... poštovani gosti, otvaram 42. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. ... rad Doma. Sve vas skupa još jednom uvažene zasatupnike i poštovane goste, članove Vijeća ministara pozdravljam, predstavnike međunarodnih organizacija. Prema izviješću službe konstatiram da je sjednici trenutno nazočno 33 zastupnika, 22 iz Federacije i 11 iz RS. Imamo, znači, i opću i entitetsku većinu i možemo punopravno odlučivati. Vi ste dame i gospodo za današnju sjednicu dobili prijedlog dnevnog reda. Kao što je to kod nas stalna praksa i pred ovu sjednicu smo održali sjednicu Kolegija Doma u proširenom sastavu, na kojoj smo dogovorili dopunu predloženog dnevnog reda. Uvrstili smo dva zahtjeva Vijeća ministara za odlučivanje o proceduri za razmatranje dva zakoska prijedloga po članku 104. To su 7. i 8. točka i tri posljednje točke: Izviješće istražnog povjerenstva, osnovanog radi utvrđivanja istine u svezi sa akcijom SFOR-a na Palama, Prijedlog projekta za utvrđivanje tošenja donatorskih sredstava u BiH i izbor jednog člana visokog i sudbenog i tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine, te, također Prijedlog zakona o pomilovanju, jer je jučer komisija uspjela završiti i taj dio posla. Dakle, ponvljam još jednom, to smo zajednički dogovorili na Proširenom kolegiju, a, ja, ipak, otvaram raspravu o dnevnom redu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem i konstatiram da 42. sjednica Zastupničkog doma ima sljedeći dnevni red: 1. Zapisnici sa 39. i 40. sjednice, 2. Zastupnička pitanja i odgovori, 3. Izviješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona ombudsmenu za ljudska prava BiH, po proceduri 104. 4. Izviješće zajedničkog povjerenstva o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o osnivanju instituta za mjeriteljstvo, metrologiju BiH, 2 5. Izviješće zajedničkog povjerenstva o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o osnivanju instituta za standardizaciju BiH, 6. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o utvrđivanju načinu izmirenja unutarnjeg duga BiH, po proceduri 104. 7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prjedloga zakona o Državnoj graničnoj službi, također po proceduri članka 104. 8. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice, također po proceduri 104.đ 9. Prijedlog zakona o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka BiH, u prvom čitanju, 10. Prijedlog zakona o fitofarmaceutskim sredstvima BiH, prvo čitanje, 11. Prijedlog zakona o mineralnim gnojivima, prvo čitanje, 12. Prijedlog zakona o zaštiti novih sorti biljaka BiH, prvo čitanje, 13. Prijedlog zakona o javnim nabavkama BiH, prvo čitanje, 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim pristojobama, prvo čitanje, 15. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o privremenom odgađanju od izvršenja potraživanja, na temelju izvršnih odluka, na teret Proračuna institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH, 16. Prijedlog zakona za unapređenje inozemnih investicija u BiH, 17. Prijedlog zakona o hrani, prvo čitanje 18. Prijedlog zakona o nadzorom nad tržištem BiH, prvo čitanje, 19. Prijedlog zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanje usklađenosti, prvo čitanje, 20. Prijedlog zakona o opštoj sigurnosti proizvoda, prvo čitanje 21. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH, prvo čitanje, 22. Prijedlog zakona o Javnom televizijskom sustavu BiH, prvo čitanje, 23. Prijedlog zakona o Javnom radio-televizijskom servisu BiH, prvo čitanje, 24. Prijedlog okvirnog zakona o registraciji poslovnih subjekata u BiH, prvo čitanje, 25. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o državljanstvu BiH, prvo čitanje, predlagatelj zastupnik Nikola Špirić, 26. Prijedlog uakona o izmjeni Izbornog zakona BiH, predlagatelj zastupnik Muhamed Moranjkić,sa izviješćem Ustavno-pravne komisije, 27. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vanjskotrgovinskoj komori BiH, predlagatelj zastupnik Momčilo Novaković, sa izviješćem Komisije za vanjsku trgovinu i carine, 28. Prijedlog zakona o pomilovanju, prvo čitanje 29. Izviješće Istražog povjerenstva za utvrđivanje istine u svezi sa akcijom SFOR- a na Palama, 30. Prijedlog projekta za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava, 31. Izbor jednog člana visokog, sudskog i tužiteljskog vijeća BiH. 3 Prelazimo na prvu točku. Ad.1. Zapisnici sa 39. i 40. sjednice Doma Blagovremeno ste ih dobili. Želi li neko raspravu oko zapisnika sa ove dvije sjednice? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Možemo li prihvatiti zapisnike, molim vas da se glasovanjem izjasnite i glasujte sad. Jednoglasno sa 33 glasa, bez glasova protiv i suzdržanih, prihvatili smo zapisnike sa 39. i 40. sjednice Zastupničkog doma. Hvala lijepo zastupnicima. Ad.2. Zastupnička pitanja i odgovori Bilo je sugestija, obzirom na veličinu dnevnog reda i sadržaj da ostavimo za narednu sjednicu. Ako ste suglasni, mi nećemo uskratiti nikove. Gospodin Milorad Živković. Izivolite gospodine Živkoviću.
... jednu sugestiju za sve poslanike, koji su napisali već pitanja, ne moramo usmeno obrazlagati, dovoljno je da priložimo pismeno, pa nam na taj način odgovorite.
Hvala lijepo gospodine Živkoviću. Mislim da je korisna sugestija. Ako ima još u pisanoj formi. Gospodin Kragulj, gospodin Bešlagić, gospodin Huskić, gospodin Zorić, gospodin Jahić. Znači, postavljena pitanja na današnjoj sjednici, zapisniči konsatirati, dostaviti i dobit ćete odgovore i onda mogućnost da komentirate na narednoj sjednici, a nova pitanja u usmenoj formi, predlažem da ostavimo za narednu sjednicu. Suglasni? Hvala vam najljepša. Uštedjeli smo jedan značajan dio vremena za ovu sjednicu. Prelazimo na 3. točku. Ad.3. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o zahtjevu Vijeća ministara, za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o ombudsmenu za ljudska prava BiH, po proceduri članka 104. Želim vas izvijestiti da je Kolegij, kao komisija postigao suglasnost, sukladno članku 65. našeg poslovnika o zahtjevu Vijeća ministara, da se Prijedlog ovog zakona razmotri po proceduri članka 104. Ovim konstatiram da je u Zastupničkom domu usvojena procedura razmatranja ovog zakona po članku 104. Zahvaljivam se. Prelazimo na točku 4. 4 Ad.4. Izvješće Zajedničkog povjerenstva o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o osnivanju instituta za mjeriteljstvo metrologiju BiH Dobili ste izvješće, kao što ste vidjeli usuglašen identičan tekst zakona o osnivanju ovog instituta, od predstavnika oba doma u zajedničkom povjerenstvu. Ima li pitanja? Nema. Ovim konstatiram da je, molim zastupnike da se glasovanjem izjasne o izvješću zajedničkog povjerenstva. Glasujte sad. Hvala lijepo. Sa 35 glasova za, jednoglasno, bez glasova protiv i suzdržanih prihvatili smo izvješće Zajedničkog povjerenstva i konstatiram da je time Zakon o osnivanju instituta za mjeriteljstvo metrologiju BiH, usvojen u cjelosti. Hvala lijepo. Prelazimo na točku 5. Ad.5. Izviješće Zajedničkog povjerenstva o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o osnivanju instituta za standardizaciju Također je postignut sporazum o identičnom tekstu u Zajedničkom povjerenstvu. Ima li pitanja oko ovog izvješća? Nema. Hvala lijepa. Predlažem da se glasovanjem izjasni Dom o ovom izvješću. Molim vas, glasujte sad. Konstatiram da su sa 33 glasaza, bez glasova protiv i 2 suzdržana, dovoljnom entitetskom većinom, Zastupnički dom prihvatio izviješće Zajedničkog povjerenstva o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o osnivanju instituta za standardizaciju BiH, čime je zakon o osnivanju instituta za standardizaciju BiH usvojen. Prelazimo na 6. točku. Ad.6. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o utvrđivanju i načinu izmirenja unutarnjeg duga BiH, po proceduri članka 104. Prijedlog zakona sa zahtjevom Vijeća ministara za ovu proceduru dostavljen vam je 13. ovog mjeseca. Radi se o zahtjevu za skraćeni postupak i ja otvaram raspravu o zahtjevu Vijeća ministara. Nema prijavljenih. Zaključujem rapsravu. Molim Dom da se izjasni o ovom zahtjevu Vijeća ministara. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 33 glasa za, bez glasova protiv i 2 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom prihvatili zajtev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o utvrđivanju i načinu izmirenja unutarnjeg duga BiH, razmotri po proceduri članka 104. Poslovnika. Hvala lijepo. 5 Pelazimo na točku 7. Ad.7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o Državnoj graničnoj službi, po proceduri članka 104. Vi ste materijal vam je upućen 21. ovog mjeseca. Danas ste ga dobili. Smatramo da je opravdano da danas smo ga stavili na dnevni red, jer se radi o izjašnjavanju o proceduri, kako bi ostavili vrijeme za komisijsku raspravu. Ja otvaram raspravu o zahtjevu Vijeća ministara, vezano za ovaj zakon. Želi li neko? Ne. Hvala lijepo. Molim Dom da se izjasni o ozahtjevu Vijeća ministara da Prijedlog zakona o Državnoj graničnoj službi razmotrimo po proceduri članka 104. Glasujte sad. Sa 35 glasova za, bez glasova protiv i bez glasova suzdražan. Jednoglasno prihvatili smo zahtjev Vijeća ministara, da Prijedlog zakona o Državnoj graničnoj službi razmotrimo po proceduri članka 104. Hvala lijepo. Prelazimo na 8. točku. Ad.8. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o nadzoru, kontroli prelaska državne granice, također po proceduri članka 104. Isti slučaj kao i o prethodnom zakonu o Državnoj graničnoj službi. Ja otvaram raspravu. Ne želi niko. Zaključujem. Molim Dom da se izjasni o zahtjevu Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o nadzoru kontrole prelaska državne granice, razmtori po proceduri članka 104. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 34 glasa za, jednoglasno, bez glasova za i suzdržanih prihvatili zahtjev Vijeća ministara, da se Prijedlog zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice razmotri po proceduri članka 104. Hvala lijepo. Sada prelazimo na 9. točku. Ad.9. Razmatranje zakona o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka BiH u prvom čitanju Na 40. sjednici smo usvojili ovu proceduru. Dobili smo mišljenje Ustavno- pravne, mjerodavna je, također bila Ustavno-pravna.Ona nam je dostavila izvješće 19.7. Komisija je usvojila jedan amandman i jednoglasno prihvatila Prijedlog zakona. U plenarnoj fazi nije bilo amandmana. Ja otvaram raspravu o ovom zakonu u prvom čitanju. Gospodin Momčilo Novaković, izvolite. 6
Prvo, predsjedavajući, Ja imam primjedbu na izvještaj komisije. S obzirom da sam ja predložio amandman, koji je na komisji prihvaćen, a koji nije u izvještaju prenesen na način kako je prihvaćen na komisiji. Naime, amandman je bio na član 3. stav 3. i glasio je. Uprava BiH za zaštitu zdravlja biljaka, u daljem tekstu uprava, u saradnji sa nadležnim organima Republike Srpske i Federacije BiH, u daljem tekstu entiteta i Brčko Distrikta BiH, u daljem tekstu Distrikta, detaljnije propisuje vrste poljoprivrednih biljaka. Dakle, tačno tako je glasio amandman koji je usvojen, a u izvještaju piše u članu 3. stav 3. rječi, u daljem tekstu Brčko Distrikt BiH, mijenjaju se riječima u daljem tekstu Distrikt itd. Jednostavno izvještaj je potrebno popraviti, na način kako je amandman glasio i kako je prihvaćen. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Ćeman, predsjednik, predsjedavajući Ustavno- pravne komisije. Izvolite gospodine Ćeman.
Gospodine predsjedavajući, kolega Novakoviću, Ja potvrđujem da je bilo govora na način na koji ste vi interpretirali vaš amandman i da se u tom pravcu vodila rasprava. Međutim, u istinu, u jednom trenutku je, pošto je upravo na riječi Brčko Distrikt BiH bila poenta, onda je na kraju, bar smo tako i u stenogramu našli, zaključeno da se izvrši ova intervencija, kako je interpretirali i kako je ona, u stvari, u izvještaju navedena. Dakle, ako postoji, zaista problem s tim, onda ćemo to još jedanput provjeriti stenogram, ali, nismo, ja lično bio u uvjerenju da je ovako kako je u izvještaju navedeno ovaj amandman prihvaćen kao modifikovan. Ako, dakle, ima spora, onda naravno moram se izvinuti kolegi, ali zaista ovo je zajedno sa sekretarom Ustavne komisije rađeno i nismo prije toga imali nikakvih primjedbi u vezi sa ovim. Dakle, ako je sporno, onda se još jedanput vratimo na ovo, ali prema onome koliko sam ja vidio, kako smo mi to zabilježili, ovo je, u stvari odluka Komisije. Dopuštam da je, možda ipak o grešci riječ.
Hvala lijepa gospodine Novakoviću.
Hoću da kažem predsjedavajući da nije bilo govora, nego je podnesen amandman u pismenoj formi i takav postoji kod sekretara. Može se provjeriti u službi ima li ili nema amandmana. Ne možemo reći bilo je govora o tome, pa se ovako i onako u stenogramu. 7 Pismeno ima. Glasali smo i ja bih molio, zaista da, ako je sporno, ja sam, da budem odmah iskren, provjerio pre nego što sam došao ovdje, da li postoji taj moj amandman u službi i postoji onakav kakav sam ja pročitao.
Evo, da pokušam i ja pomoći, pošto sam i ja bio na toj komisiji. Tačno je, namjera je bila gospodina Novakovića da u tekst zakona uvede pune nazive entiteta, da bi onda stavili u zagradi u daljem tekstu su entiteti i mislim da je on u pravu. Treba ovdje ubaciti riječi RS, Federacija u zagradi u daljem tekstu entieti i sva je priča. Želi li još neko oko ovoga? Možemo li prihvatiti ovo objašnjenje koje smo dobili, vezano za intervenciju gospodina Novakovića da se amandman onako kako je podnesen interpretira u izviješću i, uz konstataciju da je Komisija defakto jednoglasno prihvatila izviješće, tj. Prijedlog zakona. Predlažem Domu da se glasovanjem izjasni o Prijedlogu zakona o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivednih biljaka BiH, u prvom čitanju. Molim vas da gasujete sad. Sa 32 glasa za, bez glasova protiv i suzdržanim i dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili smo Prijedlog zakona o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka BiH u prvom čitanju. Ja predlažem sad da se odredimo hoćemo li se danas izajšnjavati, samo gdje nije sporno. Ja predlažem gdje su nesporna ova izvješća, ako je bilo naknadno amandmana, ne moramo ovo gdje nije. Možemo li prhvatiti ovaj princip. Molim Dom da se izjasni hoćemo li se o Prijedlogu zakona o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka BiH, izjasniti i u drugom čitanju. Glasujte sad. Sa 31 glasom za, 1 protiv, 1 suzdržanim i dovoljnom entitetskom većinom prihvatili smo Prijedlog da se o ovom zakonu izjasnimo i u drugom čitanju. Ja molim Dom da se o ovom zakonu izjasni i u drugom čitanju. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 33 glasa za, prihvatili Prijedlog zakona o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka BiH i u drugom čitanju. Još jednom se zahvaljujem svim zastupnicima. 8 Prelazimo na 10. točku. Ad.10. Prijedlog zakona o fitofarmaceutskim sredstvima BiH, u prvom čitanju I ovaj zakon, odnosno proceduru članka 104. prihvatili smo na 40. sjednici. Nadležna je bila Ustavno-pravna. Njeno mišljenje smo dobili 19.7. Komisija je jednoglasno prhvatila zakonski prijedlog u predloženom tekstu. Nije bilo amandmana ni u komisijskoj ni u plenarnoj fazi. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem. Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne o Prijedlogu zakona o fitofarmaceutskim sredstvima BiH u prvom čitanju. Glasujte sad. Jednoglasno sa 35 glasova za, bez glasova protiv i sudzražanih, prihvatili smo Prijedlog zakona o fitofarmaceutskim sredstvima BiH, u prvom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne o prijedlogu da i u drugom čitanju se danas izjasnimo o ovom zakonu. Glasujte sad. Sa 31 glasom za, 1 protiv, 1 suzdržan, prihvatili smo prijedlog da se o ovom zakonu izjasnimo i u drugom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne o Prijedlogu zakona o fitofarmaceutskim sredstvima BiH i u drugom čitanju. Glasujte sad. Jednoglasno sa 34 glasa za, bez glasova protiv i suzdržanih, prihvatili smo zakon i u drugom čitanju. Hvala lijepo. Prelazimo na 11. točku. Ad.11. Prijedlog zakona o mineralnim gnojivima Ista je situacija kao i sa prethodna dva. Na 40. sjednici usvojena procedura. Nadležna je bila Ustavno-pravna. Komisija je usvojila Prijedlog u predloženom tekstu, ni u komisijskoj ni u plenarnoj nije bilo amandmana. Prilikom razmatranja Komisija je uočila razliku u tekstu Prijedloga zakona na službenim jezicima, te konstatirala da je neophodno osigurati da Prijedlog zakona bude identičan na sva tri službena jezika, što će se svakako i učiniti. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se izjasne o Prijedlogu zakona o mineralnim gnojivima u prvom čitanju. Glasujte sad. 9 Znači, jednoglasno 33 glasa za, bez glasova protiv i suzdržanih, prihvatili smo Prijedlog zakona o mineralnim gnojivima u prvom čitanju. Isti zaključak kao i za ove smo donijeli. Molim zastupnike da se izjasne, hoćemoli i u drugom čitanju se izjašnjavati o ovom zakonu. Glasujte sad. Sa 30 glasova za, 1 protiv, bez suzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom prihvatili smo da se o ovom zakonu izjasnimo i u drugom čitanju. Molim Dom da se izjasni o Prijedlogu zakona o mineralnim gnojivima i u drugom čitanju. Glasujte sad. Jednoglasno sa 34 glasa za, prihvatili smo da se izjasnimo i u drugom čitanju. Prihvatili smo zakon i u drugom čitanju. Zahvaljujem se zastupnicima i prelazimo na 12. točku. Ad.12. Prijedlog zakona o zaštiti novih sorti biljaka BiH Ista je situacija kao i sa tri prethodna zakona. Na 40. sjednici smo odredili proceduru. Mjerodavna je bila Ustavno-pravna komisija. Izviješće smo dobili 19.7. Komisija je podržala Prijedlog zakona u predloženom tekstu i konstatirala da nije bilo amandmana, amandmana nije bilo ni u plenarnoj fazi. Ja otvaram raspravu u prvom čitanju. Nemam prijavljenih. Zaključujem. Molim Dom da se izjasni o Prijedlogu zakona o zaštiti novih sorti biljaka BiH u prvom čitanju. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 35 glasova prihvatili Prijedlog zakona o zaštiti novih sorti biljaka BiH u prvom čitanju. Prelazimo na izjašnjavanje u drugom čitanju. Molim Dom da se izjasni. Zaključak da pređemo na izjašnjavanje i u drugom čitanju. Izjašnjavanje o tome. Gasujte sad. Sa 35 glasova za, 1 protiv i 1 suzdržan, prihvatili smo zaključak da se o ovom zakonu izjasnimo i u drugom čitanju. Predlažem Domu da se, molim zastupnike da se izjasnimo o Prijedlogu zakona o zaštiti novih sorti biljaka BiH, u drugom čitanju. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 36 glasova za, prihvatili Prijedlog zakona o zaštiti novih sorti biljaka BiH i u drugom čitanju. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 13. točku. 10 Ad.13. Prijedlog zakona o javnim nabavkama BiH, prvo čitanje Ovaj zakon vam je upućen 14.5. Na 38. sjednici smo usvojili proceduru. Mjerodavna je bila Komisija za financije i proračun. Njeno izvješće smo dobili 5.7. Komisija je usvojila osam amandmana, a u plenarnoj fazi nije bilo amandmana. Ja otvaram raspravu u prvom čitanju. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se izjasne o Prijedlogu zakona o javnim nabavkama BiH u prvom čitanju. Glasujte sad. Sa 37 glasova za, jednoglasno prihvatili smo Prijedlog zakona o javnim nabavkama BiH u prvom čitanju. Stavljam na izjašnjavanje zaključak da se o ovome izjasnimo i u drugom čitanju. Molim, glasujte sad. Sa 35 glasova za, 1 protiv, 1 suzdržan, prihvatili smo da se o ovom zakonu izjasnimo i u drugom čitanju. Molim Dom da se o Prijedlogu zakona o javnim nabavkama BiH izjasni i u drugom čitanju. Glasujte sad. Sa 34 glasa za, 1 protiv, bez glasova suzdržanih i dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, prihvatio Prijedlog zakona o javnim nabavkama BiH i u drugom čitanju. Prelazimo na 14. točku. Ad.14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim pristojbama u prvom čitanju Znači, na 38. sjednici smo usvojili skraćenu proceduru. Mjerodavna je bila Komisija za financije i proračun. Njeno izviješće smo dobili 14.7. U komisijskoj fazi nije bilo amandmana. Komisija je jednoglasno prihvatila Prijedlog zakona u predloženom tekstu. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem. Molim zastupnike da se o Prijedlogu ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim pristojbama izjasne u prvom čitanju. Glasujte sad. Molim da ponovite. Jednoglasno sa 35 glasova za, prihvatili smo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim pristojbama u prvom čitanju. Stavljam na izjašnjavanje zaključak da se o njemu izjasnimo i u drugom čitanju. 11 Molim vas da glasujete sad. Sa 32 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržan i dovljnom entitetskom većinom, prihvatili smo da se o ovom zakonu izjanimo i u drugom čitanju. Molim Dom da se o prijedlogu zakona izjasni i u drugom čitanju. Glasujte sad. Jednoglasno sa 36 glasova za, prihvtili smo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim pristojbama i u drugom čitanju. Hvala lijepo zstupnicima. Prelazimo na 15. točku. Ad.15. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o privremenom odgađanju od izvršenja potraživanja, na temelju izvršnih odluka na teret Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH, u prvom čitanju Na 39. sjednici smo usvojili proceduru po 104. Ustavno-pravna je dostavila mišljenje 18.6. Izvješće mjerodavne komisije dostavljeno je 14.7. Komisija je usvojila jedan amandman, a u plenarnoj fazi nije bilo amandmana. Otvaram raspravu o Prijedlogu ovog zakona. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu i molim Dom da se o Prijedlogu ovog zakona izjasni u prvom čitanju. Glasujte sad. Sa 34 glasa za, 1 protiv, bez glasova suzdržanih, i dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili smo Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o privrremenom odgađanju od izvršenja potraživanja, na temelju izvršnih odluka na teret Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH u prvom čitanju. Stavljam na izjašnjavanje zaključak da o ovom zakonu se izjašnjavamo i u drugom čitanju. Glasujte sad. Sa 34 glasa za, 2 protiv, bez suzdržanih i dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili smo da se o ovom zakonu izjansimo i u drugom čitanju. Ja stavljam na izjašnjavanje ovaj zakon i u drugom čitanju. Molim vas da se izjasnite. Glasujte sad. Sa 34 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržan, prihvatili smo Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o privremenom odgađanju od izvršenja potraživanja, na temelju izvršnih odluka na teret Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH i u drugom čitanju. Hvala lijepo zastupnicima. 12 Prelazimo na 16. točku. Ad.16. Prijedlog zakona o Agenciji za unapređenje inozemnih investicija u BiH Proceduru po 104. smo usvojili na 38. sjednici. Dostavljeno vam je izviješće 15.7. U komisijskoj fazi nije bilo amandmana. Mjerodavna komisija u razmatranju uočila je određene nepreciznosti pravno-tehničke prirode, što je navedeno u izviješću, a ni u plenarnoj fazi nije bilo amandmana. Otvaram raspravu. Gospođa Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege poslanici, članovi Vijeća ministara, Ja, nažalost, nisam bila u prilici da prisustvujem na sastanku resorne komisije, na kojoj bih, vjerovatno, iznijela, možda čak i podnijela amandmane, ali zato ću u prilog diskusiji ... raspravi, odnosno izjašnjenje u drugom čitanju danas po ovom zakonu naznačiti nekoliko formulacija u ovom zakonu, koje mi se čine malo kontradiktorne i sporno je što može izazvati dosta posljedica u sukobu nadležnosti institucija na državnom nivou. Prvo, član 5. Prijedloga zakona, koja govori o nadležnostima agencije, gdje se, imeđu ostalog govori kako je Agencija nadležna i za oblast, koja seodnosi na promociju izvoza i privatizaciju. Ja ću vas podsjetiti za promociju izvoza, čak su prema Zakonu o vanjskotrgovinskoj komori, Vanjskotrgovinska komora je zadužena za promociju izvoza. Nadalje, agencije za privatizaciju, koje su u nadležnosti entiteta, odnosno na nivou entiteta su nadležne za oblast, vezane za privatizaciju. Čini mi se da bi ovakvom formulacijom, odnosno definisanjem nadležnosti Agencije, ponavljam za promociju stranih investicija, moglo doći do problema u sukobu, dakle, nadležnosti institucija i na državnom i na različitim nivoima u BiH. Nadalje, formulacija kako je Agencija za promociju investicija zadužena i za program obuke domaćih kadrova za realizaciju projekata stranih ulaganja. Dozvolite da izrazim rezervu za Agenciju koja treba da promovira investicije da se bavi programom domaćih kadrova, mislim da imamo mnogo više institucija koje bi se ovakvom aktivnosti trebale da bave. Nadalje, ovdje kaže da Agencija treba da pruža usluge preduzećima, posebno malim i srednjim, Vijeću ministara i drugim institucijama, kao i da vrši posredovanju između potencijalnih domaćih i stranih investicija. Dakle, usluge preduzećima, odnosno posredovanje, što uobičajeno u svijetu obavljaju agencije tzv. medijatori, a što ni slučajno nisu one firme, odnosno agencije koje su finanisranjem ili na bilo koji drugi način vezane za dražvne institucije. Nadalje, u članu 15. ovog zakona, odnosno Prijedloga zakona stoji da se Agencija finansira iz Budžeta, koji se sastoji iz sredstava, odnosno od sredstava iz državnog 13 budžeta i nezavisnih izvora, što upućuje na to da bi Agencija, odnosno FIP-a po ovoj formulaciji bila jednim dijelom upućena kao državna institucija i na zarađivanje po komercijalnom osnovu. U isto vrijeme obrazloženje ovog zakona, na kraju zakona stoji, da za provođenje ovog zakona nisu potrebna finansijska sredstva izvan onih koji su utvrđeni Budžetom, obzirom da Agencija za unapređenje stranih investicija već egzistira. Ja, predsjedavajući, uvažavajući snagu argumentacije na koju sam željela skrenuti pažnju, naravno ne sporeći porebu da ovaj zakon usvojimo u prvom čitanju i ptrebu da se uopšte usvoji ovaj zakon, predlažem da izjašnjenje u drugom čitanju, sa mogućnosti, eventualnog ulaganja amandmana ostavmo za naredni put, iz prostog razloga što, čini mi se da ovakve formulacije mogu izazvati sukobe u nadležnostima, dakle, u implementaciji ovih zakona, sukobe u nadležnostima institucija, na različitim nivoima vlasti. Ja pretpostavljam da je ovo samo stvar tehničke prirode uređenja i ja ću u tom smislu za drugo čitanje pripremiti neke amandmane. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Ko želi dalje? Želi li neko u ime predlagača ovdje? Ima li neko? Dobro, zaključujem raspravu. Nemam više prijavljenih. Znači, mi nismo imali amandmana. Mi se sad izjašnjavamo o Prijedlogu ovog zakona u prvom čitanju. Molim Dom da se izjasni o Prijedlogu ovog zakona u prvom čitanju. Glasujte sad. ... prihvatili Prijedlog zakona o Agenciji za unapređenje inozemnih investicija u BiH u prvom čitanju. Ovdje smo imali zahtjev gospođe Azre Hadžiahmetović, bez dodatnog izvješća na komisji nije moguće ulagati amandmane. Takva je situacija, ali, evo ja otvaram raspravu. Ako ima potrebe još, dobro, ja ne inzistiram na drugom čitanju danas. Gospođa Palavrić.
Ja potpuno razumijevam sve primjedbe koje je iznijela gospođa Hadžiahmetović. Međutim, ne možemo uvijek kad nismo stigli na vrijeme uložiti amandman produžavati amandmansku fazu. Meni je žao što mi nismo primijetili ili što nemamo ovdje predlagača da nam kaže šta su razlozi, da nam odgovori na primjedbe, koje je profesorica iznijela. Naša praksa je, da uvijek kad nemamo amandmana da prelazimo na drugo čitanje, jer Poslovnik ne daje mogućnost dodatnog ulaganja amandmana, ako ja nisam blagovremeno uložila amandmane. Dakle, danas ništa ne rješavamo odlaganjem drugog čitanja, eventualno postoje dvije mogućnosti, da mi idemo i na drugo čitanje i da zakon usvojimo, a da, eventualno idemo amandmanima u Domu naroda, pa da se zakon izglasa u različitim tekstovima ako bude opravdanja za primjedbe gospođe Hadžiahmetović. Ali, 14 kažem, nema razloga da se danas ne pristupi drugom čitanju, jer nema uloženih amandmana. Hvala.
