teh družin še dodatno poslabšuje. V SAB obžalujemo, da predlog zakona ni dobil zadostne podpore in da se Vlada ni dovolj hitro angažirala. Še vedno pa v SAB vztrajamo na stališču, da je zapiranje šol zadnji in skrajni ukrep oziroma izhod v sili. Nič ne more pri izobraževanju nadomestiti stika v živo. Hvala.
Hvala lepa. Jurij Lep bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, vsem lep pozdrav! Poslanska skupina Desus je v primeru tega predloga zakona ocenila, da gre še za enega v nizu nekorektnih in hkrati nedorečenih predlogov, samo zato smo na matičnem delovnem telesu glasovali proti predlagani ureditvi. Podrobno se bo ureditev tega področja bolje in širše opredelila v PKP6, brezplačni topli obrok se bo namenil tudi dijakinjam in dijakom in ne samo osnovnošolskim otrokom, kot predvideva predlog zakona, ki ga je pristojno delovno telo zavrnilo. Seveda to ne pomeni, da si v naši poslanski skupini zatiskamo oči pred kruto realnostjo razmer pandemije, ki je povzročila popolnoma drugačen način življenja vseh družbenih skupin in vsakega posameznika posebej. Omejevanje in drugačen način življenja je spremenilo naš vsak dan. Pri tem pa si upam trditi, da šolski sistem in vse, kar je povezano s skrbjo za otroke, ki so v teh časih v veliki meri prepuščeni sami sebi, še vedno solidno deluje. Za to skrbijo strokovni delavci šol, starši, prostovoljci in seveda država s kopico ukrepov, ki omogočajo prilagajanje tej situaciji, kolikor je le mogoče učinkovito. Otroci so najranljivejši člen v naši oziroma vsaki skupnosti, zato je prav, da je njim namenjena največja pozornost v splošnem smislu in ob vsakem času, pa naj bodo to običajne življenjske okoliščine, bodisi da gre za izredne razmere, ki jih v tem trenutku narekuje pandemija. Predlog zakona je izpostavil problem zagotavljanja toplega, zdravega obroka v času šolanja na daljavo. V poslanski skupini naše stranke ocenjujemo, da so težave predvsem tam, kjer so starši otrok vpeti v normalne delovne procese na delovnem mestu, še bolj pa so prisotni v družinah, ki so socialno ogrožene. Slednje si namreč kljub možnosti naročanja prehrane v gostinskih obratih, ki hrano lahko pripravljajo izključno za osebni prevzem, večina njih jih tudi dostavlja, težko privoščijo. V Poslanski skupini Desus smo ocenili, da je potrebno pomagati v prvi vrsti tistim, ki so resnično ekonomsko prikrajšani, torej osnovnošolski otroci in mladostniki v srednjih šolah, ki so upravičeni do subvencioniranih obrokov. Na tak način sledimo načelom socialne pravičnosti. Taka rešitev bo dobila pravno podlago tudi v paketu protikoronskih ukrepov, ki jih potrjujemo danes. Naj na koncu povem, da v praksi zagotavljanje brezplačnih obrokov v šolah in v sodelovanju z lokalnimi skupnostmi že teče, to sem preveril. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dušan Šiško bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Lep pozdrav vsem prisotnim! Epidemija koronavirusa je povzročila številne težave tudi na področju šolstva. Zaradi izobraževanja na domu so učenci izgubili stik z realnostjo, prekinili so socialni stik, raziskave so pokazale velik upad gibalnih spretnosti in ne nazadnje tudi znanja. Zaprtje šol pa škodi predvsem najbolj ranljivim, tistim iz socialno deprivilegiranih okoljih. Številnim učencem je šolsko kosilo predstavljajo edini topli oziroma sploh edini dnevni obrok. Z začetkom izobraževanja na domu se je pokazala velika težava z zagotavljanjem prehrane učencem iz socialno šibkih okolij. Zdrav uravnotežen obrok pa je nujen za zdrav razvoj in zato je prav, da se ga otrokom oziroma učencem, ki so zaradi socialnoekonomskih okoliščin prikrajšani, tudi zagotovi. Vlada se je že aktivno odzvala na problematiko. Ministrstvo za šolstvo je občinam in šolam poslalo okrožnico, v kateri nalaga lokalnim skupnostim, da prevzamejo organizacijo in razvoz kosil za vse učence, ki imajo subvencionirano kosilo v osnovnih šolah in malico v srednjih šolah. Številne šole s pomočjo lokalne skupnosti že organizirajo topli obrok. Ponekod le za učence iz socialno šibkih okolij, ponekod pa za vse učence, ki se prijavijo. V Poslanski skupini Slovenske nacionalen stranke bi želeli opozoriti na še eno težavo, vezano na šolsko prehrano. Po trenutno veljavnih smernicah za zdravo prehranjevanje v vzgojno-izobraževalnih ustanovah naj bi vzgojno-izobraževalni zavodi zagotavljali pestro, uravnoteženo in varovalno prehrano. S to prehrano se zagotovi zadosten vnos vseh hranilnih potreb za normalno rast, razvoj in delovanja organizma. Zakon o javnem naročanju sicer omogoča, da se pri merilih za izbiro ponudbe prednostno upoštevajo živila, ki so v shemah kakovosti, v praksi pa je nekoliko drugače. Lahko vam opišem samo primer, ko je kmet, ki ima registrirano mesnico, lokalnemu vrtcu brezplačno ponudil domače ekološko goveje meso. Ne boste verjeli, niso sprejeli domače brezplačne ponudbe! Nujno je, da šole v čim večji meri kupujejo lokalno ekološko pridelano hrano, ki je zdrava in bogata s hranljivimi snovmi. Med obravnavo predloga zakona je bilo tudi večkrat izpostavljeno, da bo zaradi strahu pred stigmatizacijo zelo malo prijav na tople obroke. Določeni straši se zaradi sramu ne bodo prijavili na subvencionirano prehrano, kajti ne želijo, da bi sosedje videli, da otroci prejemajo subvencionirano prehrano na dom. Ali veste, koliko privatnikov prikazuje minimalne prihodke samo zato, da prejemajo višje otroške dodatke, subvencionirano prehrano in druge ugodnosti? Ali veste, koliko parov se namerno loči in je prijavljenih na različnih naslovih samo zato, da dobrijo dodatne ugodnosti? V Sloveniji so socialni problemi, v tujini pa imajo zelo močna podjetja, pred hišo pa stojijo avtomobili višjega cenovnega razreda. To je tisto, kar nas lahko skrbi. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Tomaž Lisec bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Spoštovani državni sekretar, poslanke, poslanci in vsi ostali lep pozdrav! Danes imamo v obravnavi zakon o šolski prehrani, čez pol ure pa bomo začeli z obravnavo tako imenovanega PKP6 in oba zakona imata tudi intenco reševanja šolske prehrane oziroma toplega obroka v času poteka izobraževanja na daljavo. Ampak v Poslanski skupini SDS smo se odločili, da bomo podprli boljši, bolj življenjski, bolj pravičen in bolj tudi logistično izvedljiv predlog zakona in zato bomo podprli PKP6 in ne bomo podprli Zakona o šolski prehrani. Morda so intence predlagatelja dobre, ampak predlagatelj je v svoji intenci pozabil še na en segment. Pozabil je na dijake. V PKP6 dajemo možnost toplega obroka tudi dijakom. Skratka, PKP6 je boljši, bolj življenjski, bolj pravičen in predvsem logistično izvedljiv. Ob tem pa v Poslanski skupini SDS poudarjamo: prvič, da že obstoječa zakonodaja in tudi okrožnice omogočajo vsem otrokom pridobitev toplega obroka, tako tistim s subvencijo kot tudi ostalim, če to potrebujejo oziroma izrazijo željo, najsibo to osebno ali pa s pomočjo lokalnih skupnosti. Na terenu obstajajo različne dobre in različne slabe prakse. Zato s tega stališča pohvala in zahvala vsem tistim županom, ki razumejo stisko otrok in dijakov, tistih iz socialnega obrobja in tudi vseh ostalih, ki zaradi trenutne epidemije nimajo možnosti toplega obroka, da pomagajo šolam in vrtcem, torej otrokom, pri vzpostavitvi, da pridejo do toplega obroka. Bi pa v SDS opozorili še na dve zadevi. Prva zadeva izhaja iz leta 2008. Leta 2008 je vodja Poslanske skupine SDS gospod Jože Tanko, upam, da se ga sme omeniti, k sebi poklical strokovnega sodelavca Tomaža Lisca in mu rekel: »Poglej, državi gre dobro. Že dolgo časa govorimo in nič naredimo, da bi tudi dijakom zagotovili topel obrok. Napišiva zakon.« Pa sva ga pisala kar nekaj časa. Mednarodne primerjave in praksa s terena pa sta bila vodilo, kako ga napisati. In zakon je bil sprejet. Ampak zanimivo pa je dvoje; razprava in glasovanje ob sprejemu tistega zakona in pa drugič, da je leta 2010 minister iz kvote SD ukinil topli obrok vsem dijakom. Zato se danes v Poslanski skupini SDS sprašujemo, kakšne bi bile razprave in kakšno bi bilo glasovanje, če bi SDS zopet predlagal tisti zakon ali pa topli obrok vsem dijakom. Takrat smo poslušali, kako SDS deli bombončke, kako je nepravično, da tudi otroci staršev, ki se vozijo z BMW-ji in mercedesi, lahko dobijo topel obrok, kar je nepošteno. Zato v SDS ne podpiramo tega zakona in podpiramo predlog v PKP6, ki je predvsem, še enkrat, bolj življenjski, bolj logistično izvedljiv in pa bolj pravičen do vseh tistih, ki topel obrok potrebujejo. Hvala.
Hvala lepa. Aljaž Kovačič bo predstavil stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! V Listi Marjana Šarca smo Vlado in pristojne ministre že spomladi pozivali na nujnost takojšnje priprave načrtov za potek pouka v primeru poslabšanja epidemiološke slike. Prva val je pokazal pomanjkljivosti pouka na daljavo. Pristojna ministrica je imela dovolj časa te pomanjkljivosti ob morebitnem vnovičnem šolanju na daljavo odpraviti. Na žalost se zgodba ponavlja. Socialne stiske otrok in razlike med njimi pa so se le še poglobile. Zato smo se LMŠ in ostale opozicijske stranke odločile pomagati ministrici za izobraževanje in Vladi ter smo v parlamentarni postopek vložili predlog novele zakona, s katero smo želeli učencem v času pouka na daljavo zagotoviti za nekatere edini topel obrok. Tako kot vselej smo bili tudi tokrat kljub naši dobronamernosti s strani koalicijskih poslancev preslišani. Žal. Stiske otrok in njihovih nemočnih staršev so iz meseca v mesec hujše, na kar opozarjajo številne organizacije, ki v času covid krize opažajo vse večje povpraševanje po hrani. Prioriteta vladajočih, komu pomagati v teh težkih časih, so žal drugačne, kot bi v resnici morale biti, sicer koalicija ne bi glasovala proti toplemu obroku za naše najmlajše. Mladoletnih otrok, ki živijo pod pragom revščine, je 41 tisoč. Več kot 180 tisoč otrok ima subvencionirano prehrano. V Poslanski skupini Lista Marjana Šarca se zavedamo stisk, ki jih v času epidemije covid-19 in šolanja na daljavo doživljajo otroci in njihove družine, zato že od spomladi opozarjamo, kako pomembno je vsem otrokom zagotoviti kakovosten dostop do izobraževanja, sicer se bodo njihove stiske le še poglabljale, posledice pa bodo nepopravljive. Na težave in nujnost takojšnega ukrepanja na vzgojno-izobraževalnem področju v Listi Marjana Šarca vseskozi opozarjamo, podpiramo rešitve, s katerimi bi družinam pomagali prebroditi te težke čase, a naš sogovornik, sogovornik vseh državljank in državljanov, nas ne želi ali pa noče poslušati in slišati.
Hvala lepa. Matjaž Han bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala, predsednik. Spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Moram reči, da se iskreno zahvaljujem vsem sogovornikom, govornikom pred mano – no, skoraj vsem. Če sem jih prav razumel, so namreč na nek način pomen naše skupne namere, da moramo narediti vse dobro, da se otrokom tudi v času šolanja na domu zagotovi topel obrok, so nam to potrdili. Resnično verjamem, da v tej dvorani, ne glede na nastope, ki so bili zdaj pred mano, niti ni enega, ki bi dvomil v ta dobronamerni ukrep in ki bi imel kakršenkoli pomislek pri tej tematiki. Gre seveda za politiko in mogoče tudi za slabo vest. Da je to potrebno, če ne rečem skoraj nujno, mislim, da ni potrebno poudarjati. Razloga oziroma še bolje, pogled v realno situacijo, kaj se na terenu dogaja, kako otroci in družine doživljajo te tedne, so nam brez olepševanja predstavili predstavniki humanitarnih organizacij in ljudi, ki so vsak dan na terenu. In razmere, spoštovane kolegice in kolegi, niso rožnate, lahko vam povem, da so izredno težke. Namesto veselja v prihajajočem decembru se premnogo slovenskih družin danes prav ta trenutek sooča z nepredstavljivimi stiskami, strahovi, negotovostjo, žal tudi s pomanjkanjem; izgube delovnih mest, čakanje na delo, delo od doma, vprašanja, kako bodo plačali položnice, kako bodo plačali kredite, ali bodo imeli za kurjavo, za topla oblačila, za hrano. Vse to, vsa ta vprašanja so globoko zarezala v vsak dan premnogih družin. Zavedam se tudi, da nihče v teh dvorani nima čarobne palice, ki bi lahko vse te žalostne zgodbe z enim zamahom pospravil v nek oddaljen spomin na to grdo epidemijo. Pa vem, da bi si prav zavoljo otrok to želeli vsi mi. Smo pa zato še toliko bolj odgovorni, da naredimo vse, kar je v naši moči, da družinam poskušamo olajšati njihov vsakdan. In včasih, spoštovani kolegice in kolegi, so odgovori na dlani. Samo treba jih je zaznati, treba jih je prepoznati, jih realizirati brez nekaterih velikih analiz, političnih zapletanj in vsega, kar je bilo še mogoče en teden nazaj narobe, v bistvu enostavno narediti moramo nekaj dobrega. Ker imamo v Sloveniji izjemno mrežo organizirane šolske prehrane, se je odgovor, kako otrokom, ki sedaj se šolajo na domu, ponuditi v bistvu to našo idejo, je to na nek način bilo samoumevno. Seveda ta rešitev terja neko organizacijo, za katero pa smo videli, da po izkušnjah iz občin je stekla dobro, če ne rečem odlično. Prav v občinah župani niso sedeli kot mi danes pri nekajurnih razpravah, kaj bodo s tem zakonom, kako bodo delovalo, ampak so preprosto šli v akcijo in so zadeve rešili na svoj način. Seveda po našem zakonu, po okrožnici, je zadeva brez problema stekla. Zato nimamo privilegija, da bi na tem mestu in ob tej uri, ko šolske kuhinje po Sloveniji delajo, ko kuharice pridno pakirajo kosila v paketke, razglabljali o tem, kdo je kaj narobe rekel, kdo je kaj kdaj storil, kdo je bolj razočaran in tako naprej. Enostavno, zadeva se je na nek način izšla. Mi smo veseli, da je prišlo do okrožnice Socialnih demokratov, za razliko od drugih, mi smo veseli, da je v PKP6, bom rekel, člen, ki to rešuje, mi seveda mislimo, da je potrebno, da se rešuje vse otroke v tej državi, ne glede na socialni status, ker nekateri otroci nimajo tega privilegija, ker starši delajo, in nimajo tople prehrane. In še nekaj, ko smo naredili ta zakon, smo mislili tudi na stigmatizacijo. Vi veste, da je v tej državi stigmatizacija težka in bi z našim zakonom to zadevo rešili. Pozdravljamo, da ste dali idejo glede dijakov. Mislim, da je to v redu in danes niti eden od nas nima pravice, da bi se trkal po prsih, ampak mislim, da smo vsi skupaj, eni s pobudo, eni z zakonom, drugi z okrožnico, tretji s PKP6 naredili nekaj dobrega za naše državljanke in državljane in za naše otroke. Vse ostalo, ko pa nekateri govorijo, je nepomembno in mora reči, da razumem, da imajo nekateri slabo vest. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. V skladu z razlago Komisije za poslovnik z dne 9. decembra 2009 Državni zbor ugotavlja, da je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O INTERVENTNIH UKREPIH ZA OMILITEV POSLEDCI DRUGEGA VALA EPIDEMIJE COVID-19, v okviru nujnega postopka. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predsedniku Vlade Janezu Janši.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani zbor! Pred vami je šesti protikorona paket, zakonski paket za blaženje posledic epidemije, in hkrati zakonski paket, s katerim želimo ohraniti kondicijo družbe, države in gospodarstva tudi za čas po epidemiji. V tem šestem paketu predlagamo nekatere ukrepe, ki so novi, in predlagamo podaljšanje nekaterih, ki so veljali doslej ali pa njihovo ponovno vzpostavitev. Doslej smo v petih protikorona paketih naslovili probleme praktično vseh državljank in državljanov; tudi tisti, ki so bili šele rojeni, so bili tako ali drugače deležni določne pomoči. Se pravi, mnogi tudi pomoči iz različnih naslovov. Naj omenim samo nekatere, ki se delno podaljšujejo, delno so bili že uveljavljeni in se bodo delno uveljavljali oziroma bo njihovo uveljavljanje omogočeno tudi v naslednjem letu. Daleč največ sredstev je šlo za pomoč tistim, ki delajo, in za pomoč podjetjem, da se ta delovna mesta ohranijo. Tako smo v petih paketih, še posebej v privih, namenili preko 300 milijonov evrov za nadomestilo izplačil oziroma plač tistim, ki začasno čakajo na delo. Te pomoči je bilo neposredno deležnih skoraj 150 tisoč zaposlenih. Poleg tega je bilo izplačanih preko 110 milijonov evrov temeljnega dohodka, temeljnega mesečnega dohodka za samozaposlene. Te pomoči je bilo deležno na 10 tisoče upravičencev. Kot dodatek k plačam, tistim, ki so bili izpostavljeni v času epidemije, je bilo izplačanih skoraj 200 milijonov evrov, tako da vsi, ki so bili dodatno obremenjeni, po presoji svojih predstojnikov, pač niso bili zanemarjeni, ko je šlo za plačilo. Za pomoč ljudem, pa tudi za pomoč ali pa predvsem za pomoč turističnemu gospodarstvu so bili izdani turistični boni. Doslej je to ugodnost koristilo več kot 800 tisoč ljudi. Izplačanih je bilo okrog 125 milijonov evrov za to. Tisti, ki tega niso mogli izkoristiti letos, bodo to lahko izkoristili v prihodnjem letu. Pomagali smo s subvencijami pri izpadu prihodkov v šolstvu, v različnih kategorijah; preko 10 tisoč kmetom iz različnih naslovov, skoraj drugi največji ali pa če vse seštejemo, največji del sredstev iz teh paketov je bil namenjen plačilu ali pa subvencijam pri oprostitvah plačila prispevkov za različna socialna zavarovanja, za poklicno zavarovanje, za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Recimo, 151 tisoč ljudem so bila plačana ta nadomestila, ko je šlo za vsa socialna zavarovanja, ko je šlo za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, pa je bilo upravičencev skoraj 500 tisoč. Tudi pri plačilu ali pa pri subvencijah za prispevke oziroma prispevkov vseh ostalih kategorijah pravzaprav nismo pozabili nikogar. Povečan je bil znesek dodatka za veliko družino in ta povečan dodatek je bil izplačan več kot 30 tisoč upravičencem. Izplačan je bil enkratni solidarnostni dodatek za upokojence, 305 tisoč in še nekaj upokojencev z najnižjimi pokojninami je ta dodatek dobilo, in izplačan je bil tudi solidarnostni dodatek za dodatne druge ranljive skupine in teh upravičencev je bilo skoraj 150 tisoč. Ob tem smo zagotovili dodatna sredstva za zaščitno in ostalo potrebno opremo v času epidemije, za to je šlo preko 100 milijonov evrov, in zdravstvo je v tem času, pač vsi izvajalci zdravstvene dejavnosti, ki so bili prizadeti v času epidemije doslej, so dobili stroške pokrite, izplačanih je bilo preko 100 milijonov evrov, zato da je ta segment ohranil kondicijo in nas rešuje tudi v bistveno bolj zaostrenih razmerah drugega vala. Šesti protikoronski paket prinaša podaljšanje ukrepov začasnega čakanja na delo. Tukaj smo prisluhnili gospodarstvu v celoti, tako da je zdaj predvidena možnost stoprocentnega nadomestila za ukrep začasnega čakanja in to nadomestilo lahko prejmejo vsa podjetja, ki še pridejo v okvir evropskih omejitev državnih pomoči; se pravi vsa tista, ki niso presegla doslej 800 tisoč evrov prejete državne pomoči iz tega naslova. Nad to se v tem evropskem okviru ne da. Tisti, ki je to presegel, pa je upravičen do 80-odstotnega povračila s strani proračuna. Dvigamo tudi maksimalne višine delnega povračila izplačila nadomestila plače, in sicer na povprečno plačo. Uvaja se ukrep v obliki delnega povračila nekritih fiksnih stroškov, se pravi ukrep, ki ga spomladi ni bilo, zdaj ga dodatno uvajamo zaradi težav, ki ga imajo tista podjetja, kjer so fiksni stroški visoki. Predlog zakona oziroma šestega protikoronskega paketa prinaša tudi dodatno zagotovitev informacijske tehnologije za šolstvo, za šolanje na daljavo, podaljšanje rokov, ko gre za izpolnjevanje pogojev pri usposabljanju mladih raziskovalcev, subvencioniranje zaščitne opreme za dijake in študente s področja zdravstva in socialne varnosti; sofinanciranje sobivanje staršev pri bolnem otroku v zdravstvenem zavodu do starosti otroka do vključno 14. leta; sproščena je dodatno tudi jamstvena shema, tako se povečuje obseg, za katerega lahko podjetje dobi poroštvo države; podaljšuje se moratorij za kredite; uvaja se ukrep neplačevanja vrtcev, tudi fiksnih stroškov oziroma se to plačuje iz skupnih virov, ne pa preko položnic staršev in zagotavljajo se topli obroki za učence staršev do 3. dohodninskega razreda, se pravi za učence iz tistih družin, ki so socialno šibke. Kot eni redkih ali pa verjetno celo edini na svetu uvajamo tudi financiranje zaščitne opreme za športnike v tem paketu. Vlada pripravlja tudi sedmi paket, v njem bomo skušali naš pogled usmeriti v čas, za katerega verjamemo, da bo epidemija premagana, upamo, da bo to lahko še paket, ki bo naslavljal izhod iz epidemije, govorimo pa seveda ne o koncu tega leta, ampak govorimo o naslednjih treh mesecih. V tem roku lahko optimisti pričakujemo, da bo cepivo, ki prihaja v uporabo, uspešno zaustavilo širjenje epidemije v Evropi in tudi v Sloveniji. V tem sedmem paketu bomo naslovili tudi določene probleme, ki so se pojavili šele v drugem valu, tukaj Vlada vabi vse, da prispevajo svoje predloge, tudi tisti del opozicije, ki ne sodeluje v Partnerstvu za razvoj, naša ponudba, ki smo jo dali v maju, je še vedno na mizi. Ne obvezuje nikogar v tem smislu, da bi imel kakršnokoli odgovornost, tisti predlog sporazuma pa uvaja nek predlog procedure, ki je nujna, ko se pripravljajo zahtevne zakonske rešitve, sicer je kaos. Vsi tisti, ki ste kadarkoli sodelovali na strani odgovornosti pri zakonodajnih procesih, veste, da v zadnji fazi kompleksnih zakonodajnih rešitev pač ni možno vključiti določenih predlogov, ki imajo hude finančne posledice, brez tega, da bi bili preštudirani in proučeni vsi ostali okvirji. Tisti, ki pa sodelujejo od samega začetka, pa so seveda tukaj s svojimi predlogi praktično enakopravni, ne glede na to, ali so v koaliciji ali so v Partnerstvu. Torej ponudba je še vedno na mizi in tisti, ki ima kakršnekoli ideje, je vabljen, da jo sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo še ministru za finance mag. Andreju Širclju.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani predsednik Vlade, spoštovani poslanke in poslanci! S tem zakonom želi Vlada preprečiti povečanje nezaposlenosti in želi ohraniti gospodarstvo v stanju, da ko bo kriza minila, bo gospodarstvo lahko začelo nemoteno delovati. S tem zakonom želimo poseči tudi v nekatera vprašanja, ki se nanašajo na socialni položaj ljudi, predvsem glede plačevanja tistih stroškov, ki so v tem trenutku nepotrebni, in nadomeščanja tistih stroškov, ki so nujno potrebni za ljudi, ki so nujno potrebni za življenje ljudi. Veliko je sprememb tako na gospodarskem področju kot na socialnem področju. Na gospodarskem področju nekatere dejavnosti ne morejo delovati, za te bomo pripravili oziroma so pripravljene posebne rešitve, tako so posebne rešitve pripravljene tudi za prevoznike, pripravljene so, kar pomeni nadomeščanje prihodkov, ki ga izgubljajo zaradi tega, ker neka dejavnost ne more delovati. Hkrati je pripravljena tudi rešitev, da se gospodarstvu povrnejo vsi fiksni stroški, to se pravi fiksni stroški, ki jih imajo v povezavi s samim delovanjem. To so stroški, ki se nanašajo na nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča, zavarovalnino, komunalni stroški, stroški energetike in tako naprej. Na podlagi analize, ki je bila narejena med posameznimi dejavnostmi, se je Vlada odločila, da bo to naredila v nekem fiksnem pavšalnem znesku. Kriteriji za pridobitev tega denarja so takšni, da računamo, da bodo vse ali pa večina dejavnosti dejansko tudi povrnjene. Kriteriji so zaposleni in kriterij je izguba prihodkov v primerjavi z zadnjim tromesečjem tega leta z letom 2019. Tako računamo oziroma tako je ocena, da posamezna podjetja, ki imajo okoli 3 milijone prometa, 60 zaposlenih, da bo v takšnem primeru podjetje dobilo, če je prenehalo delovati oziroma so se prihodki zmanjšali za več kot 70 odstotkov, okoli 100 tisoč evrov. Če so se zmanjšali za polovico manj, se pravi okoli 40 odstotkov, bodo polovico manj, se pravi okoli 50 tisoč evrov. Mikro, mala podjetja, na primer s tremi zaposlenimi, 12 tisoč evri prometa, naj bi dobila okoli 5 tisoč 400 evrov, če se bo poslovanje ustavilo za več kot 70 odstotkov oziroma pol manj, če bodo delovali polovično. S tega zornega kota je dejansko podjetjem zagotovljeno, da bodo lahko pokrili vse fiksne stroške. Hkrati imajo možnost odloga davkov. Hkrati imajo tudi možnost odloga kreditov oziroma plačila anuitet, kar z drugimi besedami pomeni, da dejansko lahko zdržijo na trgu toliko časa, in to je tudi interes in pomoč Vlade, dokler kriza ne mine in lahko začnejo poslovati tako, kot so v preteklosti oziroma brez kakršnihkoli ovir. S tem želimo pomagati gospodarstvu, želimo pomagati ljudem, želimo, da ohranijo zaposlenosti, in predvsem, da vsi ostanemo zdravi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za finance. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku odbora Robertu Polnarju.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Odbor za finance je na 49. nujni seji 23. in 24. 11. 2020 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o interventnih ukrepih za omilitev posledic drugega vala epidemije covid-19. Vloženi amandmaji kvalificiranih predlagateljev so objavljeni na spletnih straneh Državnega zbora. Minister za finance je v uvodni razpravi predstavil razloge, zakaj je Vlada predložila predlog zakona. Navedel je spremembe v protikoronskih paketih številka 5 in številka 3, naštel nove ukrepe in področja, kamor posegajo finančne posledice, ter cilje predloga zakona. Osnovni namen je predvsem ublažitev posledic epidemije za celotno družbo. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je povedala, da je služba podala obsežno pisno mnenje glede na obseg sprememb v predlogu zakona. Izpostavila je problematiko vira financiranja iz skladov Evropske unije. Opozorila je na nekatere vložene amandmaje, ki so bili z vidika določb Poslovnika Državnega zbora nedopustni. Naštela je tudi člene, kjer z vloženimi amandmaji niso bile odpravljene pripombe službe. Predstavnica Državnega sveta je predstavila skupno pisno mnenje dveh komisij, in sicer Komisije za gospodarstvo, obrt, turizem in finance in Komisije za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, ter posebej opozorila na predlagane amandmaje Državnega sveta. V razpravi so nekatere članice in člani opozorili, da je v predlogu zakona veliko sprememb in da je predlog zakona neusklajen, saj ni bil usklajen s socialnimi partnerji. Nadalje so opozorili na mnenje Zakonodajno-pravne službe, saj so v predlogu zakona tudi vsebine, ki niso posledica epidemije, in v zvezi s tem izpostavili problematiko nedopustnosti zakonodajnega referenduma. Izpostavili so problematiko zadolževanja države, saj je predvidena poraba v tem zakonu kar ena milijarda evrov. Postavljeno je bilo vprašanje, kdaj bodo sredstva iz tega predloga zakona na voljo, in tudi, kaj se dogaja z razpoložljivimi sredstvi iz prejšnjih protikoronskih paketov. Opozorili so na previsoke globe za prekrške, predvidene v 59. členu. Drugi člani in članice odbora pa so opozorili, da protikoronski paket 6 izboljšuje prejšnje pakete, saj se razsežnosti epidemije odkrivajo sproti in je vse, tudi Evropo, presenetila intenzivnost drugega vala. Zato je predlog protikoronskega paketa 6 ustrezna prilagoditev aktualnim razmeram in je nujna v kriznih časih. Dejstvo je, da bo epidemija imela vpliv na življenjski slog ljudi, zato so ukrepi, kot je izplačilo nadomestila plače ali pa delno kritje fiksnih stroškov podjetjem, ki so bila najbolj prizadeta v epidemiji, izjemno potrebno. Ob tem je bilo izpostavljeno, da je stanje depozitov v poslovnih bankah, tako gospodinjstev kot podjetij, znatno večje, kot je bilo v enakem obdobju lanskega leta. V okviru razprave je minister za finance odgovoril na številna vprašanja in podal dodatna pojasnila. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval vse pravilno vložene amandmaje. Odbor je sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije, razen k trem členom, katerih amandmaji so bili nepravilno vloženi. Odbor je sprejel tudi amandmaje k šestim členom poslanskih skupin opozicije. Odbor je v skladu z osmim odstavkom 131. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel tudi svoj amandma k 58. členu. Odbor ni sprejel nobenega od ostalih pravilno vloženih amandmajev poslanskih skupin opozicije. V skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora je odbor glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Violeta Tomić bo predstavila stališče Poslanske skupine Levica.
Pozdravljam vse prisotne! Pred nami je že 6. protikoronski paket, ki naj bi pomagal ljudem, podjetjem in drugim pravnim osebam prebroditi in preživeti epidemijo covid-19 in njene posledice. Vlada se sicer ves čas hvali, kako je poskrbela za vse prebivalce te države, a vemo, da temu ni tako. Veliko ljudi je zaradi omejevalnih ukrepov zaradi epidemije ostalo brez prihodkov. Ljudje so ali pa še bodo ostali brez služb, samozaposleni so velik del leta bili brez podpore, podjetja propadajo. Ob tem se širi apatija in hkrati tudi jeza nad slabim ali napačnim ukrepanjem te vlade. A namesto da bi vlada Janeza Janše s PKP6 zagotovila premišljene in usmerjene ukrepe, ki bi kar v največji možni meri omilili negativne zdravstvene, socialne in gospodarske posledice epidemije, ki jih občutimo vsi prebivalci in prebivalke Slovenije, nedopustno posega na področje pravic brezposelnih oseb, izobraževanja in kaznovanja, ki z obvladovanjem širjenja novega koronavirusa nimajo prav nobene povezave. Več kot očitno je, da Vlada izrablja epidemijo za doseganje svojih razrednih, lobističnih, včasih celo koruptivnih ciljev. Ker se zakon sprejema po nujnem postopku, je onemogočena javna razprava, posledice njegovega sprejetja pa se bodo občutile mnogo dlje, kakor bo trajalo to obdobje epidemije. Ne, Vlada bo raje poskrbela za svoje podpornike. Tako mimo do sedaj veljavnih standardov podaljšuje akreditacijo zasebni Novi univerzi, ki jo vodita politično zelo profilirana Matej Avbelj in Peter Jambrek. To bo javna sredstva v vrednosti cirka 2 milijona na leto prelilo tej univerzi. S takimi darili ohranja zvestobo mnenjskih voditeljev, ki so zaposleni ali delujejo na tej univerzi. Koruptivno? Brez dvoma. Medtem ko podjetniki delajo samomore, Vlada verske uslužbence enači z espeji in bodo tako dobili mesečni temeljni dohodek 700 evrov na mesec, kar bo v treh mesecih zneslo 1,9 milijonov. Tako se bodo naša skupna javna sredstva v višini ene milijarde, ki jih sicer nimamo, ampak se za njih zadolžujemo, plačevali pa jih bodo še naši zanamci, tako se bodo pretakala v zasebne žepe podpornikov Janeza Janše. Koruptivno? Pa še kako! Položaj socialno ogroženih in materialno prikrajšanih skupin se je v zadnjega pol leta močno poslabšal, ponovno razglašena epidemija in ukrepi za zajezitev širjenja virusa pa bodo socialni položaj številnih ogroženih skupin še dodatno zaostrili, zato bi morala Vlada v izogib veliki socialni škodi ter z namenom preprečitve velikega poglabljanja socialnih razlik v družbi sprejeti oziroma v sklopu interventne zakonodaje predlagati primerne socialne ukrepe. Če PKP6 na eni strani ne vsebuje socialnih ukrepov za boj proti vse večjim socialnim stiskam, ki bi jih moral, na drugi strani vsebuje posege v temeljne pravice delavcev in zaostrovanje pogojev za pridobitev socialnih pravic. Predlagana interventna zakonodaja namreč predvideva grob in s socialnimi partnerji neusklajen poseg v Zakon o urejanju trga dela ter pravice brezposelnih oseb do izbire primerne zaposlitve. Vlada predlaga, da obveznost sprejemanja zaposlitve nastopi takoj po vpisu v evidenco brezposelnih oseb. Potem ko torej Vlada ni bila sposobna pravočasno kadrovsko, strokovno, materialno in finančno okrepiti bolnišnic in socialnovarstvenih zavodov, v šestem svežnju interventne zakonodaje predlaga de facto prisilno delo za revne zaposlene. Poleg tega so se v šesti protikoronski paket prikradli tudi novi prekrški in povišanje glob za prekrške. Skratka, kazni do 10 tisoč evrov za poziv k protestu proti vladni politiki, kateri nasprotuje večina državljanov. Takšen zakon, ki poleg nekaterih dobrih ukrepov sicer za prebivalce te države, dodaja še nevarne, škodljive, koruptivne in neprimerne ukrepe, našo državo pelje v smer avtoritarne nedemokratične in totalitarne družbe. Takšnega zakona v Levici ne moremo podpreti, zato bomo glasovali proti. Hvala.
Hvala lepa. Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije - krščanski demokrati.
Hvala za besedo spoštovani predsednik Državnega zbora. Spoštovani gospod minister, drage kolegice in kolegi! Znašli smo se v najhujšem primežu drugega vala epidemije nalezljive bolezni covid-19. Poslanci in poslanke Nove Slovenije se najprej zahvaljujemo požrtvovalnim zdravstvenim in socialnim delavcem ter vsem, ki že nekaj mesecev rešujejo človeška življenja in pomagajo najbolj ranljivim skupinam ljudi slovenske družbe. Življenje v epidemiji oziroma sindemiji je izjemno težko, saj gre za najhujšo krizo po drugi svetovni moriji. Zato iskrena zahvala tudi veliki večini državljank in državljanov, ki potrpežljivo in strpno upoštevajo priporočila zdravstvene stroke za omilitev širjenja okužb. Dejanja provokatorjev, celo v zadnjih dneh napadi na zdravstveno osebje, so zavržna in obsojanja vredna. Nekateri so to v Državnem zboru sicer obsodili, toda taisti se s temi provokatorji družijo in jih snubijo za podpise proti Slovenski vojski. Tako sovražnega odnosa do Slovenske vojske v njeni zgodovini še nismo doživeli. Ta odnos se je prezentiral že ob letošnji državni proslavi ob dnevu državnosti, ko je garda Slovenske vojske bila napadena s sovražnimi vzkliki: izdajalci. Prav tako so dejanja za doseganje političnih ciljev, na primer prevzem oblasti preko človeških življenj, skrajno zavržna dejanja, ki ne sodijo v okvir civiliziranega političnega boja. Novi koronavirus in nošenje zaščitnih mask pač ni politično vprašanje. Za pomoč ljudem in gospodarstvu je Vlada pripravila že šesti zakonski paket pomoči, ovrednoten na približno milijardo evrov. Poslanci Nove Slovenije smo aktivno sodelovali še pred sprejemom na Vladi pri vsebinah vseh petih dosedanjih paketov pomoči in tudi pri tem, ki ga sedaj obravnava Državni zbor. Zato je logično, da smo vse tudi podprli in tako bomo ravnali tudi pri tem zakonu. PKP6 zasleduje eno najpomembnejših vrednot Evropske unije, to je solidarnost. Vlada se vse od svojega nastopa že osem mesecev učinkovito spopada z epidemijo. V Državnem zboru sprejemamo učinkovite pakete pomoči za blaženje posledic epidemije, kar dokazujejo med drugim tudi bonitetne ocene za Slovenijo. Tako je v začetku oktobra MoodyꞋs, pa to ni edina bonitetna hiša, ki je zvišala bonitetno oceno Slovenije za eno stopnjo, MoodyꞋs, na primer na A3 in ji pripisal stabilne obete. To potrjuje, da tudi v teh zahtevnih časih za investitorje ostajamo zaupanja vredna država. Spoštovani gospe in gospodje, Nova Slovenija je v to vlado vstopila zato, da bi uresničila svoj politični program s posebnim poudarkom na vzpostavitvi konkurenčnega poslovnega okolja za slovensko gospodarstvo oziroma za vzpostavitev socialno-tržnega modela gospodarstva. Samo močno gospodarstvo je porok za ohranjanje socialne države, samo močno gospodarstvo lahko financira socialno državo. Hvaležni smo našim koalicijskim partnerjem, ki nam omogočajo realizirati naš politični program. Tako bomo skupaj z odkritim dialogom še naprej ustvarjali boljšo Slovenijo. Podpiramo red, ki združuje svobodo in odgovornost, blaginjo in pravičnost, trg in skupno dobro. Socialno-tržno gospodarstvo kot liberalni model gospodarstva in socialne ureditve izhaja iz človeka. Živi iz načela, po katerem vsak vzame svoje življenje v svoje roke. Posameznik lahko sam odloča, kaj bo v življenju delal in kam bo vlagal svoj denar. Prav tako se lahko zanese na to, da mu bomo pomagali, če si sam ne bo mogel. To je recept za uspeh socialno-tržnega gospodarstva. Socialno-tržno gospodarstvo sloni na močnem srednjem družbenem sloju. To bomo podpirali tudi v prihodnosti. Spoštovani kolegice in kolegi, tako kot smo na Odboru za finance PKP6 podprli, tako bomo danes ravnali tudi enotno celotna Poslanska skupina Nove Slovenije. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Marko Bandelli bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Spoštovani minister, spoštovane kolegice in kolegi! Pred nami je že šesti protikoronski paket. Tudi ta je, kot vsi njegovi predhodniki, namenjen reševanju zdravstvene in ekonomske krize in tudi ta ima milijardne finančne posledice. Največji finančni zalogaj je namenjen reševanju gospodarstva oziroma subvencioniranju fiksnih stroškov. Vsekakor pozdravljamo, da je Vlada naslovila težko gospodarsko situacijo in podaljšala nekatere ukrepe, ki so se izkazali za učinkovite. So pa v zakonu kljub temu še vedno pomanjkljivosti in kot vedno tudi določbe, ki nikakor ne sodijo v interventni zakon in močno posegajo v sistemsko zakonodajo, nekatere celo v temelje človekove pravice. Zaostrovanje represivnih ukrepov z uvajanjem dragonskih glob, neutemeljeni ukrepi na področju srednjega šolstva, odpustki s podaljšanimi akreditacijami na področju visokega šolstva, vse to vsebuje predlog šestega protikoronskega paketa. Vlada je ponovno pripravila protikrizni sveženj s podtaknjenci, ki sledijo izključno partikularnim interesom največje vladne stranke. Vse poskuse dialoga, pa naj bodo to socialni dialog, dialog z opozicijo ali predlogi dopolnil, pa je zopet gladko zavrnila. V Poslanski skupini SAB smo pripravili štiri vsebinske spremembe, sopodpisali pa vse, ki so jih pripravile tudi druge opozicijski stranke. In seveda prav noben od teh amandmajev na odboru ni bil sprejet. Ali resnično menite, da so prav vsi naši predlogi nesmiselni? Se vam torej zdi nesmiselno podaljšanje letne vinjete, glede na dejstvo, da državljani zaradi vladnih omejitev avtocest skoraj ne morejo koristiti? Se vam zdi nesmiselno izplačilo božičnice tistim upokojencem, ki se s svojo pokojnino ne morejo privoščiti niti osnovnih dobrin? Ali pa zagotovitev brezplačnih tabličnih računalnikov z mobilno internetno povezavo vsem učencem in dijakom, glede na dejstvo, da se morajo šolati od doma? Očitno temu je tako, saj s svojim tovariškim vodenjem države to vsakih dokazujete. Dovolite mi, da vam naštejem nekaj primerov. Predlog noveliranja Zakona o visokem šolstvu, s katerim bi morali visokošolski zavodi spremenjene pogoje izpolnjevati šele ob drugem nadaljnjem podaljšanju akreditacije in ne že ob prvem, kar gre v prid vaši Novi univerzi, katere solastnik je Peter Jambrek, rektor pa Matej Avbelj, je milo rečeno neokusen. Prav tako še vedno nismo pozabili vaših predhodnih predlogov o širitvi policijskih pooblastil in zamisli o omejitvi in prepovedi zbiranja ljudi na zasebnih krajih in prostorih. Te ideje ste sedaj nadgradili z najnovejšim predlogom kaznovanja posameznikov, ki ne spoštujejo omejitev zbiranja ljudi na javnih krajih, in tistih, ki javno pozivajo h kršitvi prepovedi zbiranja ljudi ali zbiranja organizirajo. Če vaše predhodne ideje niso bile sprejete, se tej zadnji in z nekaj lepotnimi popravki obeta prehod skozi parlamentarno sito. Resnično menite, da boste vladno priljubljenost zvišali z represivnimi ukrepi? In ne nazadnje, medtem ko se prepiramo o vaših predlogih, ki ne izpolnjujejo prav nobene očitne potrebe po interventnosti, zdravstveni sistem bije svojo bitko. Situacija na področju dostopnosti do zdravstvenih storitev, ki je ena od kritičnih točk zdravstvenega sistema in zdravstva sploh, je še vedno nevzdržna. Luči izboljšave na koncu tunela pa žal še ni na vidiku. Prave luči pa po naši oceni ne predstavlja niti nacionalni razpis za skrajšanje čakalnih vrst, ki ga je predvidel prejšnji protikoronski zakon. Ta predvideva financiranje vseh zdravstvenih izvajalcev, tudi zasebnikov, iz našega davkoplačevalskega denarja, in to brez kakršnihkoli meril in omejitev. Zato smo v Poslanski skupini SAB v bran javnemu zdravstvu ob podpori LMŠ in SD zopet vložili amandma, s katerim predlagamo jasen vrstni red, po katerem bi glede na zmogljivosti najprej reševali čakalne dobe javni zdravstveni zavodi, nato koncesionarji in šele nazadnje z zasebniki, pri čemer lahko slednji v izogib razkroju javnega zdravstva sodelujejo le v omejenem časovnem obdobju in z omejenimi finančnimi sredstvi. Seveda je tudi ta amandma tako kot vsi drugi ponovno naletel na gluha ušesa v času, ko bi morali javni zdravstveni sistem nadgraditi zavoljo bolnikov in zavoljo zaposlenih, ne pa ga postopno razgrajevati. V Poslanski skupini SAB ne moremo trditi, da nekateri ukrepi niso dobri. Bi si pa glede na to, da protikrizne zakone sprejemamo kot po tekočem traku, želeli analizo učinkov ukrepov prvih petih PKP-jev. Veliko ukrepov namreč ni prineslo rezultata, ki ste ga z ukrepi zasledovali. Velik del finančnih sredstev, ki so bila namenjena blažitvi ekonomskih posledic, ki jih je ta virus prinesel med nas, pa sploh ni bilo porabljenih oziroma realiziranih. Pred sprejemom šestega paketa si državljani zaslužijo podroben pregled učinkovitosti prvih paketov. Znan pregovor pravi, da je ponavljanje mati učenosti, a vse kaže, da ste, spoštovana Vlada, ta pregovor narobe razumeli. Ponavljate namreč napake, a tudi iz njih se do sedaj niste prav nič naučili. V Poslanski skupini SAB iz vseh naštetih razlogov predloga zakona ne bomo podprli.
Hvala lepa. Robert Polnar bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Pandemija je globalna pošast in se je po svetu razširila hitreje, kot je kdorkoli pričakoval, ker je globalizacija pripomogla k hitremu čezmejnemu širjenju virusa. Toda za njo ni kriva samo globalizacija, marveč izostanek pravih reakcij na njene negativne aspekte. Na globalne izzive je mogoče odgovoriti samo z globalno akcijo vseh udeležencev, nacij in držav, kakor tudi celotne mreže mednarodnih institucij. Ogromna je pahljača in količina informacij z vseh strani o življenju in smrti, o medicini in politiki, o gospodarstvu in denarju. Ljudje, katerim so mediji vgrajeni kot čip, brez katerega ni mogoče preživeti, so zmedeni do mere, ki jo je že težko prenašati. Česa takega ne poznamo v novejši zgodovini. Informacije lansirajo strastni in nepomembni amaterji, ambiciozni in pogostokrat vplivni in močni nevedneži, pa tudi vrhunski strokovnjaki in profesionalci v svojem delovanju in stroki. Še preden bo napočil dan, če bo sploh napočil, ko bo potrebno najosnovnejšo in najelementarnejšo informacijsko kredibilnost začeti ponovno ustvarjati, dosega informacijska manipulacija z ljudmi maksimum. Muka je toliko večja, ker so v temelju vsega eksistenčne dileme. Dobesedno. V perspektivi jutrišnjega dne tako družb kot držav in, kar je najbolj pomembno, vsakega posameznika. Izolacije, v katere smo potisnjeni ljudje, so na svoj poseben način idealne kuhinje vseh mogočih pretresov. Neresno bi bilo v našem današnjem trenutku govoriti, kako se bo vse skupaj izšlo, katera analiza ali slutnja se bo v bližnji ali pa v daljni bodočnosti izkazala za pravilno. Kakorkoli, v grdozvočju, ki po malem že spravlja ob pamet, bi veljalo upoštevati misel, da še nikoli nismo imeli toliko znanja o našem neznanju. In še nikoli nismo imeli toliko neznanja o imperativu, da živimo in delujemo v pogojih negotovosti. Od marca letošnjega leta sprejemamo protikoronske pakete ukrepov. Danes obravnavamo že šestega po vrsti. Ne vemo, kje se bo ta številka ustavila, gotovo pa je, da je vsak ukrep več kot nujen in potreben. Vsak izmed protikoronskih paketov, tudi danes obravnavani, je izjemen; izjemen po naporu strokovnjakov in Vlade, ki vlagajo energijo v pripravo, izjemen po vsebini posameznih ukrepov, izjemen po finančni plati slehernega ukrepa, izjemen po intenziteti obravnave v Državnem zboru in izjemen po časovni dinamiki sprejema interventnih ukrepov. Vsak izmed protikoronskih paketov je odraz izjemnih razmer, odraz obvladovanja situacije in dolgoročnega zmanjševanja škodljivih posledic za prebivalstvo in za gospodarstvo. Ne slepimo se. Lažjih poti za sprejemanje tovrstnih ukrepov preprosto ni. Naj konkretiziram realizacijo nekaterih že izvedenih ukrepov: oprostitev plačila prispevkov za zaposlene, ki delajo, do sedaj 435 milijonov evrov, povračilo nadomestila plače za začasno čakanje na delo, do sedaj 300 milijonov evrov, dodatek za nevarnost in posebne obremenitve v času epidemije nekoliko čez 200 milijonov evrov in oprostitev prispevkov za vsa socialna zavarovanja 125 milijonov evrov. Če seštejemo samo te štiri ukrepe, pridemo do višine milijarde in 60 milijonov evrov. V danes obravnavanem paketu ukrepov je prav tako potrebno ovrednotiti najbolj izpostavljene. Absolutna številka ena je delno povračilo nekritih fiksnih stroškov za podjetja. Mesečno več kot 100 milijonov evrov, v treh mesecih več kot 300 milijonov evrov. In če se bo zgodilo tisto, kar je realna perspektiva, da bo ukrep podaljšan na šest mesecev, bo to malo manj kot milijardo evrov. Potem sta tu še dvig maksimalne višine delnega povračila izplačila nadomestila plače v višini 73 milijonov evrov in podaljšanje ukrepa čakanja na delo v višini 45 milijonov evrov. Gospe in gospodje, v Poslanski skupini Desus bomo Predlog zakona o interventnih ukrepih za omilitev posledic drugega vala epidemije covid-19, soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dušan Šiško bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Predsedujoči, hvala za besedo. Na predlog novele je bilo kar nekaj pripomb, predlogov s strani Zveze svobodnih sindikatov Slovenije, Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije, Konfederacije sindikatov Slovenije Pergam in drugih deležnikov. Marsikdo je pogrešal socialni dialog in bolj aktivno sodelovanje. V Slovenski nacionalni stranki se zavzemamo za zamrznitev cen osnovnih življenjskih potrebščin ter da se spodbuja nakup slovenskih domačih izdelkov. Kar zadeva minimalno plačo so si delodajalske organizacije prizadevale, da bi se začasno zamrznila, česar pa Vlada ni vključila v sedanji paket. Bilo je tudi veliko debat na temo nakupov mask, zato bi bilo smotrno določiti najvišje cene za varovalno opremo, za maske, razkužila, vizirje. Problemi obrtnikov in podjetnikov so še vedno veliki in premalo se zavedamo, da je malo gospodarstvo motor in gonilna sila naše države. Če slednji segment ugasne, bodo nastale katastrofalne posledice za celotno državo. Rečeno je bilo, da si Slovenija finančno ne more še enkrat privoščiti zaprtja države, kot je to storila spomladi, a vendarle smo sedaj na istem, s tem da industrija še dela. Ključna novost je povračilo dela fiksnih stroškov podjetij, kjer bodo lahko poravnali stroške najemnin, nadomestila za uporabo stavbnih zemljišč, zavarovanj in energije. V sekciji za gostinstvo in turizem pri Obrtno-podjetniški zbornici Slovenije napovedujejo nov val odpuščanj in zapiranja gostiln. Vse več je dostav na dom, v Ljubljani za vsakim vogalom najdemo tudi coffee-to-go. Zopet se bodo povečali odpadki od vse te odpadne embalaže in bomo imeli tudi tam problem. Strinjamo se tudi s tem, da delavec, ki je napoten v karanteno na domu zaradi prihoda z območja z visoko tveganjem za okužbo zaradi odhoda v državo, ki je na rdečem seznamu, ni upravičen do nadomestila plače, razen izjem. Pravijo, da morajo biti kazni poučne, zato šesti PKP prinaša tudi višje kazni, za tiste, ki se bodo med prepovedjo druženja zbirali na javnih krajih, torej tudi za protestnike in kolesarje. Globe segajo do 10 tisoč evrov, še višja kazen, do 15 tisoč evrov, pa grozi tistim, ki bodo javno pozivali k protestu. Nikjer pa ni zavedene polovičke, spoštovani kolegi. Če na koncu vse skupaj strnemo, se sedanja vlada trudi z vsemi temi šestimi protikoronskimi paketi, da bi državljani in državljanke Republike Slovenije s čim manj posledicami prebrodile to epidemijo. Čas pa bo pokazal, kako bo pri tem uspešna. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Suzana Lep Šimenko bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Najlepša hvala za besedo. Pred nami je tako imenovani šesti protikoronski zakon, Zakon o interventnih ukrepih za omilitev posledic drugega vala epidemije COVID-19. Zaradi naraščanja števila okuženih in predvsem zaradi naraščanja zasedenosti kapacitet v bolnišnicah ter števila bolnikov, ki potrebujejo intenzivno nego, je bila Vlada primorana 18. oktobra ponovno razglasiti epidemijo. Zaradi ponovne razglasitve epidemije je potrebno nekatere zakonske rešitve dopolniti, jih ustrezno spremeniti, nekatere podaljšati, nekatere pa sprejeti na novo. Zakon, ki je pred nami, se v največji meri nanaša na ublažitev posledic za gospodarstvo, zlasti za tiste, ki so zaradi ukrepov morali začasno prenehati opravljati svojo dejavnost ali jo opravljajo v bistveno zmanjšanem obsegu. Zakon je namenjen ohranitvi delovnih mest, številnim državljanov ter socialnemu in zdravstvenemu varstvu. Da so ukrepi, ki smo jih sprejemali skozi dosedanje pakete od PKP1 do PKP 5 pravi, pa kažejo predvsem številke. Ene smo danes tukaj že slišali, pa želim tudi jaz izpostaviti nekatere: ukrep oprostitve plačila prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za zaposlene, ki delajo, je koristilo okoli 480 tisoč upravičencev, kar v znesku pomeni 433 milijonov evrov; iz ukrepa začasnega čakanja na delo je bilo izplačanih okoli 300 milijonov evrov; temeljni dohodek je bil izplačan v višini 115 milijonov evrov; solidarnostni dodatek za upokojence in ostale ranljive skupine je bil izplačan v višini 125 milijonov evrov; turistične bone je vnovčilo okoli 930 tisoč državljanov, kar v znesku pomeni 128 milijonov evrov. Ključne rešitve, ki jih prinaša PKP6, pa so sledeče. Za gospodarstvo in ohranitev delovnih mest so zlasti pomembni sledeči: delno kritje fiksnih stroškov najbolj prizadetim podjetjem, nadomestilo plače za čas čakanja na delo doma, poenostavljeni postopki prijave dela na domu, oprostitev najemnin poslovnih prostorov, če je lastnik poslovnih prostorov država ali lokalna skupnost, podaljšanje moratorija za kredite za eno leto, odlok in obročno plačilo davka na dodano vrednost, pomoč prevoznikom, ki zaradi ukrepov niso opravljali prevozov. Za državljane bi izpostavila sledeče: oprostitev plačila vrtca, če ga otrok ne obiskuje, topel obrok za učence in dijake iz socialno ogroženih družin med šolanjem na daljavo, oprostitev plačila storitev študentskih domov med razglašeno epidemijo, poenostavljanje oddajanje vlog za socialne transfere in druge pravice iz javnih sredstev, generirano izdajanje potrdil o karanteni na domu zaradi visoko tveganega stika, nadomestilo plače zaradi karantene, sobivanje enega starša z bolnim otrokom v bolnišnici; tudi na kmete se ni pozabilo in sicer s finančnim nadomestilom zaradi izpada dohodka. Nismo pa pozabili niti na tiste, ki so v teh težkih časih v prvih bojnih linijah, in sicer ti bodo dobili dodatek za zaposlene, ki delajo s covid bolniki v sivi ali rdeči coni. Ocenjena vrednost ukrepov iz PKP6 je okoli ene milijarde evrov, od tega največ za ukrep pomoči delnega povračila nekritih fiksnih stroškov. Kljub negotovim časom, s katerimi se ne soočamo zgolj v Slovenij, temveč povsod po svetu, pa agencije še vedno pripisujejo Sloveniji dobro bonitetno oceno. V mesecu oktobru je tako Moody's bonitetno oceno Sloveniji celo zvišal za eno stopnjo na A3, kar seveda pomeni, da še vedno ostajamo za investitorje zaupanja vredna država, in tudi to, da so ukrepi, ki smo jih sprejemali v preteklosti, v tem letu, pravi. V Slovenski demokratski stranki bomo predlog zakona, ki pomeni pomoč gospodarstvu, pomeni ohranjanje delovnih mest, pomeni pomoč državljanom, seveda podprli. Ostanite zdravi! Hvala.
Hvala lepa. Brane Golubović bo predstavil stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca.
Spoštovane kolegice in kolegi! Če kdaj, je tokrat vrag res odnesel šalo. Država pod to vlado zaradi stihijskega in nesistemskega ukrepanja doživlja največji poraz v svoji zgodovini. Devet mesecev je od začetka prvega vala epidemije, sprejema se že šesti protikorona paket, a Vladi učinkovitih odgovorov na izzive še vedno ni uspelo najti za vse prizadete. To je glavni razlog, da se težave določenih skupin prebivalstva in podjetij samo še poglabljajo. Tudi v šestem paketu je storitveni sektor bolj kot ne pozabljen. Sicer koalicija danes zaradi pritiskov opozicije in medijev poskuša zadevo popraviti, mi jim bomo vsekakor pomagali in upam, da nam vsaj malo uspe ublažiti področje storitvenega sektorja. Naj citiram enega izmed podjetnikov, ki nam je napisal: »Ukrepi Vlade so postavljeni nekako tako, kot bi kokoši želel nahraniti na način, da jim daš koruzo pod steklo. To je delanje vtisa, da je denarja veliko, da Vlada dela. Resnica je, da do njega ne moremo priti ali pridemo v omejenih količinah in še to z večmesečnim zamikom.« Na ta problem smo vas v Listi Marjana Šarca vseskozi opozarjali, a na žalost v koaliciji niste želeli poslušati. Če so spomladi ukrepi čakanja na delo in skrajšanega delovnega časa dosegli svoj namen, pa pri drugem valu enostavno to ni več dovolj. Pravite, da rešujete delovna mesta. Lepo. V Listi Marjana Šarca pa vas sprašujemo, kdo pa ustvarja delovna mesta. Eno brez drugega ne gre. Podjetja v storitvenem sektorju nimajo več lastnih sredstev za pokrivanje fiksnih stroškov in stroškov dela, saj se z različnimi oblikami omejitev soočajo že pet mesecev. Podjetja so izčrpana. Izgovorov, da ni bilo časa, ne moremo sprejeti. Resnica je, da je Vlada čez poletje na drugi val pozabila oziroma se ni pripravila. Imela je pač druge prioritete. Če bi se Vlada ukvarjala z epidemijo, bi čez poletje na podlagi izkušenj iz prvega vala na zalogo pripravila različne ukrepe za zajezitev epidemije. Na podlagi teh ukrepov pa vnaprej predvidela posledice, ki jih bodo ukrepi za zajezitev epidemije povzročili gospodarstvu ter pripravila sklope ukrepov za blažitev in pomoč gospodarstvu. Država bi bila pripravljena, predvsem pa bi podjetja vnaprej vedela, kaj jih čaka in bi se lahko na vse to pripravili. Veste, kaj je razlika med Vlado in Listo Marjana Šarca? Da mi resnično verjamemo, da lahko epidemijo premagamo samo skupaj s solidarnostjo in vključevanjem stroke. V Listi Marjana Šarca smo prepričani, da so dejavnosti storitvenega sektorja, ki so zaprte zaradi vladnega odloka – pa govorimo o gostinskih lokalih, restavracijah, fitnes centrih, frizerjih, kozmetičnih salonih, turizmu, čevljarjih, celotni industriji srečanja in še in še bi jih lahko našteval. Te skupine so solidarne s skupnostjo, z državo, z vsemi nami. Zaprti so, da lahko drugi del gospodarstva dela, da se širjenje virusa omeji in da se nam ne zlomi zdravstveni sistem. Solidarni so do družbe, solidarni so do države in temu primerno se mora država obnašati do njih. Pomagati jim moramo, da preživijo, da obdržijo svoje zaposlene. To smo, kolegice in kolegi, v zadnjih dneh pozivali Vlado, pa nas niste želeli slišati. Predlagali smo vam hitro in učinkovito rešitev po vzoru Avstrije in Nemčije. Vsem podjetjem, ki so morale zapreti svojo delavnost, naj se poravna 80 odstotkov prihodkov, ki so jih ustvarili v enakem obdobju lanskega leta pod pogojem, da obdržijo zaposlene. Tistim, ki so samo delno izgubili prihodke, pa se pomoč nameni sorazmerno izpadu njihovih prihodkov. Upam, da boste danes upoštevali naš predlog vsaj delno, če ne že v celoti. V Listi Marjana Šarca in v opoziciji smo predlagali Vladi, da vsem, ki v tej covid krizi delajo v zdravstvu ali v socialnem varstvu, s tem pa ogrožajo svoje zdravje, da se jim zagotovi neobdavčen dodatek v višini največ 85 odstotkov, ki se tudi ne upošteva pri uveljavljanju pravic iz javnih sredstev. Pa je vaš odgovor: ne. Naj zaključim. Časa in volje, da je Vlada prijateljski in zasebni univerzi v interventnem zakonu podaljšala akreditacijo, s čimer bo ta fakulteta prejemala sredstva, četudi ne bi izpolnjevala pogojev. Za to koruptivno dejanje, ki nima kaj iskati v interventnem zakonu, pa je Vlada imela dovolj časa.
