Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, prosim, da se umirite in zasedete svoja mesta. Hvala in lepo pozdravljeni! Pričenjam 32. izredno sejo Državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Roberto Battelli, Ljubo Germič od 15.30 ure dalje, Miran Jerič, mag. Vasja Klavora od 16. ure dalje, dr. Marko Pavliha, dr. Mitja Slavinec do 16. ure in gospod Alojz Sok. Na sejo sem vabil predstavnike Vlade Republike Slovenije k vsem točkam dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam! Še enkrat prosim poslanke in poslance, da se umirijo, da lahko v miru začnemo sejo Državnega zbora. Ali želite odmor, da se pogovorite? Še enkrat sprašujem, ali se boste umirili? Hvala. Prehajamo na določitev dnevnega reda 32. izredne seje Državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem seje 14. januarja 2008. Predlogov za umik ali za širitev dnevnega reda nisem prejel, zato prehajamo na določitev dnevnega reda. Prosim poslanke in poslance, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Hvala. Zboru torej predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti 1. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je dnevni red 32. izredne seje zbora določen. Ob tem vas obveščam, da bomo v skladu z dogovorom na Kolegiju predsednika Državnega zbora danes opravili le 1. točko dnevnega reda, preostale točke, pa na nadaljevanju izredne seje v torek 22. januarja 2008 s pričetkom ob 12. uri. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PRAVNIH NASLEDNICAH POOBLAŠČENIH INVESTICIJSKIH DRUŽB. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev. Gospod Šircelj, državni sekretar, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! 31. julija 2007 je stopil v veljavo Zakon o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb, ki določa družbe, ki se po zakonu štejejo za pravne naslednice pooblaščenih investicijskih družb. Zakon zajema vse delniške družbe, ustanovljene po Zakonu o gospodarskih družbah, ki so pravne naslednice pooblaščenih investicijskih družb, kar ima za posledico, da so pravne naslednice pooblaščenih investicijskih družb lahko tudi banke in zavarovalnice, za katere pa veljajo posebna pravila in jih urejajo posebni predpisi. Ob primerjavi določb tega zakona z določili Zakona o bančništvu in Zakona o zavarovalništvu ter na podlagi podzakonskih predpisov na podlagi teh zakonov se je pokazalo, da prihaja do kolizije med pravnimi ureditvami pravnih naslednic pooblaščenih investicijskih družb in bank ter zavarovalnic. Z uveljavitvijo Predloga zakona o dopolnitvi zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb bodo iz uporabe določil zaradi kolizije med pravno ureditvijo pravnih naslednic pooblaščenih investicijskih družb ter pravno ureditvijo bank in pravno ureditvijo zavarovalnic izvzete banke in zavarovalnice. Namen predlaganih sprememb je odpraviti neenak položaj bank in zavarovalnic v primerjavi z drugimi pravnimi naslednicami, ki se kaže v tem, da zakon ne upošteva posebne področne ureditve bank in zavarovalnic glede na druge delniške družbe. Z Zakonom o zavarovalništvu se ureja zavarovalno delniško družbo povsem celovito in drugače, kot jo ureja Zakon o gospodarskih družbah. Tudi Zakon o gospodarskih družbah sam izrecno loči zavarovalnice in banke od drugih delniških družb in seveda posebej določa tudi uporabo mednarodnih računovodskih standardov tudi za banke in zavarovalnice. Hkrati jih uvršča med velike družbe in ne glede na izpolnitev kriterijev predvideva posebnosti glede členitve poslovnih izkazov. Glede na navedeno je v primeru bank in zavarovalnic skladno s spoštovanjem določil področnih zakonov namen tega zakona presežen, saj so mali delničarji povsem zaščiteni, ker gre za regulirane in transparentne družbe pod nadzorom Agencije za zavarovalni nadzor kot tudi za nadzor nad bankami, ki ga opravlja Banka Slovenije. S spremembo tega zakona pa se bodo banke in zavarovalnice lahko uvrščale na borzo, v skladu z zakonodajo, v skladu z odločitvami organov upravljanja in v skladu s pravili borze. To velja vključno za Zavarovalnico Triglav. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Vlada predlaga, da Državni zbor zakon podpre. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku, gospodu Bojanu Starmanu, za predstavitev poročila. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Vse skupaj prav lepo pozdravljam. Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je v okviru razširitve 35. seje odbora včeraj obravnaval tudi spremembe in dopolnila Zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Odbor je na svoji 120. redni seji sprejel sklep, da se zadevni predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki Vlade, predvsem s finančnega ministrstva, ter Zakonodajno-pravne službe, predložena sta bila tudi dva amandmaja Poslanske skupine Socialnih demokratov, in sicer prvi predlaga črtanje 1. člena ter amandma k 3. členu. Tako obrazložitev kot sama razprava je potekala o enem samem vprašanju - predloženi zakon ima samo štiri člene - ali naj se Zavarovalnica Triglav takoj uvrsti na borzo oziroma to se lahko naredi tudi kasneje ozirom po njeni presoji. Odbor ni sprejel predloga o amandmaju za črtanje 1. člena in za spremembo 3. člena. Glasoval je o vseh členih skupaj. In glede na to, da Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo za predlog zakona ni sprejel nobenega amandmaja, odbor ugotavlja, da bo Državni zbor obravnaval predlog zakon v predloženem besedilu, kot je bilo objavljeno v Poročevalcu številka 7 z dne 14.1.2008. Takšen predlog predlagamo, da Državni zbor tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Josip Bajc bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi, vsem skupaj en lep pozdrav in tudi uspešno delo v letu iztekajočega se nam mandata. Takoj na začetku naj poudarim, da bomo poslanci Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke predlagani zakon podprli, saj po našem mnenju je treba pred uvrstitvijo Zavarovalnice Triglav na borzo odgovoriti še na celo vrsto neodgovorjenih vprašanj, ki so povezana tudi z referendumom in ne nazadnje tudi z odločbo Ustavnega sodišča. Predlagana novela Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb ima en sam člen, kljub temu pa pomeni pomembno spremembo veljavnega zakona. Predlagana dopolnitev 2. člena zakona namreč določa, da se določbe zakona ne nanašajo na banke in zavarovalnice. V danem trenutku je zakon povezan predvsem z uvrstitvijo Zavarovalnice Triglav na borzo, kar bi se zgodilo, če zakona ne sprejmemo. Po veljavni določbi se 28. januarja, torej čez 12 dni, izteče skrajni rok za kotizacijo družbe po zakonu o pidih. Z uvrstitvijo Zavarovalnice Triglav na borzo bi vsekakor nastalo več težav, ki so povezane predvsem z določbami veljavnega Zakona o naslednicah pidov, ki določa popolno prenosljivost delnic, pri čemer pa je KAD z drugo zakonodajo omejen pri razpolaganju z deleži, ki ga ima v Zavarovalnici Triglav. Prišlo bi tudi do nekaterih drugih kolizij. Posebej moram poudariti, da smo v Slovenski ljudski stranki predlagani zakon podpirali že od samega začetka. Res pa je, da zakon tako časovno kot tudi vsebinsko sovpada z vprašanjem lastninjena Zavarovalnice Triglav v delu, ki se nanaša na pravice nekdanjih zavarovancev. Vsem nam je znano, da imamo v zvezi s tem odločbo Ustavnega sodišča in tudi v lanskem letu izveden referendum, na katerem je bila zavrnjena sprememba Zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic. Sprejem tega zakona in neuvrstitev Triglava na borzo je torej tesno povezana s privatizacijo skoraj 35% vrednosti Zavarovalnice Triglav, s katerimi v tem trenutku upravlja Kapitalska družba. Slovenski ljudski stranki se očita, da je preprečila oziroma ustavila sprejem zakona, ki bi omogočil privatizacijo omenjenega dela s strani fizičnih oseb. V Slovenski ljudski stranki smo ves čas vztrajali na stališču, da je treba način prodaje tega deleža dobro premisliti in preprečiti kakršnekoli špekulativne posledice, ki bi jih lahko povzročila prodaja tega deleža. Nedvomno je, da bi prodaja 35% deleža Zavarovalnice Triglav fizičnim osebam posameznikom prav gotovo omogočila dobro naložbo in bi le-ti bili zadovoljni z njo tako, kot v primeru Nove Kreditne banke Maribor. Vendar pa je vprašanje: Koliko ljudi, ki so bili zavarovanci Triglava leta 1992 oziroma 1991 bi si dejansko lahko privoščili nakup delnic v primeru prodaje fizičnim osebam? In, ali bi bila takšna prodaja res pravična do vseh državljanov in državljank Republike Slovenije? Ključni cilj, ki ga zasledujemo tudi pri tem zakonu je skrbno ravnanje z državnim premoženjem in ohranitev strateško najpomembnejših podjetij v slovenski lasti. Zavarovalništvo je nedvomno ena od teh strateških panog v naši državi. Z nesprejetjem tega zakona bi se naša največja zavarovalnica uvrstila na borzo, sočasno pa bi se moralo po veljavnem zakonu o preoblikovanju pidov z njenimi delnicami na borzi neomejeno razpolagati, tudi s tistimi, ki jih ima v upravljanju KAD. Predlagani zakon bomo torej podprli. Pri nadaljnjih korakih, povezanih s privatizacijo Zavarovalnice Triglav, pa bomo vztrajali pri razumnih odločitvah, ki so tako v interesu zavarovalnice kot tudi vseh državljanov Republike Slovenije. V poslanski skupini smo trdno prepričani, da v tem trenutku prodaja državnega deleža v Triglavu ni potrebna, kaj šele nujna, in da obstajajo rešitve, ki lahko brez prodaje pomenijo stabilno in trajno financiranje pokojninske blagajne in s tem zagotavljanje koristi vseh naših državljanov in državljank - tako tistih, ki bi si lahko privoščili nakup Triglavovih delnic, kot tudi tistih, ki ne razmišljajo o delnicah, pač pa razmišljajo o tem, ali si bodo v materialnem smislu še lahko zagotovili človeka dostojno življenje. Hvala.
Hvala. Dr. Matej Lahovnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Zares.