Zahvaljujem gospođi Palavrić. Bešlagić, pa gospođa Hadžiahmetović.
... kad se podastre arguementarij, koji kaže da treba ovaj zakon i da se može poboljšati, onda nema razloga da forsiramo nešta, jer mi se izjašnajvamo o prvom i drugom čitanju. Mislim da je kolega Špirić dobro rekao, dajte da Parlament se izjasni da se ovo prolongira, da se to promijeni, jer ovo nije zakon od koga zavisi da li ćemo sutra ... Prema tome, on će se usvojiti sljedeći put, ali korektno. Ako se bude išlo na ovo izjašnajvanje, ja sam protiv.
Hvala lijepo gospodinu Bešlagiću. Gospodin Novaković.
Ja mogu da razumijem nečiju volju ili želju da nešto što nije uočeno na vrijeme pokuša se sada staviti. Međutim, gospodo, ako mi želimo da produžimo komisijsku fazu, onda moramo imati nove argumente opravdane zbog kojih bismo mi komisijsku fazu produđili. Jedini način je produženje, a ne naša volja da sad kažemo nema veze, mi ćemo, dakle, možemo je produžiti i znamo kako poslovnički, s obzirom da ne postoje pretpostavke, bar po meni, ne postoje pretpostavke za produženje amandmanske faze za novi nalog komisije da radi, ja smatram da ne možemo prihvatiti odlaganje. Znači, ne u smislu drugog čitanja, nego novu amandmansku fazu ne možemo prihvatiti.
Gospodin Doko, ministar resorni, kratko molim vas.
Zahvaljujem uvaženi predsjedatelji, uvaženi zastupnici, Predlagač ovog zakona je ovdje, mi smo tu, ja ću se obratiti ovom prigodom i nekoliko objašnjenja, vezano za primjedbe koje je gospođica Hadžiahmetović izrekla. Dakle, nadležnosti Agencije za promociju stranih investicija, kako to u nazivu kaže trebalo bi biti ograničeno samo na te aktivnosti. Međutim, u svim fazama izrade ovog nacrta zakona, mi smo razgovarali ... aktivnosti i sa Evropskom komisijom. Radi se o jednom modelu koji je prisutan u svim tranzicijskim zemljama. Ove agencije obavljaju određene djelatnosti, gdje su kapacitirane za takve djelatnosti i u tom smislu je potpuno logično da se ta agencija bavi promocijom nekih drugih oblasti, kao što je riječ o izvozu, kao što je, čak i u privatizaciji. Činjenica da mi u BiH nemamo niti jednu takvu profesionalnu, stručnu agenciju, nas upućuje na to da potreba je sasvim realna. Ne radi se, također, ni o kakvom ekskluzivnom pravu. Naravno, da i svi drugi sudionidi u ovim 15 procesima mogu raditi i ove promotivne aktivnosti, a što se tiče deiciranja kadrova, isto je ostavljena kao mogućnost, to će se raditi, naravno, u onom obimu i u skladu sa mogućnostima. Mislim da, vezano za primjedbe na zakon o Agenciji za promociju stranih investicija, ne bi trebalo ograničavati u ovom nacrtu zakona.Ono što bi moglo doprinijeti boljem procesu i privatizacije, boljem procesu i privatizacije, boljem procesu i privlačenja stranih investicija i boljim rezultatima kada je u pitanju izvoz, a sigurno je, promocija jedna od bitnih stavki i činjenica da mi trenutno na dražvnoj razini nemamo takvih aktivnosti usmjerenih na promociju. Mislim da bi dobro bilo da se ovaj zakon usvoji i u drugom čitanju, s obzirom da Agencija već sada obavlja tu djelatnost, kako je rečeno i u ovom prijedlogu i moram napomenuti da je ovo jedan od 16 prioriteta, koje je Evropska komisija definirala, a da se zakonski riješi status FIP-e, ili Agencije za privlačenje stranih investicija. Pa bih molio, ukoliko ima dovoljno volje i spremnosti da se ovaj zakon pokuša usvojiti i u drugom čitanju. Hvala.
Zahvaljujem se ministru. Vi tražite riječ gospođo Hadžiahmetović.
Zahvaljujem se predsjedavajući, Ja uvažavam, zaista, argumentaciju i ne sporim uopšte potrebu da donesemo zakon o FIP-i, odnosno Agenciji koja već postoji i koja je, da vas podsjetim, registrirana kao društvo jednog lica, koja se finansira iz Budžeta države BiH. Nažalost, mislim a kako je odlukom i njen angažman, odnosno njen rad trebalo uokviriti zakonom. Ali, argumente koje sam iznijela, ali ako treba ja ću ih ponoviti. Dovešće pojedina formulacija pojedinih članova su napravljeni tako da će dovesti do sukoba nadležnosti različitih institucija. Jaću vas samo, bez obzira, naravno uz opasku, ja nisam profesionalni poslanik i ja imam to pravo da budem volonter u ovom prlamentu. Prema tome, ja ne mogu kao i ostali članovi Parlamenta ispunjavati sve obaveze da sam svaki dan na poslu ovdje, jednostavno, nekad mogu da izostanem. A, drugo, evo, neka me koriguje kolega Kunić, predsjedavajući komisije, koja je zasjedala jučer. Na dnevnom redu je naknadno uvršten ovaj zakon u raspravu Komisije, ja čak nisam ni znala da će, u pozivu da će ovaj zakon biti predložen. Ne sporim potrebu da se zakon donese, ali, npr. ovo što sam pročitala u nadležnostima, kako je predloženo u ovom zakonu, nadležnostima Agencije u članu 5. ministar, pretpostavljam da tačno zna sadržinu i, evo ja ću vas upozoriti na, recimo, formulaciju člana 6. Zakona o Vanjskotrgovinskoj komori, koji u stavu 3. tačno upućuje šta Komora treba da radi. Ovo sam samo uzela kao primjer. Uzmite resorne entitetske zakone, koji regulišu oblast agencija za privatizaciju, pa ćete vidjeti do kakvog sukoba će doći na državnom nivou između FIP-e i, recimo entitetskih agencija za privatizaciju. Da ne bi ušli u probleme, ja pretpostavljam da mi možemo naći neki modalitet, ja i, ako sam podržala zakon u prvom čitanju, jer zaista ne sporim potrebu njegovog donošenja, da do narednog zasjedanja, nađemo neki modalitet i ove formulacije, odnosno ove greške ispravimo. Zahvaljujem. Ja znam, ako se to hoće da 16 se to može. Ukoliko vi smatrate i pored ove argumentacije da treba ići na drugo čitanje, usvojiti zakon u ovakvoj formulaciji, izvolite.
Zahvaljujem gospođi Hadžiahmetović. Prvo se za riječ javio gospodin Džaferović, pa gospođa Leho, pa gospodin Kunić.
Poštovane kolege, ja vas molim da nastavimo sa ovom efikasnošću, koju smo pokazali u dosadašnjem toku sjednice. Ovdje su stvari vrlo jednostavne. Gospođa Hadžiahmetović, uvažena koleginica je ustala i iznijela određene primjedbe, koje su iznesene izvan rokla koji je predviđen Poslovnikom. Ona je navela razloge zašto je to izvan tog roka i predlaže da Dom razmotri mogućnost sačinjavanja novog izvještaja, vezano na okolnosti o kojima je ona govorila. Ja mislim da je to prva stvar o kojoj se mi ovdje trebamo izjasniti. Mislim da trebamo da završimo sa raspravom. Nakon toga i zavisno od toga, idemo dalje. Ukoliko prijedlog gospođice Hadžiahmetović dobije većinu, onda smo zaključili da Komisija sačini novi izvještaj. Ukoliko ne prihvtimo taj prijedlog idemo sa izjašnjavanjem u drugo čitanje i završena stvar. Ja ne vidim drugog načna da izađemo iz ove situacije. Ja vas molim da dalje ne diskutujemo. Javio sam se samo da poslovnički interveniram, da pomognem nam da idemo dalje.
Zahvaljujem se gospodinu Džaferoviću na pomoći. Riječ ima gospođa Leho, odnosno Kunić.
Nisam ja prdsjedavao jučer sjednicom, jer je gospođa Leho. Ja sam morao ostati na Ustavnoj komisiji jer nije imala kvoruma, ali stvari su sledeće. Dakle, čitav ovaj paket zakona koje smo donijeli, danas su nomotehnički teži nuli. Veoma su lošeg kvaliteta. Govoriti o kvaliteti ovih zakona, to je, ali ti su zakoni potrebni. Mi imamo, da ne kažem, jedan presing da se oni donesu i mi smo uslišili te zahtjeve i stavili smo to na dnevni red da prođe. No, međutim, sad se postavlja, zaista pitanje kad su neke kardinalne greške, a čini mi se da ima kardinalnih grešaka, da je gospođa Azra u pravu i da možemo mi naći tu rješenje. Možemo odgoditi to do sledeći put i staviti primjedbi da se nomotehnički, ipak, to popravi. Mislim, ima i drugih propisa koji su, zaista loši. Prepisuju se, resepska škola je na sceni kod nas itd. mi ćemo morati ove zakone sve popravljati. Aposlutno sve i to vrlo brzo u dogledno vreme. U dogledno vreme moramo to raditi. Hvala.
Hvala lijepo. Gospođa Leho. 17
Prvo, ovajzakon smo imali na 10. sjednici Komisije, to je 13. jula nije učer. Jučer su bila ova četiri od hrane do tehničkih uslova. Mislim da je dobar baš ovo što je gospođa dr Azra rekla, da joj je višak u zakonu. Ja mislim da je ovo novina i da je ovo neophodno. Mi smo zemlja u tranziciji i potrebno je da se ova agencija i ovdje piše učestvuje, ne vrši ona ni privatizaciju ni ovo drugo što piše ovdje u ovom članu, na koji ona daje primjedbe. Normalno da daje usluge preduzećima u BiH, vezano za to, posredovanje između potencijalnih domaćih, znači, ovo što je novina sa ovim zakonima, što je zahtjev i Evropske komisije u zahtjevima 16 prioriteta. Normalno je da se ovo nalazi ovdje u ovim zakonima. Nije u sukobu intresa, po mom mišljenju, i ne vidim razloga da sad ne idemo u drugo čitanje, jer nam je ovaj zakon neophodan, baš u ovakvom tekstu. A, što se tiče Budžeta, što se spominje finansiranje u članu 15. iz dravnog budežta, normalno je, jer je to državna institucija, a što su stavljeni nezavisni izvori, moguće je da ova agencija, s obzirom na posao koji radi ima i određene donacije pa neka idu, ići će preko trezora.
Hvala lijepo. Gospođa Palavrić.
Ja imam poslovničku intervenciju. Naime, gledajući član 95. u stavu 1. ako smo prihvatili izvještaj Komisije, a jesmo u prvom čitanju, onda, po mom razumijevanju člana 95. nema mjesta za davanje zadatka komisiji da sačini drugi izvjetšaj. Da na to ponovo pozivam, imajući u vidu i ono što je rekao ministar Doko, da je ovo jedan od zakona iz 16 uvjeta, da se opredijelimo za drugo čitanje, izglasamo zakon. Nije uopće teško nakon toga ili reagirati u Domu naroda ili ići sa prijedlogom izmjena i dopuna Zakona.
Zaključujem raspravu. Uvažavajući sve okolnosti, a ja mislim da nećemo prekršiti Poslovnik, ako damo na izjašnjavanje mogućnost za sačinjavanje novog izvještaja. To je na Domu da prosudi sada ove razloge, koji su ovdje izneseni. Ja mislim da je to korektno i da se oko toga trebamo izjasniti. Dakle, za mene su se ovdje pojavile nove okolnosti koje treba Dom da prosudi. Prihvatili smo u prvom dijelu. Ovdje je procedura takva, da ne možemo riješiti intervenciju, ako postoje razlozi za njih. Ja ne kažem da postoje, neka se ljudi prema argumentima, koji su ovdje izneseni odluče. Mislim da je to korektno. Ne moramo prihvatiti svi. Stavljam na izjašnjavanje prijedlog da se omogući nova komisijska faza, vezano za okolnosti koje je ovdje iznijela dr. Hadžiahmetović. 18 Molim Dom da se izjasni. Ko je za taj prijedlog? Glasujte sad. Dakle, za 20, 13 protiv, bez suzdržanih. 15 iz Federacije, 5 iz RS. Znači, nova komisijska faza i mogućnost novo izviješće i onda možemo u oba čitanja završiti to na narednoj sjednici. Hvala vam lijepo. Mislim da nismo niša izgubili. Dajte da uradimo posao, pa ćemo na narednoj sjednici u oba čitanja, usuglasite i sa predlagačem i da bude kvalitetan zakon. Hvala lijepo. Prelazimo na 17. točku. Ad.17. Prijedlog zakona o hrani u prvom čitanju Na 41. sjednici smo prihvatili proceduru za ovaj i za naredna tri zakonska prijedloga. Natojali smo da ubrzamo rad mjerodavne komisije, kako bismo ove zakone razmotrili prije godišnjih odmora. Iz tog razloga ste izviješće dobili tek danas. Molim vas, za razumijevanje, fleksibilnost kad je u pitanju rok za ulaganje, eventualnih amandmana u plenarnoj fazi. Mislim da je to korektno. Dobili smo izviješće nadležne komisije, to je Komisija za vanjsku trgovinu i carine, Komisija je konstatirala da nije bilo amandmana, pa je usvojila Prijedlog zakona u predloženom tekstu, s tim što je uočila da je u članku 59. iza stavka 1. greškom izostavljen stavak 2., 3. i 4. pa je to izviješćem koje smo dobili danas ispravljeno. U plenarnoj fazi nije bilo amandmana, ali, evo rekli smo ako ima potrebe. Nema. Zaključujem raspravu. Ima li neko da želi raspravljati? Nema. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se izjasni u prvom čitanju o Prijedlogu zakona o hrani. Glasujte sad. Sa 36 glasova za, bez glasova protiv i suzdržanih, prihvatili smo Prijedlog zakona o hrani u prvom čitanju. Pošto je jednoglasno i nije bilo amandmana, stavljam na izjašnjavanje zaključak da se o ovom zakonu izjasnimo i u drugom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne o tome. Glasujte sad. Sa 32 glasa za i 1 proti, 1 suzdržan i dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili smo da se o zakonu ohrani izjasnimo i u drugom čitanju. Molim Dom da seizjasnio ovom zakonu u drugom čitanju. Glasujte sad. Sa 33 glasa za, bez glasova protiv i 1 suzdržanim, prihvatili smo Prijedlog zakona o hrani i u drugom čitanju. Hvala lijepo. Prelazimona 18. točku. 19 Ad.18. Prijedlog zakona o nadzoru nad tržištem BiH Isti uvod, isto obrazloženje, kao i za prethodni zakon. Dobili ste izviješće komisije. Komisija je konstatirala da ni na ovaj zakon nije bilo amandmana, pa ga je usvojila u predloženom tekstu. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Hvala vam lijepo. Molim da se izjasnimo o Prijedlogu zakona nadzor nad tržištem BiH u prvom čitanju. Glasujte sad. Dakle, jednoglasno smo prihvatili Prijedlog zakona o nadzoru nad tržištem BiH u prvom čitanju. Kako nije bilo amandmana, nema ni rasprave. Stavljam na izjašnjavanje zaključak da se o ovome izjasnimo i u drugom čitanju. Molim vas glasujte sad. Hoćemo li u drugom čitanju? Sa 34 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržan, prihvatili smo da se o ovom zakonu izjasnimo i u drugom čitanju. Molim Dom da se o prijedlogu zakona o nadzoru nad tržištem BiH izjasni u drugom čitanju. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 33 glasa za, bez glasova protiv i 1 suzdržanim prihvatili Prijedlog zakona o nadzoru nad tržištem BiH i u drugom čitanju. Hvala lijepo. Prelazimona 19. točku. Ad.19. Prijedlog zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanje usklađenosti, uprvom čitanju Isto obrazloženje kao i za prva dva zakona. Kod ovog zakona Komisija je usvojila jedan amandman, koji je podnio zastupnik Izet Hadžić. Otvaram raspravu. Prijedlog zakona o tehničkih zahtjevima za proizvod i ocjenjivanje usklađensoti. Otvaram raspravu o ovom zakonu. Gospođa Perkanović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, Prilikom razmatranja ovog zakona, uočila se jedna greška u članu 6. tačka 3. zapravo radi se o nedorečenosti, za koju sam postavila pitanje da nam se objasni o čemu se radi, da li je u pitanju neka tehnička geška ispušanja dijela teksta ili se radi o nečem drugom. Pošto nisam dobila konkretno objašnjenje o čemu se radi, bilo je upitanju objašnjenje pod pretpostavkom, nisam mogla da se izjašnjavam o tom amandmanu, jer prije nego li se sazna o čemu se radi od strane predlagača, ne možemo se izjašnjavatio 20 izbacivanju dijela teksta, odnosno članka. I, tražim, s obzirom da je predlagač prisutan da nam se obrazloži o čemu se tu radi. Jer imam saznanja da se radio tehničkoj treški ispušanja dijela teksta, što je potpuno promijenilo u suštini, nije upravo smisao postojanja toga, te tačke.
Hvala vam lijepo. U ime predlagača ministar Doko. Izvolite.
Zahvaljujem se i na primjedbi koja je opravdana i radi se stvarno o jednoj tehničkoj pogreški. Kad je dostavljen jedan dio teksta i ta rečenica, u stvari nema smisla, jer nije dovršena. Tu treba ubaciti nastavak teksta, znači iza BiH će sudjelovati ili učestovati u pripremama implementaciji tehničkih propisa i onda bi to bio onaj smisao kako je to predlagač i namjeravao. Radi se, znači o tehničkoj pogrešci i ispričavam se za ovakvu pogrešku. Hvala još jednom.
Gospođa Fatima Leho.
... rekao je da on ne zna kako se ovo našlo ovdje, jer pod tri ovo što je napisano već je obuhvaćeno u stavu 2. jer je gore u stavu 2. kazano da Komitet za tehničke propise sastoji se od sljedećih stalnih članova, pa je nabrojani i entitetska ministarstva oba entiteta znači i, Distrikta Brčko. Prema tome, ovo je, obrazloženo jučer da se već sastoji pod 2. i zato smo se odlučili jučer na ovoj komisiji na ovaj amandman, na osnovu izvještaja pedlagača. Ako sad predlagač ima dopunu teksta, onda je to sada neka novina za nas. Mi smo tricu išli amandmanom da pobrišemo, jer nam je rečeno da je ovo što je napisano u 3. već sadržano u stavu 2.
Da li po vašem mišljenjuznači ovo izviješće komisije, rješava ovo pitanje što je gospođa Perkanović pokrenula?
Ja mislim da rješava i tako smo se na Komisiji većinom složili. Eh, sada, ako se smatra da ne rješava ja ne znam, evo predlagača.
Hvala lijepa.Gospodin Kunić. Jeste li vi gospođo Perkanović tražili još riječ? Dobro. 21
Ministar je Doko objasnio o čemu se radi. Dakle, ispušten je jedan dio teksta u članu 6. tačka 3. i iz tih razloga je predložen amandman, koji je prihvaćen. Sad bi trebalo predlagač gospodin Hadžić, da povuče taj amandman i da se ugradi tekst originalan izvorni tekst koji je ministar Doko predložio i riješili smo stvar, da ne ulazimo, dakle, radi se o ispuštenom tekstu, koji je bitan za zakon.
Gospodin Džaferović.
Ovo je, dakle, samo još jedan dokaz, koliko je potrebno da Vijeće ministara na rasprave na sjednice komisije šalje kompetentne ljude. Ovdje po meni, dakle, nema ništa sporno. Dakle, prihvatljiva je varijanta koju je usvojila komisija. Ljudima jučer nije bilo jasno. Oni su to pročitali u zakonu i vidjeli su da stav 3. nema smisla i čovjek kaže šta je ovo. Ne znam, ili sadržano je u tačci 2. brišemo i mi smo danas dobili zakon sa izvještajem komisije u kojem nema više stava 3. Imamo sve ostale stavove, stava 3. nema i glasamo o tome. Za mene nije sporna ni ova situacija, ako neko insistira na tome, one riječi koje pišu u stavu 3. koje je dopunio ministar Doko, također, uopće nisu sporne i sad je samo pitanje volje kako ćemo izaći iz ove situacije. Ja predlažem sledeću situaciju. Imamo dvije mogućnosti. A, evo, pošto vidim da se neki bune, na ovu prvu mogućnost brisanja ovog stava 3. da onda odmah pređemo na ovu drugu mogućost. Da vi, dakle, kao Dom danas ovdje i komisija možemo to završti za pet minuta sada. Da fomralno mi kažemo hoćemo od komisije novi izvještaj, da ustane predsjednik Komisije i ovdje su članovi Komisije, kažu jeste, ovo je novi izvještaj, ovako kako je predložio Doko, dopunjen, izvinjavam se, ministar Doko, dopunjeno na ovaj stav 3. i glasamo o tome i imamo zakon i završena stvar. Za dva minuta možemo dopunjen izvještaj komisije i nećemo odlagati i imamo zakon i uprvom i u drugom čitanju i idemo dalje. Ja predlažem predsjedavajući da predsjednik Komisije izađe ovdje za govornicu i da kaže. Komisija je, da mi prvo njima zatražimo novi izvještaj i glasamo i idemo dalje.
Ja predlažem stanku 15 minuta. Prešli smo dosta komisija, neka se sjedne i dogovori šta je uraditi. Petnaest do četiri nastavljamo. Hvala lijepo. Na 19. smo točci. Prijedlog zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanje usklađenosti. Pozivam predsjednika Komisije, gospodina Kunića, može li nam izložiti poziciju Komisije.
Pozicija je sledeća. Još nismo dobili izvješaj, nije gotov. Dakle, prihvatili smo ono što je predloženo na Skupštini, sjednici. Dakle, povukao je gospodin Izet svoj 22 amandman.Tekst je vraćen na izvorni i u tom smislu je sačinjen izvještaj, koji, evo se piše.
Dodato je ono što je rekao ministar Doko.
Jeste.
Eh, to je važno, o tome glasamo onda.
Ja predlažem da mi pređemo na 20. točku. Kad dobijemo izviješće izjasnit ćemo se. Jesmo li suglsni? Dobro. Možemo li prihvatiti izviješće koje je podnio gospodin Kunić? To bi značilo da se izjašnjavamo o ovom zakonu u prvom čitanju. Molim Dom da se izjasni o tome. Glasujte sad. Sa 32 glasa za, bez glasova protiv, bez glasova suzdržanih. Jednoglasno smo prihvatili izvješće nadležne komisije i utvrdili Prijedlog zakona o tehnilkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanje usklađenosti u prvom čitanju. Predlažem da se izjasnimo, molim Dom da se izjasni o zaključku da se izjašnjavamo i u drugom čitanju. Glasujte sad. Dakle, sa 32 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržan, prihvatili smo da se izjasnimo i u drugom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne o Prijedlogu zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanje usklađenosti i u drugom čitanju. Glasujte sad. Sa 33 glasa za, nitko protiv, 1 suzdržan, prihvatili smo Prijedlog zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjenjivanje usklađenosti i u drugom čitanju. Zahvaljujem se zastupnicima i prelazimo na 20. točku. Ad.20. Prijedlog zakona o općoj sigurnosti proizvoda u prvom čitanju Vidjeli ste iz izvješća mjerodavne komisije da je i na ovaj prijedlog zakona, komisija usvojila jedan amandman koji je podnio gospodin Izet Hadžić. Je li ovdje ista situacija kao, ali nevezano za ovaj amandman, ja sam dužan otvoriti raspravu. Ima li 23 prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu. Odnosi li se izviješće, koje očekujemo i na ovaj zakon? Dobro. Zahvaljujem se predsjedniku Komisije gospodinu Kuniću. Predlažem da se izjasnimo o Prijedlogu zakona o općoj sigurnosti proizvoda u prvom čitanju. Molim Dom da glasuje sad. Sa 31 glsaom za, bez glasova protiv i suzdržanih, jednoglasno prihvatili smo Prijedlog zakona o općoj sigurnosti proizvoda u prvom čitanju. Stavljam na izjašnjavanje zaključak da o ovom zakonu se izjasnimo i u drugom čitanju. Molim Dom da se izajsni o tome. Glasujte sad. Sa 32 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržan, prihvatili smo da se o ovom zakonu izjasnimo i u drugom čitanju. Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zakona o općoj sigurnosti proizvoda u drugom čitanju. Molim vas da glasujeta sad. Za 36, nitko protiv 1 suzdržan. Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o općoj sigurnosti proizvoda i u drugom čitanju. Hvala vam lijepo. Prelazimo na 21. točku. Ad.21. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH u prvom čitanju Na 40. sjednici smo usvojili proceduru po članku 104. Dobili smo izviješće mjerodavne komisije. Na prjedlog zakona u komisijskoj fazi bio je jedan amandman gospodina Jovanovića, koji je on u raspravi povukao, a u plenarnoj fazi nije bilo amandmana. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu.Molim Dom da se izjasni o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH u prvom čitanju. Glasujte sad. Dakle, jednoglasno smo usvojili sa 36 glsova za, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Stavljam na izjašnjavanje zaključak da o ovom zakonu danas se izjašnjavamo i u drugom čitanju. Molim Dom da se o tome izjasni glasovanjem. Glasujte sad. Sa 33 glasa za i 1 protiv, 2 suzdržana, prihvtili smo da se izjasnimo i u drugom čitanju. Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine i u drugom čitanju. 24 Glasujte sad. Sa 30 glasova za, bez glasova protiv, 3 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Zastupniki dom Parlamentarne skupštine BiH, prihvatio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine i u drugom čitanju. Zahvaljujem se svim zastupnicima. Prelazimo na 22. točku dnevnog reda. Ja molim da se pozove ministar Dokić, kojije na jednom okruglom stolu, dolazi ovdje i tražio je da ga se pozove kad počne. Ad.22.Prijedlog zakona o Javnom radio-televizijskom sustavu BiH Dame i gospodo, uvaženi zastupnici, podsjetit ću vas da je Prijedlog ovog zakona nama dostavljen 25.5. Da je vama proslijeđen već 26.5. Na 38. sjednici prihvatili smo zahtjev Vijeća ministara za skraćenu proceduru. Mjerodavna je Komisija za promet i komunikacije, koja nam je dostavila izviješće 23. ovog mjeseca. To izviješće vam je proslijeđeno putem telefaxa. Vidjeli ste iz izvještaja da je Komisija usvojila 35 amandmana. U plenarnoj fazi, dobili smo amandmane Nenada Mišića, Selima Bešlagića i gospođe Seade Palavrić. Amandmani Nenada Mišića i gospodina Selima Bešlagića osporavaju amandman mjerodavne komisije na članak 23. Prijedloga zakona, a gospođa Palavrić podnijela je amandmane, koje ponovo želil braniti u plenarnoj fazi. Također je podnijela amandman, koji kaže osporava amandman Filipa Andrića na članak 9. koji je usvojila mjerodavna komisija. Ja, nakon ovih uvodnih napomena, otvaram raspravu o ovom zakonu. Riječ je tražio gospodin Vinko Zorić. Izvolite.
Ja u ime Kluba HDZ-Demokršćani tražim stanku od pola sata.
Hvala lijepo. Određujem stanku od 30 minuta, na zahtjev Kluba zastupnika HDZ- a. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Želite li vi gospodine Zoriću? Dobro, hvala lijepo. Pozdravljam i resornom ministra gospodina Dokića. Da li prije otvaranja rasprave želi ministar Dokić se obratiti zastupnicima. Ako želite, možda ne bi bilo loše.