Hvala lepa. Jani Prednik bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Najlepša hvala. Predsednik, minister, kolegice in kolegi, en lep dober dan! Na klopeh imamo že šesti tako imenovani protikoronski paket, ki ga je vlada Janeza Janše pripravila z namenom omilitve posledic pandemije nove virusne bolezni. Paketni pristop, s katerim je Vlada po vzoru zloglasnega Zujfa v isto zakonsko besedilo stlačila rešitve z zelo različnih področij, je bilo spomladi in zgodaj poleti še mogoče nekako razumeti. Razlog za tako ravnanje je bila potreba po hitrem ukrepanju v krizni situaciji. A najkasneje pri tretjem paketu je postalo jasno, da Vlada pri takem pristopu vztraja zaradi dveh drugih razlogov. Prvič, ker je to odličen izgovor za vse tako imenovane podtaknjence, ki jih je Vlada uvrstila v te pakete. Precej se jih je že nabralo skozi pakete. Tudi v zadnjega se ji je posrečilo vključiti nepotrebne vsebine, ki z odzivom na epidemijo nimajo prav nobene zveze. In drugič, ker se lahko vedno znova izgovarja, da bo v naslednji paket vključila vse, na kar je v sedanjem pozabila. Seveda podtaknjeni členi tudi prinašajo koristi, vendar ne ljudem, ki jih je prizadela epidemija, temveč podjetjem in posameznikom, ki so blizu trenutno vladajočim. Zadnji koristnik bi bila na primer zasebna univerza, ki si v petih letih ni uspela urediti svojih akreditacij. Epidemija pa je priročen izgovor, da bi še nadaljnjih 5 let delovala brez izpolnjenih osnovnih pogojev. Zelo nenavadno je, kako se Vladi kaj takega zgodi pri vsakem PKP. To namreč veliko pove o njenih prioritetah. V času, ko so zaprte vse šole, se neki vladi na področju šolstva zdi najpomembnejše izenačiti maturante poklicnih šol z gimnazijci, zasebni univerzi pa omogočiti nadaljnje delo brez akreditivov. Vladajoči bodo seveda tako dodali, da so nekatere podtaknjene vsebine z amandmaji umaknili. A problem s tem ni rešen. Tako kot v tem stališču, so podtaknjenci tudi pri vsaki drugi razpravi porabili svoj delež časa in energije, ki bi jo morali porabiti za pomoč ljudem. Prav tako problem ni rešen, če Vlada predloži 5 spornih in nepotrebnih vsebin, potem pa pričakuje medaljo za modrost, ker je umaknila eno od njih. Mnoge tudi po dolgih razpravah ostajajo in tudi ta zakon ni izjema. Poleg nepoštene prednosti za zasebno univerzo se spušča tudi na področje kaznovanj ter uvaja drakonske kazni za vse, ki bi si upali kritizirati ukrepe Vlade. Paketni pristop poleg izgubljanja časa zaradi sprejemanja nepotrebnih vsebin izgublja na učinkovitosti tudi zato, ker združuje vsebine med seboj in nepovezanih področij. Tako se je moral z današnjim predlogom zakona, ki bi moral reševati probleme nelikvidnosti gospodarstva zaradi drugega vala epidemije, ukvarjati Odbor za finance, Odbor za izobraževanje ga je zaradi podtaknjenih vsebin obravnaval kot zainteresirano delovno telo, medtem ko se spornim rešitvam, vezanih na zaščitne ukrepe in drakonske kazni, ki so predvidene za njihovo kršenje, ni ukvarjalo nobeno matično delovno telo. Vse to le zaradi odločitve Vlade, da rešitev ne le uskladi, temveč jih tudi zapakira v en zakon, ki zaradi tega postane nepregleden, pravna varnost pa se zmanjša na minimum. Spoštovani, namesto s pomočjo gospodarstvu pri ohranjanju dejavnosti in zaposlenosti smo se zato ukvarjali manj in manj podrobno, kot bi bilo to seveda potrebno. Vladajoči še vedno ne verjamejo, da spomladi sprejeta kreditna shema ne deluje in da ne zagotavlja prave pomoči. Prepričani so, da bodo za izboljšave zadoščali že kozmetični popravki likvidnostne sheme in zavrnili naše predloge, da bi izboljšali dostop do kreditov, znižali obresti in podaljšali ročnost posojil, da bi mala podjetja, ki jim je Vlada že drugič letos ustavila dejavnost, s temi sredstvi lahko zavarovala delovna mesta. Celo množico predlogov rešitev, ki jih je pripravila opozicija, so vladajoči seveda zavrnili. Zato še vedno ni niti enega ukrepa, katerega prednost bi bili hitrost in enostavnost. Izgovorov Vlade, da bo v naslednji paket vključila vse, na kar je v trenutnem pozabila, se je s tem paketom izpel. Ljudje in gospodarstvo preprosto ne verjamejo, ne morejo več čakati na naslednji paket vladnih rešitev. Potrebujemo resen fokus na zavarovanje zaposlenosti in ohranitev gospodarske dejavnosti, za kar delna povračila krvavečemu gospodarstvu ne bodo dovolj. Zdi se sicer, kot bi govorili gluhim, a Vlado moramo vendarle znova pozvati k več sodelovanja. V Poslanski skupini Socialnih demokratov zakonu, kakršen je sedaj, ne moremo nakloniti podpore, saj se bistveno premalo posveča temeljnemu problemu, to pa je likvidnost gospodarstva. Da zakonu ne bi nasprotovali, pričakujemo umik spornih in nepotrebnih vsebin.
Hvala lepa. Janja Sluga bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Že drugič letos smo naša življenja zaradi epidemije covid-19 skoraj popolnoma ustavili. To pa ne pomeni, da so se zaustavila tudi naša prizadevanja za pomoč državljankam in državljanom. V pripravi je že sedmi protikoronski paket, ki bo še posebej naslovil ranljive skupine in tiste najbolj prizadete, danes pa sprejemamo izredno pomemben šesti paket pomoči, katerega poglavitni cilj je hiter odziv na probleme, ki so nastopili zaradi drugega vala epidemije. Kljub temu da smo že poleti z gotovostjo lahko napovedovali, da nam v jesenskih mesecih grozi drugi val, je ukrepe nemogoče sprejemati na zalogo. Razmere se spreminjajo, virus se še vedno širi in temu je potrebno prilagajati tudi odzivanje z ukrepi. Če smo si v toplejših mesecih lahko vsaj malo oddahnili, pa nas je, žal, drugi val zadel z dvakratno močjo. Zopet smo se znašli v času, ko vsak dan preštevamo število okužb in število smrti. Na podlagi teh številk mora Vlada sprejemati ukrepe, s katerimi ščiti zdravje vseh državljank in državljanov in cilj katerih je zajezitev širjenja virusa, Državni zbor pa ukrepe za omilitev posledic virusa na zdravstvo, socialno varnost, družbo, šolstvo, gospodarstvo, kmetijstvo in naša življenja sploh. Nobenega dvoma ni, da se posledice sprejetih ukrepov odražajo na prav vseh družbenih področjih. PKP6 prinaša vrsto ukrepov, s katerimi se naslavlja vse to in s katerimi bomo omilili posledice drugega vala epidemije. Danes je pred nami zakon, na podlagi katerega bodo podjetniki deležni delne nadomestitve fiksnih stroškov; poslovni subjekti, ki svojo dejavnost opravljajo v prostorih v lasti države ali občine, bodo oproščeni plačila najemnine; na predlog SMC bodo plačila najemnine oproščene tudi športne organizacije, ki bodo hkrati upravičene tudi do sofinanciranja zaščitne opreme; podaljšuje se subvencioniranje čakanja na delo ter moratorij na kredite; zagotavlja se financiranje dodatkov za najbolj obremenjene delavce ter financiranje zaščitne opreme. In veseli nas, da bodo na naš predlog do dodatka za delo v rizičnih razmerah med drugimi upravičene tudi glavne medicinske sestre in strokovni direktorji bolnišnic. Ukrepi so dobri. Naši državljani pa jih potrebujejo in pričakujejo. Očitki, da se Vlada odziva prepočasi, neuspešno in neučinkovito, so postali stalnica. Kritika opozicije in širše javnosti je seveda vedno dopustna in legitimna, a prav je, da na situacijo pogledamo realno, predvsem pa racionalno. Verjemite, tudi mi si želimo, da sprejemanje ukrepov za omejitev širjenja virusa ne bi bilo več potrebno. Tudi mi bi si želeli, da bi bilo interventnih zakonov, s katerimi želimo pomagati našim državljanom, vedno manj ali jih sploh ne bi bilo. To bi bil namreč dober znak, da se epidemiološka slika izboljšuje in da se vračamo v normalno življenje. Hitrih odzivov na nove težke razmere torej ne gre enačiti s stihijo. Mar naj bi ukrepe sprejemali šele takrat, ko bo na voljo cepivo, ko bo storjena tako velika škoda, da iz nje ne bo več izhoda? V SMC se s takšno logiko delovanja težko poistovetimo in nanjo ne pristajamo in to predvsem zaradi državljank in državljanov, podjetnikov, samozaposlenih, kmetov, socialno ogroženih in vseh ostalih, ki ukrepe še vedno potrebujejo. V SMC se zavedamo, kako pomembno je pravočasno odzivanje na aktualne razmere in zato bomo predlog zakona soglasno podprli, ker je naša dolžnost, da se na izzive, ki nam jih prinaša virus, odzovemo in ljudem zagotovimo varnost ter prepotrebno stabilnost.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Preden pa preidemo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, vas obveščam, da so me službe prosile za pol ure pavze, da amandmaje, ki so bili pred kratkim vloženi, pregledajo. Tako prekinjam sejo do 12.20. (Seja je bila prekinjena ob 11.51 in se je nadaljevala ob 12.23.)
Spoštovane poslanke in poslanci! Obveščen sem, da se bo seja nadaljevala ob 12.50. Hvala lepa za razumevanje. (Seja je bila prekinjena ob 12.24 in se je nadaljevala ob 12.51.)
Spoštovane poslanke in poslanci, nadaljujemo s prekinjeno sejo. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. V razpravo dajem 6. člen in amandma Poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Objavljeni so na e-klopi. [[…]] [[oglašanje iz klopi]] A je lahko splošna razprava? Ja. Vidim, da je interes za razpravo, odpiram prijavo. Prosim. Prvi ima besedo Jure Ferjan. Izvolite.
Gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci in vsi, ki nas spremljate, prav lepo pozdravljeni! Pred nami je novi protikoronski paket ukrepov, ki prav tako kot ostalih pet, ki smo jih v tem hramu demokracije že sprejeli, naslavlja slovensko prebivalstvo in seveda tudi gospodarstvo. Veseli me, da so številni ukrepi v preteklih korona paketih dobro uspeli in kaže na to, da se Slovenija, slovenska vlada uspešno sooča s tako imenovano koronakrizo in eden izmed odzivov seveda je danes tudi pred nami, to je 6. protikornski paket. Ob tem bi želel izpostaviti nekaj tistih ključnih elementih, ki jih ta protikoronski sveženj vsebuje. Zagotovo tudi s finančnega vidika je pomoč v obliki delnega povračila nekritih fiksnih stroškov izjemno pomemben deležnik tega paketa. Gre namreč kar za 300 milijonov evrov za obdobje treh mesecev v letošnjem letu in pa najverjetneje seveda tudi potem še za obdobje prvega polletja v prihodnem letu, torej še dodatnih 600 milijonov evrov, skupno kar 900 milijonov evrov. Veseli me, da se podaljšuje tudi glede čakanja na delo, da je tukaj Vlada dejansko v veliki meri seveda prisluhnila gospodarstvu. Tukaj je ocena, da se bo kar okrog 45 milijonov evrov v prihodnjem letu za ta ukrep namenilo. Potem gre tudi za dvig maksimalne višine delnega povračila, izplačila, nadomestila plače na povprečno plačo – tudi, seveda, pomemben ukrep. In če se potem še vrnemo na področje gospodarstva, tukaj je eden izmed ukrepov tudi sobivanje staršev ob bolnem otroku v zdravstvenem zavodu, vključno do starosti otroka 14 let, kar mislim, da bo marsikomu v teh težkih in zahtevnih časih pomagalo. Potem na področju kmetijstva gre za pokrivanje izpada dohodka v kmetijstvu in tukaj je namenjenih okrog 10 milijonov evrov v tem paketu. Prav tako se ni pozabilo na dodatke za tiste, ki so v teh časih še toliko bolj obremenjeni. Tukaj konkretno lahko rečemo tudi za zagotavljanje sredstev za dodatek, kar se tiče javnega sektorja, tukaj okoli 70 milijonov evrov. In pa eno izmed izjemno, izjemno pomembnih področij, o katerih je bilo tudi v zadnjih tednih kar nekaj govora v tem državnem zboru, in sicer gre za to, da se zagotovi topel obrok tako za učence kot za dijake iz tistih socialno ogroženih družin. Tukaj gre za tiste, ki so uvrščeni do vključno tretjega dohodkovnega razreda. Za ta namen bo namenjenih preko 15 milijonov evrov proračunskih sredstev. Veseli me na tem področju tudi, da se zagotavlja informacijsko-komunikacijska tehnologija za izobraževanje na daljavo. Ocenjena je nekje na 19,5 milijonov evrov. Potem je tukaj kritje storitev študentskih domov – skoraj dva milijona evra, in seveda zaščitna oprema za dijake in študente s področja zdravstva in socialne varnosti – preko 600 tisoč evrov se namenja za njih. Seveda je izjemno pomembno tudi to, da gre tukaj tudi za oprostitev plačila staršev za vrtce, tako javne kot zasebne, v skupni višini skoraj 18 milijonov evrov, kar je seveda tudi pomembna pomoč. Seveda tukaj bi lahko šel še bolj podrobno v detajle, morda tudi v nadaljevanju te razprave še kakšna beseda o tem. Dejstvo pa je, da celotni sveženj prinaša okoli milijardo evrov dodatne pomoči, ki je primarno namenjena slovenskemu prebivalstvu in gospodarstvu. To je jasen signal Vlade Republike Slovenije, da z vso zavestjo, z vso odgovornostjo se bori za to, da bo Slovenija to epidemijo prenesla čim bolje. In seveda, kot je bilo tudi v uvodu današnje predstavitve šestega protikoronskega paketa jasno povedano, se že pripravlja tudi sedmi protikorona paket, za katerega pa si vsi želimo, da bo lahko usmerjen tudi že v tisti čas, ko bomo lahko govorili o okrevanju gospodarstva in ko se bo Slovenij,– upam pa, da tudi Evropa in svet – počasi začela pobirati iz te epidemije. Dovolite mi, da povem še besedo, dve zahvale vsem, ki se v prvih vrstah soočajo z epidemijo koronavirusa in pomagajo vsem zbolelim, da dobijo ustrezno oskrbo, da zahvala ni nikoli odveč in preveč. Tako da na tem mestu še enkrat iskrena hvala za delo, trud, ki ga opravljate v teh težkih časih. Ob tem pa seveda si tudi želim, da bomo v tem hramu demokracije tako v koaliciji kot v opoziciji sposobni nekako se res enotno združiti v boju proti epidemiji, tako kar se tiče sprejemanja zakonodaje v Državnem zboru kot tudi z našim zgledom državljankam in državljanom Republike Slovenije, kajti to je skupen boj. Prepričan sem, da skupaj zmoremo in skupaj tudi bomo zmogli. Zato me veseli in res podpiram šesti protikoronski paket, ki bo še naprej pomagal slovenskemu prebivalstvu in gospodarstvu, blažil posledice epidemije in seveda postavil neko podlago, da bomo iz te krize lahko normalno izšli in da bomo na koncu vendarle zmagovalci. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Nataša Sukič. Izvolite.
Najlepša hvala, predsedujoči. Ja če bi bil to resnično skupen boj, kot je povedal moj predhodnik, potem bi verjetno koalicija sprejela vsaj kakšen naš amandma. Vsaj kakšnega. Vlagamo jih na desetine, na stotine že ves čas, pa nič, popolna ničla. Žal kljub številnim dobrim rešitvam in koristnim rešitvam, to je nedvomno, je tudi protikoronski paket šest žal dokaz za to, da aroganca te oblasti dejansko postaja neznosna. Vse predloge opozicije zavračate; vsakršen dialog z opozicijo, stroko, socialnimi partnerji celo zavračate in v protikoronski paket šest tiščite podtaknjence, kot v vseh dosedanjih protikoronskih paketih, ki v resnici nimajo niti najmanjše zveze z epidemijo. Ampak sedaj greste v svoji predrznosti še korak naprej. Zdaj si drznete v protikoronski paket tlačiti razvpiti 57. člen, ki brez sence dvoma pomeni le eno; če bo izglasovan, pomeni legalizacijo korupcije. V protikoronskem paketu 6 so kot v vseh prejšnjih protikoronskih paketih seveda tudi znameniti hojsizmi, tokrat v obliki 59. člena in v nanj vezanih členih, ki pomenijo, dejansko pomenijo zatrtje, smrt in celo konec demokracije v tej državi. Saj bo z norimi kaznimi, kaznimi, ki letijo v nebo, v višine do 10 tisoč evrov, do 15 tisoč evrov, kaznovan vsakdo, ki bi si drznil bodisi demonstrirati proti tej vse bolj ponoreli in avtokratski oblasti ali celo, ki bi si drznil s svojo kritiko te zveličavne oblasti zapisati na socialnih omrežjih. Z norimi kaznimi tako želite ubiti demokracijo. Sedaj si pa predstavljate nekega reveža. Samo za drobec sekunde, za drobni trenutek si ga predstavljajte. Kaj boste naredili? Ga boste izselili, deložirali iz stanovanja, da bo poplačal te vaše hojsizme? Da ne rečem vaše, to vem, da je ostra beseda, ampak vendarle, avtokratske orgije. V protikoronski paket šest tlačite tudi zadevo kot to, da verske uslužbence izenačujete z espeji. Kar tako. Kaj potem, če je Rimskokatoliška cerkev edina organizacija v državi, ki ne plačuje davkov? Kaj potem, če ima v lasti marsikaj od tega, kar bi moralo biti družbena lastnina? Cinično, arogantno in skrajno oholo! Aroganca, kot je še nismo videli. Janša je v svoji tretji vladavini že sedaj, po dobrega pol leta, presegel celo samega sebe in strumno stopa po Orbanovi poti. Janševa vlada je sicer že v preteklosti vedno izdatno poskrbela za svoje. Lastne fakultete sta dobila bivša sekretarja za visoko šolstvo Borut Rončević in Dušan Lesjak pa zunanji minister Rupel, kakopak pa tudi ideolog SDS Peter Jambrek. In Peter Jambrek se je sedaj kot fantom pojavil v protikoronskem paketu šest. Kajti aroganca te oblasti gre tako daleč, da si koalicija v vsej svoji mogočnosti predstavlja, da bo kar uzakonila korupcijo v obliki Jambrekovega 57. člena. Uzakonila korupcijo, spoštovani! Kajti gre personificiran člen, naravnan na Jambrekovo univerzo, gre za parkirišče denarja za prijateljčka Jambreka, ker točno to se dogaja. Ta univerza bo tako, kljub temu da ne izpolnjuje pogojev za ponovno akreditacijo, pogojev, ki so zapisani v zakonodaji iz leta 2016, na mesec prejela 175 tisoč evrov javnega denarja oziroma da si boste lažje predstavljali, na leto znese to nekje 2 milijona evrov. In to v času, ko vsak evro krvavo potrebujemo za številne druge stvari! V opoziciji sicer bomo danes z novim amandmajem skušali vsaj omiliti to sramoto, to zlorabo, skušali zmanjšati to noro izpuhtevanje javnega denarja za univerze, ki jih je Računsko sodišče označilo za nekaj, kar zmanjšuje nivo znanja in ugled našim slovenskim univerzam, ker podvaja, torej producira kadre, ki jih sploh ne potrebujemo in ki potem na trgu dela tako ali tako ne morejo dobiti dela. V opozicijskih strankah se bomo borili tudi proti norim kaznim, ki sem jih že omenila, ki so predvidene za kršitelje omejitve zbiranja na javnih mestih ali tiste, ki bodo, bog ne daj, kritizirali to oblast na socialnih omrežjih. Še enkrat. Predstavljate si reveža, ki ga bo to doletelo. Kaj boste naredili? Mu vzeli stanovanje, hišo? Ga vrgli na cesto, zato da bo poplačal to vašo norost? In kakšno zvezo sploh imajo torej vse te zadeve z epidemijo, ki sem jih omenila? Torej akreditacijo Jambrekove univerze. Kakšne zveze ima to z epidemijo? Nobene! Leta 2016 je vlada Mira Cerarja sprejela zakon, ki določa, da mora institucija, ki se imenuje univerza, v Sloveniji pokrivati štiri klasična izobraževalna področja od šestih, določenih po klasifikaciji Frascati. Ker Jambrekove fakultete pokrivajo le družboslovje in humanistiko, ne pa tudi naravoslovja, medicine, tehnike, kmetijstva in tako naprej, je jasno, v čem je problem našega Jambreka, ki si je 27. oktobra privoščil lobistični stik in lobiral na Ministrstvu za šolstvo in izlobiral svoj 57. člen. Skratka, Jambrekova univerza ne izpolnjuje zakonskih pogojev, potrebnih za pridobitev te akreditacije. Namesto da bi bile koncesije dopolnilo javnemu visokošolskemu sistemu, opisane prakse pomenijo razvrednotenje selekcijskih mehanizmov. Posledica je splošno razvrednotenje diplom in študija kot takega, zlasti na področju družboslovja in humanistike, ampak to vas seveda ne zanima. Vi boste gladko 175 tisoč evrov dajali takšnim tako imenovanim univerzam, ki sploh ne morejo dobiti akreditacije. In to, da je ne morejo dobiti – za to ni kriva epidemiološka situacija. Zakon je bil spisan leta 2016, ni bil spisan letos meseca marca. Tako so to prazni izgovori. Jaz bom rekla samo eno; to, da tako brezsramno zdaj že uzakonjate, legalizirate korupcijo, je popolnoma neverjetno, to je zločin. In tisti v koalicije, ki podpirate ta zločin, ste enako krivi kot tisti, ki so ga skreirali. Vemo, kdo je glavni kreator, čigav prijatelj je Jambrek, čigav človek je Jambrek, ampak tisti, ki boste to podprli, niste krivi nič manj. Zato vas pozivam, spoštovane poslanke in poslanci, tega ne morete in ne smete dovoliti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Aljaž Kovačič. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Namen že šestega PKP bi naj bila omilitev posledic krize covid-19. Koliko so prejšnji PKP omilili krizo, vidimo iz številk. Lahko spremljamo tudi v tujini, kaj pomeni hitra pomoč gospodarstvu, ko gospodarstveniki govorijo, da v roku enega tedna dobijo denar na račun, pri nas pa traja, traja in traja, podjetja pa dejansko propadajo. Kar se tiče druge zadeve, posameznih ministrstev. Naloga ministra in ministric bi bila oziroma bi morala biti, da zastopajo, zagovarjajo in tudi iščejo rešitve za svoja področja. Sam bom govoril glede Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport, kajti tam ministrica dela vsej drugo kot to, kar sem sedaj naštel, kar bi morala biti njena naloga. Vzgojno-izobraževalni zavodi so dejansko zaprti. Vrtci so zaprti, mnogo staršev nima kam dati svojih otrok. Šola na daljavo kljub dejansko opozarjanju v Listi Marjana Šarca in dejansko celotne opozicije, sklicevali smo tudi odbore, še vedno ne deluje, še vedno mnogo učencev nima interneta, nima računalnikov, da ne govorim o otrocih s posebnimi potrebami. Starši so besni, starši so v krizi in dejansko ne moremo niti govoriti, kaj vse morajo ti starši skupaj s svojimi otroci preživljati. Nimajo fizioterapij, nimajo individualne učne pomoči, ki jo otroci s posebnimi potrebami dejansko potrebujejo dnevno, da se lahko prebijajo skozi svoje življenje. Študentje so bili vrženi iz študentskih domov, ne morejo delati preko študentski napotnic, da ne izgubljam besed, na kakšnem nivoju je odnos do slovenskega športa. In Vlada se pohvali, da ne bo plačila vrtca in študentskih domov. Zdaj se tu sprašujem – mislim, o čem vi govorite? Nekomu ste prepovedali, da svojega otroka pelje v vrtec, študenta ste vrgli iz študentskega doma – in vi jim govorite, da zdaj zakonsko urejate, da tega ne bodo plačali. Ja, logično, da tega ne bodo plačali! Kdo bi potem plačal, če svojega otroka nima v vrtcu in nekdo ne biva v študentskih domovih? Zakaj bi potem to plačal? Mi lahko kdo, prosim, to razloži? Kar pa se tiče dveh členov, o katerih bom govoril, in ki kažeta tudi odnos Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport do področja, ki ga zastopa. Prvo je 56. člen, ki je sicer bil umaknjen, ampak ne bomo ga kar tako zlahka pometli pod preprogo, kajti izenačenje splošne in poklicne mature je bilo zelo blizu, čeprav je razlika očitna, različni so cilji; se pravi, po osnovni šoli se različni ljudje odločajo za različno šolanje, za različno pot, ki ima potem tudi različno maturo, to pa zaradi zaključka izobraževanja. In čeprav je sedaj bilo skupaj s koalicijskimi poslanci ta zadeva umaknjena, se sprašujem, in mislim, da to zanima vso slovensko javnost, kako je lahko ministrica za izobraževanje, znanost in šport na seji Vlade, kjer se glasuje o zakonih, potrdila takšen nesmisel, takšno kršenje nekih osnovnih izobraževalnih procesov. Mislim, da taki človek ne bi smel sedeti na ministrskem položaju. Drugi člen, ki pa ga koalicija noče zaenkrat umakniti, je 57. člen, ki govori o podeljevanju akreditacij visokošolskim zavodom. Tukaj je potrebno najprej razjasniti, da imamo v Sloveniji nacionalno agencijo za kakovost v visokem šolstvu, tako imenovani NAKVIS, ki podeljuje akreditacije. Se pravi, podeljuje oziroma pregleduje, ali ima nek visokošolski zavod pogoje, da izobražuje študente. V prvi fazi gre to preko papirologije, če se lahko tako izrazim. Preveri, ali ima nek zavod učilnice, dovolj zaposlenih visokošolskih učiteljev, ali ima knjižnico. In potem, čez leta, ko pride do pregleda akreditacije, se to tudi v praksi, se pravi na terenu oceni, ali ima neka univerza vse te pogoje. Zakaj se to preverja? Preverja se v prvi vrsti zato, da se oceni, ali imajo študenti, ki na tej univerzi študirajo nek program, takšne pogoje, da ko bodo doštudirali, bodo imeli kvalitetno izobrazbo, da bodo se lahko zaposlili oziroma se znašli na trgu dela in da bodo kvaliteten kader. Se pravi, to je nujno, to se dela za študente. In vi bi sedaj to zadevo, to preverjanje umaknili in bi kar dejansko zadevo kar podaljšali še za nekaj let, ne glede na to, ali so univerze kvalitetne ali pa ne. Naj povem, da trenutno akreditacije potekajo na dveh največjih univerzah, tako v ljubljanski kot mariborski. Se pravi, da tudi kljub epidemiji, ki jo imamo, akreditacija na univerzah poteka in ni niti enega razloga, da ne bi. Če ne verjamete nam oziroma celotni slovenski javnosti, da gre tu spet za nek člen, ki niti približno ne paše v ta zakon, smo na seji odbora kot zainteresirano delovno telo, se pravi Odbor za šolstvo, slišali tudi mnenje strokovne javnosti. Tudi NAKVIS, kjer se dejansko dela ta zadeva, so povedali, in sicer omenili, da je veliko nekih sistemskih problemov, ampak da nasprotujejo, da se ta sistemski problem rešuje v zakonu, ki je izredne narave, ki nima nikakršne povezave z epidemiološko sliko. Se pravi, NAKVIS zagovarja sistemske rešitve, vi pa spet rešujete svoje prijatelje. Če ne verjamete opoziciji, pa verjemite vsaj trem rektorjem treh največjih univerz v Republiki Sloveniji. Bom kar prebral del njihovega pisma, se pravi rektorske konference: »Rektorji treh javnih univerz smo presenečeni nad vsebino 56. in 57. člena v osnutku PKP6. Ocenjujemo, da omenjena člena v ničemer ne rešujeta aktualnih problemov, povezanih s koronakrizo, trajno posegata v krovno sistemsko zakonodajo na področju visokega šolstva, tudi za obdobje po krizi, in kot najpomembnejše, v ničemer ne prispevata k dvigu kakovosti visokega šolstva.« In če vi ne verjamete trem rektorjem, ljubljanskemu, mariborskemu in primorskemu, potem ne vem, komu boste verjeli. Tukaj bom nadgradil to, kar govori rektorska konferenca. Ne da ne boste prispevali k dvigu kakovosti slovenskega šolstva, ampak boste ga znižali. Kar je žalostno, še posebej, če to zagovarja Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. Izguba časa bi bila nagovarjati poslance SDS in NSi, da podprejo amandma opozicije, bom pa se naslovil na poslance Desusa in SMC, da ne podprete te nore zadeve v tem zakonu, ki nima nikakršne povezave z ničemer, še najmanj pa z izboljšanjem kvalitete slovenskega šolstva, in preprečite pomoč nekim prijateljem in zagotovite, da bo slovensko javno šolstvo, ki ga tudi v LMŠ zagovarjamo, še naprej tako kvalitetno, kot je danes, in pokažete tudi podporo vsem tem učiteljem, profesorjem, visokošolskim učiteljem, ki se danes borijo na takšen in drugačen način, da vsaj poskušajo rešiti to, kaj je zavozilo ministrstvo, da spravijo neko znanje v domove vseh teh učencev.
Hvala lepa. Besedo ima Tina Heferle. Izvolite.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem! PKP6 vsebuje sicer nekatere dobre ukrepe, s katerimi se bo pomagalo tako ljudem kot gospodarstvu, ampak žal vsebuje tudi vsebine, ki v interventno zakonodajo ne sodijo. To ni prvi PKP paket, ki vsebuje tovrstne člene. Bili smo priča že pri enki, dvojki in tako naprej, in tudi v tem zakonu danes še vedno so členi, ki so represivne narave, v zakonu, ki je bil včeraj potrjen na matičnem delovnem telesu, Odboru za finance, je še vedno napisana kazenska določba, da se z globo do 10 tisoč evrov lahko kaznuje nekdo, ki bo, recimo, na družabnih omrežjih napisal nek poziv nekomu, naj nekaj stori. To, da s tem členom želite legalizirati nedemokratičen lov na influencerje, je v svoji razpravi potrdila kar sama koalicijska poslanka gospa Monika Gregorčič. To je povedala z naslednjimi besedami, citiram: »Ta člen o visokih kaznih je napisan zato, da se omeji vpliv ali pa prepreči vpliv tako imenovanih influencerjev.« Zdaj, sam poziv h kršitvi nekih predpisov je kot samostojno preganjano dejanje določeno samo pri najhujših – pazite –, pri najhujših kaznivih dejanjih. To je, recimo, genocid ali pa kaznivo dejanje vojnega hudodelstva. In vi danes ob bok tem dejanjem postavljate pozive raznih influencerjev. Pa kam vi želite pripeljati to državo? Številni pravni strokovnjaki vas opozarjajo na nevarnost takšne kaznovalne politike. Recimo dr. Petrovec, kriminolog in profesor na Pravni fakulteti v Ljubljani je to izrazil z naslednjimi besedami, citiram: »To je popolnoma necivilizirano in odraz agresivnosti pripravljavcev zakona. Gre za podrejanje državljanov s strahom.« Konec citata. Da so predlagane kazni nesorazmerno enormno previsoke, so v svojem pravnem mnenju povedali tudi gospa Katja Filipčič s Katedre za kazensko pravo s Pravne fakultete, gospod Aleš Završnik iz Inštituta za kriminologijo pri Pravni fakulteti in ne nazadnje tudi gospod Miha Šepec s Katedre za kazensko pravo Pravne fakultete Univerze v Mariboru. Če vam še malo bolj plastično ponazorim. To, kar vi želite preganjati, torej poziv nekoga, da nekdo nekaj stori, je enako, kot če bi preganjali poziv nekoga, zapisan na družabnem omrežju, da naj jutri vsi udeleženci v prometu namesto 50 skozi naselje vozijo 70 na uro. Popolnoma enak, identičen primer. Glede na to, da imamo vsa ta opozorila stroke, pravne stroke, glede na to, da je na spornost tega člena opozarjala naša Zakonodajno-pravna služba, ki je opozarjala, da gre za preveliko arbitrarnost, ko se bo presojalo o tem, katero dejanje, kateri poziv zapade v to zakonsko normo in katero ne, ali pa opozarjala je ZPS tudi na to, da opredelitev tega novega prekrška pozivanja ljudi predstavlja strogo grobo kršitev pri omejevanju izražanja svobodnega mišljenja, svobode govora. Vemo, da je to človekova pravica. In zdaj tudi glede na to, ne samo o tem, kar sem zdaj govorila, ampak tudi glede na to, da tovrstna določba, kot sem že rekla, represivna določba ne spada v interventno zakonodajo, s katero poskušamo omiliti posledice, ki jih je za gospodarstvo in za ljudi prinesel drugi val epidemije. To je namreč namen tega zakona, ki ga danes obravnavamo – tudi zaradi tega takšne represivne določbe nimajo kaj iskati v tem socialno-ekonomsko naravnanem zakonu. Zato v LMŠ skupaj z opozicijo predlagamo danes tudi – že včeraj smo, pa smo bili preglasovani – , predlagamo, da se ta člen enostavno briše iz tega zakona. Spoštovana koalicija, če boste vseeno potrdili tovrstno sankcioniranje svojih državljanov, boste s tem pokazali samo na to, kakšno politiko si v resnici želite peljati v tej državi, in to je politiko represije in politiko avtoritarnosti. In spoštovani kolegi koalicijske večine: ne, v imenu epidemije ni vse dovoljeno!
Hvala lepa. Besedo ima Edvard Paulič. Izvolite.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Namen zakona je jasen: odprava posledic drugega vala epidemije. Res je škoda, da se je tudi v tem zakonu znašlo kar nekaj podtaknjencev, ki povzročijo izgubo fokusa in na nek način zameglijo tudi nekatere dobre rešitve zakona. Ampak vseeno je o teh podtaknjencih treba spregovoriti par besed. Kaj ima, recimo, izenačitev splošne in poklicne mature z namenom zakona? Kaj ima odlok akreditacije univerzam zveze z namenom zakona? Kaj ima nižanje okoljskih standardov pri sprejemanju občinskih prostorskih načrtov z namenom zakona? Na Odboru za finance je opozicija vložila 74 vsebinskih amandmajev, s katerimi smo zasledovali cilj; se pravi, odprava posledic drugega vala epidemije. Če dam en primer, predlagali smo, da se študentom določi nadomestilo za izpad dohodka zaradi nezmožnosti opravljanja študentskega dela. Amandma je bil na matičnem odboru opredeljen kot nedopusten in o njem se niti ni glasovalo. Nedopustnih je bilo 21 od 74 amandmajev opozicije. Hkrati pa je Zakonodajno-pravna služba podala pripombe na 95 od 140 členov tega zakona z obrazložitvijo, da nekateri členi v ta zakon ne spadajo ne po vsebini ne po interventnosti – nekatere od njih sem omenil že na začetku razprave. Pa ti členi niso bili označeni za nedopustne, niti niso bili umaknjeni. O njih se je glasovalo in se jih je tudi s strani koalicije izglasovalo. Mnenje si ustvarite sami. Če grem zdaj vseeno na vsebino, ki se mi zdi še bolj pomembna. Težavnost razmer se lahko ponazori s stanjem v industriji srečanj. Govorim o kongresnem turizmu, organizaciji prireditev in podobno in takšne razmere so tudi drugje po drugih dejavnostih. Industrija srečanj je imela v letu 2019 270 milijonov evrov prihodkov. Bila je narejena anketa na več kot 300 podjetjih, naj ocenijo, kakšen bo izpad prihodkov v letošnjem letu, in ocenjujejo, da bo izpad med 70 in pa 85 odstotki, kar pomeni, da je stanje kritično. Seveda je treba ločiti med dejavnostmi, ki so bile zaprte z odlokom države, in pa tistimi, ki lahko delujejo, čeprav v oteženih tržnih razmerah, ampak PKP6 obravnava vsa podjetja enako. Treba je vedeti, da podjetja oziroma dejavnosti, ki so zaprte z odlokom države, omogočajo, da druga podjetja delajo in pa omogočajo, da zdravstveni sistem ne kolapsira. Ampak ta solidarnost mora biti dvosmerna, zato smo mi v LMŠ predlagali, da se podjetjem, ki so zaprta z odlokom države, pokrije vse fiksne stroške za četrti kvartal leta 2020. Ta podjetja praktično 7 mesecev ne delujejo in v vsem tem času pokrivajo tako svoje fiksne stroške, ki jim nastajajo, kljub temu da ne delujejo, kot tudi del nadomestila delavcem za čakanje na delo in so povsem izčrpana. Za ostala podjetja, ki bodo v četrtem kvartalu dosegla oziroma bodo imela upad prometa 30 odstotkov ali več, predlagamo delno kritje fiksnih stroškov na način, da jih razvrstimo v tri razrede in v odvisnosti od upada prihodkov se jim vrne del lanskoletnih prihodkov. Ti odstotki so višji od predloga, ki ga je dala Vlada v PKP6. Predlagamo tudi, da država delodajalcu pokrije 100 odstotkov nadomestila plače, ki ga delodajalec plača delavcu na čakanju na delo. Ta amandma je bil včeraj na matičnem odboru zavrnjen. Prejle sem opazil, da koalicija predlaga enak amandma. Me sicer čudi, ampak pozdravljam to, da ste nam na nek način prisluhnili. Dotaknil se bom še javnega razpisa za sofinanciranje obratovalnih stroškov podjetjem v turizmu in gostinstvu za čas prvega vala epidemije. Gre za razpis, katerega namen je, da se del fiksnih stroškov podjetjem, ki so utrpele precejšnjo izgubo v prvem valu, povrne določen del fiksnih stroškov. Ampak če pogledamo pogoje tega razpisa; pogoj je, da je imelo podjetje v letu 2019 50 tisoč evrov prihodkov, 4 zaposlene in da ima na dan oddaje vloge poravnave vse obveznosti do države, kar pomeni mala podjetja te pomoči ne bodo deležna, podjetja, ki so zašla v težave in zaradi tega ne morejo plačati vseh obveznosti do države, prav tako ne bodo deležna te pomoči. In to kaže na to, da Vlada ne rešuje problema v celoti in zato smo v LMŠ predlagali amandmaje, ki bodo vsaj za naprej to problematiko ustrezno naslovili. Glede na stanje epidemije se je treba zavedati, da tudi posledice ne bodo izginile čez noč. In tudi glede na to, da se bomo do leta 2022 neto zadolžili za dodatnih 10 milijard, to pomeni 5 tisoč evrov na prebivalca, se sprašujem, kdo bo vračal te dolgove, če gospodarstvo te krize ne bo preživelo.
Hvala lepa. Besedo ima Franc Jurša. Izvolite.
Gospod podpredsednik, hvala za besedo. Normalno je, da na pakete gledamo vsi iz svojega zornega kota. Običajno so najbolj kritični tisti, ki so imeli določene obveznosti iz tega naslova v preteklosti, pa niso tudi bili preveč sijajni. Jaz nimam običaja, da bi obračunaval z enimi ali drugimi, želim pa biti predvsem realen. Mislim, da vsi dosedanji ukrepi in tudi aktualen paket so namenjeni obvladovanju in blaženju posledic, ki jih za seboj neusmiljeno pušča covid-19. Državno pomoč so dobili skoraj vsi državljani. Izjemno dobro je bilo tudi poskrbljeno za socialno šibke, še posebej najbolj ranljive. Zavarovalo se je gospodarstvo, da je to zmožno obstati. V prvi vrsti je bilo zdravstvo, kateremu se je dodatno namenilo posebna skrb, tako na kadrovski ravni kakor tudi na nastanitvenih kapacitetah. Zato mi predvsem dovolite, da se v imenu poslancev naše poslanske skupine kakor tudi celotne stranke zahvalim zaposlenim v zdravstvenih in socialnih zavodih, kjer so obremenitve v teh težkih časih bile največje; vsem zaposlenim v trgovinah, javnem sektorju, ki skrbijo, da se naše življenje ni popolnoma ustavilo; vsem prostovoljcem in dobrim ljudem, ki so in še vedno so v tem času in izkazujejo veliko mero odgovornosti in požrtvovalnosti, nekateri celo junaštvo, in predvsem vsakemu posamezniku, ki upošteva mnenje stroke in s svojim ravnanjem prispeva k zajezitvi tega virusa. Pohvala za garaško delo v zvezi z ukrepi omejitve in zajezitve epidemije gre tudi zaposlenim na Vladi, sami Vladi, tudi v Državnem zboru, tudi vsem zaposlenim v Državnem zboru, ki so prispevali svoj delež k temu, da se ta kriza lažje premaguje. Temna plat vsakega truda in požrtvovalnosti vseh tistih, ki smo si upali prevzeti odgovornost, vajeti v najbolj težkih trenutkih, je žal zame nerazumna miselnost ljudi, ki še vedno dvomijo v virus in so prepričani v teorijo zarote in ki menijo, da država ne dela dobro, država pa namenja milijarde za pomoč ljudem in gospodarstvu. Zato so vsi izgredi, katerim smo bili v preteklosti priča, zame v teh težkih časih nepojmljivi, so nerazumna dejanja. Tako kot vsa ignoranca, prepovedi stikov, ki resnično temeljijo na strokovnih priporočilih naših zdravnikov in zdravnic, tudi če zanemarimo vladne odloke o prepovedi zbiranja in le-teh ni bilo, se bojim, da tudi prošnje teh, ki dejansko imajo naša življenja v svojih rokah in jih poslušamo 24 ur na dan, mnogi nočejo slišati. To me na nek način zelo žalosti. Nek del ljudi je še pač v državi tak, ki tako razmišlja. V prvem valu epidemije nas je bilo vseh strah in zaradi tega smo bolj spoštovali to, kar je bilo priporočeno s strani strokovnjakov, se pravi s strani zdravnikov in zdravnic, v nadaljevanju pa smo se oziroma so se ljudje nekako opustili. Rezultat vsega tega je, da imamo v tem trenutku relativno še vedno velike težave pri zajezitvi epidemije. Res je sprejemanje ukrepov sprotno. Prilagaja se situaciji, ki se spreminja iz dneva v dan, tudi iz ure v uro. Morda je moteče tudi to, da se sami ukrepi pomoči sprejemajo tako množično, da včasih več niti sami ne vemo slediti temu, ampak vendar sem prepričan, da pomoč nikomur ni bila spregledana. Danes potrjujemo šesti paket nujnih ukrepov odziva na epidemijo. Ti ukrepi so osredotočeni na gospodarstvo, na podjetja, podjetnike, zaposlene, ki so na čakanju, na ohranitvi delovnih mest. Sprejem vseh teh ukrepov bom brez razmisleka sprejel oziroma bom glasoval »za«. Jutri pa je nov dan. Na naše mize bomo v kratkem prejeli sveženj novih ukrepov, ki bo ponovno usmerjen v najširše; v najšibkejše – predvsem upokojence, invalide, starejše kmečko prebivalstvo in druge ranljive skupine. Za to se bomo v naši poslanski skupini še kako zavzemali. Želimo da tudi ti ljudje dobijo pomoč, saj je tudi njih prizadela epidemija. Upamo in želimo si, da čimprej izidemo iz teh nenormalnih, nečloveških okoliščin in da se končno vrnemo v normalno vsakodnevno življenje. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Andreja Zabret. Izvolite.
Hvala za besedo, predsednik, predsedujoči, se opravičujem. Lep pozdrav vsem prisotnim! Za zakon, katerega obravnavamo danes, se pravi PKP6, lahko mirno, brez slabe vesti rečem, da je eno navadno skrpucalo. Zakaj? Namreč do včeraj ste popravljali kar 41 členov od 134 od ravnokar sprejetega zakona PKP5. Na svoj zakon, se pravi tega, ki obravnavamo danes, ste do včeraj vložili 105 amandmajev, kar povzroča popolno zmedo, nepreglednost in netransparentnost. Težko si predstavljam, kako se bodo vsi uradniki, ministrstva, podjetja in posamezni državljani in državljanke prebili skozi vso to birokracijo in vso to zmešnjavo vseh PKP-jev od 1 do 6 in še napovedanih vseh nadaljnjih. Zakon smo na Odboru za finance obravnavali kar dva dneva, da smo se prebili skozi vse amandmaje koalicije in opozicije, ki jih je bilo skupaj blizu 200. Pri obravnavi smo skoraj pri vsakem členu poslušali opozorila in pripombe Zakonodajno-pravno službe, ki govori o spornosti in tudi o protiustavnosti členov, vendar očitno koaliciji tega ni potrebno upoštevati. Sprejeli niste niti enega našega amandmaja, pa da vam pojasnim, ti amandmaji niso zrastli v naši glavi, ampak so to potrebe ljudi in gospodarstva, ki so nas klicali in nam pisali: »Pomagajte nam«. So v zelo težkih socialnih in gospodarskih stiskah in bojim se, da vsled tega, kar sem že povedala, da ta zakon pač v praksi ne bo funkcioniral, da ljudje, podjetja, samozaposleni ne bodo dobili pomoči ali vsaj ne pravočasno in ne vsi, ki bi jo morali. Poleg tega ste kar nekaj naših členov označili tudi za nedopustne z obrazložitvijo, da ne izhajajo iz ciljev in načel predloga zakona, kar je pomenilo, da o teh členih nismo mogli glasovati. Tudi pri PKP6 se niste izneverili kot že do zdaj pri vseh PKP-jih. Ponovno ste vključili člene, ki nimajo prav nobene povezave s covidom, vključili ste nekatere sporne člene, kot so izenačitev splošne in poklicne mature, prekomerne kazni za protestnike, podaljševanje roka za izpolnjevanje pogojev za akreditacije visokošolskih zavodov, kar pravzaprav predstavlja tudi koruptivno dejanje. Gre za sporni 57. člen. Lahko samo še enkrat ponovim oziroma citiram mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki pravi, citiram, »V predlogu zakona so še zmeraj vsebine, ki presegajo okvire omilitve posledic naravne nesreče, za katere ni utemeljeno, kako so povezane z namenom predloga zakona. Po vsebini torej niso interventne, kar je sporno z vidika predlagane izključitve pravic do zakonodajnega referenduma«. Konec citata. Zakon res vsebuje tudi dobre rešitve, kar jih v LMŠ podpiramo, vendar ne gre zanemariti, da ste povozili vse naše amandmaje, s katerimi bi lahko zakon izboljšali in pomagali pomoči potrebnim. Naj omenim, kar smo predlagali v LMŠ, na primer stoprocentno vračilo fiksnih stroškov vsem tistim, ki zaradi vladnih, poudarjam vladnih, odlokov ne morejo opravljati svoje dejavnosti. Nadalje ste zavrnili pomoč zaposlenim v zdravstvu in socialnem varstvu, kjer smo predlagali višji dodatek, ki si ga ti zaposleni zaslužijo, stoprocentno povračilo izplačanega nadomestila za ukrep začasnega čakanja na delo in še bi lahko naštevali. Pomoč ljudem in gospodarstvu torej ni ustrezna, ukrepi le ne delujejo tako, kot želi Vlada prikazati, predvsem pa se bojim, da ne bo pravočasna. Ne nahajamo se več v prvem valu in v tem času je imela Vlada dovolj časa, da bi lahko pripravila prilagojene ukrepe na podlagi izkušenj prvega vala. Ukrepi so stihijski, najbolj pomembno pa je očitno hvalisanje te vlade, koliko PKP-jev smo že sprejeli, da se sprejema že sedmi. Se pravi, govorimo o kvantiteti, ne pa o kvaliteti oziroma učinkovitosti ukrepov. Očitno nimamo vsi isti cilj, kako pomagati ljudem in gospodarstvu, Sloveniji, da bo čutila čim manjše posledice koronakrize in tudi čim prej okrevala po tej krizi. Pri vsem tem pa je potrebno tudi povedati, da je bil PKP6 sprejet brez socialnega dialoga. Partnerji so o ukrepih izvedeli kar iz medijev, in to je pač modus operandi te vlade – podcenjujoč odnos do socialnih partnerjev. Če govorimo še o finančni oceni teh ukrepov, gre za milijardo evrov. Tudi na vprašanje ministru za finance, koliko predvidevajo, da bodo porabili za posamezne ukrepe, nisem dobila odgovora. Sicer danes sem v razpravi slišala enega izmed kolegov iz SDS, da bo za neke kmetijske ukrepe namenjenih 10 milijonov evrov. Zdaj ne vem, očitno nimamo vsi istih informacij, jaz iz predloga zakona nisem razbrala, koliko bo za posamezen ukrep namenjeno. In zadolžujemo se vsepovprek. In hvalisanje ministra za finance in stranke SDS, tudi danes smo slišali v stališču stranke, da imamo dobro bonitetno oceno od Moody's, res ni morda najbolj posrečeno. Namreč, verjetno se vsi lahko spomnimo, da je imela tudi banka Lehman Brothers pred bankrotom zelo dobro bonitetno oceno, vemo pa, kaj se je zgodilo kasneje. Vsled vsega se upravičeno bojim, da pomoč ne bo prišla pravočasno in v prave roke, da zakon vsebuje sporne člene, člene, ki ne sodijo v ta zakon, zato zakona ne bom podprla.
Hvala lepa. Besedo ima Mojca Škrinjar. Izvolite.
Hvala. Zakon PKP6 prinaša mnogo dobrih rešitev: za delno subvencioniranje skrajšanega delovnega časa je v polovici leta 2021 namenjenih 90 milijonov; za podaljšanje čakanja na delo 44 milijonov v letu 2021, omogoča sobivanje staršev ob bolnem otroku in za to namenja 4 oziroma več milijonov; omogoča pomoč v obliki delnega povračila podjetjem nekritih fiksnih stroškov – 200 milijonov; omogoča pokrivanje izpada dohodka v kmetijstvu – 10 milijonov; omogoča vrtcem vračilo denarja, ki bi ga sicer plačali starši za vrtec, in to je 17 milijonov; 17 milijonov za javne vrtce, 600 tisoč pa za otroke, ki so vključeni v zasebne vrtce. In tukaj seveda je treba popraviti gospoda Aljaža Kovačiča. To ni nadomestilo staršem, to je plačilo vrtcem, da lahko funkcionirajo, da lahko delajo, da lahko ohranijo zaposlitve. Zaščitna oprema za študente zdravstvene in socialne stroke, ki se danes požrtvovalno vključujejo v bolnice in domove – 675 tisoč; topel obrok za učence in dijake – 15 milijonov. Pri tem naj poudarim, da je hvalevredna tudi ideja SD za to, da bi vsi dobili brezplačno prehrano, ne glede na to, v katerem dohodkovnem razredu so. Trenutni PKP6 daje tistim, ki so socialno deprivilegirani, ta hip so ti najbolj potrebni pomoči. Nedvomno pa upam in verjamem, da bomo prišli iz tega udobja in bomo lahko prehrano dali v program izobraževanja, tako kot imamo vsi zaposleni plačan prehrambni obrok dnevno. Otroci pa nimajo. Vsi zaposleni pa imamo, ne glede na naše plače. Ampak ta hip je potrebno poskrbeti za najbolj ranljive skupine. Za zagotovitev informacijsko-komunikacijske tehnologije je namenjeno 20 milijonov, zato da bodo lahko vsi učenci in dijaki delali na daljavo. Tam, kjer pa še ni signala, ker pač operater tega ne omogoča, pa vem iz informacij tako šol kot učencev in dijakov, da dobivajo iz šol tudi pisna gradiva, da so z njimi v navezi učitelji po telefonu; skratka, nihče ni pozabljen. To je treba vedeti. Brezplačna prehrana je torej en izmed ukrepov za socialno ogrožene. Da pa je to bilo poskrbljeno že pred zakonom, da so to lahko občine in šole organizirale, nihče jim ni branil, da so to lahko naredili. In so naredili, na lastne oči sem se prepričala še pred okrožnico, o kateri ste govorili. Seveda pa je ministrstvo poskrbelo za navodila šolam z množico okrožnic, ves čas skrbi za šole, se zanima za njih, jih posluša in posluša tudi starše. O akreditaciji, podaljšanju roka za akreditacijo, ki je tudi v PKP, je bila danes izgovorjena grda laž. Kako z lahkoto gredo laži tukaj, izgleda, skozi te mikrofone. Ne gre za Jambrekovo fakulteto, gre za 14 fakultet. Med drugim so to Fizioterapevtika, visoka šola za fizioterapevtiko, Visoka šola za gradbeno inženirstvo, Visoka šola za regionalni management, kjer je študij logistike, in še druge. Gre za to, da je bil leta 2016 sprejet pač zakon, ki nalaga, da morajo še dopolniti svoje programe. Če je covid kaj zavrl, je zavrl vse naše normalno življenje, zato je bil spremenjen šolski koledar v letošnjem letu za osnovne, za srednje šole, in verjetno bo še kaj spremenjeno. Ravno tako je bil tudi sistem ocenjevanja spremenjen, ker je nemogoče dobiti toliko ocen, kot jih pravilniki nalagajo. Tako seveda imamo tudi problem pri visokih šolah in zasebnih fakultetah, kjer bi morali v teh letih še dopolniti programe. Ta sistem in ta proces ni enostaven. Če pogledate, recimo, leta 1704, 1705 je bila ustanovljena predhodnica današnje ljubljanske univerze, štiri stolice so bile v dveh letih ustanovljene: logika, cerkveno pravo, fizika in matematika. Šele 60 let zatem se je še pridružila stolica za mehaniko. 60 let zatem! Popolna univerza je nastala v Napoleonovih Ilirskih provincah, v nadaljevanju potem je v avstrijski dobi to bilo zopet spremenjeno in vrnjeno na prejšnje stanje. In leta 1919 je postala Univerza v Ljubljani, ki je imela pravno fakulteto, filozofsko fakulteto, tehnologijo, teološko fakulteto in nepopolno medicinsko fakulteto. Pa vendar je lahko obratovala! In 2016 zakon, ki je naložil še zasebnim fakultetam dodatne programe, ki se potem ocenjujejo z akreditacijo – seveda ta zakon, ta določba je preverjena ta hip na Ustavnem sodišču. In gre za 14 fakultet. In nikomur nič te fakultete ne jemljejo. Fakulteta za fizioterapijo je izjemno, izjemno pomembna, gre za deficitaren študij in seveda te ljudi zdaj še kako rabimo. Potem smo imeli še določilo, ki pa je z amandmajem na mojo žalost umaknjena. Šlo je za to, da strokovna matura in peti predmet, dodatni predmet, omogoči vpis na vse študijske programe. Kaj pravi današnji zakon? Današnji zakon, ki ga je hotel ta del popraviti, pravi, da se lahko na fakultete brez – mislim, ne da bi te karkoli že omejevalo, razen uspeha –, vpiše tisti, ki ima splošno maturo. Tisti, ki ima strokovno maturo, mora narediti še peti predmet, kajti strokovna, torej poklicna matura, ima štiri predmete in če ti narediš peti predmet, potem izpolnjuješ pogoje za vpis na fakulteto. Toda ne na vsako fakulteto, ampak iz istega strokovnega področja. Naj zdaj še enkrat povem, da poznam nekaj ljudi, ki imajo srednjo strokovno izobrazbo, naredili so peti predmet oziroma delali so te stvari še v preteklem času, v preteklosti, ko še ni bila taka ureditev, ampak so končali tudi humanistične fakultete. Poznam dvojnega doktorja jezikoslovja, zgodovine, ki je po osnovni srednji izobrazbi strojnik. Vedeti morate tudi to, da so mnogi starši, ki so svoje otroke usmerili na srednjo strokovno izobraževanje, so to storili zaradi tega, da bi vendarle zagotovili svojim otrokom neko dokončano izobrazbo. Verjetno zato oziroma tudi zato, ker niso vedeli, ali bodo zmogli šolanje otrok še na univerzi. Torej ta ukrep pomaga vsem tistim, ki so danes deprivilegirani. Pomaga vsem tistim, vsem nam, ki bi omogočili nastanek oziroma vpis tistih, ki bi se vpisali na danes deficitarne poklice, na poklice, ki jih nujno potrebujemo. To so medicina, naravoslovje, medicinski tehniki oziroma medicinske sestre. Torej, tega ne razumem, da temu nasprotujete, pa da nasprotujete tako zelo močno tudi v stranki Marjana Šarca, pa še manj razumem. Zdaj ne vem, ali vi ne veste, da vi sploh premiera ne bi imeli – verjetno –, če ne bi bil on v nekih drugih časih lesar, ki se je lahko vpisal na igralsko akademijo. Imeli bi premiera lesarja oziroma v najboljšem primeru gozdarskega inženirja, če bi bil lahko. Ampak ne. Govorim to, da je premier Marjan Šarec, nekdanji premier, imel srednjo strokovno izobrazbo, bil je lesar in se je lahko vpisal potem na igralsko akademijo. Danes prav vi [[…]]A lahko pustite, da povem do konca?! Danes prav ta stranka, vaša stranka negirate lastnega premiera. Kakšen škodoželjen bi celo rekel, še fino, bolje bi bilo, da bi bilo takrat tako kot danes, ampak jaz pač nisem taka. Če primerjamo učinkovitost ukrepov z Nemčijo, moji podatki so neformalni, so podatki od prijateljev, znancev, sorodnikom. Nemčija ni tako hitro kot Slovenija odreagirala v določenih primerih in tako zelo pomagala ljudem, kot je pomagala Slovenija. Slovenija je v tem res dobra. Kar zadeva kazni. Glejte, vsi smo spremenili način življenja. Vsi se žrtvujemo, živimo in delamo drugače. Cel dan smo pod temi maskami in nimamo stika s prijatelji, razen po telefonu. Jaz imam stik s svojo lastno družino in z vami, kolegi v tem državnem zboru in strokovnimi sodelavci. Ne morem obiskati svojih otrok, ki živijo v tujini. In verjemite mi, da mi influencerji, ki pozivajo na proteste, da mi poslanci, ki se udeležujejo še zraven teh protestov, niso všeč. In to, kar je naredil, recimo, gospod Zlatko Čordić, ki je pred dnevi nadlegoval dr. Milana Kreka, ki se ni mogel prosto sprehajati oziroma hoditi po pločniku, to je nedopustno. Nedopustno je tudi to, da se moram jaz držati vseh pravil, ko pa grem mimo samopostrežbe, tam pred samopostrežbo sedijo moški brez mask, se smejijo en zraven drugega in pijejo pivo, ki so ga kupili v samopostrežbi. In potem se čudimo, od kod so vse okužbe. Ko rečem, gospodje, ali ne bi bilo dobro, da bi imeli maske gor, se mi smejijo, jaz pa moram živeti z omejitvami. Zato podpiram te kazni. Mnogo, mnogo prepozne so. PKP6 daje ljudem in daje podjetjem. Je v skrbi za naše zdravje in tudi za to, da Slovenija gospodarsko preživi in uspeva naprej. MoodyꞋs je dal dobro oceno, kljub temu da smo v krizi, imamo dobre ocene, kar se tiče gospodarstva in bančništva. Zato mislim, da je potrebno podpreti PKP6. Hvala.