Hvala lepa, gospod predsednik. Predstavniki Vlade, spoštovane poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Zares omenjenega predlaganega zakona ne bomo podprli, predvsem zato, ker je Vlada še nedolgo tega nazaj predlagala zakon, ki ga je koalicija v Državnem zboru tudi podprla, po katerem morajo na borzo vse naslednice pooblaščenih investicijskih družb, tudi banke in zavarovalnice, če so seveda pripojile katero od teh naslednic pooblaščenih investicijskih družb, in je Vlada to takrat tudi korektno in pravilno utemeljevala s tem, da se doseže večja preglednost trgovanja s temi delnicami. Sedaj, ko smo prišli v situacijo, ko je Zavarovalnica Triglav pripojila eno izmed naslednic pooblaščenih investicijskih družb in je s tem postala sama zavezana, da svoje delnice s 27. januarjem letošnjega leta uvrsti na borzo vrednostnih papirjev, pa je nastal problem; problem, ki ga je zopet povzročila Vlada, ker ni predlagala ustreznega sistema privatizacije Zavarovalnice Triglav. Predlog, ki ga je predlagala, je bil zavrnjen na referendumu tudi ali predvsem zato, ker niso upoštevali konstruktivnih pripomb, ki smo jih dali v Zares, ko smo predlagali, da se pri prenosu na Kapitalsko družbo vgradijo določene varovalke. V takšnem primeru bi lahko takrat zakon podprli in v takšnem primeru, seveda, tudi danes ne bi imeli novega zakona, zakona, ki je predlagan samo zavoljo Zavarovalnice Triglav. Zaradi situacije, ki je nastala zato, ker Vlada ni uspela, ni želela ali ni zmogla pripraviti ustreznega modela lastninjenja Zavarovalnice Triglav. Tisto, kar imamo pred seboj, je dejstvo, da če bomo danes sprejeli ta zakon, potem je vprašanje, kdaj sploh bo Zavarovalnica Triglav šla na borzo. Namreč, predloga lastninjenja, ki ga je pripravilo Ministrstvo za finance, ne podpirajo niti vsi v Vladi niti znotraj koalicije si niso glede tega enotni. Predloga, ki smo ga dali v Zares in ki upošteva dobre lastnosti predloga, ki ga je dal Državni svet, in pa tiste dobre lastnosti Vlade pa očitno tudi ne želite sprejeti. Predlagali smo namreč, da bi 34% delež Zavarovalnice Triglav prenesli na ZPIZ ali na KAD z ustreznimi varovalkami, da ne bi prišlo do nepregledne prodaje, in da bi se ta sredstva koristila za stabilnost pokojninskega sistema, hkrati pa bi v naslednji fazi z Zavarovalnico Triglav izvedla dokapitalizacijo v višini 200 milijonov evrov, skozi katero bi povabila vse državljane in državljanke v okviru odprte javne ponudbe delnic, da sodelujejo pri tej privatizaciji. In na ta način bi dosegli, prvič, stabilnost pokojninskega sistema, ker bi 34% delnic Zavarovalnice Triglav prenesli na ZPIZ ali na KAD z ustreznimi varovalkami. Drugič. Dosegli bi, da se vse državljane, ki imajo interes, vključi v okviru javne ponudbe v privatizacijo Zavarovalnice Triglav. In tretjič, kar je najpomembnejše, dosegli bi, da bi Zavarovalnica Triglav prišla do novega svežega kapitala in da bi sama postala ključen, pomemben regionalni igralec na področju trženja zavarovanj v jugovzhodni Evropi. Ni treba, da so slovenska podjetja samo tarče prevzemov, da čakajo kot glinasti golobi, kdo jih bo sestrelil, ampak da tudi sama ima možnost prevzemati. Ampak, spoštovane poslanke in poslanci, vsi ti predlogi, ki jih Zares dajemo, naletijo na gluha ušesa, o njih ne želite diskutirati in potem se soočamo s takšno situacijo, kot jo imamo danes, da Vlada s tem zakonom poskuša odpraviti nekatere nevarne posledice zakona, ki ga je sprejela pred enim letom. Končna posledica tega bo, da Zavarovalnica Triglav ne bo na borzi in da se bo z delnicami Zavarovalnice Triglav še naprej trgovalo na sivem trgu, tako kot se trguje sedaj, na nepregleden način in vemo, nobena skrivnost ni, da se cene teh delnic gibljejo od 100 pa vse do 500 evrov in da se nepregledno konsolidira tudi lastništvo. Zaradi vsega tega, predvsem pa tudi zaradi nekaterih slabo pripravljenih predlogov, žal v Poslanski skupini Zares tega zakona ne moremo podpreti. Hvala.
Hvala. Gospod Vili Rezman bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem! Vlada je predlagala spremembe in dopolnitve zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb na osnovi ugotovitev o slabostih, ki jih ta zakon prinaša. Zakonodajno-pravna služba v zvezi s tem zakonom oziroma predlogom ni imela pomembnih sistemsko-pravni pomislekov, vsebinskih pa, izgleda, bo danes veliko, saj je napovedane razprave kar celih pet uro za en stavek, ki je edini tudi bistven v tem predlogu sprememb. V Poslanski skupini DeSUS bomo vladni predlog podprli. Sami ocenjujemo, da sta zadnji dve desetletji naše države zaznamovani s pomembnimi tako pravnimi kot vsebinskimi poizkusi prestrukturiranja našega lastništva s ciljem, da bi se našli lastniki, ki jim rečemo, pod narekovaji, "pravi lastniki", da bi bilo premoženje ustrezno, učinkovito upravljeno, da bi bili zaščiteni mali lastniki in da bi se preprečevale nepravilnosti in zlorabe. To so bili nekateri izmed ciljev, katerim skuša slediti tudi predlog sprememb, ki je sedaj pred nami. Res je, da ta zakon, ki ga sedaj spreminjamo, ni zdržal niti dobrega pol leta, ampak to ne more biti razlog, da se ne bi potrudili popraviti ga v tistem smislu, za katerega ocenjujemo, da je popravkov potreben. Vlada je, tako mi razumemo, imela vsaj tri, ne samo enega, tri razloge za spremembo. Prvi je morebiti edini tak, ki bi mu lahko rekli, da je tudi sistemski. Namreč, govori o tem, da so zavarovalnice in banke v neenakem položaju v primerjavi z drugimi naslednicami pooblaščenih investicijskih družb, ker so tudi sicer po svoji dejavnosti to drugačne institucije, ker so drugače organizirane, drugače nadzorovane, ker imajo tudi drugačen značaj. Menimo, da je ta razlog tudi vreden podpore. Drugi razlog, ki je naveden, je razlog, ki bo danes sicer večkrat in bolj omenjan, namreč, lastninsko preoblikovanje Zavarovalnice Triglav, ki je pa pravzaprav izvedeni ali pa kolateralni del spreminjanja tega osnovnega zakona. Ugotavljamo, da če ne bi z močjo referendumske volje bil ustavljen tisti predlog zakona, ki je bil že izglasovan, morebiti tovrstnih zadreg danes ne bi imeli. Tretji razlog, ki ga navaja Vlada in ki je tudi tehten, je pa seveda razlog, ki govori o tem, da če bo dosledno izpeljan Zakon o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb, ne bo mogoče izvajati vladnega programa, ki govori o lastništvu v nekaterih najpomembnejših institucijah v strukturnem deležu 25% delnic plus ena. Mi tudi to podpiramo, edino tega ne vemo, kaj naj počnemo s sintagmo, ki je zapisana v uvodu in ki govori, da je teh 25 plus 1% ali ena delnica nekaj posebnega, da je to, citiram, "slovenski značaj naših bank in zavarovalnic". Sicer pa Vlada ponuja rešitev, ki omogoča izvzem zavarovalnic in bank, ki so naslednice, iz nekaterih obvez, ki jih zakon določa, in to rešitev, ki je predlagana, v Poslanski skupini DeSUS podpiramo.