Uvaženo predsjedništvo, dame i gospodo poslanici, 25 Iz postavljenog pitanja želim li ili ne želim da se obratim. Ja sam razumio da trebam vrlo kratko da se obratim. Jesma li dobro razumio? Naravno, ukoliko bude pitanja, ja ću biti spreman da odgovorim. I, zato ću, zaista nstojati u najkraćim crtama. Negdje u novembru mjesecu, polovinom novembra mjeseca, formirana je Komisija za izradu ovih zakona, koji su pred vama. Danas pred vama su dva zakona. Zakon o Javnom radio-televizijskom sistemu i Zakon o Javnom radio-televizijskom servisu BiH. Insistirano je iz nekih razloga da državni ministar komunikacija i transporta vodi tu komisiju i u sastavu te komisije bila su još dva resorna ministra iz entiteta, tri direktora, ja sam imao pravo da dalje formiram komisiju osim ove dvojice ministara. Ostali članovi komisije su bili tri direktora javnih radio-televizijskih servisa, tri predsjednika upravnih odbora javnih radio-televizijskih servisa, tri savjetnika ministara, državnog i entitetskih po ovim pitanjima, bila su dva predstavnika OHR-a, i uglavnom jedan predstavnik Agencije za komunikacije. Komisija je svoj posao zvršila negdje krajem januara, početkom februara i rekao bih usaglasila sva pitanja, koja su predstavljena pred komisiju. Ja bih rekao da smo mi pošli od četiri dokumenta, koja smo imali pred sobom. Naravno, uvijek je kod bilo kog zakonskog projekta osnovni dokument Ustav države. Drugi dokument jeste zakonska regulativa, koju mora da uvaži novi zakon, treći dokument su evropski standardi i peporuke iz ove oblasti koje smo obavezni da se pridržavamo, jer je ovo jedan od zakona, između ostalog, preporučuje daljim evropskim integracijama i četvrti dokument jeste jedan sporazum koji su potpisali predsjedavajući Savjeta ministara i dvojica premijera entitetskih vlda, koji se odnosio na ovo pitanje. Ja sam uvijek isticao da je ovo za komisiju i bio redoslijed važenja dokumenata i, ako moram da kažem da je bilo nstojanja da se prvo treba pozvati na posljednji. Ja hoću i sad da kažem, da sam uvijek mislio i mislim i danas da posljednji je morao da uvaži sva ova prethodna tri dokumenta i da sad ne dužim, mislim da smo mi našli kompromis i rješenje koja pomiruju sve ove dokumente. Na vama je da procijenite koliko smo uspjeli. Činjenica je da smo uvažili sve evropske standarde i preporuke, govori i to da je na zahtjev Ministarstva komunikacije i transporta održan jedan okrugli sto koga su organizovali Savjet Evrope i Evropska komisija, gdje su bila tri eksperta iz ove oblasti iz Savjeta Evrope i zakon je dobio visoku ocjenu u smislu uvažavanja evropskih standarda i preporuka. Na samom okruglom stolu bilo je razgovora o bosanskohercegovačkim secifičnostima, koji da se razumijemo svaki zakon mora i da uvažava. Od ovih dokumenata, ja bih rekao da je osnovni zakon o Javno radio- televizijskom sistemu BiH, prema ovim dokumentima, sad da ne naglašavam pojedinačno, postavljen je zahtjev da sistem čine četiri pravna subjekta, tri javna radio televizijska servisa i četvrti pravni subjekat tako se i vodio jedno vrijeme, koga smo mi onda nazvali korporacija, a koga osnivaju tri javna radio-televizijska servisa. Servisi su nezavisni. Prema članu 4. koji nosi naziv samostalnosti javnih servisa, ja moram da kažem, da je ovaj član u potpunosti, rekao bih od slova do slova prepisan iz jednog dokumenta 9/10 nije važno Komiteta evropskih ministara, koji jasno definiše šta je to samostalnost javnih servisa. Pošto je ovo veoma važno pitanje, dozvlit ćete mi da, ipak, pročitam ovu definiciju o samostalnosti. 26 a) Utvrđivanje programske šeme, b) Produkcije programa, uređivanje i prezentacija vijesti informativnog programa, upavljanje i raspolaganje imovinom, zapošljavanje i prava i obaveze zaposlenih, uređivanje djelatnosti unutrašnje organizacije, priprema u izvršenju budžeta, pregovori, pripreme i potpisivanje pravnih akata, vezanih za funkcionisanje servisa, predstavljanje servisa u pravnim postupcima, imovina, iznajmljivanje prodaje i korištenje roba i usluga. Članom 6. definisani su odnosi između javnih servisa i ovdje je, servisa, a isto tako korporacije javnih servisa, gdje su javno data ovlaštenja i nadležnosti javne korporacije. Pošto imate dokument pred sobom, ja ne bih da ga čitam, ali bih naglasio da se uspostavljanjem korporacije omogućuje znatno efikacije korištenje resursa sve tri javna radio-televizijska servisa, prije svega i osnovno jeste da ovaj pravni subjekt će u potpunosti upravljati prenosnom infrastrukturom sva tri servisa, nglašavanjem, upravljati, to ne znači raspolagati. Pravo vlasništva je neprkosnoveno pravo svakog servisa, ali, dakle, tri javna servisa daju prenosni sistem na upravljanje ovoj korporaciji i sasvim sigurno da će to onda prvo pojeftiniti sistem održavanja na cijelom, na nivou tri servisa, pojeftiniti dalju dogradnju prenosne infrastrukture sva tri javna servisa, omogućiće zajedničko korištenje infrastrukturnih objekata na terenu i isto tako omogućiće daanje usluga komercijalnim televizijama, komercijalnim servisima, kao što su vojska, policija, elektroprivreda ili neki drugi servisi. Korporacija ima još dosta ovlaštenja. Nije ovo jedino ovlaštenje i, uglavnom se bazira na dogovoru između tri javna servisa. Negdje je to već delegirano, ne samo po dogovoru, nego prema odluci odbora sistema. U okviru zakona o servisu, ako dozvolite, ja bih odmah na početku rekao i šta je tu. Ono što je novo jeste jasno definisan način ubiranja radio-televizijske takse za posjedovanje radio-televizijskog aparata i kao što vam je poznato mi smo već uveli nov sistem, po kome na cijelom području BiH, ta taksa se naplaćuje preko telekom operatora, dakle, po prvi put od '92. godine pa nadalje ovamo imamo taj sistem jedinstven ustanovljen na području cijele BiH i on je već uspostavljen, mogu da vam kažem, već pokazuje relativno dobre rezultate, bolje rezultate nego što smo imali u prethodnom periodu. Ovaj put u ovaj zakon što nije bilo u prethodnim zakonima uveden je sistem i kažnjavanja onih koji se ne pridražvaju toga, jer ovo nije, još jednom podvlačim, radio- televizijska pretplata. Ovo je taksa na posjedovanje radio-televizijskog aparata. Dakle, ovo je jedna vrsta poreza, a svaki građanin je obavezan da plaća porez. Do sada, moram i to da naglasim je, bio sistem naplate takav da telekomoperatori, po unaprjed definisanom procentu raspoređuju automatski sredstva na entitetske radio- televizije i na ovaj dražvni kanal, koji se do sada zvao PBS, sada će to prema ovom zakonu ići preko jednog računa, pri čemu Savjet ministara je sugerisao i predložio u ovom izvornom dokumentu da se pražnjenje tog računa, također, ostvaruje automatski u roku od 24 časa, prema unprijed definisanom procentu. Ovo naglašavam stoga što sam obaviješten da je komisija za komunikacije usvojila jedan drugačiji prijedlog. Ja mislim da je taj prijedlog štetan za sva tri radio-televizijska servisa, moram to da naglasim. Ovdje je u prihvaćenim amandmanima i ako možda nije zgodno da ih ja sad odmah komentarišem, rečeno da se pražnjenje ostvaruje svakih sedam dana. To je dobro za 27 banku, a nije dobro za servise, a ovaj zakon je imao namjeru, prije svega da zaštiti i obezbijedi stabilan način finansiranja servisa. Evo, toliko za početak. Ja ću biti ovdje i biću spreman da odgovaram na sva postavljena pitanja.
Zahvaljujem se ministru Dokiću. Rasprava je otvorena. Ko želi prvi? Gospodin Beriz Belkić.
... da tako kažem, tu i aktuelan, da postavim samo jedno pitanje. Gospodine ministre da li ste u toku i, odnosno da li ste pratili koju vrstu intervencija su ovi zakoni doživjeli kroz komisijsku fazu i recimo danas imamo mi amandmana na ove zakone. Ja bih volio čuti vaš komentar, ako je, naravno moguće kao predlagača zakona. Da li ti amandmani i te intervencije, narušavaju osnovnu koncepciju i vaše mišljenje, jednostavno o tim amandmanima bilo bi dobro da imamo kaoprethodno pitanjem naravno, ako ne smeta poslanicima.
Gospodin Dokić. Izvolite.
... amandmani, pa onda komentar na amandmane, ali sasvim je sve jedno. Došlo je dosta amandmana na ove zakone. Više od 90% amandmana je komisija za komunikacije prihvatila. Dakle, više od 90%. Ovo što je prihvaćeno ne narušava koncept zakona. Ja bih rekao u nekim detaljima, pogotovo pravne prirode, čakl i poboljšava tekst zakona i moram da kažem da je pred samu sjednicu Savjeta ministara bilo dosta usaglašavanja, prihvatanja kompromisa, rekao bih čak da smo cijeli jedan dan Odbor za ekonomiju proširen sa još nekim članovima, cio jedan dan je išao od tačke do tačke i analizirao i ona uvijek kad pravite kompromise, ostanu neke stvari koje nisu precizno definisane. Ja sam već rekao svoje mišljenje o jednom pitanju, ali to je stvar komisije koja je tako izglasala. Ona je imala pravo da tako izglasa. Ja, evo, postavljam još jednom pitanje. Ovi zakoni treba da štite javne servise, a ne banke. Ekonomisti dobro znaju šta znači da pare stoje sedam dana na banci. Zašto da ne stoje na računu svakog servisa. U svakom slučaju ovi amandmani koji su prihvaćeni, oni ne narušavaju osnovni koncept zakona, čak ga i dopunjuju u nekim pravnim elementima. Amandmana ima još. Ja govorim o onim amandmanima koji su bili, koji su usvojeni od strane komisije za komunikacije. Neki drugi amandmani koji su i odbijeni tamo, a ovdje se sada ponovo pojvljuju, bojim se da bi narušili osnovni koncept zakona i ugrozili, čak bih rekao neke elemente koji su po definiciji uneseni u ovaj zakon, a to su prije svega evropski standardi. 28
Zahvaljujem se ministru Dokiću. Replika. Imao sam prijavu ne zanm je li gospodin Andrić, gospodine Križanoviću, jeste li se vi porijavljivali. Onda kvar na vezama ovdje je bilo upisano. Onda prije rasprave može gospodin Zorić. Izvolite.
Pa, evo, gospodin Dokić je dva puta spomenuo ovdje da su napravljeni kompromisi. Pošto ja nisam član komisije, ja bih volio da nam malo ispriča o tim kompromisima, jer ovo je zakon vrlo važan za BiH, pa da nam malo ispriča, možda ćemo se lakše odlučiti da li ćemo podržati ovakav zakon. Recimo, za sada Klub HDZ- Demokršćani ne podržava ni ovaj ni sljedeći zakon. Ali, možda kad nam ispriča o kompromisima, da bi podržali, jer nisu valjda kompromisi tajna.
Hvala lijepa gospodine Zoriću. Rasprava, gospodin Andrić.
Ne znam hoće li možda gospodin Ministar prije kazati o ovim kompromisima, ali ja sam igrom slučaja bio na komisiji kad se raspravljalo tako o amandmanima malo, pa sam imao priliku tamo čuti primjedbe OHR-a, Evropske komisije, gdje ministar kaže tu smo se usuglasili, postigli kompromis, tu nismo. Tu nisam prhvatio OHR-ov prijedlog, tu jesam. Pa, od prilike, prema tom njegovom izvješću su se određivali članovi komisije i glasovali, znači, koji amandman će proći, a koji neće. Imao sam priliku, također tamo čuti da je bio i kompromisa između premijera, evo potvrdio je to i ministar, navodno trojica premijera su postigli nekakav kompromis oko biti suštine ova dva zakona. Ja, nažalost, moram primijetiti da ovdje se radi o definiranju prava konstitutivnih naroda u BiH, a, također moram konstatirati da primjetno je da iz jednog naroda nije bio ni jedan premijer. Pa, pretpostavljam da nije bilo problem postići kompromis dvojici na račun trećeg. Toliko o kompromisima. Ja se nadam da će gospodin ministar imati šta dopuniti, ali, evo ja se želim nadovezati na njegovo izlaganje. Ja se ispričavam zbog malog kašnjenja, a nadam se da nisam puno propustio kad je ministar počeo izlagati, pa je kazao. Radna skupina koja je imala zadatak pripremiti ovaj zadatak, onda se rukovodila, pa je onda krenuo od Ustava. Ja ne znam gdje su se oni rukovodili Ustavom, ali u Ustavu stoji da su tri konstitutivna naroda u BiH potpuno jednakopravna. Mislim, Ustav jamči jednakopravnost svim narodima u BiH. Međutim, iz ovog zakona se ne može niti iz jednog članka očitati ta jednakopravnost. Za razliku od dva naroda, koja imaju mogućnost, emitirati svoj program na svom jeziku, kroz dva entitetska RTV servisa, treći od koji je po ustavu jednakopravan, nažalost nema tu mogućnost. Evropski standardi, također, dotiču ovo pitanje, pa kažu, da se Evropskom konvencijom o ljudskim pravima jamči pravo svakom narodu i pojedincu, odnosno ima pravo na emitiranje na svom jeziku. Pa i na nekim skupovima i raspravama u Evorpskom parlamentu, posebno ističe se prava naroda na svoj 29 medij, odnosno važnosti medija u održanju i očuvanju identiteta pojedinih naroda injihovih kulturnih posrednosti i različitosti i svega ostalog. Pa, znači, nije mi jasno kako on cijeni da je ispoštivana i ta konvencija, ako već ostavljen je jedan narod bez prava javni medij na svom jeziku. Spomenuo je neke BH specifičnosti. Nije ih pobrajao, pa ja ne znam o kojima se radi. Znam u istinu da ima BH specifičnosti puno, osim ako nije ona, koja je u zadnje vrijeme sve primjetnija da je to dražva u kojoj se može ne poštivati i Međunarodna konvencija o ljudskim prvima i Ustav te države i zakoni koji su doneseni, ako to nisu specifičnosti, ja ne znam onda koje su to druge posebne specifičnosti, po kojima bi mi trebali prihatiti ovakav zakon. I, još pozivanje na zakonsku regulativu postojeću, ja ne znam po čemu ona obvezuje nad da mi moramo donijeti zakone kakvi su već bili. Ako svu već dobri ovi koji nam valjaju, pa ne znam što bi donosili nove. Znam da je u obrazloženju zakona spominjani su i zahtjevi Vijeća Evorpe, Vijeća za implementaciju mira, visokog predstavnika, samo se nigdje ne spominje zahtjev onoga zbog koga se donosi ovaj zakon, a to je oni koji sutra, odnosno spominju se oni samo u jednom članku tamo gdje moraju uvodi im se porez na plaćanje posjedovanja televizora ili radio prijemnika u kući. Znači, ne znam je li itko u radnoj skupini imalo u jednom trenutku pomislio, odnosno zapito se koji su zahtjevi tih ljudi, od kojih očeklujemo sutra da nam plaćaju ovaj i ovakav RTV servis. Ja se nadam da ćemo imati još kasnije priliku u raspravi o amandmanima i da će kolege imati razumijevanja i podržati. Ja sam uložio jedan amandman vrlo bitan kad je ovo u pitanju, smatram da bi uveliko s njim ispravili ovu nepravdu koja se u biti legalizira ovim zakonom prema jednom konstitutivnom narodu. S toga ja ne bih želio više u ovom prvom čitanju, dok je rasprava u načelima, osim kazati da načelo jednakopravnosti konstitutivnih naroda nije ispoštivana u ovom zakonu i to je razlog zbog kojeg, u istinu ja odnosno Klub HDZ-a ne možemo podržati ovakav zakon. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospodinu Andriću. Ja samo sad ovdje imam prijavljenog gospodina Ivu Miru Jovića. Želi li još neko? Gospodin Živković, nakon toga izvolite gospodine Joviću.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, I, danas kao i prije mjesec ili dva dana, moram sa žalošću konstatirati da u ovoj zemlji postoji nešto što spriječava da ova zemlja bilo klada postane evropskom zemljom, na ovakvim osnovama i ovakvim sramotnim prijedlozima zakona, koji dolaze od ljudi koji sebe zovu ministrima. 30 Prije dva mjeseca u ovoj dvorani dao sam 40 amandmana na zakon o visokom školstvu. Znao sam kakva će sudbina tog zakona biti. Žalosno je što su znali i oni što su sklopili pakt protiv Hrvata, da će se to tako desiti i ono se stvarno desilo. I, to mi daje nadu, inače, danas ne bi ni ustao. Ne bi bilo nikakvog razloga da ustajem danas govoriti, da nije Ustavni sud donio odluku, koja je jedina moguća i koja daje svjetlost na kraju tunela, da ćemo mi, ipak, biti evropska zemlja, uz prkos onima koji to ne bi htjeli. Ja kad kažem da je žalosna činjenica i ne znam ministar Dokić, umjesto da razgovara o tome da je sramotno što je on ministar u jednoj zemlji u kojoj 2%, dobili smo taj odgovor u travnju mjesecu, gospodin Novaković je tražio, imamo taj dokument od te televizije i radija, koji, eto tebamo nagraditi, jer ima amandmana kaže da svi tamo ostanu, svi koji su radili trebaju tamo ostati, a ja spreman sam reći, uvijek oštrim jezikom i kako sam po mom dubokom sudu i ljudima među kojima se ja krećem, to je fašisoidni servis, dragi moji. Mi Hrvati u BiH doživljavamo taj servis, koji je do sada radio da na pricipu rasizma i fašizma funkcionirao. Dva posto je ljudi Hrvata radilo u tom servisu. Nikoga od 2001. godine do sada nije bolilo niti govorilo niti smetalo. Na čelu ljudi za ne plaćanje pristojbe ću biti i hoću biti gandi u BiH, pravnim sredstvima neposlušnosti prema ovoj zemlji, jer osnovna ljudska prava su mi zgažena. U ovoj zemlji hoću govoriti svojim jezikom, svoju tradiciju, svoju kulturu u javnom mediju. Prvo su mi pokrali jedni, pa drugi, pa sada i treći put, kradu mi tehnička sredstva koja pripadaju hrvatskom narodu. Danas sam čuo još sramotnije, kaže to je jako skupo da Hrvati imaju televiziju. Pa, ljudi moji, šta je to jeftino? U ime koga je to skupo? Prisjetimo se svega šta se oko nas dešava, u što se daje novac. Mala Crna Gora do nas ima tri kanala, a uvjeravam vas da je manje pučanstva Crnogoraca nego Hrvata u BiH. Ima i satelitski program. Mi tražimo ništa drugo i ništa manje nego što imaju druga dva naroda, koji su se dogovorili da ovako podijele BiH. I, nažalost, jedan dio međunarodne zajednice to energično podržava. Čemu? Zašto? Govori ovdje gospodin ministar o Evropi. Koji je to ključni momenat da budu kriteriji principa Evrope ovdje. U ovom zakonu ovdje nema ni jedne riječi da ovdje žive tri konstitutivna naroda. Ni jedna riječ. Nema konsenzusa. Nema tko će biti na čelu i mogu li biti iz istog naroda. Ni jedne jedine riječi. Ovo mi liči na Kubu, a ne BiH. Diktirani zakon u kome ni jedne jedine doslovno riječi nema da javni servis pa mediji oblikuje svijest čovjeka. Gdje će odrastati hrvatska djeca u BiH? Je li nam to daje putokaz? Gdje ću ja svoje dijete poslati da nauči jezik? Branite u školi, branite sad u mediju. A, tobože zemlja sa tri naroda. Koja tri jezika i tri naroda ovdje imaju? U čemu se to ogleda, u čemu se to vidi? Je li to kroatizacija jezika, koja u posljednje vrijeme klub intelektualaca u Sarajevu kaže da se vrši u Sarajevu kuratizacija jezika zamislite jezika. Što se dvije riječi ili tri u dnevniku hrvatske čuju i to je kuratizacija jezika. Nema osobe na toj televiziji koja danas aktualno radi, koja zna hrvatski jezik. Niti jedna ga uporabljava. Nije samo izričaj hrvatski jezik. To je struktura jezika. Nema takve osobe, nema to gdje naučiti. Ja moram u inozemstvo poslati dijete pretškolskog uzrasta da uzmem film da pokažem kod kuće na video. Ja ne znam dokle će ovo ovako ići. Ustavni sud je, primjerice u nekoliko izvadaka, a znate mi smo ovo već dugo dobili u ovom nije progovoreno do sada, umjesto davno da smo razglabali o tome da je ministar podnio ostavku. I, mnogi oni koji su ovdje uvjeravali kako izgubit ćemo sve na svijetu ako ne donesemo takav nakazan zakon. A, 31 onda u ovoj zemlji, govorim ponovo, ima nade i biće je vjerujte za jednakopravnost i budućnost, ali sviju, a ne samo njih. Zakonodavstvo BiH, mora uzeti u obzir efektivnu mogućnost jednakog korištenja bosanskog, hrvtskog i srpskog jezika u javnom životu. Ako medij nije javni život, onda se ja ispričavam. Najviši standardi, Evropske povelje za regionalne jezike, jeste i njezine manjine bi trebali služiti kao smjernica za spomenuta tri jezika. Pa, u čemu je to ovdje u ovoj nakaradi od zakona primijenjeno? Kaže, Ustavni sud naglašava da bi bilo koje zakonsko rješenje, koje bi bilo u suprotnosti sa principom jednakopravnosti svih jezika konstitutivnih naroda, na cijeloj teritoriji. Ovdje imamo amandmane, kaže, samo srpska televizija da se vidi u RS, a federalna samo u Federaciji. Slučajno da nije prešla preko brda. A, moj narod i ljudi koji su vodili politiku u tom narodu, kaže, dijelili su Bosnu i zato su krivi. A, ona podijeljena bez mene. Niti se kad dijelila, niti želim je podijeliti. Želim biti jednakopravan i ja ću u tome uspjeti. Jako je ovako poučno iz ovog Ustavnog suda nekoliko naglasaka još. Također, efektivno sudjelovanje konstitutivnih naroda u procesu donošenja odluka, u smislu spečravanja apsolutne dominacije jedne grupe nad drugom, predstavlja vitalni interes svakog konstitutivnog naroda, pa i u ovom slučaju. I, neću umarati kako je Ustavni sud već naglasio mogućnost jednakog korištenja bosanskog, hrvatskog, srpskog jezika, ne samo pred institucijama BiH, već, također i na nivou entiteta i svih njihovih administrativnih jedinica, pri zakonodavnim, izvršnim, sudskim vlastima i u javnom životu. To je Ustavni sud ove zemlje napisao i ja ovo samo vama pročitao. Ovo je trebalo biti na prvom skupu, ako ozbiljno promišljamo o ovoj našoj dragoj domovini. Da bude civilizirana, da bude uljuđena i da bude evropska i odmah razgovarati, na tu temu, govorimo danas o sigurnosti, ovo je osnov sigurnosti zemlje. Ovo je osnov njene destabilizacije i lošeg kraja. Ovakvi prijedlozi zakona su sramotni. I, još ovdje ima ljudi koji bi to branili. Ja vjerujem da ću se još javiti.
Zahvaljujem se gospodinu Joviću. Replika, gospođa Palavrić, pa gospodin Novaković, za raspravu je sljedeći dr Živković. Nakon replike.
Ja sam se pokušala suzdržati nakon prvog govornika gospodina Andrića, međutim, i nakon gospodina Jovića, ipak ne mogu. Za mene su ne prihvatljive iznesene ocjene i zasita mi ih je više preko glave. Ja ne prihvatam, ja sam spremna zamijeniti se kao Bošnjakinja, kao, eto najbrojniji narod u BiH u pravima za prava Hrvata, kao najmanje brojnog naroda, ako je dotle došlo. Zaista je dotle došlo da više ne mogu slušati ovo što govori gospodin Jović. Ja ga izuztno cijenim, ali ja ne prihvatam da Srbi i Bošnjaci imaju televizije u BiH, a da to Hrvati 32 nemaju. Da je to federalna ili državna televizija nešto više bošnjačka nego što je hrvatska. Ja to ne prihvatam. Nemate argumentaciju za to. Također, kad govorite gospodine Joviću o odluci Ustavnog suda, koja je donesena povodom usvajanja zakona o visokom obrazovanju i kad govorite o upotrebi jezika, ja odluku nisam imala pročitati, ali znam da u zakonu o obrazovanju amandman na odredbu, prema kojoj visokoškolska ustanova može se odlučiti da koristi jedan od tri službena jezika, vi niste imali amandman na taj član i kad sam ja govorila da tamo treba amandman, rekli ste ne, ja na to nemam amandman. Ni meni se ne dopada da bilo koja visokoškolska ustanova i bilo koja obrazovna ustanova koristi samo jedan od tri službena jezika. Ja sam htjela da imam bosanski isto kao što treba da ima hrvatski ili srpski. Kažete, Crna Gora ima tri kanala. Ima li isti program na tri kanala? Ono što gospodin Andrić traži i zbog čega vi kažete da je ovdje hrvatski narod ugrožen, jeste da državna televizija ima tri kanala sa potpuno istim programom i sa tri jezika konstitutivnih naroda. Pa jesmo li, zaista, dotle došli da smo Švicarska i da govorimo jedni italijanskim, jedni francuskim, jedni njemačkim jezikom i da se, zaista ne razumijemo. Ja ne želim gledati, samo kad koje god dugme pritisnem imam isti program, ja to ne bih htjela ni kada bih imala sredstva. Ako Bog da, pa se dođe dotle, pa kad budemo imali sredstva za drugi, treći i peti kanal, ja želim da svaki ima različit program, a da na svakom budu zastupljeni jezici i konstitutivnih naroda i ostalih i, dopustite da vas podsjetim, kakd kažete da medij oblikuje svijest čovjeka. To jeste ono što je mene strah, kad vi kažete, želimo tri kanala na tri jezika. Ja neću da Bošnjak, kad uključi jedan kanal, na bosanskom jeziku ima viziju da živi u BiH, koja je država jednog naroda, a imaće je ako cijeli dan bude gledao samo program na bosanskom i ono što njega zanima, što bošnjački narod preferira. Dakle, ja ne žlim da se takva svijest oblikuje i dok budem u prilici odlučivati, neću nikad prihvatiti nešto tako. Kad kažete da se ne govori o jednakopravnosti u zakonu o servisu, ja vas podsjećam na član 8. podnaslov zastupljenost prema Ustavu BHRT..., u obavljanju djelatnosti i u kadrovskoj strukturi provodi relevantne ustavne odredbe u vezi sa jednakim pravima konstitutivnih naroda i ostalih u Bosni i Hercegovini. Ja i sama znam, prihvatam da ovaj zakon nije ni blizu onoga što bih ja napravila kao zakon BiH, ali prihvatam realnost i prihvatam da je ovo možda neki maksimum kompromisa, maksimum mogućeg. Da je onako kako vi tvrdite, vjerujte da ja ne bih sjedila u ovom parlamentu, od stida bih izašla i dala ostavku. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Novaović. Poslanička intervencija je bila prije. Molim vas da saslušamo poslovničku intervenciju. Dobro, dobit ćete pravo na repliku. Ovo je poslovnička intervencija. 33
Ja, zaista se ne obražam gospodinu Joviću ni gospođi Palavrić ni argumentima, niti želim pričati o argumentima. Svako na svoj način svojim jezikom argumenata i svojim emocijama doživljava nešto konkretno, ali upućujem poslovničku intervenciju članovima Kolegija. Kada je gospodin Jović prvi put upotrijebio, čovjek koji sebe naziva ministrom, ja sam mislila, zaista, da su u pitanju emocije. Kada se to ponovilo, očekivala sam od članova Kolegija da intervenišu, tim više što je ovaj parlament, bez obzira na pojedinačno glasanje dao podršku prilikom izbora Vijeću ministara i u dva navrata, prilikom, čini mi se nekih ili inicijativa za smjenu ili bilo šta drugo i slučajno znam da je upravo i gospodin Jović dao podršku Vijeću ministara. S toga, pretpostavljam, zaista, da se dva puta desila ona rijeka emocija kod gospodina Jovića, kada je upotrijebio onu konstrukciju čovjek koji sebe naziva ministar. I, drugo, dozvolite da kvalilfikacija fašisoidna televizija za BH televiziju či je direktor gospodin Drago Marić, mislim da ovo nije adresa za kvalifikaciju takve vrste i,ukoliko, zaista postoji nečija argumentacija za takvu kvalifikaciju, nemojte je za parlamentarnom govornicom. Onda izvolite ponuditi neku informaciju sa argumentacijom pa da svi budemo uključeni u to, ja ne znam čime vi raspolažete, ali činjenica da se sao tako okvalifikuje, bez neke potrepljivanja neke informacije, povodom rasprave o zakonu, mislim da nije ni vrijeme ni mjesto za tu vrstu emocija. Ja se slažem, da neko snagom svojih argumenata se bori za neku poziciju, ali lijepo vas molim, uvažavajući dignitet ovog parlamenta, Vijeća ministara, ne branim ministra Dokića, ali branim instituciju Vijeća ministara i instituciju ministra i upućujem članovima Kolegija jednu kritiku. Hvala.
Gospodin Zorić. Svi ćete dobiti sve poslovničke replike.
Evo kad se može od izrijekom poslovnička pričati šta god hoćemo, onda ću i ja kazati. Ali ću kazati opet jednu konstruktivnu stvar, ali ona je da, kad neko upotrijebi intervenciju, poslovničke intervencije je li onda mora se pozvati na članak, kazati koji je članak povrijeđen u Poslovniku i onda o njemu pričati, a ne pričati ovdje, ovo je za mene bila replika gospodinu Joviću i neslaganje sa izlaganjem gospodina Jovića. Dakle, držimo se točno onoga za što smo se prijavili. Ako ima poslovničke, onda neka se, evo, ja nemam, ali ne mogu drugačije kazati da je zloupotrijebljena poslovnička intervencija.