Hvala lepa. Postopkovno, izvolite.
Hvala lepa. Predsedujoči, vem, da je zakon zelo pomemben, da ga moramo hitro sprejeti, ampak res težko ta moment razpravljam – čeprav zakon poznam, ker sem ga dva dni obravnaval na Odboru za finance, vem, da je bilo 190 amandmajev – ampak težko razpravljam realno in ne evforično, če še zdaj ne vem, kakšni amandmaji so vloženi za ta zakon. Mi še danes, še ta moment – vsaj zaenkrat, lahko, da je prišlo zdajle pred 10 sekundami – nimam pregleda amandmajev. Ne vem, ali bo kakšen člen, o katerem se zdaj pogovarjamo in se bomo tukaj razstrelili, mogoče umaknjen ali ga ne bo v tem. Zato bi predlagam, da preden nimam na mizi predloga oziroma amandmajev, težko razpravljam, bom rekel normalno brez evforije in tako naprej. Po moje je potrebno še malo počakati, dokler na mizo ne dobimo pregled amandmajev. Hvala lepa.
Hvala lepa za vaš postopkovni predlog. Obveščen sem, da so amandmaji na e-klopi. Imam tukaj en izvod le-teh. Ko sem jih sešteval, jih je 25. Tako predlagam, da gremo naprej. K repliki imam tri prijavljene. Prvi je bil Aljaž Kovačič. Izvolite. [[nemir v dvorani]] Imate postopkovno? Izvolite postopkovno, Andreja.
Hvala za besedo, predsedujoči. Prosila bi, če lahko kolegico Škrinjar opozorite na podlagi 75. člena Poslovnika, da govornik sme govoriti le o vprašanju, ki je na dnevnem redu. Mislim, da danes ni razprava, kakšno izobrazbo ima kakšen posamezen poslanec ali bivši predsednik Vlade, ampak govorimo o PKP6. Vsi, ki smo do zdaj razpravljali, smo razpravljali korektno in nismo nikogar osebno diskreditirali. Tako bi prosila, da tudi kolegico Škrinjar opozorite na to. Hvala.
Popolnoma se strinjam z vašim predlogom in drugi odstavek 75. člena je jasen. Zato pozivam vse poslanke in poslance, da razpravljajo o točki dnevnega reda. Sam pa dopuščam široko razpravo in zato do tega tudi prihaja. Upam in verjamem, da bo ta apel na vse nas, da razpravljamo o točki, ki je na dnevnem redu, kaj doprinesel. Gospod Aljaž Kovačič ima repliko. Izvolite.
Hvala, podpredsednik, za besedo. Seveda imam repliko. Kolegica se čudi, da v LMŠ ne razumemo; očitno pač mi nje niti malo ne razumemo. Glede vrtcev. Sploh nisem govoril o tem, kar je govorila, da sem jaz govoril. Govoril sem o tem, da logično, da starši, ki ne morejo sedaj dati otrok v vrtec, in tisti študenti, ki ste jih vrgli ven iz študentskih domov, ne bodo plačevali. Kaj bi plačevali, da imajo sobo nekje 50 metrov od doma ali kaj bi plačevali? Kar pa se tiče fakultet, govorite o štirinajstih fakultetah. Zanimivo, da le ena fakulteta je imela obisk pri ministrici. Zanimivo! Samo ena je imela. Samo en Peter je bil pri ministrici. In kot nekdanja državna sekretarka bi najverjetneje morali vedeti, da so se tudi vpisni pogoji iz leta v leto spreminjali. Kdaj je nekdanji predsednik Vlade diplomiral, nimam pojma. Najverjetneje pa so bili tedaj drugačni pogoji. Če pa ste že omenjali AGRFT, pa morda veste, da imajo tam sprejemne izpite, kar je spet ena izmed razlik, tako da niso vse fakultete iste. Nimajo vsi enakih vpisov, tako je žalostno, da nekdanja državna sekretarka na Ministrstvu za izobraževanje tega ne ve. Kar pa se tiče influencerjev, tudi mene motijo, ampak bi obrnil sliko. Vprašajte se, zakaj ljudje bolj verjamejo influencerjem kot vam. To je problem, da nimate zaupanje naroda, da nekdo, ko ima 5 minut časa, se malo posname, pa mu več ljudi verjame kot nekemu strokovnjaku in zato tudi jaz ob tej priložnosti z vso žalostjo gledam na strokovno javnost, na zdravnike, ki so leta in leta študirali. 40 let direktor UKC dela v bolnišnici, pa mu manj ljudi verjame kot nekemu influencerju zaradi tega, ker ste vi z vašo retoriko spravili ljudi, da vam več ne verjamejo nič. Da če rečete, da je noč, mislijo, da je dan.
Hvala lepa. Vidim, da so nekateri poslanci in poslanke na moji desni zelo nestrpni. Naj povem, da replika gre v skupni čas. Gospa Tina Heferle ima tudi repliko. Izvolite.
Hvala lepa. Gospa Škrinjar, jaz sem govorila o teh kazenskih določbah, ki v tem interventnem zakonu nimajo kaj iskati. In ja, se strinjam, vsi državljani smo omejeni z določenimi stiki, tako s prijatelji kot z družinami, ne samo vi. Ampak jaz sem govorila v svoji razpravi o tem, da v imenu epidemije, ki jo imamo, si ta vlada ne bi smela drzniti in privoščiti, da zapira usta državljanom, ki se z njo ne strinjajo in ki to želijo izraziti na javen način, kakorkoli: ali na shodih, ali na družabnih omrežjih ali kako drugače. Vi ste si drznili to zapisati v protikoronski paket, ki naj bi bil socialno in ekonomsko naravnan, vtaknili ste noter represivno določbo, ki sankcionira že sam poziv nekoga, in to je skrajno sprevrženo za neko demokratično državo, ki želimo biti, pa upam, da bomo ostali.
Hvala lepa. K besedi se je prijavil predstavnik predlagatelja mag. Andrej Šircelj. Imate besedo. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik, spoštovane poslanke, poslanci! Strpno bom odgovarjal tudi na nekatere dileme, ki so bile tukaj postavljene, tudi na nekatere trditve, v bistvu tudi že v okviru tega, da je nekdo že za nekaj kriv in da je že tukaj tako rekoč na tem mestu bila skoraj priznana krivda in okrivljenje nekoga in tako naprej. Tako iz tega zornega kota ne bom šel na to raven, ampak kakorkoli že, mislim, da je treba na nekatere stvari tukaj opozoriti. Mislim, da predvsem na strpen način, zaradi tega, ker situacija je taka, da zahteva strpnost in zahteva odgovornost od vseh nas. Seveda se nekatere določbe, ki se nanašajo v tem zakonu tudi na nekatere druga področja, ne samo na gospodarska, socialna in tako naprej. Vsekakor zaradi tega, ker s tem zakonom in temi zakoni se stvari urejajo celovito. Celovito seveda pomeni, da epidemija vpliva celovito na življenje vseh nas. In dogodki so povezani. Omejevanje virusa, zatiranje virusa zahteva številne ukrepe na različnih področjih. Nekaj je blaženje učinkov virusa na področju gospodarstva, drugo vprašanje je blaženje virusa oziroma blaženje učinkov virusa na področju socialnih vprašanj in tretje je, bom rekel, zdravstveno vprašanje in vsa tista vprašanja, ki so z zdravstveno dejavnostjo tudi povezana. To je preprečevanje širjenja virusa. Vendar glavnina in glavnino prinašajo gospodarski ukrepi ali pa ukrepi na področju gospodarstva. Ti vključujejo dva tudi finančno najpomembnejša ukrepa, to je podaljševanje plačevanja nadomestila za čakanje na delo in drugo kritje fiksnih stroškov podjetjem. To sta tudi dva najmočnejša ukrepa, o katerih lahko govorim kot o ceni, zdaj bom še enkrat povedal, o ceni, ki skupaj znašata okoli 900 milijonov evrov. Zakaj o ceni, ker potem me bo nekdo vprašal, saj to pa ne znaša toliko. Zaradi tega, ker morajo podjetja prijaviti te stroške, morajo se prijaviti, da želijo povračilo. Velika večina se tudi bo. Tukaj imamo primer na primer, ko smo dajali v PKP, mislim da ena, študentom določeno nadomestilo, smo ocenili, koliko naj bi bil finančni učinek tega, ampak ker se je prijavilo – govorim samo o vlogi, prijavi, ime in priimek in številka transakcijskega računa – bistveno manj študentov, kot smo načrtovali, in tudi kolikor je študentov dejansko, zaradi tega je ta znesek toliko nižji. Zaradi tega seveda to ne pomeni, da je zdaj ta denar šel v nič, ampak tukaj so čisto realne ocene na realnih predpostavkah. Kot finančni minister pa moram upoštevati, bom rekel, tisti optimum ali pa tisto verjetnost, ki je lahko verjetna in da ne pride do tega, da bi bil kakšen znesek večji, kot je načrtovano. Zaradi tega potem pride do razlik med realizacijo in med ocenami, o katerih govorimo. Dal sem zelo enostaven primer kot simboličen prikaz tega, kaj se lahko zgodi. Tukaj so ukrepi še vedno na podlagi prijave in na podlagi določenih kriterijev: števila delovnih mest, števila delavcev, če govorimo o fiksnih stroških, višina prometa. Od tega je dejansko potem tudi to odvisno. Ampak ti kriteriji so strokovni, strokovna komisija jih je pripravila, ki pomaga tej vlada. Tako s tega zornega kota je ta zadeva seveda takšna, kakor je. Katerokoli spremembo, zaradi tega ker so bili pač uporabljeni nekateri izrazi, ki mislim, da enostavno niso resnični. Na primer suženjsko delo. Glejte, nihče nobenega suženjskega dela ne uvaja. Razumem popolnoma pravico svobode govora, vendar sem dolžan tudi opozoriti na to, če gre za neko netočnost, še posebej, če se potem neke besede ponavljajo in potem bo nekdo mislil, da je res nekaj takega. Tukaj gre enostavno za to, da pač, če je nekdo nezaposlen, potem je z zakonom določeno, da če mu je na razpolago dano delo, da ga pač mora prevzeti. To seveda ne pomeni, da ne more on iskati še naprej druge službe. To ne pomeni, da ne more sam iskati primernejšega poklica, ampak v bistvu mu je tukaj dana služba in ne vem, kaj je tukaj napačnega. Ne vem, v čem je tukaj suženjsko delo, če mu je dana služba. Mislim, da je prvo pač to, da bi moral biti zadovoljen nekdo, da je dobil službo, če govorimo o tem. Če pa sedaj to obrnemo, da mora to vzeti, ampak bo lahko še naprej iskal službo, drugo, primernejšo, bolje plačano in tako naprej. Tako, mislim, da se pač tako svet vrti. Tukaj ne gre za nobeno tovrstno dejavnost. In to ima večina držav, tudi demokratičnih, dejansko to. Potem imamo neko splošno stališče do tega, da je storitveni sektor pozabljen. Vedno rečem, da storitveni sektor je tukaj najbolj prizadet in zaradi tega so vsi ukrepi namenjeni tudi storitvenemu sektorju in tudi strukturi zaposlenih, strukturi delovnih procesov v gostinstvu, v turizmu in tako naprej, da ta storitveni sektor lahko dobi čim več in da se ga ohrani pri življenju. Vedno se bo pa našel, se strinjam, nek primer, ki ga bo zakon izvzel ali vključil noter. Tudi za tiste, ki v lanskem letu niso toliko poslovali, bo poskrbljeno. In sedaj na podlagi enega primera seveda gledati cel zakon, vse rešitve, poglejte, je težko. Mi se bomo prilagali, kolikor se lahko v okviru zakonskih možnosti tudi lahko. Vse službe. Vse službe, ki bodo to dejansko preverjale. Tako se s tega zornega kota zavedamo in večkrat tudi poudarjamo, da je storitveni sektor tisti – če želite bolj natančno, turizem, gostinstvo, transport, hotelirstvo in tako naprej –, da primerjamo tudi ta sektor z letom 2019, primerjamo statistično. Ta sektor bo potreboval dalj časa, da bo prišel na raven leta 2019. Tudi če gledamo mednarodne prevoze, na primer, in če gledate, kaj svetovni letalski prevozniki pravijo oziroma koliko milijard bodo potrebovali, da bodo opravljali tako frekventen prevoz, kot so ga leta 2019, in na takšen način. Morda v naslednjih letih temu ne bo tako. Pa ne zaradi tega, ker ne bi hotela ta vlada tega, ampak zaradi tega, ker so to učinki pandemije na svetovni ravni in na evropski ravni. Mi nismo tukaj edini in zavedamo se zaradi drugega vala, da bo okrevanje kasnejše, da se bo okrevanje preložilo v leto 2021, čeprav je bila cela Evropa na dobri poti, da bi se to zgodilo koncem leta 2020. To se ne more zgoditi. Takšna je dejanska situacija in o tem govorijo vsi, če želite, in vsi sprejemajo določene ukrepe. Ti ukrepi, ki jih sprejema ta vlada in jih predlaga Državnemu zboru v sprejem, so osredotočeni na to, da podjetja dobijo neposredno pomoč. Čim več neposredne pomoči; ali preko tega, da se plačujejo delavci, da se plačujejo plače, po domače povedano, ali preko tega, da se plačujejo določeni stroški. V eni izmed prejšnjih razprav je opozicija zahtevala plačila fiksnih stroškov. Spominjam se teh razprav, ko je bilo govora o plačilu najemnin in podobnih zadev. Sedaj to uresničujemo. Iz tistih razprav. Deloma. Ne rečem, da gre za popolnost, ampak še enkrat, podjetjem ni treba plačevati plač za delavce, če stojijo, ni jim treba plačevati prispevkov, imajo odlog davkov in prispevkov, imajo odlog plačila kreditov in plačujejo se jim fiksni stroški. Tako nekoliko poenostavljeno povedano. Tako variabilni kot fiksni stroški. Seveda lahko vsak reče za vsako dejavnost, ali je to za vsako podjetje pravi znesek ali ni pravi znesek, ali bo nekdo dobil celo preveč, drugi premalo in tako naprej. Težko pa si predstavljam in težko si seveda predstavljam, kaj bi odgovoril na kritiko opozicije, če bi podjetja pošiljala izplačevalcu račune za posamezne račune za nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča ali pa položnice, no, da bom bolj točen, pa za najemnine in za plačilo komunalnih storitev in elektrike in tako naprej, in potem bi nekdo tam izračunaval in tako naprej. Tukaj je sigurno vprašanje med enostavnostjo, administrativno enostavnostjo na eni strani in na drugi strani med tem, koliko natančno potem vsak dobi. Če pogledamo zdaj te ekonomske in gospodarske ukrepe, ki jih tukaj dajemo in ki so vsi skupaj ocenjeni na milijardo evrov, in tudi povedal sem, kateri ukrepi so tukaj največ, so seveda tudi še drugi ukrepi, ki dejansko preprečujejo širjenje virusa; preprečujejo dejanja, ki bi povzročila širjenje virusov. Ob tem se popolnoma zavedam, da smo na področju človekovih pravic, in popolnoma priznam človekovo pravico o tem, da ima svobodo govora, svobodo združevanja in pravico do zdravega okolja in pravico do zdravja, tudi to je človekova pravica. V 72. členu Ustave je ta človekova pravica tudi ustavno normirana. V času epidemije se je treba seveda vprašati, bom rekel, če omejimo tisto, kar se omejuje v 59. členu, to se pravi javni poziv h kršitvi predpisov in odredb, s katerimi se omejuje razširjanje nalezljivih bolezni, o tem govori ta člen, in če mi takšna zbiranja oziroma takšne pozive na nek način oziroma sankcioniramo in ne zdaj kar avtomatično s 15 tisoč evri, ampak v razponu od tisoč 500 do 15 tisoč evrov, to je predlog v 59. členu, ali s tem dejansko ne preprečimo širjenja virusa in s tem zaščitimo ljudi, ki imajo pravico do zdravega življenjskega okolja in do zdravja. Ali s tem ne zaščitimo zdravih ljudi, da tisti, ki pa poziva javno h kršitvi takih predpisov, bi lahko to delal in s tem seveda potencialno tudi razširjal ta virus. Govorimo o človekovih pravicah, o različnih človekovih pravicah, ki so mednarodno priznane. Zdaj tukaj mislim, da v tej situaciji, ko imamo epidemijo, ko imamo virus, moramo zaščititi zdrave ljudi. mislim, da je to osnovna zadeva, da zaščitimo zdrave ljudi in s tem to dejansko delamo, po mojem osebnem mnenju. To delajo tudi nekatere druge države, tako imenovane demokratične države, o katerih vsi govorimo, da so demokratične države. Na primer Francija, na primer Velika Britanija, kjer imajo stare demokracije, tako imenovane stare demokracije. Delajo tudi v drugih državah. In mi tukaj govorimo o razponu. Vi vsi tukaj govorite o maksimalnem znesku, mi govorimo o razponu. Nekateri govorite celo o kaznivih dejanjih, mi govorimo o prekrških v tem zakonu – govorim kot vlada. Tako je s tega zornega kota seveda treba ljudem predočiti tisto, kar dejansko tukaj piše. Treba je biti tudi, mislim, nekoliko bolj točen pri tem. Jaz citiram iz zakona, kaj piše. Mi smo dolžni zaščititi zdravje ljudi – v tem trenutku ja – in preprečiti, da bi kdorkoli namenoma vplival na to, da bi enostavno prišlo do tega, da ljudje ne bi imeli zaščite glede zdravja. Zaradi tega so tudi, bom rekel, ti členi. Mislim, da tukaj ljudje računajo na to, da se država poskrbi tudi za to, da se zaščiti njihovo zdravje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Najprej imamo postopkovni predlog. Dr. Franc Trček, izvolite.
Hvala za besedo. Glejte, situacija je nekoliko čudna. Saj finančni minister, izhajajoč iz točk 14. člena Ustave, ni njegova pristojnost, pa tudi z vsem dolžnim spoštovanjem do njega, ni strokovnjak za problematiko zdravstva in zdravja, pa tudi za kaznovalno politiko ne. Mislim, če že, potem naj pridejo iz Vlade dotična ministrica in dotični minister in naj to razlagajo. Bodimo ustavno-parlamentarna demokracija. Postopkovni predlog.
Hvala lepa. Zdaj, v skladu s poslovnikom Vlado predstavlja minister in danes imamo tukaj gospoda ministra Širclja, tako da drugega ne morem storiti v skladu s poslovnikom. Zdaj pa nadaljujemo, najprej z repliko. Gospod Paulič, imate besedo, izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Gospod minister, v uvodni razpravi ste omenili, da zakon vsebuje en zelo pomemben člen, ki govori o kritju stroškov, in da bodo kriti vsi stroški, vsi fiksni stroški. V vaši zadnji razpravi ste, če sem prav razumel, to trditev omilili, da se bo krilo delno, del fiksnih stroškov. In tudi po moji oceni se bo s tem vašim predlogom pokrila dobra polovica fiksnih stroškov. Težava je ta, ki sem jo omenil že v razpravi, da se v en koš meče podjetja, ki so zaprta z odlokom države, in tista, ki delujejo na trgu, pa delujejo težje. Zato smo mi predlagali pač določilo, da se tem podjetjem, ki so zaprta z odlokom države, povrne vse fiksne stroške. In rešitev je zelo enostavna: lahko ta podjetja zaprosijo za kritje fiksnih stroškov najprej po vašem predlogu, dobijo povrnjeno dobro polovico in kasneje dokazujejo dejanske stroške in se jim razlika plača kasneje. Zelo enostavna rešitev. Treba je pa tudi vseeno se ozreti na sosednje države, Avstrija je to rešila še bolj enostavno. Rešila je na način, da se podjetju vrne procent lanskoletnih prihodkov in oni s tem denarjem pokrijejo vse svoje stroške. Bistveno bolj enostavna rešitev in bistveno hitrejša.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Še enkrat. Dopuščam seveda tudi takšno rešitev, ki ste jo vi predlagali; dopuščam v smislu, da je to ena izmed možnih rešitev. Tudi o tem smo veliko razpravljali. Še enkrat, v tem trenutku smo šli na enostavnost, tudi na podlagi priporočila strokovne skupine in na podlagi tega, da smo ločili ta podjetja v dve skupini; na tista, ki jim je promet upadel oziroma prihodki upadli za več kot 70 odstotkov, in na tiste za manj kot 70 odstotkov. Amandma je bil tudi sprejet več kot za 30 odstotkov. Tako zaenkrat predlagamo tako rešitev tudi zaradi tega, da se to enostavno hitro naredi. Bomo pa to proučevali in če bo kakršen koli ukrep treba popraviti, ali dopolniti, ali karkoli, se bo seveda tudi dopolnil. Hvala.
Hvala lepa. Vidim, da je interes za razpravo, zato začenjam listo za prijavo. Prosim, prijavite se. Imamo 12 prijavljenih razpravljavcev. Prvi dobi besedo gospod Marko Bandelli, pripravi se mag. Dejan Židan. Izvolite.
Hvala, podpredsednica. Začel bom samo s tem, da v šestih protikoronskih paketih od 240 amandmajev opozicije govorim, ni bil sprejet niti en. Mislim, da ta podatek pove že veliko. Zdaj dobimo pa pred eno uro sporočilo predsednika Vlade, naj podamo predloge za sedmi koronski paket, da naj pomagamo tudi pri temu. Potem se sprašujem, koga ima človek za norca. Po 260 amandmajih opozicije, ko dajemo vedno našo roko vsakomur od vas, pametnih amandmajev, nam pove, da v sedmem korona paketu nas želi povabiti zraven. Mislim, nimam besed. V šestih zakonskih paketih naj bi reševali posamezne gospodarske in prizadete dejavnosti. Tak naj bi bil ta šesti paket. Osebno, kot veste, minister, sem bil vedno skeptik od prvega naprej in še vedno sem. Seveda se pomaga in sem tudi zelo zadovoljen, da smo s temi paketi rešili marsikatero podjetje, ampak večje podjetje. Katera so še vedno problematična in v problemih, so pa mala in mikro podjetja, katera teh ukrepov ne morejo na noben način koristiti. Še vedno se praktično oskrbujejo iz lastnih sredstev, ampak tudi ta lastna sredstva pohajajo. In kaj bo potem? Bo pa tista kriza, katero sem napovedoval, januarja, februarja, ko boste videli, koliko bo brezposelnih; in to vam garantiram, da bodo. Iz izkušnje, lastne izkušnje. Delna nadomestitev fiksnih stroškov in prav o tem sem razpravljal v ponedeljek, če se spomnite, in sem zelo zadovoljen, da je verjetno Vlada uslišala nekaj tudi mojih apelov prav s tem, da zniža s 40 procentov na 30 procentov izpada za pridobitev nadomestil v upravičenem obdobju. To sem na veliko in na široko govoril o temu. Tu govorimo o 110. členu zakona. Jaz ponavljam še enkrat prav na hitro, da upam, ker na tak način lahko pade na uho malo več, kot bi moralo. Še vedno pogrešam prave, konkretne ukrepe za mikro in mala podjetja, saj so ta po mojem mnenju res resnično najbolj tepena in tvegajo bankrot. Ta tvegajo bankrot, spoštovani minister. Ne morejo koristiti krajšega delovnega urnika, to vi veste. Ne morejo. Ne morejo delati od doma, marsikateri ne more, ker niso to uradniki. Ne morejo izkoristiti možnosti tudi krajšega delovnega tedna, kakor je bilo enkrat na začetku napravljeno. Tudi tega ne morejo. In tako je usoda njihova na vrvici. Zanimivo je, da je Vlada omogočila prehod meje. To sem vam tudi omenil, ampak je lepo, da slišijo tudi naši gledalci in poslušalci. Vlada je omogočila prehod meje za dve uri po nakupih. To je čista diskriminacija lastnega gospodarstva. Čista diskriminacija lastnega gospodarstva. Zaprla je obrtne dejavnosti in trgovine na splošno in jih pošilja po nakupih v tujino. Kje je tu logika? Povejte vi meni, kje je tu logika! Kje je tu logika. Mi zapremo naše trgovine, obmejne trgovine, vse kar je treba, in damo možnost, da za dve uri gredo k frizerju na drugi kraj meje, da gredo po trgovinah – pohištvo, tehniko, tehnološke, vse, kar pač tukaj mi imamo v tem trenutku zaprto. To je zelo pametno s strani Vlade, resnično dobra poteza. Mi smo predlagali kar nekaj amandmajev. Strokovne službe so jih zavrnile ter ocenile, da smo posegali v vsebino zakona. Ob istem pa vidimo, koliko vaših amandmajev iz koalicije so pa brez kakršnekoli težave se vrinili, če bi tako rekli, v zakon. Predvsem taki členi, ki so nečloveški, po mojem mnenju tudi škodljivi. Škodljivi za populacijo, za tiste ljudi, ki praktično pošteno izkažejo nestrinjanje s to vlado. To veste. Govorim o 59. členu, za katerega nekaj sem slišal, da se nekaj spreminja, ampak še vedno, če bomo samo znižali s 15 tisoč na 5 tisoč, kar je tu osnova, nismo rešili popolnoma nič. Absolutno. Veste, vaša kampanja je bila zelo zanimiva. Vaša kampanja, kadar ste bili v fazi volitev – in mi smo tudi ta amandma dali na mizo –, da upokojencem z nizko pokojnino bomo vsako leto zagotovili božičnico v višini 500 evrov. Mi smo ta amandma dali, ampak žal je tudi ta praktično presegel to dovoljenje, vsebino, če bi tako rekel. Zakon je bil potem zavrnjen. Veste, kaj piše spodaj? Opozorilo, »ker je na oblasti reciklirana leva vlada z nadvlado stranke Levica, upokojenci do nadaljnjega ne bodo dobili božičnice. To je vaš list. Do nadaljnjega ne bodo dobili božičnice. Zdaj je bila pa šansa, da damo tudi upokojencem božičnico, kar je res ravno toliko, da pridejo do konca meseca, če tako rečemo. Ampak to vidite. To je eklatanten primer. Zdaj ste imeli možnost to pokazati, saj ste pomagali vsem. Ampak to je dokaz, če se eno govori, drugo pa dela. V tem smislu. Danes zjutraj je omenil nekaj o cepivih. Nič nisem videl notri v zakonu, v šestem paketu, če se še kaj počasi spreminja in je kaj nakazanega v zakonu v tem smislu tudi glede cepiv. Mi smo bili tukaj [[…]]jaz sem čakal tudi na nekaj govora o tem. Tudi sem dal kar nekaj poslanskih vprašanja glede tega. Sem dobil pa take odgovore, da je boljše, da jih ne povem javno tukaj, ker so bili res – kaj to tebe briga, naredi kar hočeš, ukvarjaj se s [[…]]Ampak jaz sem tukaj zato, da vprašam, ker ljudje sprašujejo mene. In če ne daste vi odgovora, moramo poslanci enostavno vprašati. Moramo vprašati. Ampak odgovorov ne dobimo. Toliko, kar se tega tiče. Slišal sem nekaj o nekih podjetjih, sem že zaslutil, tudi na televiziji so že povedali, da bodo praktično nekatera podjetja morala že vračati denar. Zelo zanimivo. To je podjetje Lunos na primer, da vam dam takoj primer – ki je padla v težave, ki je tista, ki je razvila, ki je zaposlovala ljudi in vse naredila in še vedno zaposluje in kar je treba, ampak ni dosegla tistih parametrov, ki ste jih vi zahtevali, tako da zdaj bo morala 50 tisoč evrov tudi vračati. Tako so povedali. Ne vem, če je res, bomo videli, kaj bo. Največja zanimivost pa je to, da Avstrija, veste, največji napor vlaga predvsem in samo v podjetništvo. In daje visoka nadomestila gospodarstvu – pa brez birokratskih ovir! Sam imam primer s 50 tisoč evrov, preko SID banke na drugo banko, da so čakali tri mesece dokumentacijo. V tem smo mi pa zelo slabi. Pošteno povedano. Tukaj morate nekaj narediti. Pa ste se hvalili o debirokratizaciji! Upam, da ta debirokratizacija bo počasi prišla. Včeraj je Beovićeva povedala – zame osebno eno sramotno izjavo – da za izgubo službe je krivo druženje ljudi. A ste vi normalni? Ljudje so zgubili službo zaradi tega, ker so nekateri se družili. Mislim! Veste, jaz vam povem, krivo je samo zato, ker ste praktično blindirali, ustavili podjetja, obrtnike, trgovine in življenje. Samo zato. In veste, zakaj ste to naredili? Vam povem tudi razlog. Ker niste pravočasno zaustavili širjenja pandemije predvsem v tistih kategorijah, v tistih domovih za ostarele, kjer je največja koncentracija vsega tega. 2 tisoč 200 oseb je v domovih. Ko je bila razglašena prva epidemija, ko ste toliko pljuvali po prejšnji vladi in potem po Šarcu, je bilo 74 umrlih v domovih za ostarele. Danes jih je 574. Zdaj mi povejte, koliko ste bili uspešni. Danes v domovih za ostarele jih je 574. Verjetno danes je že kakšen več. Zame to, oprostite če vam povem, zaradi inkompetence in ker niste ukrepali pravočasno, imamo sedaj gospodarstvo na kolenih. Toliko z moje strani. Hvala.
Hvala lepa. K besedi se je prijavil gospod minister. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica, za besedo in hvala tudi za razlago Poslovnika Državnega zbora, s katerim ste mi dovolili, da lahko razpravljamo o vseh vprašanjih, čeprav kot minister za finance in predstavnik Vlade, tudi če se neposredno ne nanašajo na finance, posredno pa vsekakor se. Odgovoril bi gospodu Bandelliju, poslancu Bandellliju. Odgovoril sem mu že včeraj ali predvčerajšnim na Odboru za finance glede tega, komu se dopušča možnost, da gre v trgovino v sosednjo državo. Tistemu, ki v občini, ki je obmejna občina, nima trgovine oziroma lekarne. In je seveda verjetno bližje, da gre po nakup zdravil v lekarno v sosednjo državo kot, na primer, da bi potrošil zelo veliko časa, denarja in tako naprej, da bi šel v občino v državi. In to za dve uri. Tako tukaj ni zdaj vprašanje o tem, da se odpira nekaterim in da se omogoča nakup v tujini in tako naprej. Tukaj predvsem imamo pred očmi socialni položaj tega posameznika, ki na primer potrebuje zdravila in mu je bližja lekarna v sosednji državi kot v neki občini v državi. Samo za to gre, samo za to gre in za nobene velike nakupe in tako naprej v dveh urah in tako naprej. Omenili ste božičnico in kako je ni v PKP6. Glejte, je še PKP7 in mislim, da se 29. 12. izplačuje pokojnina v mesecu decembru. Tako, dajmo še malo počakati. Dajmo še malo počakati tudi o tem, no. Tudi s temi znaki, kako. Smo pa že dali tistim upokojencem, ki so v najslabšem ali pa v slabšem socialnem položaju, smo jim dali določen znesek denarja glede na pokojnino, ki jo imajo. Mislim, da bi bilo prav, po mojem osebnem mnenju, da se to naredi tudi za božič oziroma novo leto, vsaj nekaterim. Dovolite mi še, da omenim oziroma dam odgovore na nekatera vprašanja, ki ste jih postavili prej, ko ste zagovarjali stališče poslanskih skupin oziroma predstavljali stališče poslanskih skupin glede tabličnih računalnikov in vaša stranka SAB predlaga nakup tabličnih računalnikov in tako naprej. Ta določba je že v zakonu in tudi v proračunih, rebalansu proračuna, za leto 2020, za leto 2021 in tako naprej. Tako vašega cenjenega predloga ne moremo sprejeti, ker ga v bistvu že vključujejo dokumenti, tako proračunski kot tudi PKP6. Razmišljamo seveda tudi, sem v stiku z ministrom za infrastrukturo, o vprašanju upravičenosti podaljšanja vinjete predvsem z zornega kota, da ljudje ne morejo poslovati oziroma ne morejo se prosto gibati iz občine v občino. Tako, da hvala tudi za ta namig oziroma ta predlog. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika gospod Bandelli. Izvolite.
Sekunda samo. Res. Ja, kar ste mi povedali, sem zadovoljen. Hvala. Ne vem, zakaj niste sprejeli že zdaj amandmaja glede vinjete, ste ga tako prav zavrnili. Ampak mene zanima nekaj drugega. Imam prav res vprašanje, minister, o čemer ste zdaj govorili. Samo eno vprašanje. A mi lahko poveste, če v Novi Gorici družini crkne, po domače povedano, pralni stroj, ga lahko gre iskat v staro Gorico, na drug kraj? Povejte mi. To je zdaj to vprašanje, kar je. Hvala.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Naslednji je na vrsti mag. Dejan Židan, pripravi se gospa Violeta Tomić. [[nemir v dvorani]] Pa samo trenutek, če [[...]]
Ne bi rad motil ne gospe Irglove ne gospoda Badellija. Imam besedo, če lahko?
Ja. Prosim, če dovolite. Izvolite, mag. Židan.
Potem pa najlepša hvala. Spoštovana podpredsednica, gospod minister, spoštovane poslanke, poslanci, ostali prisotni lepo pozdravljeni! Štiri točke, štiri dejstva bi rad povedal ob današnji razpravi. Nekateri to imenujete PKP6, jaz bom kar povedal korona 6 zakon. Kot prvo: dejstvo je, da se o tem pogovarjamo zato, da pomagamo ljudem, pomagamo gospodarstvu, družbi kot celoti zaradi epidemije. Tu mislim, da je soglasje prisotno. In da pomagamo tudi zaradi neuspelih ukrepov vladajočih, kjer pa mislim, da bo soglasje samo na sredini in na levi strani tega parlamenta. Moram povedati, da danes pa imam izjemno slabe občutke, gospod minister. To, da pridete v ta parlament, še preden pride v zakon, da že govorite na Vladi, ja, saj bomo prišli še z novim, torej s sedemko. Torej preden smo dobili šestko, korona šestko v parlament, obljubljate še sedemko. To pomeni, da vaš pristop ne more biti sistematičen, ne more biti analitičen, da je neke vrste, v narekovajih povem, hajduški, in pogosto se tudi dogaja, da informacije na Vladi so zjutraj drugačne kakor zvečer istega dne. Sedaj pa, zakaj je to pomembno, spoštovani in spoštovane. Pravna nestabilnost je resna grožnja v vsaki državi, in vi jo povzročate. Vse skupaj pa poglablja nezaupanje, ki je v naši državi preveč prisotno. Nezaupanje je tudi razlog, verjetno, da v tem trenutku ne obvladujemo epidemije, zato ker enostavno ljudje ne zaupajo temu, kar predstavniki oblasti govorite oziroma kaj kažete s svojimi dejanji. Mi smo danes tukaj pri šestki, ob tem da ves čas tudi že govorimo o sedemki. To je enostavno grozljivo. Veste, kakšen občutek nam, ki smo opozicija, to daje? Da v bistvu bolj kot nek analitičen, sistematičen pristop, ki je tako zelo potreben, je zbirka ukrepov, ki jih imate, delo, prvič, seveda nekega razmisleka vas, ki ste – pa nič slabega nočem narediti ali pa povedati o tem razmisleku –; drugič, da je verjetno posledica ljudi, ki vas obiskujejo, pa jim pač po nekih svojih močeh skušate pomagati, je pa to zelo oddaljeno od sistematičnega pristopa; in kot tretje, da želite pač na nek način pomagati svojim prijateljem – v narekovajih Jambrekova univerza. To seveda ne rešuje težav, to poglablja krizo v naši državi in to pomeni potencialno neracionalno trošenje ne samo milijonov, ampak tudi verjetno milijard. Ki pa nam niso podarjene, spoštovane gospe in spoštovani gospodje! Vse te milijarde, ki pridejo z vsakim koronazakonom, so tiste milijarde, ki jih bodo morali nekoč, bomo morali mi pa naši otroci, mogoče celo vnuki nekoč vrniti. In vsaka od teh milijard bi morala biti 100-odstotno racionalno investirana, ne pa kar tako, nekje. Pa še enkrat, da poslušate. Danes, ko sprejemamo šestko, se pogovarjamo o sedemki. To je meni nesprejemljivo. A ste kdaj poslušali razpravo v resnih parlamentih sosednjih evropskih držav? A ste kdaj poslušali, kako se tam pogovarjajo? Kako razmišljajo o ukrepih, ko pridejo, pridejo pa z močnih ukrepom, ki deluje. Ne pa, da imamo pred sabo zakon in potem dobivamo že pisma gospodarstvenikov, kjer nam na svojih primerih razlagajo, kako v resnici zakon ne bo deloval – podobno kot jamstvena shema iz prvega PKP. Pa je ta prvi bil še najbolj domišljen. Imeli ste v bistvu eno zelo široko skupino, dosti je bilo tudi javne debate, celo nam ste dali enkrat možnost. Socialni demokrati smo pripravili predlog in ga fizično izročili tudi vašemu predsedniku Vlade, pa ni bil občutek, da je bilo to kakorkoli spoštovani, še manj pa upoštevano. Sedaj pa kar nekaj. Tega me je strah, zato ker to delate z milijardami, ki niso vaše. Če grem naprej. Ne razumem, kako vas ni sram podtaknjencev. Kako vas ni sram podtaknjencev? Kaj vam pa je, da v bistvu z zakonom, ki mora pomagati ljudem, gospodarstvu, družbi, inštitucijam, skušate spreminjati nekatera pravila šolskega sistema? Jaz ne pravim, da je vse, kakor je sedaj, da je dobro. V resnici tu nisem strokovnjak s tega področja. Ampak kakšno zvezo ima to s korona šest? Ali pa drugo, česar se bojim še bolj, in moramo biti kot opozicija, pa verjamem tudi tisti, ki ste glas razuma v tej čudni koaliciji, zelo pozorni, da s podtaknjenci želite spreminjati temelje naše družbe. Saj to, da gremo v neko demokratično smer, v resnici ni od boga dano in demokracija v resnici nikoli ni dokončno dosežena. Z vsakim korakom jo utrjujemo, se zanjo bojujemo ali pa jo izgubljamo. In z vsakim podtaknjencem, ki je tudi v tem zakonu, ko namesto zgleda, spoštovanja do ljudi, želite vpeljati dodatno represijo, počnete nekaj, kar enostavno ni dostojno. Dopustno očitno je, če vam tako Zakonodajno-pravna služba parlamenta govori, ni pa dostojno. Pa še nekaj mi leži na duši pa moram povedati. Gospod minister, nikoli nisem dvomil o vaši dobronamernosti. Kolikor vas poznam, nikoli me nista zlagali, v vaših besedah pogosto tudi čutim neko osnovno prvinsko poštenje, pa celo spoštovanje do nas vseh, ki smo tukaj notri. Moram pa nekaj drugega povedati. Se spominjate prejšnjega tedna, ko smo bili priča odgovorom predsednika Vlade na poslanska vprašanja? Kjer je zopet govoril, da dajmo sedaj sodelovati, sodelovati, kar sem razumel, zakaj govori. Stiska je bila tudi prejšnji teden neizmerna. Epidemija vam je ušla izpod nadzora, gospodarstvo se lomi. Seveda je nekaj najbolj običajnega, dajmo iskati neko širšo soglasje, po domače, dajmo malo porazdeliti krivdo. Ampak mi smo bili pripravljeni, cel teden smo se borili. Samo Socialni demokrati smo vložili 15 predlogov, skupaj z ostalimi opozicijskimi strankami jih je bilo 50. A veste, da niti za enega niso vaše poslanke in poslanci čutili potrebo, da se z nami pogovarjajo in ga sprejmejo. Niti enega! 15 smo jih vložili sami, 35 skupaj. In bilo je celo nekaj optimizma, ker je bil v ponedeljek tako močno poudarjen ta impulz »dajmo sodelovati«, pa ponovno so bile to samo cinične besede. Danes ponovno, poglejte, ob desetih, spoštovani gospod minister, ne iz vaših ust, ampak iz ust vašega predsednika, »dajmo sodelovati«. Moram povedati, da sedaj je pa vse skupaj že malo žalostno in smešno. Sodelovanje vedno pokaže tisti, ki je močnejši, vedno mora narediti prvi korak. Ne besede, besed je preveč, besede zavajajo, besede povzročajo nezaupanja, korak je potrebno narediti. Danes med temi podtaknjenci, ki jih bomo skušali odpraviti, so nekateri izjemno pomembni. Prvič. Ta sistem, v narekovajih, vaše univerze, univerze vašega prijatelja pod posebnimi pravili. Tu imate vso možnost, da to odmaknete, amandma je vložen. Drugič. Tudi danes imate možnost, da sprejmete naš amandma in da skupaj – skupaj, jaz vam dajem roko sodelovanja, skupaj – se pogovarjamo z našimi državljankami in državljani: bodite previdni, nosite maske, fizična distanca, vse naredite, da se bolezen ne širi. Res sem pripravljen to z vami narediti, vendar ne na način, da boste vi danes sprejemali dodatne grožnje našim državljanom. To je pa napačno. Oboje hkrati ne gre. Ne morete graditi istočasno zaupanja in ljudem groziti. Gospod minister, danes imate možnost. Če sprejmete dva amandmaja, ki sta tako zelo pomembna, torej neprivilegiran položaj univerzam vaših prijateljev, ne dodatne grožnje državljanom, ampak zgled in ponujena roka, boste z moje strani doživeli, da vašemu zakonu ne bom nasprotoval. Samo dve stvari morate narediti. Hvala za besedo, gospa podpredsednica.
Hvala lepa tudi vam za razpravo. Nadaljujemo. Naslednja ima besedo gospa Violeta Tomić, pripravi se gospod Marijan Pojbič. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Kot je že moj predhodnik omenil, v PKP6 imamo na mizi eno milijardo našega denarja. Našega, ki ga nimamo, ampak se bomo za njega zadolžili, in ta denar bodo vračali zanamci, naši otroci in naši vnuki. Zato je vaša odgovornost pred Slovenijo in pred potomci enormna. In to ni denar koalicije, to ni denar SDS, to ni denar Janeza Janše, to je denar nas, vseh državljanov in državljank. Zato je nedopustno, da delite denar tako arbitrarno v bistvu podjetjem, ki so blizu stranki SDS. Pravite pomoč gospodarstvu. Vsakič znova zavrnete, od prvega do šestega PKP-ja, amandma opozicije, ki govori, ohranimo delovna mesta, dokler neko podjetje dobiva pomoč od države, naj ne bi še tri mesece po tem odpustil tega delavca. Niti enkrat niste sprejeli tega amandmaja in ob tem, da dobivajo pomoč, zelo visoko pomoč, mnogi delavci ostanejo na cesti. To je popolnoma nerazumljivo, to je, ne vem, kako ne sprejmete tega, kajti res ne morem razumeti. Po drugi strani Janez Janša je tukajle stal in spet govoril: »Mi smo odprti za sodelovanje; če imate kakšne dobre predloge, nam jih kar dajte«. [[smeh v dvorani]] Ej, pa vi se norca delate iz nas! Pa ne samo iz nas, ki tukaj sedimo, res. Iz državljanov. Koliko smo predlagali, kolegi so prej rekli, 240 amandmajev je dala opozicija, samo v PKP6 50 – niti eden ni bil vreden, da sploh razmislite o njem, kajti vi samo gumb pritisnete »proti«. Nekateri so bili pa zavrnjeni kot nedopustni. Koalicija je sicer na svoj lasten zakon vložila 105 amandmajev. Kakšen je to zakon, da ga sami amandmirate pri vsakem členu? In popolnoma neokusno je poslušati poslance koalicije, ki se vse vprek zahvaljujejo trgovkam, trgovcem, zdravstvenim delavcem, delavkam, plačila jim pa ne bi dali za to. Od hvale, veste, se v lonec ne da nič. Zdravstveni delavci, zaposleni v DSD; skratka, predlagali smo 85 odstotkov neobdavčenega dodatka. Amandma je bil zavrnjen. Ob tem, da veste, da vas je drugi val epidemije našel popolnoma nepripravljene in da niste ne prostorsko ne kadrovsko okrepili zdravstvenega sektorja. Skratka, zdravstveni delavci izgorevajo in seveda ogrožajo svoje zdravje in zdravje svojih družin. Naj vam preberem; Kacin govori eno, vaš govornik Vlade, mladi zdravniki pa so rekli, da so popolnoma drugačne razmere, kot razlaga Kacin: »Razmere v bolnišnicah in covidnih ambulantah so nevzdržne. Merila za hospitalizacijo se višajo iz dneva v dan. Mnoge obolele, ki bi resnično potrebovali sprejem v bolnišnico, pošiljamo domov z navodili, kako ravnati, če se stanje še dodatno poslabša. Reševalci prevažajo bolnike iz ene regije v drugo in iščejo še zadnje proste postelje. Ob tem ostajajo celotne regije sredi noči brez reševalnih vozil in reševalcev.« So povedali mladi zdravniki. In potem, včeraj je NIJZ odkril – mislim, oprostite, res, minister. Midva se poznava nekaj časa in se kar dobro razumeva, vendar tole, ustavna pravica do zdravja, človekova pravica, in vi bi zaradi tega sankcionirali te, ki izražajo nasprotovanje tej vladi. Mislim, to je popolnoma nedopustno! Včeraj je NIJZ razkril, kaj je glavni vir okužb. Ja, pa mislim, da vi to veste. In res mislim, da govorite drugače od tega, kar je res – ne vem, to je res slaba karma. Skratka, NIJZ je za pretekli teden rekel, 900 tisoč delovno aktivnih prebivalcev, od katerih 70 odstotkov še vedno dela. Vlada pa s prstom kaže naokoli, kdo je kriv. Kacin je štel ljubljanske registracije na Obali pa na Šmarni gori, mladi so bili krivi poleti, Beović je okrivila za izgubo delovnih mest zasebna druženja, ki pa so bila v treh odstotkih vir. Skratka, zakaj ne kaznujete potem delodajalcev, ki zahtevajo, da zaposleni še vedno delajo, kljub temu da so mogoče celo bolni ali pa okuženi? Zato, ker pač mora stroj delati. Skratka, glejte. Stvar je zaupanja, ukrepi so uspešni toliko, kolikor vam prebivalci zaupajo. In ne morejo vam zaupati, če boste dali 10 tisoč ali pa 15 tisoč kazni, če vidimo, ne vem, Kacina, ki hodi brez maske okoli, dr. Kreka, ki jo nosi pod brado, minister Logar, ki gre, ob tem da čaka na rezultate testiranja, najbrž ne preveč zdrav, kar v galerijo, gospod Koritnik gre k pedikerju in tako naprej. Mislim! Državljani dobimo občutek, da gre dejansko za prvo- in drugorazredne državljane. Pač tisti, ki bodo kaznovali vsakega, lahko delajo pa, kar hočejo. Skratka, medtem ko mnogi podjetniki, rečeno je že bilo, da so bila izpuščena mala in mikro podjetja, medtem ko mnogi podjetniki jemljejo kredite, da ohranijo nekaj zaposlenih, ko jemljejo kredite, da lahko plačajo najemnine in žal mnogi pridejo v tako hude stiske, da si vzamejo življenje – vemo, koliko je bilo samomorov v tem času – Vlada cinično izenači verske uslužbence z espeji. Mislim! Gladko jim nameni 700 evrov mesečnega univerzalnega dohodka, kar nas bo v treh mesecih stalo 1,9 milijona. Mi smo upali, da bo to umaknjeno, tako ste govorili, vendar očitno je nekdo še nad to vlado, ki odloča namesto vas. In tako vi financirate svoje ideološke podpornike oziroma volilno telo. Vsi drugi, prej smo omenjali industrijo srečanj, pa uprizoritvene dejavnosti, pa ne morejo delati, vendar to ni pomembno. Pa omenjali smo Novo univerzo, ki bo letno prejela dva milijona našega denarja, skupnega denarja, kljub temu da ne izpolnjuje zahtevanih standardov. Ampak to je fakulteta, ki je blizu SDS. In gre za razvrednotenje znanja. Univerza naj bi pokrivala štiri področja in seveda za Novo univerzo to ne velja. To je legalizirana korupcija. Skratka, Janez Janša nas vsakih deset let, ko pride na oblast, zadolži, okrepi svoje volilno telo, jih nagradi in potem mi deset let plavamo v tej kloaki, v katero smo prišli. On pa preko svojih medijev diskreditira vse politične nasprotnike. In zato se Slovenija dejansko ne more premakniti nikamor. Na koncu se bom dotaknila teh podtaknjencev, ki so najhujši od vseh in to so ti novi prekrški oziroma globe, tam 10 tisoč evrov. Pa me – mislim, to je popolnoma očitno, da gre predvsem za poskus kriminalizacije vsakršnega protesta proti avtoritarni vladi Janeza Janše. Vemo, da okužb tam ni bilo, vsi imajo varnostne razdalje in maske in enostavno gre samo za to, da nočete in se bojite vsakršnega protesta proti vladni politiki, ker taki politiki nasprotuje večina državljanov. V javnomnenjskih je tako in njihovo število se še veča. Zato skuša ta vlada preprečiti na vsak način vsakršne proteste, kajti ve, da večina komaj čaka konec SDS-ove vlade. Skratka, med žaljenjem političnih nasprotnikov in družbenih manjšin se sama sklicuje na svobodo govora in v imenu svobode govora vaši mediji pljuvajo po vseh, ki jim niso povšeči, tukaj bi pa samo kritiko sankcionirali kar z 10 tisoč evrov. Skratka, veste dobro, da nihče ne more plačati take dragonske kazni. In kaj se bo zgodilo s temi, ki ne bodo plačali kazni? A jih boste deložirali iz stanovanj? Jih boste zapirali? Kaj boste počeli? Dajte se spomniti, kako bi bilo, če bi, ko je bil Janez v zaporu, pa so vaši pristaši protestirali pred sodišči in vršili pritisk na sodnike, če bi takrat prišli z vodnimi topovi in bi jih razpihali dol s pločnika ali pa vsakemu dali 10 tisoč evrov kazni. Veste, epidemije ni in ne sme biti nek izgovor za povečanje represije. Tako, da veste, jaz sem že pri obravnavi tega zakona primerjala tole vlado z vlado Ceausescuja v Romuniji. In dobro veste, kako je končal. Hvala.
Hvala lepa. Repliko najprej gospod Ferjan. Pa če se prej lahko malce umirimo vsi v dvorani. Najprej ima repliko gospod Ferjan. Izvolite.
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Jaz bi samo gospe Violeti Tomić povedal, da razlika verjetno je, zakaj ni bilo vodnih topov takrat, ko se je protestiralo proti krivični in neustavni sodbi pred Vrhovnim sodiščem, v tem, da takrat protestniki niso ali nismo metali petard pod policijo in tako naprej. Kar pa se je, kot smo lahko videli – danes živimo v 21. stoletju in lahko vsak, ki ima telefon, to posname in objavi –, kaj se je tam dogajalo. V tem je tista ključna razlika. Pa da ne bom predolg, se je že na nekaterih delovnih telesih tega Državnega zbora veliko o tem povedalo. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima še gospa Škrinjar. Izvolite.
Hvala. Bi sicer želela povedala tisto, kar je povedal moj predhodnik, ampak je to nalogo že on opravil. Hvala, kolega. Mi smo protestirali mirno, vljudno, disciplinirano. Protestirali smo proti neustavni, nezakoniti obtožbi, da so zaprli našega predsednika in nobenega izgreda ni bilo. Tukaj, v teh protestih pa je bil ranjen policist, ranjen je bil snemalec, poškodovana je bila imovina. To je bistvena razlika. Seveda je tudi laž to, da gre za eno fakulteto, kar zadeva akreditacijo. Akreditacija je ocenjevanje in tukaj gre za štirinajst fakultet, ki imajo težavo zaradi te krize, ki je nastopila. To so majhne fakultete. Že ljubljanska fakulteta je potrebovala ob svojem nastanku 60 let, da je poleg štirih stolic naredila še peto stolico. 60 let! No, danes so sicer drug časi, pa vendarle so tudi drugi pogoji in za te fakultete je to težava. 14 jih je, vmes je tudi Fakulteta za fizioterapijo, fizioterapevte pa tudi nujno rabimo poleg drugega medicinskega kadra. Hvala.
Hvala lepa. Vse razpravljavce bi samo opozorila, da je replika namenjena temu, da pojasnite, v čem niste bili razumljeni, ko ste razpravljali. Del vaše replike, gospa Škrinjar, to ni bilo, ampak vas nisem prekinjala, ker sem korektna. Naj pa to opozorilo velja za naprej. Zdaj se je pa k besedi javil gospod minister. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana podpredsednica, moram na nekatere trditve odgovoriti. Prvič bi rad povedal, da trditev, da se daje temeljni dohodek verskim uslužbencem, ni točna. Če pogledamo poročilo Odbora za finance in če pogledamo na stran 67, spoštovana poslanka, potem vidimo poglavje Začasni ukrepi za verske uslužbence. 114. člen črtan, 115. črtan, 116. črtan, 117. črtan, 118. črtan. Se opravičujem, ampak vaša trditev, vsaj glede tega [[…]]In jaz mislim, da tudi kakšne druge trditve niso bile točne. Tukaj pač gledam 67 stran, tako da mislim, da je prav da tukaj govorimo o točnih podatkih. Še enkrat zelo na kratko. Tukaj ne govorimo o tem, da bi prepovedovali združevanja ali karkoli, zbiranja ljudi kot takih, ampak govorimo o tem, da se uvajajo kazni, ne v višini 15 tisoč evrov, to je maksimalna kazen, ampak od tisoč 500 do 15 tisoč tistim, ki javno pozivajo h kršitvi predpisov ali odredb. Ti predpisi so predpisani zato, da se omejuje razširjanje nalezljivih bolezni. Razširjanje nalezljivih bolezni med ljudmi in varujemo zdrave. Varujemo zdrave in varujemo zdravje ljudi v skladu z ustavno določbo 72. člena in v skladu s človekovimi pravicami. Se pa strinjam z vami – in zavedamo se tega, z obema govorcema zdaj zadnjima –, da milijarde niso naše in zaradi tega jih bomo še kako odgovorno tudi porabljali. Zaradi tega gledamo tudi na vsak evro, ko se zadolžujemo. Gledamo na to, da se zadolžimo po najugodnejših obrestnih merah, da se zadolžimo tako, da bodo učinki te zadolžitve čim manj slabi in da bomo zaradi tega imeli čim manj dolga oziroma stroškov dolga. In tega se dejansko zavedamo. To nam priznajo tudi nekateri drugi mednarodni strokovnjaki in priznajo – priznana statistika. Pa če pogledate stroške zadolževanja, potem stroški zadolževanja padajo. To je plačilo obresti. Bistveno padajo po statistiki vsekakor iz leta v leto. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima gospa Violeta Tomić, izvolite.
Bom replicirala vsem trem replikam. Minister. Ostal je bistven člen, ki enači verske uslužbence s kulturnimi delavci.
Samo trenutek, gospa Tomić. Replicirate lahko samo ministru, ki je razpravljal.
Seveda ministru.
Ja, izvolite.
Ja, gospod Ferjan je tako in tako zlorabil repliko, ker ga nisem omenjala v svoji razpravi in bi samo rada rekla, da pravite, da varujete zdravje ljudi, minister. S pozivom preko interneta se ne ogroža zdravja ljudi in verjamem, da zaenkrat še nikjer ni dokazano, da bi s klikom ali z enim deljenjem se virus širil. Ja, internetni virus, vendar ne virus covida, tako da prosim, bodimo korektni. Petega novembra metanje petard, to pa moram reči, so bili ljudje, ki jih petkovi protestniki niso poznali. Kdo jih je poslal, bo raziskava, neodvisna, še ugotovila. In ko ste vi mirno vljudno, dostojno demonstrirali pred sodišči, spoštovani člani SDS, je bila kolateralna škoda samo to, da ste pretepli klošarja Tončka, pokojnega, ki je prejšnji mesec umrl, zato ker je rekel, da je Janez Janša lopov.