Hvala. Gospod Srečko Prijatelj bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. V Slovenski nacionalni stranki menimo, da gre za gašenje pogorišča, ne požara. Takšnega predloga, kot ste nam ga po nujnem postopku poslali v razpravo, ni moč podpreti, kajti slišali smo tudi nasprotujoče mnenje od znanih dejstev, da morajo podjetja ostati v slovenski lasti. Pa saj se vendar trudite, da nobeno uspešno podjetje ne bi ostalo v slovenski lasti! Zadnji uspešen primer, seveda izveden s strani Vlade, je prodaja Splošne plovbe, ki je tako rekoč položena v roke tujcu. In ne govoriti, da so s tem zaščiteni mali delničarji, če pa ste dali malim delničarjem za pravnega svetovalca Nemca, ki je kasneje podjetje tudi kupil. V Slovenski nacionalni stranki glede na ustavne pritožbe in rezultat referenduma verjamemo in če bi bilo slovenski vladi vsaj malo mar, da bi to spoštovala, tega danes ne bi sprejemali. Po mojem osebnem prepričanju gre za to, da se Vladi dovoljuje, da na čisto preprost način krade, državljane pa za to preganja. Še ena neumnost več, če bo to sprejeto. Hvala.
Hvala. Gospod Sašo Peče bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev. Prosim.
Spoštovani prisotni! Dober dan in lep pozdrav v imenu Lipe, skupine nepovezanih poslancev. Rad bi izpostavil, da materija današnje obravnave, torej vsebina, je izjemno strokovna. Zato vas tudi s tega naslova v imenu Lipe prosim za razmislek o glasovanju. Jaz bi rad, da nam bi Vlada Republike Slovenije končno odgovorila, zakaj, če imamo po besedah predsednika Vlade proračunski presežek, sploh pristopati k prodaji državnega premoženja. Zakaj v naši državi, če imamo več prihodkov kot odhodkov, kot smo jih sposobni prodati - in to trdi predsednik Vlade Janez Janša - , se dotikati vprašanja privatizacij, prodaje državnega bogastva. Zavarovalnica je bogastvo vseh nas, ampak konkretno v povezavi z zakonom. Vlada Republike Slovenije trdi v okviru svojega drugega člena - prenos, ki je v lastništvu KAD-a, na borzo vrednostnih papirjev. Če izhajajo iz hipoteze ali pa teze, da se bo to res zgodilo, pomeni, da se bo v okviru borze, Ljubljanske borze izoblikovala neka tržna cena. Še vedno ne vemo, kaj bo s preostankom in kaj bo z napovedujočim se IPO-jem, pa naj se izvaja skozi pomoč dokapitalizacije ali skozi delež SOD-a. Gospodje in gospe v momentu, ko bo omenjena institucija uvrščena na Ljubljansko borzo, se bodo izoblikovala tržna cena, torej odmik IPO-ja od te cene ne bo možen. In če smo v okviru privatizacije Nove Ljubljanske banke omogočili državljanom in državljankam aktivno vlogo v privatizaciji, tega v primeru zavarovalnice ne bo mogoče, ker bo predhodno cena na trgu vrednostnih papirjev že izoblikovana. S tega naslova moram povedati, da v okviru Lipe, Poslanske skupine nepovezanih poslancev, z zagotovostjo lahko trdimo in verjamem, da vsak tisti izmed vas, ki se spozna na materijo, ve, da ne držijo besede Vlade Republike Slovenije, ki govori oziroma predstavlja zakon, zapakiran v nacionalni interes. Ni res, zakon, ki je danes pred nami ne odraža nacionalnega interesa! S tega mesta dovolite, da vas seznanim in mislim, da je bila nenamerna napaka enega izmed govornikov pred menoj. Že tri mesece nazaj so se borzni posli za tiste prave špekulante odvijali po višini 520 evrov ne 150 evrov, kot je bilo govora, za večje pakete. Danes se odvijajo posli po 450 evrov in finančne inštitucije, torej borznoposredniške službe odkupujejo, seveda moramo šteti tudi njihov zaslužek, po vrednosti 350 evrov. Državni zbor po našem trdnem prepričanju ne sme biti tako naiven in tudi v tem primeru slediti predlogu Vlade Republike Slovenije po izoblikovanju tržne cene na podlagi deleža KAD-a, kajti s tem bodo dejansko v slabšem položaju v prihajajočem se IPO, to je javni ponudbi, državljani in državljanke. Vzemimo vsi skupaj za primer samo preteklo privatizacijo iz naslova Nove Kreditne banke Maribor, kjer je bila cena določena v okviru IPO-a ali bolje rečeno javne ponudbe. Tokrat Vlada Republike Slovenije zasleduje cilj, da je cena izoblikovana na borzi na podlagi odstotkov, ki so danes v lasti KAD-a, zato je to zelo slabo in se nobenemu državljanu s tega naslova ne bo ponovila zgodba iz Nove Kreditne banke Maribor. Po naši oceni, trdnem prepričanju v okviru Lipe bi Državni zbor moral, v kolikor tega že Vlada ni storila - in s tega mesta vsa kritika Vladi Republike Slovenije - , sploh predstaviti vizijo celostne podobe omenjene zavarovalnice potem pa "per partes" skakati s koraka na korak, ne pa tako, da nas danes zavajajo. Poteza, ki je danes pred nami, predlagana s strani Vlade Republike Slovenije, je slaba in v Poslanski skupini nepovezanih poslancev z