Molim vas zauzmite svoja mjesta, kasnimo. Gospodo poslanici, ministri, zauzmite svoja mjesta. Slavko! Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 56. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Ja vas još jedanput sve skupa pozdravljam i konstatiram da imamo kvorum za rad današnje 56. sjednice. Prisutno je, barem ovdje meni na ekranu pokazuje, 34 poslanika. One koji nisu stavili kartice molim da stave na odgovarajuće mjesto, i za očekivati je da ćemo u toku sjednice dobiti još prisutnih. Odsustvo sa sjednice opravdali su gospodin Jovan Todorović zbog bolesti, Milica Marković, Bakir Izetbegović, Azra Hadžiahmetović – zbog odlaska u Strazbur, i Savo Erić.
mikrofon nije uključen
To se podrazumijeva, Slavko, pa nisam ni spominjao da je gospodin Lazar Prodanović najavio zakašnjenje kao i gospodin Zlatko Lagumdžija.
mikrofon nije uključen
Mogu li ja, gospodine Jovičiću? Hvala. Dakle, kao i obično, i ovog puta smo imali neke izmjene i dopune dnevnog reda u odnosu na prvu verziju koju smo vam poslali što, nadam se, razumijete. Rokovi su u pitanju, zakazivanje itd., a u međuvremenu komisije rade i stiču se poslovnički uslovi za stavljanje na dnevni red. 2 Dakle, dvije tačke dnevnog reda su skinute: Prijedlog zakona o protivminskom djelovanju u BiH (radi se o prvom čitanju, i to na zahtjev nadležne komisije koja je zatražila produženje roka i Kolegij je udovoljio zahtjevu); i ... dakle 2. tačka dnevnog reda koja je bila planirana pa skinuta, dakle, Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2008. godinu, jer je i Ustavnopravna komisija odgodila razmatranje ovog izvještaja, i to na molbu Visokog sudskog i tužilačkog vijeća zbog nemogućnosti njihovih predstavnika da sjednici prisustvuju. Mislim da je stvar opravdana. Stekli su se uslovi za stavljanje novih pet tačaka dnevnog reda u odnosu na poziv prvi koji ste dobili. Dakle: Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o osnivanju Vijeća nacionalnih manjina BiH – predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, Također imamo i Prijedlog odluke o dopuni Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina. Također je predlagač pomenuta komisija. Dalje imamo: Razmatranje ostavke gospodina Sefera Halilovića na članstvo u Zajedničkoj komisiji za ljudska prava ... U ovom smislu tačka 14., ranija tačka 14. je preformulisana tako da idemo prvo na: Razmatranje ostavke gospodina Milorada Živkovića i imenovanje, umjesto njega, Slavka Jovičića u Istražnu komisiju za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava. Dakle, pod ovom tačkom su ta kadrovska pitanja. I dalje smo je uvršteno u dnevni red: Imenovanje tri člana Zajedničke komisije oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Graničnoj policiji BiH. I ja predlažem također da danas uvrstimo tačku dnevnog reda: Potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH o imenovanju gospodina Rude Vidovića za ministra komunikacija i prometa, jer su se stekli poslovnički uslovi. Naime, dobili ste ovaj izvještaj nadležne komisije koji je obavezan i mi imamo sada uslove da razmatramo i ovu tačku dnevnog reda. Naravno, o ovome, Dom treba se da izjasni. Dakle, to je što sam ja imao kao potrebu da vas informišem u vezi ovog dnevnog reda za današnju sjednicu. Dakle, ja sam predložio još jednu tačku dnevnog reda osim ovih napomena i obrazloženja koje sam izdiktirao u mikrofon. Sada otvaram raspravu. Nema rasprave. Izvinjavam se, Denis Bećirović. 3