Hvala lijepo gospodinu Zoriću. Riječ ima gospodin Jović pa gospodin Novakovioć, ali replike. 34
Ja neću redoslijedom, evo, uvaženoj profesorici Hadžiahmetović bih htio reći da ja nisam osjetio da ni jednu riječ je upotrijebila koja bi negirala ono što sam ja iznio. I, zato, čini mi se, da se ona slaže sa mnom. Iz ovog što je ona rekla, da je ovdje očigledno oduzimanje prava jednog naroda u jednoj zemlji i mislim da u tome se možemo složiti. A, kad je u pitanju moj govor, treba samo pogledati da 99% Hrvata ne plaća pretplatu. Zašto? Sad ću vam reći, zato što vi ste jednostrano informirani. Ja živim u medijskom mraku u ovoj zemlji. I to je razlika između nas. Vi sve što vidite do Trebevića i Igmana to je ono u kretanju o čemu se vi krečete u informiranosti. I samo je jedna ista jer je ona jednosmjerna. Ja šest mjeseci zajedno sa ministrima u obrazovanjima koji su u županijama tražim na federalnoj televiziji da objasnimo poziciju hrvatskog naroda u školsku u mediju. Jesmo čuli dobro? Šest mjeseci. Jel to moja televizija? Čija je to televizija? Ja sam iznjeo argumentiran podatak gospođi Palavrić, 2% je Hrvata odgovorilo ministarstvo je u Javnom servisu i televiziji Bosne i Hercegovine. Vi se stim slažete. Vi se možete slagati, još i plješčite, ali se ja ne slažem pa ja to tako naglas kažem. Još je vama krivo što ja to kažem. Treba šutiti na istinu. Da legnem da me mlatite. Pa ne može tako. Ja zato jesam čovjek sa razumom sa svojim jezikom koji hoću da kažem da je nešto nepravilno. Pa barem to ovdje mogu reći, jer to od mene svi ljudi koje predstavljam traže. Oni traže od mene da ja to vama kažem, ovo što govorim. Mogu biti emocije, može biti da mene to ponese, ali to je ono ljudsko individualno unutar mene, ali ono što pamet i jezik kažu to je puno blaže nego što narod govori, to je puno blaže, a ovo je narodni Parlament i ja ovdje u ime naroda to govorim. Kada kažem za gospodina Dokića, ministra sve dokle netko se poziva u objašnjenju zakona da je počivan na principima Evrope, a krši ustavna prava jednog naroda, on je za mene tzv. ministar. Možemo se složit. Ne moramo, ali ja ću tako reći, jer imam argument, jer ste tražili argument. Takođe želim reći u ovom svom odgovoru koji je bio, mi smo imali Zakon o visokom školstvu. Ustavni sud je donio, ne, ne, neću dirati u to, nego samo želim, donjeo znači konkretno ono što sam ja pročitao, pa sam htio da ukažem na to, da dam pozornost. Nemojmo zapasti u novu istu takvu, takav isti problem. Zašto da se ljudi jednog naroda osjećaju da ne pripadaju ovoj društvenoj zajednici. Tko je taj tko ima pravo to uraditi i to pod motom – djelite Bosnu i Hercegovinu i to je jako skupo. Ja vam kažem Hrvatski narod u Bosni i Hercegovini je opljačkan tri puta sa aspekta televizije. Ja imam argumente za to.
Hvala lijepo. Replika gospodin Novaković, pa idemo na raspravu. Nadam se da nema više replika. Molim vas i gospodin Špirić ima. Molim vas da uz svo uvažavanje, 35 neću uveličavati nikoga u raspravi, da respektiramo zakone i potrebu da raspravimo kvalitetno ovu situaciju. Hvala lijepo. Gospodin Novaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, možda sam i ja za ovih nekoliko godina ovdje imao priliku da reagujem na način kao što je to sada uradio moj uvaženi prijatelj Miro Jović. Možda sam i ja mogao da o ministrima i ružnije reći o nekima nego što je on to rekao danas.Vjerovatno ovo mjesto ne bi trebalo da omogućuje puno emocija i trebalo bi mnogo više razuma. Ali dobro, naravno da svako od nas to gleda vjerovatno na svoj način. Nisam se zato javio da djelim pridike gospodinu Joviću, taman posla, nego sam se javio da odbijem bilo kakvu insinuaciju koja je rečena u gospodina Jovića da sam se ja ili bilo ko iz KLuba SDS-a, a vjerujem i ostali ljudi koji ovdje zastupaju srpski naroda dogovarali sa nekim protiv hrvatskog naroda. Dakle nije bilo takvih dogovora. Ja sam ubjeđen da i kod drugih nije bilo i objeđen sam, da bez obzira kako ko ovdje glasao nema to za cilj. I samo sam zbog toga ustao, nemam namjeru uopšte diskutovati o ovom zakonu. Nemam namjeru uopšte diskustovati jer jednostavno smnogo toga sam ja nezadovoljan od promjene početnog teksta, ali ono što sam ja shvatio ovdje od ministra jeste da takve promjene nisu promjenile suštinu. I zato neću učestvovati u raspravi, ali želim da kažem da isto tako nisam ni sa kim dogovarao bilo šta protiv bilo koga pre.Hvala.
Hvala gospodine Novakoviću. Replika. Je li bila replika gospodine? Prije gospodin Špirić ima repliku. Dobro. Hajde.
Ovako. Gospodin Novaković je kazao da nije bilo nikakva dogovora. Ja mislim da je kolega Jović u pravu da je bilo dogovora, jer je rečeno tamo za govornicom da je kompromis postignut. Ja tvrdim da niko iz Kluba HDZ nije sudjelovao u kompromisu. E sada ko je, ja sam pitao ministar, ministar ne želi odgovoriti, vjerojatno i neće odgovoriti, jer je pitan uljudno, dakle kolegi Belkiću je, s čim se potpuno slažem odgovorio na pitanje, na moje nije, čak ga je ignorirao. On je dva puta kazao da je postignut kompromis. A između koga je to? Jedino ako nije bio Lozančić ili Jozo Križanović, više Hrvata ovdje nema. ja sam zato i pita ko je bio na tom dogovoru gdje je postignut kompromis iz Kluba HDZ demokrščani nije niko. Dakle ostaju ova dva naroda ljudi moji. Pa nije se niko drugi dogovorao. Tamo kada je ministar nabraja tri ova, tri ona što nije rekao iz ovog naroda od tih 12 ili 15 ovoliko, iz ovog naroda niko nije bio. 36
Možemo li se dogovoriti malo. Gospodin Špirić, pa gospodin Bešlagić. Svi su tražili repliku i ja vas molim da uvažavate.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici i uvaženi ministre ja mislim da danas ova rasprava bespotrebno izlazi iz onoga što bi se moglo zvati jedna dobra parlamentarna rasprava sa ciljem da se dođe do dobrog državnog zakona. Ja mislim, za radi onoga što je izrečeno da bi dobro bilo, svi mi naravno možemo diskutovati na ovakav ili onakav način, ali ja mislim da način na kojim se Jović obračao ministru, a kada sam ja tražio smjenu Vijeća ministara on glasao da ostanu za zahvaljuje, da zaslužuje barem ljudsko izvinjenje. Nemam razloga ja da branim, nemam razloga da budem njihov advokat, ni iz razloga što uređenost RTV servisa nije dobra i tražimo novi zakon. Ali nazvati je fašisoidnim medijima, a tamo rade naše kolege, nisu oni fašisti zato što organizacija nije dobra. Mislim da se moraju birati bolje riječi za ambijent koji gradimo gospodine Joviću iako sam ja spreman da saslušam sve argumente koje će HDZ da iznese vezano za nezadovoljstvo, slaganje ili neslaganje sa zakonom. Ne mislim da ćete nabijajući temperaturi u raspravi dobiti bilo kojeg poslanika da podrži nešto zašta je spreman ili nije spreman. Pričati danas kada je zakon ovaj u pitanju o tome kada je bilo dva protiv jednog. Pa bilo je četiri godine. Pa nije Bosnu i Hercegovinu podjelio Nikola Špirić nego Vašingtonski sporazum kada su neprijatelji bili neki drugi. Evo nas danas u Parlamentu, razgovaramo o budućnosti naše zemlje s razlogom. Dakle ja vas molim, ja mislim da je, dakle ja pozivam gospodina Jovića pre nego što se upustimo, jako bi dobro bilo da smo se bavili stručnom raspravom, da kažu ljudi ne slažemo se stim i tim članom, ima amandman taj i taj, da dobijemo kolege, dobro bi bilo da se ministru izvine i Televiziji Bosne i Hercegovine. Dobro bi bilo radi javnosti. Svi možemo biti, ja sam od poslanika koji ponekada žestoko govori, ali vodeći računa da na ovakav način ne izgovori riječ koji ne mogu ljude povrijediti bez razloga. Može se govoriti o nezadovoljstvu za radi nacionalne strukture zaposlenih, bez riječi fašizam. Fašizam podrazumjeva nešto drugo. Može se govoriti o tome da je ministar uradio loš zakon. I o tome se može govoriti i to dozvoljavam. Ali mislim da uvrede nisu potrebne i ja mislim ako su pripremljeni amandmani od Kluba HDZ demokrščani, ja molim da ih date na uvid, da o njima raspravljamo, da vidimo možemo li doći do zakona. Ali, ja želim da kažem dakle da uvažavam trud koji je uložen, ali moram da vam kažem da imate ministra u Vijeću ministara da nije moguće bilo uopšte da ovaj zakon dođe na Predstavničko vijeće Parlamentarne skupštine BiH da su ministri u ime Kluba HDZ demokrščani bili protiv.
Moguće je, kako nije. 37
Imate predsjednika stranke koji nije glasao protiv ovog zakona koji je takođe ministar. Šta se u međuvremenu desilo? Da li je to neka nova borba za nacionalnu ravnopravnost protiv koje apsolutno nemam ništa, recimo da ljudi budu ravnopravni u ovoj državi. Recite nam da bismo kao vaše kolege mogli da raspravljamo. Ali ja vas molim
Nikola, to je rasprava, molim te pripremi se za raspravu, nema problema.
Dakle ja as molim bez uvreda. Ja nikada nisam sa nekim bio protiv nekoga na organizovan način niti ću to kada da budem. Nemam razloga da budem ja protiv Hrvata u ovoj zemlji. Zato mislim da bi dobro bilo pre nego uđemo u ovu fazu da smognete snage da se izvinete, nije to neljudski. Mislim, dapače da je to na liniji onoga što svi želimo da dođemo do dobrog zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodinu Špiriću. Ja ću intervenirati znači u smislu replike na izlaganju gospodina Špirića Vašingtonski sporazum nije podjelio Bosnu i Hercegovinu, nego je otvorio proces reintegracije Bosne i Hercegovine i o tome bi se dalo debelo raspravljati o svim posljedicama i elementima državnosti Bosne i Hercegovine i koji je ugrožavao i ko i danas ugrožava i ne mislim i da bilo ko, niti ja, niti gospodin Špirić treba ovdje djeliti lekcije, također na koji je način glasovano u Vijeću ministara. Gospodine Špiriću na vitalnom pitanju o obrazovanju Vijeće ministara se izjasnilo 5:4. Niste tada intervenirali, nemojte ni danas. Glasovali ste kako ste glasovali, pustite ljude da se bore za svoja prava. Ako pretjeraju, smoće snage da se ispričaju. Gospodin Bešlagić. Možete, možete uvijek. Sve može.
Gospodine predsjedavajući, ako vi želite da stvorite neku drugu atmosferu, vi mi slobodno recite. Nije nikakav problem, samnom možete stvoriti atmosferu kakvu god hoćete. Ja pozivam na tolerantnost. Danas je u fokusu rasprava o dva bitna zakona. Nije Zakon o obrazovanju. Ustavni sud je dao svoje viđenje, ja ga poštujem, neću više da ga komentarišem. Danas je dakle na dnevnom redu, neka raspravljaju. Ja sam rekao kako je bilo u Vijeću ministara da bi ovo došlo na raspravu. Imam pravo naravno da to kažem kao i sve kolege. Nisam vrijeđao nikoga i neću to ni učiniti. Ali ako hoćete da dozvolite tako žestoku borbu za 38 nacionalna prava, onda nam to recite, onda ćemo imati jednu, rekao bi dobru raspravu. Ja sam rekao svoje viđenje Vašinktonskog sporazuma koji je osnažio Federaciju. Nemam ništa protiv toga i tada su bila 2:1 i to je bilo četiri godine i ne znam kome je to i zašta je to sve poslužilo. Nemam ništa protiv toga, dakle ja nisam kritikovao Vašingtonski sporazum, nego samo odgovorio na tvrdnju da su tobože Bošnjaci i Srbi se dogovorili o ovom slučaju da budu protiv Hrvata sčim se ja ne slažem, jer nisu. Ja nisam bio na tom dogovoru. Hvala.
Hvala lijepo. Predlažem da se. Gospodin Bešlagić. Molim vas, poštivaćemo redosljed. Spustićemo loptu na zemlju, razgovaraćemo, svakome će biti omogućeno. Moja intervencija nije bila u smislu zapaljivanja atmosfere, nego intervencija na fakte koji su izneseni.
Gospodine predsjedavajući, dozvolite mi da ja kažem samo par riječi iz jednog prostog razloga što više ne znam o čemu raspravljamo. Mi imamo na prvoj tački, jel tako sistem. Hoću da kažem da je Komisija zasjedala punih 9 sati od čega je 6 sati bilo ova dva zakona. Na toj komisiji od članova je bio i gospodin Andrić koji je predlagatelj amandmana, suštinska stvar, čiji je predlog amandmana broj IX, člana 9. usvojen. Prema tome, kada se govori o sistemu mislim to je bio jedini prijedlog koji je usvojen i smatram da bi trebalo da predsjednik Komisije iznese stavove i da kaže u čemu smo se usaglasili. Ja moram da kažem da sam bio izuzetno dužan da nakon 6 sati rasprave, mi danas imamo ponovo amandmane na amandmane koji nisu prošli na Komisiji. I ja sam dao amandman kao upravo mogućnost da se možemo dogovarati i usaglašavati. Prva, prvi zakon o kome raspravljamo sistem je evo i kažem amandman koji je gospodin Andrić predložio, usvojen i smatram da on je u sistemu uklopljen sa ovim tako da ga treba razmatrati na drugi način od ovog drugog ovog dijela. Hoću da kažem da smo stvarno na Komisiji pokušali biti parlamentarni i pokušali raspravljati. Bilo je članova koji smo donjeli, ali i ja nisu moji amandmani prošli, pa šta. Nisu prošli, Komisija je predložila i idemo dalje. Ja sam mislio da ćemo danas raspravljati o amandmanima koji su dati, amandman i moram da kažem da vjerujte mi da je bilo ispada i na Komisiji u ovom smislu i da smo se tamo isto pojašnjavali. Smatram da je potrebno raspraviti o ovim stvarima i dozvolite, ja bih zamolio ako je moguće dobiti sudsku odluku u pitanju školstva, jer smo mi jedini u ovom parlamentu koji smo glasali za amandmane koje ste vi predložili. Prema tome, ja bih zamolio da dobijem tu odluku, jer bi mi bilo jako drago da je imam. Hvala vam. 39
Hvala lijepo. Je li bilo replika još? IVO
nije uključen mikrofon
Dobro. Ovo je bio redosljed replika gospodine Joviću i dobićete repliku. Izvolite repliku.
Evo da odgovorim izravno gospodinu Bešlagiću, a ja imam vremena. Izvoli. Ako ja mogu.
Molim vas Filipe, jel ovo intervencija na izlaganje gospodina Bešlagića? I dajte da se držimo vremena.
Vrlo kratko ću ja, to je amandman na sustav prihvaćen. Ja sam to obrazlagao i tamo. Taj amandman na sustav u biti je uzročno posljedično vezan sa ovim amandmanom drugim koji zadire u bit stvari o kojima pričam. Sustav je prihvatljiv ukoliko prođe drugi amandman koji na žalost na Komisiji nije prošao. Stoga ne mogu se pozitivno odrediti o sustavu, ako nisam drugim amandmanom promjenio poziciju zbog koje sam svu ovu priču pričao. Stoga samo odgovor gospodinu Bešlagiću.
Hvala lijepo gospodine Andriću. Gospodin Zorić, pa gospođa Sopta. Pa rekao sam Jović.
Blago meni kada imam ovoliko argumenata pa ne treba se smišlajti šta ću reći. Ovdje je rečeno, gospodinu Zoriću moram kriv navod, on je rekao da su se dogovarali neki tamo. Iz Ministarskog vijeća i resornog ministarstva dobili smo strukturu nacionalnu postojećih radio i televizijskih kuća. I tamo piše, nacionalna struktura je Bošnjaci, Bosanci, Hrvati, Srbi i ostali. Ako niste dobro čuli, mogu još jednom pročitati, ali mislim da ste dobro čuli. Pa je Bošnjaka, onda Bosanci, pa Hrvati itd., pa je Bosanaca 18,5% , a Hrvata 2%, a Bošnjaka 50% ili više. I ostali ima 10%, a Hrvata je 2%. 40 Mislim, ja sam to dobio iz Ministarstva, pa ne znam odakle Ministarsrtvu, ali odgovoran čovjek u Ministasrvu ministar da napiše nacionalnost Bosanac i ostali. Bošnjak, Bosanac, Hrvat, Srbin i ostali. Zato mi nije jasno. Ja sam pripravan kao uljuđen čovjek koji hoće u Evropu ispričati se gdje god i koga uvrijedim, ali ne način gospodina Špirića kojem ja mogu i jesam možda bio profesor. Pa ne dozvoljavam na način kako bi on htio da se ja ispričavam. Neka gospoda koja je predložila zakon izmjene zakona napravi i uskladi sa evropskim pravima, principima i konvencijama i moja će isprika doći. Ja sam rekao da je sramotno predlaže se zakon koji je u suprotnosti sa evropskim principima i zato sam rekao da je to sramotno. Ja nisam rekao omalovažio osobu, omalovažio sam prijedlog koji je ovdje na stolu preko osoba koje su to radili, a sigurno je da su se ljudi dogovarali, ali nije bilo Hrvata među njima. Pa ću ja sada. Nije znači vjerojatno imao neko prije da ovo kaže što ja sada govorim. Šta je to loše. Dalje želim reći i ovo, nemate gospodo, volio bi da ima ljudi iz ovih kuća medijskih koje sam ja nazvao da provode rasističku politiku. Neka se pokaže afirmativna emisija o životu i radu Hrvata u Bosni i Hercegovini. Ima li jedan drama, ima li jedan film, ima li bilo što bi govorilo o kulturi i tradiciji naroda da ovdje živi. Nema. Nema. Mi smo u Hagu, zlikovci, fašisti, koljači, pa nema riječi koja se ne spomene svaku veče prema ljudima koji nisu još ni osuđeni. Tjedan dana sam slušao od odlasku šest Hrvata u Hag. O Bošnjacima kojima se sudi, koji su na sudu nema građanina u gradu u kojem živi ko zna ko je taj Kubura koji je ubijao ljude u gradu u kojem živi. A on u Hagu. Zašto? Ta ista televizija neće reći ko je taj čovjek. I završam, vidim da se ljutite.
Ne ljutimo se, nego vrijeme gospodine Joviću. Moramo prema svima. Vrijeme replike. Hvala lijepo. Rasprava doktor Živković. Ispričavam se gospođa Sopta. Oprostite gospodine Živkoviću.
Čudno je u ovoj dvorani osjetiti kako zagovaranje na jednom RTV servisu i državnom BiH, zagovaranje tri kanala na tri službena jezika izazove veliku buru i gurne nas tačno u kuteve one o kojima mi u biti trebamo biti, odnosno u kojima mi i jesmo, pa svi iz tog kuta različito gledamo na državu Bosnu i Hercegovinu. Gospodin Špirić je vidi kao podjeljenu državu već, a odmah ću spomenuti gospodinu Špiriću apro po njegovih pozivanja kolega Jovića na ispriku. Ja sam toliko puta bila ogorčena i toliko puta bila zaprepaštena njegovim riječnikom kada kaže – vi ste se međusobno poveli, klali, vi ste se poveli narod da se međusobno kolje, upućeno svim nama parlamentarcima pogotovo na parlamentarcima iz nacionalnih stranaka. Pa se gospodin Špirić nikada nije ispričao nama nikome za to. 41 A što se tiče kuta viđenja gospođe Palavrić, ja sam se isto iznenadila i pribojavala ovoga. Jezik gospođa Palavrić nije obročavao svijest naroda, već sadržaj govora i onome u ovom slučaju sadržaj programa, a ovo viđenje vaše mene vrača u ono vrijeme, ona vremena koja su 50 godina bila na ovom prostoru, zagovaranje nekakvog miks jezika. Ili bolje rečeno da ovo vodi ka zagovaranju jednog sveučilišnog profesora budućeg uređenja Bosne i Hercegovine gdje će ovo biti Bosna gdje ćemo svi biti Bosanci i gdje će biti bosanski jezik. Mene to jako, jako razočarava. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Sopta. Nema više replika. Za rapsravu imamo gospodina Živkovića. Jeste vi gospodine Zoriću tražili za raspravu? Niste. Pa Jelina Đurković jel tako. Ako želite, dobro. Hvala lijepo ministru. Gospodin Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih želio spustiti malo tenziju u ovom parlamentu i da ako možemo da se dogovorimo da ovakve tematske rasprave o ugroženosti naroda o samom sistemu ko je više kriv ili manje napravimo jednu tematsku sjednicu pa da se fino ispričamo, da svako svakome kaže šta misli o njemu, a da ovdje pričamo o zakonu. U nekoliko navrata ministre, rekli ste da je promjenjena komisiji jedan član gdje je rečeno da će se vršiti pražnjenje jednom sedmično računa. Mene zanima, pošto smo mi napravili kompromisno rješenje na toj sjednici komisije gdje sam ja bio, gdje je prijedlog bio da se jednom mjesečno prazni račun, da to bude kao što ovdje, najmanje jednom sedmično. Da li vas ova konstatacija - najmanje jednom sedmično zadovoljava. To ne znači da mora biti sedmično. Najmanje jednom sedmično može da bude svaki dan. Mislim da je to kompromisno rješenje vi dva puta tu spominjete da bi trebalo da bude svaki dan. Ovo rješenje je sasvim dobro, ne vidim da ga treba mjenjati i ako je za vas dobro, mislim da ovo što smo ovdje uradili sa ovim amandmanima i na toj komisiji dovoljno i da trebamo da glasamo o principima zakona, a onda da se o svakom amandmanu posebno opredjelimo. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Živkoviću. Riječ ima gospođa Jelina Đurković. Izvolite.
Dakle ovako. Ja ću prihvatiti zakon ovako kako je Savjet ministara predložio sa onim amandmanima koje je usvojila naša komisija i zapravo ne bih da ulazimo u ove žustre polemike oko toga je li ovo dobro ili nije dobro, ali bih, zapravo imam potrebu da 42 kažem, evo otkako je Zakon o visokom školstvu bio u proceduri i ovom kako hrvatski klub, odnosno KLub HDZ demokrščani reaguju da zapravo naslučujemo jedan problem koji se ovdje dešava i čini mi se da gospoda ima, da preskače instancu koja je važna kada su u pitanju ovi odnosi. Preskače se Federacija Bosne i Hercegovine. Meni se čini da bi tamo trebalo da se rješavaju problemi i kada su u pitanju prava i na televiziji i na kanal. Može li se, pitam, može li se to nivou Federacije riješiti da bismo manje imali problema kada donosimo zakone na državnom nivou? Dakle, meni je ovo sada. Imam dilemu. Da li je moguće stvari riješiti na nivou Federacije, jer kada kažemo entitet, onda ispada kao da se to poistovječuje sa Bošnjaci i Srbi, a u Federaciji dakle u entitetu koji se zove Federacija Bosne i Hercegovine ili Bosne i Hercegovine, dakle takođe mogu da se rješavaju i ustavno i sistemski neki ova pitanja, da li bi rješilo se, da li se ovaj problem prvo može riješiti na nivou Federacije da bismo onda lakše, da bismo razdvojili ove stvari. Da to entiteti jedan entitet ne pripada samo jednom, drugi entitet samo opet nekom drugom, nego da zapravo imamo evo ovu instancu da rješavamo problem na nivou entiteta, pa onda da idemo na državni. Eto toliko. Naprosto željela bih da vidim može li se to rješiti da ovdje bude manje problema.
zahvaljujem se gospođi Jelini Đurković. Kratko molim vas gospodine Jović, pa gospodin Novaković.
Molim vas u Ustavu Republike Srpske, mislim da je članak 83. i u Ustavu Federacije o uporabi jezika i konstitutivnosti naroda, zar je grijeh tražiti televiziju koja bi se vidjela na cijelom prostoru naše drage Bosne i Hercegovine na sva tri jezika. Pa ja jesam protiv tog zatvaranja u male prostore. Evropa se otvorila i kod mene djeca, ja vam moram reći najčešće gledaju Njemački program, jer su ovo neinteresantni. Ali, hoću da ima kada dođem u svoj Bihać, u svoju Bijeljinu i u svoju Čapljinu da vidim i na hrvatskom jeziku televiziju i tamo ljudi koji žive. Pa zato ima daljinski upravljač pa prebaci kanal i gotovo. U tome je razlika. Poštivajući ustave Republike Srpske i Federacije.
Hvala lijepo. Gospodin Novaković.
....ovaj član je faktički
Je li replika na izlaganje ? 43
Replika na izlaganje gospodina Jovića.
Izvolite. Gospodin Bešlagić.
To je tako bio prijedlog da se zatvori u atare i na Komisiji je ono što se kaže ad hoc odbačeno da se može staviti to. Prema tome Komisija je usvojila prijedlog i svi smo bili, rečeno je ne može se prihvatiti da gledati sve tri kanala, da mi u Federaciji i Republici Srpskoj zatvorimo i taj je članak, taj članak je odbijen. Hoću da kažem da smo mi upravo na Komisiji, uvažavajući raspravu koju smo vodili upravo doprinjeli da bar ovaj prvi zakon, ja govorim o prvom zakonu jer još uvijek pokušavam, upravo te gluposti, mi smo rekli da je to glupost i jeste glupost ko je god rekao zatvoriti se na granici entiteta, to je stvarno glupost. Mislim da smo to ispoštovali i tvrdim da u dosadašnjoj raspravi sve primjedbe koje su date su na Komisiji faktički usvojene. Ja ne govorim o tome da sada stavljeni amandmani na amandmane, to je ono što mene kao čovjeka sada kao poslanika ovdje vrijeđa, nije vrijeđa nego to je pravo, ali suštinska stvar mora proći amandmane, pa neću onda, onda nema kompromisa i tu se slažem ja sa vama. Tu je taj problem, tako da su neke stvari usvojene i zato sam evo, samo zbog toga intervenišem.
Hvala lijepo. Gospodin Novaković. Evo sačekajte. Dobro može, hajde. Gospodin Andrić.
Samo na ovo pitanje, jel to moguće riješiti na razini Federacije? Da je moguće vjerovatno bi bilo rješeno do sada, jer oprema od televizije koja je bila u vrijeme ne znam do 2000. godine EROTEL sva je oprema završila u Federalnoj TV, a činjenica je da nismo dobili kanal na hrvatskom jeziku na Federalnoj TV što znači, vjerojatno bi do sada dobili da je moguće. Očito nije moguće. Po meni, moguće je bilo da je predlagatelj imao malo više sluha pa bi možda tražio takvo rješenje. Vjerojatno onda ne bi imali potrebe za ovakvom raspravom i traženja rješenja na razini BiH. Ali prilikom razmišljanja sada kako tražiti, kada već nismo uspjeli na razini Federacije dobiti ništa za četiri godine, onda smo potražili razumjevanje evo da vidimo to na razini BiH. To sa jedne strane. S druge strane BiH televizija pokriva cijeli prostor. Pa daje se mogućnost i onom srbinu koji se nalazi u Federaciji gledati program na srpskom jeziku i Hrvatu i Bošnjaku koji se nalazi u Republici Srpskoj. Upravo ovo da se ne zatvaramo u entitetske granice. Da ima mogućnost svatko onaj ko želi izbor, uzmi daljinski i koji kanal želiš gledaj. Pa ja bih tada vjerojatno vrlo često i rado pogledao i 44 kanal na srpskom i na bosanskom, ali ovako nažalost nemam priliku pogledati na svom jeziku.
Hvala gospodinu Andriću. Znači gospodin Momčilo Novaković, pa gospodin Križanović. Je li rasprava ili je replika? Nisam imao prijavu vašu gospodine Križanoviću, a ako ima primjedbi recite. Je li replika kod vas? Onda mogu li dati riječ gospodinu ministru Dokiću. Hvala vam lijepo. Izvolite gospodine Dokiću. Ispričavam vam se nisam vidio kada ste tražili.