imenom Lipa omenjenega akta ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Rudi Veršnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem kolegicam in kolegom! Namen predlaganih sprememb Predloga zakona o dopolnitvi zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb je odpraviti neenak položaj zavarovalnic in bank v primerjavi z drugimi pravnimi naslednicami, saj veljavni zakon ne upošteva posebnosti področne ureditve zavarovalnic in bank glede na druge delniške družbe. Delničarji pravnih naslednic pooblaščenih investicijskih družb, ki so se preoblikovale v delniško družbo in ki imajo več kot 15% delnic oziroma kapitala, morajo po določbah nedavno sprejetega zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb objaviti prevzemno ponudbo ali pa zmanjšati delež kapitala pod 15%, da bi na ta način zagotavljali ustrezno zaščito malih delničarjev. Ta določba velja tako za gospodarske družbe kot tudi zavarovalnice, ki so preoblikovane skladno z Zakonom o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic in banke. Gospodarske družbe delujejo v skladu z Zakonom o gospodarskih družbah, delovanje zavarovalnic in bank pa ureja zakonodaja s področja zavarovalništva in bančništva. Nadzor nad poslovanjem bank izvaja Banka Slovenije, nad poslovanjem zavarovalnic pa Agencija za zavarovalni nadzor. Takšna regulativa in tako izvajani nadzor s strani omenjenih institucij predstavlja povsem ustrezno zaščito malih delničarjev. Glede na navedena dejstva je po mnenju Slovenske demokratske stranke povsem utemeljen predlog Vlade, da se določila zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb ne uporabljajo za delniške družbe, ki imajo dovoljenje za opravljanje bančnih storitev, in tudi ne za tiste, ki imajo dovoljenje za opravljanje zavarovalnih poslov. Slovenska demokratska stranka bo Predlog zakona o dopolnitvah zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb, ki ga predlaga Vlada Republike Slovenije, podprla. Hvala.
Hvala. Mag. Milan M. Cvikl bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Lep dober dan! Poslanska skupina Socialnih demokratov ne bo podprla predlaganega zakona. Ne obstaja kolizija med zakonom o pidih, pravnih naslednicah pidov, in zakonom o zavarovalnicah oziroma zakonu o bančništvu, obstaja pa kolizija med interesi koalicijskih strank. Zaradi tega imamo danes ta zakon po nujnem postopku. Obstaja tudi kolizija med interesi malih delničarjev, vedeti kakšna je prava borzna cena, in politično željo Vlade, deliti kapitalske dobičke. In predvsem obstaja kolizija med voljo tri četrtine udeležencev referenduma in voljo koalicije, ki želi s sedaj neznanim načinom zaobiti referendumsko voljo. Nemogoče je, da v tržnem gospodarstvu z voljo zakonodajalca preprečujemo, da bi prišlo do kotiranja delnic na borzi, da bi delničarji imeli pravo informacijo o vrednosti borzah. Seveda bo potrebno najti ustrezen način, da se bodo pravice upravičencev iz naslova lastninskega preoblikovanja Zavarovalnice Triglav pravilno dodelile. Vendar reči, da za to ni potrebno uvrstiti Zavarovalnico Triglav na borzo, je velika neumnost, zaradi katere seveda mi nasprotujemo temu zakonu. Vendar ni samo neumnost, je predvsem način, kako bodo na Vladi s politično diskrecijo nekaterim dodelili kapitalske dobičke. To smo že videli pri Novi Kreditni banki Maribor. Dilem je torej kar nekaj, a če Vlada z aroganco želi ohraniti politično diskrecijo, moramo temu nasprotovati. V Poslanski skupini Socialnih demokratov obžalujemo, da včeraj na matičnem delovnem telesu niso bili sprejeti amandmaji, s katerimi bi predvsem omogočili najti pravo rešitev za uveljavitev referendumske volje. To včeraj ni bilo izglasovano. Mi smo seveda povedali, da izključitev zavarovalnic in bank iz zakona, ki je bil sprejet z voljo večine v tem Državnem zboru, neutemeljena. Še bolj poenostavljeno: vi pravzaprav pravite, da naj se Nova Kreditna banka Maribor umakne z borze, ker seveda zahtevate in utemeljujete, da za njeno kotacijo ni zakonskih podlag. Predlagali smo kot konstruktivna opozicija predlog, da se rok 180 dni, ki izteče 25. januarja, podaljša za 60 dni. Tudi temu nasprotujete. Zaradi vseh teh razlogov verjamemo, da koalicija nima politične volje uveljaviti referendumske volje, ampak bo skušala na netransparenten način izvesti tako imenovano bodisi privatizacijo bodisi dokapitalizacijo nove Zavarovalnice Triglav na podoben način, kot je bilo to narejeno pri Novi Kreditni banki Maribor. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb, ki ga danes sprejemamo, gre v nasprotju z vsem, kar smo v Sloveniji v času razvoja tržnega gospodarstva naredili, in pomeni ponovno veliko vpletanje države v gospodarstvo na način, ki ni tržen. Predlagam, predvsem koalicijskima strankama, SLS in DeSUS, da zavrnete predlog zakona in s tem uveljavite tisto, kar vaši ministri pravijo na seji Vlade. To vam včeraj na seji matičnega delovnega telesa ni uspelo - upam, da vam bo to uspelo danes. Na ta način bi zakon zavrnili in na ta način bi zagotovili vsaj to, da ne bo politične diskrecije v kabinetu predsednika Vlade oziroma kabinetu ministra za finance. Zakonu bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Milan Petek bo predstavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav kolegicam in kolegom. Po mnenju LDS je nerazumljiva in nekonsistentna politika Vlade pri odločitvah, ki jih sprejema v zvezi z Zavarovalnico Triglav. V današnjem primeru od Državnega zbora zahteva, da po nujnem postopku obravnava spremembo Zakona o pravnih naslednica pooblaščenih investicijskih družb, ker bodo menda s tem, če zakon ne bo spremenjen, nastale nepopravljive posledice za delovanje države. Kako dramatične besede, ki v tej zgodbi lahko dejansko postanejo tragikomične! Ta ista Vlada tega ni povedala takrat, torej več kot pol leta nazaj, ko je Državni zbor obravnaval osnovni zakon, in je Vlada takrat dala koaliciji zeleno luč za sprejetje zakona. Teh nepopravljivih posledic torej Vlada ni ugotovila niti takrat niti v 5-ih mesecih, odkar je zakon stopil v veljavo. Tega se je spomnila 14 dni pred datumom, ko bi morale biti delnice Zavarovalnice Triglav uvrščene na borzo. Smešno, če ne bi bilo res! Torej, eden izmed razlogov, da zakona ne bomo podprli. Drugi. Po našem mnenju se s predlaganimi izjemami v zakonu o pravnih naslednicah krši osnovni namen zakona, to pa je zagotavljanje varstva manjšinskih delničarjev družb, ki so nastale s preoblikovanjem pooblaščenih investicijskih družb, ker imajo ti v primerjavi z delničarji javnih družb specifičen položaj zaradi posebnega postopka nastajanja teh družb v razmerju do siceršnjih družb, javnih družb in njihovih delničarjev in imajo zagotovljen tudi nadzor s strani pristojnih organov. S spremembami zakona, ki ga obravnavamo danes, bo tudi onemogočena obveznost dajanja prevzemne ponudbe podjetjem, ki imajo več kot 15% delež v družbi in bodo s tem izigrani delničarji Triglava, finančne družbe, ki so bili pripojeni Zavarovalnici Triglav. Prav tako pa bo tem delničarjem onemogočena prodaja delnic na borzi, ker se s tem zakonom blokira obveznost kotacije Zavarovalnice Triglav. V Liberalni demokraciji Slovenije verjamemo, da je Vlada spregledala obveznost, ki ga nalaga že sprejet zakon o pravnih naslednicah pidov, da morajo namreč podjetja, ki imajo več kot 15% delež v Zavarovalnici Triglav, dati prevzemno ponudbo. Zaradi tega bi morala KAD in SOD dati prevzemno ponudbo za Zavarovalnico Triglav, kar je v nasprotju z načelom te Vlade o umiku iz gospodarstva. V Liberalni demokraciji Slovenije zato ne nasprotujemo temu, da naredimo izjemo za prevzemno ponudbo Zavarovalnice Triglav. Vendar pa nasprotujemo temu, da se prepreči kotacija Zavarovalnice Triglav, ki bi omogočala prodajo delnic Zavarovalnice Triglav malim delničarjem, ki so vložili certifikate v Triglav, finančno družbo ob lastninjenju državnega premoženja. V originalnem, torej prvotnem zakonu o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb, je predpisan glede izvajanja zakonitega poslovanja poseben režim nadzora, ki pa v tem primeru torej tudi očitno ne bo veljal za Zavarovalnico Triglav, če bo sprejet ta zakon. Na podlagi predlaganih sprememb tega in tudi zakona o preoblikovanju zavarovalnice, ki ga je pripravilo Ministrstvo za finance in se je umaknil z vladne procedure, se vidi, da Vlada nima nobene pametne strategije o razvoju Zavarovalnice Triglav in bančnega sistema kot celote. Načini privatizacije se iz dneva v dan spreminjajo, namesto tega da bi se država obnašala kot dober lastnik, ki skrbi za povečanje donosnosti državnega premoženja, smo tukaj priča le osebnim interesom nekaterih predstavnikov Vlade in koalicije. Na zaščito malih delničarjev pa Vlada kar pozablja. Očitno vidimo dva obraza teh istih ljudi, govorijo, kako bi morali delati, delajo pa stvarno čisto drugačne. Zaradi nasprotovanja nadaljnjemu prodajanju premoženja pod mizo in zaradi škodljivih posledic predlaganega zakona za male delničarje Zavarovalnice Triglav bo Liberalna demokracija Slovenije nasprotovala sprejetju Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Ciril Testen bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Spoštovani predsednik, predstavniki Vlade, poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Nove Slovenije bomo Predlog zakona o dopolnitvah zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb podprli. Glavni razlog za našo podporo je v tem, da sedanji zakon o pidih v 3. členu določa, da morajo biti delnice pravnih naslednic pooblaščenih investicijskih družb do 27.1.2008 uvrščene na borzo. To velja tudi za banke in zavarovalnice, kot tudi za Zavarovalnico Triglav, ki je s pripojitvijo Triglava, finančne družbe, d.d., zavezana delovati po veljavnem pidovskem zakonu. Spremembo tega zakona je treba sprejeti tudi zato, ker je v taki obliki neizvršljiv in je v direktnem nasprotju z 21. členom Zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic. Ta v šestem odstavku tega člena predvideva sprejem posebnega zakona, ki bo določil način, na osnovi katerega bodo fizične osebe upravičene do delnic Zavarovalnice Triglav. V Poslanski skupini Nove Slovenije se nam zdi smiselno in tudi potrebno, da se iz določil Zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb izvzamejo banke in zavarovalnice tudi zato, ker imajo svojo področno zakonodajo. S tem se jim omogoči tudi bolj učinkovito in bolj gospodarno poslovanje. Na Odboru za finance in monetarno politiko smo nasprotovali tudi amandmajem, ki jih je vložila Poslanska skupina SD. Z amandmaji, s katerimi so hoteli samo podaljšati agonijo lastninskega preoblikovanja Zavarovalnice Triglav, se ne moremo strinjati. Namen teh amandmajev je bil samo za dva meseca v prihodnost prenesti reševanje lastninskega preoblikovanja Zavarovalnice Triglav, ne ponujajo pa pogojev za rešitev temeljnega problema, kako rešiti vprašanje individualnih upravičencev, o katerem je svoje povedalo tudi Ustavno sodišče in bi moralo biti rešeno že davno v preteklosti. Pooblaščene investicijske družbe so prehodna oblika investicijskih skladov. Ustanovljene so bile z namenom, da omogočijo državljanom sodelovanje pri lastninjenju gospodarskih subjektov z lastnimi certifikati. V Poslanski skupini Nove Slovenije se zavzemamo za nadzorovano in postopno privatizacijo in za čim bolj omejene posege države v posamične gospodarske subjekte, zato tudi menimo, da se bo s privatizacijo državnih podjetij povečala njihova učinkovitost, kakovost proizvodov in storitev ter posledično konkurenčnost gospodarstva. To so glavni razlogi, zaradi katerih bomo v Poslanski skupini Nove Slovenije ta predlog zakona podprli.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v tretji obravnavi ni možno vlagati amandmajev, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Gospod Cvikl, izvolite.
Hvala lepa. Glede na dejstvo, da je včeraj matično delovno telo v skladu s politično voljo zavrnilo vse amandmaje, danes seveda ne moremo kaj več vsebinsko razpravljati o tem zakonu, zato v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov ponavljam naše nasprotovanje. Tukaj v celotni razpravi in tudi s strani predstavnikov Vlade nismo slišali nobenih logičnih argumentov, zakaj je potrebno po nujnem postopku popravljati nekaj, kar smo sprejeli pred polovico leta. Menimo, da gre dejansko za povezan akt, za spremembo tega zakona, da bi lahko bila izvedena neke vrste, če hočete, v narekovaju, "netransparentna privatizacija Zavarovalnice Triglav". In argumentirati, da naj tisti, ki so pred nekaj meseci v skladu z Zakonom o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic, - predvsem tukaj mislim na podjetja - kupili deleže v Zavarovalnici Triglav, ki nima informacije o borzni ceni, je seveda popolnoma v nasprotju s tržno logiko. Menimo, da bi bilo pravilno, da bi Vlada sledila upravi Zavarovalnice Triglav in nadzornemu svetu Zavarovalnice Triglav in Zavarovalnico Triglav uvrstila na borzo in na tej podlagi potem izvajala vse postopke v skladu z referendumsko voljo vsakega, treh od štirih Slovencev, Slovenk, državljanov Republike Slovenije na nedavnem referendumu. Vlada tega ne želi, vlada želi arogantno si vzeti pravico deliti kapitalske dobičke. Včeraj smo na matičnem delovnem telesu slišali veliko argumentov, kako to ni povezano. No, večkrat pa je bilo tudi danes in včeraj povedano, da so zadeve neposredno zelo povezane. Zakon o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic, ki ga moramo v Državnem zboru v skladu z referendumsko voljo še dopolniti, bo veliko težje izvesti, če Zavarovalnica Triglav ne bo korektno kotirala na slovenski borzi. Zato menimo, da je Vlada našla zelo plehke argumente, ker želi ohraniti moč arogance, politične diskrecije, deliti kapitalske dobičke. To je slaba politika, slaba popotnica državi, ki v tem istem obdobju celo predseduje Evropska unija, ki je v svoje dokumente zapisala, da spoštuje tržno gospodarstvo, med katerimi je eden temeljnih kriterijev informacija malemu delničarju o pravi ceni. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Peče.