Cijenjeni predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti i predstavnici medija! Na osnovu člana 65. stava (1) Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH podnosim sljedeći prijedlog dopune dnevnog reda 56. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlažem da tačku naslovimo na sljedeći način: 'Razmatranje zaključaka o štetnosti antidejtonskog jednostranog djelovanja predsjednika Republike Srbije Borisa Tadića u državi BiH'. Uz prijedlog za uvrštavanje pomenute tačke u dnevni red, dostavljam i Prijedlog zaključaka kao materijal za raspravu o ovoj tački dnevnog reda. S obzirom na važnost ove problematike za budućnost BiH, predlažem da ovo bude jedna od prve četiri tačke dnevnog reda. Naime, smatram vrlo važnim da danas najviši zakonodavni organ BiH da svoj stav da je neprihvatljivo i veoma opasno to što je predsjednik Republike Srbije u Banja Luci, dakle prije dva dana, 22. juna, izložio, kako je rekao, službeni stav Republike Srbije da ne prihvata odluku visokog predstavnika Valentina Incka koji je poništio, kao što znamo, antiustavne zaključke Narodne skupštine RS. Također, bilo bi dobro da se danas očitujemo i o netačnoj tvrdnji i krajnje pogrešnoj interpretaciji Dejtonskog sporazuma, a što je rekao predsjednik Republike Srbije, također u Banja Luci, gdje je naveo da je Srbija kao potpisnica Dejtonskog sporazuma ujedno garant i suvereniteta i teritorijalnog integriteta BiH. Ja mislim da je jako važno danas da kažemo da suverenitet i teritorijalni integritet BiH nemaju nikakve veze s Dejtonskim sporazumom pošto su izboreni prije njega, a pogotovo nisu nikako povezani sa političkom voljom predstavnika Republike Srbije. Stoga, dakle predlažem da ovo danas uvrstimo u dnevni red i da kao najviši zakonodavni organ vrlo jasno damo svoj stav u ovoj, po meni, štetnoj pojavi.
Molim Vas dostavite mi u pisanoj formi. Replika, Branko Dokić.
Gospodine predsjedavajući, možda i nije dobro odmah se javiti kao što sam se ja javio, jer vjerovatno da će u ovakvo reagovanje biti unesene i emocije, a najmanje je potrebno u ovom domu da se unose emocije. Ali ovo što je kolega Bećirović predložio je najblaže rečeno neozbiljno. Evo, pretpostavimo čak da u ovim stvarima postoje elementi zbog čega on predlaže tačku dnevnog reda, to se ne može ovako raditi. Ovo zadire duboko u odnose između dvije države, a pogotovo obrazloženje u kome se čak osporava pravo predsjedniku susjedne nam države, države koja je potpisnica Dejtonskog mirovnog sporazuma, čak se osporava pravo da on kaže da on podržava teritorijalni suverenitet itd., itd., kako navodi gospodin Bećirović. 4 Zato kažem da je ovo zaista krajnje neozbiljno, a mogao bih upotrijebiti znatno, znatno krupnije riječi. Pogotovo, taj stepen neozbiljnosti je utoliko veći kad znamo da dolazi iz partije čiji je član Predsjedništva, iz koje je član Predsjedništva prijetio, bukvalno prijetio susjednoj državi, a da ta stranka ni na koji način se nije ogradila od prijetnji. Jer ako se iz jedne države za premijera ili predsjednika druge države kaže 'da će dobiti po prstima i po nosu', onda, ko zna elementarnu abecedu diplomatije, zna da je to poruka da će dobiti, znate čime, onim što bih volio da se nikada više na ovim prostorima ne desi. Dakle, još jednom kažem, čak i da ima elemenata u ovome, doći dva dana poslije sa pamfletnom porukom koja je namijenjena samo, ne znam ni ja kome, neću sad da kažem – je neozbiljno. Ako uopšte ima elemenata da se o ovome raspravlja, zato se moraju dostaviti materijali, o tome se moraju upoznati svi oni koji će diskutovati o tom pitanju i o tom pitanju odlučivati. Ovakve stvari i ovakvi prijedlozi na Parlamentu nas samo vraćaju u prošlost, a nikako nisu prilog onome što stranka iz koje dolazi ovaj prijedlog često zagovara ovdje i promoviše, evo, za evropske integracije itd., itd. Ne bih više, jer često se treba držati one narodne poslovice 'da svaka neizgovorena, zlata vrijedi', ali kada se izbaci puno onih koje su rđave, onda se mora na neki način i reagovati. Hvala vam lijepo.