Hvala lepa. Ja, gospa Škrinjar, bom opozorila tudi gospo Tomić. Če dovolite. Dajmo se vsi osredotočiti pri replikah na to, da pojasnimo, kako v svojih razpravah niste bili razumljeni. Če bomo nadaljevali s takimi replikami, vas bom morala med samim izvajanjem prekiniti, pa dajmo se vsi držati raje enih pravil. Nadaljujemo, gospod Marijan Pojbič ima besedo, pripravi pa se mag. Marko Pogačnik. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Najprej moram povedati, da se moram odzvati na razpravo kolegice Tomićeve, ker sem v razpravi, imam to pravico, oziroma Levice. Danes nismo poslušali od njih čisto nič drugega kot demagogijo, ideologijo, hujskanje in podtikanje in laži. To je strategija Levice, za katero ne bom izgubljal časa, ker je škoda. Ker enostavno ni nek politični faktor, ki bi lahko na tak ali drugačen način odločala o tem, kako funkcionira ta država. Lahko ji samo škoduje in to dela. In to ve večina državljank in državljanov. Tudi na volitvah bo to jasno pokazano. Verjemite mi. Ekstremistov nimajo radi nikjer. In Levica je v tem državnem zboru čisti ekstremist. Čisti levičarski ekstremist. In s tem zaključujem z Levico. Spoštovane kolegice in kolegi, pričakoval sem, da bo ob tej razpravi in ob tem zakonu, o katerem danes govorimo, velika mera soglasja. Velika mera soglasja zato, ker v tem trenutku potrebujemo rešitve. Zaposleni ali na čakanju, podjetja, obrtniki in vsi, ves ostali sistem v tej epidemiji potrebuje rešitve. In mi smo sprejeli pet, sedaj sprejemamo šesti protikoronski zakon, s katerim pomagamo vsem skupinam, vsem podskupinam, vsem generacijam v naši družbi in naši državi. To delamo; to delamo s ciljem, to dela koalicija, to ne dela nobena posamična stranka. Tisti, ki ste pa imeli to možnost, pa takrat, ko je bilo najpomembneje, vržete puško v koruzo, bi bili radi danes najpomembnejši, pomembni in dajali nasvete, kako je treba v takih okoliščinah odreagirati. Ne morem mimo določenih stvari, ki sem jih danes tukaj slišal. Predvsem tukaj se moram v dveh stavkih odzvati na razpravo v LMŠ, in sicer sem slišal, med drugim je bilo povedano, da je razlika med Vlado in stranko LMŠ, kot je napovedal gospod Golubović, o njej ne bom zdajle izgubljal časa, ker se mi zdi, da je škoda. Povedal bom pa naslednje, kar pa je pomembno, je pa to, da je med Vlado in stranko LMŠ razlika v tem, da ta vlada in ta koalicija dela. Dela noč in dan, rešuje probleme ljudi. Nikoli ne more vsega rešiti, ampak dela. Medtem ko je pa stranka LMŠ vrgla puško v koruzo takrat, ko je bilo najtežje. In Levica. Stranka LMŠ in Levica in onidve sta krivi za stanje, kakršno se je zgodilo. Te vlade, taka kot je danes, ne bi bilo, če tega ne bi bilo. In ti dve stranki morata prevzeti odgovornost, ne pa soliti pamet nam, ki delamo noč in dan za to, da pomagamo ljudem in vsem tistim skupinam, o katerih sem sedaj govoril. Mi se še kako zavedamo, da moramo držati skupaj, da si moramo pomagati, in zato sem tudi to razpravo na tak način začel. Ne morejo biti naše politične razlike pomembnejše od ciljev, ki jih moramo zasledovati, od problemov, ki jih imamo, od stanja v državi, ki ga imamo; od epidemije, ki se je nismo mi izmislili, nihče izmed nas, ki tukaj sedimo, nobena državljanka in državljan naše države. Ta problem ima celotna Evropa, skoraj tri četrt sveta, ampak mi ga rešujemo v danih okoliščinah, kolikor je to pač mogoče. Se trudimo. Nikoli vseh stvari ne bomo mogli storiti tako, kot od nas pričakujejo ljudje, vendarle pa je ključno in pomembno, da vemo, kaj hočemo, in da vemo, da moramo zaščititi v prvi vrsti zdravje ljudi. Potem sem slišal od enega razpravljavca iz LMŠ, ki je med drugim povedal, da so starši, ki nimajo kam dati otroke, ko se morajo doma z njimi učiti in tako dalje, v stiski. Seveda so! Tega se čisto vsi zavedamo tukaj, niti enega ni [[…]]Če bi bila katerakoli vlada tu v Državnem zboru, torej v Sloveniji, v tem trenutku – kaj mislite, kakšne izbire bi imela? Poglejte si sosednje države. Vsaka vlada bi morala začeti na nek način omejevati druženje ljudi in vse tisto, kar sodi zraven. Ali je to prav ali ni prav, v teh danih je to okoliščinah edina rešitev. Mi moramo na vsak način [[…]]In če mi postavimo na tehtnico na eni strani izobraževanje ljudi in na drugi strani zdravje ljudi, povejte mi, kaj je v teh okoliščinah najbolj pomembno. Povejte, kaj. Če vprašate družino, ko ima bolnega otroka ali pa zelo bolnega otroka, kaj je pripravljena katerakoli družina, ne glede na politično barvo, za svojega otroka narediti – čisto vse, kar je mogoče! Torej je zame, za vse družine v tej naši družbi, za vse politične opcije ključno in najpomembnejše zdravje ljudi. In temu moramo podrediti vse, kar je v tem trenutku na razpolago, da zaščitimo, da ne bodo bolnice pokale po šivih, da se nam ne bo dogajalo to, kar smo zdajle že skoraj blizu tega, kljub temu da je ta vlada delala vseh šest, sedem mesecev noč in dan. Noč in dan. In ta koalicija seveda. In ni nastopala demagoško in ni nastopala izključujoče, temveč je poskušala narediti vse, kar je mogoče, da bi pomagala ljudem, tako kot sem rekel, vsem skupinam, vsem generacijam. In je tudi skozi PK1, 2, 3, 4, 5 do tega trenutka pomagala, dokazano pomagala. Ljudje tega ne pozabijo. Prva vlada v zgodovini samostojne Slovenije, ki je v nekem trenutku tudi bila pripravljena v takih okoliščinah pomagati tudi praktično vsem ranljivim skupinam. Vsem maksimalno pomagati nikoli ni mogoče, ker mi tudi imamo pač sredstva, ki jih imamo v proračunu, sposodimo si lahko toliko in toliko in so dejstva jasna. Mi v okviru tega moramo delovati in ta vlada v okviru tega deluje, ta koalicija v okviru tega deluje. Kaj dela ta PKP6? Mi se vsi zavedamo, da je gospodarstvo ključno. Če bomo obdržali pri življenju gospodarstvo in delovna mesta, bomo lahko govorili o socialni državi. Lahko bomo govorili o vsem tistem, kar pride za tem, najprej pa moramo biti sposobni ustvarjati in tudi plačati dolgove in vse tisto, kar sodi zraven. Mi se vsi tega – vsaj v vladi, vladni koalicija, vlada tega zaveda. In delujemo tako in delujemo predvsem v korist in v dobro vseh in vsakogar, nikakor pa ne ločimo ljudi na prvorazredne, drugorazredne, na privilegirane, neprivilegirane, na politično rdeče, zelene, rumene, kakršnekoli pač si kdo predstavlja, temveč za vse, ki živijo in ki so državljanke in državljani Republike Slovenije. To je cilj te vlade skozi to zakonodajo. Ne bom ponavljal, ker je gospod minister danes povedal, in predsednik Vlade gospod Janez Janša, čisto vse, kar je bilo potrebno. Povedal je, katere cilje zasledujemo, kaj da je tisto ključno, kar moramo zasledovati, in povedal je tudi naslednje – zaradi česar je bilo danes precej ogorčenja z nekaterih strani, ker je pač Vlada, ki razmišlja tudi korak dalje –, kako je treba odreagirati tudi po tej krizi, in zaradi tega je bil napovedan KPK7. Nekateri ste si to razlagali in poskušali zlorabljati to zgodbo. Bilo je zelo jasno povedano, čemu je namenjen, za kaj je namenjen in v katero smer gre; da prebudimo gospodarstvo, zdaj jo preživljamo, takrat ga pa moramo prebuditi. To je skupen cilj, moral bi biti skupen cilj vseh političnih opcij, ne pa demagogija, velike besede, še posebej pa hujskanje. Hujskanje! To je tisto najslabše, kar je mogoče. Danes se mi ne bi pogovarjali v tem zakonu o nobenih kaznih, če ne bi politične stranke javno hujskale, se vozile s kolesi, brez mask, poslanke in poslanci znotraj skupine. Če ne bi bilo metanja kock v policijo in vseh teh stvari, kar sem danes slišal, do tega ne bi prišlo. Da pa si nekdo poskuša tako pritlehno prisvojiti izjavo, da trdi, da je nekdo, ki je tako pritlehno obračunaval s policijo, uničeval Ljubljano, da je pa to nekdo, ki je padel z zraka ali pa ne vem od kod, pa je, glejte, laž od laži, laž na kubik. Mi smo imeli veliko priložnost zdajle videti, kaj je gospod delal in nadlegoval gospoda Kreka. Kdo je ta človek? Vedno, vsepovsod je bil prisoten. Kdo ga financira? Gospod Čordić, če se ne motim, če je ta priimek pravilen – kdo ga financira? Ta narod, ki za njega dela. Slovenski narod, ki dela za minimalno plačo, slovenski upokojenci, ki dobijo penzije 400, 500, 600 evrov – za take ljudi, ki potem mečejo, ne vem, kaj delajo vse, nadlegujejo ljudi, nadlegujejo na ulici, da ne more pošten slovenski človek iti od točke A do točke B. Pa uničujejo Ljubljano. Ljubljana je naša. Mi jo skupaj financiramo; mi, tisti, ki ustvarjamo. Tudi jaz sem delal veliko, veliko let v realnem sektorju: nočne, nedeljske, praznične in tako dalje. Tisti, ki tega niste dali skozi, bodite tiho, ker ne veste, kako se je treba v življenju boriti in kako je treba ustvarjati. Ampak nisem želel tega povedati, prosim vas, potem vsaj ne govorite neumnosti, laži, zavajanja, ne podpihujte, ne podtikajte in ne bodite pokvarjeni. Ne morete na račun te epidemije kovati političnih točk. To je nedopustno, to je skrajno neprimerno in nesramno, ne glede na to, katera politična opcija je to, katera stranka je to, ker to je nedopustno. V koaliciji, moram reči, lahko pohvalim vse stranke, ki delujejo v koaliciji, zelo, zelo tvorno, tudi včasih v kakih zadevah pač moramo stališča oblikovati, ki so naša skupna, se tudi ne strinjamo v vsaki zadevi takoj. Ampak delujejo tvorno, odgovorno in predvsem v korist naših državljank in državljanov Republike Slovenije in ne delajo razlike med ljudmi. Zato pa kapo dol za vse te stranke, ki so v koaliciji, ki so, da ne bom rekel, kaj imajo. Hvala bogu, ljudje bodo dolgoročno in tudi sedaj so na njih ponosni. Večina ljudi podpira to koalicijo in nikakor ne podpira tega, kar sem poslušal od strani Levice. To so floskule, to so laži, zavajanja in manipulacije. To edino lahko obdrži na politični ravni Levico, ki je do zdaj, odkar je stopila v Državni zbor, pokazala, katera stranka je neprimerna, ker s svojimi dejanji škoduje razvoju te države in njene prihodnosti. To se ne sme dogajati, prepričan sem, da bodo to ljudje na naslednjih volitvah kaznovali. Zato sem ponosen na vse tiste, ki ste ta zakon pripravili, Vlada in tudi vse poslanke in poslanci, ki boste danes ta šesti protikoronski zakon tudi podprli, ker je namenjen ljudem. Ne enim, ne drugim, ampak državljankam in državljanom Republike Slovenije. V to verjamem, tej vladi zaupam, tej koaliciji zaupam. Prepričani smo, da bomo to ladjo pripeljali do takrat, ko bodo nove volitve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima gospa Violeta Tomić. Izvolite.
Hvala. Gospod Pojbič ima velike probleme z matematiko. 200 tisoč volivcev SDS ni večina. Kaj počne milijon 800? Tej vladi Janeza Janše nasprotuje! Druga stvar. Pravite, delamo noč in dan, nekateri so si seveda nagarali v tem času precejšnje bogastvo. Mene zanima, kdo bo odgovarjal za tragično bilanco, kajti vsak drugi umrli za covidom, gospod Pojbič, je bil iz doma starejših. Imamo 19 tisoč ljudi v domu za starejše in od tega je bilo okuženih 5 tisoč 460, kar je 30 odstotkov vseh starostnikov, veste. In ko pravite, da v prvi vrsti želite zaščititi ljudi, najprej zaščitite zdravje ljudi, ki je ustavna pravica, seveda smo velikokrat slišali danes, ampak zaščitite tam, kjer se okužbe širijo. Samo še trenutek. Pravite triažiranje pacientov. Tukaj je treba zaščititi ljudi, kajti tukaj piše gospa Renata Salecl, filozofinja, da se pojavljajo ideje, da naj bi najprej reševali mlade, ker imajo večjo možnost preživetja, da bi dajali prednost delavcem, ki opravljajo za družbo nujne poklice, ali pa, da bi o tem, komu dati prednost, odločal žreb. Prosim vas, tukaj je pa res veliko moralno vprašanje in etično, kako boste reševali življenja. Samo to, več strokovnjakov nas opozarja na preveliko usmerjenost pozornosti v covid, kajti ugotavljajo nekatere države, s katerimi očitno ne komunicirate, da je statistično ob vsakem enem hospitaliziranem bolniku s covidom-19 ostalo brez obravnave 28 necovidnih bolnikov. In tukaj izgubljamo življenja. Zaščitite jih, prosim, ne pa, da nam dajete podtaknjence v protikoronske pakete.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Mag. Marko Pogačnik ima besedo, pripravi se gospod Vojko Starović. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, hvala za dano besedo. Spoštovani minister, kolegice, kolegi, lep pozdrav! Še enkrat smo lahko prišli do spoznanja, da covid-19 ni nevarnost samo za zdravje, ampak da covid-19 je nevarnost tudi za gospodarstvo, ekonomijo in ne nazadnje delovna mesta. Vlada Janeza Janše je pripravila že šesti protikorona paket; šesti protikorona paket prinaša ključne zadeve predvsem za tiste najbolj ranljive skupine, ki jih je covid-19 najbolj prizadel. Prepričan sem, da vsi ukrepi, ki se sprejemajo in ki so predlagani s strani Vlade, gredo v smeri zajezitve širjenja virusa in seveda, pomoči ljudem in pa gospodarstvu. Ključne rešitve, ki jih predvideva paket šest, so, da se podaljšuje nadomestilo plače za čas čakanja na delo, odlog plačila obveznosti iz bančnih posojil za nadaljnjih 12 mesecev, finančno nadomestilo kmetom zaradi izpada dohodka. Eden izmed ključnih zadev, noviteta, pa je, da se delno kritje fiksne stroške najbolj prizadetim podjetjem. Topel obrok za učence in dijake iz socialno ogroženih družin med šolanjem na daljavo, financiranje zaščitne opreme za dijake in študente s področja zdravstva in socialne varnosti. Vrsta zadev. Tudi sam odbor, matično delovno telo, Odbor za finance je z amandmaji naredil določene korekture, določene spremembe, ki po mojem mnenju sam paket še izboljšujejo, s tem da se znižuje prag oziroma upad prihodkov za podjetja, ki bodo upravičena potem za nadomestilo fiksnih stroškov, s 40 na 30 odstotkov. da bo subvencionirano čakanje na delo v višini 100 odstotkov, da se rešuje tukaj predvsem mala in srednja podjetja. Prepričan sem, da takšen paket je pravilen, da gre v pravo smer. Še enkrat bi rekel, se tukaj je dokazalo, da se Vlada zaveda svoje odgovornosti in da se zaveda, bi rekel, katere ukrepe danes, v tem trenutku je potrebno sprejeti. Vsem tistim, ki tukaj oporekate tem paketom in da Vlada ni naredila nič, bi mogoče prebral samo nekaj številk, da so bili vsi ti paketi izrazito socialno usmerjeni in izrazito v pomoč gospodarstvu. Kajti glavni cilj vseh teh ukrepov je, da se ohrani delujoče gospodarstvo, da se ohranjajo podjetja, kajti brez podjetij tudi ne moremo imeti delovnih mest. Do 19. novembra je bilo zaradi uveljavljenih paketov – protikoronskih, od ena do pet – izplačanih za povračila nadomestila za plače v višini več kot 300 milijonov evrov, oprostila plačila prispevkov za vsa socialna zavarovanja v višini 124 milijonov, oprostitev plačil prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za več kot 430 milijonov evrov, izredna pomoč v obliki temeljnega dohodka za več kot 82 milijonov evrov, enkraten solidarnostni dodatek za upokojence v višini več kot 66 milijonov evrov, dodatek za nevarnost in posebne obremenitve v času epidemije – več kot 200 milijonov evrov. Zdaj te številke govorijo svoje in mislim, da številke ne lažejo in da vse tiste laži, zavajanja, ki so bili s strani opozicijskih poslank in poslancev v zvezi s tem, da se ljudem ne pomaga, da se ne pomaga gospodarstvu, da se ne poskrbi za tiste, ki so v času covid-19 preveč obremenjeni. Mislim, da te številke govorijo svoje in da te številke povedo, da se ljudem pomaga. Res ne razumem ali pa verjetno opozicija ne razume, in tukaj se vidi predvsem tisti del razlike med vlado Janeza Janše in to koalicijo in pa opozicijo, da ta vlada situacijo razume. Danes se, bi rekel, norčujete iz zadev, predsednik Vlade je napovedal, da je ta vlada napovedala, da koalicijski poslanci napovedujemo že paket sedem. Seveda ga! In to je tudi prav, zato ker probleme rešujemo promptno in probleme rešujemo tekoče in se zavedamo, katere ukrepe je potrebno v danem trenutku sprejeti. Ta virus se ni ustavil, ta virus se širi, iz dneva v dan imamo število okužb, ki je zaskrbljujoče, Evropa je med najbolj prizadetimi deli sveta in tukaj, bi rekel, se ne moremo sprenevedati. In prav je, da se sprejema paket sedem. Ukrepe je potrebno prilagajati sproti. Prepričan sem, da 80 odstotkov državljank in državljanov Republike Slovenije upošteva in spoštuje ukrepe Vlade. Ampak to še ni dovolj za zajezitev covid-19. Covid-19 pa ne izbira. Ne izbira med opozicijo, ne izbira med koalicijo, ne izbira med levico, desnico. Tukaj je potrebno strniti vrste in predvsem storiti vse, da se ta covid-19 ustavi. Ta vlada je dokazala, da zna poskrbeti za najbolj ranljive skupine tudi v najbolj težkih trenutkih, da je prišlo tukaj do dviga pokojnin, da je za upokojence bilo poskrbljeno z izrednimi izplačili, tistih z najnižjimi pokojninami, da se tukaj skrbi za gospodarstvo, da se skrbi za zaposlene. Ne nazadnje, da so ukrepi Vlade pravi, da so ustrezni, je tudi poročilo bonitetne agencije MoodyꞋs, ki je bonitetno oceno Slovenije povišala za eno stopnjo in s tem, bi rekel, izrazila tudi pozitiven signal vsem vlagateljem, da je Slovenija zaupanja vredna država. Kajti dejstvo je, ko bo covid premagan, bomo morali šele poskrbeti za vse posledice, ki jih bo covid-19 pustil oziroma jih je že pustil. Prepričan sem, da bi bilo potrebno se pogovarjati o rešitvah, o problemih, ki jih Slovenija dejansko ima, ne pa, bi rekel, napadati se, kdo je za kakšno dejanje tukaj odgovoren. Dejansko so ti napadi predvsem spolitizirani. [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Poglejte, kolega Koprivc, ki se vmes oglašate, vi ste tisti, ki je tukaj v mesecu maju mahal z masko na prstu in pozival predsednika Državnega zbora, da se ta maškarada ustavi. Kolega Koprivc, mislim, da ste vi med zadnjimi v tem državnem zboru, ko lahko očitate komu to. Dejstvo je, da bi se danes mogoče morali pogovarjati tudi o drugih stvareh; pogled za naprej. Vemo, da zdravstveni sistemi pokajo po šivih, da so zaposleni prekomerno obremenjeni, nihče se pa ne ukvarja s tem, da imamo mi danes na Zavodu za brezposelne približno tisoč ljudi iz zdravstvene stroke, ki pa nočejo pomagati, delati. To so problemi in mislim, da je potrebno tudi v tej smeri razmišljati, zato bi se v tem trenutku zahvalil predvsem zdravstvenim delavcem, tistim, ki delujejo v domovih za ostarele, in pa predvsem tistim, ki so se odločili, da gredo na teren in da v tej krizni situaciji pomagajo. Hvala tistim pa predvsem, ki tudi spoštujete ukrepe, ki so predpisani. Kolegica Tomić – to dvorano je zapustila –, mislim, da je omenila proteste, proteste pred sodišči, ki so se dogajali [[…]]Poglejte kolegica Tomić, ne morete proteste, huligane pa v mesecu novembru enačiti s protesti pred sodiščem. Ne nazadnje protesti pred sodiščem za zaščito našega predsednika so bili vsi prijavljeni v skladu z zakonom, vsi so bili prijavljeni. Že zaradi tega [[…]]in tudi bi rekel, da sodba na koncu, kakršna je bila, je izkazala, da so bili vsi ti protesti več kot upravičeni. Spoštovana opozicija, mislim, da je situacija preveč resna, da bi se tukaj obtoževali po dolgem, počez, ne pa iskali neke rešitve. Prepričan sem, da ti vsi ukrepi so dobri, mogoče nekateri ne primejo tako, kot bi si jih na začetku zamislili, vendar cilj je, pomagati ljudem, pomagati gospodarstvu in pa ustaviti virus.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Na vrsti je gospod Vojko Starović, pripravi se gospod Igor Peček. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča, za besedo. Danes se tudi bolj ali manj cel dan srečujemo z obkladanjem; ene leve, desne koalicije, opozicije in tako naprej, ampak dajmo poslušati nekaj narediti! Si priznati, da obstaja več resnic, da ni samo ena resnica. Kot demokrati bi morali vedeti, da nima nihče v lasti vse resnice, ampak si jo delimo, in ker je ta resnica dejansko porazdeljena, do nje lahko vodi le dialog, je še rekel Albert Camus, eden največjih mislecev prejšnjega stoletja. Torej zavedajmo se, da resnica ni dejstvo, resnica je tisto, kar mislimo o dejstvih. Poglejte si v slovar, tudi piše, kar naj bi bilo v skladu z dejstvi in eden največjih mislecev in umov vseh časov Albert Einstein je rekel: »Kolikor opazovalcev, toliko resnic.« Samo jaz v nekaj ne verjamem, oprostite mi, kar se danes pogovarjamo, da ima lahko samo ena skupina ljudi prav, druga pa ne. Ena skupina ima prav, vse ve, vse zna, druga, opozicijska pa ne, ali pa obratno. To se nam že dogaja vrsto let in to je slabo. Namesto da bi tu notri vzpostavili dialog in poiskali dobre rešitve, na stotine amandmajev, kot smo videli, je bilo že dano – nobeden ni bil upoštevan. In to je res. Nas pozivate k sodelovanju, pa nočete, da sodelujemo. Tudi očitate nam včasih, da rečem pozicija, da nismo sprejeli sporazumov, ki nam jih je ponudil gospod Janša pri sprejemanju zakonov in drugih aktov v tem obdobju 2020 do 2022. Ampak tam je tudi zapisano to. Zakaj? Ko smo mi pogledali ta sporazum, je pa to ja nemogoče. Da se obvezujemo, da v času od sprejema zakona do konca usklajevalnega sestanka teh skupin, besedila in rešitev o zakonu ne bodo komentirali. Niti kakorkoli razširjali izven poslanske skupine. Torej mi bi se lahko samo pogovarjali, nas pet poslancev iz SAB, o tem, kar se predlaga, ne bi smeli imeti niti strokovne pomoči niti drugega. Par takih zadev je noter, ko je bilo za nas nesprejemljivo. Ampak normalno je, da se različne ideje srečajo tu, v našem parlamentu, da povemo, so različne izkušnje, različni pogledi, različna znanja in da bi sestavljali neko skupno rešitev. Ampak ne. Ko nam je očitno, vsi znaki so tu, da nam je spodletelo s tem covidom-19 v tem drugem koraku. Nam je spodletelo, saj smo skoraj prvaki v svetu. Ampak to je naša skupna tegoba, ki nas bo vse udarila. Od tega, da je niso pravočasno sprejeli, pa da bomo udarjali, kako so pokvarjeni, ta vlada in vsi skupaj v njej – jaz se ne bi popolnoma strinjal. Se ne bi. Saj se potrudijo, naredijo, ampak zakaj ne poslušate druge tu. Dali smo kup nasvetov, da olajšamo, poenostavimo postopke in da pridemo do boljših rešitev. Zdaj se moramo zavedati, kaj se nam v tem trenutku dogaja. Kakor je bilo že povedano, v tem letu ne bo odboja. To pomeni še globlji padec rasti, še globlje nazadovanje, še večje za delo. Tudi rešujemo s tem paketom, vam povem, da rešujemo tudi klinično mrtve firme. To se nam dogaja en kup, enega sektorja pa sploh ne rešujemo – zmeraj rečem kulturnikov in tiste civilne družbe, ki je pravzaprav osnova nastanka te Slovenije, kakršna smo, in te ustave in tako naprej. To mislim, da ni prav. In o tem, kadar govorim o drugorazrednih. Dejansko ne upoštevamo ljudi, jim ne zaupamo. Ne upoštevamo, ne kličemo jih na pomoč. Ob vseh posameznih, ko gledamo. Kar zavračamo in opozicijo in kar pride iz baze, ampak nesporno dejstvo je, da se tudi to krizo obvladujejo od spodaj navzgor, ne od zgoraj navzdol. In Vlada – ne strinjam se s trditvijo, da je dobra, da deli. Deli tisto, za kar povečujemo javni dolg. Bruto javni dolg se naš v Sloveniji povečuje, zopet povem. Če ne bi mi ta dolg povečevali v nekih letih nerazumno, res nerazumno, ker zaradi [[…]]Leta 1995 smo imeli izpod 5 milijard dolga, potem smo rastli do 2000 na 10 milijard, 2005 v času Janševe vlade smo zrastli na 40 milijard. In teh 40 milijard bruto zunanjega dolga nosimo vsa ta leta. Zdaj ga bomo še povečali. Zdaj ga bomo še povečali. Bodimo tudi vsi, in z leve in desne in z zgornje in spodnje, zmerni pri tem, koliko se bomo zadolževali. Jaz kot gospodarstvenik pač to gledam tako, da je nekaj dolgov nas bo lahko pokopalo. Ne navlecimo si preveč, ker tega odboja gospodarske rasti še ne bo. Bodimo silno previdni in ne navijajmo, ne delimo denar tja, kjer ni potreben. Tam, ko je potreben, se strinjam, bomo dali; če bomo imeli gospodarsko rast izza tega, se bo vse to pokrilo, to je v redu. Samo znakov in usmeritev v tej smeri, neke izhodne strategije jaz v vseh pripravah teh zakonov ne vidim. Resno ne vidim. Izhodne strategije, kako bomo iz tega prišli, iz tega dodatnega zadolževanja. To moramo imeti pred sabo. Resno, to ni hec, tu je v nevarnosti naša suverenost. Ker ko smo bili zadnjič v krizi, ko smo šli v večje dolgove, ko smo se morali zadolževati – saj veste, kaj smo morali vse prodajati, kaj vse je moralo iti. To ni dobro. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima mag. Pogačnik, izvolite.
Spoštovana predsedujoča, hvala za dano besedo. Zdaj sem pa moral odreagirati, no, ker res, to, kar pa kolega Starović zdaj počne v zadnjem tednu v Državnem zboru, pa mislim, da je res zavajajoče. Glejte, kolega Starović, vi govorite o zadolževanju in gospodarstva in prebivalcev Republike Slovenije. Ampak, a mi lahko, spoštovani gospod Starović, poveste, kaj ima vlada Janeza Janše z vašim osebnim kreditom. Kaj ima vlada Janeza Janše s kreditom vašega podjetja? Nič. In vi nabijate teh 40 milijard, dolg celotnih državljank in državljanov, republike pa gospodarstva, bi rekel, tukajle že dva meseca. Spoštovane poslanke in poslanci, državljanke in državljani Republike Slovenije, tisti, ki kdaj spremljajte! Slovenija je bila z nastopom prve Janševe vlade zadolžena za 7,68 milijarde evrov. Ob koncu mandata prve Janševe vlade 2008 je bil pa dolg države 8 milijard 28. To pomeni, za ene 600 milijonov evrov se je zadolžila država v času prve Janševe vlade. Vlade potem, vaše sedanje predsednice, so pa šle tam: 25 milijard pa 30 milijard. Ne zavajati. Res nehajte s tem zadolževanjem pa kdo je zadolžil to državo. Najmanj, kar je zadolžila državo Slovenija, je bila prva vlada Janeza Janše. Ne, je bila, je bila, prva [[…]]
Gospod Pogačnik, tukaj vas moram prekiniti, ker sem prej opozorila, gospod Pogačnik, če dovolite. [[govori naprej]] Prej sem [[…]]Gospod Pogačnik, če dovolite. Prej, ko vas ni bilo v dvorani, smo imeli par replik, ki to niso bile. In jaz sem pozorno poslušala vašo razpravo. Vi niste govorili o zadolževanju države izpred let, zato to ni replika, ki pritiče vaši razpravi. Prej sem opozorila gospo Škrinjar, opozorila sem gospo Tomić in sem ob vseh opozorilih [[…]]A lahko prosim malo miru? Dajmo se obnašati kot gospodje in gospe, prosim vas, no. Ob prejšnjih opozorilih, gospa Anja Bah Žibert, ni vas bilo v dvorani, naj vam pojasnim. Opozorila sem tri poslance, ki so replicirali, da so prekoračili vsebino replike. Takrat sem naznanila, da ko bo naslednji razpravljavec prekoračil vsebino replike, ga bom prekinila. Nisem prekinila gospe Škrinjar, ki je grobo prekoračila, nisem prekinila gospe Tomić, sem pa zdaj prekinila mag. Pogačnika in prosim, da se držimo vsi enakih pravil. Sem vam pa pustila polovico časa vaše replike, da ste povedali, kar ste imeli, potem sem pa ocenila, da je dovolj. Gospod Starović, replike na repliko ni. Gospa Anja Bah Žibert, imate pa proceduralno, izvolite.
Spoštovana! Omenili ste, da nisem bila v dvorani. Ne morete pa iz tega sklepati, da nisem poslušala, in prosim prvo, da se mi opravičite za to, kajti vsi poslanci lahko sejo spremljamo iz svojih pisarn in zato zahtevam, da se mi opravičite, to je prvo. Drugo pa naslednje. Kdo potem lahko odgovori, če se govori o netočnostih, o vladi, ki smo jo sestavljali, kdo lahko potem odgovarja sploh za to? Ali kdo lahko odgovori, če se omenja mojo vlado?
Gospa Anja Bah Žibert [[…]]
In jaz ne smem o tem, po vašem, ne smem [[…]]
Vaš proceduralni predlog je?
Poslušajte, pustite me do besede!
Povejte proceduralni predlog.
Ni še konec. Predsedujoča, zdaj se pa umirite. Ni še konec.
Prosim, če ste spoštljivi tudi do mene.
Moj postopkovni predlog je, da sejo vodite v skladu s poslovnikom. Replika je, če je kdo narobe razumljen – je tako? – in če je bilo, iz tega izhaja absolutno, da ni bil razumljen pravilno. Dejstvo je, da očitno gospod Starović stvari ne razume in mu je bilo potrebno replicirati v imenu vlade, ki smo jo vodili. Ker sicer se mi sploh o preteklosti več ne moremo pogovarjati – po vaše. Ker zato več ni možno dajati replik. Ampak to pa tako ne gre!
Gospa Anja Bah Žibert, stvar je popolnoma preprosta, pa vam bom zdaj pojasnila, pa verjamem, da bi morala to kot dolgoletna poslanka vedeti. Meni je popolnoma jasno, da ste vi lahko spremljali razpravo iz vaše pisarne, zato se vam ne mislim opravičevati in niti opravičilo ni institut poslovnika, tako da ta del vašega postopkovnega predloga ni izpolnjeval poslovniških določil, ki veljajo za postopkovni predlog. Če greva naprej. Replika, vam bom prebrala, »Vsak razpravljavec ima pravico do odgovora na razpravo drugega razpravljavca, to je replika, kolikor se ta razprava nanaša na njegovo razpravo, če meni, da je bila njegova razprava napačno razumljena«. Verjamem, da ste vi svojega poslanskega kolega pri razpravi pozorno poslušali iz pisarne in gospod Pogačnik ni govoril o zadolževanju države izpred let, na kar je gospod Starović v svoji razpravi opozarjal. Zato je bilo moje opozorilo gospodu Pogačniku popolnoma na mestu. Je pa stvar preprosto rešljiva tako, da se prijavite na razpravo. To imate možnost še cel dan in če ocenjujete, da so katere razprave netočne, lahko na njih odgovorite v okviru razprav, ne pa v okviru replik. Zdaj pa če dovolite, zaključimo s tem cirkusom in nadaljujmo z razpravo. Gospod Igor Pečer ima besedo. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Govorimo o šestem protikoronskem paketu, v pripravi je sedmi. Dejstvo je, da se med seboj prepleta in dopolnjujeta, to tudi sami pravite, da se prilagajajo trenutni situaciji. Ampak prav zaradi tega so marsikje nejasni in nerazumljivi tako tistim, ki jih izvajajo, še bolj pa tistim, ki jih najbolj potrebujejo. Ne bom navajal dejstev, ki mi dajejo takšno razlago. Ravno danes sem prejel eno vprašanje v zvezi z najemnino. Enostavno se ne morem znebiti občutka, da se ukrepe pripravlja brez prave valuacije; najprej vzrokov in potem posledic, ki jih določen ukrep prinese. Sam sem mnenja, da je pred ukrepom najprej potrebna ocena posledic, potem se šele izvede določen ukrep. Nujno je potrebno preveriti, kakšne bodo te posledice, in jih predvideti, uskladiti s tistim, ki so najbolj prizadeti oziroma ki se jih najbolj tiče. Sicer nas vsake toliko časa res opomnite, da moramo skupaj reševati to krizo, v kateri smo. S tem se absolutno strinjam, zadeva je resna. Ampak po drugi strani pa včasih res ne vem, ali gre za norčevanje ali ne, kot je rekla ena izmed prejšnjih razpravljavk. Namreč, nobenega našega dopolnila ne sprejmete. Vi, gospod minister, pa to komentirate, da, mogoče je to tudi ena izmed rešitev, ampak mi smo se odločili drugače, mogoče bomo pa v prihodnje to spremenili. Ampak nekoga, ki meni drugače oziroma ima drugačen predlog, ne moreš kar po defaultu, kot radi rečemo, imeti za bodisi napačno razumljenega, da je njegov predlog napačen, ne bom pa rekel, da ga jemlješ za nasprotnika, to ne. Res to ne. Ampak ne glede na to, sam osebno menim, da je večina predvidenih ukrepov v predlaganem zakonu pripravljenih s pravim namenom. Istočasno pa sem tudi mnenja in to je bolj pomembno oziroma tudi pomembno, da v določenih delih ne sledijo dovolj predvsem pa, da so premalo fokusirani v ključni cilj, ki ga želimo slediti oziroma ki je namenjen reševanju tega težkega položaja, v katerem smo. Prvič, so to težave zdravstvenih delavcev – tukaj mislim predvsem na tiste, ki stalno ali občasno delajo s covid pacienti – in drugič, težke likvidnostne situacije mikro in malih oziroma tudi srednjih podjetij, še posebej v storitveni dejavnosti, ki smo se jo po mojem mnenju lotili prepozno. Poleg tega pa tudi sam ne morem mimo tistih stvari, ki absolutno ne rešujejo te situacije, v kateri smo in jo povzroča covid in sploh ne sodijo v predlog, ki ima v svoji glavi naziv »interventni ukrepi« in tri pikice. Ena ključnih pripomb gospodarstvenikov je, da se ukrepi sprejemajo tako, da jih v marsičem vedno in znova presenetijo, hkrati pa jim onemogočajo, da bi se na njih ustrezno pripravili. Druga pripomba je, da so naravnani premalo selektivno. Kaj tukaj mislim? Na primer za obrtnike, kot so frizerji, čevljarji, krojači, zlatarji in podobno, ki so morali na podlagi vladnega ukrepa zapreti poslovne prostore, ni nobenih dokazil, da predstavljajo resen vir morebitnih okužb, dokler časa spoštujejo vse ukrepe. Po drugi strani podobno težko razumem prepoved prodaje neživilskih izdelkov v trgovskih centrih, ki pretežno predajajo živila. Tega ne razumem, saj konec koncev kupci zahajajo v te trgovine, čakajo pa zunaj trgovin podobno kot na poštah. Predlog v osnovnih rešitvah sledi predhodnim ukrepom in se pretežno osredotoča na blaženje posledic krize s subvencioniranjem dela fiskalnih stroškov, ki jih imajo podjetja in podjetniki, v manjši meri pa zasledim učinek blaženja posledic neposrednega izpada prihodkov ter izboljšanju likvidnostne situacije podjetij. Ti ukrepi do sedaj niso zaživeli, sami smo bili oziroma potrdili, da je bila rešitev neustrezna. Res je, da jo sedaj nekoliko poenostavljate, ampak upam, da bo v prihodnje njen učinek bistveno boljši, kot je bil predhodni. Dejstvo pa je, da se likvidnostne težave ne bodo rešile s prvim dnem konca epidemije, temveč bo potreben čas, da se poslovanje podjetij in podjetnikov spet vrne v normalne okvire. Nisem prepričan v vašo izjavo, gospod minister, da je podjetja iz storitvene dejavnosti lažje reševati kot pa podjetja v proizvodnji dejavnosti. Največji problem, ki ga imajo podjetja v storitvenih dejavnosti, so kadri, ker so tudi ključni, in tudi kadri predstavljajo večino stroška. Se je pa struktura stroškov sedaj v tem času v storitveni dejavnosti zelo spremenila. Ne govorimo več o 12, 15 procentih fiksnih stroškov, podjetja so se morala obrniti drugače. Če vzamem samo kot primer storitev razvoza hrane. Samo stroški razvoza predstavljajo 30 procentov stroškov v kalkulaciji cene, podjetja pa to storitev opravljajo zgolj in samo z enim razlogom, zato da zadržijo svoje zaposlene, ker se zavedajo, da so zaposleni ključni za to, da lahko ta podjetja to storitev oziroma to dejavnost izvajajo. Pokrivanje dela fiksnih stroškov oziroma izgube pri višjem padcu prihodkov je vsekakor korak v pravo smer, po mojem mnenju, ampak vsekakor pa menim, da 40 procentov, ki ste jih nastavili na začetku – pozdravljam zmanjšanje na 30 –, ampak po mojem mnenju je prag še vedno previsok. Tudi sam nekako ne razberem direktne korelacije med fiksnimi stroški in prihodki. Do neke mere že, vendar za to, za pokrivanje fiksnih stroškov, je najprej pomemben obseg. S padcem prihodkov pa fiksni stroški žal ostajajo v večini, v veliko primerih skoraj na enakem nivoju. Drug vidik, ki ga sledimo prepočasi, je učinkovitost in hitrost dane pomoči. Podjetniki potrebujejo pomoč takoj, ne čez dva meseca, tri mesece. Že sedaj so brez likvidnostnih sredstev, kreditov se bojijo najemati, nekateri jih celo ne morejo, zato ker poslujejo z izgubo ali pa morda niso poravnali – pa ne zaradi špekulacij – vseh obveznosti do države. Dejstvo je, da če vzamem samo gostinski sektor, v katerem je zaposlenih 40 tisoč delovno aktivnih oseb, je eden izmed najbolj prizadetih sektorjev gospodarstvo sploh. Večina jih je na robu eksistence, v tem letu ne bodo delali več kot pet mesecev. Zato, ker so podjetniki iz tega segmenta morali zapreti svojo obrt, so na nek način drugemu delu gospodarstva omogočili, da delujejo. Zato da se omeji širjenje virusa, zato da se prepreči zlom zdravstvenega sistema. In tukaj bi morala pomoč države tem podjetjem biti res mogoče v takšni obliki, kot smo jo predlagali mi v enem amandmaju ali pa kot jo je kolega Paulič v eni izmed svojih razprav v odgovoru na vaš komentar, gospod minister, pojasnil. Kaj sam osebno v predlogu najbolj pogrešam, potem pa končam – reševanje težav z likvidnostjo, to sem omenil. Menim, da bi morali dvige zneskov posojil in pa poenostavitev pogojev za poroštveno shemo dogovoriti pri SID banki. Nimam sicer ideje, moram biti pošten, na kakšen način prepričati SID banko v to, vendar mislim, da je to nujno. Komercialne banke ne bodo želele opraviti tega dela z zasebnim sektorjem. To upam, da to predvidevate oziroma da boste to uredili. Kar se tiče nadomestil za skrajšan delovni čas oziroma za čakanje na delo, absolutno čakanje na delo pri tistih podjetjih, katera so morala zapreti svojo dejavnost zaradi odloka Vlade. Sam osebno ne podpiram tega drugega dela, ampak to je moje osebno mnenje. Ker mislim, da čakanje na delo ni primerljivo s skrajšanim delovnim časom, razen v primeru, ki sem ga navedel. To in tem podjetjem bi morali povrniti nadomestila za čakanje v celoti. Dejstvo je, da so svojo dejavnost prenehali opravljati zaradi ukrepa Vlade, ne zaradi spremenjenih razmer na trgu. Da pa se v teh spremenjenih razmerah na trgu pač nekatera podjetja želijo ohraniti, preživeti pač na svoj način. Hvala lepa.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Gospa Suzana Lep Šimenko ima besedo. Naslednji naj se pripravi gospod Jože Lenart. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Uvodoma bi se zahvalila ministru, da je že tretji dan danes tukaj z nami, in veseli me, da je samo uvodno predstavitev pa imel sam predsednik Vlade, kar seveda da težo zakonu, ki je danes tukaj pred nami. Bilo je govora danes tukaj predvsem s strani opozicijskih poslanec o področjih, katere smo dejansko z amandmaji že odstranili iz samega zakona in jih v PKP6 več ni. Jaz razumem na nek način, da vsi niso člani Odbora za finance in nekako niso mogli slediti vsem spremembam, ki so se zgodile s tem zakonom v zadnjih dveh dneh, ampak vseeno do zdaj nekako pa je že bilo dovolj časa, da bi se seznanili s poročilom Odbora za finance pred razpravo, ki so jo tudi imeli. Bilo je rečeno, da se hvalimo s številom zakonov PKP, da je pomembno, da govorimo bolj o kvantiteti, ne pa o kvaliteti. S tem se ne morem strinjati. Številke so tiste, ki govorijo o kvaliteti ukrepov, ki so že bili sprejeti v PKP1 do PKP5 in ne nazadnje, bomo verjetno čez kak mesec dni lahko govorili tudi že o PKP6 ali pa vsaj v začetku naslednjega leta. Čeprav so že bile danes tukaj omenjene, je več kot očitno potrebno, da te številke ponovimo. Začasno čakanje na delo – več kot 300 milijonov evrov; oprostitev plačila prispevkov za vsa socialna zavarovanja – okoli 125 milijonov evrov; oprostitev plačila prispevkov za pokojninsko, invalidsko zavarovanje za zaposlene, ki delajo, – 435 milijonov evrov; izredna pomoč v obliki temeljnega dohodka za espeje – 83 milijonov evrov; enkratni solidarnostni dodatek za upokojence – skoraj 67 milijonov evrov; dodatek za nevarnost in posebne obremenitve – več kot 200 milijonov; turistični boni – 127 milijonov in tako naprej. To so številke, ki govorijo o kvaliteti. V kolikor naše rešitve ne bi bile kvalitetne, jih zagotovo tudi državljani in gospodarstvo ne bi koristili. Bilo je omenjeno glede plačila vrtca, da je to ja samo po sebi umevno, da če otrok ni v vrtcu, da potem pač do tega ne pride in da zdaj se mi hvalimo s tem ukrepom. Ni samo po sebi umevno, ker tudi, če je v nekih drugih razmerah otrok cel mesec bolan in je doma, so starši še vedno primorani plačati vrtec, in na drugi strani tisto razliko, ki je oni sami ne plačujejo, doplača občina. V tem primeru, ko so otroci doma – tisti seveda, ki pač lahko –, varstvo zagotovijo za tiste, ki ne morejo, je varstvo v vrtcih ravno tako zagotovljeno, doplačila vrtca ne bodo rabili izvesti. Bilo je rečeno, da s temi ukrepi financiramo naše ideološke podpornike. Ja, če je tako, potem se pa koalicija teh strank SDS, NSi, SMC in Desus nima kaj bati, ker bomo tako rekoč na volitvah dobili 100-procentno podporo. 930 tisoč ljudi je koristilo bone, 150 tisoč jih je koristilo začasno čakanje na delo, 305 tisoč upokojencev je prejelo dodatek. Če so vsi to naši volivci, če mi financiramo naše volivce, potem pa res nam se ni bati za našo prihodnost. Rekla bi tako, kot je že bilo rečeno. Virus ne izbira, ni pomembno, kateremu polu kdo pripada, koga podpira na volitvah. Ne nazadnje Slovenija ni otok, kjer bi se mi lahko izolirali pa bi rekli, da nihče ne gre dol, nihče ne pride gor, vsi bomo striktni in se bomo virusa znebili. Smo majhna država sredi Evrope in še kako zelo smo odvisni od ostalih držav, predvsem gospodarsko. Smo izredno izvozno naravnana država in enostavno stvari, kot smo jih nekako lahko še v prvem valu ustavili, jih v drugem valu ne moremo, ne glede na to, kakšni ukrepi se sprejemajo. Pa mi tukaj v Državnem zboru ne sprejemamo ukrepov, čeprav tudi marsikdo od državljanov misli, da mi smo tisti, ki odločamo, ne vem, kdaj so šole odprte in kdaj zaprte. Na Vladi se o tem odločajo. Ampak na Vladi se o tem odločajo na osnovi mnenja strokovne ekipe, ki pa temelji na tem, kaj naše zdravstvo trenutno premore, kakšna je obremenitev v bolnišnicah, kakšna je obremenitev na intenzivni negi. Tisto je ključno za posamezne odločitve. Mi tukaj s tem zakonom pa dejansko zgolj blažimo ukrepe, pomagamo gospodarstvu, pomagamo, da ljudje ohranijo delovna mesta, in pomagamo državljanom, tistim najranljivejšim skupinam. In na nek način ni se bati. Če kdo, se na desni strani še kako zavedamo, da je od dobro delujočega gospodarstva odvisno, kakšno bo naše izobraževanje, kakšen bo zdravstveni sistem, kakšna bo sociala in kaj si bodo lahko v državi tudi privoščili. Zato nam je ključno, da na nek način ohranimo gospodarstvu, da mu pomagamo, če je le mogoče. Seveda žal ne gre drugače kot tudi tako, da se v danem trenutku država mora zadolžiti, ampak pomembno je, na kak način se potem ta denar, in komu se ta denar razdeli, da se jim pomaga. Da ohranimo maksimalno število delovnih mest, da bodo ljudje ohranili delo, ker le na ta način bodo lahko vzdrževali sebe, svoje družine in ne nazadnje pomagali ohranjati tudi cel sistem, ki ga imamo. Bilo je kar nekaj kritike tudi o amandmajih, da amandmajev opozicije nismo upoštevali. Vseeno so bili številni amandmaji slišani, nekateri so bili celo zelo podobni našim. Tako na nek način so bili številni od teh, tudi vaših, amandmajev upoštevani. Drugače pa, kot je naš predsednik Vlade rekel, pripravlja se sedmi PKP paket in prav je, da se pripravlja, ker ne nazadnje sproti se je potrebno odzivati na situacijo, v kateri smo danes. Danes ni enako kot bo jutri ali situacija čez en teden. Žal ne moremo govoriti o nekih normalnih razmerah, imamo obdobje epidemije. In še zmeraj ste pozvani, spoštovana opozicija, da sodelujete pri pripravi tega zakona. Nihče vam tega ni zavrnil, celo danes te bili pozvani, dajte sodelovati, dajte vaše dobre predloge in verjamem, da bodo tudi upoštevani. Sama bom seveda ta zakon z veseljem podprla, zato ker sem prepričana, da vsebuje resnično dobre ukrepe, ki resnično gredo v pravo smer. Delno kritje fiksnih stroškov tistim najbolj prizadetim podjetjem, ki so bodisi morali prenehati z dejavnostjo ali jo izvajajo v bistveno zmanjšanem obsegu, se mi zdi ključno. Ni dovolj. Verjamem, da bo še marsikateri gospodarstvenik rekel, ja, to mi ne pomaga dovolj. Ne moremo mu popolnoma rešiti situacije, lahko pa mu ublažimo situacijo tudi na način, da se mu napravi odlog plačila prispevkov, davkov, da se jih oprosti plačila najemnin, v kolikor nimajo lastnih prostorov, seveda če je lastnik država ali lokalna skupnost, ostalo je pa seveda od najemodajalca in njegove dobre volje odvisno, kako bo ravnal v dani situaciji. Nadomestilo plače za čas čakanja na delo na domu; nekateri zaradi karantene, eni zaradi varstva otrok. Ljudje so v težkih situacijah. Marsikdo dela od doma, ima kopico dela, na drugi strani čuva svojega malega otroka in pomaga še enemu, ki je v šoli. Težke so danes situacije, o katerih govorimo, in težko se Vlada z vsakokratnimi ukrepi vsak teden sooča, kaj narediti naprej; ampak ključno je na koncu tisto, ko pa pogledajo sliko v zdravstvu. Verjetno si marsikdo težko to predstavlja, ampak pogovorite se z ljudmi, ki delajo v UKC Ljubljana, v UKC Maribor, kakšna je realna slika. Verjamem, da v prvem valu je bilo težko, nihče ni poznal nekoga, skoraj redko je kdo koga poznal, ki je sploh zbolel za covidom, danes jih poznamo kopico. Številni, na srečo, bolezen prebolijo brez večjih zapletov, nekateri izmed njih pa zelo, zelo resno zbolijo, pa so vmes tudi taki, ki niso imeli nekih hujših bolezni do sedaj, pa bi rekli, da so zdravi, fit, športni. In situacije so več kot resne, no. Meni se zdi prav, da danes tukaj resnično skupaj stopimo. Izjemno sem bila razočarana včeraj, ko smo glasovali o zakonu na Odboru za finance. Večji del opozicije sicer se je pač pri glasovanju vzdržal, kar se mi zdi korektno, a kot že pri vseh PKP zakonih do sedaj je pa temu nasprotovala Levica. Razdelili bomo več kot milijardo evrov in resnično težko razumem, da nekdo pa temu nasprotuje. Razumem, da imate zadržke glede posameznih ukrepov, glede posameznih rešitev, in spoštujem, tudi če se pri glasovanju vzdržite, ampak nasprotovati temu, da pomagamo gospodarstvu, od katerega so ne nazadnje odvisni tudi vaši volivci, vaši podporniki, to pa resnično, resnično težko razumem. Kot rečeno, sama bom ta zakon z veseljem podprla. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Jože Lenart. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Ja, spoštovani minister, kolegice in kolegi! Imam občutek, da živimo nekje v dveh svetovih, ko danes poslušam razprave o učinkovitosti in o neučinkovitosti protikoronskih ukrepov. Nekateri iz koalicije zgleda, da res verjamete, da so ukrepi uspešni, da idealno plujemo v tej krizi. Žal ljudje in gospodarstvo nas jasno opozarjajo, da temu ni tako. Vsakodnevno. Ljudje, podjetniki, gospodarstvo so tisti, ki pričakujejo od Vlade bolj jasno sliko, v katero smer gremo jutri in predvsem želijo vedeti, kako do pomoči oziroma v kakšnem času jo lahko pričakujemo. To je tista pomoč, ki jo Vlada danes predstavlja že v šestem protikoronskem ukrepu, in pravite, kako uspešna je Vlada pri tem. Kakšni so pa odzivi, spoštovana Vlada, na drugi strani? V milijardah merimo zadolžitev Slovenije – smo šesta država v družini Evropske unije po povečanju zadolženosti na BDP v tem letu, v tem obdobju. Menda so ocene pristojnih v Evropski uniji zelo ugodne za glede ukrepov slovenske vlade. Pa je to res tako? Vsak novi paket prinaša dodatne zaplete. Kako priti do pomoči, kdo je delež pomoči in kdo je bil pozabljen? Vse to prinaša toliko nezadovoljstva med ljudmi, med podjetniki, v gospodarstvu, predvsem pa v zdravstvu in domovih za starejše osebe, kjer smo praktično ljudi oziroma zaposlene, cele ekipe pustili na cedilu in se danes rešujejo po zdravi kmečki pameti. Ja, res je, iz prve roke vam povem, sobo za sobo si urejajo, postavljajo kontejnerje, premeščajo paciente. Res, javno zdravstvo vas danes rešuje. Kje ste pa bili vi po vzletu letal do prihoda drugega vala? Resno sprašujem. Takrat bi vas v zdravstvu in v domovih za starejše potrebovali, tako kot so vlade ukrepale v Avstriji, v Nemčiji, da so zdravstvo in domovi za starejše bili dosti bolje pripravljeni na ta drugi val, pri nas žal ne. Zakaj je v Nemčiji poroštvena shema za likvidnost gospodarstva delovala že marca, zakaj pri nas PKP2 še danes ne deluje v zadostni meri oziroma skoraj ne deluje? Zakaj toliko vprašanj, nezadovoljstva podjetnikov, da ne pridejo do pomoči, subvencij za zaposlene na čakanju, na delu? Zavedati se moramo, da ljudje spremljajo, kako pomoč poteka v Avstriji, v Nemčiji, kjer si služi kruh tudi veliko naših rojakov, in imajo potem zelo dobre informacije. Tam je pomoč v nekaj dneh, pri nas v nekaj mesecih. Še enkrat bom ponovil: v Avstriji in v Nemčiji je pomoč, ko izpolnijo obrazec in ga pošljejo, v nekaj dneh, pri nas v nekaj mesecih. Še včeraj sem dobil pismo glede tega, ki sem ga tudi podal. Ljudje, gospodarstvo se resno sprašujejo, zakaj sedite na zadolženih milijardah, govorijo, ljudje in gospodarstvo pa ne moremo pravočasno do pomoči. Odgovorov ne dobijo oziroma se ponavlja odgovor, da se zamuja zaradi tehničnih težav. Ti odgovori so nekako standard vsemu. To pa je večni problem Slovenije, ta birokratizacija, neučinkovito delovanje politike, ki se kaže povsod, in tega tako ljudi kot gospodarstvo dejansko ne morejo več sprejemati in tolerirati in zato so vedno glasnejši. Seveda bilo je nekaj hitre enkratne pomoči po nekaj 100 evrov. To ni tista pomoč, ki je potrebna za preživetje gospodarstva. To so bili le hitri bombončki in s tem se res ne moremo hvaliti, vsaj ne pred stroko, spoštovane kolegice in kolegi. Pomembno pa je naslednje, kako naj danes preživijo podjetja, ki so se zadolžila včeraj, recimo, za razvojne projekte, za širitev trgov, za rast proizvodnje, tudi za odpiranje novih dejavnosti – mlada podjetja. Zavedati se moramo, da so to tista podjetja, na katerih bomo jutri gradili ponovno rast BDP, dodane vrednosti in seveda na njih polnili državno pokojninsko, zdravstveno in tudi občinske blagajne. Podjetniki, gospodarstvo vas samo razumsko sprašujejo in prosijo, dajte nam pomoč, in to hitro, če že pravite, da je denarja dovolj menda za vse. Kje potem je ta denar? To smo slišali večkrat tudi v javnih medijih, da tudi s predsednikom Vlade na čelu govorite, da denarja je dovolj. Kljub temu da danes nimamo druge izbire, kot da preživimo na zadolževanju – danes, ne –, pa moramo biti zaradi tega še bolj pozorni. Kje so tiste prave poti za delo jutri, po katerih mora gospodarstvo, ki nosi breme zavračanje današnjega povečevanja dolga Slovenije? Gospodarstvo mora vedeti, kaj je strategija Vlade iz te krize. So morda nova delovna mesta v lesnopredelovalni industriji? Kje imamo bogastvo? Ker imamo seveda to bogastvo v surovini, pa je ne znamo izkoristiti. So morda to delovna mesta v samooskrbi, v povezavi s sonaravnim turizmom? Torej, manjka nam ta strategija, ki ji bomo lahko zaupali in se odločali potem za pravo pot. To potrebujemo. Ne samo tiste ukrepe z danes na jutri. Ljudje morajo vedeti, gospodarstvo mora vedeti, po kateri poti morajo naprej. Podjetništvo pričakuje od Vlade, od politike, da jim bomo v pomoč, da jim bomo stali ob strani, danes in jutri, na dolgi rok, to je predvsem pomembno. Podjetništvo bo obdržalo delovna mesta, ljudje bodo imeli delo, to šteje, spoštovana Vlada. To je tudi bistvo predloga 107. člena, amandmaja, ki ga je vložila Lista Marjana Šarca, da se ukrepa učinkovito in hitro, kar delajo tudi ostale vlade, kjer ukrepi učinkujejo in ljudje in gospodarstvo tem vladam tudi zaupajo dosti bolj kot pri nas. Spoštovana Vlada, tako naša generacija kot bodoče generacije nas bodo spremljaje na tej poti in če preveč odstopamo od teh pravih poti, se nam vsem skupaj nikakor ne piše dobro. Ljudje ne pozabljajo, to si moramo zapomniti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Aleksander Reberšek. Izvolite. Aha, prej želi še besedo minister, Andrej Šircelj. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovani poslanec! Jaz se bom zdaj opravičil tistim, ki poslušajo to, in tistim, ki so poslušali tudi včeraj oziroma predvčerajšnjem zaradi tega, ker jaz sem na vaše trditve že odgovoril na zelo identične, ne morem z gotovostjo trditi, da celo iste trditve, ki ste jih zdaj postavili, na Odboru za finance. Zaradi tega tistim, ki boste morali zdaj dvakrat poslušati ta moj odgovor, to je izključno zaradi tega, ker dvakrat ista vprašanja postavljate. Tudi glede tega, to se pravi, kje dobijo denar in kako dobijo denar podjetniki, kdo dobi pomoč. V zvezi s tem sem odgovoril, tudi dobil podatke od Zavoda za zaposlovanje, da so do sedaj vse plačali v rokih. Šlo je za konkretno zadevo in vse so plačali v rokih vsem tistim, ki so dali vloge; vsaj tako pravilne vloge, da se je na podlagi tega lahko to izplačalo. Tako s tega zornega kota, zakoni, ko postavljate vprašanja – ne vem, ali je to retorično ali ne –, kdo dobi, kako dobi, kdaj dobi in tako naprej. Vsi roki so določeni in vse se izplačuje v rokih in ti roki so tukaj potrjeni. Zavod za zaposlovanje po mojih informacijah, ki sem jih dobil, ko sem prvič odgovarjal na vaša vprašanja, nima glede tega nobenih zamud v zvezi s tem. Ne morem seveda za vsak primer tukaj trditi, ali je bilo pravilno ali ne, ampak pač tudi vi omenjate izključno samo en primer. Naslednje vprašanje je, kdo dobi pomoč. Večina ukrepov je narejena na način, da dobijo pomoč podjetja v vseh organizacijskih oblikah, kakorkoli že so; ali so to delniške družbe, ali so to družbe z omejeno odgovornostjo, ali družbe z neomejeno odgovornostjo, ali samostojni podjetniki in tako naprej. In ti ukrepi so naslovljeni na te gospodarske družbe oziroma na ta podjetja. Tako s tega zornega kota je zakon in vsi dosedanji zakoni so bili glede tega popolnoma jasni in ni nobenih težav. Notri so tudi ukrepi, v teh zakonih, ki so naslovljeni na posamezne skupine ljudi: ali so to študentje, upokojenci, samostojni podjetniki, verski uslužbenci in tako naprej, kulturni delavci in tako naprej. Tudi ti so točno naslovljeni in točno se ve kdo, dobi pomoč na podlagi teh ukrepov. Tukaj ni, tudi v praksi do sedaj, ni bilo glede tega nobenih težav. Glede zadolžitve, ki jo omenjate. Ja, transparentno, zadolžujemo se, država se zadolžuje za te ukrepe, država se zadolžuje za to, da financira predvsem zdravstvo, govorim država, bom bolj precizen, Vlada v tem primeru, in Vlada se zadolžuje, zato da krije predvsem stroške zdravstvu in da pomaga podjetjem. Kateri stroški, kateri odhodki so za to potrebni, je transparentno, poročila dobiva Državni zbor – opravičujem se za zamude, če so kdaj bile. Komisija za nadzor javnih financ Državnega zbora obravnava ta poročila, tako da s tega zornega kota je transparentnost zagotovljena. Fiskalni svet nas je opozoril, da je treba tukaj biti še bolj transparenten in bomo na ministrstvu oziroma na Vladi še bolj transparentni, s tem nimamo nobenih težav. Za vsak odhodek oziroma strošek obstaja dokumentacija, prikazana bo Fiskalnemu svetu, Računskemu sodišču, Komisiji za nadzor javnih financ, tako da s tega zornega kota ni nobenih težav. Naslednje. Omenjate poroštveno shemo. Razširjamo poroštveno shemo, tako da lahko dobijo sedaj 25 odstotkov prihodkov, v tem okviru ni bila izkoriščena in ni izkoriščena. Lahko jemljete to kot slabo, kar pomeni, da podjetja dajejo manj poroštva, po drugi strani je s finančnega zornega kota to dobro zaradi tega, ker je likvidnost zadovoljujoča. In če sprašujete o tistih podjetjih, ki so se zadolžila za razvoj in tako naprej, tudi takega ste omenjali, kako naj sedaj posluje in tako naprej, za ta podjetja smo našli rešitev, in sicer, da lahko odložijo kredite oziroma plačilo anuitet. In to tudi sedaj še podaljšujemo. Še enkrat ponavljam. Lahko odložijo plačilo davkov, lahko odložijo plačilo anuitet, imajo nadomestilo za delavce, ki ne morejo zdaj delati, podjetja, in imajo nadomestila s PKP6 za fiksne stroške. Mislim, da tukaj zelo zelo velik del vseh stroškov krije država. Zelo zelo velik del. Naštel sem variabilne stroške, fiksne stroške, kredite, davke; skratka, to so tisti stroški v podjetju in temu so namenjeni PKP ukrepi, če želite. Ne bom rekel samo eden ali več. Vesel sem, da ste mi še enkrat dali ista vprašanja, da še enkrat lahko na enak način odgovorim.