Hvala lepa. Jaz moram izpostaviti, da nam je v okviru skupine nepovezanih poslancev Lipa žal, da danes ni omogočena širša razprava, vendar se držimo poslovnika in temu je pač tako. Povedati moram, da je k naši odločitvi pripomogla tudi, žal, ignoranca Vlade Republike Slovenije, ki je s tega mesta eminentna. Rad pa bi poudaril tisto, kar nas je v osnovi vodilo pri našem odločanju. Prvič, zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o pravnih naslednicah pidov zasleduje predvsem en cilj - cilj zavarovalnice. Je pa ta cilj, ki ga Vlada ponuja nam v sprejem in s tem prevzem odgovornosti, v treh elementih. Prvič, je v nasprotju z referendumsko izraženo voljo, drugič, je v nasprotju s celostno prihodnjo podobo zavarovalnice. Dejstvo je, da v okviru te države redkokdo danes ve, tisti, ki pa vedo, bodo kapitalsko izjemno nagrajeni, kakšna bo celostna prihodnost omenjene institucije. Predlog, kot je danes na mizi, v okviru svojega 2. člena omogoča določitev deleža iz naslova KAD-a v okviru tržne cene. Vlada nam govori, nam in državljankam in državljanom, da se bomo v prihodnosti srečali z IPO-jem, torej z javno ponudbo oziroma zbiranjem najugodnejših ponudnikov, najsi bodo to državljani ali tudi tuji investitorji, kar je bilo v okviru Nove Kreditne banke Maribor, danes nihče ne ve zagotovo. Dejstvo pa je eno - da bo preostanek, ki ni v lasti SOD-a, podvržen tržni ceni, ki bo šla iz naslova KAD-a. S tega naslova državljanke in državljani ne bodo niti pod točko razno dobili obljub, izrečenih s strani Vlade. Zato še enkrat s tega mesta povem, vsebina, ki jo je Vlada zapakirala v nacionalni interes, ne odraža nacionalnega interesa. Zakaj prodajati državno bogastvo, ki so ga generacije pred nami gradile, če smo v obdobju - osebno pa ne verjamem, da smo, ampak to so besede predsednika Vlade - proračunskega suficita oziroma presežka? S tega naslova se prav tako sprašujemo, zakaj vsa ta negativna makroekonomska gibanja. Ampak dejstvo je, da bi Državni zbor danes moral zavreči omenjeni zakon in sprejeti celostno podobo omenjene zavarovalnice, da bi tako izvršilna oblast transparentno povedala, da bi zakonodajna veja oblasti transparentno povedala, kaj se sploh in na kakšen način bo dogajalo ali se sploh bo dogajalo z omenjeno zavarovalniško institucijo. S tega naslova v Poslanski skupini Lipa oziroma nepovezanih poslancev ne bomo podprli omenjenega zakonskega besedila. Hvala.
Hvala. Gospod Milan Petek.
Hvala. Ne vem, če se kdo pravzaprav resno vpraša, kdo najbolj čuti posledice vseh neumnosti, ki jih počenja Vlada v ravnanjih, ki se tičejo ali v tem primeru Zavarovalnice Triglav ali pa nekaterih drugih finančnih družb. V tem primeru čuti to sama zavarovalnica, ker pravzaprav ne ve in očitno ni izdelane strategije, po kateri bi sledila s svojim delom, to čutijo mali delničarji te zavarovalnice, ki ne morejo svojih delnic ovrednotiti oziroma njihove cene ugotoviti na borzi, in to čuti tudi navsezadnje država, ki pri razpolaganju s tem premoženjem ravna zelo mačehovsko. In primer, ki ga danes obravnavamo, kaže na to, da Vlada resnično ne obvlada tega področja. Včeraj je bilo na seji matičnega odbora ponujana rešitev, da si Vlada vzame še čas 60 dni, da se odloči, da se posvetuje, da najde ustrezne rešitve z vsemi akterji, tako znotraj politike kot znotraj stroke. Vlada je kot vse ostale predloge opozicije vehementno zavrnila in tudi nekateri poslanci koalicijskih skupin, ki nasprotujejo privatizaciji ali pa se ne strinjajo s privatizacijo Triglava, to sta Ljudska stranka in DeSUS, so včeraj glasovali za ta zakon. Torej - eno govorijo, drugo delajo. Sami bodo nosili posledice. V Liberalni demokraciji Slovenije smo že v predstavitvi povedali, da ne bomo podprli tega zakona, ker prinaša več slabosti kot dobrih lastnosti. In posebej je argument za to neenakost delničarjev pred zakonom, pred ustavo navsezadnje, ki pravzaprav so v položaju, da bodo s to spremembo zakona doživeli še večjo neenakost, kot so jo do sedaj bili deležni, ko pravzaprav niso mogli s svojimi delnicami počenjati nič. Sedaj bodo torej zavezani, da ravnajo tako ali pa doživljajo usodo, kot jo bo diktirala Vlada. Vse to nas v Liberalni demokraciji LDS-a navaja, da glasujemo proti. Pozivamo, da to storijo tudi poslanci koalicije, predvsem tisti, ki izražajo pomisleke v zvezi z načinom prodaje deleža KAD-a v Zavarovalnici Triglav.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za 41, proti 21. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 32. sejo Državnega zbora in vas obveščam naslednje - prosim za pozornost - Odbor za zdravstvo bo nadaljeval sejo čez 15 minut v sobi 212. Odbor za zunanjo politiko bo nadaljeval s sejo oziroma začel s sejo ob 14.30 v mali dvorani na Tomšičevi 5 oziroma čez 15 minut. Še enkrat. Tudi Odbor za zunanjo politiko bo začel s sejo čez 15 minut v mali dvorani na Tomšičevi. Hvala za pozornost. Prekinjam 32. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali v torek, 22. januarja, ob 12. uri. Hvala.