Gospodine predsjedavajući, ovdje su neke stvari najblažim riječnikom rečeno prešle mjeru ukusa i držaću se one svaka ne izgovorena zlata vrijedi po ovom pitanju. Nisam izbjegavao da dame odgovore oko čega je bilo kompromisa, a ko je pažljivije pratio mogao je i preko medija da dobro upozna oko čega su se morala naći kompromisna rješenja. Dozvolite molim vas.
Molim vas da saslušamo gospodina ministra.
Prva stvar oko koga je trebalo tražiti kompromisna rješenja jesu nadležnosti i ovlaštenja javne korporacije. Druga stvar oko koje je trebalo tražiti kompromisna rješenja jeste način finansiranja i računa koji je na kraju napravljen tako kako je napravljen uz napomenu da moram da kažem da ja mogu da govorim samo o onim kompromisima koji su pravljeni do sjednice Savjeta ministara, a poslije toga to nije više moja nadležnost. Ja samo spomenuo jedno pitanje vezano za amandmane koje sam ja zamolio da još jednom razmotrite, smatrajući da je bolje za servise, još jednom ponavljam da je dnevno traženje da pare idu njima, a ne da stoje na banci, ali to je opet vaša stvar, molim vas. To je vaša stvar kako ćete to prihvatiti. Ja nemam pravo da govorim o tim kompromisima. I moram ovo da vam kažem. Na svakoj radnoj grupi je bilo Hrvata. Govorim u množini. Žao mi je što moram svoju diskusiju da svedem na ovo, ali došlo je do toga, čak i najmanjoj, bilo je Hrvata u množini govorim. Ovaj zakon o Savjetu ministara nije preglasavan. Na kraju poslije odbora na kojem je opet bilo Hrvata i cio dan rasprave, 45 Zakon je jednoglasno prihvaćen od svih. Nije bilo nikakve sugestije za promjenu. Ja vas molim onda, red bi bilo da neke osnovne stvari uvažavate. Ako dozvolite još ću samo to prokomentarisati. Komisija za komunikacije je ostavila mogućnost uvažavanjem intervencije na član 9. da se ovo pitanje rješava i drugačije. Nije beznačajna, beznačajan kompromis koji je napravljen, a takođe i u članu koji govori o programskim načelima tamo eksplicitno stoji da kroz programska načela moraju biti zadovoljeni interesi sva tri konstitutivna naroda. Dakle i tu je ostavljena, ostavljen prostor za uspostavljanje ravnopravnosti. Kada sam rekao da su zakonom obuhvaćeni i uvaženi evropski standardi i preporuke, onda sam mislio na ocjenu evropskih eksperata, a ne svoju ocjenu. I sdruge strane gospodo i vi ste na ovom domu usvojili 16 tačaka koji se odnose na proces pridruživanja u Evropi i tamo eksplicitno stoji sistem od tri javna servisa i četvrtog pravnog subjekta, obezbjediti stabilno finansiranje i mislim da su to osnovne stvari. Spočitavajući sada neke stvari to ima sasvim drugu dimenziju koju ja izgleda nemam pravo na ovom domu govoriti.
Zahvaljujem se gospodini Dokiću. Replika gospodin Zorić.
Ja neću uopće povrijeđeno govoriti kao gospodin ministar, govoriću ovdje ponosno, bez obzira što ću po ko zna koji put ja i ovaj klub biti preglasani. Ali ja sam tražio da se kaže ko je pravio kompromis, opet nisam dobio odgovor. Ja hoću imena i prezimena. Jel bila grupa od 9, evo 9 imena. Jel bila od 2, evo 2. itd. Niko ovdje nije osporio da mi nismo dobili uvjete, ali ne sadržajno, ne sadržajno uvjete, uzmi ili ostavi. Ja imam izvješće sa Komsiije, pričamo sada i o izvješću sa Komisije o Javnom radio televizijskom sustavu da je tamo gospodin Branko Dokić, ministar branio stavove srpskog naroda, da je premijer branio stavove bošnjačkog naroda. Dakle sjednica je trajala 9 sati. Nije tri stranice koliko ovdje imamo samo pobrojane amandmane. To je činjenica. I prelistavanje amandmana, ovog prihvaća OHR, ovog ja prihvaćam, ovoga ne prihvaća niko. To je apsurd. I šta to znači ovdje izaći na govornicu i kazati ja ću prešutiti. Evo i ja ću sve ono prešutiti što bih trebao ovdje reći. A pun sam žući. Evo i ja ću gospodine ministre Dokiću prešutiti, jer ste i vi prešutili.
Ko je sljedeći za raspravu? Gospodine Joviću četiri puta sam dizao i vračao gospodina Novakovića. Molim vas da sačekate. Hajte. Molim vas ponovljene replike.
...jer ovo je povijesni trenutak sigurno ovog parlamenta. 46
Vuče, jer ovo je kontinuitet povijesti.
Jasno i raduje me znate, ja ću svojoj unučadi debelo ispričati ustavnu odluku. S ponosom, koliko god bilo u meni žuči, kada sam se tada borio, kada je jednoglasno
Sve stoji, samo dajte replicirajte konkretno.
Upravo je vezano za repliku i sada to želim reći. Ni jednog novog argumenta. Znate gospodo, od mene se traži da se ispričam što se borim za jednake standarde i prava za sve ljude. Pa ko je tu lud. Ja tražim da budemo jednaci svi. U pravima i obvezama. I nevaljam. A oni koji su protiv toga oni valjaju. Dobro je narod rekao – čega se pametan stidi, budala se ponosi.
Sopta.
Možda radi razvoja daljnje diskusije i samom zakonu i amandmanima važno je reći na ovo što je gospodin ministar rekao, mi ne sporimo ni postojanje tri servisa, ni postojanje korporacije. Od svega što mi tražimo, mi tražimo da se pri jednim servisima i to na razini Bosne i Hercegovine otvore tri kanala, na tri jezika. Mislim da to ne remeti zakon, ne remeti principe, nego da pače pojačava, mislim da pojačava načela ravnopravnosti. Hvala.
Hvala gospodođo Sopta. Gospodin Novaković jel, ako sad nisam pogriješio. Izvolite gospodine Novaković, pa gospodin Križanović, rasprava.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja svojom diskusijom neću izazvati posebne replike i molio bih zaista, nije mi to namjera, a nadam se da poslije moje diskusije neću ni sebe izložiti nekim uvredama, jer mi ni to nije namjera. Meni se čini da nakon istupa gospodina ministra i da slijeda načina glasanja na Savjetu ministara da ustvari opravdani gnjev gospodina Jovića nije upućen ministru 47 Dokiću, nego nekim drugim ministrima koji su tamo ...i čini mi se, ako ga ima i treba biti upučen tad. I zbog toga nije u redu, zaista nije u redu da sve probleme oko ovog zakona spustimo na nivo ministarstva. Ali nisam se naravno ponovo javio da gospodinu Joviću bilo šta sugerišem, javio sam se da kažem nekoliko riječi prije svega činjenicu da sam ja poslaničkim pitanjem tražio nacionalnu strukturu Radio televizije Bosne i Hercegovine i moram reći tada u komentaru rekao upravo ovo o čemu je gospodin Jović govorio i izrazio svoje nezadovoljstvo nacionalnom strukturom. Predložio sam na osnovu toga Zakon o izmjeni i dopuni Zakona, ali mi je sugerisano i od strane predsjednika Komisije i Komisije da to povučem sobzirom da će u ovom zakonu ta pitanja biti na adekvatan način riješena. Je li to rješenje u članu 8. Zakona o RTV sistemu, ili ne to je sada pitanje za diskusiju. Meni se čini da iz tog člana 8. se to može izvuči, može izvuči kao osnova da se promjeni takva situacija. Drugo što sam ja ovdje iz ovih diskusija mogao primjetiti jeste nezadovoljstvo situacijom u Televiziji Federacije Bosne i Hercegovine, odnosno RTV Federacije Bosne i Hercegovine. Dakle stanje kakvo je sada je tamo loše i ja moram reći da sam mnogo puta, gledajući tu televiziju imao priliku da se uvjerim u ovo o čemu govori gospodin Jović. Ali nije to na dnevnom redu danas ovdje. Drugo je da li ćemo usvajanjem ovih zakona to sada promjeniti ili nećemo. Imamo li ovim zakonskim rješenjima mogućnost da na to utičemo ili nemamo da takva programska šema ne budu u buduće. Ja moram reći da sa tom programskom šemom nisu samo Hrvati nezadovoljni. I mi Srbi smo nezadovoljni sa načinom na koji se prezentujemo u federalnoj televiziji i na federalnoj televiziji. Ali znamo da to ne rješavamo ovim zakonom. Ima Parlament Federacije koji će ta pitanja rješavati u toku posebno kada se radi o programskoj šemi. Ono što još je važno, bar za mene kao poslanika ovdje da ovi zakoni ne vrše segregacije, dakle da nemamo ovo o čemu ja nisam uspijo vidjeti zaista ovo o čemu smo danas ovdje govorili. Ne, bar ne način na koji je to ovdje danas rečeno. Vjerovatno nam ostaje svima nama i ovdje na ovom nivou, a i na nivoima parlamentarnim nivoima u entitetima borba da te programske šeme ne budu ovakve kakve su sada. Da ta struktura tamo ljudi ne bude, ne priprema programe kakvi se sada pripremaju, jer oni sigurno ne doprinose atmosferi koju bismo mi evo mi ovdje danas kada razgovaramo željeli. Ja vas molim dakle to nije nešto što se, čini mi se sa ovim zakonima danas ovdje može promjeniti ili u jednom ili u drugom pravcu. Suštinski je po meni važno da ovi zakoni stvaraju i otvaraju takvu mogućnost, a ja sam rekao već član 8. ili član 24. o RTV servisu omogućuju i obezbjeđuju ove mogućnosti o kojima govorim. Iz navedenih razloga, a i onoga što sam maloprije rekao mi ćemo podržati, znači Klub SDS će podržati principe ovog zakona i naravno vidjećemo dalje ovaj što se tiče ostalih amandmana itd. ćemo se opredjeljivati kasnije. Hvala. 48
Zahvaljujem se gospodinu Novakoviću. Riječ ima gospodin Jozo Križanović. Izvolite gospodine Križanoviću.
Hvala predsjedavajući. Zaista sam evo razmišljao da odustanem od diskusije, jer sam malo zbunjen, zapravo ne znam da li mi raspravljamo danas o Prijedlogu zakona o Javnom radio RTV sustavu Bosne i Hercegovine ili otvaramo raspravu o obadva zakona. Imam utisak da smo otvorili raspravu o obadva zakona, jer koliko mi je poznato o Prijedlogu ovog zakona o radio televizijskom sustavu mislim da nema ovih stvari o kojima se uglavnom vodi rasprava. Drugo, ukoliko se polazi od toga da je nemoguće usvojiti prvi zakon, ukoliko nema se garancija za drugi zakon na koji postoji jedan amandman od strane Kluba HDZ-a o kojem ja neću sada da raspravljam, onda čini mi se da to dolazi u jedan koncepcijski sukob i ovog zakona o Javnom RTV sustavu. Ukoliko bi se pošlo od opravdanih zahtjeva HDZ-a o ravnopravnosti naroda u medijima, u javnim televizijskim servisima, onda čini mi se da koncepcijski bi trebalo donjeti samo jedan zakon o radio televizijskom servisu. Jedan za cijelu Bosnu i Hercegovinu, jedna radio televizija za cijelu Bosnu i Hercegovinu sa tri kanala. Onda nam je bespotreban ovaj zakon o javnom radio televizijskom servisu. Prema tome ukoliko, mislim ostanemo na ovim pozicijam da se nismo, čini mi se oko toga odredili da ćemo izgubiti jako puno vremena i bojim se da nećemo danas isplivati iz ove situacije. Ako smo usvojili dnevni red i ako je na dnevnom redu samo ova točka, ja dakle sada Zakon o Javnom radio televizijskom sustavu, ja bih želio da predložim da se koncentriramo oko toga i mislim da oko toga nema nekakvih posebnih ni problema. Evo, ja mogu izjaviti da u tom slučaju, ukoliko se orjentiramo na ovo, mi isto možemo podržati principe ovog zakona. Hvala.
...nema više prijavljenih. Gospodin Miloš Jovanović.
...nekoliko puta prozvan kao predsjednik ove komisije, vjerujte mi ako koga boli glava i ako se ko umorio, ja mislim ja i Komisija pored ministarstva koje stvarno dosta, dosta učinilo da se ovaj zakon uradi. Ja želim da ipak upoznam ovaj dom da smo mi dva puta raspravljali o ovim zakonoma, znači u dva različita termina. Kada smo imali prvo put Komisiju, pošto smo vidjeli da ima mnogo amandmana, odmah smo se opredjelili da u prvom dijelu, da prvi 49 dan raspravljamo znači o principima ovih zakona, sa zaključkom, ponavljam sa zaključkom da Ministarstvo za saobraćaj i komunikacije, Savjet ministara, Evropska komisja, OHR-a i predlagači amandmana sjednu i da po mogućnosti usaglase što veći broj amandmana. Znači mi smo ovaj zakon usvojili u principima i zakazali za sedam dana nastavak sjednice Komisije gdje ćemo voditi samo raspravu o amandmanima. Znači ostavili smo sedam dana ovim ljudima koje sam nabrojao znači da po mogućnosti usvoje, odnosno da se što više usaglase sa što većim brojem amandmana. To je u krajnjem slučaju i bilo. Znači taj dan kada smo raspravljali o amandmanima raspravljali smo 9 sati. Svi ovi ljudi o kojima sam govorio bili su prisutni na sjednici Komisije i normalno svako je mogao da kaže svoje mišljenje. Šta je bitno što čini mi se nije do sada rečeno i ono što mi treba da budemo ovdje iskreni između sebe. Protiv ovog amandmana o kojem je govorio gospodin Andrić, dobro sada se i ja vračam na servis, najviše su bili predstavnici Evropske komisije i OHR-a. Evo članova Komisije ovdje, nisu bili ovdje protiv znači ni Srbi ni Bošnjaci, nego su ja govorim znači sada u svoje ime, ja sam bio uzdržan, realno sam posmatrao ovu situaciju i siguran sam, ponavljam da budemo iskreni, znači da smo mi kao Komisija usvojili ovaj amandman da vjerovatno znači taj zakon koji mi usvojimo taj amandman znači ne bi bio prihvaćen znači ni od Evropske komisije ni od OHR-a. Ponavljam, oni su znači bili isključivo protiv ovog amandmana i mislim da se mi previše optužujemo izmđu sebe zato što su drugi, da kažem ovaj prvenstveno bili protiv. Druga stvar, ja imam ovdje dokument koji su dobili svi predsjednici klubova, svi predsjednici klubova, čini mi se da kaže članovi na koje imamo ili nemamo komentar 17 članova ovog zakona na koji su komentar i sugestije imala Evropska komisija. Dalje, da budemo ponovo iskreni što je priznala i gospođa Palavrić i predsjedavajući Savjeta ministara, da sve primjedbe Evropske komisije i OHR-a da su pretvorene u amandmane gospođe Palavrić, stim što normalno je ona imala još i svojih amandmana kojih je čini mi se bilo negdje ukupno 28. Ponavljam da se mi previše ponovo znači optužujemo između sebe, a isključivo da kažem bio protiv, evo članova Komisije ovdje neka kažu i kada smo glasali o amandmanima bila su tri za, tri uzdržana i tri protiv. Ako govorimo sada, možda govorim Srbi, Bošnjaci, neki dogovor, znači od Srba je za bio gospodin Živković, ako imam gospodine Živkoviću pravo da kažem, znači za amandman je bio gospodin Živković, znači nije nikakva sada, nikakav dogovor između ovih ili onih, tako da mislim da kažem da je Komisija, Komisija kao Komisija znači koji su ovaj, rečeno je, gospodin Bešlagić je govorio da smo nastojali stvarno koliko smo mogli znači da razmišljamo o kompromisima i zato smo ovoliko i ostali. Zato smo ovoliko ostali i vjerujte, one amandmane, zapamtite šta sam ovo rekao, znači one amandmane koje je usvojila Komisija, pitanje da li će Evropska komsija i OHR-a prihvatiti. Ja govorim da kažem iskreno, pitanje je šta će biti dalje od tih amandmana koje smo mi kao Komisija prihvatili. Eto toliko. 50
Hvala lijepo gospodinu Jovanoviću. Replika gospodin Živković, pa rasprava gospodin Špirić.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, kada smo već počeli u detalje da ulazimo, ja sam rekao na Komisiji da je potrebno donjeti zakon koji će usvojiti ova parlmaentarna skupština i Dom naroda. I mi danas smo potrošili dosta vremena, praktično uzimajući hljeb iz šaka Domu naroda. Tamo treba da se raspravlja o ugroženosti naroda, tamo treba da se ovaj zakon razmatra i ako ima neko ugrožen da se prema Ustavnom sudu odredi. Prema tome mi ovdje uzaludan posao radimo. Ako treba još ćemo da pričamo tri sata, ali to treba neko drugi na nekom drugom mjestu da odredi. Mi treba ovdje da glasamo o ovome zakonu i amandmanima koje imamo ispred sebe. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Živkoviću. Replika gospodin Ivo Miro Jović. Izvolite gospodine Joviću.
Nek mi bude dozvoljeno i relaksirajuću rečenicu reći. Jedne prigode tražio sam za moj grad pedagošku akademiju, rektor sveoučilišta kaže – poštovani kolega pa gdje ćete praviti tamo pedagošku akademiju kada nemate tranvaja. Fakultet može biti tamo gdje ima tranvaj. Uvaženi profesore pomozite mi napraviti tranvaj, meni treba pedagoška akademija. Tako smo i danas ovdje čuli iznesite to putem medija. Kako ću iznjeti putem medija kada ja nemam medija. Ja bi bio miran na mjestu svakog ovdje u dvorani kada bi ja bio Bošnjak ili Srbin, jer imam medij. Ali ja nemam medija. Ne, ne, ne, oprostitie, oprostite, ja u političkom smislu, nedaj Bože. Takav mi medij ne treba. Medij u političkom smislu mi ne treba. Trebaju mi edukativan, treba mi medij koji će opravdati ono što ja od kao građanin i moja obitelj očekujemo u smislu informiranja, čuvanja tradicije i kulture jednog naroda. Ja to sada nemam.Znači nemam mogućnost, nemam šansu. Nažalost nemam ni pisanu. I kada govorimo ovdje o međunarodnoj zajednici i prepadati nas zato govorim kolege Jovanoviću. Ali ja se ne prepadam, ja sam na ispravnom putu. Ja sam uporabio u prvom svom istupu danas da ja želim Gandijevskim putem. Nemam ja namjeru, niti sam kada imao namjeru, malo pooštro izgledam, temperament malo južnjački, ali Bože sačuvaj ružnoga pomisliti prema drugom čovjeku, visoko moralnih načela spram drugog čovjeka. Mene iritira kada netko drugi želi interpretirati da je meni dobro, a meni usko. A načelo primjenjivati koje nije primjenjivo nigdje, tako mi taj OHR-a, evo danas ćemo imati sljedeći zakon. 51 Ja sam jučer bio jedini na Komisiji protiv jednoga zakona, to je o registraciji ili poslovnim subjektima. Opet sastala se bjelosvjetska elita koja nam želi nametnuti nešto što uporno inzistira na jednoj podjeli, a ja to ne želim. Znači tako i danas ovdje odgovaram gospodinu, bio bi ja puno mirniji da imam bar medij lokalnog naroda. Ali ne mogu dogovoroti na napadaje, ne mogu odgovoriti na potrebe, nemam mogućnosti da budem jednakopravan.
Zahvaljujem se gospodinu Joviću. Riječ ima gospodin Nikola Šprić. Izvolite gospodine Špiriću.
Jel imaju repliku. Ja ću sačekati neka replika.
Replika gospođa Sopta. Ja nisam imao evidentirano.
Istine radi, kao što reće moj kolega Jovanović točno je da smo mi odlučujući o načelima vratili rekli da ćemo raspravljati o amandmanima kada se ministarstvo, predlagači amandmana i OHR usuglase. Istina je da predlagač amandmana koje je imao gospodin Andrić nije pozvan na to usuglšavanje. A istina je isto to da suglasnost sa OHR- om nije postignut o još dosta amandmana, a da se o njima ovdje ne raspravlja i niko ne postavlja pitanje tih amandmana i je li OHR tu, hoće li reagirati ovako ili onako. A istina je gospodine DOkiću da vi znate isto na koji način je ovaj zakon ušao na dnevni red Vijeća minsitara i u najmanju ruku meni se čini ne fer da na taj način prozivate naše ministre.
Hvala lijepo gospođo Sopta. Gospodin Nikola Špirić, pa gospodin Sead Avdić. Gospodin Špirić. Molim vas, molim vas, molim zastupnike za red i mir.
Gospodine predsjedavajući, ja ću naravno kratko kada je ovaj zakon u pitanju, raduje me da je atmosfera ponovo tolerantna i da možemo pričati o zakonu. Ja moram da kažem da cijenim trud koji je Komisija i resorni ministar učinili da dođu do polaznog teksta zakona, da kažem da sam kao predsjedavajući u više navrata razgovarao sa ministarstvom, pozivao da se dođe do zakona jer je to bio jedan od 16 uslova i zato želim da kažem da cijenim trud koji je uložen i prijedlog zakona koji smo dobili. 52 U tom smislu ja mislim da je Komisija dobro radila, da je ovaj zakon uvršten od 35 amandmana i čini mi se da, ukoliko bismo željeli da dođemo da ne idelalnog, ali opšte prihvatljivog zakona, onda bi trebali apetite za amandmanskom fazom da bismo stvarno došli do zakona smanjiti. U ovom smislu želim da kažem da partija kojoj ja pripadam NSD smo donjeli odluku da odustajemo od amandmana koje smo bili pripremili da bismo dali doprinos da se zakon, da se zakon usvoji. U tom smislu želim da kažem da ćemo mi podržati ovaj zakon u načelima stim što bi bilo dobro naravno da se vratimo tolerantnoj atmosferi danas kao i na ostalim zakonskim projektima koji su bili dio uslova pokažemo dobru volju da glasamo o svim amandmanima, dakle o svim podnesenim amandmanima da se izjasnimo i da naravno idemo u drugo čitanje. Onaj koji će podržati danas amandman podržaće ga i za sedam dana, onaj koji će glasati danas protiv zakona, glasaće i za sedam dana, a čini mi se da bismo danas trebali uložiti dodatni trud i dobru volju da dođemo do ovog, do ova dva bitna zakonska projekta. Moram da kažem da ja nisam zadovoljan naravno sa svim amandmanima koje je Komisija usvojila, ali mislim da za pozitivnu odluku ovog parlamenta to i nije bitno. Ne mislim da radi toga treba praviti problem, pogotovo ovo o čemu je govorio ministar Dokić da sredstva budu operateri, trebala bi biti operativna operaterima i da služe za njihovu namjenu, a ne da ih banka vrti, ali mislim da se to može tehničkim uputstvima, u zakonu piše do 7 dana, što znači da se može tehničkim putem regulisati da je traženje svaki dan, ali ovdje piše najmanje 7 dana. Mislim da nije dobro ukoliko su pravljeni kompromisi da je procenat koji pripada kojem operateru mjenjan. Ali ukoliko je to jednoglasan stav Komisije, većinski stav Komisije ja nemam ništa protiv da se ta izmjena prihvati. Da smognemo dakle snage da svi amandmani koji su stigli na vrijeme da se danas Parlament o njima izjasni i da spojimo prvo i drugo čitanje na ovom zakonu. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Špiriću. Gospodin Sead Avdić. Izvolite gospodine Avdiću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja bih pokušao da se vratim na dijelom na ova dva zakona koji su pred nama smatrajući da u Bosni i Hercegovini kao multinacionalnoj državi, složenoj državnoj zajednici decentraliziranoj državi, multinacionalne terture kako mi to kažemo objektivno ova pitanja su od krucijalne važnosti. Znači uređivanje javnih radio televizijskih emitera, objektivno jeste od ključnih pitanja. 53 U tom kontekstu nije sporno znači da moramo respektirati i poštovati i Evropsku povelju o ljudskim pravima i odluku o konstitutivnosti naroda na prostorima Bosne i Hercegovine. I tu nema baš puno alternative, manevarskog prostora itd. itd. Zakoni koji su pred nama objektivno jesu pravljeni na principu postojećeg stanja i o tom postojećem stanju sa kojim, pa ja bih rekao sva tri naroda nisu zadovoljna objektivno mi smo gradili jedan novi koncept koji je dograđen time da je usvojen taj kompromis da se formira čak četvrti pravni subjekat koji će koordinirati ova tri subjekta. A sada je to stvarno za mene problem. Lično kao čovjek ja sa aspekta racionalnosti politike i funkcioniranja takvog jednog javnog radio televizijskog sistema, odnosno korporacije objektivno ne mogu, niste me uvjerili kroz ove zakone koji su argumenti za formiranje nove korporacije koja će gazdovati samo sa emisionim sistemom koji ostaje i dalje vlasništvo pojedinih emitera Bosne i Hercegovine. Znači samo korporacija koja će koordinirati, harmonizirati korištenje pa kadrovskih resursa, pa tehničkih potencijala, pa informacionih tehnologija itd. itd. Što znači da zakon jeste kompromis i jedan i drugi zakon. Nisu najbolje rješenje. Nisu najbolje rješenje. Nisu optimalno rješenje za Bosnu i Hercegovinu. Tu nema dileme nikakve. Ovo nije najbolje rješenje. Stvarno se izvinjavam. Znači ovo nije najbolje rješenje za Bosnu i Hercegovinu. To sigurno da. Znači zasniva se na postojećem rješenju itd. Pitam vas samo, evo sada razgovaram sa ovim, da li će stvarno emiter u Republici Srpskoj ostati i dalje ekskluzivno na srpskom jeziku, sa uređivačkom politikom koja je isključivo usmjerena ka srpskom narodu itd. itd. Jel tako Momo? Znači hoće li biti tamo nekih emisija uređivačke politike koja će nešto rditi za Bošnjake ili Hrvate? A da vas pitam. __________________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da izvinjavam se Niđo molim te, znači možemo i na ovakav način diskutirati. Znači odluka o konstitutivnosti naroda se mora poštovati. Mora se poštovati. I ako neko misli da će zadržati postojeće stanje u ...onda se grdno vara, onda je ovo svojvrsna prevara i jednog i drugog zakona. Nema šanse ljudi. Ovo su radikalne promjene. Radikalne promjene. Što znači možemo i na ovakav način diskutirati koji ja diskutujem iako ne želim, mislim ja se izvinjavam. Zato sam rekao Momo da jednostavno da replikama ne rješavamo jednostavno ove naše probleme. Znači zakoni nisu najbolje rješenje i jedan i drugi i po meni ova korporacija je nepotrebna. Nepotrebna. Ona je samo izraz kompromisa i nemogućnosti dogovaranja unutar ova tri javna radio televizijska servisa. Pa da stvarno Javni radio televizijski servis Bosne i Hercegovine nije dostatan da bude korporacija i da objedinjavamo ova dva. Kome to smeta? Zašto mora čevrti strani subjekat? Zašto novce da se trošimo, zašto formira novi pravni subjekat? Radi koordinacije. Tako da, izvinjavam se, da kompromis. Odlično. 54 Znači, ne, ne, ja se izvinjavam, ja se izvinjavam, ovo je moja diskusija i ja moram, savjest mi nalaže da kažem, tako da bih molio puno tolerancije i strpljenja da jednostavno se ne ponovi sistem preglasavanja od nekih sjednica, ja vas molim, bez obzira na parlamentarnu većinu i sve ostalo, da se ne ponavljam, da respektira ono što je Vijeće ministara uradilo, meni je drago je da ministar potvrdio da je Vijeće ministara jednoglasno podržalo ova dva zakonska projekta, ako sam dobro čuo. Jednoglasno! Što znači, izvinjavam se i predsjednik HDZ-a je glasao ovaj jedan i drugi zakon. Ako je to tako, onda jednostavno ne mogu da razumijem, niti hoću da razumijem, jednostavno Klub HDZ-a ni pojedince koji reagiraju na ovakav način. Ja se izvinjavam, ja se izvinjavam, ja se izvinjavam. Vijeće ministara je prvi filter i ja kao jednostavno stranački čovjek u Vijeću ministara neću glasati za zakon, neću glasati za zakon zato što nosim dio odgovornosti, zato što će zakon doći pred Parlament. Onda ja to mogu smatrati nekim drugim težim terminima, obojiti itd. itd. onda možemo diskutirati. Ja vas molim, znači objektivno više moramo uozbiljiti ono što donese Vijeće ministara da ne možemo biti tek tako se distancirati od toga na Parlamentu. Da je to Lagumdžija itd. to je druga priča, ali jednostavno parlamentarna većina. Što znači da budemo sasvim jasni, izvinjavam se. Ja se izvinjavam, ja se, malo šala na stranu, nije nikakav. Da završim.
Ima nas ovdje dovoljno.