Hvala lepa. Za repliko je zaprosil poslanec Jože Lenart, samo preden vam dam repliko, vam predlagam, da je replika skladna s poslovnikom, sicer je bolje, da se prijavite k razpravi, ki bo v nadaljevanju. Da ne bo potem kakšnih dilem glede polemik in podobnih stvari. Želite repliko?
Spoštovani predsedujoči, dovolj bo replika, ja. Čisto konkretno. Hvala, da ste tudi še enkrat odgovorili, s tem da veva, da Lista Marjana Šarca predvsem opozarja, tudi jaz osebno, na zakasnenje rokov pomoči, ki jih ljudje in gospodarstvo ne dobiva in pa kup teh vaših pogojev, ki jih dajete notri, na kar gospodarstvo ni bilo pripravljeno. Konkretno to zadevo, ko ste v začetku rekli, da je en primer. Jaz sem samo navedel en primer, zato da jih tu ne izpostavljam 10, 20, lahko pa vam bom po mailu poslal, da se preveri, ker to je res hudo, kar tu govori. Glejte, včeraj je odgovorila mi ta podjetnica: »Sem poslušala odgovor ministra. Naša vloga je popolna, ker smo dobili vse potrjeno, zato ne drži, kar je izjavil. Tudi drugi večji saloni v Ljubljani imajo iste težave kot mi. Je bilo izpostavljeno že na POP TV. Velik problem je tudi to, da ko mi oddamo na portalu papirje, bi morali vsaj v 15 dneh dobiti v podpis pogodbo s strani zavoda, pa že samo to pride z zamikom dveh mesecev. Jaz osebno sem [[…]]»in tako naprej [[…]]
Kolega Lenart, kje vas minister ni pravilno razumel? Replika.
To, kar jaz trdim, on naredi drugače in zdaj [[…]]
To bo razprava, ne.
[[…]]zagotavljam na podlagi pisnih dokazil podjetnikov, da je v praksi drugače. In če vi podjetništva ne slišite, potem bo nezadovoljstvo se nadaljevalo. Hvala.
To je razprava, to ni replika. Predlagam, da se držite vsebinsko 70. člena Poslovnika in nič drugega. Nadaljujemo. Naj zdaj dobi besedo poslanec Aleksander Reberšek. Izvolite.
Predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Ja, Vlada je s sprejetimi petimi protikorona paketi pomagala tako prebivalstvu kakor tudi gospodarstvu in logična posledica je PKP6. Poglaviten cilj paketa je hiter odziv na probleme, ki so nastali zaradi drugega vala epidemije. Ta paket, ki ga obravnavamo danes, je težak kar 1,1 milijardo evrov. Pred nami je torej PKP6, ki predstavlja paket pomoči delodajalcem in s tem tudi zaposlenim z vidika zaščite delovnih mest. Na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti so pri pripravi ukrepov izhajali predvsem iz treh prioritet, to je odziven trg dela, skrb za starejše, pregleden in uporabniku prijazen socialni sistem. Ključni ukrepi iz tega paketa pa so: nadomestilo plače za čas čakanja na delo v višini 100 procentov in ne več 80 procentov, kot je bilo to do sedaj; odlog plačila obveznosti iz bančnih posojil za 12 mesecev, finančno nadomestilo kmetom zaradi izpada dohodka, izpostavil pa bi še kritje oziroma delno kritje fiksnih stroškov najbolj prizadetim podjetjem. PKP6 uveljavlja obveznost sprejemanja primerne zaposlitve takoj po vpisu v evidenco brezposelnih oseb in ne šele po poteku treh mesecev od vpisa, kot je bilo to do sedaj. Jaz pozdravljam to spremembo, saj imamo na Zavodu za zaposlovanje veliko ljudi, ki ne želijo delati, nekateri pa izkoriščajo ta sistem. Zaradi teh ljudi, ki so zdravi, sposobni za delo in ne želijo delati, k nam konstantno prihaja tuja delovna sila, ki dela za minimalno plačo, poleg tega pa izkoriščajo naš socialni sistem zaradi konstantnega pritoka cenejše delovne sile. Plače in standard naših državljanov enostavno ne morejo rasti, zato ta ukrep seveda podpiram. Zdrav, za delo sposoben človek potrebuje delo, ne pa denarne socialne pomoči. Ukrep, ki se ga pa najbolj veselim v PKP6, pa je, da bodo odslej starši hospitaliziranih otrok brezplačno sobivali v bolnišnici, in to tisti starši, ki imajo otroke mlajše od 15. leta. Do zdaj je to veljalo samo za starše otrok, mlajših od 6. leta. V Sloveniji imamo veliko družin z bolnimi otroki, mnogim izmed teh družin žal prihodki in pa finančno stanje ne omogoča, da bi si starši, recimo, plačali nočitev in bi bili v najtežjih trenutkih skupaj s svojim otrokom, ko leži v bolnišnici. V Novi Sloveniji smo prisluhnili staršem teh otrok, ki se zdravijo v bolnišnicah. Po našem predlogu so na vladi v PKP6 vnesli rešitev, da bodo starši vseh obolelih otrok do 14. leta lahko brezplačno bivali ob svojem otroku v bolnišnici. Dejanja – večkrat rečem kdaj, če ne zdaj, in naj bo teh dejanj čim več –,dejanja štejejo, ne pa lepe besede in v Novi Sloveniji se tega zavedamo. In to tista dejanja, ko si na oblasti, ne štejejo lepe besede, ko si v opoziciji. Ko sem ravno pri dejanjih na oblasti, bi enostavno rad povedal, da je minister stranke SD leta 2010 ukinil topel obrok dijakom in ta minister, minister Igor Lukšič, je enostavno rekel, da denarja za malice za vse ni in ukinil stoprocentno financiranje malice za dijake. Minister SD. Danes pa njegovi strankarski kolegi vlagajo zakonodajo o brezplačnem obroku, čeprav točno vedo, da smo to mi, ta vlada že uredila v PKP6. Izkoriščanje otrok za politične namene. Skrb za sočloveka in svoja dejanja pokažeš, ko si na oblasti, ne ko v opoziciji vlagaš všečno, populistično zakonodajo oziroma predloge. Ste pa SD v veliko boljših časih, ko ste bili na oblasti, ukinili državne pokojnine kmečkim ženskam, in to je bilo leta 2011, prav tako ste ukinili štipendije mladoletnim dijakom pod 18 let, študentom in dijakom nad 18 let pa ste ukinili otroške dodatke. Čeprav v svojem imenu nosite ime socialni, vaša dejanja kažejo ravno nasprotno. V zadnjih 20 letih ste 14 let vodili različna ministrstva in bili ste v vladi, niste pa nikoli nič krivi. Prevzemite odgovornost za svojo neodgovornost. Želim pa se vrniti nazaj k PKP6. Ta vlada otrokom daje nazaj tisto, kar jim je SD leta 2010 vzela. PKP6 v času šole na daljavo uvaja topel obrok učencem in dijakom iz šibkejših družin. Praktično ta vlada samo daje, tudi lokalni skupnosti. Saj, spoštovane državljanke in državljani, če ne verjamete meni, vprašajte svoje župane, vprašajte župane vaših občin, kdaj so imele občine toliko denarja – v času te vlade oziroma v času prejšnje vlade, ki jo je vodil Marjan Šarec? Dajmo upoštevati tudi dejstvo, da so izredno slabi časi in da je nekdo imel bistveno boljše čase oziroma pogoje. Me pa žalosti, in to resnično žalosti, da opozicija vedno in zopet preusmerja pozornost z nekimi univerzami, kaznimi in ne vem še s čim vse. To je po mojem mnenju samo zaradi enega samega razloga preusmerja: se pozornost od dobrega dela te vlade. Dolžan sem še odgovor oziroma komentar poslancu LMŠ gospodu Jožetu Lenartu. Z vsem spoštovanjem, ničesar slabega ne mislim, ne želim, da me razumete narobe, ampak v vaši stranki imate odgovore in pa predloge za čisto vse rešitve v državi, odgovore čisto na vsa vprašanja – zakaj ste torej takrat vrgli puško v koruzo? Jaz vem, da replika na repliko ni možna, mislim pa, da si bom zaslužil zdajle kakšno repliko, ker se mi zdi, da sem marsikoga razburil. Povedal sem samo tisto, kar mi leži na duši, in tisto, kar osebno sam čutim, predvsem pa ne maram laži, manipulacij in zavajanja, kajti zgodba, ki jo spremljam tukaj s prve strani v Državnem zboru, je zelo zelo drugačna, kot jo zvečer gledam v medijih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Samo Bevk. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik, spoštovani zbor. S predhodnikom se mi ni vredno zdelo in se mi ne zdi vredno polemizirati, kajti, kaj je kdo naredil dobrega ali slabega, bo sodila in povedala zgodovina. Tako pavšalno natresti nekaj očitkov neki politični stranki, lahko naredi vsakdo izmed nas, ampak meni se to zdi pod nivojem in tudi ni vsebina tega zakona. Naj kar na začetku povem, da ne bom nasprotoval predlogu šestega protikoronskega zakona oziroma zakonu o interventnih ukrepih za omilitev posledic drugega vala epidemije covid-19, ki se sprejema po nujnem postopku. Po nujnem postopku se lahko zakonodaja na predlog vlade obravnava le, če gre za interese varnosti ali obrambe države, odpravo posledic naravnih nesreč ali preprečevanje težko popravljivih posledic za delovanje države in še to mora biti temeljito argumentirano. Če sedaj damo na levo stran tehtnice ukrepe, ki dejansko ustrezajo pogojem za obravnavo zakona po nujnem postopku, in na desno stran tako imenovane podtaknjene člene, potem je jasno, da pretehtajo členi, ki naslavljajo ukrepe za omilitev posledic epidemije koronavirusa. Zelo povedno je dejstvo, da je predsednik vlade Janez Janša danes na predstavitvi predloga zakona dejal, navajam, »gre za paket ukrepov, s katerimi želimo ohraniti kondicijo družbe, države in gospodarstva tudi za čas po epidemiji« ter posebej izpostavil ukrep podaljšanja subvencioniranja čakanja na delo ali kot novost omenil delno kritje fiksnih stroškov podjetij ter napovedal sedmi paket, ki bo naslovil obdobje po premagani epidemiji. Niti z eno samo besedico pa ni predstavil, zakaj je vlada v ta paket uvrstila tudi tako imenovane podtaknjene člene, ki z epidemijo nimajo nobene povezave. Zato predlagam, da gredo v presojo na Ustavno sodišče Republike Slovenije vsi tako imenovani podtaknjeni členi v vseh protikoronskih paketih od prvega do šestega, in tako očistimo ta zakonodajni virus, ki je povzročil stanje, ko veliko ljudi v državi ne zaupa več tej vladi. Prav tako tudi zaradi tega ne zaupa več ukrepom za omilitev epidemije covid-19 tako kot v prvem valu epidemije, ko smo bili lahko za vzor celotni Evropi. Žal se je vlada vsaj od tretjega paketa dalje odločila za realizacijo povsem sebičnih, politikantskih in klientelističnih interesov ter državotvorno držo v času največje zdravstvene in družbene krize v zadnjih desetletjih izkoristila za poravnavo uslug različnim interesnim skupinam ali celo posameznikom. Naj se torej do tako imenovanih podtaknjencev oziroma podtaknjenih členov opredeli Ustavno sodišče. Sam pa kljub temu zakonu ne bom nasprotoval, saj vseeno prinaša več koristi kot pa škode. Verjamem, da bo Ustavno sodišče očistilo zrnje od plev. In še post scriptum na koncu mojega kratkega prispevka. Danes popoldne sem na STA prebral prispevek, da je direktor klinike Golnik dr. Aleš Rozman že dlje časa deležen grozilnih pisem. Moram povedati, da sem zgrožen, da se neka anonimna skupina spravi na zdravstvene delavce, ki poleg drugih sorodnih poklicev plačujejo največji davek v spopadu s koronavirusom in to veliko epidemijo. Zato to početje izrecno obsojam. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še zadnji, ki je prijavljen za razpravo, je poslanec dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Ko poslušam predstavnike te vlade in koalicije, zadnji med njimi iz tako imenovanih krščanskih demokratov, »ko si na oblasti, ta vlada daje« ali pa prej Marko »kdo je za kakšna dejanja odgovoren, se ne bomo spraševali«, ali pa sam minister »vlada se zadolžuje, s tem ni nobenih težav, boste dobili«. Kaj dobi potem KNJF? Nek list papirja na dveh straneh, kjer piše, da smo se zadolžili za toliko in toliko milijard. To ni poročilo, to jaz preberem v časopisu. Če si postavimo vprašanja, na katerega je tudi pred časom lepo odgovoril urednik Sobotne priloge, kdo vlada. Kdo vlada v ustavni parlamentarni demokraciji? Janez Janša? Šarec? Cerar? Damijan? Ne vem, Eva Irgl? Ne, vladajo zakoni. Oziroma bi vsaj morali vladati zakoni. Mi pa naj bi jih sprejemali. Kolega Vojko, ki mu ljubkovalno rečem Sokrat, je pač povedal, kaj je bistvo ustavne parlamentarne demokracije. Iz različnih pozicij, iz različnih življenjskih izkušenj, v ljudskem jeziku naj bi več ljudi več vedelo, kar vedno ni res. Ali se mi pogovarjamo tukaj o teh zakonih? Večino časa se ne pogovarjamo. To je neko natolcevanje bolj tipa dveh starih zakoncev, ki bi se 15 let nazaj morala ločiti, kdo je bolj kriv, da se nista ločila. Zdaj imamo že ta šesti zakon v igri. Sem razmišljal zadnje dni o tem in se spomnil ene jedi, ki je zaradi alergije ne smem več jesti. Imenuje se tlačenka. Tudi če ste vegetarijanec ali vegan, veste, kaj je tlačenka. V tlačenko ne moreš stlačiti vse živo in jo še začiniti s čimerkoli. Ampak kot je Samo lepo povedal, v te PKP se tlači nekaj, kar se na ta način ne sme sprejemati v Državnem zboru. Nisem se jaz tega spomnil, to so se spomnile neke ekipe parlamentarcev še pred kolegom Tankom, ki je že 20 let tukaj, in so notri zapisale. In potem se sprašujete, da zakaj se mi zaradi tega razburjamo. Ker niso neke urgentne zadeve. Dobro, vsak nekoga pozna, vsak ima nekega frenda pa vedno se nekaj notri stlači, ampak na tak način se ne gre resni parlamentarizem. Po drugi strani ta PKP6, z vsem dolžnim spoštovanjem, verjetno ga niti minister več ne pilotira, kajti amandmaji kar letijo gor pa dol. Jaz ne bom sedaj jokal, koliko amandmajev smo iz opozicije vložili, pa da niste nobenega sprejeli. V bistvu enega ste, tistega od SAB, potem bi morali pa še en vezen amandma sprejeti, pa ga niste. V tistem PKP-ju, ne vem že v dvojki, trojki imamo probleme, od katerega datuma to velja. Če imamo na eni strani tako napihnjenost, mi smo najboljši v vesolju, na drugi strani, če nam pregorevajo telefoni, kar je kolega iz LMŠ pa še kdo drug, ja, verjetno je realnost nekje vmes. Mogoče ta vlada ni najboljša v vesolju, pa mogoče pa imajo tudi tisti ljudje, ki na nekaj opozarjajo, neke tehtne razloge za to. Jaz nisem ravno neki človek iz fitnesa, za razliko od našega Janija, ampak 150 ljudi joka, da ste na njih pozabili, ki se s tem ukvarjajo, če zgolj zadnji primer povem. Namesto da bi se mi res orientirali, da ti obliži dobro primejo, so v vsakem zakonu neki podtaknjenci pa o tem kokodakamo. Prej smo pa o Aleksandri Pivec kokodakali 4 mesece skupaj. 15 kilometrov od meje živim, že kdo je omenjal kakšne avstrijske ali pa nemške primere ali še katere, tam je poanta, da dejansko zadeve čim prej primejo, ne pa neka ta kvadratura kroga, ki se jo gremo. Tudi zaradi tega ker smo v nekem stanju, ki ni zgolj stanje strahu, je stanje tesnobe. Strah je votel in se ga da potem nekako logično razložiti. Sedaj smo pa res v nekem sranju in stanju tesnobe. Virus mutira, dvakrat je vlada zamudila po 14 dni, so vam povedali matematiki, ne opozicija, in imamo v bistvu neko stanje, ki ga imamo. Potem se tukaj, gospod Šircelj, saj niste ustavni pravnik, z vsem dolžnim spoštovanjem, sklicujete na 72. člen. Sem že večkrat povedal, Ustava se ne bere na ta način, da samo pobereš tisto, kar ti paše. Obstaja 32. člen – svobode gibanja, obstaja 34. člen – osebno dostojanstvo, ki ga Žan Mahnič veselo vsak dan krši s svojimi nebulozami na Twitterju, pa se potem vlada sklicuje, da je to svoboda njegove govora. Bivša državna sekretarka z resornega ministrstva je rekla: »Ministrstvo je z množico okrožnic«. V šolah se jih že meša od teh okrožnic. Nekateri ravnatelji, ravnateljice mi rečejo, da jih niti več ne berejo, ker enostavno jih ne folgajo več. Verjetno bi se morali potem vprašati, zakaj ljudje protestirajo. Mi imamo problem, da to epidemijo folgajo neki ljudje, ki ne mislijo dovolj globoko, pa nisem ravno človek, ki je blazno mahnjen na nacionalne karakterje, ampak vseeno nekoliko. Poglejte, v Sloveniji državljank in državljanov ne moreš furati s palico. Pa če to Janši ni jasno po 30 letih, se mi zdi, da bi počasi moral iti gledat sončne zahode. Pa nič slabo ne mislim. Ne moreš. In se potem folku fržmaga. Saj tudi v Nemčiji se je eden zaletel danes v glantre pred domovanjem gospe Merklove. S takimi dejanji pa tudi s tistimi 15 jurji, ali bo potem samo jurja in pol ali ne, bomo imeli samo še več Zlatkov pa več takih pa pod maskami pa se bodo nekaj lovili. Na koncu bomo imeli pa to, kar se je zgodilo v Angliji – gospa Fox, ki jo je tam en poslanko dobesedno zaklal. Ste že pozabili mogoče? Absolutno se strinjam in s tem, kar je rekel kolega Bevk kot izkušen poslanec, in s tem, kar je rekel naš Han glede Kreka in tega. Ampak jaz se spomnim, veste, jaz to že doživljam sedmo leto. Derejo se za mano, češ, idi v Kumrovac, idi v Beograd, ti si ovo, ti si ono, grožnje s smrtjo. In to prihaja z vaše strani ulice. In tukaj bi se oboji morali tega zavedati. Ne bom rekel, da na tej strani ulice ni koga. Jaz včasih rečem, naj mi Miha oprosti, vsak ima svojega Kordiša. Pa seveda, zdaj sem jaz šel malo v moralko. Nam se v najmanj primernem trenutku dogaja to, kar moja ljuba dama pravi: Kar tuliš v gozd, to iz gozda dobiš ven. Ko je SDS v opoziciji, če imamo šniclje na mizi pa mu vržemo najboljši šnicelj, boste nekaj slabega našli pa boste tulili čez to. Zdaj pa imamo nek obrnjeni trenutek in včasih tudi ko je kaj dobrega, se to iz gozda vrne nazaj in se na tak način gleda. Trenutno se ne da v tem parlamentu nič več normalno pogovarjati. Najlažje je tuliti kot mladi kolega, ki je zdaj šel ven, ko smo mi na oblasti. To potem ni vladavina prava, to ni potem ustavna parlamentarna demokracija. Potem smo mi iz opozicije nek ornament, ki lahko rečemo kot v kakšnih malo resnih, malo manj resnih parlamentih, da bomo obstruirali pa, ne vem, se bomo srečevali na Trojanah recimo. Jaz bi danes o tem zakonu rad razpravljal, pa sem poslanec, pa tudi naša Bojana vse prebere pa še kdo, pa saj ne folgam več, kako letijo ti amandmaji gor, dol. Mi bi dejansko danes rabili prekinitev te seje, da vidimo to, kar je še danes uletelo in z vladne strani in z naše strani, pa da se jutri to detajlno pogleda, da se Zakonodajno-pravna služba opredeli do tega, da se končno upošteva to, kar pove izkušen poslanec, ki je bil sredi 90. let prvič poslanec, če se ne motim, kolega Samo Bevk. Ampak ne, seveda, vi boste, dokler imate glasove, to nekako drgnili naprej. Ko pa predlagamo neke amandmaje iz opozicije, slišimo, da to posega v vsebino zakona. Ja, tristo kosmatih rosomahov, v kaj naj pa posega!? V solato iz menze? Ne vem, trenutno je neko tako stanje, da se bom na tej točki ustavil. Saj ni možna več neka resna razprava. Pa v bistvu od vseh amandmajev, ki jih je predlagala opozicija, dobro, saj je kdaj kak populističen amandma, priznam, pa kak amandma je, da ti nekaj uvalim, ker si tulil, ko bom jaz na oblasti, bom to sprejel, pa potem ne. Ampak tri četrt teh amandmajev, ki smo jih vlagali skozi vse PKP-je, je nekaj, kar ste iz takih ali drugačnih razlogov spregledali. Jaz verjamem, da crkujete na vladi zaradi trenutne situacije. Crkujemo skoraj že navadni poslanci skoraj, kaj šele vi. Verjamem tudi, prepričan sem, da je večina predlogov dobronamernih. Saj ne odkrivamo tople vode, saj večina držav v Evropi pa še kje drugje sorodno reagira, eni manj premišljeno, drugi bolj, ampak parlament naj bi bil prostor javne rabe uma. Trenutno je pa samo prostor nekega bevskanja. In posledično zaradi tega bevskanja dobimo dogodke, ki se dogajajo gospodu Kreku in ki se bodo dogajali še komu. Zaradi tega bi se morali mi malo zamisliti, in to, kot je kolega Brglez zelo rad govoril, ko je tam sedel, eden od bistvenih postulatov demokracije je tudi samoomejevanje. In tega tukaj ni, jaz se bom ta trenutek sam omejil, hvala za besedo.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Vidim, da je še interes. Prosim za prijavo. Najprej dobi besedo Mojca Žnidarič, izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Danes torej sprejemamo šesti protikoronski paket. Ampak ne štejemo količine oziroma kvantitete, kot nam je danes že bilo očitamo, temveč kvaliteto. Predvsem šteje hiter odziv na nove, težke in zelo hitro spreminjajoče se razmere, povezane s covid-19. V tem šestem protikoronskem paketu se v prvi vrsti namenja predvsem pomoč gospodarstvu, saj so številne dejavnosti zaprte. Ravno zaradi vladnih odlokov in ker je nujno ohraniti čim več delovnih mest je nujno, da se v tem paketu zakona pomaga gospodarstvu in posledično s tem pomagamo tudi našim državljanom in državljankam. Epidemiološke razmere se spreminjajo tako hitro, da ti zakoni res ne morejo biti sprejeti vnaprej, ampak se lahko sprejemajo le sproti in se prilagajajo razmeram na terenu. Ta zakon na primer poenostavlja delo na domu. Podaljšuje ukrep delnega subvencioniranja skrajšanega delovnega časa od polnega, in sicer do 30. junija 2021. Podaljšuje tudi ukrep delnega povračila nadomestila za delavce na čakanju, in sicer do konca januarja 2021. Hkrati se spreminja oziroma tudi dviguje zgornja meja tega nadomestila, in sicer z višine 890 evrov bruto, kar je bilo vezano na najvišje denarno nadomestilo za brezposelnost, na višino povprečne plače, to je nekje tisoč 800 evrov bruto. Jasno se v tem zakonu tudi določa, da delodajalec nadomestila za čakanje na delo ne more uveljaviti za delavca v času teka odpovednega roka. Kot smo slišali, je bilo v 66. členu zapisano, da mora brezposelna oseba takoj po vpisu v evidenco sprejeti tudi primerno zaposlitev. To pomeni eno raven nižje, kot je njegova izobrazba oziroma kot je v zadnjih 12 mesecih tudi delal. Sicer se je kasneje z amandmajem koalicije ta zadeva nekoliko omilila in je sedaj zapisano, da se lahko ponudi vsem nižja ena raven primerne zaposlitve. Osebno mi je bila sicer prejšnja dikcija bližja, kajti če v zdravstvu sedaj pomagajo tako dijaki, študentje, upokojenci, ne vem, zakaj ne bi potem večjega deleža prispevali tudi brezposelni. Ta člen je bil namreč umeščen v ta zakon predvsem zaradi pomanjkanja kadra v zdravstvenih in socialnovarstvenih zavodih. Slišali smo tudi, da je le četrtina napotenih brezposelnih šla na razgovore. Tako da mi je bila prvotna dikcija, ki je bila nekoliko strožja, celo bližje, kot ta, ki je zdaj nekoliko milejša. V času razglašene epidemije se vsem, ki se jim pravice iz javni sredstev iztečejo v času epidemije, le-te podaljšajo za en mesec, dokler traja epidemija. Malo se bom osredotočila še na področje kmetijstva in zdravstva, ker to tudi pokrivam. Torej iz kmetijstva lahko vidimo, da se podaljšujejo ukrepi krizne destilacije in kriznega skladiščenja vina. Ti so bili v PKP3 potem prvič tudi omenjeni, kajti z zaprtjem vseh gostinskih lokalov, z odpovedjo vseh prireditev je prodaja vina zelo upadla. Zagotavlja se tudi finančno nadomestilo zaradi izpada dohodka za kmete, nosilce kmetijskih gospodarstev in nosilce dopolnilnih dejavnosti na kmetijah ob predpogoju, da je sektor utrpel najmanj 30-odstotni izpad dohodka. Tudi cene zakupnin kmetijskih zemljišč se znižujejo za 20 % za prvo polovico naslednjega leta. Podaljšuje se tudi ukrep brezplačnega zakupa zaraščenih kmetijskih zemljišč v lasti Republike Slovenije, in sicer za 10 let. Dotaknila se bom še zdravstva, ki je sedaj v teh razmerah ključno. Kot smo lahko že slišali, se zvišuje starostna meja otrok, ki so upravičeni do sobivanja enega od staršev v času hospitalizacije, s sedanjih 5 let na 14 let starosti. Sedaj ko so v času epidemije prepovedani obiski v bolnišnicah in tudi domovih, je ta ukrep še toliko bolj nujen in potreben. V tem šestem paketu se jasno določa, da se dodatek za delo s covid pacienti, ki je bil določen v PKP5, ne izključuje z dodatkom po kolektivni pogodbi za javne uslužbence. Seveda še naprej ostaja tudi dodatek za prerazporeditve. Tako da teh dodatkov je kar nekaj, vsi trije se med seboj ne izključujejo. Ampak prepričana sem, da denar ni vse, tudi če bi se ti dodatki še bolj povišali, kot je predlagala opozicija, ampak delavci v zdravstvu, sociali res dejansko delajo bolj s srcem in na etični pogon, kot pa za ta denar. Prav je, da se nekoliko nagradijo, če je možno, ampak obstaja določena meja, ki je pač zmožna. Zagotavljajo se tudi proračunska sredstva za te dodatke, in sicer tudi za zasebnike znotraj javne mreže, se pravi tudi za zasebnike s koncesijo. Ker smo pa bili s terena obveščeni o eni anomaliji oziroma predvideni krivici, na primer, da strokovni direktorji in glavne medicinske sestre, ki dejansko delajo s covid bolniki, niso upravičeni do dodatkov, smo v SMC pripravili amandma k 127.b členu in potem ta dodatek za delo v rizičnih razmerah se s tem omogoča tudi direktorjem v javnem sektorju v dejavnostih zdravstva in socialnega varstva. Ukrepov je seveda še veliko, lahko bi jih naštevala, pa jih večine ne bom. Mogoče ta brezplačen topli obrok dnevno za učence in dijake iz socialno šibkejših družin, ki se je omogočil v bistvu že tudi prej na podlagi okrožnice ministrice, danes se tudi potem še potrjuje v tem PKP paketu. Do vključno tretjega dohodkovnega razreda otroškega dodatka je torej ta obrok brezplačen. Tudi podjetniki bodo deležni določene delne nadomestitve fiksnih stroškov. Na predlog SMC bodo oproščene najemnine tudi športne organizacije, prav tako bodo upravičene do sofinanciranja zaščitne opreme in še in še. Ukrepov je res precej, ni možno, da bi jih vse danes naštela. Zakon bom seveda podprla. Podala pa bom tudi nekatere predloge za PKP7.Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Marko Koprivc. Izvolite.
Hvala lepa podpredsednik za besedo. Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, lep pozdrav vsem skupaj! Razprave je za nami danes že kar nekaj. Obravnavamo šesti paket tako imenovanih ukrepov za blaženje posledic krize koronavirusa. Ukrepi so seveda nujno potrebni, ker tako Slovenija kot celotna Evropa in svet se nahajamo res pred veliko preizkušnjo, ki nas je prizadela ob veliki zdravstveni krizi, ki se potem odraža tudi v gospodarski krizi in še kakšni drugi krizi. Celoten svet je pred veliko preizkušnjo in normalno in pravilno je, da vlade v takih primerih pomagajo predvsem gospodarstvu in ljudem, ki so na nek način občutili to hudo zdravstveno krizo in posledično seveda tudi gospodarsko krizo. Določeni ukrepi, ki jih obsega ta šesti paket, so seveda nujno potrebni in so dobri. To je dejstvo. Je pa res, da kot pri vseh paketih doslej, tudi pri tem šestem paketu vlada ni dovolj poslušala dejansko potreb državljank in državljanov. Ni vodila socialnega dialoga. Na to so nas opozorili socialni partnerji, in to je dejstvo. Kot vedno doslej tudi tokrat je vlada v sam paket ukrepov za blaženje krize vtaknila še številne tako imenovane vsiljivce, ki s samim reševanjem krize nimajo nikakršne zveze. Če povem bolj plastično, na eni strani pred parlamentom gospodarstvo, državljanke in državljani prosijo po pomoči, da bi nekako izplavali iz nemogoče situacije, na drugi strani pa vladna koalicija tukaj v parlamentu in v vladnih palačah snuje in kuje ukrepe, ki bodo pomagali prijateljem vladajoče koalicije in predvsem predsednika vlade Janeza Janše. Govorim konkretno o ukrepu, ki naj bi na področju izobraževanja visokega šolstva podaljšal akreditacije visokošolskim zavodom, in to tudi tistim, ki ne izpolnjujejo pogojev za podaljšanje le-teh. Zakaj je vlada to naredila, spoštovane kolegice in kolegi? Odgovor je zelo preprost. Zato ker visokošolski zavod, katerega solastnik je tudi dr. Peter Jambrek, velik prijatelj SDS in predsednika Janeza Janše, ne izpolnjuje pogojev. Če drži, kar je včeraj poročala ena od komercialnih televizij, da obstaja celo zapisnik, da je ta isti gospod na Ministrstvu za izobraževanje konec meseca oktobra lobiral, da se ta akreditacija podaljša, in govoril o tem, kako je NAKVIS »grozen« – to je agencija, ki te akreditacije podeljuje – ker njim ne želi podaljšati te akreditacije, akreditacija pa je pogoj, da ima visokošolski zavod status in da je na podlagi tega tudi financiran s strani Republike Slovenije. Nekaj dni za tem, glej ga zlomka, ko ne najdejo rešitve, kako bi zaobšli zakonodajo, se v šesti protikoronski paket prikrade tudi določilo, ki te akreditacije enostavno premika oziroma preverjanje pogojev za akreditacijo ni več obvezno in se akreditacija avtomatsko podaljša. Oprostite, še enkrat, če to drži, in to bomo preverili, obstaja utemeljen sum sistemske korupcije. In na to nam predstavniki vlade do danes niso uspeli odgovoriti. Socialni demokrati smo skupaj z demokratično opozicijo na ta način vložili amandma, ki je bil na Odboru za finance žal brez pravih utemeljitev zavrnjen. Danes pa smo skušali dati še eno možnost z določilom v končnih določbah. Člen je zaprt, tako da amandma na člen ni možen, z določilom v končnih določbah smo skušali za ta absolutno nesprejemljiv in šokanten člen zamakniti veljavnost, in sicer začetek delovanja tega člena v leto 2022. Tukaj apeliram na koalicijske partnerje, ki so v osnovi demokratične stranke z demokratično tradicijo, ki spoštujejo demokratične standarde v Republiki Sloveniji, apeliram, da vsaj te stranke podprejo naš amandma in s tem onemogočijo to koruptivno določilo. Socialnim demokratom je res pomembno, da se zaščiti kvalitetno javno šolstvo, predvsem pa da država deluje transparentno in da se izogiba vsakim poskusom koruptivnega delovanja. To je samo eden izmed vsiljivcev v tem tako imenovanem šestem protikoronskem paketu. Da ne govorim o tem, da v tem paketu med drugim tudi dvigujete prispevke za župnike in verske delavce. Kakšno ima to zvezo z epidemijo? Nikakršne. In to so ti vsiljivci, ki mečejo temno luč na celoten paket oziroma sveženj ukrepov. Spoštovane kolegice in kolegi, jaz vas res še enkrat pozivam, da vendarle razmislite, da se vendarle sprejme tudi kakšen amandma opozicije in da potem na nek način lahko skupaj podpremo tiste ukrepe, ki so dobri in nujno potrebni. Da ne govorim o drakonskih kaznih za vabljenje na proteste oziroma drugače zapišete, za vabljenje na zbiranje državljank in državljanov. To je seveda nedopustno, to je nedemokratično. Upam si trditi, da je to tudi neustavno. In škoda je res, da vedno s temi vsiljivci razpravo speljemo iz tistih ključnih ukrepov, ki so nujno potrebni za delovanje države, na te neke ukrepe, SDS-ukrepe ustvarjanja druge vzporedne republike. Zdaj pa mi dovolite, da za konec še kolegu Marku Pogačniku in še komu s tiste strani odgovorim na večne očitke o tem, kako sem si konec meseca maja snel masko z obraza. Kolega Marko, ja, res, to drži, to je bilo konec meseca maja, to je bilo nekaj dni pred zmagovitim poletom letal nad Ljubljano, nekaj dni pred tem, ko ste slavnostno razglasili veliko zmago nad epidemijo. To sem naredil zavestno in naredil bi danes popolnoma enako v takšni situaciji, kot je bila takrat. To je bilo obdobje, ko že kar lep čas ni bilo novih okužb oziroma minimalno je bilo novih okužb. Gospa Anja, lahko dokončam, pa mi boste potem lahko odgovorili? Ni bilo okužb s koronavirusom, to je bilo obdobje, ko je celotna Slovenija že normalno funkcionirala, in to je bilo obdobje, ko je nekaj dni za tem vodstvo Državnega zbora točno to, kar sem jaz predlagal, tudi storilo. In to je bilo obdobje, ko ste vi, kolega Marko, in vaš predsednik gospod Janez Janša nekaj dni zatem ravno tako sedeli v Državnem zboru brez razmaka, brez mask. Mislim, da to ni bil glavni razlog za to, kar se je dogajalo pozneje. Očitate tudi, da sem se nekajkrat udeležil, konec maja, demonstracij. Tudi to drži. Vendar na varnostni razdalji, na kolesu in držali smo se vseh pravil. To je bilo v obdobju, ponavljam ponovno, konec meseca maja, junija, ko okužb v Sloveniji ni bilo. 15. avgusta, na primer, ob prazniku Marijinega vnebovzetja je pa kar veliko število predstavnikov trenutne oblasti, tudi minister Tonin, predsednik Nove Slovenije, prišlo na velik shod ob tem verskem prazniku, kjer je bilo več kot 3 tisoč ljudi, kljub temu da je bilo v tistem obdobju združevanje omejeno, mislim da, na 500, ampak ne bom zdaj trdil, če je številka čisto točna. Bilo je več kot 3 tisoč ljudi, pretežno starejših, ki so ranljive skupine, po slikah sodeč se ni nihče držal nobenih varnostnih ukrepov, in to je bilo obdobje, ko so začele okužbe z veliko hitrostjo naraščati. Lahko vam tudi pokažem graf. Tako da, lepo prosim, ne s to hipokrizijo, ne ves čas obtoževati neutemeljeno in povem še enkrat: tudi danes bi v istih razmerah naredil enako. Glavni problem pa je v tem, da vi z vašim pristopom, z vašimi grožnjami ljudi odbijate od tega, da bi se držali ukrepov, ki so nujni. Jaz na tem mestu zdaj lahko pozovem državljanke in državljane, da se je treba držati ukrepov. In tudi sam se jih držim. A imam masko gor ali je nimam? Ampak ukrepi morajo biti smiselni. Prosim, nehajmo na tem pridobivati politične točke, ker je nesmiselno in škodljivo, škodljivo za zdravje naših državljank in državljanov. Vsi se moramo boriti za to, da se ukrepi v čim večji meri spoštujejo, predpogoj za to pa je, da imajo državljanke in državljani zaupanje v to vlado. Žal zaupanja v to vlado ni. Zaupanja v to vlado pa ni, ker je jasno kot beli dan, da skuša vlada izkoristiti to hudo zdravstveno krizo, to tragedijo za pridobivanje svoje moči, za populistične izjave, za podrejanje vseh družbenih in državnih podsistemov, za pridobivanje in uničevanje svobode medijev in medijske krajine v Sloveniji, da bi vse, ki razmišljajo drugače, utišali. Na to pa seveda ne moremo pristati. Še enkrat pa ponavljam: ukrepe, ki so smiselni, je treba spoštovati. Hvala lepa.
Hvala lepa, za to poglobljeno razpravo. Samo da vas spomnim, smo pri amandmaju opozicijskih poslanskih skupin k 6. členu. Nadaljujemo. Besedo ima Andrej Černigoj. Izvolite.
Spoštovani, gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Naj se na začetku malce dotaknem mojega predhodnika, gospoda Koprivca. Poglejte, v svoji lastni razpravi ste se malček dotaknili tudi mojega kolega, predsednika stranke, ki na žalost ni v tej dvorani, da bi se lahko branil. Omenili ste tudi praznik, krščanski praznik, tudi oni se ne morejo braniti. Tako da to je bilo zelo pritlehno dejanje, lahko rečem. Bi zelo želel, da se drugič spravite na mene, da se bom lahko branil. Dajte, prosim, to upoštevati! Ampak življenje velikokrat ne poteka tako, kot bi si sami želeli. Drugačen bi bil svet, če bi lahko sporočali samo vesele novice, vendar na žalost ni tako. V življenju smo hočeš nočeš deležni tudi nepredvidljivih trenutkov. In tako nepredvidljiv je ta nevidni sovražnik covid-19. Zato danes v hramu demokracije obravnavamo že šesti paket za omilitev posledic epidemije PKP6 – kdor hitro da, dvakrat da. Ta vlada ni čudna, kot je omenil prej v prejšnji razpravi na začetku kolega na levi, ker tega ni znala rešiti že v prvem paketu. Ta vlada deluje in rešuje probleme sproti. Je pa bistvena razlika od opozicije, ne kregamo se, ne tožarimo na pločnikih, ampak svoje izzive rešujemo, kot je za vsako normalno in dobro delujočo vlado, za zaprtimi vrati. Najbolj pa se razlikujemo v tem, ker ne podležemo prvemu problemu, ne podležemo drugemu problemu in ne obupamo. Sedanji opoziciji je bil predlagan sporazum o sodelovanju. Ta dokument ni noben bavbav, odgovor opozicije je bil ne. Jaz tudi veliko sprejemam klice, veliko berem, spremljam sprejete ukrepe v okolici Slovenije, v drugih državah – Avstriji, Nemčiji, ampak imam občutek, da če bi ta vlada, samo na primer, ukrepe iz Avstrije prevedla in jih ponudila v Sloveniji, bi verjetno tudi tam našla opozicija kakšne tako imenovane podtaknjence in spet bi bilo vse narobe. Naj povem, nismo popolni in tudi nismo vedno 100-odstotno homogeni, vendar ta koalicija deluje. Tudi sam nimam vseh odgovorov in vsi ukrepi mi niso najbolj pri srcu, vendar se vsi zavedamo, da le dosledneje upoštevanje ukrepov za zajezitev širjenja je edino poroštvo za uspešen boj proti nevidnemu sovražniku. Čeprav si mi krščanski demokrati želimo, da bi gospodarstvo lahko neovirano delovalo naprej in ustvarjalo dodatno vrednost. Drage kolegice in kolegi, zato lahko z gotovostjo trdim, da vaše opominjanje glede smrtnih primerov tukaj v Sloveniji, na drugi strani pa z všečnimi predlogi o večji sprostitvi ukrepov v gospodarstvu ne gredo skupaj. Šesti paket je vreden dobro milijardo evrov oziroma 1,1 milijarde evrov in je namenjen državljankam in državljanom Republike Slovenije, predvsem pa slovenskemu gospodarstvu. Vlada ni pozabila na zdravstvene delavce in zaposlene v zavodih za starejše občane. Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti nudi vse razpoložljive kapacitete omenjenim zavodom. Tukaj bi pa tudi rad pohvalil civilno zaščito in lokalne skupnosti, ki se trudijo čim hitreje zagotoviti dodatne prostore, kjer se nahajajo rdeče cone. Z njimi sem v konstantnem stiku in ne bom si dovolil, da bi vaše posploševanje, želja po diskreditiranju te vlade žalilo tudi njih, ki dajejo bolnikom več kot sami sebe. Na tem mestu bi se rad zahvalil ministru za finance, ki je skrbnik paketa PKP6. Naredili ste izjemno delo, izjemno delo. Verjamem, da vsi tukaj v koaliciji želimo ohraniti gospodarstvo, da bo po krizi čim hitreje in nemoteno delovalo. Sedanja vlada si v sedanjem šestem paketu prizadeva, da na eni strani podaljšuje uspešne ukrepe še naprej, na drugi strani pa uvaja nove ukrepe. Naj tukaj še dodam, da Vlada in Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti dela, se trudi za socialni dialog. Naj povem tukaj, da delujemo tudi v Ekonomsko-socialnem svetu, ki ga vodi naš minister iz Nove Slovenije in se tukaj trudimo imeti in držati konstanten stik v Ekonomsko-socialnem svetu. Ukrepov je veliko, ne bi jih rad vseh našteval. Ampak zelo sem ponosen, da v tem paketu podaljšujemo naslednje ukrepe. Subvencioniranje skrajšanega delovnega časa do 30. 6. 2021, ta ukrep bo odpravil negotovosti v gospodarstvu. Tukaj se bodo lahko gospodarstveniki pripravili in bodo imeli trdno obljubo te vlade, da bo ta ukrep deloval do 30. 6. 2021. Nadomestila plače za čakanje na delo doma. Zelo sem vesel in podpiram ta ukrep. Imeli smo tudi v prejšnjih razpravah, da ni odloga plačila obveznosti bančnih posojil. Seveda so, in to celo za 12 mesecev. Sam prihajam iz Ilirske Bistrice, kjer imamo tudi veliko ljudi, ki se ukvarjajo s kmetijstvom, zato sem ponosen, da se bo upoštevalo finančno nadomestilo kmetom zaradi izpada dohodka. In če gremo naprej, oprostitev plačila vrtca, če ga otrok ne obiskuje. Imamo še veliko ukrepov, ki jih podaljšujemo. Ampak tukaj bi šel naprej in bi poudaril nekatere nove ukrepe, ki jih uvajamo. Delno kritje fiksnih stroškov najbolj prizadetim podjetjem. Danes in v preteklih dneh smo v raznih medijih zasledili, kako je ta vlada grda, ampak s tem paketom uvajamo topel obrok za učence in dijake socialno ogroženih družin med šolanjem na daljavo. Jaz verjamem, da v povezavi z okrožnico ministrstva, kar je bilo že podano, in z vso resnostjo, ko so razne občine pristopile k reševanju tega problema, bomo s tem še nadgradili in zagotovili, da bodo vsi otroci, ki so lačni, nahranjeni. Zelo me veseli, da v tem paketu se oprosti plačila storitev študentskih domov med razglašeno epidemijo. Ogromno klicev dobivam in ljudje si tudi želijo, da se poenostavijo postopki prijave na delo na domu za lažje organiziranje dela med razglašeno epidemijo. Jaz moram tukaj tudi to povedati in pohvaliti. Jaz in v Novi Sloveniji in celotni vladi zdravstvene delavce cenimo, cenimo njihov trud, ko dajo sebe in celotno srce za zdravljenje bolnikov. In dodatke za delo v sivi in rdeči coni, 30 % osnovne plače, ne glede na razglasitev epidemije, uvaja ta paket. Zavedamo se, da je ta nevidni sovražnik marsikaj spremenil in zelo me veseli, da če bomo na kakršen koli način pomagali raznim društvom ali pa podjetjem, da jih oprostimo najemnin, če je lastnik država ali lokalna skupnost, bom z velikim veseljem podprl ta paket. Jaz sem priznal in sem si z velikim veseljem na začetku, takoj ko je bilo to mogoče, naložil tudi aplikacijo Ostani zdrav. Veseli me, da se bo ta aplikacija nadgradila in nekako tudi povezljivost z drugimi podobnimi aplikacijami širom Evrope. Moram pa tukaj za konec pohvaliti še mojega kolega Aleksandra Reberška in kolegico Ivo, ki sta si z neumornim prizadevanjem za najranljivejšo skupino prizadevala za plačljivo bivanje staršev v bolnicah za otroke od pet let se podaljša na 14 let. Še enkrat bom povedal. Z velikim veseljem bom pritisnil tipko »za« – kdor hitro da, dvakrat da. Predvsem pa si želim, da tega nevidnega sovražnika čimprej premagamo in da naše gospodarstvo in naši prebivalke in prebivalci čimprej zadihajo in gremo naprej. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Gospod Koprivc, replika. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Kolegu Černigoju v tem delu, ko ste se takoj začeli na nek način braniti v smislu, da sem jaz žalil verska čustva in tako naprej. Jaz tega v svoji razpravi absolutno nisem prepoznal. Jaz sem samo omenil dogodek, ki je dejansko bil ob tem prazniku, ampak nikakor pa nisem jaz hotel in tudi nisem v ničemer žalil s tem. Omenil sem vašega predsednika Tonina, ki ga žal res danes ni tukaj, ampak saj parlament je prostor razprave, tako da ni bilo pa nič slabonamerno mišljeno. Sem samo povedal, kot vi govorite, da se mi zbiramo, pa da smo, ne vem, vsi lenuhi, ki kolesarimo okrog in tako naprej, sem jaz rekel, da velik del predstavnikov vladne koalicije je bil na tem dogodku. [[oglašanje iz dvorane]] In tam se pač [[…]]
Prosim za mir v dvorani.
[[…]]niste držali teh ukrepov, ki so bili zapovedani. Enako velja tudi, da je na primer odstopljeni minister Hojs tukaj za to govornico v času, ko je bil eksponentna rast novih okužb, snel masko, je ne bom, ker bi kršil s tem odlok.
Kolega Koprivc, to je razprava [[…]]
In enako velja za gospoda [[…]]
[[…]]to ni replika. Gospod Černigoj vas je pravilno razumel, samo polemiziral je z vami, z vašo razpravo. Ampak to ni replika, to ni podlaga za repliko, kar zdaj govorite.
A smem samo dokončati, samo misel dokončam. Ja, ja, gospodu Černigoju.
Glejte, ni replika to. Za to imate razpravo. Če želite govoriti tisto ali pa komentirati tisto, kar je kolega razpravljal, potem se prijavite k razpravi. [[oglašanje iz dvorane]] Težko replicirate, ker to ni replika, kar govorite.
Smem dokončati, prosim? Bom zelo hiter.
Lahko se prijavite naprej k razpravi.
V eni minuti bom končal.
Ja, izvolite, končajte.
Skratka, gospod Černigoj, želel sem samo povedati, da sem bil očitno narobe razumljen. V nobenem delu v razpravi ni šlo za to, da bi jaz kakršnakoli verska čustva žalil, ampak sem hotel samo povedati, da ste kršili odlok. Enako velja za gospoda Hojsa, ki je tukaj v Državnem zboru pred vsemi vami in nami snel masko. Pa se o tem ne govori, ker se mi zdi tudi nesmiselno na tem pridobivati politične točke.
Kolega Koprivc, glejte, vzel vam bom besedo [[…]]
Hvala lepa.
[[…]]ker ne uporabljate svoje replike v skladu s Poslovnikom. To ni replika. Gospa Muršič, izvolite, imate postopkovni predlog.
Hvala lepa, predsednik za besedo. Jaz bi lepo prosila, takrat, ko se vi vključite pri postopkovnem ali pri repliki z vašo intervencijo, da se takrat čas ustavi, kajti čas teče in to ni dobro. S tem kurite tudi naš čas. Tako da lepo prosim, ko vi želite komentirati razpravo posameznega poslanca, da se čas ustavi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolegica, imate popolnoma prav, vendar treba je povedati, da takrat, kadar predsedujoči intervenira, bi bila vljudnostna gesta tistega, ki je prijavljen, ki govori, da prekine z razpravo, ne da polemizira s predsedujočim. V tem primeru je na tak način to možno narediti. Postopkovno magister Koprivc. Izvolite.
Predvsem bi prosil, gospod predsedujoči, da ne vpadate v besedo. Pri repliki imamo možnost časa tri minute za repliciranje in jaz sem konkretno repliciral gospodu Černigoju. Vi ste mi pa dvakrat vpadli v besedo brez pravega razloga. Jaz bi res prosil, da se držimo nekih pravil pri vodenju Državnega zbora. Hvala lepa.
Glejte, v primeru, ko nekdo postopkovni predlog ali repliko ne uporablja v skladu z določbo Poslovnika, je predsedujoči dolžan intervenirati in ga opozoriti na to. Dolžan. Tisti, ki je pa na to opozorjen, če bi bil vljuden, bi počakal, bi prekinil svojo razpravo in bi mu potem dali čas naprej. Ne more pa to interaktivno tako potekati, potem pa zahtevate dodaten čas. Tako ne gre. Predlagam, da nadaljujemo z razpravo. Besedo ima mag. Dušan Verbič.
Hvala lepa, predsedujoči. Lep pozdrav, minister, kolegice in kolegi lep pozdrav! Moram pa priznati, da je prav v modi v Državnem zboru popolna zloraba replik in poslovnika, čeprav to ni zdaj stvar moje razprave. Za uvod. Vlada Republike Slovenije v tem času dela zelo dobro. V teh časih to dokazujejo tudi agencije, ki ocenjujejo delo vlad po Evropi in po svetu. Ta hip imamo bonitetno oceno 3, A3. Tisti, ki se na to malce spoznajo, bi preprosto morali biti toliko dosledni in ne kritizirati vlade, prej izreči kakšno pohvalo. Treba je tudi reči, da v teh časih se ta vlada ne umika od teh problemov in želi nekako s svojimi ukrepi in delovanjem prebroditi to krizo. Eden od elementov prebroditve te krize je tudi ta zakon pred nami. Moram tudi sam za uvod, tako kot so vsi dosedanji razpravljavci šli tudi malo izven tega konteksta, povedati nekaj besed. Ko človek pozorno posluša razpravljavce v zvezi s to točko dnevnega reda, moram priznati, da sem kar močno presenečen oziroma razočaran. Dejstvo je, da s strani opozicije slišimo, kako gospodarstveniki izražajo nezadovoljstvo nad dosedanjimi ukrepi, praktično do šestega ukrepa, sam pa imam tudi kar nekaj kontaktov, dialogov z gospodarstveniki in, kar se zanemarja, tudi lokalnimi skupnostmi, pa moram priznati, da skoraj ni kritike, ni besede na neučinkovitost dela vlade. Res pa je, da je v teh političnih razpravah všečno kritizirati, če si v opoziciji, pri tem pa ne omenjati bistva, kar je minister za finance zelo jasno v nekem odgovoru povedal. Eden od pogojev za pridobitev katerihkoli sredstev, subvencij, nadomestil, kakorkoli to imenujemo, je neka vloga. In ta vloga nekako ni sila zahtevna ali kakorkoli. Tisti, ki je do tega upravičen, preprosto mora izpolniti to vlogo, ki je, če temu lahko po ZUP-ovsko rečem, popolna vloga. Tudi sam dopuščam, da se v posameznih primerih morda dogaja, ampak ni vse to tako, kot se prikazuje, da so gospodarstveniki nezadovoljni v tem pričakovanju. Res pa je, da določene skupine do sedaj niso bile uvrščene, kar pa ne pomeni, da se v nadaljevanju to ne bo zgodilo. Tisto, kar mi je precej moteče, je, ko se pojavljajo v razpravi ocene »to je neustavno«. Jaz bi prosil, seveda bolj prosim, ne morem kakorkoli drugega pričakovati, za oceno ustavnosti nekega zakona ali zakonske določbe je izključno pristojno Ustavno sodišče, ne pa politik. Mislim, da kar se tega tiče, lahko počasi gremo s to retoriko nekoliko drugače. Prav tako je bilo s strani opozicijskih spoštovanih kolegov, kolegic nekaj očitkov ali veliko očitkov o tako imenovanih vsiljivcih, podtaknjencih in podobno. Danes se o tem govori. Moram priznati, da to ni nič novega. Razni vsiljivci v tem zakonodajnem postopku se pojavljajo v različnih zakonih, ki jih sprejemamo. Da ne bi zgledalo, da govorim na pamet, se moram dotakniti ene konkretne zadeve, ki je tipični vsiljivec in je bil sprejet v Državnem zboru v času prejšnje vlade, Šarčeve vlade. Šlo je v Stvarnopravnem zakoniku za sila pomembno temo, in to je, ko smo z nekim členom uvedli v Stvarnopravni zakonik določbo glede živali, da so čuteča bitja, kljub vedenju in kljub zavedanju, da je vsebina Stvarnopravnega zakonika namenjena izključno nepremičninam in premičninam. Toliko. Takrat, ko se sklicujemo na vsiljivce ali podtaknjence, ko nam malce odgovarja, veliko o tem govorimo, ko pa nam nekako malce paše, pa to tudi izpeljemo. Še en vsiljivec, ko nekako drugače gledam, kot je bilo do sedaj v razpravi s strani opozicije. Moram priznati, da kar z neko mero ogorčenja glede akreditacije dotične univerze. Sam sem na stališču, da v Sloveniji potrebujemo raznovrstne visokošolske ustanove. Upam, da se razumemo. To so fakultete, visokošolske ustanove. Tukaj se ne pogovarjamo o tako imenovanem javnem šolstvu. Če želimo, da tudi na tem področju ustvarjamo preko teh izobraževalnih institucij pluralno družbo, potem ne vidim, zakaj toliko govora in toliko nasprotovanj. Dejstvo je, da je za akreditacijo univerz pristojna, mislim da vsem znana, agencija z oznako NAKVIS. Pa poglejmo, kakšna je njihova sestava. Pa nimam nič proti njihovi sestavi, samo dejstvo pa je, če se malce spremlja, se vidi, komu pa se daje prednost. Tukaj je očitno zdaj nek problem ali kamen spotike, ki je zelo prikladen v primeru tega zakona, pod imenom podtaknjenec. Dejstvo je in tudi sam sem velik zagovornik, da v Sloveniji mora biti dokaj odprt prostor za izobraževanje na univerzah. Da me ne bi potem kdo kakorkoli drugače razumel ali zlorabil. Dejstvo je, da so sedaj aktivnosti za akreditacijo v obravnavah različne univerze. Tisti, ki o teh akreditacijah razpravlja, sploh noče omenjati, katere univerze so sedaj v akreditacijskih postopkih. Pa ne bom o tem, ker o tem kaj dosti ne želim več razpravljati. Dejstvo pa je, da ne vidim nič slabega v tem, če se tudi sedaj v tem procesu, ko poteka akreditacija, dotika tega tudi nek tak člen. V sami razpravi je bilo velikokrat omenjeno ogromno število amandmajev. Sam moram priznati, da v tej parlamentarni dosedanji praksi sem bil tudi deležen iz opozicije, ki je sedaj pač koalicija, kako ogromno število amandmajev smo vlagali v postopku sprejemanja nekega zakona. Dejstvo je, postopki so se zaključili in katerakoli vladna koalicija se sooča s tem, da predlog, ki pride v Državni zbor, ga na tak ali drugačen način nekako podrobno vsebinsko pregleda, oceni s svojega stališča Zakonodajno-pravna služba. In tudi prav je tako, da potem opozori poslance, da so določene zadeve lahko bistveno drugače zapisane, opredeljene, da bo zakon bolj operativen. Jaz tukaj ne vidim nobenega problema. Sklicevanje na tako množico amandmajev nima neke posebne teže, če gledamo po vsebini, v tej politični razpravi pa to izpade, kot da je malo manj kot sesut predlog zakona, kar preprosto to ne drži. Prav tako je bilo govora o teh bonitetnih ocenah zadolževanja. Tukaj moram še enkrat izpostaviti v tej svoji razpravi. Dejstvo je, da ne želim posegati v zgodovino, vendar zgodovina v Republiki Sloveniji se izkazuje, da so bila zadolževanja pod strahotno visokimi obrestnimi merami, da ne bom govoril o stroških, pa se niti pol ni toliko polemiziralo, kaj šele v tako pomembnih časih ali o tako pomembnem zakonu, ki je pred nami. Pri tem pa vsi tisti, ki razpravljajo in očitajo vladi ali ministru za finance to tako strahotno zadolževanje, so hkrati akterji, pa po eni strani tudi prav, da so, veliki zagovorniki, da je potrebno vedno več pravic, vedno več nadomestil, socialnih transferjev, pomoč gospodarstvu in tako dalje in tako dalje. To ne gre. Če želiš zagotoviti neko socialno varnost, če želiš zagotoviti pomoč gospodarstvu, gospodinjstvu, upokojencu, preprosto, bom še enkrat ponovil, dober gospodar se zadolži na kapitalskem trgu takrat, ko je cena denarja najnižja, ob pogoju, da ima tudi za seboj zelo dobro bonitetno oceno agencij, ki določajo, če temu tako rečem, trg ali višino vrednosti kapitala na finančnih trgih. Še ene zadeve se moram dotakniti, in moram priznati, da je bilo kar moteče, očitanje vladi, da zapira podjetja in da podjetja ne morejo delovati. To je popolno zavajanje javnosti. Dejstvo je, da podjetja ne opravljajo svoje dejavnosti ne zaradi tega, ker se vlada tako odloči, da ne bi delali, ampak preprosto zaradi splošne epidemije, se pravi, ker je ogroženo zdravje državljanov in ljudi, ki se nahajajo na ozemlju Republike Slovenije. Normalno je, da v neki produkciji so tudi v podjetjih, družbah ali storitvenih dejavnostih. Ukrepi vlade so zgolj nujnost in potreba zaradi zajezitve epidemije covida-19 in, kar je najpomembneje, ohranjanja zdravja in življenja ljudi. So pa ti ukrepi, takoj priznam, nepriljubljeni, vendar nujni. In to je realnost. Sedaj v teh političnih razpravah pa se to tako ali drugače malce spreobrača in tako naprej. Nekaj besed še v zvezi s samim zakonom. Ena od pomembnih ali ključnih zadev, kar se tiče samega zakona in kar zelo pozdravljam, je, da je predlagatelj že v uvodnem delu nekako naslovil in nas podučil, če temu lahko tako rečem, tako imenovana načela, ki sledijo cilju v tem zakonu. Pa ne bom govoril o cilju, kajti v razpravah, ne glede na pozicijo ali koalicijo, mislim, da tukaj imamo skupno rdečo nit. Eno od temeljnih načel za ta zakon je prav gotovo načelo prilagajanja prava družbenim razmeram. Tukaj je treba nekaj več besed. Epidemija je praktično pahnila ne samo nas v Evropi, v svetu v popolnoma novo in nepredvidljivo situacijo. Tisti, ki smo člani Odbora za finance, smo ravno to besedo velikokrat slišali, da je ena od ključnih zadev, s katero se spopada Vlada Republike Slovenije ta nepredvidljivost, ki zahteva prilagajanje tudi ukrepom, se pa v posameznih zadevah lahko zgodi, da se kakšna skupina na takšen ali drugačen način ne upošteva oziroma gre mimo teh ukrepov. Zato je prav, da se zelo hitro pripravljajo tudi naslednji tako imenovani ukrepi, da se tudi njih vključi. Tej nepredvidljivi situaciji je veliko časa posvetil tudi predsednik Fiskalnega sveta. Mislim, da je bila zelo konstruktivna in taka prava razprava na Odboru za finance. Ta nepredvidljivost je tisti ključni element, ki z vidika njenega trajanja še kako vpliva na samo družbo, posameznike in sam vrednostni sistem. V luči te negotovosti je zakonodajalec tisti, ki nima le pravice, temveč tudi dolžnost, da zakonodajo prilagaja danim razmeram in temu primerno jo spreminja, nekako narekuje in sledi tem tako imenovanim spremenjenim razmeram. Ko smo v epidemiji, je to še kako nujno. Tako da tukaj moram priznati, kakršna koli razprava, ki se odmika od tega, seveda ima pravico vsak razpravljati, vendar se zanemarja to pomembno bistvo, ki mu mora vsaka vlada v takem primeru slediti, Vlada Republika Slovenije ali katera koli vlada, v katere državi se dobesedno dogaja ta epidemija covid-19. Zdaj pa samo še nekaj besed, ker se nimam namena vključiti v razpravo v nadaljevanju s posameznimi členi. Nekako se pogovarjam 59. členu, o tem bo sigurno v nadaljevanju več teh besed. Bistvo človekove pravice je tudi pravica do ohranjanja zdravja in življenja vsakega človeka. Tukaj mislim, da smo opozicija ali koalicija najverjetneje na tej točki prav gotovo soglasni. Ampak to, kar je bilo do sedaj v razpravi s strani nekaterih opozicijskih poslancev vezano na prekrške in podobno ali višine, je samo ena stran ali ena plat videnja predlaganega v posamezni določbi tega zakona. Druga plat ali drugi pogled, ki se pa praviloma ne želi zelo izpostavljati, pa je prav gotovo ta, da vsak ima pravico do življenja, in sicer, da se v primeru množične okužbe epidemije ne, če temu lahko tako rečem, zaradi različnih razlogov posameznikov oziroma njegovih osebnih prepričanj okuži oziroma se ogrozi njegovo zdravje, zdravje posameznika ali drugih ljudi, kar se žal v teh dneh tudi dogaja, da se konča s smrtjo. Zato sem na stališču, da je potrebno določena mera odgovornosti vseh in vsakega. Če tega ni – in v določenih primerih tega ni – mora slediti opozorilna sankcija. Kot rečeno, vsi imamo pravico do ohranjanja svojega zdravja, še posebno če se pojavi množična okužba. Preventiva tudi skozi prekrškovni postopek ima močno odvračilno sporočilo vsem tistim, ki se preprosto nočejo zavedati resnosti covida-19. In še huje, z nonšalantnim in neodgovornim obnašanjem in nespoštovanjem zdravniške stroke in njihovih sporočil, da ne govorim tudi sklepov vlade, preprosto ogrožajo zdravje drugih. Gre za tiste, ki ne sprejemajo teh ukrepov, priporočil ali zdravstvene stroke. Ravno zaradi tovrstnega obnašanja posameznikov ali skupin razumem tovrstne skrajne ukrepe in vnaprej predvidene sankcije, ki so v tem primeru denarne globe. Zato podpiram tovrstne ukrepe, ki imajo predvsem odvračalno funkcijo. Tega se mora zavedati vsak in se ne sklicevati, da tega ne ve iz različnih razlogov. Seveda je prav, če se želi doseči ta tako imenovana odvračalna funkcija, da so zneski relativno visoki. Pri tem se tudi sam strinjam, da je potrebna določena sorazmernost. Ampak glede na to, da so to razponi, v okviru teh razponov so pa druge institucije, ki potem, če do tega pride, tudi odločijo. In če zaključim. Podpiram predlog, ki ga je predlagala vlada, prav tako, pa se ne bom v nadaljevanju tudi oglasil, predlog amandmaja, ki je v zvezi s tem tako imenovanim prekrškovnim postopkom in sankcijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima poslanka Janja Sluga. Izvolite.
Hvala lepa. Kot je bilo že izpostavljeno danes v našem stališču, je seveda zelo pomembno, da vlada sledi dogajanju na terenu, da se odziva na spremembe, ki prihajajo skupaj z drugim valom, upajmo, da ne še kakšnim naslednjim, da se tudi ukrepi za nazaj popravljajo, da se prilagajajo, da se sprejemajo novi in da se dejansko naslavljajo tiste težave, ki se pojavijo na terenu. V SMC se lahko strinjamo z nekaterimi današnjimi izpostavljenimi razpravljavci, da so se vendarle v tem tekstu zopet našle stvari, ki tudi po našem mnenju ne sodijo v ta paket. To je gotovo, to je nesmiselno zanikati. Ampak je pa treba biti potem korekten in povedati tudi to, da se večina stvari zdaj korigira in da ne bo ostala v tekstu, ne bo sprejeta in ne bo šla naprej in ne bo imela v resnici potem nikakršnega vpliva. Eden takih členov je tudi 55. člen, kjer je treba povedati, da se je ministrica nemudoma odzvala na naša opozorila. Tudi s strani naše poslanske skupine so v prvem trenutku prišla opozorila o dvomih v vsebino tega 55. člena, o dvomih, da ta 55. člen sodi v tekst tega zakona. Jaz vam lahko iz prve roke povem, da je nemudoma odreagirala in se nemudoma strinjala s tem, da se ta vsebina črta. Treba je biti korekten. In treba je biti korekten tudi v tistih razpravah, ki so že bile danes, ki še vedno ponavljajo neke vsebine in govorijo o nekih vsebinah, ki jih dejansko v samem besedilu več ni. Jaz sem res mislila, da mogoče navkljub vsemu bomo pa danes imeli neko konstruktivno, pa da rečem, tudi operativno razpravo. Ker se ves čas pogovarjamo, kako je treba biti operativen, kako je treba biti učinkovit, kako je treba hitro reagirati, hkrati pa se sami v svojih razpravah tega ne znamo držati. Če bi se znali, bi se zdaj pogovarjali konkretno o členih, konkretno o amandmajih, ki so bili še zdaj vloženi, ki jih ni več tako veliko, in bi že zdavnaj šli te zelo pomembne vsebine skozi. In potem verjamem, da bi bili lahko tudi toliko korektni, da ne bi ponavljali stvari, ki v resnici več ne držijo. Včeraj sem že opozorila, da se bo danes vlagal amandma k 35. členu zaradi vsebine, ki je bila namenjena za nov 37.a člen. Vesela sem, da imamo to zdaj tukaj na mizah. Gre namreč za vsebino, ki spada na področje Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo in s katero se zvišuje povračilo nadomestila plače na povprečno slovensko mesečno plačo. Predhodno je bilo to nadomestilo omejeno z zneskom najvišjega denarnega nadomestila za brezposelnost, kar je za prejemnike bistvena razlika. Gre za bistveno bolj ugoden znesek. Ravno tako pa se s spremembo v 35. členu omogoči delodajalcem stoprocentno kritje nadomestila plače za čas čakanja na delo za delavce. To je tudi izjemno pomembno za tiste, o katerih vedno največ teče beseda, to so majhna in srednja podjetja, za katere pa veste, da so v veliki večini v naši državi. Tukaj so vključena tudi mala in srednja podjetja, ki se ukvarjajo z industrijo srečanj, z industrijo dogodkov, o katerih se ves čas pogovarjamo, zato je ta tekst in ta sprememba z 80 % na 100 % povračila izjemno pomembna, ker jih bomo na ta način razbremenili in ohranili delovna mesta. Tisto, kar sem tudi včeraj v svoji razpravi pozabila, pa je treba povedati, je, da smo v SMC opozorili na eno nekonsistentnost, ki se je dogodila, preden smo popravili tekst, to pa je, da je ob ukinitvi javnega prevoza za nezmožnost prihoda na delo zaradi višje sile, ki je ukinitev tega javnega prevoza, pripadalo delavcu nadomestilo samo skladno z obstoječo ureditvijo, torej z Zakonom o delovnih razmerjih, ki je 50 %. Nam se je v SMC zdelo to neprimerno, nesorazmerno do tistih, ki so doma ostali zaradi varstva otroka, torej tudi zaradi višje sile, in jim pripada 80 %. Vesela sem, da je bil posluh vlade in da je vlada odreagirala in je vključila v besedilo tega paketa tudi to izenačenje. Torej tudi delavec, ki zaradi višje sile, torej ukinitve javnega prevoza, ne bo mogel priti na delo, bo upravičen do 80-odstotnega nadomestila plače, kar se nam zdi prav. Včeraj sem se pomudila v svoji razpravi tudi ob 63. členu, ki se pa dotika nevladnih organizacij. V SMC se nam je zdelo, da je prišlo do neke nekonsistentnosti v samem besedilu tega člena, ki je govoril o tem, da za sklenjene pogodbe za izvedene aktivnosti lahko lokalne skupnosti izplačajo celotne zneske nevladnim organizacijam zaradi tega ker so jim izvedbo zastavljenih programov preprečile višje sile, na katere niso imeli vpliva. Dejansko pa je tekst govoril samo o podaljšanju roka za predložitev dokazil za to izplačilo. Tako da sem vesela, da smo zdaj to ugotovili in danes v 63. členu popravljamo dikcijo na način, da se podaljša tudi rok za izvedbo teh aktivnosti, torej za programe in projekte, ki so sofinancirani iz občinskih sredstev za letošnje leto in se v letošnjem letu niso mogli zaradi epidemije v celoti realizirati. Torej to podaljšujemo do konca leta 2021 in s tem bo tudi ta nedoslednost odpravljena. Potem pa je 59. člen. Tudi o tem sem včeraj že obsežno razpravljala oziroma smo razpravljali vsi. Kot je povedal že pred mano kolega Dušan, seveda so verjetno neki učinki glob, ki so predpisane, tudi odvračalni. V trenutnih razmerah se tudi v SMC zavedamo, da je temu tako in da verjetno tudi mora biti tako, zato na splošno nekemu dvigu glob ne nasprotujemo. Seveda pa moramo pri tem biti dosledni in moramo upoštevati načelo sorazmernosti. Govorila sem že o primeru, kako je za okuženo osebo, ki ji je odrejena karantena, pa jo krši in se sprehaja naokrog, za to kršitev predpisana globa od 400 do 4 tisoč evrov. Po našem mnenju je to tista točka, na katero se moramo osredotočiti in ki je primerljiva potem za predpisane ostale globe. Po našem mnenju agitacija ali pa nagovarjanje k nekemu zbiranju ne more biti kaznivo in sem včeraj že tudi podrobno obrazložila, zakaj in kako. Zjutraj smo imeli že v SMC pripravljen amandma k 59. členu, ki govori o tem, da se oglobi zgolj kvalificirana oblika iz tiste širitve nabora področij iz šestega odstavka 17. člena Zakona o prekrških, ki jo potem določamo v 60. členu, katero smo dodali področju varstva naravnih bogastev, varnosti in zdravja pri delu, socialnega varstva in tako naprej, davkov, trošarin in carin. Dodali smo tudi področje varovanja ljudi, ker se strinjamo, da gre za ustavno varovano javno dobrino, in se s tem omogoči do trikrat višja globa od tiste, ki je predvidena s splošnimi pravili. Je pa dejstvo, da mora obstajati razlika med samim nagovarjanjem in pa neko posledico, ki je dejansko nastala, ki smo jo zdaj tukaj notri v našem amandmaju zapisali kot posebno hudo naravo prekrška in je izkazana s povzročitvijo nevarnosti za zdravje večjega števila ljudi v času, ko je zbiranje ljudi prepovedano zaradi nevarnosti širjenja bolezni. In tako se nam zdi prav. Samo nagovarjanje ni tisto, ki se oglobi, pač pa se uvede neka kvalificirana oblika, ki s tem elementom, da gre za posebej hudo naravo prekrška, potem pomeni tudi neko sorazmerno stopnjevanje kaznovanja oziroma sankcioniranja za te primere, ki nastanejo v praksi in so, treba je povedati, zelo različni. Najprej smo mislili ta amandma vložiti sami, potem se je pa pokazalo razumevanje v koaliciji, za kar se tudi koalicijskim partnerjem zahvaljujem. Mislim, da smo naredili pravi korak in zdaj smo prišli celo do tega, da smo skupaj vložili ta amandma in ga tudi vsi podpisali, kar mislim, da je prav in da delamo prav in mislim, da bo to na koncu dobro. Ob tej priliki glede na včerajšnje razprave tudi lepo prosim opozicijske poslance, da pregledajo in ugotovijo, da smo res sledili temu, v čemer smo se včeraj strinjali, in da razmislijo tudi o tem, da bi to spremembo, predlagano za 59. člen, vsi skupaj podprli. Tisto, kar je tudi SMC zaznala, je pa 127. člen. Ko sem včeraj govorila o tem, da ta člen v naslovu govori o direktorjih, na kar postanemo potem takoj vsi alergični in se niti nočemo o tem pogovarjati. Dejstvo pa je, da govorimo tudi o glavnih medicinskih sestrah, da govorimo o strokovnih direktorjih bolnišnic, ki so zdravniki, ki so na oddelku, ki ne sedijo nekje v pisarni, ki delajo s pacienti in ki so podvrženi enakim rizičnim razmeram kot vsi ostali zaposleni v javnih zdravstvenih zavodih. Zato se nam zdi prav, da tudi njim omogočimo prejem dodatka za te rizične razmere, do katerega sicer po sami kolektivni pogodbi niso upravičeni. Tako je tudi pravično. Tukaj zraven so tudi direktorji domov za starejše, da se razumemo, ki so ravno tako vsak dan v stiku s svojimi varovanci, in prav se nam zdi, da so upravičeni tudi do tega prejemka. Poleg tega sem opozorila tudi na vključevanje športnih organizacij pri oprostitvi plačila najemnin in pri vključevanju v nabavo za sofinanciranje zaščitne opreme in dezinfekcijskih sredstev. Zagotovo so to stvari, ki se bodo poznale na terenu, ki so se izkazale za potrebne in ki smo jih, verjamem, zdaj skupaj v tem paketu tudi uspešno naslovili.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Vojko Starović. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Jaz sem v svoji prejšnji razpravi poudaril, da je bruto zunanji dolg Slovenije pomemben. Povedal sem tudi, da je porastel v letih 2004, 2008 z 20 milijard na 40 milijard in da smo na teh 40 milijardah in nekaj čez, potem ostali. Torej je pomembno. Zrastel pa je tudi zato, ker v institucijah in državnih bankah niso ravnali skrbno in preudarno, kot bi morali. Glejte, zdaj me zopet kolega gleda, ta, ki vzdiguje roko. Eno je dolg države, dolg proračuna, eno je pa bruto dolg. Mi smo vsi zliti s to državo – ali so podjetja, ali so banke, ali so gospodinjstva. Torej zadolženost vseh sektorjev je pomembna in se je težko znebimo, ker je nismo v bistvu znižali do tistega porasta. Takrat smo stopili v Evropo. Denarja je bilo, kolikor hočete, ki so ga ponujale banke . Naše banke so se zadolževale in posojale na veliko podjetjem, zasebnikom in tako naprej. Res je bila to ena taka velika gostija, ki je bila prisotna tudi po celem svetu. Kar naenkrat se je zdelo, da bomo šli kar naprej. Kupovala in preprodajala so se podjetja, zemljišča, vrednostni papirji, delnice, vse, kar hočeš. Kupovalo se je tudi na teritoriju nekdanjih republik Jugoslavije in take zadeve. Ampak pri vsaki spremembi lastništva, pri vsaki spremembi so zraven posredniki, svetovalci, še en kup se jih priključi. Tu so lepe provizije, ki se delijo. Čisto vse strukture so bile zainteresirane, da se to dogaja. Posledica je bila, da smo bili vsi zadolženi. Ko je potem bila Pahorjeva vlada na čelu, ni šla v sanacijo bank, ki je bila nujno potrebna. Poglejte, jaz sem imel takrat firmo, naša je bila tudi zadolžena, ampak smo bili zadolženi na kratko, ker je [[nerazumljivo]]firme. Banka je zahtevala takoj vse nazaj, zato smo morali nekaj naložb prodati pod ceno, ampak smo se rešili, ker smo imeli dovolj mesa. Ampak veliko podjetij je takrat šlo cugrunt, ker so imeli dolgoročne naložbe pa kratkoročne vire. In to je bil pogrom. To dobro ve tudi naš gospod minister Šircelj, ki ga jaz drugače cenim. Takrat se je šlo pod drugo Janševo vlado v ustanavljanje družbe za upravljanje bančnih terjatev. To družbo za upravljanje bančnih terjatev je prevzela tudi naslednja vlada Alenke Bratušek. In banke so se s tem dejansko sanirale. Naj govorijo, kar hočejo, sta državniško ravnali ti dve vladi, bom rekel čisto tako, in smo šli naprej. In takrat se je začela nazaj gospodarska rast. Jaz samo opozarjam na to, da bodimo previdni pri zadolževanju! To je bila moja debata in moje opozorilo. Če se sedaj zadolžujemo najcenejše, veliko cenejše, hvala bogu, ker dober rating smo dobili nazaj, ker smo imeli nizek državni dolg. Je v redu, da se zadolžujemo poceni in da lahko krijemo to katastrofo, ki nam jo je prinesla ta epidemija. Jaz sem že večkrat v svojih govorih povedal, da nisem proti temu zadolževanju in da pomagamo gospodarstvu, ker vem, da se država najceneje lahko zadolžuje. Samo pri tem, pri milem bogu, ne morem razumeti, zakaj se moramo šestkrat dražje zadolžiti pri Madžarih, da vlagajo v železnico, kjer bomo plačevali visoke obresti in jim bomo dali še 30 tisoč kvadratnih metrov. Tega pa ne razumem. Še nekaj bi rad poudaril, včasih se ne razumemo, se misli, da lažem. To so pač podatki Banke Slovenije in Umarja. Nič se nisem zlagal, ker so s te strani padale besede, da lažem. Nič ne lažem, jaz sem samo povedal podatke o bruto dolgu, nisem govoril o dolgu proračuna, o javnem dolgu. Tukaj moramo biti resno previdni. Tudi neko debato, ki sem jo imel, sem imel občutek, da nekateri pač ne razumejo, kakšna je razlika med dohodkov in izdatkom in pa odhodkom. Obresti so odhodki, smo ji plačevali nekaj let čez milijardo. Izdatki, ki pa niso odhodki, so pa, ko bomo morali vrniti kredite. In ko bomo v normalnih časih, če bomo morali to zadolženost vračati – kaj se zgodi? Takrat bodo pa mogoče denarji veliko dražji, kot so sedaj. Zato bodimo previdni, samo na to sem opozarjal. Ravnajmo državniško in ne navijajmo, da damo kar prelahko denar naokoli, vsaj tako mislim. To je bila moja debata. Če sem bil narobe razumljen, se opravičujem, ker nisem bil dovolj jasen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Anja Bah Žibert. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Preden se lotim samih ukrepov v tem tako imenovanem šestem protikoronskem paketu, bi se tudi sama res zahvalila za veliko delo vlade. Pred dnevi smo sprejeli pomemben proračun, ki je kljub težki situaciji naravnan v korist gospodarstva, razvoja in nenazadnje tudi z obilico socialnih ukrepov, kar bi včasih rekli, da to pritiče kakšni drugi vladi. Pa se včasih pokaže, da samo ime stranke ne pomeni tega, da gre res za krepitev socialne države. In ta proračun je zelo tudi socialno naravnan, kot sem rekla, razvojno. Danes je pred nami še šesti paket. Težko mi bo kdorkoli rekel, da ta vlada ne dela. Lahko se z nekaterimi ukrepi ne strinjate, ampak dejstvo je, da ta vlada ne samo da dela, ampak gara. Sedaj moram protestirati proti eni izmed razprav, ko je biloizpostavljeno oziroma rečeno, da ljudje so v stiski zaradi te vlade. Glejte, to je sprevrženo. Danes so v stiski ljudje po celem svetu. Danes so v stiski zato, ker jih je čez noč doletelo nekaj novega, nekaj, s čimer se niso še nikoli srečali in je močno zaznamovalo njihova življenja. V prejšnjem tednu smo na evropskem parketu beležili največ smrti zaradi koronavirusa. Res pa je, da so ljudje zmedeni. Zdaj bom pa tudi povedala, zakaj so zmedeni. Ko je vlada sprejemala ukrepe, je bilo ničkolikokrat iz določenega dela politike rečeno, »pa kaj pretiravate, pa kaj s temi ukrepi strašite ljudi, povzročate diktaturo v državi«. In tako naprej. Ko so bili sprejeti določeni ukrepi, ko je vlada razrahljala ukrepe, ker je pač epidemija pojenjala, je bilo kmalu spet govora o tem, zakaj pa sedaj ukrepe spuščamo. Ne samo to, potem ko so bili sproščeni ukrepi in je vlada opozorila, čeprav nekako zopet prehajamo v nek bolj normalen tir življenja, in je poudarjala že meseca maja, da se moramo paziti, da ne pride drugi val, so se nekateri poslanci, spoštovani, delali norca. Zapisovali so različna sporočila po socialnih omrežjih, češ, da je ta vlada jasnovidna, da se bodo v drugem valu šole zopet zapirale. Vlada straši ljudi. Danes, ko so zaprte šole, danes, ko smo morali sprejeti ukrepe, ves čas se spremlja epidemiološka situacija, danes ti isti govorijo, da je ta vlada zamujala. Kakšna sporočila so to državljanom? Težko me boste prepričali, da jih s tem ne medemo. Še kako jih medemo! Ko bi vsaj pri ukrepih, ko gre za zdravje ljudi, bili sposobni stopiti skupaj, pa še tega ni bilo mogoče. Delala se je propaganda, delala se je dobesedno promocija ljudem, ki so se norčevali iz ukrepov, na javni RTV televiziji smo lahko gledali razne zlatkote brez mask, in vse to na račun davkoplačevalcev. Veste, ni problem, da so se organizirali shodi. Mene nikoli shodi ne motijo. Me pa moti nekaj. Če so to shodi, ki so organizirani v času, ko to ni dovoljeno, ker se krši Zakon o nalezljivih boleznih, in moti me, če so to shodi, za katere se ve, kdo je organizator, ampak za te shode ne odgovarja, ne plača obveznosti in ne pridobi ustreznih dovoljenj. S tem se zopet sporoča, da so nekateri državljani prvorazredni in lahko delajo v tej državi vse, kar se jim zdi. Moti me tudi to, da je na teh shodih prišlo velikokrat do verbalnega nasilja, močnega verbalnega nasilja, na koncu smo imeli tudi nasilne shode, ko veste, kaj se je dogajalo. Ampak tukaj se ne ustavi. Ko dopuščaš in se nekaterim še dobro zdi, ko kličejo k uboju določene politične stranke, ko kličejo k umoru predsednika vlade, ko se nekaterim pri tem še fajn zdi, a veste, se stvari stopnjujejo. Zdaj imamo na tapeti že zdravnike. To so tisti ljudje, ki praktično res noč in dan garajo, da ohranjajo življenja. Pred dnevi se je grozilo doktorju Kreku, sedaj se je grozilo oziroma smo vsaj v medijih izvedeli, direktorju bolnišnice Golnik Alešu Rozmanu, tudi članu vladne svetovalne skupine, Bojani Beović in ponovno Milanu Kreku z nazivi »delate zločine nad prebivalstvom«. Veste, to je samo zato, ker se nekaterim v tej državi dopušča tako sprevrženo verbalno dejanje, da ni čudno, kam smo prišli. Ampak da ne bom samo negativna, se ne zahvaljujem samo zdravnikom in zdravstvenim delavcem, ampak sem ta trenutek tako zelo ponosna in vesela, da imamo v Sloveniji tudi mlade, ki so se prostovoljno vključili v delovanje zdravstvenih ustanov, bodisi ustanov za starejše in kot prostovoljci pomagajo na covid oddelkih. Pomagajo ljudem in pomagajo celo reševati življenja. In res ena velika zahvala in ponos, da je v Sloveniji še vedno prisotna solidarnost in da je prevladala ta misel, da živimo v težkih časih, iz katerih se ne moremo delati norce. Ampak veste, zmotilo me je pa danes še nekaj. V stališču k 1. točki dnevnega reda je kolega Starović zopet govoril o tem, a je treba, da so šole zaprte. Jasno statistiko imamo, kje se je virus širil, ampak nekateri še kar naprej dvomijo. Če pa jih ne bi zaprli, bi bili spet krivi, zakaj jih nismo zaprli. Nekateri delujejo izključno na politiki nasprotovanja. Vse, kar bi naredil, bi bilo narobe. Sem pa vesela in pozdravljam dejanje magistra Židana, ki je pred dnevi dejal, da ni pomembno, kdo je na vrhu, pomembno je, da se vsi nekako lotimo epidemije skupaj v boju na način, da bomo na koncu lahko zmagovalci. Zdaj pa nekaj o samih ukrepih. Veliko je bilo že narejenega v prvotnih petih tako imenovanih protikoronskih paketih, zato v tem šestem prihaja do podaljšanja nekaterih ukrepov, nekateri ukrepi se ponovno vzpostavljajo, prihaja pa tudi do povsem novih. Zelo pomembno je, da se je v tej fazi, ko se dejansko vsi bojimo, kaj bo z delovnimi mesti, kaj bo z zaposlenimi, prisluhnilo gospodarstvu, na nek način imamo sedaj tudi s tem paketom dvig maksimalne višine delnega povračila izplačila nadomestila plače na povprečno plačo. Nov ukrep, ki je zelo pomemben, je delno povračilo nekaterih fiksnih stroškov, saj imajo res podjetja, ki to enostavno ne zdržijo. Zelo pomemben ukrep je, ker imamo šolo na daljavo, da so se zagotovila dodatna sredstva za informacijsko tehnologijo za šolanje na daljavo, subvencioniranje zaščitne opreme za dijake in študente s področja zdravstva in socialnega varstva. To se mi zdi res pomemben ukrep. Rečeno je bilo veliko o neplačevanju vrtcev. Tudi dijaki sedaj ne bodo plačevali študentskih domov, saj ta bo ta strošek šel na račun države. V teh težkih časih,ko je ves naš sistem obremenjen, kar se tiče zdravstva, smo dosegli to, da bodo lahko starši bivali z otrokom bolnišnicah do njihovega 14. leta. In kot unikum v Evropi ta vlada ne govori ali pa ne piše samo takrat, ko nek športnik na nekem tekmovanju zmaga in vsi tekmujejo, kdo bo prvi, ki bo tem ljudem čestital, ta vlada dejansko tudi dela za to in tudi financiranje zaščitne opreme je kot unikum v Evropi ukrep, ki ga najdemo v tem paketu. Bilo pa je rečeno, da je v teh paketih tudi kar nekaj vsiljivcev. Jaz se s tem ne morem strinjati. Če nekomu nekdo ni pogodu, zato seveda ne more biti vsiljivec. A veste, tudi duhovniki so ljudje. Jaz upam, da v tej državi ni nikogar, ki bo dejal, da duhovniki nimajo kaj iskati v tej državi in da ni prav, da se jim pomaga. Ali pa morda menite, da virus njih ne more doseči. Tako da je absolutno prav, da se tudi tej skupini ljudem pomaga. Nenazadnje tudi oni pomagajo velikemu krogu ljudi. Krščanstvo je pri nas na nek način tudi največja civilna družba. In mnogi so, ki seveda si na ta način pomagajo tudi v teh težkih časih, ko je stiska velika, da jo lažje prebrodijo. Jaz menim, da je ta paket dober. Verjamem pa, da ni rešil vsega. Napovedan je že naslednji paket. Predvsem pa se mi zdi pomembno to, glede na to, kako so prihajali različni amandmaji in vse ostalo, poziv, da pri sedmem paketu poskušamo stopiti v Državnem zboru toliko skupaj, da pogledamo morebitne amandmaje prej, da sodelujete vsi skupaj že prej in da iščemo najboljše rešitve, seveda rešitve za državljane in državljanke. Je pa še nekaj bilo prej izrečeno. Da imamo v tem državnem zboru, to pa je rekel, sem si prav zabeležila, kolega Koprivc, ki pa nima samo v izrazoslovju vsiljivce, ampak mislim, da ima te še kje drugje, namreč med drugim je izjavil, da apelira na demokratične stranke v tem državnem zboru. Na tiste, ki so demokratične. Veste, to so pa težke besede. Ne glede na to, na koga je mislil, v tem državnem zboru so vse stranke demokratične, bile so izvoljene na demokratičnih volitvah, bile so izvoljene na demokratičen način. Res pa je, tega pa ni povedal, da imamo pa stranke, ki temeljijo na nedemokratičnem načinu. To pa je pozabil povedati. Ampak jaz upam, da se od tistih časov oddaljujemo. Predvsem res pozivam še enkrat vse, pomagajmo, da se bodo ukrepi uresničevali. Pomagajmo zdravstvenem osebju s tem, da ne podpiramo stvari v državi, ki so celo protizakonite zdaj, ampak da naredimo vse skupaj, da to krizo čim prej prebrodimo. Neka svetla luč pa vendar je z napovedjo cepiv in morda bomo vendarle v začetku naslednjega leta lahko vsi bolj optimistični in državljanke in državljani manj pod stresom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Soniboj Knežak.
Hvala, predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Dovolite mi, da jaz to svojo razpravo začnem z nekaterimi dejstvi, in sicer dejstvi okrog stanja v državi Republiki Sloveniji konec novembra 2020. Dnevno po tisoč in več okuženih. Preko cca tisoč 200 državljanov na zdravljenjih v bolnišnicah. Enote intenzivne terapije pokajo po šivih. Več deset mrtvih na dan. Zaposleni v zdravstvu in DSO so na robu zmogljivosti. Večina zdravstvenih storitev državljankam in državljanom ni dosegljivih. Pogrebnim podjetjem zmanjkuje prostora za hrambo pokojnih. To je, spoštovane kolegice in kolegi, nekaj dejstev, ki opisujejo stanje v tej državi te dni, se pravi konec novembra 2020. In to po osmih mesecih učinkovitih ukrepov vlade Janeza Janše, kot poslušamo zdaj že, mislim, 5, 6 ur s strani koalicijskih strank. Dobrih osem mesecev po razglasitvi epidemije in po petih tako imenovanih PKP, številke in dejstva govorijo o tem, da so bili dosedanji ukrepi nezadostni, nepravočasni in da smo po razglasitvi te famozne zmage in pa preleta teh letal v mesecu maju, s katerim smo obeležili to, baje, zmago nad covidom, da smo zadeve dodobra zavozili. V tej razpravi, petih ali šestih urah, kolikor poteka okrog tega paketa, je bilo več trditev, o katerih bi se splačalo polemizirati, pa vendar dopuščam, da vsake oči imajo svojega malarja, vsak zagovarja svoje, bi pa na nekatere le odgovoril. Ne vem, kolega Pogačnik je v svoji razpravi omenil, da vlada ukrepe sprejema sproti, frontno, učinkujoče in ob tem tudi navedel številke, koliko milijonov je vlada namenila posameznim skupinam do sedaj v okviru teh PKP. Tu se v bistvu z njim v tem drugem delu okrog razdelitve sredstev popolnoma strinjam. Številka okrog denarja, ki je bil zdaj vložen in dan v teh PKP, je ogromna. Žal pa v bistvu uspeha ne moremo meriti s količino nekega zapravljenega denarja. Če ne bomo uspešni pri osnovni težavi, ki jo imamo, to je obvladovanju in uspešnih ukrepih za obvladovanje širjenja koronavirusa, se pravi, dokler ne bomo začeli uspešno gasiti požara, se bomo mi ukvarjali samo s posledicami tega požara. In te posledice so PKP. Tako bo verjetno PKP7, 8, 9, 10, če mi pri osnovni dejavnosti, ne bomo uspešni. To upam, da je vsem skupaj jasno. Kolega Černigoj iz Nove Slovenije prej ni pozabil omeniti, češ, da opozarjanje na število umrlih in pa ukrepi za gospodarstvo nikakor ne gredo skupaj. Seveda gredo. Ker so v tesni povezavi s tistim, kar sem rekel. Če bomo uspešni pri ukrepih za zajezitev, ne bodo potrebni ti PKP. Gospodarstvo je do meseca marca normalno poslovalo, dokler so bili pogoji za to. Pa ne pri nas, govorim širom sveta. Zdaj ne vem, če smo res toliko uspešni po teh dejstvih, ki sem jih navedel. Po mojem ne. Ampak če v koaliciji menite drugače, okej, tudi dopuščam in je to pač vaše mnenje. Pri tem PKP6 ugotavljam, da je bil ta paket zopet sprejet brez vključevanja nekih družbenih skupin, ki predstavljajo pri nas en dobršen del tega našega prebivalstva. Tako se je zopet obšel socialni dialog v okviru Ekonomsko-socialnega sveta, ki ga je ta država v preteklosti vzpostavila kot inštrument komunikacije, izmenjave mnenj in kot takega v bistvu alternative nekim delavskim nemirom, štrajkom, razreševanju problemov na ulici. Civilizacijski dosežek. Jaz ne vem, kaj od tega tej vladi ni jasno. Vključevanje vseh, tudi sindikatov, v postopke sprejemanja ukrepov bi po mojem trdnem prepričanju pripeljalo do tega, da bi ti ukrepi dajali bistveno boljše rezultate, kot jih pa trenutno beležimo do zdaj. Vsaj na področju sociale. In meni verjemite, nekaj časa sem delal tudi v sindikatih, da če ima kdo pravo socialno sliko v tej državi, so to sindikati. Kot sem rekel, namesto nekega uzakonjenega dialoga, katerega skrbnik bi moralo biti ministrstvo za delo, družino, ga minister gladko malo ignorira. Tudi kolega Černigoj se je prej hvalil, ker je njihov minister, prav bi bilo, da bi povedali, da je za ta paket pozabil sklicati sejo, tega Ekonomsko-socialnega sveta, ki je predpisan, ni bilo okrog teh paketov. Državni sekretar nam je sicer v ponedeljek na Odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide rekel, da je bil je pa sklican en odbor za, ne vem, pravičnost, ne vem česa, pa še to je pozabil povedati, da je bil sklican na zahtevo sindikatov. Da ne omenim tega, da poslanec, ki se ima za enega najboljših poslancev v zgodovini neke stranke v tej državi, v bistvu ne dovoli prisotnosti sindikatov na Odboru za finance. Tudi to je, spoštovani kolegice in kolegi, Slovenija konec novembra 2020. Da ne bom samo kritiziral oziroma jaz mislim, da niti ni to kritika. Več ali manj sem navedel nekaj dejstev. Zdaj še nekaj besed tudi okrog samih ukrepov. Tudi ta paket vsebuje kar nekaj dobrih ukrepov. Tako da me veseli oziroma pozdravljam podaljšanje ukrepa področja čakanja na delo in pa tudi s tem povezan dvig zgornje meje izplačila čakanja z 890 evrov zneska do višine minimalne plače. Zdaj mimogrede, oba ukrepa smo Socialni demokrati predlagali v mesecu juliju. Ampak kot bi rekli bratje z juga »malo kasno, ali ipak«, tako da me veseli, da ste tudi to vključili v ta paket. Tisto, kar bi pri tem opozoril, pa sem tudi že, preden smo se začeli ukvarjati s temi PKP, mislim da pri drugem, sem aprila opozoril ministra na tisto, kar danes opozarjajo tudi podjetniki, in to je, da je čedalje večji problem, ko morajo podjetja zalagati sredstva, preden jih dobijo povrnjena. Za oba paketa, najsibo čakanje na domu in pa tudi skrajšan delovni čas, je rok za odobritev subvencije in teh nadomestil nekako 45 dni, izplačilo pa mislim da je v 90 dneh. Verjetno bi bilo dobro v tej smeri morebiti razmisliti o sistemu, kot ga imajo v Nemčiji, da se uvede nek pavšal, pa se kasneje naredijo neki poračuni, obračuni dejanskega stanja s temi zahtevkami. To vem, ker se veliko predvsem manjših obrtnikov obrača na nas s temi pripombami. Pozdravljam tudi nekaj korakov, ki jih je vlada naredila v tem PKP na področju nagrajevanja za delo v sivih conah tudi izven te potrebe, da je razglašena epidemija. Tudi trditev, ki nam je bila podana, da se 65-procentni dodatek iz kolektivnih pogodb, ki jih imajo, in pa ta dodatek za delo v teh sivih conah med seboj ne izključujeta. V praksi na terenu smo imeli kar nekaj težav, ker je bilo različno od ustanove do ustanove. Tisto, kar bi pri tem rekel, se mi pa zdi, da pa ni pravično, da ste pri teh ukrepih izpustili iz nagrajevanja tudi tiste tako imenovane podporne službe. Mislim, da je bilo že nekaj razprav na to temo, to so v glavnem čistilke, kuharice, vsi tisti, ki so tudi del tega sistema, ki se tudi soočajo s pomanjkanjem, z obolevnostjo in ki v končni fazi tudi skrbijo, da zadeve funkcionirajo. Pa da ne govorim, da so to v bistvu poklici, ki so nekje na nivoju minimalca ali pa kak evro čez. Pozdravljam tudi ponovno uvedbo tega temeljnega mesečnega dohodka za samozaposlene, na žalost pa tudi v tem paketu niste vključili tisto skupino prekarnih delavcev, ki delajo na podlagi avtorskih in pa podjemnih pogodb. Tudi ta zadnji ukrep me zelo veseli, da ste uslišali tudi opozorila gospodarstva in da v tem paketu predlagate tudi ukrepe, ki naj bi zagotovili delno kritje fiksnih stroškov prizadetim podjetjem, čeprav bi po mojem mnenju bili pri tem lahko malce bolj pogumni, ampak okej. Jaz vem, da se trudite, jaz vam tudi ne zavidam, sem že parkrat omenil. Bil bi tudi nekorekten, če bi pametoval, da pa vem ali pa vsi skupaj vemo rešitve, ki bodo skrajšale vso to agonijo, v kateri se nahajamo, ne samo mi, tudi cel svet. Ampak dajmo biti pri tem realni. Ne bodimo super, ne vem kakšne hvale poslušamo, ko se dnevno pri nas družine srečujejo z umrlimi, ko številni izgubljajo zaposlitve, ko je situacija v državi res, če kdaj ni bila, danes ni lahka. To hvalo, kako smo uspešni, dajmo prihraniti za potem, ko bomo nekako že bližje tisti, že danes parkrat slišani, luči na koncu tunela. Jaz pri tem ne bom niti omenjal stanja v DSO, jih skozi srečujemo, ko odpreš radio, televizijo, poslušamo nič kaj prijetne informacije. Danes je pri predstavitvi tega paketa v svojem uvodu predsednik vlade dejal, mislim, da je to letelo predvsem na opozicijo, češ, povabilo še velja, vključite se v ne vem kakšno partnerstvo. Ali je pogoj, da ti podpišem s predsednikom vlade nek dokument, pa bo upošteval tvoje predloge? Močno dvomim, spoštovane kolegice in kolegi. Gladko so bili vsi zavrnjeni od opozicije. Pa me popravite, če je bil kje, verjetno ste kakšno malenkost tudi upoštevali. Tudi danes so bili že večkrat omenjeni, tudi v tem delu se niste, bi rekel, izneverili svoji tradiciji, da ste tudi v ta zakon vključili nekaj podtaknjencev, ki seveda sem ne spadajo. Tokrat ste, že danes je bilo večkrat omenjeno, poskušali brez tega, da bi izpolnjevali pogoje, omogočiti nadaljevanje večmilijonskega posla na področju izobraževanja strankarskemu kolegu in pa prijatelju predsednika vlade. Tisto, kar je bilo že danes tudi omenjeno pa mislim, da je pred mano kolegica Žibertova omenila, duhovniki, jaz sam nimam nobenih težav s pomočjo tudi duhovnikom, ker tudi njim je verjetno pri okrnjeni dejavnosti, ki jo imajo, tudi prihodek zmanjšan, če ste zaznali, da je tukaj težava, jaz nimam nobenih težav, da se pomaga vsem skupinam, ki so prizadete. Tisto, kar jaz ugotavljam, da je velik del teh razlogov za neuspeh pri obvladovanju virusa nek odnos, neustrezen odnos, najsi bo to komuniciranje ali pa nenazadnje tudi do ukrepov, ki v bistvu vsaj velika večina temelji tudi na neki represivni in pa kaznovalni politiki, ki jo vodi ta vlada. Jaz ne bom opozoril ponovno, da se predsednik vlade v bistvu krega s tri četrt države, državljankami, državljani prek Twitterja. To počenjate tudi v tem PKP6 s tem astronomskim dvigom kazni, kjer zopet poskušati kaznovati drugače misleče. Jaz ne vem, jaz sem bil trdno prepričan, da bo vključevalna politika, drugačen način komuniciranja, da ne bomo skregani pa še bolj delali na tem, da skregamo to državo. Če ne bi bili med sabo skregani, bi bili tudi rezultati bistveno boljši. Jaz ne vem, kaj želite s tem načinom? Da postanemo Severna Koreja? Da bomo vsi ploskali velikemu vodji pa bili nasmejani pa hvalili, kako je vse dobro v tej državi? Si to želite? Ne vem. Bom zaključil. Spoštovane kolegice in kolegi, sem trdno prepričan, da ne bomo prej uspešni, dokler ne bomo v to družbo, tudi v delo Državnega zbora vnesli več vključevanja, manj izključevanja, več spoštovanja in tolerance tudi do drugače mislečih. Jaz sem trdno prepričan, da bodo potem tudi rezultati v dobrobit vseh nas boljši, kot so danes. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Elena Zavadlav Ušaj.
Hvala za besedo, predsednik. Prav lepo pozdravljen minister, vsi ostali, poslanke in poslanci. Začela bom s tem, da vlada sprejema ukrepe sorazmerno, in sicer glede na to, koliko se v našem okolju pojavljajo. In ne samo v našem okolju, ampak tudi širše, se pravi v Evropski uniji in v svetu. Zdi se mi, kot da govorimo eni z enega planeta, drugi z drugega, kot da imamo toliko okužb samo v naši državi in da v drugih državah se sploh ne srečujejo s takim porastom, ki ga ni nihče pričakoval v tem drugem valu. Zato tudi vlada ni mogla vedeti, kaj se bo zgodilo v drugem valu. Ukrepi so se zato sorazmerno stopnjevali glede na število okuženih. Glede okužb v domovih starejših občanov pa vsekakor, vedno, karkoli je sprejemala, je sprejemala na podlagi tega, kar je dejala stroka, in ne, kar so se sami spomnili. Trditve opozicije, da se bi dalo zamejiti okužbe in da je vlada prepozno sprejela določene ukrepe, verjetno ste se pozanimali tudi sami in zato lahko trdim, da zavajate, da bi se lahko število okužb zmanjšalo. Ne, ta trditev ne drži. Ne drži zaradi tega, ker hitri testi, ki so sedaj na voljo, so se pokazali, da dejansko niso 100-odstotno zanesljivi, kar pomeni, da se lahko ravno tako nekdo, ki je okužen, izkaže s testom, da ni okužen. Ali pa obratno. Hkrati pa – koliko okužb je bilo vnesenih v domove na tak način, ker okuženi niso kazali znakov okužbe s covidom-19? Dejansko ena tretjina, kar vam lahko rečem za naš Dom upokojencev v Novi Gorici, kajti danes so bili dani podatki, da ena tretjina okuženih, ki je prebolela covid, so bili simptomatski. Glede na te podatke je težko reči, da bi se lahko s katerim kolim drugim strokovnih mnenjem zajezil vnos okužb. Prej ali slej bi okužbe v domove prišle. V nadaljevanju bi rada izpostavila, da mi je kot mami predvsem pomemben tudi ta ukrep plačila v celoti za sobivanje starša ob bolnem otroku v zdravstvenem zavodu do vključno starosti 14 let. Vemo, v kakšni stiski so starši, kadar imajo otroka v bolnišnici in nimajo plačila za zdravstvene storitve, zato je ta ukrep za pozdraviti. Hkrati pa bi ponovno vzpostavila to, kar so izpostavili že predhodniki pred menoj, da so bili ukrepi učinkoviti tako za mala in mikropodjetja kot tudi za prebivalstvo. Izkazalo se je, da je bil ukrep čakanja na delo in tudi ukrep skrajšanega delovnega časa zelo dobrodošel dejansko za velika in za mala podjetja, tako da ni prav, da zavajate s trditvami, da za mala in mikropodjetja ukrepi niso učinkoviti. Marsikdo od gospodarstvenikov je verjetno tudi vam povedal, da je za njih bistveno, da se podjetje ohrani. Seveda se je izkazalo, in to se tudi s tem paketom popravlja, da se jim priskoči na pomoč tudi s plačilom in pokrivanjem fiksnih stroškov, kajti eno je ta del izplačila plač in prispevkov drugo je pa plačilo fiksnih stroškov. Fiksni stroški so bili sedaj velik problem za podjetja, in vlada je podjetjem prisluhnila. Hkrati pa tudi, kar je bilo že večkrat izpostavljeno pri prejšnjih sprejemanjih protikoronskih paketov, plačila najemnine. Vlada je prisluhnila tistim, ki imajo poslovne prostore, ki so v lasti tako države kot tudi lokalnih skupnosti, dejansko tisti bodo lahko imeli delno ali pa v celoti oprostitev plačila najemnine. Seveda pa ne morete pričakovati, da bo država posegla tudi v najemnine, ko od tega podjetja služijo in je dejansko to njihov dohodek, kajti s tem bi se povzročila škoda pa na drugi strani. Ne drži trditev, da država ni prisluhnila mladim in samozaposlenim. Mladi so dobili v prejšnjih paketih že izplačilo v višini 150 evrov študentje in prisluhnila je tudi otrokom, se pravi učencem in dijakom, da bodo prejemali tople obroke. Ampak lahko ste pomirjeni. Tople obroke so kljub temu že prejemale tiste družine in tisti otroci, ki izhajajo iz takih družin in so v stiskah, že prej. Zato ker so tudi lokalne skupnosti tem družinam prisluhnile, kajti v lokalnih okoljih imajo jasno sliko, katere so tiste družine, in lokalne skupnosti so se povezale s šolami in otroci niso ostali brez toplega otroka že takrat. Seveda zdaj je pa toliko bolj dobrodošlo, ker bodo stroški toplih obrokov kriti iz državnega proračuna. Nadalje bi rada izpostavila tudi povezavo med samozaposlenimi in verskimi uslužbenci. Velikokrat je bilo tu izrečeno, da samozaposlenim država ni prisluhnila. Samozaposlenim je prisluhnila enako kot ostalim, ki so bili prizadeti v tej epidemiji. Verski uslužbenci so ravno tako s sprejetjem vladnega odloka, ker je vlada z odlokom prepovedala izvajanje verskih obredov od 16. oktobra 2020 dalje. In zato so tudi bili izenačeni s samozaposlenimi, ker ne morejo opravljati svoje dejavnosti. In to ne ločuje vlada tukaj samo za določene verske uslužbence, ampak za verske uslužbence registriranih cerkva in druge verske skupnosti. Se pravi, da zajema in zaobjema vse. Tako da tudi to ni podtaknjenec in tudi to ni samo za določeno skupino ljudi. Potem bi rada še izpostavila, da tudi zaposleni v zdravstvu, res je, izgorevajo, verjetno tudi vsak izmed vas se je znašel, če ste dejansko že več let v delovnem razmerju, ste verjetno že kdaj tudi naleteli na obdobje v svoji karieri, ko ste tudi vi pregorevali in izgorevali zaradi prevelike obremenitve. Vsaj upam, da ste se srečali. Sama sem se. In takrat je treba vložiti vse napore v to, da se naredi, kar je pač treba narediti. Zdravstveno osebje se tega zaveda, v kakšni situaciji se nahajamo, da so zelo potrebni, pa tudi vsi tisti, ki jim lahko priskočijo ta trenutek na pomoč, kot smo slišali danes že večkrat, prostovoljci. Zato tudi vlada ni pozabila na osebje v zdravstvu in je izplačala, vam bom navedla znesek, ki je bil izplačan do 19. novembra za dodatek za nevarnost in posebne obremenitve v času epidemije v višini nekaj več kot 200 milijonov in povračilo sredstev programa izvajalcu zdravstvene dejavnosti v višini nekaj več kot 100 milijonov. Se pravi, da jim je tudi v programskem delu priskočila na pomoč. Tako da je treba včasih se malo pomakniti nazaj in ne samo udrihati, ampak pogledati, kakšno je dejansko stanje in kakšne so dejanske številke. Sedaj bi se dotaknila problematike izdajanja glob za prekrškarje, ko bi se oglobilo tiste na teh tako imenovanih shodih, kar vas očitno najbolj žuli. Ampak sami veste, da ne bo nihče prejel globe, če bo spoštoval ukrepe vlade. Če bodo ukrepi upoštevani in spoštovani, če se bo prekrškar prvič po pomoti oziroma slučajno znašel na nekem prostoru, bo sigurno deležen samo opomina. Opomin, vemo, da je lahko izrečen v postopku o prekršku. Tisti, ki pa je že znan kršitelj, pa jaz ne vidim težav, zakaj ne bi bil oglobljen, zakaj ne bi plačal, ker s tem krši to, kar je vlada sprejela. Verjetno gre tukaj spet za zaščito določenih ljudi, ki bi jih opozicija želela zaščititi. Vsi vemo, katere. Vsi vemo, glede na to, kar je bilo že povedano na sejah, ki smo jih imeli v preteklih dneh, Odbora za notranje zadeve v zvezi s protesti, tako da ne bom tukaj načenjala te teme. Ampak prav je, da vsak dobi tisto, kar mu pritiče. Za konec bi pa rada samo povedala, da kljub vsem naporom, ki jih vlaga opozicija v to, da bi očrnila delo vlade, da bi pokazala, da vlada ne dela dobro in da kako ljudje kritizirajo vlado in kako nič ni dobro, kar sprejme, in da dela škodo naši državi, to ne drži. Zadnje javnomnenjske ankete agencije Parsifal so pokazale, da vlada uživa podporo državljank in državljanov Republike Slovenije in ta podpora ji še narašča. Ker vlada dela za nas, prebivalke in prebivalce, in za gospodarstvo, da bomo to epidemijo čim lažje prebrodili in se po njej čim hitreje vrnili v ustaljene tire in skrbeli za ponovno rast in razvoj na vseh področjih, se pravi tako, da bomo poskrbeli, da bomo sami kot državljani nekaj naredili za naše okolje in da bomo nekaj naredili tudi za dvig bruto družbenega proizvoda. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vidim, da je še interes za razpravo, zato prožim listo. Prijave za razpravo potekajo. Besedo ima Edvard Paulič.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Saj samo na kratko bom pokomentiral nekaj razprav kolegov, ki sem jih slišal. V eni od razprav je bilo izpostavljeno, da izplačila podjetjem in podjetnikom ne zamujajo. Jaz moram povedati, da mi dobimo ogromno klicev, ogromno mailov, kjer se podjetja pritožujejo, da izplačila zamujajo tudi po mesece ali več. Večkrat je bilo slišati poziv »stopimo skupaj«. Ampak če pogledamo situacijo s tem zadnjim zakonom, ko je bil zakon vložen v Državni zbor relativno pozno, če pogledamo situacijo na včerajšnjem matičnem odboru, ko je bilo vloženih še, slišali smo, preko 200 amandmajev, enostavno moj poziv nazaj je: »pošljite nam zakon pravočasno«. Potem je bilo rečeno, da vlada sprejema ukrepe sorazmerno. Če pogledamo situacijo v državi, stanje v zdravstvu, stanje v DSO, je morda moj pomislek, da bi lahko bili ukrepi tudi drugačni, bolj hitri. Potem je bilo pač slišati še, da je vlada sprejemala ukrepe, ki jih je predlagala stroka. Če morda poznate izjavo vladnega govorca, on je izjavil, da stroka vedno pove samo svoje strokovne poglede, stroka nikoli ne odloči. To pomeni, da politika potem te predloge stroke upošteva ali pa ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Bojana Muršič.
Kolegice in kolegi, lep pozdrav. Zdaj bom začela tam, ko je kolegica iz koalicije končala. Napori opozicije, da bi očrnila to vlado. Jaz moram reči, da temu ni tako. Če je to, da je opozicija predlagala vladi oziroma državnemu zboru več kot 200 amandmajev, s katerimi želimo izboljšati ta predlog zakona, očrnitev vlade, potem pa je res v naši državi nekaj hudo narobe. Mi želimo pomagati, želimo sodelovati, želimo izboljšati predlog zakona, ki bi naj v največji meri omilil negativne zdravstvene, socialne in gospodarske posledice tega virusa, ki ga občutimo vsi prebivalci. Res pa je, da smo v tem zakonu slišali kar nekaj podtaknjencev oziroma nekatera področja, ki ne sodijo v protikrizne pakete. Ampak o tem sploh ne bom več govorila, ker je bilo danes veliko govora. Drugi val globoko posega v materialno in socialno stanje prebivalstva, predvsem pa tistih, ki so že bili pred nastopom epidemije izpostavljeni tveganju revščine, na gospodinjstva z nizkimi dohodki v najemniških stanovanjih, prekarne zaposlene, delavce, tako mlade kot odrasle, socialno ogrožene študente, še posebej pa brezdomce in druge, ki nujno potrebujejo pomoč. V tem zakonu o teh skupinah žal ni govora. Ne gre pa spregledati na tem mestu, da gre za kar nekaj dobrih ukrepov, ki jih gospodarstvo absolutno potrebuje. Ampak ti ukrepi se odvijajo prepočasi, o transparentnosti pa ne bom govorila. Postopki za pridobitev sredstev so zbirokratizirani, nam govorijo uporabniki oziroma tisti, katerim so namenjeni ti ukrepi. Postopki pridobivanja bi morali biti čim bolj enostavni in v čim hitrejšem času doseči največji učinek, a ukrepi se uresničujejo veliko kasneje in za mnoge žal prepozno. Že danes storitvene dejavnosti zapirajo svojo dejavnost, ker ne morejo več zalagati sredstev, svojih lastnih sredstev, kreditov, lizingov si več ne morejo privoščiti, da bi lahko zalagali sredstva za pokrivanje stroškov. Dejstvo je, da je vlada s svojimi odloki zaprla, omejila obratovanje nekaterih dejavnosti. Ta predlog zakona teh skupin, ki se soočajo s hudo krizo, ne naslavlja v celoti. Dotaknila se bom nekaterih fiksnih stroškov, ki se izplačujejo šele dobra dva meseca ali več in marsikateri tega tempa ne zdržijo. Posebej bi izpostavila nekatere skupine kozmetičark, gostincev, pedikerjev, frizerjev, čevljarjev, krojačev, ki imajo zgolj nekaj zaposlenih. Ko so še po prvem valu lahko nekako pokrivali stroške, v tem drugem valu več tega ne zmorejo in zapirajo dejavnosti. In ja, vladi je ušla epidemija izpod nadzora, saj se je dopustilo doseganje 20 do 30 % okužb na dan. Na samem zdravstvenem področju smo po okužbah v samem vrhu Evropske unije. Smrtnost je tudi v vrhu. Na gospodarskem področju pa v podjetjih, ki še obratujejo, delovni procesi trpijo zaradi odsotnosti, zaradi karanten, varstva otrok. Analiza Nacionalnega inštituta za javno zdravje kaže, da se virus trenutno širi v delovnih okoljih. Ja, le kje bi se drugje, kajti zgolj delovna okolja so še tista, kjer se proces odvija, saj združevanj in kakršnih koli aktivnosti ni. Tudi marsikateri delodajalec, vam moram povedati, ne razume stisk zaposlenih, predvsem mladih mamic, ki iščejo izhode iz krize, ko bi morale ostati doma, kajti njihovi šoloobvezni otroci, vsaj prve triade, še niso povsem samostojni, da bi lahko opravljali delo na daljavo ali pa bili celo osem ur in več sami. Ob tem pa še za njihovo prehrano ni dovolj poskrbljeno oziroma je treba poskrbeti za topli obrok. Vsi otroci morajo imeti zagotovljen topli obrok, ne samo tisti iz ogroženih skupin. Žalostno pa je, da ne prepoznava vlada tistih, ki so izpostavljeni visokemu tveganju, ki rešujejo življenja in skrbijo za najbolj ogrožene. Pol leta nesebično skrbijo in skrajno požrtvovalno pomagajo in so na robu moči. 1. oktobra je Sindikat zdravstva in socialnega varstva poslal sporočilo z dopisom Klic na pomoč, ne zmoremo več. In tudi zaposlenih, ki niso povsem vidni oziroma ne delajo neposredno s covid pacienti, ki ne delajo v rdečih in sivih conah, ampak so nepogrešljivi, brez njih ne bi bilo v bistvu tako poskrbljeno za paciente. To so pa čistilke, kuharice, perice, tehnično osebje, ki so prav tako zelo obremenjeni in njihovo delo je neprecenljivo in nujno potrebno, da ta sistem zdravstva in sociale deluje. Tukaj se na te posameznike pozablja. Naj zaključim. Z mnenji se ne da izboljšati oziroma zmanjšati okužb. To lahko naredimo zgolj z dejanji in ljudje ta dejanja od nas pričakujejo. Hvala lepa.