Znači molim vas, u Bosni i Hercegovini tri etničke zajednice i ostali, tri naroda, jednostavno imaju, po meni, po meni, ja se izvinjavam, po meni imaju dva identita. Jedan je kulturalni koji čuva, jezik, pismo, običaje, tradiciju, kulturu, vjeru i sve ostalo, to nije sporno i politički identitet. Politički identitet koji vas veže za državu Bosnu i Hercegovinu u kojoj živite. Što znači ako ova dva identiteta nisu u ravnoteži, ne valja. Zato cijenim da je Evropska zajednica i OHR-a su bili dijelom rezistentni prema ovim prijedlozima iz tog razloga što je onda teško jednostavno računati na jednu cjelovitu političku reintegraciju Bosne i Hercegovinu. I u tom, u tom, u tom smislu jeste problem. Politički identitet i kulturalni identitet moraju biti u ravnoteži i trebaju biti u ravnoteži. I u tom kontekstu mislim, ako je, ako se ova dva zakona postigla tako visok stupanj koncenzusa neću ni ja biti rezolutno protiv, ali onda se treba tražiti da se možda ostavi sloboda do drugog čitanja da se osnaži ova odluka o konstitutivnosti naroda, da se osnaži obaveza u uređivačkoj i programskoj politici u smislu jednostavno njegovanja kulturne tradicije, pisma, običaja, vjere i svega ostaloga i u tom kontekstu uređivačkom i programskom politikom rješavati problem jednostavno o ovome o čemu danas razgovaramo. To je možda jednostavno mogući izlaz iz ove situacije. Hvala vam. 55
Hvala lijepo. Ispravak netočnog navoda, onda rasprava gospođa Azra Hadžiahmetović.
Kolega Avdić je ovdje kazao da više neće biti kao do sada misleći, aludirajući na program federalne televijzije i televizije Republike Srpske. MI Hrvati smo već uvjereni da više nije kao do sada, nego je još gore. Još je gore. MOžete vi govoriti da ovo nisu naj, ovo su jako loša rješenja. Ne da nisu najbolja. Ja sam zato da mi ovdje u Parlamentu donosimo najbolja rješenja, a ako ovo nisu najbolja to samo potvrđuje ono što sam ja govorio ovdje resornom ministru da je komisija bila još gora od ovog zakona, komisija koja je pravila ovaj zakon. Kako to mi nikada ne znamo koja je to, ja sam danas postavio zastupničko pitanje da mi se kažu na koje je gospodin Jahić mislio ekspertne grupe koje pripremaju zakone kada je pričao u Vijeću Evrope. Ja hoću da dobijem sastav tih eksperata. Kako to ja ne znam? Pa vi ste spomenuli ovdje predsjednika HDZ-a kada je ova dva zakona došla na dnevni red, on je rekao pa ljudi šta vam je pobogu ja te zakone nisam pročitao. Onda je rečeno, nisam ih ni dobio do sada, a oni su rekli ne hitnost, Evropska komisija, ovo, ono. Čovjek je priznao na Vijeću ministara da ih nije pročitao. Čovjek je priznao, ili laže svoj klub. Ja ovdje otvoreno govorim. Nije problem to moj, nije to problem moj, ni tvoj gospodine Novakoviću, ali nije problem ni gospodina Avdića kako je predsjednik HDZ-a glasovao, niti je to problem ministra Dokića. Dakle ja mislim da te komisije koje nama pripremaju zakone, a koje je hvalio i gospodin Jahić u Vijeću Evrope nisu dobre, ne donose nam ničega dobroga. Zašto niko od zastupnika ili članova resornih, članova odgovarajućih komisija nije u tim grupama. Kako se može dogoditi da predstavnik OHR-a kolegici Ruži Sopti kaže – pa trebali ste to rješenje gurati od početka i ne bi bilo problema. Dakle da smo mi znali za ekspertnu grupu, onda bi možda i prošao i taj prijedlog ,ali mi ne znamo za to. Mi ne znamo za to. Mi nikada ne znamo ko priprema zakon. Ja otvoreno ovdje kažem kada god vidim na početku zakona ono jedno malo i, pa dva mala i, pa tri mala i, i objašnjenje pojmova, ja shvaćam odakle je taj zakon.
Azra Hadžiahemtović.
Zahvaljujem. Dozvolite samo jedna korekcija. Maloprije se nisam javila za repliku da ne bi još malo podgrijala atmosferu. Moja prva intervencija je bila poslovnička intervenicja u skladu sa članom 58. Poslovnika, ja sam to na početku naglasila, da je poslovnička intervencija, a nije bila replika. 56 Ja sam danas, između ostalog u svojoj pošti našla i konačnu verziju Rezolucije broj 1383 VIjeća Evrope. Da vas podsjetim po nazivom poštavni dužnosti obaveza Bosne i Hercegovine, odnosno Monitoring komiteta koja između ostalog sadrži preporuke i preporuka, jedna od preporuka i to upućena Komitetu ministara da pomno prati pitanje slobode medija u BiH i da osigura da Zakon o Javnom RTV servisu i emitovanju budu usvojeni i provedeni što prije u skladu sa relevantnim evropskim standardima. Ja poslije ovakve formulacije naročito, iako znam i od ranije mogu razumjeti zašto je Evropska komisija i uopšte međunarodna zajednica bila do sada i te kako uključena u dosadašnji tok iako ne spadam u one koji razumiju pojedinačne odredbe ovih zakona jednostavno nisam na tom terenu. No, ono što želim, zbog čega sam ovo pročitali, prvo imam obavezu kao poslanik u Vijeću Evrope da vas podsjetim iako pretpostavljam da svi ovo imali, a drugo mi smo danas pred prvim čitanjem i u skladu sa tim želim nešto predložiti do drugog čitanja, ja ne znam da li se pojedine odredbe ili pojedini amandmani u skladu sa evropskim standardima kako to ovdje piše, ili su, ili predstavljaju eventualno kršenje Evropske povelje odnosno Konvencije o ljudski pravima itd. ali da odgovore na to dobijemo do drugog čitanja. Ukoliko se pojavi eventualno bilo kakav nesklad sa evropskim standardima kako kaže Rezolucija Vijeća Evrope koja je usvojena na posljednjem zasjedanju sastanka Vijeća Evrope, ukoliko se pojavi taj nesklad da to korigujemo u daljenjem... Ja predlažem da damo, odnosno stavite u proceduru glasanja ove zakone, odnosno amandmane, koliko su predloženi, zaista ne znam koji su, a da do drugog čitanja eventualno pozivajući se na ove odredbe napravimo eventualno korekcije u duhu evropskih standarda. Zahvaljujem.
Hvala lijepo gospođo Hadžiahmetović. Drugo čitanje jeste ustvari izjašnjavanje o amandmanima. Znači možemo se danas izjasniti u prvom čitanju i ostaviti izajašnjavanje o amandmanima do te provjere zašto ja kao predsjedatelj mogu prihvatiti da je to, da postoji argumentacija za ovo što ste vi izrekli. Hajte molim vas gospodine Joviću. Mislio sam i ja reći dvije rečenice.
Profesorice mislim da je ovo na pravom putu, a replika bi bila u tom samo da imamo na umu, moj razgovor sa predstavnicima iz međunarodne zajednice, ja želim rješenja kao u Švicarskoj, jao vi ste na krivom putu, to je bogata zemlja vi to sebi ne možete priuštiti. 57 Kada sam rekao, a zašto? Znači mi smo siromašni i moramo patiti u ime nejednakopravnosti, velim ja zašto se ne bismo mogli ugledati u Evropu. Znate sve što izgrađuje Evropa ne mora i za vas biti primjereno. MOrate ponekada imati i vlastiti put. Ne mora uvijek biti cilj samo Evropa. Hvala.
nije uključen mikrofon Riječ je tražio predsjedavajući, gospodin Martin Raguž.
Uvažene dame i gospodo, uvaženi gospodine ministre, uvaženi članovi Kolegija, neću niti velike riječi niti dugu raspravu. Mislim da je red da i ja kažem nekoliko riječi o ovim zakonskim rješenjima. Prvo što se tiče procedure, uvijek kada nedostane argumenata o sadržaju onda povlačimo ono kako je ko glasao. Ovdje su zastupnici i odgovaraju za svoju ulogu u procesu i na njima je da kažu svoju riječ o zakonima, pa bez obzira kako je radilo Vijeće minsitara, pa i ministri iz reda HDZ-a. Ako ljudi ovdje imaju svoja stajališta i argumente treba ih pobiti ili ne pobiti. Mislim u smislu ne zastupnike, nego argumentiram Mislim da bi taj princip trebalo uvažiti ovdje i da oko toga ne bi trebali trošiti vrijeme, jer bilo je u više navrata isto takvih slučajeva kada bi minsitri u Vijeću ministara glasovali na jedan način, zastupnici na drugi način i iz drugih stranaka i nije to bilo sporno i ne mislim da to može za bilo koga ozbiljnog u demorkatskom smislu sporno. Druga je stvar ako se radi o politikanstvu ili manipulaciji, ali to se provjerava argumentacijom ovdje. Što se tiče rasprave o ovom zakonu, ja želim zaista reći da nema nikakvih argumenata ovdje da se ospori legitimno pravo na potezanje ovog pitanja od strane Kluba HDZ-a zato što se zaista radi o jednom vrlo važnom vitalnom pitanju. Ne samo za jedan narod, nego za državu u cjelini i u tom kontekstu možda svi ti argumenti nisu bili na najbolji način artikulirani. Ali su bili u najboljoj namjeri da se da doprinos donošenju jednog zakona i da se kroz taj zakon, osim cjeline zaštite i posebnosti. I mislim da su to evropski standardi. E sada da vidimo jesmo li to uspjeli. Ako jesmo onda ne možemo kritizirati nikoga, ni Vijeće ministara, ni OHR, niti bilo koga, ali ako postoje ozbiljne rezerve, onda gospodo dozvolite da je legitimno pravo da se pokuša popraviti taj zakon. I amandman gospodina Filipa Andrića nije bio osporavanje zakona ni u jednom ozbiljnom kontekstu osim u želji da on doprinese harmonizaciji i ostvarivanju prava i kvalitetu jednog čitavog zakonskog projekta. Na žalost mi imamo situaciju, ali ona se, ne bi danas govorio uopće da se brzo ne ponavlja. Evo koliko je prošlo od Zakona o visokom obrazovanju, kao da ništa ne naučimo svi. Možda ni mi ne naučimo, ja osobno polazim od sebe, znači idemo do kraja, svi idu do kraja, nema manevarskog prostora da vidimo ima li prostora da taj zakon popravimo da ne koristimo sve instance ovdje i vani za jednu takvu situaciju. A ova neće završiti samo na Ustavnom sudu, ova će završiti dalje, jer zahtjevi su legitimni korespondiraju sa međunarodnim standardima. Ja vas 58 duboko uvjeravam, duboko i mi smo dužni ratificirati Evropsku konvenciju o manjinskim regionalnim jezicima. To je jedna od obaveza. I gospodo kada je ratificiramo vidjećete kako će proći zakon koji osporava mogućnost korištenja i emitiranja programa na jednom od jezika konstitutivnih. Bilo kome, nije bitno kome. Dakle imamo li snage da o tome raspravljamo. Nemamo danas, evo vidimo. I šta ćemo. Nećemo se svađati, ja nisam za, možda sam i ja nekada izlazio pa žućno ovako, onako, ali šta se postavlja pitanje. Onda se zaista gospodine Avdiću postavlja pitanje može li Vijeće ministara kod, na dva vitalna zakona donese ovakva zakonska rješenja imati legitimitet u ovako složenoj državi kao što je Bosna i Hercegovina. Jaću to prvi, možda neće i biću nediscipliniran u klubu i javno ću braniti poziciju da moja pozicija predsjedatelja i člana ovog kluba bude dovedena u pitanje. Zašto? Na koncu koju mi to državu ovdje pravimo? Koje mi to zakone donosimo? Da li entitetske ili krovne bosanskohercegovačke? Ja mislim da je ovo samo jedan manevarski prostor za konzerviranje status kvoa kojeg ja apsolutno ne prihvatam. Ja sam osobnu poziciju izražavam i kroz ovaj zakon i kroz sve slične reforme koje pokušavaju dati jedan privid reformi i ozbiljnog iskoraka u Bosni i Hercegovini. A stanje gospodarsko i socijalno i pozicija ljudi svakim danom je sve lošija. To je moj odnos prema suštini i ambiciji da se kroz ovaj zakon, uvažavajući i napore koji su učinjeni i poziciju međunarodne zajednice nikoga ne dovodeći u pitanje. Hajte gospodo ovo su ozbiljna pitanja. Hajte ozbiljno pričamo ako postoje prigovori na postojeće stanje i medije, ako su oni argumentirani, ako se izražavaju zahtjevi da se kroz novo zakonsko rješenje stvari poprave i opet se to ne uvažava, onda ja mislim da će se mnoge stvari otvarati na jedan drugi način. Ja ne znam šta bi čovjek rekao. Evo pokušavam raditi, donositi zakone, učiniti sve da ispunimo zahtjeve, ali ne da u tom procesu stvaranja tih pretpostavki neko ostane bez identiteta. Mislim da to ne bio, niti trebao biti ičiji cilj, niti ja želim, niti kažem da je to svjestan cilj. Niti kažem. Ali ako postoje ovdje opravdanost nekih zahtjeva i zahtjevi, mislim da bi trebali respektirati i ja sam se javio za riječ da kažem da se danas izjašnjavamo o načelim u prvom čitanju i da ostavimo prostor, neka se provjere ovi amandmani, je su li, može li se na njima raditi do drugog čitanja i da ne usporavamo proces donošenja zakona niti onoga što je do sada urađeno, a da pokušamo neke stvari popraviti. Na koncu danas smo i radili previše, možemo i sutra nastaviti, evo jedno razmišljanje koje bi trebalo ići na tragu da tražimo rješenje, a ne da se do kraja konfrontiramo. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se neko dalje javlja za riječ? Evo predsjedavajući, to je njegov posao. Gospođa Fatima Leho je tražila riječ. Izvolite. 59
Ja ću zamoliti nešto. Pošto samo od poslanika u ovom parlamentu najstariju, zamoliću kolege da govore kada diskutuju Srpski, Hrvatski, Bosanski, a da jezik mržnje poštede ovaj skup i zahvaljujem se vama predsjedavajući što ste sada na jedan primjeren način o ovoj temi koja iritira sve građane u Bosni i Hercegovini. Ja i, meni je vrlo teško, recimo što na federalnoj televiziji, svaki put kad se javi bilo koji komentator iz Mostara, ili spikerica, da nema ni jednog Bošnjaka. Voljela bih da ima bar jedan. Znate, i bilo bi to dobro, znate, kad govorimo da govorimo o čitavoj Bosni i Hercegovinu i hvala Bogu da je presuda Ustavnog suda ovako, kao što je gospodin Jović rekao da sva tri jezika treba da su svi u ustanovama i institucijama BiH. Znači, svi treba, pošto smo stvoreni na ovoj zemlji i pod ovim ovdje Suncem i pod ovim svodom, svi treba da imamo svoje mjesto i da niko nikome ne smeta i nema potrebe da smeta, ali se moramo čuvati jezika mržnje, jer stvarno meni se ovdje velika muka stvorila, eto, toliko vas molim kao kolege.
Eto, očito da kolegica ne gleda televiziju. Pozivam večeras neka pogleda televiziju, na kojoj neće vidjeti Hrvata iz Mostara, tamo ćete vidjeti montažere i kamermane u Širokom Brijegu, u Posušju, na nogomentnim stadionima i sve do jednog voditelja športskog susreta bilo kojega informacije, izvještaj koji dolazi sa športskog terena da je Bošnjak i zato ne mogu da shvatim za ovaku, meni je guta ogromna kolegice Leho, ja samo tražim jednakopravnost pa mi pomozite.
Hvala, ali hajmo prihvatiti poziv da razgovaramo o ovim pitanjima konstruktivno i s uvažavanjem. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se svima koji su sudjelovali i gospodinu Dokiću ministru. Moj prijedlog, obzirom da je kasno večeras i da imamo veliki broj amandmana, da se izjasnimo o zakonu u prvom čitanju i da pređemo dalje na rad ili da nastavimo sutra rad, kako se dogovorimo. Molim zastupnike da se izjasne o Prijedlogu zakona o Javnom radio-televizijskom sustavu BiH u prvom čitanju i da glasuju sas. Konstatujem da je sa 31 glasom za, 6 protiv, 1 suzdžranim i dovoljnom entitetskom većinom prihvaćen Prijedlog zakona o Javnom radi-televizijskom sustavu BiH, u prvom čitanju. Zahvaljujem se zastupnicima i prelazim na točku 23. 60 Ad.23. Prijedlog zakona o Javnom RTV servisu Znači, isti je uvod, podaci kao i za prethodni zakon, s tim da je nadležna komisija kod ovog zakona usvojila 20 amandmana, a u plenarnoj fazi po jedan amandman podnijeli su gospodin Filip Andrić i gospođa Seada Palavrić, koji žele ponovo braniti na plenarnoj raspravi, s tim da, jesu li stigli amandmani ili ima potrebe da se izjašnjavamo. Od gospodina Andrića je stigao u poslovničkom roku, a za gospođu Palavrić, rekli smo da ćemo se zaključkom Doma odrediti o sudbini tih amandmana. Ali, evo, informacija o amandmanima i stanju kada je u pitanju komisijsko izviješće, vezano za ovaj zakon. Ja otvaram raspravu u prvom čitanju. Možemo li smatrati da smo kroz ovu prvu raspravu završili i raspravu o drugom zakonu? Gospodine Andriću, jeste li vi htjeli.
Ma, htio sam samo kazati, mislim da smo već iscrpili rapsravu o načelima i principima kroz ovu prethodnu raspravu, a kad budemo u drugom čitanju, onda, naravno da ću ja tada uzeti riječ i nastaviti obrazložiti amandmane. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Andriću. Mislim da je to konstruktivan prijedlog. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se glasovanjem izjasni o Prijedlogu zakona o Javnom radio-televizijskom servisu BiH, u prvom čitanju. Glasujte sad. Konstatiram da sa 29 glasova za, 6 protiv, 3 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom, prihvaćen Prijedlog zakona o Javnom radio-televizijskom servisu BiH u prvom čitanju. Prelazimo na, mislim da možemo ovo završiti večeras, ako ste suglasni. Hvala vam lijepo. Ad.24. Prijedlog okvirnog zakona o registraciji poslovnih subjekata u BiH, u prvom čitanju Kao što znate, mi smo zadužili nadležnu komisiju da sukladno članku 95. stavak 3. sagleda nove aspekte, iznesene u raspravi, kao što smo imali povodom zakona. Ustavno-pravna komisija jučer je imala sjednicu. Vjerujem da ste dobili novo izviješće Komisije. Komisija je, kao što ste u izvješću vidjeli, nakon ponovnog razmatranja usvojila dva amandmana. Mislim da su se danas stekli uvjeti da ovaj prijedlog zakona usvajamo, ali ja otvaram raspravu u prvom čitanju. Ima li rasprave, osim, pošto je Ustavno-pravna komisija jučer imala sjednicu, mi imamo amandmane na izvješće te komisije Ive Mire Jovića. To ćemo se odrediti u amandmanskoj fazi. Sada otvaram raspravu u prvom čitanju. Zaključujem raspravu. Pedlažem da se Dom izjansi o Prijedlogu okvirnog zakona o registraciji poslovnih subjekata u BiH u prvom čitanju. 61 Molim vas da glasujete sad. Sa 31 glasom za, 2 protiv, 3 suzdržana, prihvaćen je Prijedlog zakona o registraciji poslovnih subjekata u BiH, u prvom čitanju. Dakle, imamo dva amandmana. Sad se trebamo odrediti da li ćemo danas ići u drugo čitanje. Molim vas da glasujemo hoćemo li se izjašnjavati i u drugom čitanju. Molim Dom da se izjasni o ovom prijedlogu. Glasujte sad. Sa 33 glasa za, bez glasova protiv, 3 suzdržana, prihvatili smo prijedlog da se o ovom prijedlogu zakona izjasnimo i u drugom čitanju. U drugom čitanju imamo dva amandmana, gospodina Ive Mire Jovića, koji se poziva na članak 94. točka 1. Poslovnika i podnosi amandmane kojim osporava amandmane Momčila Novakovića, koje je mjerodavna komisija usvojila jučer. Znači, amandman I gospodina Jovića, glasi. Amandman I u izviješću komisije se briše. Ima li potrebe za raspravu? Nema. Izvolite gospodine Joviću, ne osporavam.
Pa sad smo na narednoj točki, pa sad ću ja braniti Ministarsko vijeće i to mogu, pa ja, i to mogu o uspješnosti. Čudno se dešava nešto sa ovim zakonom i ponovo kao ono maloprije kad sam za one točke govorio, te čudne stvari, čudni vjetrovi dolaze od ljudi, koji bi ovdje trebali rješavati pitanje budućnosti Bosne i Hercegovine, da nam pomognu da riješimo, da Bosna i Hercegovina, što je prije moguće, pa i u ekonomskom, gospodarskom smislu, napravi iskorak toliko potrebit da idemo naprijed. Možda ja, kao neekonomista u smislu praktičnog dijela, ne bih pravio amandman ove naravi, a poglavito ne bio toliko smio da ustanem pa da branim da nisam isprovociran. Znači, i ovi moji amandmani su rezultat jednog neprincipijelnog ponašanja međunarodne zajednice. Ovaj put veleposlanstva Velike Britanije, OHR-a i jedan ... hvala lijepa. Vidite, što kaže gospoda, oprostite što sad nisam ograničen vremenom, neću vas puno umarati, ali je vrlo interesantno. Pa kaže veleposlanstvo Velike Britanije. Biva samo na ovaj način, kako je predložen zakon, u onom obliku, koji nije usvojilo Ministarsko vijeće. Znači, ovi koje sam prozvao OHR, Svjetska banka i veleposlanstvo Velike Britanije se protive rješenjima koje je ponudilo Ministarsko vijeće, a Ministarsko vijeće napravilo samo toliki mali iskorak, što je sasvim normalan, prirodan, želja da na razini BiH ima prijepis registriranih subjekata u entitetima i to je jedan članak, da ukoliko treba predstavljati zemlju ima i ona u to ... a, znate ovaj veleumni čovjek i koji nam posla ovakvu rečenicu, zato ga tako i zovem, samo na ovaj način, biva, ako se ukine da nema registra na razini BiH, samo bude u entitetima, može BiH, znači, preko entiteta biti sigurna da će imati sistem registracije poslovnih subjekata, koje će domaćim i stranim investitorima pružiti povjerenje potrebno za investiranje u Bosni i Hercegovini, pa ću u toj rečenici stati da mogu to i da objasnim. 62 Znači, Bosna i Hercegovina, koja se ništa ne pita, nego entiteti, bit će sposobna tumačiti i omogućavati onima iz bijelog svijeta da ovdje investiraju u BiH, a sam čovjek koji je investirao novac, vidi da se ona ništa ne pita. Biva to mu je jedna dobra jamčevina, a onda nastavlja, i koje će pomoći stvaranju, gledajte ovog čuda, jedinstvenog ekonomskog prostora. A, ne smije imati registar na razini države poslovnih subjekata, odnosno gospodarskih subjekata. To je, sukladno i evropskim gledanjima, biserima kao što ovo dobijamo, jer ovo je protiv Evorpe, civilizacije čovjeka. Isto to, ili slično dobijamo od OHR-a, pa uvažena zastupnica, predstavnica kako god, u svakom slučaju svakako cijenjena, da to ne izostavim i nije to, to je čisto ljudsko, doista tako mislim, nisam htio nikoga uvrijediti, niti hoću uvrijediti, je rekla da je to, ipak stvar tehničkih problema. Ali, ovo što mi nudimo je bolje. Jesu tehnički problemi ali to je bolje, zato vas molimo prihvatite, nek to bude na razini entiteta, a gle čuda to će raspravljati ovaj parlament, koji se zove Parlament Bosne i Hercegovine, bit će rješenja za BiH, a BiH ni na vidiku i tako čestitam i ovima iz OHR-a, koji tako lijepo i smjelo nam napisaše članak 8. stavak 3. treba brisati. Evo, što oni hoće pobrisati, treba i to da pročitam nije suvišno. Ministarstvo pravde BiH će čuvati u elektronskom obliku glavnu knjigu navedenu u ovom zakonu u stavku 6. Ministarstva pravde entiteta i zakonodavno povjerenstvo Brčko Distrikta su obvezni da osiguraju tehničku ispravnost i trenutnu isporuku elektronskih podataka iz glavne knjige. Zakon želi samo da mora funkcionirati i računalo kada žele, ja moram tumačiti profesore, kako ja vas lijepo slušam, nikad vam još nisam ni riječ rekao. Budite strpljivi. Ja hoću iskreno, jednakopravno i sa budućnosti, pogledom u budućnost. E, znači, ovdje kažu da računalo može biti pokvareno. Eto, to gospoda iz OHR-a traži i to je tehnički problem. Nije tehnički problem u zakonu, nego je doslovno shvaćeno tehnički problem, ja to tako vidim, a ja ne bih volio da imam tehničkih problema u zakonu, pa sam zato dao amandman i sličan ili takav je i ovaj drugi. I, zamislite, bespotrebe, ali doista bespotrebe, niti se šta dira u entitete, samo da se kopija ima, koja bi bila na uporabi na razini BiH. Ne može ni to. E, zašto, ja to ne znam. Pa se pitam što li to sam bih na toj komisiji za ovakva rješenja. Ostavili ste me. E, tako je slično i sa Svjetskom bankom, u kojem je, normalno poznata ovako jedno zastrašujuće nećete dobiti 25 milijuna dolara, ako ovo odmah ne usvojite, ali, bez ovih amandmana. Znači, da mi ovdje danas, kao parlamentarna većina, to je ono što me smeta, zalagali smo se na ove prethodne dvije točke, da poštujemo prijedlog Ministarskog vijeća. Sada ovi iz bijelog svijeta kažu da to ne poštujemo. Ja želim samo reći ovo. Mnistarsko vijeće je usvojilo Prijedlog zakona, pozivam parlamentarce, kao većinu u Parlamentu, izglasujte povjerenje kroz ovaj zakon Ministarskom vijeću.
Da li želi još neko? Gospodin Ćeman. 63
Kolegice i kolege, izvještaj nadležne komisije, ponovni izvještaj ste dobili. Ne govorim u svojstvu izvjestioca Komisije, jer je, mislim izvještaj jasan i ko je pažljivije čitao, mogao je biti da su rezultati glasanja u ovoj ili onoj fazi vrlo jasna ilustracija, koliko se i u komisiji bilo, odnosno imalo dilema u vezi sa ovim o čemu razgovaramo. Ja sam se javio kao poslanik da kažem na ovu temu nekoliko stvari. Prvo, ja ću podržati prjedlog Ustavno-pravne komisije, odnosno da usvojimo zakon bez ovih amandmana, odnosno sa, onako kako je to Komisija, ipak, većinom glasova utvrdila. A, zašto sad ovo sam osjetio potrebu da kažem. Malo bih iskoristio jednu rečenicu od kolege Jovića i ja se sjećam vremena, a dugo sam u Parlamentu BiH, bio jedan od rijetkih ili izrazitom manjinom, koja je vapila za tim, da Parlamentarna skupština BiH donosi zakone. Svojevremeno jedan političar napravio je listu od sto i nešto zakona, pa zbog političkog ambijenta u kome se tad živjelo i radilo, morao ju je reducirati na deset i to je bio podvig za Parlamentarnu skupštinu BiH, da usvoji deset zakona. Imajući u vidu to iskustvo i ovo čime smo mi danas suočeni da donosimo,hvala Bogu mnogo zakona, ja sam, jednostavno lično zaključio da je dobro, mada nerado usvojiti zakon i bez ovih amandmana, kolege Jovića, jer se pokazuje da ćemo, vjerovatno za godinu, dvije, mijenjati ovaj zakon i unijeti ove odredbe ponovo, ali iskustva govore da ćemo, naravno, doći na prava rješenja. Ko se sjeća, a ne morate se, naravno sjetiti, ja sam prije kad smo na ovoj sjednici razgovarali o ovom zakonu, upravo podržavao i govorio u prilog ovih rješenja. Vidim, izgleda da nije zrelo. Ne razumijem ni ja zašto, ali, zaista sam osjetio s razlogom veliku obavezu, odnosno potrebu da kažem, podržaću ovaj zakon ovakav kakav je predložila Ustavna komisija, zato što sam uvjeren da će i oni koji nisu bili za ova rješenja o kojima govorimo za godinu, eventualno dvije o tim rješenjima se vrlo afirmativno izjašnjavati. Dakle, imat ćemo mi registre na nivou države BiH. Za sad bolje je i ovako, nego nikako, jer u istinu ovaj zakon unosi neke zajedničke standarde po pitanju registracije u oba entiteta. To je razlog zobog čega ga treba podržati. A, da može biti bolji, može svakako i drago mi je čuti ovu priču kolege Jovića, nadam se da će to i drugi čuti, pa da ćemo u neo dogledno vrijeme ovaj zakon popraviti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Nemam više prijavljenih. Zaključujem rapsravu. Izvolite gospodine Joviću.