Replika, kolegica Elena Zavadlav Ušaj.
Hvala. Samo kratka replika na to, kar je bilo na začetku povedano glede sodelovanja. Večkrat je predsednik vlade ponudil roko sodelovanja vsem opozicijskim strankam. In če je za vas sodelovanje vlaganje amandmajev, je to bolj oteževanje dela, kot pa sodelovanje. Zato se ne strinjam s tem, kar ste povedali že večkrat, hkrati bi rada pa poudarila to, da raje kot sodelujete in konstruktivno delate za dobrobit, da bi izplavali iz te epidemije, da bi bilo čim manj prizadetih ljudi, se raje ukvarjate sami s sabo, ustanavljate KUL koalicijo s tistimi istimi, ki ste bili že prej skupaj, pa ni šlo in zdaj ponovno rinete skupaj. Zakaj? Zaradi tega da boste vladali. Druge ni.
Kolegica Elena in vsi ostali, predlagam, da se držimo tistih vsebinsko postopkovnih predlogov, kot so mišljeni po poslovniku. To je, da poveste, kje ste bili narobe razumljeni, ne pa da ta čas potem izkoristite še za kakršnokoli deljenje očitkov. Kolega Nik Prebil, postopkovno.
Spoštovani predsednik, jaz prosim, da kolegici razložite, kaj v poslovniku pomeni replika. To je prva stvar.
Sem pravkar, ja.
Druga stvar, povejte ji, da če ne ve, kaj je parlamentarna ustavna demokracija, v kateri se danes nahajamo, in kaj pomeni vlaganje amandmajev, imamo potem hud problem, res imamo hud problem. Hvala.
Kolega Prebil, sem to naredil in pravzaprav s svojim postopkovnim tudi same kažete na nek način svoje dojemanje postopkovnega predloga. Predlagam, kolegice in kolegi, da se držimo postopkovnega in replike na način, kot je zapisano v poslovniku. Besedo ima Iva Dimic.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni! S šestim protikoronskim paketom, ki ga imamo danes na mizi, zagotovo želimo in zasledujemo solidarnost, zasledujemo in želimo, da se ohranjajo socialna država, delovna mesta, da se izvaja tudi pouk na daljavo, da se to omogoča, da se ohranja javno dostopno zdravstvo. Protikoronski paket številka 6 odgovarja tudi na področju dela, delovnih razmer, socialnega varstva. To, kar se mi zdi, da je zelo pomembno za delovanje same države. Pa naj povem samo nekaj, kar se mi zdi zelo pomembno poudariti. Ker sem poslušala današnje razprave, moram najprej samo odgovoriti, da vrtci v naši državi niso zaprti, da vrtci delujejo. Seveda so namenjeni tistim, katerih starši ne morejo ostati doma. Če ostanejo doma, je tudi za starše poskrbljeno, dobijo nadomestilo dohodka. Pa vendarle, ko sem sama preverila, kako je z vrtci, približno 40 % otrok še vedno obiskuje vrtce. Je pa zanimiv podatek, da vsak dan je teh otrok več v vrtcih. Se pravi, da ni res, da smo vrtce zaprli in da otroci ne hodijo v vrtce. Kar se mi zdi zelo pomembno, je to, in verjamem, da je tukaj tudi opozicija ponosna na to, da je v predlogu zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju rešitev, da se s 5 na 14 let zvišuje starost otroka, s katerim lahko eden od staršev brezplačno sobiva v zdravstvenem zavodu. Obenem bodo starši v času, ko sobivajo z otrokom v zdravstvenem zavodu in so zato zadržani z dela, upravičeni do nadomestila za sobivanje v višini 80 % osnovne plače. Ukrep velja do 31. decembra 2021. Verjamem, vsi smo želeli to zadevo narediti, pa vendarle, poglejte, v tem protikoronskem paketu številka 6 se to ureja. Mislim, da smo skupaj z opozicijo lahko tukaj zadovoljni, da smo rešili tiste, ki so dejansko najšibkejši v naši družbi. Lahko rečem glede Zakona o delovnih razmerjih na tem področju, da se poenostavlja prijava dela na domu, saj bodo delodajalci na Inšpektorat za delo elektronsko posredovali zgolj podatke o delodajalcu, podatke, ki se nanašajo na delavca, ki bo opravljal delo na domu, in morebitno tveganje delavca pri upravljanju dela na domu. Vemo, da je veliko števila okužb ravno na delovnem mestu, zato pozdravljam in pozivam tudi delodajalce, ki imajo možnost, da delavcem omogočijo delo na domu, da se poslužujejo tega ukrepa, ki je nenazadnje primeren in dober tudi za poslovanje samega podjetja kakor tudi za zaposlene. Če grem naprej, lahko rečem, da pozdravljam tudi ukrepe na področju gospodarstva in kritje fiksnih stroškov, kar pomeni, da bodo podjetja tudi s to pomočjo mogoče nekoliko lažje prebrodila te težke čase. Ne morem mimo tega, da ne bi rekla, da protikoronski paket številka 6 omogoča dodatne finančne spodbude ali pa sredstva za področje zaščite, reševanja in pomoči. Vpoklicanim pripadnikom civilne zaščite, ki naloge opravljajo nepoklicno, vpoklicanim državljanom prek pristojnega centra za obveščanje in prostovoljcem, ki opravljajo naloge zaščite, reševanja in pomoči, pripada dodatek za izpostavljenost, nevarnost in posebno obremenitve v višini do 30 evrov dnevno, ki je oproščen plačila davkov in prispevkov. Zdi se mi, da je to zelo pomemben podatek, da civilna zaščita pomaga na terenu, pomaga lokalnim skupnostim, pomaga javnim zavodom, domovom za starejše občane, ki se srečujejo z epidemijo v samem zavodu. Tukaj mislim, da je treba razumeti, da civilna zaščita zelo veliko pripomore, in se mi zdi, da jih v tem paketu tudi prepoznamo. Seveda so tudi začasni ukrepi na področju kmetijstva, gozdarstva in prehrane izjemno pomembni, saj bodo nosilci kmetijskih gospodarstev in nosilci dopolnilne dejavnosti na kmetiji, ki imajo zaradi posledic virusa covid izpad dohodka, lahko tudi to še naprej uveljavljali. To se mi zdi, da je zelo pomembno z vidika samooskrbe, da tudi damo spodbudo in pomoč tistim, ki dejansko pridelujejo hrano. Kar se mi zdi zelo pomembno, je, da so upravljavci lovišč oproščeni plačila letne koncesijske dajatve za leto 2020 v višini 50 % oziroma za delež, ki je prihodek proračuna Republike Slovenije v skladu z zakonom, ki ureja divjad in lovstvo. Ministrstvo, pristojno za divjad in lovstvo, Zavodu za gozdove Slovenije zagotovi nadomestilo za izgubljeni prihodek lovišč s posebnim namenom. V tem protikoronskem paketu je veliko dobrega, tudi brezplačni topli obroki za učence in dijake do tretjega dohodkovnega razreda. Ta vlada rešuje situacijo in prepričana sem, da jo bo tudi v prihodnje. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Jerca Korče.
Lep pozdrav vsem še v mojem imenu! Se bom navezala na predhodnico, data vlada rešuje situacijo, je pa dejstvo, da je ta vlada to situacijo spotencirala do te meje okuženosti praktično sama, zaradi svojega neukrepanja, zaradi neupoštevanja stroke in še marsičesa drugega. Ampak bom to danes pustila, ker sem že večkrat isto ponovila. Večkrat so se danes slišale besede, kako se nikogar ni izpustilo, če pa se je že koga izpustilo, pa je to bilo storjeno po nesreči oziroma na neki način težko je zaobjeti vse. Bom obdelala eno družbeno skupino, ki je bila izpuščena praktično iz vseh protikorona paketov kljub opozorilom opozicije, izpuščeni so tudi danes. In to so mladi. Jaz mislim, da ta vlada namensko izpušča to generacijo. Res je, dali ste 150 evrov enkratnega zneska vsem študentom in tukaj se za vas zgodba z mladimi zaključi. Pa vam bom povedala nekaj statistik, da bomo razumeli, za kako veliko družbeno skupino gre. Pa se omejujem samo na družbeno skupino, ki opravlja delo prek študentskega servisa. Študentsko delo v Sloveniji opravlja približno 100 tisoč dijakov in študentov, kar pomeni približno 63 % dijakov in študentov. Za 40 % vseh teh je to glavni vir prihodka. Za primerjavo, recimo 14 % jih dela v strežbi, to je dejavnost, ki smo jo čisto zaprli. Povprečno na mesec zaslužijo po 200 evrov, ampak to je zgolj povprečje. Obstaja statistični podatek samo za upad ponudbe študentskega dela za marec in april, jaz drugega podatka iz javno dostopnih informacij nisem dobila. In upad za marec in april samo ponudbe študentskega dela je bil za 90 %. Za 50 % je bil upad obsega študentskega dela. To so številke. In to je zelo velika družbena skupina, ki jo je ta vlada povsem namensko izpustila iz vseh paketov. Ko ti ljudje zaključijo delo prek študentskega servisa, jih gre kar lep procent naprej na podjemne pogodbe, avtorske pogodbe, pogodbe za določen čas, mogoče za nekaj mesecev dobijo pogodbo. To so ljudje, ki se jih najlažje odpusti, ko se storitvena dejavnost zapre. In se jih je prepustilo same sebi. Namesto tega je ta družbena skupina bila deležna obtožb s strani predsednika vlade na nacionalni televiziji, da so mladi krivi za okužbe. Vladni govorec je večkrat pripisal slabšanje epidemiološke situacije neodgovornim mladim. Za širše razumevanje solidarnosti ali pa medgeneracijske solidarnosti in sožitja je treba iskati tudi ravnovesje med tem, da se bremena enakomerno razporejajo med starejšo in mlajšo generacijo. Starejše ste prepustili v domovih za ostarele tako, kot ste jih, mlajšo generacijo pa izpustili iz tega, da se ji ekonomsko pomaga. Dejstvo je, da so ti isti mladi prikrajšani za druženje, za zabave, za neko življenjsko obdobje, ki je v posameznikovem celotnem življenju kar pomembno. Če hočete, so to prve ljubezni, veselice, zabave, diskoteke. V redu. Razumljivo je, da se mladi temu odrečemo ali pa odrečejo z namenom zaščite druge starostne skupine, starejših ali pa tega, da obvladujemo v tej državi epidemiološko sliko. To je povsem logično. Ampak ni pa logično, da vlada iz vseh paketov to družbeno skupino povsem izpušča. 150 evrov je za vse te, teh 40 %, ki jim je bil glavni vir zaslužka študentsko delo, premalo oziroma nič. In to je problem. Jaz ne vidim, kako lahko vodimo to državo naprej, če se namensko izpušča družbena skupina, ki bo nosila bremena tudi zadolževanja, ki ga danes počne ta vlada. Zelo slabo se piše vsaki državi, ki pušča svojo prihodnost, kar mladi so, prepuščeno sami sebi. In če kaj pomaga, ker v PKP1 smo že apelirali in dajali amandmaje tudi na to tematiko, iz Poslanske skupine Liste Marjana Šarca ste pred nekaj dnevi na vlado dobili tudi poziv, da se s to tematiko začnite ukvarjati. In če kaj pomaga, s tega mesta lepo prosim, draga vlada, tudi če mislite, da mladi ne hodijo na volitve in niso vaša volilna baza, ukvarjajte se z njimi, ker to je prihodnost te države. Če ne bomo za njih poskrbeli, na tak način stopamo na pot, ko ni več medgeneracijske solidarnosti in se povzroča konflikt med generacijami, ki je nepotreben, ker sodobne družbe morajo graditi ravno na solidarnosti med družbenimi skupinami. Mi mladi skrbimo za starejše, ker se zavedamo, kaj so oni naredili za nas. Nekje tukaj vmes pa je politika, ki mora iskati ravnovesje. Hvala.
Hvala lepa. Replika, kolegica Iva Dimic.
Hvala lepa. Jaz naj samo povem, da se ni pozabilo na mlade, če že tako govorite. 133. člen govori tudi o zaščitni opremi za dijake in študente s področja zdravstva in socialne varnosti, da se mladim omogoči brezplačno, da se ne plačajo in ne zaračunavajo študentski domovi. Vemo, kako je, če so študentje v študentskih domovih – tudi v poletnih mesecih, če niso v študentskih domovih, morajo plačati stanarino. Ta se zdaj za čas korone ne zaračunava. Mladim, dijakom se omogoča tudi topel obrok. Tako da se ni pozabilo na mlade. Seveda pa, hvala, in jaz sem prepričana, da se bo na mlade mislilo tudi v naslednjem paketu. Danes ste slišali, da se pripravlja PKP7. Zadeve spremljamo in se rešujejo. Hvala.
Hvala lepa. Še enkrat apeliram na vas, da naj bo replika replika. Besedo ima Tadeja Šuštar.
Hvala za besedo. Šesti protikoronski paket se tako kot vsi prejšnji PKP-ji dotika veliko zakonov. Slišali smo že veliko zavajanj in laži s strani opozicijskih poslancev, zato bi rada obrazložila nekatere ukrepe, ki jih očitno nekateri ne razumejo in ne vem, kaj berejo. V zakonu nisem nikjer zaznala člena o prisilnem delu. Imamo pa spremembo, ki določa, da se obveznost sprejema zaposlitve začne takoj ob vpisu na zavod za zaposlovanje in ne šele po treh mesecih po vnosu evidenc o brezposelnih. Poleg tega pa se spreminja tudi to, da za obveznost sprejema zaposlitve ni več predviden pogoj, da v evidenci brezposelnih oseb ni oseb, za katere bi bila ta zaposlitev ustrezna. Obveznost ni omejena na posamezne panoge in velja na področju celotnega trga dela. Zdaj me zanima, kje je tukaj govora o prisilnem delu. Prav tako se sproščajo pogoji za napotovanje brezposelnih oseb na delovno mesto tako, da ni pogoj, da je zaposlitev opredeljena z zaposlitvenimi pogoji v zaposlitvenem načrtu, pri čemer morajo biti izpolnjeni pogoji, da gre za zaposlitev za najmanj polovični delovni čas oziroma da delovno mesto ni oddaljeno več kot tri ure z javnim prevozom od doma do delovnega mesta v obe smeri ter da ustreza največ eni ravni nižji izobrazbi osebe, ki je delovno mesto predlaganja. Stimuliranje brezposelnih, da se ponovno vključijo v trg dela, je tako lažja, saj je z manjšimi pogoji več oseb, ki zadostijo zahtevam delovnih mest. Vemo, kakšna je statistika, da se osebe, ki so dlje na zavodu za zaposlovanje, težje vključujejo na trg dela. Navadijo se na to, da za nedelo dobijo socialno pomoč in da vseeno preživijo. Sama imam še precej živo izkušnjo s statusom brezposelne osebe. Na zavodu za zaposlovanje sem bila skoraj eno leto in v tem času nisem dobila nobene napotitve za zaposlitev. Kljub temu da sem poslala skoraj sto prošenj za delo, te nisem dobila, ampak sem na koncu sprejela službo voznice taksija. Ni se mi zdelo pod častjo, da bi opravljala to delo, kljub temu da sem končala magisterij iz biologije. Med sodelavci pa sem imela celo doktorje znanosti, farmacevte in celo znanega režiserja. Nobeno delo ni nečastno in ne vidim razloga, zakaj bi kdo nasprotoval temu predlogu. Nekateri so se preveč navadili, da mora biti vse po njihovo in če se jim želja ne izpolni, ne bodo delali in bodo raje prejemali socialno podporo. Veliko ljudi je podprlo predlagani člen, ki bi ljudi spodbujal, naj se vrnejo na delo. Pri vsakem delu lahko pridobiš pomembne izkušnje, spoznaš nove ljudi in mogoče se ti preko te zaposlitve odpre tudi možnost za novo zaposlitev. Tako se je zgodilo tudi meni, ko sem nevede v taksiju peljala svojega bodočega šefa. Vsak ukrep, ki bo spodbujal ljudi, da se vključijo na trg dela, da izboljšajo svojo samopodobo, da se vključijo v družbo in s svojim delom nekaj ustvarijo, bom jaz z veseljem podprla. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Tina Heferle.
Hvala lepa. Moram se odzvati na nekatere razprave zdaj v tem drugem svojem oglašanju. Najprej gospa Dimic. Pravite, da ste za mlade poskrbeli tako, da ste v tem zakonu, v socialno in ekonomsko naravnanem zakonu, zagotovili za mlade zaščitno opremo. Vse lepo in prav, super, ampak v LMŠ govorimo o izpadu dohodka iz naslova študentskega dela, s katerim se marsikateri mladi, študentje ali dijaki preživljajo, ker prihajajo iz socialno šibkih družin. Ali naj gredo v trgovino z zaščitno opremo? Naj dajo blago za blago? Lepo vas prosim! Še kako znamo brati zakone, kolegica Tadeja, in tudi ta zakon smo zelo podrobno prebrali, zato bom dala zdaj odziv na razpravo gospe Zavadlav Ušaj. Vi ste govorili, da kazenske določbe predvidevajo sankcije za tiste, ki bodo kršili vladne odloke o zbiranju ljudi. Ne gre samo za to. Vi v tem zakonu predlagate oziroma urejate nov prekršek, in sicer prekršek, ki bo sankcioniral že sam poziv nekoga na kaj. To je tisto, na kar smo opozarjali v opoziciji. Mene zelo iskreno veseli in pozdravljam predvsem trud kolegice Janje Sluga, ki je nekako po mojem mnenju najbolj zaslužna za to, da je koalicija vendarle po treh dneh prepričevanja in opozarjanja prisluhnila tudi nam v opoziciji, ko smo govorili, da je prekršen, kjer se inkriminirala sam poziv nekoga, prekomeren, neustaven in za ustavno demokracijo, kakršna Slovenija je, nedopusten. Prizadevanje gospe Sluga še toliko bolj cenim, ker je šla v ta, če se tako izrazim, boj, kljub temu da je njena poslanska kolegica predvčerajšnjem na Odboru za finance, ko smo obravnavali ta člen, zelo, zelo goreče zagovarjala to, da se mora kazensko oziroma prekrškovno preganjati influencerje za izrečene oziroma zapisane besede. Seveda je treba tukaj poudariti, zato se pravzaprav oglašam, da ta amandma, ki ste ga v koaliciji zdaj predlagali, še ni sprejet. Zato sem jaz v svojem prvem izvajanju tako zelo goreče nasprotovala temu členu, temu novemu prekršku in me veseli, da je tekom današnje razprave pa vendarle prišel na klop nek amandma, ki zdaj izvzema te pozive iz sankcioniranja. Res je sicer, da še vedno ostajajo te povečane globe za kazni organizatorja zbiranja, ampak je tudi tu treba povedati, da ta amandma zdaj sankcionira organizatorje zbiranja s to razliko, da bo le-ta kaznovan samo in če mu bo dokazano, da je zaradi tega zbiranja, ki ga je organiziral, povzročil posebno hudo nevarnost za javno zdravje. In to je tisto, na kar sem jaz opozarjala v svoji razpravi. S tem pa dejansko se ne krši več teh temeljev kaznovalnega prava, ki veljajo v demokraciji, in to je, da se kaznuje človeka šele takrat, ko nastopi prepovedana posledica, ko jo povzroči, ne pa za poziv. In še enkrat. V LMŠ pozdravljamo ta amandma, resnično nas veseli, da ste nam vsaj tukaj prisluhnili in da ste zbrali toliko moči, da ste nekako s tem, ko ste vložili ta amandma priznali svojo napako, spoštovani kolegi koalicije, in to zmedo s tem novim prekrškom za pozivanje ljudi nekako odpravili. Res hvala, da ste nam vsaj enkrat v opoziciji prisluhnili.
Hvala lepa. Besedo ima Boštjan Koražija.
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za besedo. Pa se bom jaz kar navezal na gospo poslanko Tino Heferle. V bistvu je konstanten problem teh PKP, ki jih dobivamo v Državni zbor, da konstantno pridejo notri neke zadeve, zaradi katerih se potem kregamo, dobesedno mrcvarimo, postavljamo vsak na neko svoje ideološko stališče, ki dejansko res ne spadajo v te PKP. Bom pač ponavljal to do onemoglosti. Enostavno boste morali to razumeti. Jaz osebno sem govoril z ljudmi, nikoli ne govorim kar na pamet, ampak govorim tukaj v Državnem zboru tisto, kar mi ljudje povedo in kar ljudje od mene zahtevajo kot njihovega predstavnika tukaj v parlamentu. Prej je gospod Šircelj, se bom kar navezal, zelo zanimivo govoril, da treba zaščititi, in ne vem, zakaj je to ponavljal, kar me je tudi osebno najbolj zmotilo, da bo treba zaščititi zdravje ljudi. Seveda je treba zaščititi zdravje ljudi, ampak še bolj je pa treba zaščititi bolne, ki so v DSO, ki so v bolnišnicah, ki so v zdravstvenih domovih. In ljudje vam najbolj očitajo ravno to dvojno moralo. Pa pustimo zdaj te globe, o katerih se danes tako na veliko in široko diskutira. Res so pretirane, to je prva zadeva, kar pač ljudje tudi vidijo in odreagirajo na to zelo negativno. Druga zadeva, problem je ta vlada, ki se dostikrat res obnaša kot princeska na zrnu graha. Zdaj bom pa povedal, zakaj. Vedno, ko kdo pride s kakšnim predlogom, ki ni čisto po vašem okusu, ga avtomatsko zavrnete ali pa ga potem tudi dejansko tako diskreditirate, da na koncu res deluje, kot da je samo še zrno graha. Dostikrat ste potem tudi užaljeni. Tudi ko ste prej razlagali o teh PKP oziroma amandmajih in tudi o členih, jaz osebno bi lahko s svojega stališča govoril o raznoraznih medijih, pa pustimo zdaj, a so to desni mediji, saj ni važno, ki so mi dobesedno, bom rekel, stopili v družinski prostor, v moj osebni prostor in me diskreditirali in diskreditirali mojo družino. Če bi jaz zdaj šel v kontra smer, bi zahteval, da se tudi te medije sankcionira, če že mislite sankcionirati tiste, ki bodo proti tem vladnim predlogom, ki pa, je treba priznati , niso vsi slabi. Niso vsi slabi. Ampak je res to, kar se konstantno pojavlja kot neki lajtmotiv, da tisti predlogi, ki so slabi, dejansko tiste dobre povozijo oziroma jih dobesedno zradirajo. Ko ste prej govorili, mislim da gospa Zavadlav Ušaj, pa ne bom zdaj o njej, ker je ni tukaj v dvorani, ampak je nekaj zelo zanimivega povedala o teh hitrih testih. Da dejansko ne delujejo tako, kot bi morali. Vidite, to je problem, da tudi v vladni koaliciji, imam občutek, se vi ne poslušate oziroma da poslušate samo enega. Imam pa včasih občutek, kot da nimate različnih mnenj, kar se mi zdi škoda, ker ste vseeno vladna koalicija, pa mislim, da ste tudi zelo barvita, različna in bi se lahko tudi glede tega bolj temeljito in bolj direktno postavili na stran tega ali onega. Kar se tiče šibkih oziroma najšibkejših. Ko smo spet pri teh globah in teh prekrškovnih globah. Dejansko bodo spet tisti, ki imajo najmanj, utrpeli največjo škodo, kar se dostikrat zgodi. Dostikrat se zgodi, da nekdo recimo nehote povzroči neko škodo ali pa nehote dejansko prekrši neko zadevo, ker tudi dostikrat, veste, to je en tudi problem, pa mislim, da ne samo te vlade, ampak na splošno naše družbe. Dostikrat ne znamo ljudem razložiti, pa naj bodo to ukrepi, ki so namenjeni zajezitvi virusa covid-19 ali karkoli drugega. Jaz poznam ogromno tudi ljudi, ki so že imeli takšen primer, da so nehote prekršili, so si sneli masko ali kar koli drugega in niso hoteli tega namerno narediti. Pa tudi ker niso poznali odlokov. Recimo eni nimajo interneta, eni celo ne znajo uporabljati interneta, govorim seveda o ostarelih osebah. Tu je zdaj zadeva spet bolj kompleksna. Stalno govorite tudi, kako se tem pomaga in kako se onim pomaga, v resnici je res konstanten problem glede na to, da že imamo PKP6. Pa jaz verjamem, da glede situacije, ki jo imamo, da ne moreš vse spraviti v en PKP, ker bodimo realni, mislim, da ne gre. Ampak vseeno, glede na to da že imamo PKP6 in da se dejansko neke zadeve konstatno ponavljajo in konstatno opozarjamo na tiste stvari, je še postalo, bom rekel, tudi moteče, sploh ko gre za mlade, kot je prej Jerca razlagala. In tudi ko gre za prekarne zaposlitve. Prej ste razlagali zelo vehementno, da podjetniki zelo podpirajo predloge PKP6 oziroma tudi PKP na splošno. Glejte, na Obrtniški zbornici Slovenije dejansko piše nekaj drugega. Dejansko ena tretjina podjetnikov oziroma obrtnikov, takšna je bila tudi izjava 13. novembra, razmišlja o tem, da bi svoja podjetja oziroma obrti zaprla. Se pravi, da vse ni tako idealno, kot se vidi oziroma kot se sliši. Jaz vseeno pričakujem, da bo šlo v tej smeri. Dejstvo je, da covid-19 oziroma koronavirus, to smo tudi že prejšnjikrat imeli na Odboru za finance, dejansko opredeljuje in tudi fokusira vse, kar se dogaja oziroma vse, karkoli se sprejema, vse, s čimer se moramo zdaj ukvarjati, je ta zloglasni covid-19. In tudi bo imel posledice za proračun in ima posledice v gospodarstvu, ima posledice v sociali. In žal, žal, žal, žal. To je pa zdaj druga zadeva, spet se bom vrnil nazaj na začetek. Glejte, dostikrat vam ljudje ne očitajo samo tega, da ste nekaj naredili narobe, dostikrat vam očitajo, da niste nič naredili pri določenih zadevah. Bom kar vzel en primer. Jaz osebno iz principa nisem šel letos nikamor na potovanje iz Slovenije. Iz golega principa, ker sem hotel biti solidaren z vsemi ostalimi državljani, ki so ostali v Sloveniji. Kaj se je zgodilo? Odprejo se hrvaške meje in dejansko na Hrvaško so bolj ali manj potovali tisti, ki imajo tam vikend, ki so si lahko privoščili tam raznorazna počitnikovanja. Ogromno tistih ljudi, ki pa nimajo oziroma ki bi jih lahko kar označili kot revne oziroma nižji srednji sloj, so pa ostali v Sloveniji. In potem spet tem ljudem nalagate različne zahteve in zapiranje v občine in podobne stvari. Pričakoval bi tudi od vas kot vlade, da bi tudi priznali kakšno zadevo, da ste kaj narobe naredili in se tudi opravičili za kakšno stvar. Pa ne pričakujem, da boste to delali redno. Ampak mislim, da je prav, če se neka stvar naredi narobe, da se potem tudi za to opraviči. Zadeva je takšna. Bom še enkrat povedal, kar sem že prejšnjič. Situacija je zelo zaskrbljujoča, sploh po DSO. Zdravstvena kriza res dejansko dominira, tudi gospodarska kriza, socialna in jaz mislim, da ravno zaradi tega potrebujemo bolj resne strategije in tudi neke bolj resne rešitve glede naše prihodnosti. Dejansko boste dve generaciji, ki bosta utrpeli največ škode oziroma sta že utrpeli največ škode pri tem koronavirusu, to so mladi, otroci in najstarejši oziroma ostareli. Moram se zelo strinjati z gospo Jerco Korče, ki je razlagala o mladih. Dejansko ti mladi bodo skrbeli za nas oziroma se bodo morali tudi s temi posledicami koronavirusa ukvarjati. In če ne bomo mi za njih poskrbeli – kdo bo potem v bistvu za nas poskrbel? Saj ne bomo imeli potem nekega medgeneracijskega dialoga. Pa še nekaj zanimivega. Včeraj sem čisto slučajno bil v trgovini in mi je ena zelo zanimiva prigoda polepšala popoldne. Je prišla mama z otrokom čisto slučajno mimo, z distanco fizično, vse po ukrepih, in sem vprašal deklico, kako se počuti zdaj doma. Pa je rekla:«Eh, brez veze. Čim prej bi rada šla v šolo med svoje sošolce.« Jaz mislim, da mora zdaj ta vlada začeti bolj resno delovati v tej smeri, da spravi v šolo naše otroke oziroma vaše otroke, ker jaz osebno jih nimam, da se jim da možnost, da se jim da tudi upanje, neka prihodnost. Glejte, mi bomo že potrpeli, kakorkoli smo že, pa še bomo. Pa za starejše je treba nujno poskrbeti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Strokovnjaki Biotehniške fakultete v Ljubljani so izračunali, da je masa aktivnega virusa, ki je ta trenutek v Sloveniji, reda velikosti en gram. En gram. Se pravi en gram te strahovite snovi povzroča strahovito in strahotno gorje. Krizo, največjo po drugi svetovni moriji. Ja, nič ni idealno, dragi kolega Boštjan. Življenje se nam je popolnoma spremenilo. Popolnoma. Žal nekateri imajo strahovite težave in jaz lahko samo sočustvujem z njimi. In še enkrat se zahvaljujem vsem tistim, ki so ponižni, strpni, potrpežljivi in spoštujejo ukrepe, priporočila zdravniške stroke. Lahko da imamo različne koncepte pri reševanju te krize, to je demokracija. Stroka si je enotna. Stroka si je enotna. Stroka dejansko je tista, ki narekuje ukrepe vladi oziroma tudi besedila členov zakonov, ki jih sprejemamo. Imamo slučaj omejitve temeljnih človekovih pravic v času te koronakrize. V letošnjem letu je svet presenetila tako imenovana koronakriza, ki je posegla na številna področja, zato nekateri temu pravijo tudi sindemija, ne samo pandemija. Države so sprejemale posebne ukrepe, ki so v nekaterih primerih omejevale tudi človekove temeljne pravice. Glede tega je bistvenih več pravnih vprašanj, katere pravice in kdaj v državah članicah sploh veljajo, kdaj jih je možno omejiti in pod kakšnimi pogoji. V praksi velikokrat trčijo različne človekove pravice. Ampak po našem prepričanju, po prepričanju poslancev Nove Slovenija ima prvo in najvišjo prioriteto pravica do življenja, do zdravja. V tem kontekstu želim nadaljevati v zvezi z 59. členom in lahko povem, da smo prisluhnili gorečnosti razprav pravnice Tine, naše kolegice, čeprav moram priznati, da sem pričakoval, da bo kot pravnica bolj korektno opisala prvotno besedilo 59. člena, sedanje besedilo v dopolnjenem predlogu zakona in tudi amandma, ki smo ga koalicijske poslanske skupine predlagale. Ne gre kar tako za sankcioniranje, za represijo nad tistim, ki poziva k združevanju. Ker tu je ona, če sem prav razumel, naredila piko. Gre za to, da se sankcionira tistega, ki poziva k združevanju zdaj, ko je razglašena epidemija. In vemo, da združevanje ljudi fantastično pripomore k razširjanju okužb. Gospe in gospodje, rad bi samo spomnil med drugim na 177. člen Kazenskega zakonika, ki govori o prenašanju nalezljivih bolezni in govori o sankcijah tudi do 8 let zapora. Zdaj smo ta amandma preoblikovali, se poenotili, da bo sankcioniran tisti, ki je organizator srečanj, združevanj v času epidemije. Če kdo temu nasprotuje, potem jaz ne vem, potem navija za to, da se naj okužbe čim bolj širijo. Kako naj drugače, za božjo voljo, to razumem?! Ne morem. Prej je bilo povedanih nekaj netočnosti v zvezi z Ekonomsko-socialnim svetom. O osnutku šestega protikoronskega svežnja je razpravljal pred sprejetjem na Vladi, Ekonomsko-socialni svet. Delodajalci in sindikati so se strinjali, da je nujno potreben za ohranitev delovnih mest. To poroča MMC RTV Slovenija, relevanten medij. Torej so se strinjali, da je potreben. Mi, državni zbor, poslanci in ne vlada pa ne moremo vplivati na to, ali so ali niso sprejeli kakšnega sklepa. Niso sprejeli. Tako kot ga tudi niso sprejeli, ko so obravnavali novelo Zakona o trgovini. Nobenega nismo izpustili. In bodite, kolegice in kolegi iz opozicije, toliko fer, in ne govorite kar tako, da je ta vlada, ta koalicija namerno izpustila mlade. To so podtikanja in takšnih podtikanj se ne gremo. Tudi se ne gremo neke verske nestrpnosti, ker kar naprej vlačite v svojih razpravah verske uslužbence. Vem, da vam ni problem denar, ki ga dajemo za njih, in prav je, da dajemo, problem je verska nestrpnost. In verska svoboda je ena od ključnih človekovih pravic. Toliko o človekovih pravicah. Hvala.
Hvala lepa. Ali je še interes za razpravo pri tem členu? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 7. člen in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 8. člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 10. člen in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 14. člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 22. člen in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 25. člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 28. člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 30. člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 35. člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 58. člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 59. člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 61. člen in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 63. člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 66. člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 72. člen in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 102. člen in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 103. člen in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 106. člen in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 106.a člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 106.č člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. Ker je amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k naslovu 25.b poglavja vsebinsko povezan z njihovima amandmajema k 106.d in 106.e členu, bomo o navedenem naslovu poglavja in členih razpravljali skupaj. V razpravo torej dajem naslov 25.b poglavja, 106.d in 106.e člen ter tri amandmaje poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB in amandma poslanskih skupin SD, SMC, NSi in DeSUS k 106. e členu. Želi kdo razpravljati? Ne. zaključujem razpravo. V razpravo dajem 107. člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC in DeSUS ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD in SAB. Kolega Edvard Paulič, imate besedo.
Hvala lepa, predsedujoči. Glede na to da gre za enega od ključnih členov za pomoč gospodarstvu, bi želel na kratko obrazložiti amandma poslanskih skupin LMŠ, SD in pa SAB. V tem členu predlagamo stoodstotno povrnitev fiksnih stroškov dejavnostim, ki so bile zaprte z odlokom vlade. Predlagamo pa tudi spremembo lestvice, ki določa višino pomoči, in sicer uvajamo nov razred upravičencev, dvigamo višino pomoči za kritje fiksnih stroškov glede na vladni predlog, dodajamo pogoj, da delodajalec še 3 mesece po prejemu pomoči ne sme odpuščati delavcev in umikamo kapico omejitve višine pomoči tisoč evrov na zaposlenega.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 108. člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 127. člen in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 127.a člen in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Ni želje po razpravi, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 127.b člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 131. člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC in DeSUS. Ni želje po razpravi. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 134. člen in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ne. zaključujem razpravo. V razpravo dajem 136. člen in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 139.a člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 139.b člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Ni želje po razpravi. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 139.č člen in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 140. člen in amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali čez 15 minut v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in 49. izredno sejo, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 20. uri. (Seja je bila prekinjena ob 19.43 in se je nadaljevala ob 20.uri.)
Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje, nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Obveščam vas, da bo zbor najprej glasoval o 2. nato pa še o 3. točki dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Poslanca, ki na seji sodeluje preko aplikacije, pa še posebej prosim, da preveri svojo povezavo. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o interventnih ukrepih za omilitev posledic drugega vala epidemije covid-19 v okviru nujnega postopka. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 25. 11. 2020, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 6. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 47. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 7. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 47. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 8. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k istemu členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 48. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 8. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 5. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 10. členu. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 47. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 14. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k istemu členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 46. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 14. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 22. členu. Miha Kordiš, v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo, predsedujoči. Vlada Janeza Janše zelo jasno kaže svoje prioritete, in to vsak dan. Te prioritete žal ne merijo na zajezitev epidemije in socialno varnost prebivalk in prebivalcev, ampak na vse kaj drugega. Recimo na totalen prevzem oblasti in vseh podsistemov, ki jih v tej državi premoremo. Meri pa tudi čisto razredno na to, da pretoči kar se da veliko javnih financ iz žepov državne blagajne, ki se polnijo z davki vseh državljank in državljanov, v malhe zasebnih podjetij. Tako se je zgodilo, da je iz prvih ukrepov PKP kar šeststo milijonov evrov javnih sredstev končalo v velikih podjetjih kot likvidnostna rezerva, čeravno so bila ta sredstva namenjena za ohranitev delovnih mest. Ljudje pa so v vmesnem času zdrseli v stisko. Še več, ko je prišel drugi val, vlada Janeza Janše ni želela razglasiti epidemije. Zakaj? Ker če je v državi razglašena epidemija, delavcem v javnem sektorju, ki delajo na ogroženih mestih, ki izpostavljeni garajo, zato da nas zalagajo z nujnimi storitvami, denimo medicinske sestre v domovih starejših, pritiče dodatek za delo v epidemiji v višini 65 % njihove plače. A za te ljudi, za te delavce je bilo vladi Janeza Janše škoda denarja. In epidemija je bila razglašena nekaj mesecev prepozno. Še več, celo potem, ko se je to zgodilo, lahko beremo v zakonodajnih PKP-predlogih vlade Janeza Janše dodatke za te izpostavljene delavce in garače v epidemiji, ki ne dosegajo dodatkov, ki bi jim sicer pripadali. To je popolnoma nesprejemljivo, je nezaslišano in je posmehljivo. Ljudem čisto nič ne pomagajo prazne zahvale vladnih funkcionarjev, če jim vlada hkrati ne nameni dodatkov za njihovo požrtvovalno delo v epidemiji. Pa naj gre za neposreden stik z obolelimi za covidom-19 v bolnišnicah, domovih starejših pri medicinskih sestrah, bolničarjih in tako naprej, bodisi za tiste, ki so dodatno obremenjeni zaradi težavnih razmer dela v epidemiji. A tam, kjer je vlada Janeza Janše tako odločilno pogrnila, je vskočila Levica s svojimi opozicijskimi partnerji. To je amandma k 22. členu, ki vsem delavcem zagotavlja pošteno povišico in pošteno nadomestilo za njihovo delo v teh kriznih epidemičnih razmerah. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 46. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 25. členu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 2. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 28. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 30. členu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 35. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k istemu členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti trije. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker je bil sprejet amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 35. členu pod številko 1, je postal amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k istemu členu pod številko 2 brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 58. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 59. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k istemu členu pod številko 2 brezpredmeten. Kolegica Nataša Sukič, obrazložitev v imenu poslanske skupine.
Najlepša hvala, predsedujoči. Ta 59. člen pomeni resen precedens, nekaj, česar doslej še nismo videli. Iz enega koronapaketa v drugega se vleče jasna linija. In tej jasni liniji lahko rečemo »hojsizmi« oziroma Hojsovi podtaknjenci. Iz protikoronskega paketa v protikoronski paket se njegove ideje o stopnjevanju represije stopnjujejo. Ampak tole zdaj je prišlo do vrelišča. Oglobiti državljanko ali državljana, zdaj milostno mislim da predlagate z 12 tisoč evri zato, ker izrazi svojo demokratično pravico, svojo demokratično pravico do kritike katerekoli obstoječe oblasti, trenutno je to vaša, je enostavno najbolj možna antidemokratična praksa, kar smo jo kdaj videli. To niso več šale. To, kar vi predlagate, je, oprostite, ampak to je dejansko noro. Predstavljajte si nekega povprečnega državljana in državljanko, ki dobi takšno globo in nima denarja. Kaj se bo zgodilo temu človeku? A ga boste deložirali iz stanovanja, vrgli na cesto, prodali to stanovanje na dražbi ali pa njegovo hišo na dražbi? Je to to, kar dajete ljudem, je to tista luč na koncu predora? Jaz vam rečem, to niso več heci. Tako da, spoštovane poslanke in poslanci, tisti, ki ste za takšne sankcije, boste pustili svoj prstni odtis na najbolj črnem madežu v zgodovini do sedaj naše države. Ko smo se osamosvajali, in vi ste tisti, ki se najbolj tolčete po prsih glede te osamosvojitve, še celo muzej osamosvojitve bi radi postavili, smo se osamosvajali zato, da bi imeli demokracijo. To, da vi oglobite človeka samo zato, ker želi izraziti kritiko, svoje nezadovoljstvo z vašo vlado, na tak način, je zločin. In tisti, ki se dejansko podpisujete pod to, boste ostali zapisani v zgodovino. Ne šalim se, to bo ostalo zapisano v zgodovino. Zato vas pozivam, spoštovane poslanke in poslanci, tudi vas iz SDS, ki ste kreatorji te grozljivke, prosim, da ta člen umaknete. To je nedopustno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, kolega Branko Grims v imenu poslanske skupine.
Hvala. Če je kaj grozljivka v tem trenutku, vprašajte recimo mariborski klinični center. Polne so postelje, polne so bolnice, ljudje umirajo. In tukaj gre za ogrožanje življenja ljudi. Koliko pa stane zdravljenje enega človeka, ki je en mesec priklopljen na ventilator, ker ga neki brezvestneži tamle okužijo, ker izberejo tak način protesta, ki je v nasprotju z zakonom in ki ogroža vse soljudi? Nihče nima pravice ogrožati življenja in zdravja soljudi. Za to v resnici gre. In vse, kar ste izrekli, v celoti zavračam in glasoval bom proti.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine ima besedo Janja Sluga
Hvala lepa. Jaz sem že prej v razpravi opozorila na to, da ni korektno in ni prav, da se danes, ko so že vloženi amandmaji in ko je večina tistih stvari, ki smo jih izpostavljali dejansko v prvi fazi kot problematične, že izpadla in jih ni več v besedilu, nekateri pa še vedno razpravljate, kot da so v besedilu. Dejstvo je, da velika večina tega več ni noter, in to veliko po zaslugi SMC, in to je eden izmed tistih členov. Jaz sem že včeraj na odboru opozorila, da se mi z vsebino, ki je bila predlagana, ne strinjamo, da je treba zasledovati načelo sorazmernosti pri določanju višine glob. Rezultat teh prizadevanj je danes tukaj pred nami s sopodpisi vseh koalicijskih partnerjev, kar je tudi rezultat naših prizadevanj. Zato ne drži to, kar je bilo zdaj izrečeno. Zdaj je določen prekršen prepovedi omejevanja zbiranja ljudi na javnem kraju, pri čemer je narava tega prekrška posebno huda zaradi povzročitve nevarnosti za zdravje večjega števila ljudi v času epidemije. To je dejanska posledica, ki nastane. Nič več ne govorimo o tem, s čimer se tudi SMC ni strinjal, da se kaznuje samo pozivanje. Dajte biti korektni in dajte to povedati. V času teh posebnih razmer, jaz se lahko strinjam, da vloga določene globe je tudi v odvračalnem učinku. Je. To si moramo priznati, pa če si želimo ali pa če si ne. Zato se lahko strinjam, da je v takšnih primerih treba neke globe mogoče tudi dvigniti in določiti v taki višini, da bodo dejansko dosegle ta odvračalni učinek. Vendarle pa je pri tem treba zasledovati sorazmernost napram drugim globam, napram drugim prekrškom. V SMC smo prepričani, da je s to korekcijo, s tem amandmajem, ki smo ga skupaj na koncu vložili, dosežen ta namen, dosežena tudi sorazmernost in na koncu koncev dosežena tudi pravičnost. Zato bomo v Poslanski skupini SMC amandma koalicije podprli.
Hvala lepa. Smo še pri amandmaju opozicije. V imenu poslanske skupine ima besedo kolegica Tina Heferle.
Hvala lepa. Poglejte, dejstvo je, da je opozicija tista, ki je kar nekaj dni pri obravnavi tega zakona opozarjala na ta sporni člen in na to, da je to eden izmed najhujših podtaknjencev tega šestega koronapaketa. Ni dopustno, sploh ni dopustno, da se je tak člen, s tako vsebino sploh znašel v zakonu, ki naj bi bil interventne narave, ki naj bi bil naravnan socialno in ekonomsko, ki naj bi pomagal državljanom in našemu gospodarstvu. Ni higienično, ni dopustno in po mnenju LMŠ ni opravičljivo. Ampak veseli nas, da ste nas poslušali vsaj pri tem, da ste prisluhnili tako našim opozorilom kot opozorilom stroke, ki so jasno in v en glas opozarjali, da gre za hudo arbitrarnost, da gre za hud poseg v neke ustaljene kazenskopravne standarde, ki veljajo v ustavni demokraciji, kakršna Slovenija je. In še enkrat, takšni členi, se nikakor ne bi smeli sploh znajti v interventni zakonodaji, kaj šele, da bi tri dni oziroma še več, ves ta čas, ko obravnavamo ta zakon, se pogovarjali v pretežni meri o tovrstni vsebini. To enostavno ni dopustno. In še enkrat, ta člen nima kaj tu početi in Poslanska skupina LMŠ zato podpira ta amandma.
Hvala lepa. Ali želi še kdo obrazložiti glasu v imenu poslanske skupine? Kolega Dejan Židan, v imenu poslanske.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Socialni demokrati bomo seveda podprli predlog, ki je skupen, da ta člen enostavno črtamo. Seveda pa spoštujemo tudi prizadevanja gospe Janje Sluga in ozke skupine znotraj te čudne koalicije, ki se pa kljub vsemu bori za nekaj razuma. Ampak zakaj mislimo, da to ne sodi v ta zakon? PKP6, ki je pred nami, razumemo tako, da pomagamo ljudem, ki so v stiski zaradi epidemije in v stiski zaradi slabih ukrepov, ki jih vlada pripravlja in slabo izvede. Da se pomaga, posameznikom, družbi kot celoti in tudi gospodarstvu. Nobene potrebe pa ni, da se za tovrstno zakonodajo spreminja demokratični ustroj slovenske družbe. Nobene potrebe ni, če vsi skupaj ugotavljamo, da epidemije ne obvladamo zato, ker se vladajočim ne zaupa. Ko vladajoči pridejo na zaslone, ljudje bežijo in ugašajo televizorje, ugašajo radio in zapirajo časopise. S takimi konkretnimi predlogi, Socialni demokrati menimo, se bo nezaupanje še bolj povečalo. Zato bodite za zgled. Če nekaj predpišete, vi to dvojno upoštevajte. Ker gre ta ukrep v napačno smer, ta ukrep ne bo pripomogel k zmanjševanju epidemije, ampak bo ljudi še bolj razburil. Bistveno bolj pomaga, če tisti, ki ukrepe sprejemajo in jih sprejmejo, se jih dvojno držijo in so spoštljivi do državljank in državljanov, tudi vljudno povedo, če se kdaj zmotijo, in jim ne grozijo. Ta ukrep je pa grožnja. Zaradi tega je velika verjetnost, da bo nezaupanje, ki pa je preveč prisotno v naši družbi in v tem trenutku je škodljivo. Nezaupanje je v tem trenutku škodljivo, s takšnimi ukrepi pa se bo nezaupanje še dodatno povečalo. Zato mislim, da bi bilo pravilno, da rečemo, gremo po pravi poti, to je po poti osebnega zgleda, spoštovanja državljank in državljanov in izgradnje zaupanja. In če gremo po takšni poti, moramo danes sprejeti to, kar vam predlaga opozicija. Zato bomo v Socialnih demokratih glasovali za naš predlog. Hvala.
Hvala lepa. Marko Bandelli, v imenu poslanske skupine.
Hvala, predsednik. Saj so ostali že povedali, mi se samo pridružujemo istemu. Tukaj so neke omejitve človekovih pravic. Ni prav, to ni pošteno. Človek mora vedno imeti možnost izražanja idej in svojega razmišljanja, v takem smislu pa mu to zadevo omejimo. Zaradi tega smo se tudi odločili, da bomo sopodpisniki tega amandmaja k 59. členu in zato še enkrat apeliramo vsem, da bi ga črtali, absolutno črtali. Tisti popravki, ki so bili narejeni, dobra volja s strani stranke SMC, to pozdravljamo, ampak še vedno smatramo, da je to premalo in nepošteno do vseh. Hvala.
Hvala lepa. Ali želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Ne. Ker je veliko interesa za obrazložitev glasu v osebnem imenu, prožam listo. Prijave potekajo. Prvi ima besedo Matjaž Nemec.
Hvala lepa, spoštovani predsednik, tudi iz improviziranega sedišča. Tudi sam se bom pridružil tistim, ki bomo obsodili takšno ravnanje zdajšnje vlade in bomo tako, kot je mag. Dejan Židan, pohvalili tiste redke, ki si na nek način prizadevajo graditi ta most med nekim razumevanjem in, brez zamere, norostmi, ki smo jim priča. Danes namreč govorimo demokracija ali pa avtokracija. Smo ena od redkih držav oziroma edina od evropskih držav, ki uveljavlja tako visoke globe za tiste, ki v času pandemije skušajo tudi na miroljuben način z uporabljanjem vseh varnostnih ukrepov izražati svojo osebno mnenje in svobodo. Temu nismo bili še nikdar priča. Torej danes odločamo o tem, ali je sploh še v danih okoliščinah možno izraziti svoje mnenje javno na ulici, ne glede na to, ali to počnemo miroljubno ali pa ne. In tak represiven pristop gotovo ne bo pripomogel k kredibilnosti in verodostojnosti vlade. Namesto da bi pristopili k ljudem s prijaznim obrazom razumevanja v danih okoliščinah, jih skušate potisniti v kot z žuganjem s prstom. Tak pristop je dokazano učinkoval do te mere, da smo danes med vodilnimi evropskimi državami po epidemiološki sliki ter na področju gospodarstva, ki usiha, tudi med tistimi državami, ki se med slabšimi odzivamo na izzive gospodarskega razvoja in ponovnega pogona. Gremo proti toku, spoštovane kolegice in kolegi! In tukaj ni popravnega izpita. Z vsem zavedanjem, z vašimi imeni in priimki, prosim, naj prevlada danes razum in glasujte proti takšnim pobudam, torej za sklep, ki smo ga predlagali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Franc Trček.
Hvala lepa za besedo. Glejte, kot je že Dejan povedal v imenu Socialnih demokratov, zaupanje. Zaupanja ne moreš graditi s palico. Slovenske družbe ne moreš regulirati s palico. To bi morali vedeti ljudje, ki so 30 let v politiki. Neka vlada in koalicija, ki se tako zelo interventno boji lastnega ljudstva, pa po 82. členu Ustave smo predstavniki ljudstva, me skrbi. Veste zakaj? Ker v tem strahu se ne more razsodno misliti in ukrepati. Tudi za to gre. In če se nekdo tako zelo boji lastnega ljudstva, naj se vpraša, od kod izvirajo ti strahovi. Ker strahovi so ponavadi votli in izhajajo iz lastnega neznanja in stereotipov. In naj si odgovori na ta vprašanja, ne pa da šari po interventnem zakonu s tozadevnimi členi. Podprl bom opozicijski amandma in bom glasoval proti tovrstnemu amandmaju, ki je tudi skregan z realnostjo. Kdo od ta mladih pa ima, če mu boste dali polovičko, šest tisočakov, da vam bo plačal? Tudi nima lastnine, ki mu jo boste pobrali. Jaz se nekako bojim, kako noro gre ta koalicija, da bomo mi morali v Sloveniji doživeti tisto izkušnjo Anglije, ko je poslanko Fox dobesedno nekdo tako napumpan ubil na ulici, pa se bomo potem začeli spraševati, kje smo. In potem nihče ne bo ni nič kriv, potem boste pa vsi pojoče travice.
Hvala lepa. Besedo ima Nataša Sukič.
Hvala, predsedujoči. Ja, poslanska Sluga, res je. Ta ukrep je izjemno odvračalne narave. Državljane in državljanke bo še bolj odvrnil od vas. Še bolj jih bo napolnil z jezo, kajti ta ukrep, ki ga vi predlagate, čeprav mislite, kako ste ga omilili, pa ga niste. Spustili ste globo na 12 tisoč, lepo vas prosim, no! Res vam bodo hvaležni državljanke in državljani za tole. Ta ukrep ni nič drugega kot ustrahovanje, teror in napoved konca naše demokracije, ureditve, za katero smo si vsi prizadevali. In ni samo po sebi umevna. S takšnimi ukrepi se jo lahko razruši čez noč. In to je to, kar vi počenjate. In še nekaj bom povedala. V prvem valu epidemije, ko so bili vsak teden petkovi protesti, je bila Ljubljana med zadnjimi občinami glede na število prebivalcev po številu okuženih, kar pomeni, da se z odgovornim obnašanjem protestnikov virus očitno na teh protestih ni ne vem kako širil, glede na to da je bila Ljubljana takrat, mislim da, na 52. mestu, če imam prav v spominu, med vsemi občinami. Zelo zelo zelo zavajate torej ljudi in mislite, da boste poželi simpatije, češ, kako se borite za njihovo zdravje. Ne, vi izrabljate to epidemijo za to, da stopnjujete represijo, in to je konec demokracije. Jaz bom seveda podprla naš amandma, vašega pa gotovo ne. Hvala.
Hvala lepa. Jaz predlagam, da se osredotočimo na amandmaje in na zakon, da se ne spuščamo na neko osebno raven. Violeta Tomić ima besedo.
Hvala lepa. Problem te koalicije in vlade je, da sploh ne upošteva stroke. Ko ji epidemija uide izpod nadzora, potem išče ideološke sovražnike in kaže s prstom vse naokrog. Zdaj inkriminirate proteste in pozive k protestom ravno vi, ki zdeklarirano ves čas zagovarjate svobodo govora, kadar širite sovraštvo naokoli. Pa poglejmo podatke. NIJZ je ravno ugotovil, da od 900 tisoč delovno aktivnih ljudi jih 70 % še vedno dela in da so ti nezaščiteni in nezavarovani in viri okužbe. Potem imamo 19 tisoč varovancev domov za starejše, od teh se jih je okužilo kar 30 %, se pravi več kot 5 tisoč 460. In veste, vsak drugi umrli je bil varovanec DSO. Tam iščite vzroke za to, zakaj vam je epidemija ušla. Tam rešujte probleme, kjer dejansko nastajajo. Nehajte kriviti nedolžne ljudi ali pa protestnike, ki imajo vso pravico protestirati proti tej vladi, za naraščanje okužbe. To je popolnoma nedopustno, da epidemijo izrabljate za povečanje represije. Tega vam državljani ne bodo odpustili. Seveda bom glasovala za to, da se ta člen črta. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Luka Mesec.
Hvala lepa. Glejte, spoštovana koalicija, že pet tednov smo zaprti v karanteni pod policijsko uro, pod ukrepi, ki jih tukaj nismo videli že nekje od štirideset let prejšnjega stoletja. Kljub temu je bilo včeraj 2 tisoč 300 okužb. Jaz upam, da si kdo od vas kdaj zastavi vprašanje, zakaj ti ukrepi ne primejo. Zakaj vaši ukrepi ne zaležejo? Mogoče zaradi tega, ker imate napačne predpostavke, zakaj se okužbe zgodijo. Ves čas od vas poslušam, da se te okužbe zgodijo na nekih feštah, ker pač ljudje veseljačijo in potem je pač greh okužba s covidom. Ampak včeraj je NIJZ sam izdal podatke, ki kažejo naslednje: 25 odstotkov ljudi se je okužilo na delovnih mestih, preko 20 odstotkov ljudi se je okužilo v družinah ali pa v skupnih gospodinjstvih, 15 odstotkov se jih je okužilo v DSO, kar je izključno vaša krivda, medtem ko zasebno druženje ima tam nekje 2 odstotka. Ampak to je vaša ocena, zasebna druženja so tista, protesti so tisti. In to, kar delate s tem členom, ni nič drugega kot prepoved protestov, čeprav nimate nobenega dokaza, da bi se na protestih ali pa kjerkoli zunaj zgodila kakršnakoli okužba. Nasprotno, v Nemčiji imajo predpis, da ob zadrževanju v javnih prostorih ali skupnih prostorih, je treba prostore na vsako uro prezračiti, ker je zračenje najboljši ukrep proti prisotnosti korone v zraku. Torej na prostem nevarnosti ni. Vi pa hočete prepovedati proteste. To počnete samo zato, ker prepovedujete proteste, ker v zakone, kot je recimo današnji, vtikate stvari, kot so obvod za vašega prijatelja Jambreka, da bo lahko njegova univerza akreditirana mimo ustaljenih meril, ali pa rušenje gimnazij in anti-intelektualizem ali pa konec koncev obešanje 15 ali pa 12 tisoč evrskih kazni na ljudi, ki bodo pozivali k protestom. Saj je vseeno. Če vam citiram en citat iz obdobja, ki vam je zelo ljubo, Lahko porežete posamezne rože, s tem ko jim boste obešali te kazni, ne morete pa [[izklop mikrofona]].
Hvala lepa. Besedo ima Miha Kordiš. Malo tišine prosim.