Eto, ja rijetko se javljam. Želim ovo reći, ja vidim kuda će ovo ići. Povlačim amandmane. Ali, molim vas, neka bude tamo fino zapisano Jović je i ovaj put bio u pravu. 64
Pa ne možeš biti u pravu kas si povukao amandmane, ali, eto. Sad si razočarao publiku. Ja sam ti mislio biti publika danas oko ovoga. Dobro, hvala lijepo gospodinu Joviću. Amandmani su, molim vas, pošto nemamo amandmana, a izjasnili smo se da ćemo se izjašnjavati u drugom čitanju. Molim dom da se izjasni o Prijedlogu okvirnog zakona o registraciji poslovnih subjekata u BiH i u drugom čitanju. Glasujte sad. Sa 29 glasova za, bez glasova protiv, 6 suzdržanih i dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Zastupnički dom usvojio Prijedlog okvirnog zakona o registraciji poslovnih subjekata u BiH i u drugom čitanju. Hvala svim zastupnicima. Prelazimo na 25. točku. Ad.25. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o državljanstvu BiH u prvom čitanju, predlagatelja zastuponika Nikole Špirića Kolega Špirić Prijedlog zakona dostavio je 10.5. Na 38. sjednici utvrdili smo proceduru po 104. Dobili smo mišljenje Ustavno-pravne komisije, koja je ujedno i mjerodavna za ovo izviješće i dostavila nam je 5.7. Kao što ste iz izviješća vidjeli, na Prijedlog zakona nisu ulagani amandmani. Komisija je većinom glasova prihvatila Prijedlog zakona. Nema amandmana ni u plenarnoj fazi, otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Prelažem, molim Dom da se izjasni o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o državljanstvu BiH, predlagatelja gospodina Nikole Špirića u prvom čitanju. Molim vas da glasujete sad. Dakle, ima opću većinu, nema iz entiteta Federacije BiH. Predlažem da se usuglasimo, ovo je dobar prijedlog zakona. Nema tri dana, idemo dalje, jer ja sad se držim onog što meni Šefik stalno sugerira. Prelazimo na glasovanje po entitetima. Molim iz Federacije da se izjasne zastupnici. Ko je protiv? Glasujte sad. 9 glasova protiv, znači, prošao je u Federaciji. U entitetu RS-a imao je većinu. Vrlo su svi dobro razumjeli gospođu Palavrić. Ja ništa nisam formulirao, nego sam postupao po Poslovniku, a vi biste isto kao zastupnici trebali pratiti Poslovnik. A, ako izražavate sumnju, nemojte mi samo po novinama optuživati da neko želi pljačkati nekoga glasovima. 65 Ponavljam glasovanje. Glasuju iz Federacije koji su protiv. Molim vas da glasujete sad. Protiv 14. Konstatiram da smo prihvatili Prijedlog zakona o dopuni Zakona o državljanstvu BiH, gospodina Nikole Špirića u prvom čitanju. Seada, iz entiteta i sve je čisto molim vas. Molim Dom da se izjasni, hoćemo li prihvatiti danas da se izjasnimo i u drugom čitanju o ovom zakonu poštonije bilo amandmana. Glasujte sad. Ima većinu za drugo čitanje. Nema entitetsku. Primijenit ćemo isti postupak. Pošto iz Federacije nije bilo entitetska većina, molim da se zastupnici iz Federacije izjasne ko je protiv. Imamo li suglasnost da idemo na drugo čitanje. Molim zastupnike iz Federacije da se izjasne ko je protiv toga da idemo u drugo čitanje. Sad se glasuju protiv. Znači, idemo u drugo čitanje, nema dvije trećine iz entiteta Federacije BiH. Molim Zastupnički dom da se izjasni o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o dražvljanstvu BiH, predlagatelja zastupnika Nikole Špirića i u drugom čitanju. Molim vas da glasujete sad. Ma, vidim ja da nije prošao, ali jedna interesantna situacija sa politiloškog aspekta. Konstatiram, dakle, da zakon nije prošao u drugom čitanju. Hvla lijepa. Prelazimo na 26. točku dnevnog reda. Ad.26. Prijedlog zakona o izmjeni Izbornog zakona BiH, predlagatelja, zastupnika Muhameda Moranjkića, sa izviješćem Ustavno-pravne komisije Podsjetit ću vas, gospodin Moranjkić nam je ovaj prijedlog dostavio 28.5. sa zahtjevom za proceduru 104. Na 39. sjednici smo odobrili tu proceduru. Mjerodavna je bila Ustavno- pravna.Ona nam je dostavila izviješće 21.7. Kaošto ste iz izvješća vidjeli, Komisija nije podržala principe. Imamo ovu situaciju, dakle, ukoliko komisija ne podrži principe, da se Dom svojim zaključkom treba izjasniti o izviješću mjerodavne komisije. Ukoliko se izviješće komisije usvoji, prijedlog zakona smatra se odbijen. Ukoliko Dom ne prihvati izviješće mjerodavne komisije, Dom će od nje zatražiti da sačini novo izviješće, bazirano na novim smjernicama, koje utvrdi Dom i u roku koje Dom odredi svojim zaključkom. Gospodin Moranjkić. 66
... kasnije na ovaj parlament, što nije moja odlika, ali o tom po tom. Ne moguo, ipak, da ne kažem samo dvije ili tri rečenice, a one glase sledeće. Cilj Prijedloga ovog zakona je kristalno čist kao sunce i jasan. Izvodljivost ovog zakona izuzetno jednostavna i izuzetno jeftina. Korist ogromna za ovu državu i za ovaj narod. Obrazloženje komisije ne stoji. Pa, čak mislim da su neka obrazloženja i u grupaciji demagogije, ne bih ih posebno obrazlagao, možda je kruta riječ, ali mislim da druga ne stoji. Zna se kome ovo ne odgovara i zašto je ovako glasano na ovoj komisiji i zašto se ovako postupa sa ovim zakonom. Ne bih želio dalje komentare, nego bih zamolio jednostavno da se glasa. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem se gospodinu Moranjkiću. Sada se izjašnjavamo o izvještaju komisije, Ustavno-pravne komisije, vezano za Prijedlog zakona o izmjeni Izbornog zakona BiH, pedlagatelja zastupnika gospodina Muhameda Moranjkića. Molim zastupnike da se izjasne o izvještaju Komisije. Glasujte sad. Sa 26 glasova za, 5 protiv, 1 suzdržanim i dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je prihvaćeno izviješće Ustavno-pravne komisije, koja u svom izviješću nije podržala principe, te se sukladno zaključku koji je usvojio ovaj dom, ovaj prijedlog zakona smatra odbijenim. Zahvaljujem se svima. Prelazimo na 27. točku dnevnog reda. Ad.27. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vanjskotrgovinskoj komori BiH, predlagatelja, zastupnika Momčila Novakovića, sa izviješćem Komisije za vanjsku trgovinu i carine Podsjetit ću vas, da ovaj prijedlog zakona gospodin Novaković dostavio još 1.10.2003. godine. Prijedlog zakona bio je u redovitoj proceduri, nadležna je bila Komisija za vanjsku trgovinu i carine. Njeno izvješće dobili smo 15.4. i ovdje imamo situaciju da mjerodavna komisija nije prihvatila Prijedlog zakona. Imamo isti postupak, kao u prethodnoj točki. Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu. Molim Dom da se izjasni o izviješću Komisije za vanjsku trgovinu i carine, av ezano za prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vanjskotrgovinskoj komori BiH. Dakle, izjašnjavamo se o izviješću Komisije. Molim Dom da se izjasni. 67 Glasujte sad Dakle, izviješće Komisije ima opću većinu, nema entietsku. Ide na usuglašavanje. Možemo li se usuglasiti? Kao što vidite i Kolegij je konzistentan, ponovo nema suglasnosti. Prelazimo na glasovanje po entitetima. Pošto je bio dovoljan broj zastupnika iz Federacije, molim zastupnike iz RS-a da glasuju ko je protiv ovog izviješća Komisije? Glasujte sad. Znači, konstatiram da iz RS ima 11 glasova protiv. Znači izvješće nije usvojeno. Određujemo nadležnoj komisiji da na bazi novih smjernica i u roku koji danas odredimo, a pošto idu odmori, znači, mislim da treba biti prva naredna sjednica Doma da sačini ovo izvješće. Jel u redu ovo? Smjernice su takve da prijedlog zakona prođe. Dobro. Zahvaljujem se. Prelazimo na 28. točku, to je Ad.28. Prijedlog zakona o pomilovanju, u prvom čitanju Prijedlog zakona dostavljen je 2.7. Na prošloj sjednici prihvatili smo zahtjev Vijeća ministara za proceduru po 104. Mjerodavna Ustavno-pravna. Ona nam je dostavila izvješće 26. Uvrstili smo ovaj zakon u dnevni red zbog ažurnosti, budući da smo dobili informaciju da je u komisiji usvojen koncenzusom i da nije bilo primjedbi ni na usvojene amandmane. Nadležna komisija dostavila je izvješće. Kao što ste vidjeli komisija je usvojila 4 amandmana. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Gospodin Zorić.
Ja ću podržati ovaj zakon i u prvom i u svakom čitanju, međutim nisam dobio izvješće. Volio bih ga imati. Pa ne znam koga ja mogu pitati izvješće ako nisam dobio?
Molim zastupnika gospodina Zorića da uvaži činjenicu da smo na Proširenom kolegiju donjeli odluku i da smo rekli da će izvješće biti danas podjeljeno, obzirom da je juče završeno. Stiće. 68 Stavlljam na izjašnjavanje, zaključak da se gospodinu Zoriću žurno uruči izvješće. Stavljam Prijedlog zakona o pomilovanju na izjašnjavanje u prvom čitanju. Pa mogu se i ja nasmijati, da. Dobro. Zahvaljujem se na razumjevanju. Molim Zastupnički dom da se izjasni o Prijedlogu ovog zakona u prvom čitanju. Glasujte sad. Znači sa 35 glasova, bez glasova protiv i 1 suzdržanim i dovoljnom entitetskom većinom prihvatili smo Prijedlog zakona o pomilovanju u prvom čitanju. Obzirom na ovakav rezultat glasovanja, predlažem da se Dom izjasni da li ćemo ići u drugo čitanje. Molim vas da glasujete sad. 31 glas za, 1 protiv, 2 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Idemo na izjašnjavanje o ovom zakonu i u drugom čitanju. Molim Dom da se izjasni o Prijedlogu zakona o pomilovanju i u drugom čitanju. Glasujte sad. Sa 31 glasom za, 1 protiv, 4 suzdržana, dovoljna entitetska većina, konstatiram da je Zastupnički dom prihvatio Prijedlog zakona o pomilovanju i u drugom čitanju. Zahvaljujem se. Prelazom na 29. točku, to je Ad.29. Izvješće Istražnog povjerenstva za utvrđivanje istine u svezi sa akcijom SFOR-a na Palama Dobili ste izvješće. Izvješće Povjerenstva kao što ste vidjeli predlaže određene preporuke i traži od ovog doma da ih podrži. Otvaram raspravu o Izvješću Istražnog povjerenstva. Gospodin Jović, izvolite.
Dok se drugi vjerojatno i pripreme, ja bih pokušao malo ufatiti i na vremenu, ali zaista i što osjećam kao čovjek i kao zastupnik kome je data jedna važna uloga i želio bih reći da 23. travnja kada smo dobili zadataka, kada se osnovala Komisija gospodin Ibrahim Đedović, gospođa Ljiljana Milićević i ja smo odmah krenuli na posao i ovo svo vrijeme kontaktirali smo sve relevantne čimbenike što se to vidi iz ovoga izvješća. Došli smo do određenih saznanja koje smo stavili na papir i zašto ne naglasiti jednoglasno se složili da je to naše zajedničko promišljanje o ovome problemu, a vidjećete čitajući ovo izvješće da smo komunicirali sa SFOR-om, Tužiteljstvom Republike Srpske, Tužiteljstvom iz Srpskog Sarajeva, zatim sa Srpskom pravoslavnom crkvom, zdravstvenim ustanovama, Kliničkom bolnicom u Tuzli, VMA u Beogradu, obitelji nastradalih. 69 Temeljem svega toga, ni jednog trenutka ne dovodeći u pitanje samostalnost sudstva i tužiteljstva i uglavnom smo dobili podatke koji su nosili "službena tajna" naslov i "povjerljivo", nismo dovodili u pitanje razotkrivanje nikakvih činjenica koje su nam bile dostupne, pa u tom smislu, možda i najvažnije što sam se javio jeste da pozovem sve one koji su zainteresirani vidjeti sve ono što smo mi dobili, imaju mogućnosti, jer naša vrijedna tajnica ove komisije, želim i hoću je posebno pohvaliti za njen rad, gospođa Dragica je stalno bila pri ruci, doduše to je njena i obveza, ali morate priznati da nismo baš navikli na toliki rad da i uveče i ujutru, jer je takav rad naš bio i posjete itd. bila uvijek pri ruci da napravi ili zapisnik, ili sa sastanaka, ili dopise itd. Ovdje kao čovjek želim reći, živimo u jednoj zemlji u kojoj radi naših unutarnjih problema, a poglavito ratnog sukoba koji iza nas, bogu hvala, dobili smo međunarodnog tutora. Taj međunarodni tutor se ponaša upravo kao slon u staklarskoj radnji. Vjerojatno da građani ove zemlje, da slušaju, da bi me pljeskom podržali. Ali isto tako želim reći, dobro je da su tu, samo nije dobro da rade tako. Pa je naše ovo izvješće u preporukama išlo upravo u tom smjeru, ne dirajući neovisnost sudstva, neovisnost tužiteljstva, ali spreporukama prema onima koji bi morali, jer su došli ovdje da pomognu u izgradnji suvremene i moderne Bosne i Hercegovine, zemlje u kojoj se poštuju pravo na imovinu, pravo na slobodu vjere, pravo čovjeka na život. Poglavito ako se zna da međunarodne snage su bile sa kamerom u ovoj kući par dana prije, snimili su svaki detalj. Nemoguće je rečenica koja je, koju smo mi imali od SFOR-a, kaže, to je poslao otprilike da se svedem to pod jezik jednostavno, to je poslovno naprosto SFOR je radio svoj posao i to je tajna šta je uradio. Ali nije mogao da ne kaže da u takvim radnjama i nevini nastradaju. Pa i barem toliko čestitam na iskrenosti, ali se žalostim da nisu ljudi bili zaslužili žurnu intervenciju lječnika odmah, kada su shvatili, a vjerujem duboko da su morali shvatiti svoju pogrešku da su nevine ljude istukli, onda su ih odveli do Tuzle helikopterom u komatoznom stanju, a dvije bolnice 2-3 km ovdje. Nisam liječnik, ali iz životne prakse znam da to nije dobar potez bio, ljude u helikopter u visinu u takvom stanju, besvjesnom voziti, pa onda ih ostaviti u hodniku bolnice kao "N.N.", a onda obitelj u popodnevnim satima tek doznaje gdje su njihovi članovi obitelji nastradali, gdje se liječe, da li se liječe, da li su živi itd. Mislim da je to sa aspekta humanosti i ljudskosti nedopustivo. I te preporuke su išle u tom smislu i u tom smijeru da se izbliziramo ovaj dom da pomogne i tako smo i koncipirali te prijedloge i preporuke u kojima je nismo išli do kraja niti sudački se ponašati, biti sudci, niti smo išli do kraja da bismo izražavali bilo prema komu određeni emunizitet, nego da pače, umjereno, odmjereno, pošteno i pravično. Ja mislim da se to može isčitati iz našega izvješća, i ako smo se tako razumjeli, žao mi je što je ovo kasno, dugo bi ja govorio o ovome, ali možda je bolje da ja to malo i skratim, mada bi na dugo i naširoko o ovom trebalo govoriti da dođe do ušiju, do onih koji odlučuju o ovakvim potezima da odrade svoj posao, ali čuvajući, rekao sam integritet imovine, čovjeka i njegovog života itd. 70 Ne može u prizemlju eksplodirati, a čovjek na katu nastradati. I to je ono što mi je davalo i ulijevalo snagu da se odmah opredjelim u početku u kojem smjeru treba ići ovo naše istražno povjerenstvo. Znači ulazne informacije su bile netočne i mi smo ih na kraju i utvrdili. Hvala lijepo.
Gospođa Ljiljana Milićević, pa gospodin Novaković.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege, osjećam potrebu da kratko vam se obratim kao član ove komisije u kojoj smo zajedno nas troje sa sekretarom radili i uspjeli da dovršimo ovo, nadajući se da ćemo naići na razumjevanje, ja se zahvaljujem prvo Kolegiju, Proširenom kolegiju što smo naišli na razumjevanje, da se ovo nađe na dnevnom redu, jer smo smatrali da je suviše vremena prošlo i da je red da ovo uradimo prije godišnjih odmora. Poslije govora cijenjenog kolege Jovića, malo se ima dodati i oduzeti tome. Ja dakle želim da se zahvalim svim institucijama s kojim smo kontaktirali od Ministarstva bezbjednosti do onih naj, hajde sa stanica javne bezbjednosti, na odgovorima koje smo dobili od svih, na materijalim koji su nam dostavljeni. A želim da vas sve zamolim da ovo pokušate isčitati, ako nešto nije jasno, što reče kolega Jović, pošto je masa toga "strogo povjerljivo" da pročitate i da ovo sve pogledate u svjetlu onoga što se nama dešava danas, ovdje sa nekim zakonima, što nam se je dešavalo u proteklih godina. Hoću da kažem da je za mene ovaj dom pokazao veličinu kada smo mi imali jednom jednu komisiju u kojoj smo zajedno sjedili i kao ljudi sjeli i vidjeli šta smo mi ili neki pored nas radili i rekli ovo nije bilo dobro, pogriješeno je. I neki dan me je iskreno da vam kaćem obradovala kada sam vidjela da je i sud donjeo nekakvu presudu koja je potvrdila ono što smo mi kao jedna komisija u kojoj smo bili pretpostavili, ustvari procjenili. Šta hoću da kažem? Hoću da kažem da mi smo bili ovako komisija sa nazivom utvrđivanje istine. Ja sam od onih ljudi da postoji samo jedna istina u kojoj mislim da jedna. Možemo mi pokušati nju različito sagledavati, servirati, ali jedna je istina. Mislim da Parlament Bosne i Hercegovine, prihvatajući ovaj izvještaj pravi još jedan veliki korak koji može da pokaže da smo mi zreli i dovoljno sposobni da sagledamo, prihvatimo istinu, makar ona bila ne lijepa, da smo dovoljno zreli ljudi i kažemo to ne valja. Da li mi možemo uticati da se to popravi? Ali, mislim da je prvi korak na našem putu ka preuzimanju svih mogućih ovlaštenja, upravo u sagledavanju prihvatanje istine i na ovaj način ustvari, znači prihvatanjem ovakvog izvještaja mi ćemo pokazati da smo dovoljno zreli da se nosimo sa nekakvim stvarima. Opet hoću da kažem, ne ulazim u ciljeve koji su bili motivisani, ali ne mogu da prihvatim da ovaj cilj opravdava svako sredstvo. To je problem ovdje. Neka svako radi svoj posao, a vas molim i kažem da u kontekstu toga, da kao zreli, odgovorni ljudi koji smo odgovorni prvo prema građanima koji su nas birali da na ovaj način osudimo da 71 svako od nas može da bude žrtva i to kažem nevini stradaju. A ti nevini imaju imena, prezimena. Dakle ovo bi bilo na putu toga da nevini ne stradaju, da stradaju što manje, u što manjem broju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Milićević. Gospodin Novaković, pa gospodin Živković.
Ja naravno neću puno, neću ustvari uopšte govoriti o ovom slučaju jer je mnogo toga o ovom slučaju rečeno. Neću govoriti ni o onom što su, komentarisati ovo što su kolege iz Komisije rekli, jer mislim da su zaista, zaista ozbiljno pristupili poslu koji smo mi ovdje dali. Ustao sam samo da, sobzirom da je Klub SDS bio predlagač formiranja ove komisije, da se zahvalim Komisiji da su zaista uspjeli ono što rijetko komisijama kada ih na ovaj način formiramo uspijeva, a to je da podnesu jedan izvještaj skojim su svi članovi Komisije sabrani. Dakle to obično kod nas ne bude tako. Zbog toga mislim da smo napravili jedan ozbiljan izvještaj, da su uspjeli napraviti izvještaj koji ustvari ništa više u sebi ne sadrži zbog čega bi neko bio protiv. Ništa manje zbog čega bi neko od članova Komisije bio protiv. Iz tog razloga dakle zahvaljujem se ovoj komisiji kao predlagač znači da se ovo radi, a mislim da posao koji su uradili je sigurno vrijedan truda. Vjerujem da će i ovaj izvještaj imati svoje mjesto u svemu ovome što smo i danas, a i ovih dana govorili. Hvala.
Hvala gospodine Novakoviću. Gospodin Živković. Izvolite.
Evo samo ukratko u svoje ime i u ime Kluba SNSD želim da se zahvalim Komisiji na dobrom radu. Između ostalog kao čovjek i kao medicinar želim da se zahvalim i Kliničkom centru u Tuzli, isto tako i VMA u Beogradu koji su i pomogli da uopšte raspravljamo o ovom izvještaju. SNSD na tom zasjedanju predložila je rezoluciju i bila je isto tako za formiranje komisije. Smatram da smo tom rezolucijom tada urgentno djelovali i ovaj parlament dao osudu na događaj i možda jačim riječima nego što je ovdje u ovoj komisijskoj, komisijskom izvještaju rekli o tom događaju. Ja bih preporučio Komisiji, a i ovom domu da u preporuke u tački broj 3. da Dom konstatuje da je u konkretnom slučaju nesumljivo došlo do upotrebe neodmjerene sile. Ovo je vrlo važna riječ do upotrebe sile od strane pripadnika SFOR-a. Mi smo to 72 okvalifikovali mnogo u rezoluciji teže. Ja mislim da i ova događanja i potvrda rada Komisije okvalifikovala to teže i to je ustvari bila stvarno neodmjerena sila. Hvala.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Gospođa Palavrić. Niste pritisnuli gospođo Palavrić. Onda ste pritisnuli krivo dugme gospođo Palavrić, ali bez obzira na to izvolite.
Hvala lijepo. Da pogriješim. Nisam pogriješim, dobro sam pritisnula. Dakle, sozbirom da je riječ zaista o ozbiljnoj stvari, moramo biti ozbiljni, makar i umorni. Mislim da je Komisija zaista uradila dobar posao i u konstatacijama, zapravo preporukama kada se kaže da je ova akcija rezultirala teškim povređivanjem nevinih osoba, mislim da se ne smije niko povrijeđivati, a ponajmanje nevine osobe. Dakle i osobe koje nisu nevine ne smiju se bez razloga povrijeđivati. Imaju jasno propisani uvjeti kada se neko može povrijediti i kada se sila može primjeniti. Ono što ja želim, našta želim skrenuti pažnju jeste kraj treće preporuke kada se predlaže da Dom predloži nadležnim institucijama međunarodne zajednice da preispitaju ulogu SFOR-a odnosno EUFOR-a koji će zamjeniti postojeće snage u dijelu koji amnestira od odgovornosti evenutalne počinioce krivičnih djela. Prema Dejtonskom sporazumu oni nisu amnestirani od odgovornosti. Oni treba, oni ne mogu odgovarati u našoj zemlji, ali treba da odgovaraju u svojoj zemlji kao da su počinili krivično djelo, ili prekoračenje sile u svojoj zemlji. Dakle ono što ja mislim da je potrebno jeste da se, da zemlje čiji su pripradnici učesnici ovih događaja moraju saznati šta su to radili pripadnici njihovih oružanih snaga i samo tako, dakle borba protiv terorizma, pokušaji hapšenja optuženih za ratne zločine, ne mogu biti opravdanje nikome da krši ljudska prava. I u tom smislu bih ja samo korigovala ovaj posljednji stav da, ponovo podvlačim – nisu amnestirani, ali da ne bi izbjegli kaznu predlažem da se dakle njihove zemlje, pretpostavljam da se zna ko su počinitelji, da se njihove zemlje obavijeste i da se na njih primjeni ono što smo potpisali u Dejtonu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Palavrić. Nema više. Izvolite gospođo Milićević. 73
Gospodine predsjedavajući, pošto je ovo ustvari dobar prijedlog, mislim da bi bilo dobro ustvari, ako mi usvojimo ovaj izvještaj dakle da ga uputimo tim zemljama koje su članice NATO, SFOR-a, koji su učestvovali tu. Ima tu sve u tim papirima ima iz kojih zemalja su bili ljudi. Nije to problem, parlamentima tih zemalja poslati. Jer tamo isto sjede demokrate koje će to isčitati.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Zaključena rasprava. Molim Dom da se izjasni o Izvješću Istražnog povjerenstva za utvrđivanje istine u svezi s akcijom SFOR-a na Palama, uz ovaj zaključak koji je sada predložila gospođa Palavrić. Molim da glasujete sad. 30 glasova za, bez glasova protiv, 5 suzdržanih, dovoljna entitska vežina. Prihvaćeno je Izvješće Istražnog povjerenstva u svezi utvrđivanja istine akcije, vezano za kaciju SFOR-a na Palama. Zahvaljujem se zastupnicima i također kao predsjedatelj članovima ovog istražnog povjerenstva na kvalitetnom i timskom radu. Prelazimo na 30. točku, to je Ad.30. Prijedlog projekta za utvrđivanje utroška donatorskih sredstava Na 31. sjednici Dom je usvojio privremeno izvješće Istražne komisije koju je Dom formirao. Vi ste dobili prijedlog projekta koje je ovo istražno povjerenstvo u suradnji sa predstavnicima Vijeća ministara pripremilo i ja mislim da se mi danas možemo izjasniti o ovom projektu kako bi omogućili definitivno zaokruživanje onog što smo zaključkom ovog doma utvrdili. Ima li potrebe za raspravu? Gospođa Azra Hadžiahmetović, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajućem. Čini mi se da zaslužuje pažnju da malo zastanemo nad prijedlogom projekta iz više razloga. Prvo, mi smo na zahtjev određene grupe poslanika formirali Istražnu komisiju.
Molim vas za još malo strpljenja. 74
Istražnu dakle komisiju koja je predložila izmeđuostalog da se sačini jedan projekat. Ovaj Parlament je prihvatio taj zaključak, no ono što je uslijedilo odnosno što je pred nama izaziva sumnju. Nisam sigurna prvo, da Predstavnički dom može prihvatat nešto što je u ingerenciji izvršnih organa vlasti, jer ovde mi pred sobom imamo konkretan prijedlog projekta. Drugo, ja vas želim uputiti na pravila odnosno procedure koje Parlamentarna skupština izmeđuostalog usvaja kada su upitanju trošenja javnih sredstava. Ovde je napravljen neki prijedlog 299.300 hiljada KM dakle blizu 300 hiljada KM, radi se o projektu koji po proceduri
Ispričavam se, pozlilo je gospodinu Zoriću, morao sam
Radi se o projektu koji po proceduri zahtjeva javni poziv na ponudu za projekat. Ja nisam u ovom izvještaju nigdje vidjela da je postojao javni poziv i ne znam čak ko je autor ovog projekta, jer ne vjerujem da je zaista Istražna komisija napravila prijedlog projekta. Ovo su slućajno poznajem ovu materiju, ovo su zadaci koje rade istraživačke institucije, odnosno komercijalne institucije koje ovakve poslove rade po komercijalnom aranžmanu. Dakle, prvo sumnjam da ovaj Parlament uopšte može odobriti pogotovo projekat u kome je tačno naznačena cifra, drugo sumnjam da može ovaj Parlament odobriti projekat mimo bilo kakve procedure, ne sporeći uopšte potrebu da se uradi projekat. A kada je riječ o ponudi koja je pred nama, ukoliko ste otvorili raspravu, ja želim ukazati na nekoliko stvari koje mogu biti od koristi u narednim koracima u proceduri ka projektu. Dakle, nisam za to da raspravljamo o prijedlogu projekta koji je pred nama i koji je došao posredstvom komisije, iako ne znam ko je autor. Prvo, ovde se u ovom predlogu, odnosno u ovim papirima,
Molim zastupnike zaista za još malo strpljenja.