Daleč največji delež okužb, ki se zgodijo, se zgodijo na delovnem mestu: v tovarniških halah, v industrijskih conah. To vemo vsi, in to vemo vsi praktično že od začetka. Pa vendarle se je vlada Janeza Janše odločila, da te podatke skriva. Dolgo časa jih je skrivala, včeraj pa jih je vendarle NIJZ končno potrdil. Zakaj, se vprašajmo, je vlada Janeza Janše skrivala podatke, kje in kako prihaja do okužb. Zato ker lahko v tem informacijskem manku nato manipulira. In so kar naenkrat za širjenje epidemije covida-19 krivi ne vladna nesposobnost, ampak ljudje, ki trimčkajo v gozdovih, neka namišljena martinovanja, pa Levica, ki zbira podpise zoper nabavo 780 milijonov evrov orožja za zvezo Nato, kolesarski protestniki. Skratka, vse mogoče, samo tisto, kar bi bilo res, ne. Na to svojo lastno fake news mašinerijo vlada Janeza Janše reagira z represijo, tako da državljankam in državljanom izstavlja položnice, očitno tudi do 12 tisoč evrov. To je kriminalizacija nasprotovanja, ne pa ukrep zoper epidemijo. Drugi razlog, zakaj vlada Janeza Janše molči o tem, da največ okužb pride z delovnih mest in iz tovarn, pa je, ker bi nato morala priznati, da ljudi na delovnih mestih ni zaščitila. Glob si ne zaslužijo protestniki, tekači, martinovanje pa ne vem še kaj vse, to, kar vi vidite. Globe si zaslužijo neodgovorni kapitalisti, neodgovorni delodajalci, ki svoje zaposlene še kar naprej terajo na delo v kužne tovarne. Tudi tiste, ki so že oboleli. Kako ste se, gospe in gospodje na to odzvali in kako se boste? Z globami? Ne, dali ste jim 600 milijonov evrov. Ta člen mora iz PKP6, enako kakor se mora vlada Janeza Janše pobrati z oblasti.
Hvala lepa. Kdo je še zainteresiran za obrazložitev glasu? Željko Cigler.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister! Glasoval bom proti temu amandmaju. Zakaj? Zato ker ta amandma v Sloveniji [[…]] [[nemir v dvorani]] Zmotil sem se. Se opravičujem.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 45. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 59. členu pod številko dve. Janja Sluga v imenu poslanske skupine.
Še enkrat, da ne bo ostalo v zraku teh 12 tisoč evrov. Če je v primeru prekrška iz 14. točke prvega odstavka tega člena, za katerega se kaznuje posameznik, ki organizira zbiranje ljudi v nasprotju s predpisom, s katerim je določen ukrep prepovedi oziroma omejevanja zbiranja ljudi na javnem kraju na podlagi 39. člena tega zakona, narava prekrška posebno huda zaradi povzročitve nevarnosti za zdravje večjega števila ljudi v času, ko je zbiranje ljudi prepovedano zaradi nevarnosti širjenja nalezljive bolezni, se posameznik kaznuje z globo od tisoč 200 do 12 tisoč evrov. Še enkrat, bodite korektni. Ne zavajajte, ne bodite populisti, kot ste danes pokazali, da ste tam na drugi strani, in povejte potem vsaj korektno. Mi smo ta amandma pripravili v dobri veri z upoštevanjem načela sorazmernosti, z upoštevanjem tega, da pride do neke hujše nevarnosti in ne zgolj samo za kaznovanje pozivanja, ker menimo, da je tako prav. Zato smo pripravili ta amandma in če opozicija pravi, da je ves čas to zahtevala, potem upam, da se bo to danes videlo tudi na glasovanju. V Poslanski skupini SMC bomo ta amandma podprli.
Hvala lepa. Luka Mesec v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Glejte, bom še enkrat povedal. V demokratični in svobodni Slovenij bo človek, ki bo protestiral proti vladi, lahko dobil 12 tisoč evrov kazni. To ni več niti svoboda, niti demokracija, niti vladavina prava. Veste, kaj je vladavina prava? Da so pravila jasna, preprosta, trajna in vnaprej znana. Vi pa tukaj s šestim protikoronskim paketom uvajate nek režim, kjer se dobesedno vse spreminja vsak teden. Ali mi zna kdo povedati, koliko ustave trenutno še velja v Sloveniji? 50 %? 20 %? Mogoče 10 %? Pa saj so nam vse temeljne pravice, ki nam jih Ustava Republike Slovenije garantira, kršene ali pa odrekane! In zdaj boste prepovedali svobodno besedo in proteste. Pa to je dobesedno nov 133. člen, ki ga vpisujete v ta zakon. Nov 133. člen. Verbalni delikt, če hočete. Če ponovim tisto, kar sem prej rekel. Ko se je Slovenija osamosvajala, je Vaclav Havel, to je obdobje, ki vam je zelo pri srcu, dejal, lahko poteptate vse cvetlice, ne morete pa ustaviti pomladi. In tudi vi je ne boste.
Hvala lepa. Jožef Horvat, v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Poslanska skupina bo glasovala za ta amandma, ki ga je zelo natančno opisala kolegica Janja. Glasovali bomo »za« zato, ker smo za kulturo življenja. Glasovali bomo »za« zato, ker smo proti kulturi smrti. Pravica do življenja je največja človekova pravica. Smo za svobodo, ki je povezano z odgovornostjo. Večja kot je svoboda, večja je odgovornost. In tisti, ki namerno, o tem govori amandma, tisti, ki namerno organizira širjenje okužb, mora biti sankcioniran, če imamo pravno državo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. V lastnem imenu, prožam listo. Prijave potekajo. Prva ima besedo Violeta Tomić.
Ne pristajam na to, da gre pri tem amandmaju zdaj za nekakšno načelo sorazmernosti. Mi smo zahtevali v opoziciji umik teh nesorazmernih in nerazumnih kazni, ki nimajo kaj početi v protikoronskem paketu. In mi je popolnoma vseeno, ali gre za 12 tisoč, 10 tisoč, 5 tisoč. Ta člen je sramota, sramota za demokracijo, in je protiustaven. Zdaj pa pravite, da vi ste za življenja in za pravico do zdravega okolja. Ko govorimo frackingu, pa mirno glasujete, da fracking v Petišovcih še zmeraj je. Pa tudi oni si zaslužijo zdravo okolje. Zdaj inkriminirate protestnike. Tisti, ki poziva k protestu, bo kaznovan, kaznovan bo tisti, ki bo na Facebooku delil, ta petek pa se dobimo in protestiramo proti vladi. Nobenega virusa s tem ne širi. Preko interneta in računalnika se širijo samo računalniški virusi, ne pa virusi covida, tako da to sem ne spada. In mi, ki se borimo za svobodo, svobodo izražanja, svobodo misli, bomo ostro nasprotovali tem represivnim ukrepom.
Hvala lepa. Besedo ima Boštjan Koražija.
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za besedo. Ko nekdo predlaga oziroma sprejema takšne radikalne ukrepe, ki gredo proti ljudem in ne za ljudi, se vprašam, kako se boste kaznovali vi sami, vlada, za to, kar ste zakuhali v zadnjih osmih mesecih. Več tisoč mrtvih v DSO, še in še ljudi na intenzivni negi. Prosim, če mi poveste, kako se boste vi kaznovali, če že mislite kaznovati ljudi, ki bi radi samo demonstrirali oziroma protestirali oziroma se borili za življenje in za demokracijo. Ker življenje je enako demokracija. Kdor se ni pripravljen boriti za demokracijo, veste, kaj sledi. In še enkrat opozarjam, če ste pripravljeni sprejeti tako radikalne ukrepe oziroma tako radikalne kazni kot v tem primeru, do 12 tisoč evrov, kolikor vem, prosim, če mi poveste oziroma tudi predstavnik vlade, da mi pove, kako bo vlada kaznovala samo sebe za to, kar je zakuhala v osmih mesecih – največjo gospodarsko krizo, največjo socialno krizo, največjo zdravstveno krizo zaradi nesprejetih ukrepov. Prosim, ljudstvo želi od vas jasne odgovore, kako boste vi sami kaznovali za to, kar ste naredili oziroma kar niste naredili v zadnjih osmih mesecih. Hvala. Glasoval bom proti.
Hvala lepa. Miha Kordiš ima besedo.
Kot je razvidno iz tvitanja predsednika vlade, njegove komunikacije s tujino, se vlada Janeza Janše trese. In trese se pošteno. Po osmih mesecih nima pokazati drugega kot organizirani kriminal, najvišjo smrtnost v Evropi in epidemijo, ki je v celoti ušla izpod nadzora zaradi vladne malomarnosti in zaradi vladne nesposobnosti. In kaj v teh razmerah vlada Janeza Janše počne? Edino stvar, ki jo zna, to je, da brca, se spravlja in penalizira ljudi, ki niso ničesar krivi. O tem govori 59. člen PKP6, da se ljudi oglobi z visokimi kaznimi, z amandmajem na 12 tisoč evrov, ker izražajo svoje nestrinjanje s tem, da jim je SDS ugrabil državo. In temu ti pučisti na državo rečejo borba proti epidemiji. A sočasno je jasno, da do največ okužb prihaja na delovnih mestih – delovnih mestih, ki jih vlada Janeza Janše ni zaščitila. S svobodo pride odgovornost in namerno širjenje virusa je treba sankcionirati, je malo pred mano dejal poslanec koalicije. Drži. A koalicijski, gospe in gospodje, in vladni, gospe in gospodje, kako boste sankcionirali delodajalce, ki namerno in zavestno širijo okužbo s tem, da obolele in okužene terajo na delo v tovarniške hale, da v marsikateri ni preventivnih ukrepov in zato se ravno na delovnih mestih okužba najbolj širi? Ne, njih ne boste kaznovali. Njih ste nagradili s 600 milijoni evrov iz državne blagajne. Kaznovali pa boste delavce, ko se bodo tovrstnemu ravnanju z ljudmi kot živino uprli in postavili po robu. In natančno to se bo tudi zgodilo. Gospe in gospodje, tudi za vas raste ena KUL palica.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice, kolegi! Glejte, jaz se nerad spuščam v obrazložitve glasu, ampak apeliram pa na vas, ko operirate s tem, kaj sprejemamo, kakšna je vsebina amandmaja, da se držite tistega, kar dejansko piše v amandmaju. Jaz sem slišal vrsto netočnosti o tem, da bodo kaznovani tisti, ki bodo protestirali proti vladi. To seveda ni res. V členu piše, da gre za sankcioniranje organizatorjev in jaz prosim, da se držite tega teksta, ker nenazadnje ljudje nas gledajo in bodo dobili napačna predstavo o tem, čemur vi nasprotujete in kar drugi zagovarjajo. Prosim, apeliram na vas. Željko Cigler ima besedo.
Hvala lepa. Pravilno bom povedal, zakaj glasujem proti temu amandmaju. Ker ne prinaša sorazmernosti, ampak sistemsko vzpostavlja diktaturo in represijo. Bom obrazložil, zakaj. Zaradi tega ker kriminalizira združevanje in javno besedo, ki se bo podala v obliki mnenja do obstoječe oblasti in obstoječe politike. Zaradi tega. Ker ta amandma praktično uvaja to, nazaj zopet vzpostavlja, kar je prej kolega Luka že tudi povedal, 133. člen Kazenskega zakonika v nekdanji Jugoslaviji. Ta amandma praktično, kdor bo glasoval za njega, jaz ne bom, je glas za diktaturo. To je glas za diktaturo tistega, s katerim sva skupaj leta 1986 v Krškem, to je pred 34 leti, na kongresu Zveze socialistične mladine se skupaj borila, da beseda ne bo postala delikt. Jaz nisem dementen pa toliko star, da bi pozabil, kaj sem pred 34 leti zagovarjal. Gre za osnovo demokracije in svobode v tej državi. Zato tega amandmaja ne bom podprl, tisti, ki ga boste, poštudirajte, kaj boste naredili.
Hvala lepa. Besedo ima Nataša Sukič.
Asem morda res populistka, če pravim, da je kazen 12 tisoč evrov za to, da izraziš kritiko kot državljan ali državljanka? A sem res populistka za to, spoštovani? Nisem. Jaz verjamem, da se je SMC sicer trudil in potrudil in celo malo popravil prvi grozoviti člen. Verjamem tudi, da je težko v takšni koaliciji, kjer prvi jezdec apokalipse naše demokracije Hojs vihti svoj meč nn hoče dejansko [[…]]Ja, vi se kar smejte, ampak to je res somrak demokracije, spoštovani. Toliko imate za povedati o 133. členu, verbalnem deliktu v nekdanji Jugoslaviji. To je 133. člen. To je 133. člen – verbalni delikt. To. Ja kaj pa je to drugega? Jaz res ne razumem vaših dvojnih meril. Tako da jaz tega podpreti ne morem, je sicer boljše, kot je bilo tisto prvo skrpucalo, ampak je grozno. Dobesedno grozno, da smo mi danes v situaciji, da ti lahko nekega človeka oglobiš za 12 tisoč evrov samo zato, ker izraža svojo demokratično pravico do mnenja, zapisano v naši ustavi. Zdaj pa je tako, ali bomo skurili to našo ustavo in smo že v drugi republiki – ali kje se nahajamo? Jaz ne razumem, kako se lahko posmehujete, ljudje moji. A veste, da bo to ostalo zapisano v zgodovini z vašimi imeni in z vašimi priimki? To si bodo ljudje in si bomo zapomnili. Tega ne bomo pozabili nikoli. Tako da jaz tega podpreti ne morem.
Hvala lepa. Jaz še enkrat apeliram na to, da obrazložite glas v skladu z vsebino amandmaja. Ker je še želja po obrazložitvi glasu v osebnem imenu, prožam listo, prijave potekajo. Besedo ima Mateja Udovč.
Hvala lepa za besedo. Poglejte, državljanke in državljani, da ne boste napačno razumeli, tisti, ki danes v času epidemije pozivajo k shodu, k nemirom, zato da ogrožajo naše in vaše zdravje, to je nedopustno. To, kar nekateri v opoziciji izpostavljajo, da je pravica gibanja »prva pravica«, da je svoboda govora »kot prva pravica«, govorim v narekovajih kot prva pravica, bi se vprašala, pravica do zdravja vseh vas in vseh nas je prva pravica. Zakaj? Ko bomo umrli za covidom, nam nobena druga pravica ne bo mogla pomagati. Zato ustavimo, ustavimo ljudi, ki danes v teh težkih časih pozivajo ljudi k nemirom, razdružitvi, namesto da bi danes vsi, ki tukaj sedimo, delali za skupni isti cilj, pa se na volitvah pomerili, potolkli do konca in videli, kdo bi zmagal. Zato bom predlagani amandma absolutno podprla, ker tukaj gre samo za kaznovanje posameznikov, ki organizirajo zbiranje ljudi v nasprotju s predpisi v času epidemije. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Anja Bah Žibert.
Hvala lepa, predsedujoči za besedo. Da bo jasno državljankam in državljanom, v tem prostoru je itak vsem jasno, se samo zavaja ljudi. Gre namreč za naslednje. Kaznuje se posameznik, ki organizira zbiranje ljudi v času trajanja omejevanja zbiranja ljudi. Se pravi, gre za začasen ukrep v času zdravstvene krize in ne gre za nek stalni ukrep o prepovedi zbiranja, nihče ne govori o prepovedi zbiranja. Govori se o posamezniku, ki to organizira. Zdaj pa, spoštovani, še nekaj. vi vsi govorite o nekih protestih. Javno se ve, da so te zadeve organizirane. Če ste tako dlakocepni in tako pošteni in demokratični, potem od teh organizatorjih zahtevajte, da shode prijavijo, da plačajo vse ustrezne zadeve, ki so vezane na shode, in da se uredijo vsi predpisi, ki veljajo za vse, ki organizirajo shode. Ne vem, zakaj v tej državi eni morajo to delati, drugim pa tega ni treba. Danes se še upirate temu, da bi v času epidemije prepovedali organizatorju, da organizira množično zbiranje ljudi. Na drugi strani pa govorite, kako prihaja do okužb. A vi se hecate ali se delate norce?! Se delate norce iz zdravstvenega osebja, se delate norca iz ljudi, ki so res ubogi. Ampak veste, ti so doma. Socialno ogrožen ni Jenull, pa tudi Keber ne, pa tudi Svetlana Makarovič ne.
Jaz prosim, da je obrazložitev glasu obrazložitev glasu. Postopkovno, kolega Luka Mesec.
Hvala. Glede na to, da je bil zdaj ta čustveni izbruh obrazložitev glasu, me zanima, kako bo kolegica Anja Bah Žibert glasovala. Sicer pa po podatkih NIJZ, ki so bili objavljeni včeraj, sploh ni videti, da bi se kdo okužil zunaj. Samo toliko.
Iz obrazložitve glasu je mogoče sklepati, da bo glasovala za. [[nemir v dvorani]] . Kolega Kordiš.
Tudi jaz, predsedujoči, bi opozoril, da to ni bila zares obrazložitev glasu, ampak zgolj nek čustveni izbruh. In če kdo organizira zbiranje ljudi v tej državi, so to delodajalci [[…]]
Kakšen je postopkovni predlog?
[[…]]in po podatkih NIJZ tam prihaja tudi do največ okužb. Boste njih sankcionirali? Ne boste. Sankcionirali boste delavce, ki protestirajo.
Spoštovani, prosim, da se malo umirimo. Zdaj ti očitki, da je šlo za nek čustveni izbruh, takšen očitek lahko naslovimo na oba konca ali pa na vse tri konce te dvorane. Tako da jaz prosim, da se vzdržite teh komentarjev. Apeliram na vas, da se držite obrazložitve glasu, tako kot je predvideno v poslovniku, da ne kažete s prstom poimensko na kogarkoli, ampak poveste, zakaj ste se odločili za ali proti posameznemu amandmaju. Kolegica Sukič, postopkovni predlog.
Spoštovani, prosim, da opozorite kolegico Bah Žibert. To ni bila obrazložitev glasu, tako kot jaz zadnjič nisem dobila glasovanja o svojem [[…]]
Kolegica Sukič, če ste me poslušali [[…]]
[[…]]UPV, ker sem pozabila to povedati, pa je bilo tudi jasno, tako kot je zdaj vam jasno, tako to velja za vse.
Kolegica Sukič, če ste me poslušali, sem jo opozoril.
In še nekaj. Opozorite, kolegico Bah Žibert, da naj ne navaja spiskov ljudi, ki jih nameravate oglobiti. Hvala.
Kolegica Sukič, prosim vas, če poslušate, kaj govorim oziroma si preberete magnetogram. Jaz sem opozoril na to, na kar vi opozarjate. Te postopkovne predloge zdajle vidim kot zavlačevanje seje. Jaz predlagam, da gremo naprej in da damo besedo dr. Francu Trčku, ki ima obrazložitev glasu v lastnem imenu.
Hvala, za besedo. Saj ne ve človek, kaj bi si mislil. Glasoval bom proti, ampak ko poslušam tole, a veste, dolgo in široko razlagamo, kako bi se digitalizirali gor in dol. Obstaja ena krasna knjiga, tanka je, dajte si jo prebrati, prevedena je v slovenščino, Paolo Virno: Slovnica mnoštva. Jaz bom zdaj omenil kolega Šarca, pa upam, da mi ne zameri. Ko je kolega Šarec kandidiral za predsednika države, je tam nekaj tisoč ljudi napisalo, da so njegovi strici. Kaj pa če bo folku še bolj počil film ob takih glupostih, ki se jih gremo zadnje tedne v parlamentu, pa bo 50 tisoč ljudi poklicalo, »poln kufer imamo vsega, levih in desnih in šarkoperkastih, gremo jih vreči stran«. Kdo je potem organizator? Dobro jutro, dajte začeti razmišljati! Za to smo plačani.
Hvala lepa. Besedo ima Primož Siter.
Hvala lepa. Še enkrat. Po podatkih NIJZ je glavni vir okužb na delovnem mestu. Ta vrsta zbiranja je najbolj problematična. Če bi kdorkoli hotel odgovoriti na izzive, ki jih epidemija prinaša, bi se spravil na reševanje širjenja okužb na delovnem mestu. Ko sem nazadnje preveril, od začetka razglašene epidemije do danes ni bilo niti enega protesta. Razen en nesrečen 5. novembra. Nobenega od kolesarskih protestov od takrat ni bilo, ker kolesarski protestniki so vedno upoštevali vse ukrepe, ki jih je bilo treba spoštovati v zvezi s socialno distanco in maskami in tako naprej. Spoštovana vlada, ki ste sploh predstavili to idejo o tako visokih globah, pa mi je v bistvu vseeno, ali je 15 ali 12 tisoč, en delavec na minimalni plači bo to plačeval 10 let. Spoštovani predstavniki vlade, če vas širjenje epidemije virusa na protestih, čeprav je nično, tako zelo skrbi, jaz vas prosim, da sprejmete ultimativni protikoronski ukrep in takoj zdaj odstopite.
Prej sem dobil opozorilo, da eden izmed poslancev oziroma poslanka ni povedala, kako bo glasovala. Zdaj že dva slišim, da nista povedala, kako bosta glasovala. Prosim vas, če se moramo zbrati, naredimo tudi pol urice pavze, če pa ne, pa nadaljujemo. Matjaž Han ima besedo.
Saj zdaj se lahko tu razpočimo. Jaz mislim, da ta 59. člen v ta zakon sploh ne paše, zato sem absolutno glasoval, da se člen črta. Mislim, da bomo s tem, ko bomo oglobili ljudi na kakršen koli način, bomo naredili več škode kot koristi. Zdaj pa čisto tehnično tudi za javnost, ker bodo gledali, kako sem glasoval. Jaz se bom pa pri tem amandmaju vzdržal in naj si koalicija zdaj sama popravi ta člen. Če slučajno ta člen, dragi moji, ne bo sprejet, jaz ne vem, ne zaupam, a je to samo finta, a je to samo, čeprav Janji zaupam. Če je to samo finta, se lahko naredi, da ta amandma ne bo sprejet in bo ostalo v zakonu osnovno besedilo, ki pa je neprimerno slabše, kakor je ta amandma. Jaz moram reči, da ta amandma popravlja prejšnje besedilo. Samo mora biti sprejet. Zato jaz ne bom glasoval proti, ker ne bi rad pomagal, da ta amandma ne bo slučajno sprejet. Seveda pa ta amandma in ta vsebina nikakor ne paše v ta sveženj PKP6. Samo tehnično tudi zaradi javnosti bom povedal, zakaj mojega glasu proti pri tem amandmaju ne boste imeli, ker ne bom vam omogočil, da bi slučajno nazaj pripeljali tisti člen, ki je v zakonu, ki za 15 tisoč evrov oglobi ljudi, in to kar vsakega počez. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice, kolegi, tako izgleda obrazložitev glasu. Magister Branko Grims ima naslednji besedo.
Hvala za besedo. Najprej je treba najodločneje zavrniti vse to govoričenje, kako to omejuje pravico do kritiziranja vlade. Vsakdo ima vso pravico protestirati proti vladi, tudi pri osnovnem besedilu, ki je v zakonu, vsakdo ima vso pravico izraziti ta protest, vendar na način, s katerim ne ogroža življenja in zdravja ljudi. Vse ostalo, kar je bilo izrečeno, je velikanska in debela laž. S tega vidika, torej zadostuje ustavnim kriterijem, pravici do izražanja mnenja, tudi do kritike vlade, še najbolj kar osnovno besedilo, kot ga je predlagala vlada v svojem zakonu in ga sam v celoti podpiram kot edinega primernega, ki bi ustrezno rešil to zadevo. Vsi, ki ste zdaj govorili, ste spregledali, da je bilo to besedilo že na odboru spremenjeno, zato je tudi ta člen odprt. Ampak jaz osebno, ko berem vse te tri tekste, daleč najboljši, najbolj ustrezno besedilo je bilo tisto, ki ga je predlagala vlada. To, kar je zdaj predlagano kot amandma, je pa slabše od tega, kar je sprejel odbor. Jaz tega ne bom podrl. Še to pa dodam kot dodaten argument, danes ste najbolj glasni proti dvigovanju kazni, proti nesorazmernemu kaznovanju, kot je bilo rečeno, ko gre za življenja, tisti, ki ste nekoč uzakonili popolnoma nore kazni za en voz gnilega črvivega lesa, ki bi ga kmet pripeljal iz svoje lastne hoste, na uvozu domov pa bi ga pri tem zasačili. Več tisoč evrov kazni za en voz gnilega črvivega lesa! Tukaj gre pa za življenja ljudi. Toliko o vaši sorazmernosti, o vaši verodostojnosti, pa o vsem, kar se zdaj v prazno govori v parlamentu.
Hvala lepa. Jerca Korče ima besedo. Kolega Kordiš, upam, da je postopkovno, če ne, vam izrekam opomin.
Rad bi zgolj izpostavil, predsedujoči, da ste prej zelo pogumno in proaktivno intervenirali v opozicijske obrazložitve glasu, rekši, da opozicijski poslanci govorimo o stvareh, ki niso v zakonu in se zakona ne tičejo.
Ne, tega nisem rekel.
Tam pa gospod Grims iz SDS razlaga o nekem gnilem lesu in ne vem kaj še vse, pa ste vi tam mirno tiho. Ja predsedujoči [[…]]
Kolega Kordiš [[…]]
[[…]]to so dvojni vatli.
Tega nisem rekel. Poglejte si magnetogram. Besedo ima Jerca Korče.
Najlepša hvala. Osnovni problem je, da v te zakone, in to vas nenehno opozarjamo, prinašate člene, ki nimajo zveze s tem, s čimer bi se vlada morala ukvarjati oziroma posvečati pozornost. Da povem, jaz ne podpiram niti osnovnega predloga, niti ne podpiram predlaganega amandmaja, ker ti členi v te zakone ne sodijo. Žalostno je, da v situaciji, ki jo imamo v tej državi, ko ljudje zapirajo svoje storitvene dejavnosti, ko ne vedo, kaj bo jutri, ko mladi ostajajo brez dohodka, prinašate te člene, da se potem dva, tri dni in danes z obrazložitvami glasu ukvarjamo s temi členi. To je osnovna napaka. Jaz pričakujem, da se vlada zresni, preneha prinašati tovrstne člene na mizo in usmeri svoj fokus in tudi fokus debate tega Državnega zbora v tisto smer, kjer bi danes morala biti. To je na eni strani zdravstvena kriza, na drugi strani pa predvsem posvečanje tudi temu, kaj se dogaja na gospodarskem področju. Tukaj pa res mislim, da danes rdeča črta, da se vsi skupaj zresnimo in nehajmo se pogovarjati o akreditacijah, o posegu v Zakon o urejanju trga dela in takim zadevam. In to naj bo tukaj apel, da se naslednjič, na naslednji seji pri sedemki ne pogovarjamo o nepotrebnih stvareh, ampak o tem, kako bodo naši državljani jutri živeli. Samo to vas prosim.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 2. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 61. členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 49. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 63. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k istemu členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 48. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 63. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti en. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti en.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 66. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k istem členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 50. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 66. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 14. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 72. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 49. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 102. členu. Obrazložitev glasu ima kolega Dejan Židan v imenu poslanske skupine.
Hvala, gospod predsednik, za besedo. 102. člen je koristen, saj govori o tem, da staršem otrok, ki so v bolnišnicah, se omogoči, da so skupaj z njimi do vključno 14. leta starosti. Smo pa vse, spoštovane poslanke in poslanci, 18. novembra dobili poziv društva Mavrica, ki se posebej ukvarja z otroki s posebnimi potrebami, ki potrebujejo 24-urno nego in oskrbo. Dobili smo njihovo prošnjo, da urejamo stvari takole. Sedaj dovolite, da tole preberem: »Nujno pa je treba urediti tudi način financiranja sobivanja staršev hudo bolnih otrok, ki potrebujejo 24-urno nego in oskrbo in so starejši od 15 let. Otroci s posebnimi potrebami s težkimi gibalnimi, duševnimi omejitvami, z redkimi boleznimi, dolgotrajno bolni otroci ali otroci z dvema ali več različnimi diagnozami, ki v mnogih primerih ne zmorejo govoriti, govorijo slabo, težko komunicirajo, so nesamostojni, za osnovne potrebe v življenju potrebujejo tujo pomoč, in to so po navadi starši tudi v takšnih primerih«. Mi smo kot opozicija pripravili amandma, da se to vključi, torej ti otroci do vključno 18 let, čeprav ta amandma ni idealen. Morali bi v bistvu tudi to omejitev dati navzgor, ampak s tem prvim korakom, spoštovane poslanke in poslanci, naredimo vsaj prvi nujni korak, da pomagamo staršem otrok, ki imajo posebne potrebe in potrebujejo 24-urno oskrbo. Moja prošnja je, da glasujemo za. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla poziv društva Mavrica, ob tem da se zavedamo, da ne rešujemo zadeve v celoti. Pa bom povedal tako, kot predstavniki vlade ves čas govorite, dajmo potem v celoti rešeti to v paketu 7. Hvala za vas čas.
Hvala lepa. Boštjan Koražija ima besedo v imenu Poslanske skupine Levica.
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za besedo. No, vidite, tu so amandmaji, ko se potegujemo oziroma tudi poslušamo ljudi oziroma sploh tiste najšibkejše v naši družbi. In te stvari bi morale biti tudi v vseh PKP, od prvega do sedmega, ki bo naslednji. Kot je prej že omenil gospod poslanec Židan, v imenu društva pa damo pobudo, da se pomaga staršem teh otrok, ki so hudo bolni, ki potrebujejo nujno nego, ki so tudi otroci s posebnimi potrebami. V Levici bomo ta amandma podprli in upam, da boste tudi vsi ostali poslušali bolj ljudi, kaj vam pravijo, kaj od vas tudi zahtevajo, ker imajo pravico od vas zahtevati, zato ste pa tukaj v Državnem zboru. Ne zato, da nas je tu 90 poslancev, ampak zato ker predstavljamo več kot 2 milijona ljudi. Sploh pa smo zaradi tistih tukaj v Državnem zboru, ki so najšibkejši v naši družbi, in tisti, ki tega ne razumete, boljše da se spakirate ven iz tega državnega zbora, čisto iskreno.
Jaz predlagam, da nikogar na ta način ne pozivamo. Želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Ugotavljam, da ne. Nataša Sukič, v lastnem imenu.
Hvala lepa, predsedujoči. Seveda takšnega amandmaja enostavno ni mogoče zavrniti. Jaz ga bom seveda podprla. Tukaj pa res, koalicija imate zdaj enkratno priložnost, da vsaj en amandma opozicije podprete. Pa ne zato, ker je to amandma opozicije, ampak zato, ker je to v dobro res tistih, ki so najšibkejši. Njim pa menda ne boste rekli ne – ali pač? Tako da pokažite se. Hvala.
Hvala lepa. V lastnem imenu ima besedo kolegica Škrinjar.
Hvala lepa. Rada bi obrazložila svoj glas. Sicer bi se lahko strinjala s tem amandmajem, vendar je ta hip tudi v proceduri zakon o otrocih s posebnimi potrebami na vzgojnem področju, ki ga bomo obravnavali naslednji teden. In seveda bi bilo treba dodati tudi te otroke, zato predlagam in upam, da se bo taka rešitev naredila celostno, in to v naslednjem paketu PKP7. Zato bom glasovala proti tej rešitvi, ker je parcialna. Hvala.
Hvala lepa. Miha Kordiš v lastnem imenu.
Pri vsakokratnih spremembah PKP zakonov, do te točke jih je bilo že šest, se vlada Janeza Janše na vse kriplje hvali, kako ni pozabila na nikogar, da je pomagala vsem ljudem v državi, da je zaščitila vse ranljive skupine. Ko se kakšen funkcionar Janševe vlade pokaže na televiziji in začne nekaj razlagati, je na tej točki že jasno, da je resnica diametralno nasprotna od tega, kar povedo. Tudi s PKP6 ni nič drugače. Veliko večino ljudi tudi v PKP6 vlada Janeza Janše pušča na cedilu, od socialno ogroženih študentov, do najemnikov, navsezadnje tudi neustrezno zaščitenih delavcev. In sedaj očitno išče še specialne izgovore za to, da zavrne amandma, ki smo ga vložili v opozicijskih poslanskih skupinah, da se še posebej popazi na otroke s posebnimi potrebami in njihove družine. Pravijo, da to počno, ker rešitev ni celostna, da že imamo neke druge zakone v parlamentarni proceduri. Ampak, gospe in gospodje, nič v zadnjih osmih mesecih v Državnemu zboru ni takšnega, kar bi vlada prinesla in bi bilo celostno. Kateri PKP zakon obravnavamo? Šesti. Zakaj je šesti? Zaradi tega ker 1, 2, 3, 4, 5 predhodnih zakonov Janševe vlade ljudem ni pomagalo Država se kreditira, okužba se širi. Popravljate svoje lastne zakonske rešitve, ki rešitve v resnici niti niso. Zdaj pa s tem argumentom, ki najbolj velja za vladne zakonodajne mahinacije, rušite amandma, ki bi pomagal otrokom s posebnimi potrebami in njihovim družinam. Da vas ni sram!
Vidim, da je še interes. Prožim listo. Prijave potekajo. Besedo ima Aleksander Reberšek.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Jaz občudujem skrb za naše najšibkejše in najbolj ranljive državljane s strani poslanca Židana. Mi pa spomin še zelo dobro deluje. Lansko leto konec leta smo glasovali v Državnem zboru za dvig invalidskih pokojnin. In takrat ste bili vi proti. Danes [[…]]
Brez osebnih imen.
Danes pa v opoziciji sadite rožice. Jaz, jaz bom naredil vse [[…]]
Obrazložitev glasu.
[[…]]kar je v moji moči, da bo ta člen sprejet v PKP7, in sicer brez časovne omejitve. Starost ne sme biti postavljena pri otrocih s posebnimi potrebami. Hvala. Glasoval bom proti.
Postopkovno, Matjaž Han.
Glejte, predsednik, saj vem, da bi lahko tudi reagiral, pa sem jaz prej rekel proceduralno, ampak vse kolegice in kolege prosim, jaz vem, da je biti težko v vladi, in vem, da je težko poslušati, ko opozicija ima predloge, ki jih pač ne morete zaradi financ, idej in tako sprejemati. Ampak ni bilo dolgo nazaj, ko ste bili vi v opoziciji pa smo bili mi na tej strani. Pa veste, kako je težko. Ko obrazlagaš glas, saj mogoče si prvič tukaj, ko obrazlaglaš glas, povej, kaj boš v svojem imenu povedal, kako boš glasoval, pa pusti vsaj tistih pol leta, da smo še mi malo v opoziciji, da lahko še mi kaj povemo. [[smeh]] Prosim lepo! Vsaj to. Saj se bomo zamenjali [[smeh]] pa bomo mi dol gledali.
Dobro, hvala lepa.
Tako da lepo prosim, predsednik, bodi strikten. Ker najbolj me jezi, ko pridejo na koncu poslanci, ni važno s katere strani, cel dan ga ni bilo, potem na koncu bi pa obrazlagal pa svet reševal. A cel dan ga ni bilo. Jaz sem že tri dni v tem državnem zboru.
Spoštovane kolegice, kolegi, če bi jaz bil zelo strikten, pa po mojem da ne bi pustil danes ene obrazložitve glasu. Zaradi tega ker se pogovarjate o vsem drugem, samo o tistem ne, o čemer odločamo. Ampak dejstvo je, da jaz to svobodo puščam, ker nekateri to naredijo na nekoliko bolj abstrakten način, nekateri bolj figurativno, nekateri šele na koncu povedo, kako bodo glasovali, nekateri še to pozabijo. Ampak jaz predlagam, da zdržimo še nekaj časa in da to proceduro, ki smo jo dolžni opraviti, opravimo. Besedo ima še dr. Franc Trček. Postopkovno? Franc Trček ima besedo.
Hvala za besedo. Da ne bom Matjaža jezil. Glejte, jaz sem hotel zgolj nekaj povedati. Interventni zakoni so po imanentni logiki časovno omejen skupek nujnih parcialnosti. Ali če povem v bolj ljudskem jeziku, interventni zakoni zaradi nekih izrednih razmer so kombinacija gasilskih ukrepov in flajštrov. Zato bluziti o interventnih zakonih, češ, »joj, tega pa ne bomo zdaj sprejeli, dajmo čakati na sistemsko rešitev«, prosim lepo, kdor to govori, ne razume interventnih zakonov. Jaz bom glasoval za ta predlog.
Hvala lepa. Mag. Dejan Židan ima besedo.
Hvala, predsednik. Nič se bati, ne bom drugim podtikal. Tudi moram povedati, nisem krščanski demokrat, čeprav pa sem bil ministrant pa sem v cerkvi celo orgle igral, pa mi naj bo dovoljeno, ker sem na levi strani. Ne bom drugim podtikal grdih besed, ker se ne spodobi. In to se tudi ne dela, ampak bom obrazložil, zakaj bom glasoval za. Dobili smo konkretni poziv konkretnega društva, ljudi, ki skrbijo za hudo bolne otroke. To ni politično vprašanje, dragi moji. To je skrb, kako pomagati ljudem, ki jim je težko. Meni je čisto vseeno, kaj se je dogajalo pred tisoč leti. Vseeno mi je, kaj se je dogajalo pred stotimi, desetimi in pred enim letom. Ta poziv, spoštovane in spoštovani, sem jaz dobil na elektronsko pošto 11. ali 12. novembra. Sem pogledal in skupaj smo naredili eno obliko amandmaja. Če bi danes pisali, bi naredili še boljše, pa to bomo skušali nekako kasneje narediti. Ljudje so v stiski. Jaz tudi ne bom čakal na sistemske zakone, ker kar naprej to poslušam, bomo s sistemskim, sistemskim. Ne, če se da danes, pomagaj in naredi danes prvi korak, pa jutri bomo naredili mogoče štiri velike korake naprej. Torej bom s svojim glasom pomagal ljudem,, ki jim je res težko. Imajo otroke, ki ne morejo govoriti. Imajo otroke, ki nekateri niso gibljivi. Pa so izpuščeni iz tega zakona, in nam predlagajo, da tem staršem in otrokom pomagamo. Milijardo smo razdelili! Milijardo smo razdelili, dragi moji, a ne morete dati še nekaj evrov zraven, da tem konkretim ljudem pomagamo, brez kakršnekoli zgodovine, ker jim je težko in potrebujejo naš glas, da jim bo lažje. Pa ne tu govoriti o politiki, tu govorimo o človečnosti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Franc Jurša.
Predsednik, hvala. Vsem skupaj lep pozdrav. Preden sem šel na to glasovanje, sem bil stoprocentno prepričan, da bom podprl ta amandma. Nagovarjal sem tudi svoje poslanske kolege na sestanku poslanske skupine. Na krajšem sestanku poslanske skupine smo se poenotili. Ampak na osnovi razprav nekaterih posameznikov, bi se najraje odločil, da bi glasoval proti temu, ker način, kako komuniciramo v Državnem zboru, je obup. To je rešil kolega Dejan, zato bom, predsednik in vsi ostali, vseeno glasoval za to rešitev.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 40. [[aplavz v dvorani]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 103. členu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 45. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 106. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 49. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 106.a členu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 3. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 106.č členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k naslovu 25.b poglavja. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajema istega predlagatelja k 106.d in 106.e členu pod številko 1. Če ta amandma ne bo sprejet, postaneta ta amandmaja brezpredmetna. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 47. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Ker amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k naslovu 25.b poglavja ni bil sprejet, sta postala amandmaja istega predlagatelja k 106.d členu in 106.e členu pod številko 1 brezpredmetna. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 106.e členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 13. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD in SAB k 107. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k istemu členu pod številko 2 brezpredmeten. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima Edvard Paulič,.
Predsednik, hvala. Zdaj govorim o enem od ključnih členov za gospodarstvo, ki govori o povračilu fiksnih stroškov podjetjem. Zato v Listi Marjana Šarca, v SD in v SAB predlagamo 100-odstotno povrnitev fiksnih stroškov dejavnostim, ki so bile z odlokom vlade zaprte. Za ostale dejavnosti, ki delujejo, pa predlagamo spremembo lestvice, ki določa višino pomoči, in sicer uvajamo nov razred upravičencev do pomoči, dvigamo višino pomoči za kritje fiksnih stroškov, dodajamo pogoj, da delodajalec še tri mesece po prejemu pomoči ne sme odpuščati delavcev in umikamo kapico omejitve višine pomoči tisoč evrov na zaposlenega. Ocenjujemo, da je naš predlog za gospodarstvo bolj ugoden od vladnega in ga bomo v Poslanski skupini Liste Marjana Šarca seveda podprli.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 49. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 107. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za 49, proti 1. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 108. členu. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levice in SAB k 127. členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 50. (Za je glasovalo 36.)(Proti 50.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levice in SAB k 127.a členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 50. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 127.b členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 1. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 131. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levice in SAB k 134. členu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 48. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levice in SAB k 136. členu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 50. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 139.a členu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 139.b členu. Glasujemo. Navzočih je 85 poslankin poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 139.č členu. Glasujemo. Navzočih je 85 poslankin poslancev, za 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k 140. členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslankin poslancev, za je glasovalo 42, proti 42. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 8., 14., 25., 28., 30., 35., 58., 59., 63., 66., 106.a, 106.č, 102., 106.e, 107., 108., 127.b, 131., 139.a, 139.b in 139.č členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo v tem členu vložiti amandmaje. Ugotavljam, da ne. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Je kakšna obrazložitev glasu? V imenu poslanske skupine, kolegica Nataša Sukič.
Spoštovane, spoštovani! Aroganca te oblasti gre tako daleč, da si je koalicija drznila uzakoniti korupcijo v obliki tako imenovanega Jambrekovega člena. Čeprav je nekoliko omilila zadevo, bi rada z norimi kaznimi, sankcijami ubila demokracijo, utišala slehernika, ki bi se drznil kritizirati to koalicijo in to vlado. Predstavljajmo si reveža, ki ga bodo na koncu zaprli, prisilno izgnali iz stanovanja, da bo poplačal ta hojsizem, ki je precedens vseh precedensov. Skratka, govorim o podtaknjencih, ki kvarijo zakon, ki je v številnih segmentih dober in naravnan v dobro. Ampak kaj, ko se zmeraj znova pojavijo takšni in drugačni podtaknjenci, ki uničijo dobesedno vse dobre namene. Tako dobivamo uzakonjeno, legalizirano korupcijo s PKP6 in dobivamo smrtni udarec demokraciji v tej državi. Jambrekova univerza, ki ne izpolnjuje pogojev za akreditacijo, bo tako na mesec še naprej dobivala 175 tisoč evrov javnega denarja, kar na leto nanese dva milijona evrov našega javnega denarja, ki bi ga ta trenutek v tej hudi epidemiološki krizi krvavo potrebovali za številne druge in res pomembne stvari. Tako da tega sramotnega protikoronskega paketa, ki je dobesedno pljunek na našo demokracijo in na našo ustavo, gotovo ne bom podprla in ne bomo podprli v Levici. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ugotavljam, da ne. V lastnem imenu ima besedo Miha Kordiš.
Kako zelo se vladi Janeza Janše trese stolček in kako zelo panična je, zelo jasno kažejo določbe v PKP6, ki v ta PKP6 ne sodijo. Ne le, da imamo predsednika vlade, ki se bolj ukvarja s Twitterjem in z objavami na Twitterju kot z reševanjem epidemije in socialno stisko, ki vlada v državi, imamo tudi predsednika vlade z ekipo, ki pripravlja zakone, ki penalizirajo ljudi s položnicami tudi do 12 tisoč evrov samo zato, ker se postavijo po robu kriminalu in korupciji, ki sta očitno dve temeljni vodili vlade Janeza Janše. Paniko oblasti, ker v osmih mesecih ni zapustila nič drugega kot popolnega razsula in organiziranega kriminala, kaže tudi določba, ki sredstva oziroma akreditacijo podaljšuje tako imenovani Jambrekovi univerzi. To je neka zasebna univerza, Nova univerza po imenu, zelo tesno zvezana s krogi SDS in na leto iz državnega proračuna prejme cirka 2 milijona evrov. Tako kot vlada Janeza Janše ni sposobna peljati države, tudi Jambrek iz kroga Janeza Janše ni sposoben peljati univerze. In seveda ta njegova Nova univerza pogojev za svoje delovanje in za pridobivanje javnih sredstev ne izpolnjuje, zato bi morala v postopku podaljševanja akreditacije svoja vrata zapreti. A tu spet vskoči kriminal in korupcija vlade Janeza Janše, ki iz čisto lobističnih motivov akreditacijske postopke in preverjanje ustreznosti univerze podaljšuje za naslednjih nekaj let. To naj bi se pregledovalo šele v naslednjem krogu. Seveda, sicer bi Jambrekova univerza morala zapreti vrata in Janševa klika bi izgubila še 2 milijona evrov. V državnozborski proceduri je to, kar vlada počne, politični kriminal in legalizirana korupcija. Glasoval bom proti PKP6.
Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 11. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA TO JE OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI PRIDRUŽITVENEGA SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN EVROPSKO VESOLJSKO AGENCIJO. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade Simonu Zajcu, državnemu sekretarju na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, dober večer! Pridružitveni sporazum med Vlado Republike Slovenije in Evropsko vesoljsko agencijo ESA se sklepa zaradi nadaljnje krepitve odnosov med Republiko Slovenijo in ESO na poti polnopravnemu članstvu. Slovenija je začela sodelovati z ESO leta 2010 s podpisom petletnega sporazuma evropske sodelujoče države. Leta 2016 je to sodelovanje nadgradila s podpisom pridružitvenega sporazuma med Vlado Republike Slovenije in Evropsko vesoljsko agencijo o spodbujanju sodelovanja v izključno v miroljubne namene med evropskimi državami na področju vesoljskih raziskav in vesoljskih tehnologij ter njihove uporabe v vesolju, ki je Sloveniji prinesel status pridružene države članice in njenim podjetjem in njenim institucijam omogočil sodelovanje pri izbranih razpisih ESE. Sloveniji ta status poteče decembra prihodnje leto. V skladu s določili sporazuma se mora država podpisnica sporazuma eno leto pred iztekom veljavnosti opredeliti o nadaljnjem sodelovanju z Evropsko vesoljsko agencijo, pri čemer pa ima dve možnosti. Prva je polnopravno članstvo v ESI takoj po preteku obstoječega sporazuma ali pa sklenitev dopolnjenega pridružitvenega sporazuma s tako imenovanim programom za nove države članice. Za polnopravno članstvo mora država izpolnjevati nekatere pogoje, in sicer geografsko povračilo mora biti najmanj 85-odstotno, trenutno Slovenija dosega 73-odstotnega, delež projektov industrije glede na delež projektov institucij mora znašati 75 % v prid industriji, pri nas je to že 87 %, država pa mora imeti tudi objavljeno nacionalno strategijo o vesolju. To strategijo Republika Slovenija že pripravlja. Slovenija se je na podlagi razgovorov s predstavniki ESE in glede na trenutno stanje na področju vesoljske tehnologije v Sloveniji opredelila za sklenitev dopolnjenega pridružitvenega sporazuma s programom za nove države članice, ki bo vodil do polnopravnega članstva Slovenije v ESI leta 2024. Namen programa za nove države članice je aktivna priprava države na polnopravno članstvo s spodbujanjem industrije preko ciljnih aktivnosti in razpisov. Slovenska podjetja bodo še naprej lahko sodelovala v vseh razpisih opcijskih programov, za katere bo Slovenija finančno prispevala. Na podlagi tega novega sporazuma pa bodo objavljeni razpisi namenjeni zgolj slovenskim podjetjem in institucijam, ki bodo zapolnili vrzeli na tistih področjih, pri katerih Slovenija ne vplačuje prispevka in podjetja trenutno niso mogla sodelovati. Organizirana bodo tudi usposabljanja in delavnice, ki bodo slovenska podjetja opolnomočila za uspešnejše sodelovanje na obstoječih razpisih ESE. Možno bo sodelovanje zaposlenih ESE pri delu na MGRT ter stažiranje slovenskih podjetij ali vladnih institucij na ESI. Na podlagi novega sporazuma se finančna obveznost Slovenije povečuje postopoma. Poleg osnovne članarine, ki znaša nekaj manj kot 500 tisoč evrov letno, in sredstev za opcijske programe, bo Slovenija v program za nove države članice vplačala dodatna sredstva, in sicer v letošnjem letu 500 tisoč, prihodnje leto 700 tisoč evrov, v letu 2022 900 tisoč in v letu 2023 1,2 milijona evrov. Slovenija je od vplačanih cca 9 milijonov evrov v ESO od leta 2016 za projekte slovenskih podjetij in institucij počrpala 7,7 milijona evrov, kar nekaj projektov pa je še v fazi implementacije oziroma pogajanj. Slovenija je pri črpanju sredstev v ESI med uspešnejšimi državami. Sodelovanje na projektih ESE je pomembna referenca za pridobivanje drugih mednarodnih projektov in ima tako tudi multiplikativne učinke. Kot primer lahko navedem slovensko podjetje, ki je preko ESE pridobilo projekt v višini 400 tisoč evrov, nato pa na podlagi te reference posel v višini skoraj dveh milijonov evrov. V Sloveniji je trenutno identificiranih približno 40 podjetij in institucij, ki delujejo na področju vesolja. Glede na nedavno uspešno izstrelitev prvih dveh slovenskih satelitov in napovedi prihodnjih aktivnosti vseh vključenih akterjev ni dvoma, da področje vesolja za Slovenijo predstavlja številne nove priložnosti. Zato predlagamo, da Predlog zakona o ratifikaciji pridružitvenega sporazuma med Vlado Republike Slovenije in Evropsko vesoljsko agencijo podprete. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Prva ima besedo Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Stališče bo predstavil Zmago Jelinčič Plemeniti.
V Slovenski nacionalni stranki bomo absolutno podprli ta predlog zakona o ratifikaciji. Konec koncev Slovenci smo dokazali, da marsikaj znamo. Vključili smo se v vesoljske programe zdaj po dolgem času in moram reči, da smo dosegli izredne uspehe. To dokazuje, da so slovenski znanstveniki vsaj enakopravni katerikoli vesoljski sili, seveda z bistveno manjšimi finančnimi sredstvi. Dosegamo krasne rezultate, ki se začnejo že na srednješolskem nivoju. Konec koncev poglejmo, kaj je dosegla viška gimnazija s svojimi projekti, ki jih je podprla tudi NASA, kaj dosegajo naši ljudje na Jožefu Stefanu, kaj dosegajo naši študentje na raznih tehnoloških fakultetah. Zato bi bilo nesmiselno, če tega predloga ne bi podprli. Mislim, da to odpira tudi vrata na stežaj za slovensko gospodarstvo. Seveda se bodo morali tudi naši gospodarstveniki potruditi in če ne bo kakšna korporacijska varianta iz bivših forumov te zadeve zavirala in razmišljala samo o lastnih koristih, bomo lahko dosegli marsikaj. Delamo marsikaj. Naši ljudje so v Cernu, naši ljudje sodelujejo po svetu v najboljših raziskovalnih laboratorijih in kompanijah kjerkoli. Dejstvo je, da dosti naših študentov zaradi nezmožnosti delovanja pri nas odide v tujino. Ta zakon o ratifikaciji bo odhode v tujino v določeni meri zavrl in bo dovoljeval, da pri nas razvijajo nekatere projekte. Start-up podjetja, ki v Sloveniji naredijo preboj in potem, ko zunaj zavohajo, da je to krasen denar, potegnejo naše ljudi v tujino. To je za državo slabo, kajti izgubljamo intelektualni potencial, izgubljamo pa tudi gospodarsko prebojnost in finance. Vsaka taka zadeva prinaša veliko denarja in mislim, da je potrditev tega zakona o ratifikaciji za to zadevo zelo pomembna. Še enkrat pravim, z veseljem bomo podprli ta predlog zakona.
Hvala lepa. Nik Prebil bo prestavil stališče Poslanske skupine Lista Marjana Šarca.
Predsednik, najlepša hvala. Državni sekretar, kolegice, kolegi! Od osamosvojitve Republike Slovenije je naša država postala članica številnih mednarodnih organizacij. S tem si je tudi utrdila položaj v mednarodni skupnosti, ker je pripravljena sodelovati in s svojim sodelovanjem prispevati k izboljšanju položaja države in skupnosti ne glede na področje. V tem času je torej svetovni razvojni potencial močno narastel. Danes obravnavamo namreč ratifikacijo pridružitvenega sporazuma med Vlado Republike Slovenije in Evropsko vesoljsko agencijo. Področje, ki se marsikomu sicer zdi nepomembno in morda tudi nepotrebno, a ravno to področje vesolja je eno izmed področij, kjer lahko naša država izkoristi svoj potencial, tako razvojni kot znanstvenoraziskovalni. Že mnogokrat so se slovenski znanstveniki izkazali z uspehi na področju vesoljskih tehnologij. V letu 2018 smo v Sloveniji doživeli razvoj satelitov, dva je država tudi sofinancirala. Satelit Trisat smo financirali tudi s pomočjo Evropske vesoljske agencije. Za razvoj satelita pa so poskrbeli znanstveniki z Univerze v Mariboru in pa slovenskega podjetja Skylabs. Njuno uspešno izstrelitev v vesolje smo tako dočakali v septembru letošnjega leta in naj na tem mestu ponovno čestitam za te uspehe. Bolj poglobljeno sodelovanje in vključitev v programe Evropske vesoljske agencije bo vsekakor pomenilo tudi več priložnosti za slovenska podjetja na evropski in pa tudi mednarodni ravni. Prav tako pa se bo ponudila večja možnost zaposlitve slovenskih znanstvenikov tako v okviru Evropske vesoljske agencije kot tudi drugih pomembnih institucij, povezanih s temi tehnologijami. Nenazadnje se te skupnosti posvečajo raziskovanju vesolja, opazovanju zemlje, robotskim inovacijam in številnim drugim tehnologijam. Evropska vesoljska agencija bo tako ponudila tudi okrepitev sodelovanja v programih, ki prispevajo k uporabi tehnologije za pomoč pri naravnih nesrečah, pa tudi v boju proti podnebnim spremembam, in to je ključno. Programi Evropske vesoljske agencije bodo tako pomembno prispevali k uresničitvi cilja, kateremu pa je zavezana celotna Evropska unija v evropskem zelenem načrtu, ne glede na to, da se v sami osnovi projekti navezujejo na raziskave vesolja. To je prehod tudi na zeleno in digitalno Evropo. Prehod v prihodnost, prehod v priložnosti. Na poti, da postane Republika Slovenija članica Evropske vesoljske agencije že v letu 2024, bo prispeval tudi ta pridružitveni sporazum. Za to si v Sloveniji intenzivno prizadevamo že od leta 2010. Z bolj intenzivno vlogo naše države na področju vesolja bo tako Slovenija prispevala tudi k izboljšanju okolja ter varnosti, najbolj pomembno pa, digitalnega napredka. Zato v Poslanski skupini LMŠ takšno ratifikacijo sporazuma tudi podpiramo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Monika Gregorčič bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Spoštovani predsednik, poslanke in poslanci, spoštovani državni sekretar! Evropska vesoljska agencija je medvladna organizacija, ki trenutno vključuje 22 članic. Vesolje postaja področje, kamor gospodarske velesile, tudi Evropska unija oziroma njene države članice, vlagajo vedno več sredstev. Tehnologija s področja vesolja lahko prispeva k temu, da slovensko gospodarstvo postane pametno, kreativno in zeleno. Vesoljska tehnologija pomeni tudi veliko gospodarsko priložnost. Ključna je pri razvoju digitalne družbe in nenazadnje nudi možnost odkrivanja novih dejstev o zemlji in o vesolju. Vesolje je motor gospodarske rasti in inovacij. Ima pozitivne gospodarske učinke tudi na ostale industrijske panoge. Danes vesoljska infrastruktura omogoča razvoj novih storitev, novih aplikacij na področjih, kot so meteorologija, energija, telekomunikacije, promet, pomorstvo in letalstvo. Nepredstavljivih 60 % svetovnega gospodarstva je danes neposredno ali posredno odvisnih od tako imenovanih vesoljskih orodij. To so satelitski posnetki, satelitsko sledenje, internetna povezanost in podobno. Slovenija z Evropsko vesoljsko agencijo sodeluje od leta 2010. V letu 2016 pa je sodelovanje nadgradila s sklenitvijo pridružitvenega sporazuma o spodbujanju sodelovanja v izključno miroljubne namene. Gospodarsko delovanje, vezano na področje vesolje, je mnogo širše, kot si na prvi pogled lahko predstavljamo. Z vesoljsko agencijo lahko denimo sodelujejo številna visokotehnološka in inovativna podjetja s področij, kot so novi materiali, logistika, zdravstvo, umetna inteligenca, telekomunikacije in druge prebojne tehnologije. V Sloveniji imamo veliko tovrstnih malih in srednjevelikih podjetij, ki zagotavljajo visokokakovostne in konkurenčne rešitve ter izdelke na področjih vesoljskih tehnologij, s katerimi se uspešno postavljajo ob bok konkurenci na globalnem trgu. Ta podjetja so zmožna hitre rasti in velikih uspehov. Letos jeseni, na primer, sta bila v vesolje poslana kar dva slovenska satelita. V Sloveniji je trenutno identificiranih približno 40 podjetij in institucij, ki delujejo na tem področju. Pridružitveni sporazum, ki ga danes potrjujemo, pa bo Slovenijo vodil do polnopravnega članstva leta 2024. Koristi članstva so izjemno široke. Gre za pridobivanje poslovnih priložnosti, spodbujanje inovativnosti, uvajanje novih tehnologij, razvoj novih izdelkov z visoko dodano vrednostjo. Vse to podjetjem omogoča rast, nova delovna mesta in razvoj dolgotrajnih poslovnih partnerstev. V Poslanski skupini Stranke modernega centra želimo pohvaliti ves trudi in napredek, ki je s strani države že bil storjen na tem področju. Predlagani zakon o ratifikaciji tega pridružitvenega sporazuma bomo soglasno podprli. To priložnost izkoriščamo tudi kot poziv in spodbudo slovenskim podjetjem, da izkoristijo priložnosti za sodelovanje pri projektih in programih, ki jim jih članstvo v tej agenciji omogoča. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. V imenu poslanske skupine ima obrazložitev glasu dr. Franc Trček.
Seveda bo to podprli. Malo nas tudi žalosti, da smo tozadevno plebiscitarni, ko gre za vesolje, saj še zaenkrat, dokler ga nismo strankarsko pobarvali, pa ko nam pogori kakšna planinska koča. Podprli bomo tudi zaradi tega, bom nekoliko oseben, eno od teh podjetij se nahaja na isti ulici, na kateri se nahajava kolega Kaloh in jaz. In tudi se strinjamo s tem, kar je Plemeniti govoril. Nekaj mladeničev in mladenk se je vrnilo iz Avstrije delati nazaj v Maribor, čeprav imajo nekoliko nižje plače, ampak ker razvijajo tozadevne tehnologije. Me pa tudi žalosti, da se to tako počasi premika. Jaz sem se prvič s tem srečal kot poslanec že na začetku leta 2014. Lahko tudi povem, da sem takoj poklical pa govoril od enim od dveh ključnih lastnikov zasavskega tozadevnega zelo znanega podjetja. Ne bom rekel, kaj mi je povedal, naj bo to skrivnost, ampak zdi se mi, da bi lahko tudi to nekoliko hitreje pospeševali. Rad bi pa tudi, da se začnemo pogovarjati ne le o koristih, ampak tudi kaj so dolžnosti tozadevnih vključevanj Republike Slovenije v nujno potrebne organizacije, če hočemo ob vseh teh zadolžitvah, ki jih skozi PKP peljemo, ponuditi našim vnukom in vnukinjam dostojno življenje. Podprli bomo to. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 49. izredno sejo državnega zbora.