Ovde se u ovom prijedlogu papira odnosno projekta koji je pred nama, govori da je komisija načelno na istoj sjednici, odnosno komisije kao predmet istraživanja definisala sve materijalne i finansijske donacije koje je dobila BiH. Pa ja postavljam pitanje šta je sa nematerijalnim donacijama, odnosno kako se one mogu kvantificirati, a želim vas podsjetiti da se radi o raznim konsultanskim uslugama koje neko plaća, a koje se pružaju odnosno, daju kao donacija u BiH. 75 Nadalje, želim ukazati na jednu možda neusaglašenost u terminima. Međunarodna zajednica tretira donatorskim sredstvima, koje mi otplaćujemo kao kreditni aranžman. Pa ovdje u ovom predlogu se ne vidi tačno da li će se to razgraničenje izvršiti u duhu terminologije koja je uobičajena barem kada je upitanju međunarodna zajednica ili u duhu neke naše terminologije. Na strani 4 ovde kaže da je Istražna komisija jednoglasno zauzela stav da je neophodno uraditi projekat za realizaciju utvrđivanja trošenja donatorskih sredstava. Po meni, recimo komisija je eventualno prema Kolegiju ili Vijeću ministara trebala uputiti inicijativu da se raspiše poziv na ponudu za projekat. To je procedura pogotovo kada su upitanju trošenja javnih sredstava, naravno sa jednom izraženom sumnjom u iznos od 300 hiljada KM. Ja ću vam reći da nisam, da mislim da bi recimo institut mog fakulteta u kome sam zaposlena, ovakav projekat ponudio za upola manje para. Nadalje, nisam za to, da u opisu ovog projekta ljudi koji primaju platu za posao koji rade, i čiji je ovo posao, dobivaju dodatak iz sredstava iz budžeta po osnovu projekta. Nadalje, ovde kaže, uz naravno izraženu rezervu vremenski tajming, ja ne znam da postoji neki drugi tajming osim vremenski, ovde se u izjavi o problemu odnosno definiciji predmeta istraživanja govori o finansijskim donacijama, materijalnim donacijama, opet nedostaju nematerijalne donacije, itd. Zbog svega ovoga ja izražavam rezervu prema ovakvom, prvoj proceduri nuđenja projekta i drugo, prema tako olako trošenju sredstava od 300 hiljada KM za nešto za šta bi smo dobili odgovor eventualno na samo 20% od donatorskih sredstava koja su potrošena u Bosni ili povodom BiH. Zašto kažem 20%? Ovde se često pominju OHR, ESFOR itd., pa se upitajte je li se OHR i ESFOR finansiraju iz donatorskih sredstava. Mi nismo zemlja članica NATO-a da bi to išlo po automatizmu. Angažman ESFOR-ovih vojnika ovde, neko plaća. Jednako tako plaća neko i ulogu odnosno, funkciju OHR-a i svih onih silnih službenika koji se također mogu tretirati kao donacija. A ja vas pitam, može li to Istražna komisija ili neki projekat nama dati odgovor, koliko je donatorskih sredstava ovde ušlo ili potrošeno povodom BiH. Ako ćemo mi za nešto što ćemo kažem dobiti odgovor od 20 procenata ukupnih donatorskih sredstava platiti 300 hiljada maraka, ja mislim da ovaj Parlament to sebi pogotovo po pogrešnoj proceduri ne smije dozvoliti. Hvala vam.
Zahvaljujem Azri Hadžiahmetović. Vidite, mi ipak, gospodin Bešlagić. Moramo se odrediti jer realiziramo vlastite zaključke. Evo sad da vidimo kako. I oprostite gospodine Bešlagiću, ja moja je odgovornost znači, prije je najavljen gospodin Hazim Felić. Nemojte se ljutiti. Gopodin Felić. 76
Hvala vam gospodine predsjedavajući. Ja ću obzirom da je predsjednik Istražne komisije odsutan, zamolio me je da se obratim ....pitanju ove tačke dnevnog reda. Kazaću u ime komisije i nešto u svoje lično ime. Naime, znate da je Predstavnički dom svojim zaključkom formirao ovu komisiju. Komisija je radila pokušavajući odgovoriti zadatku koji joj je stavio ovaj Predstavnički dom u zadatak, svojim zaključkom. Naime, gospođa Hadžiahmetović je kazala određene dileme sa stručnog aspekta, zaista i člannovi komisije imali su puno dilema na koje nismo također znali dati adekvatan odgovor i iz tog razloga smo se odlučili da uradimo ovakvu vrstu projekta, ponudimo Domu da Dom odluči se da li će prihvatiti ili odbiti, s tim bi naš posao kao članova komisije bio završen. Naime, o ćemu se radi? Uz sve ove dileme koje je iznjela gosođa Hadžiahmetović, ja mogu naredati još neke. Prije svega, to je dvije godine odprilike bi ovaj projekat se radio sa upitnikom kakav bi konačan ishod bio. Druga stvar, da pretpostavka je da bi se u ove svrhe potrošilo 300 hiljada maraka, mada nije konačna cifra i treća stvar koja je bitna, na ovom projektu bi radili stalno ili povremeno 7 do 8 ljudi. Iz tog razloga, znači i projekat kao projekat i ideje koje su zacrtane u njemu izlaze iz okvira mandata komisije koja je formirana i iz tog razloga smo se odlučili obratiti Domu, da Dom svojim zaključkom kaže da li prihvata, odnosno da li ćemo ići dalje ili ćemo na ovome stati. Bio sam zaista dužan i zamoljen od gospodina Gligorića, kao predsjednika komisije, da ovo kažem i evo koristim priliku da to iznesem u svoje lično ime i u ime komisije. Naravno, i drugi člnaovi komisije su tu prisutni i ukoliko imaju potrebe da se jave, neka ovaj, dopune ono što ja eventualno nisam kazao. Znači, zaista samo mogu da kažem daje sekretar komisije radio na ovom projektu a i da odgovorim gospođi Hadžiahmetović, znači sekretar komisije je radio na ovom projektu zajedno sa predsjednikom i uz konsultacije sa njegovim zamjenikom. Toliko, hvala.
Hvala, gospodin Bešlagić
...izlaganja ja kad sam vidio ovaj projekat, rekao sam hvala Bogu da je neko nešto napravio, da se ponudi jer mi smo komisiju formirali zbog svih prića da je u BiH ušlo toliko i toliko milijardi, ne zna se gdje je i šta je. 77 Prema tome, ovaj projekat nije projekat koji je sada ....trabao odvojiti pare. Ja mislim da je ovo ja bih rekao projekat sa manama kojih sigurno ima, koje bi trebalo Ministarsko vijeće da nama kaže da li će ući ovaj projekat i po proceduri nastupit po njemu uz popravke i sve ovo što je bilo, ili će reći to nema para i samim tim da m skinemo ovo s ove komisije. Komisija ne može napraviti niakav izvještaj ni 20% tačan ako ne bude imala podataka. Prema tome, ja sam samtrao da je ovaj projekat dobar, pod navodnim znacima sa svim manama koje se mogu javiti i s druge strane, da nama ti podaci trebaju. Da li je to skupo ili nije skupo, ja u ovom trenutku ne mogu, ali najskuplje je prića o tome koliko je ušlo para u BiH, da je to neko pročačkao i to od ljudi koji ovde sjede za visoke pare. Ja više to ne mogu trpiti. Prema tome, mislim da je komisija našla jedini izlaz, ona je dobila zadatak da napravi izvještaj o, konstatovala da nije u mogućnosti i ponudila je projekat, ja mislim da Predstavnički dom treba da ovaj projekat uputi prema Ministarskom vijeću i da kaže, izvolite evo mi smo to, bez ovoga ne možemo, ako možete nam prikupiti podatke po ovim elementima, mi smo u mogućnosti da napravimo analizu, ako ne, ja mislim da je onda ova komisija završila ovaj posao ali bez podataka onoga, to je druga stvar što će neko samo dati 20% i druga dilema, da li ćemo uzeti u kalkulaciju i donacije koje su odnjeli UMPROFOR, OHR, UNHCR, itd. To nećemo uzeti sigurno. To su stalni podaci i sve drugo, ali bar ono što je rečeno da je ušlo za institucije i slažem se da treba ući...savjetnici kojima su povelike donacije za te svrhe. Prema tome, suštinska stvar, ja predlažem evo da znači kad takav projekat uputimo prema Ministarskom vijeću nek se ono odredi prema ovome i ova će komisija nastaviti raditi u momentu ako dobijemo podatke, ako ne, mislim da bolje da ne improviziramo nego da improviziramo i da ne dobijemo ništa u odnosu na ovo što smo mi zahtjevali. Mislim da nam je zahtjev prema ovoj komisiji bio veliki i meni je drago što je ova komisija ovako izašla sa ovim prijedlogom da se kaže, ako hoćemo to i košta. Da li ćemo dobiti sve, ja ne znam. Hvala vam.
Hvala, gospodin Novaković, pa gospodin Križanović
Moram reči da kad se formirala ova komisija, potpuno svjesni šta komisija može uraditi, mi smo bili protiv formiranja ove komisije. Ja moram da kažem, sad te vidim koliko smo bili upravu, upravo imajući u vidu činjenicu šta komisija može da uradi, realno šta neka parlamentarna komisija uopšte može da uradi. Prema tome, znači informiranje prethodne a maloprije smo imali jedan izvještaj i ove komisije pokazuje ustvari svu razliku u pojedinim prijedlozima ovde. Pa kad se iza nekog prijedloga nađu isključivo politički i ni jedni drugi razlozi, onda ti prijedlozi evo od prilike izgledaju sad ovako. Sad je komisija došla do zaključka da ona to ne može uraditi jer i ne može, naravno da ne može. Onaj ko je predložio tu komisiju trebao bi da kaže kako sad dalje. Kako on vidi, valjda neko kad je predlagao tu komisiju prije toga smislio način na koji će ona raditi. Ili nije, najvjerojatnije da nije, nego je to trebalo imati jednu drugu političku dimenziju. Pretpostavljam ovaj, onu koju sad evo komisija ne može da odradi. Dakle, mi 78 smo na poziciji da komisija mora da kaže može li ili ne može uraditi. Ako ne može uraditi, onda nema potrebe da ide ni prema kakvom drugom organu i zato ćemo biti protiv prijedloga da se daje bilo kakav, traži od Savjeta ministara bilo kakvo učešće i ne samo Savjeta ministara nego bilo kog drugog organa u pomoći komisiji da uradi svoj posao. Hvala.
Hvala. Želi li još neko? Oprostite gospodine Križanoviću, dobro dobićete riječ. Najavio sam gospodina Križanovića prije vas gospođo Palavrić.
Ja mislim da smo u vezi sa ovim prijedlogom projekta počeli nepotrebno polemizirati stvari. Ponovo se pretpostavlja osnovno pitanje pred ovaj Parlament, treba li BiH informacija, saznanje koliko je donatorskih sredstava ušlo u BiH i kako su ona utrošena. Ne samo zbog toga da bi se utvrdilo eventualno pronevjere trošenja, nego jednostavno gdje su ta sredstva otišla, da bi u razgovoru sa međunaordnom zajdenicom, koja vrlo često zna kazati, vi ste neracionalno potrošili pomoć međunarodne zajednice, vi se slabo razvijate itd. Da možemo voditi određenu politiku razvoja BiH, na kraju krajeva i prema onome koliko je neko dobio, neko područje dobilo donatorskih sredstava, koliko je manje neko drugo itd. Jasno je da komisija koja je formirana ne može sa ovim kapacitetima riješiti ovaj problem. I nemojte upoređivati sad sa komisijom koja je maloprije dala svoj izvještaj. Pa budite uvjereni da je i ova naša komisija od tri člana koja je ispitivala ovaj slučaj, sa Pala, također napravila neke troškove, samo su oni mali, nije ih trebalo posebno izražavati. Ili recimo da je bio prihvaćen poziv ili mogućnost posjete ovaj, Vojnoj akademiji kako se zove, Medicinskoj akademiji VMA u Beogradu i to bi bili troškovi. Nebi to ljudi platili iz svog džepa. Radi se o ogromnom broju informacija koje treba prikupiti, od jako puno subjekata koji su bili korisnici ovaj, to treba sve fino da kažem u jedan informatički sustav staviti da bi se trajno imali podaci o ovome. To košta. Ovdje je data jedna procjena. Mi možemo ići na tendere ili ne ići, ocjena je komisije da ne treba ići na tendere, da to uradimo sopstvenim snagama u Parlamentu i Vijeću ministara. Molim vas, mislim da ne treba od ovoga politizirati. Jasno je svakome da ta komisija svojim kapacitetima bez troškova ne može napraviti taj posao, da treba stručnjake, da treba ljude koji će stalno raditi, prikupljati podatke sa terena radi jako velikog broja subjekata i ukoliko se ocijeni da je to trošak, onda samo komisija traži da kaže da mi dalje ne možemo raditi. To je uvjet da bi mogli raditi, da bi mogli završiti svoj posao. Hvala.
Seada palavrić 79
Zahvaljujem, pored svega onoga što je rekla profesorica Hadžiahmetović i gospodin Felić, ja također moram dodati i to da sam uvjerena čak i da je moguće ostvariti da uzmemo ovaj projekat, da damo ova sredstva, mi informacije koje bi smo željeli dobiti nikada ne možemo dobiti. Naprosto iz razloga što ako se sjećate, prošle godine mi dobro znamo, svi su rekli u BiH je ušlo oko pet milijardi, a onda odjednom u septembru su počeli govoriti o 17 milijardi. Dakle, ono o čemu govori profesorica Hadžiahmetović, oni su tu uračunali sve međunarodne organizacije čini mi se i vladine i nevladine i ESFOR i AIFOR i UMPROFOR itd. i takve podatke nikad nećete dobiti. Nećete dobiti podatke ni od donatora jer kad je svojevremeno Kuk došao u BiH i rekao kao su donacije nenamjenski trošene, kako ima korupcije ima korupcije, kako ona hara, koga god su pitali stranci, strane donatore, nedostaju li vaša sredstva, ničija nisu nedostajala. Ama baš ničija. Prema tome, mislim da bi nastavak bavljenjem, bavljenja ovim pitanjem, Vijeću ministara bio gubljenje i novca a pogotovo vremena. I ja mislim da Vijeće ministara ima daleko, daleko prećih stvari koje može realizirati i koj su nam potrebne od nastavka bavljenja ovakvim stvarima. Dakle, ove pare bi bilo pametnije uložiti u smanjenje siromaštva, da ne govorim u hiljadu drugih stvari, a ne u izradama kojekakvih strategija nego konkretnim primjerima. Stoga ja predlažem da ne prihvatimo ovaj prijedlog i da konačno, da zaključimo rad ove komisije.
Temeljem čega ćemo zaključiti. Hvala, gospodđa Miličević, replika gospodin Bešlagić.
Ja tražim onda da mi kažemo da komisija nije sposobna da uradi posao i da skinemo znači komisiju sa posla koji joj je dat a neka se ili da onda dažemo da prestanemo više pričati da je neko drugi dobio pare a da mi ih nismo potrošili. Mislim, pazite nešto moj predlog je bio da se ovo pošalje Ministarskom vijeću i neka Ministarsko vijeće kaže, imamo, nemamo i dobijemo dogovor i zavšrimo mi s našom komisijom. Ovo je katastrofa ako mi bježimo od toga da makar dobiješ i 20%. Ako znam da je 20% puta još 5 pa je to 100%, ovako ne znam ništa, ovako je 17 milijardi ušlo u BiH. Je li to 100% ili je 20%? Makar da bi neku cifru dobili kakva jeste, jer svi nas lažu a svi smo lopovi i to mi ovde koji sjedimo u Parlamentu to sebi dozvoljavamo. Ja to mislim, komisija je uradila najbolji mogući način projekat koji sad neka se procijeni može li ili ne može ići. Ako ne može ići, ne ide, ako može ići. A druga stvar, želio bih da kažem gospodinu Novakoviću. Pa vi ukoliko niste bili za taj projekat, upravo ja sad moram prvi put politički se izraziti, vi se bojite sad dalje koje potrošio tu lovu. Ja se ne bojim toga. Čist ko sunce. 80
Dobro, gospođa Milićević pa gospodin Križanović.
Kad smo mi dobili ovaj izvještaj evo citiran je danas rezolucija monitoring ovoga tima koji je radio, Savjeta Evrope, pripremao za junsku sjednicu, mi smo članovi delegacije uzeli čitali prednacrt tog izvještaja i sreli smo se sa cifrom od 5,6 sad nemojte me držat za riječ, u tom izvještaju milijardi. Je li vjerujete da su nam bez riječi prihvatili amandman koji smo u prednacrt znači, koji je glasio istine radi, treba reći da se veći dio tih sredstava odnosio na finansiranje mežunarodne zajednice prisutne u BiH. Taj je prihvaćen momantalno i tako je i stajalo dakle, fusnota i uz to zvijezdica znači i oni sami su prihvtili tu rezervu na što se odnosio, a u ostali dio vidite, mi pod jedan ako bi htjeli da zatvorimo krug, moramo znati polazno, ko je bio taj ko je donirao. Pa onda je slijedeće, ko je trebao da bude prva ruka pa korisnik krajnji. Prema tome, mi možemo samo imati informaciju ono što je došlo ovde, a onda bi smo mogli praviti novi projekat šta je bilo poslano, pa se negdje uzput možda izgubilo. Ako bi već htjeli da znamo sve. Hvala.
Gospodin Križanović, Novaković, Hadžiahmetović. Molim vas kratko.
Ja ću samo dvije rečenice. Želim ozbiljno da kažem da je ovo kažem kao član te komisije, da smo vrlo svjesni težine i kompleksnosti zadatka i da smo u vrlo ozbiljnoj ...i istine radi, hoću reći da je ova komisija spremna, da nije nesposobna da ovo uradi. Spremna i sposobna da ovo uradi, uradi na način kako smo predložili. I drugo, duboko sam uvjeren da je BiH u interesu da nakon 10 godina donacija, evo 9 i nešto, konačno zana šta je primila, koliko je primila i od koga je primila. I da u razgovorima i s međunarodnom zajednicom djelujemo kao ozbiljni ljudi i da ne možemo primiti informaciju od 5 do 17 milijardi i da na nju šutimo, jer ne možemo, nemamo nikakvog podatka. Možemo prihvatiti i jedno i drugo ili osporavati i jedno i drugo bez ikakvih argumenata. Toliko.
Hvala. Gospodin Novaković. Dajte da se fokusiramo molim vas na realiziranje zaključka doma. Mi smo ovu komisiju formirali, nije nam niko nametnuo. Znači dali smo joj zadaću, da vidimo je li u ovoj fazi ovo, to što treba uraditi ili je nešto drugo. Evo da budemo konstruktivni. Zaista mislim, nije neki drugi Dom, mi smo je odredili. Vraćamo se na početak. Oprostite gopodine Novakoviću. 81
Ja hoću samo da kažem, da posljednja rečenica gospodina Bešlagića nije vrijedna ni replike.
Gospođa Hadžiahmetović, pa gospodin Munib Jusufović.
Ja ću možda malo poremetiti neku idilu političke priroda sa prijedlogom. Ako ćemo pričati o sadržaju ponuđenog projekta, ja ne sporim da treba doći do podataka što je moguće više, mada trebamo na startu razjasniti i biti svjesni toga da mi ne možemo dobiti neku logičnu informaciju o onome kako je naziv ovog zadatka. Ali kao ćemo prićati o ovom projektu i ako bi eventualno davali bilo kome zadatak da ga radi, onda ja upućujem na to da ovaj papir koji je ponuđen nama svima, iziskuje doradu, ja sam pomenula samo nekoliko stvari, ali želim koment, evo ja ću vam recimo samo jednu činjenicu. Ako pitate Svjetsku banku ili recimo ono što se kod nas tretira kao donacija, Svjetska banka će vam reći da je u BiH po osnovu donacija uloženo 5, nešto milijardi dolara. Ja ću vam samo reći da su to kreditna sredstva koja BiH otplaćuje kao kredit pod a) pod IDA uslovima ... to za nas nije donacija. Vi ćete dobiti taj iznos kao da je donacija. Ja hoću da kažem da sada treba razjasniti neke stare, doraditi neke ... Lično cijenim da bi najbolje bilo uputiti Vijeću ministara, odnosno inicirati prijedlog da se uradi projekat za Parlamentarnu skupštinu, u skladu sa pravilima i procedurama po kojima se radi projekat ovakve vrste i dati rok Vijeću ministara da do određenog roka uradi se taj projekat imajući u vidu sve ove rezerve o kojima smo govorili. Hvala.
Gospodin Munib Jusufović, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, evo ja ću biti vrlo kratak, nisam imao namjeru se uključivati ali želim približiti jedno praktično iskustvo ovoj oblasti. Smatram da je Parlament donoseći odluku da bi mu bila neophodna ovakva jedna informacija, odnosno izvještaj, apsolutno imao dobru namjeru, to bez daljnjeg treba cijeniti, i svi oni koji danas smatraju da to treba, to treba pozdraviti takvu dobru namjeru. Ja vam odmah moram reći da sam totalni pesimista po pitanju da se uopšte dobije ikakva informacija. Biću jasan. Iz razloga koji su bili nama neophodni, ja ću vam reći negde oko tri hiljade objekata razne međunarodne organizacije su u Brčkom u južnom dijelu uložile. Iz raznih evropskih zemalja, Saudiska Arabija, itd. znači razn... Moram vam reći da isti je princip, isti obrazac ponašanja kad smo tražili da nam treba to da bi imali kumulativno. Ni jedna 82 jedina nije htjela dati podatke. To su za njih podaci, nema šanse da smo mogli išta dobiti. Hoću da kažem odprilike u prilog onih koji smatraju da je nemoguće doći do nekog relevantnog ovaj, izvještaja. Možemo donositi razne zaključke zašto je to tako, sasvim bi došli do nekih da je bilo i pranja i svega. Jednostavno to su podaci za njih. Jednostavno nema šanse. Evo ja uzimam samo primjer jedne sredine gdje nismo mogli doći ni do jednog jedinog podatka. Prema tome, paušalno se izbacuju ovi svi podaci koje neko ovde govori. Šta dalje raditi, šta ne raditi, kad bi znao da može se i 10 procenata dobiti ali ne vjerujem, jer ja znam ovde mi baš nismo ni jedan dobili podatak, onda bih ja to podržao. Pošto smatram a vidim ovde da to treba plaćati, onda sam protiv toga zato što smatram da je bezpredmetno, jer ne može se ništa. I mislim, da je onaj dio politiziranja, moram sad iskren biti, ovo što gospodin Selim govori, Novakoviću, to jeste politiziranje, eto vi sad ako ne glasate, vi se bojite, vi gdje se otišlo, mislim to nije način, nije princip. To nije način, ne možemo mi primoravati nekoga da glasamo kako se nama dopada ako neće da glasa onda mi kažemo to je to. U tom slučaju gospodin Novaković je mogao i meni i tebi Selime reći ti si bio gradonačelnik Tuzle, dobivao si donacija koliko hoćeš, i ja sam ih dobijao u Brčkom, pa bi mogao reći isto to što. Ovo zašto govorim? Govorim iz razloga na prošlom Parlamentu, ko neće da glasa za ovo, oni su malte ne kriminalci, eto zato što nekome to treba, mislim nemoj na takav način stvarno. Mene iritira gdje god ide se na tako, ja ću kontra glasati, pa možda čak i argumentom. Eto toliko.
Izvolite gospodine Bešlagić.
Prije svega, dom je donio takvu odluku, da se formira komisija. Ne treba ja sam bio protiv. Pa Novaković je to rekao. I onda, ma da, da, on je bio protiv toga i on onda opravdava to a lahko je ovoj komisiji prvo je bilo da se zna ko je izudaran i ko ga je izudarao. Ovde ne znaš, ovde se priča o tome da si dobio 18 milijardi i da smo pokrali, mi pokrali Bosanci i Hercegovci, svu informaciju smo mi htjeli da dobijemo, komisija je konstatovala da ....bez argumentacije i ništa drugo nisam tražio, nego da se da prijedlog ili da se komisiji kaže ne možete to raditi ili tražite, imate projekat koji je skup ili da se da Ministarskom vijeću koji će reći, ovo je projekat za budućnost. Prema tome, ostavi ga nastranu i mi završavamo posao. A nemojte mi sada ja sam glasao protiv i sada vidite koliko je to bilo baše glupo i ja sam glasao protiv vjerovatno. A treća stvar, Munibe, ja se ne bojim ni ovoga i dobićeš iz Tuzle sve podatke koliko je došlo donacija, ma nemoj meni priće prićati bolan. Ma bježi, pa ja ne tražim da on glasa.
Je li replika gospodine? 83
Pa ja kažem javno i glasno da ću glasati protiv kad me tjera neko da tako glasam. Ispalo je nisam glasao, jesam glasao stvarno, ne govorim to svaka čast namjeri..
Hvala lijepo. Molim vas zaključena je rasprava. Ja želim samo reći da mi kao Dom ne možemo pobjeći od odgovornosti za ovo pitanje jer smo preuzeli i donjeli zaključak. I nemojte ni da u ovako kasnim satima simplificiramo ovu stvar. Nije baš tako jednostavno ni reći evo sad ne može komisija ništa napraviti niti ovaj, bjanko prihvatiti ovaj projekat. Hajte da budemo ozbiljni. Hajmo neka se da rok ovaj, komisiji da napravi na temelju ove rasprave jednu konsultaciju sa Vijećem ministara. Stani Šefik bolan pa ja predlažem. Pa evo, pa predloži šta mislim. Stalno da stavim projekat na glasovanje ne idem u suštinu stvari. Suština je stvari da je ovaj Dom preuzeo od...pred javnošću i da će ponuditi izvješće preko Istražne komisije. Pa evo ja predlažem taj prijedlog. Dakle, i nije samo moj, nego je ja sumiram raspravu Šefik. Bilo je još zahtjeva da se ovaj, u dogovoru s Vijećem ministara definitivno odredi karakter projekta je li moguće ga izfinansirati, je li preskup, na koji način se opredjeliti prema njemu i šta nam smeta da to damo komisiji mjesec dana i da evo sad. Ja ovaj prijedlog svoj stavljam na glasovanje. Molim Dom da se ijazni o ovom prijedlogu. Stavio sam prijedlog na glasovanje gospodine. Evo ima boljih formulacija da ćujemo.
Ja ne mislim, ja neću opšte da se trudim. Samo treba da kolege i kolegice znaju, da je u komisiji kao ravnopravni članovi ko....su na neki način i u radu učestvovali predstavnici Ministarstva za ljudska prava, predstavnici finansija Ministarstva finansija i trezora i Ministarstva, još jednog ministarstva. Prema tome, oni su bili ....Vijeće ministara na neki način uključeni. Prema tome, ja bih želio zaista danas da se odlučimo prihvatamo li ovaj projekat ili ne i razdužite nam komisiju da više ne može raditi i gotovo.
Ja ostajem kod svog prijedloga. Znači tu ne mislim samo Ministarstvo za ljudska prava nego Ministarstvo financija, u smislu realnosti projekta i kao institucije. I to ćemo zatražiti kao Dom. Stavljam prijedlog na glasovanje. Molim Dom, evo još nema, šta je s tehnikom? Molim Dom da se izjasni o ovom prijedlogu zaključka. Glausjte sad. Ostavićemo pošto nema gospodina Špirića na usuglašavanje. Ma nema člana Kolegija. Ne bih ja dozvolio gospođo Palavrć da mi Špirić sutra prigovori. 84 Prelazimo na posljednju 31.točku dnevnog reda, to je Ad.31. Izbor jednog člana Visokog sudbenog i Tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine Prema članku 4. stavak 1 Zastupnički dom bira jednog člana Visokog sudbenog i Tužiteljskog vijeća. Obzirom na ukupnu strukturu institucija prema zakonu, red je da taj kandidat bude iz reda Bošnjačkog naroda. Mi smo dobili prijedlog da se za člana Visokog sudbenog Tužiteljskog vijeća imenuje gospodin Zehid Kovač. Onda je greška koju sam ovdje dobio, Zahid Kovač. Vi ste uz prijedlog odluke dobili i životopis kao i akt Visokog sudbenog i Tužiteljskog vijeća. Otvaram raspravu. Gospodin Miloš Jovanović.
Ma meni stvarno nije jasno ako je Visoki predstavnik imenovao 13, što onda ne imenuje i preostalu dvojicu?
Oprostite, mi ovaj prijedlog imenujemo prema zakonu koji smo mi usvojili.
Ja pošto je ova tačka ubačena naknadno, ja ne vjerujem da u zakonu stoji da Visoki predstavnik imenuje 13 a Vijeće ministara i Predstavnički dom 2. Mislim ja ne vjerujem da tako stoji u zakonu
Gospodine Jovanoviću, mi imenujemo za instituciju prema zakonu koji smo mi usvojili. Vijeće ministara je imenovao, sve druge institucije bi trebale imenovati prema zakonu koji smo mi usvojili a ne prema onome što je imenovao Visoki predstavnik. Dakle, mi poštujemo zakon koji smo mi donjeli.
Ovde predložen jedan a kaže treba dva.
Ministarsko vijeće, Vijeće ministara jednog i ono je utvrdilo jednog kandidata. Ima li još prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu. 85 Molim Dom da se izjasni o prijedlogu da se za člana Visokog sudbenog Tužiteljskog vijeća BiH imenuje gospodin Zahid Kovač. Glasujte sad. Sa 26 glasova za, 1 protiv, 1 suzdržan, dovoljnom entitetskom većinom imenovali smo gospodina Zahida Kovača za člana Visokog sudbenog i Tužiteljskog vijeća BiH. Ovim smo iscrpili dnevni red 42.sjednice. Zaključujem je u 20:45 sati. Zahvaljujem se svim zastupnicima. Želim vam ugodan odmor da se osvježite i sa novim kreativnim poletom nastavimo rad. Bićete izvješćeni budite u kontaktu sa šefovima klubova i Tajništvom doma, akomene mognete uloviti možete i samnom. Sjednica završila sa radom u 20:50 sati.