Imam troje prijavljenih za diskusiju. Momčilo Novaković.
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, dragi gosti, ministri, vidite, ja ne mislim da je ovaj prijedlog gospodina Bećirovića ozbiljan prijedlog i možda nismo ni trebali otvarati, tu se slažem sa gospodinom Dokićem, možda nismo trebali ni otvarati ovu vrstu priče jer, vidite, jedna ozbiljna partija ne bi trebala da na bilo koji način proizvodi tenzije sa susjednim državama, a valjda nam to najbolje pokazuje slučaj danas Hrvatske i Slovenije i onemogućavanje Hrvatske da realizuje jedan od svojih najvažnijih ciljeva, a to je pridruživanje ili približavanje ili potpis sa EU. Nama ne treba taj problem sa susjednim državama, ni sa Srbijom ni sa Hrvatskom. Mi nismo u toj situaciji danas, a nećemo biti sigurno ni sutra – da imamo pravo na ovaj rizik. Pazite, duže vremena traje evo ova vrsta priče o kojoj je danas govorio i gospodin Bećirović. Ja imam osjećaj da bi ljudi i od Marksa napravili nacionalistu. Znači, oni i od izjava za koje sam ja mislio da su u korist BiH, sad izgleda treba da mislim da su one suprotne interesima BiH, evo ja mislio da je to upravo u interesu BiH, posebno izjave koje govore o teritorijalnom integritetu i suverenitetu BiH, i što je, po meni, jedan korak naprijed u odnosima ove dvije zemlje. Naravno, ne treba zaboraviti i pravo dijela ove zemlje, odnosno RS-a na specijalne veze i odnose sa Srbijom koje se, znamo kako, mogu manifestovati, pa jedan od načina manifestacije je i ova posjeta gospodina Tadića. 5 Dakle, ne bih dalje davao ozbiljnost ovoj inicijativi. Smatram je u kontekstu dosadašnjih izjava, ako se uopšte mogu nazvati izjavama riječi člana Predsjedništva, gospodina Komšića. Ja ni to ne smatram da su izjave, a pogotovo ne ozbiljne izjave i, bojim se, da bi davanje previše ozbiljnosti ovoj inicijativi ustvari stvorilo utisak da zaista postoji problem. Naravno, cijenim to što je SDP to uradio prije Stranke za BiH, s obzirom da je gospodin Haris Silajdžić dao takvu izjavu, pa su evo ljudi požurili, znači da oni budu prvi koji će tu stvar javno iznijeti i pokušati otvoriti raspravu. Ja naravno neću podržati …
Evo, ja nisam intervenirao niti sam, da tako kažem, upozoravao, evo sad da kažem, dakle raspravljamo o dnevnom redu. Čovjek je predložio tačku dnevnog reda, imate svi pravo misliti o tome šta hoćete, međutim nemojte ulaziti u meritum stvari, odlučivat ćemo, čovjek je predložio. Evo, sad imamo dvije replike. Remzija Kadrić. Sada ćemo svi pokazati šta mislimo o ovome i vjerovatno ćemo ... raspravljati o onome što je Denis inicirao. Dakle, imamo sada Remziju Kadrića, replika.
Imam repliku na izlaganje i Novakovića i Dokića. Dakle, ova inicijativa je preozbiljna, nije dakle neozbiljna. Ona je previše preozbiljna i ja sugerišem Denisu Bećiroviću da ovo pretvorimo u određenu inicijativu da zaista o ovome ozbiljno razgovaramo, a možemo razgovarati i na jednoj od narednih sjednica. Dakle, ne spada ova njegova posjeta u domen specijalnih veza između Srbije i RS-a. Dokić je izašao iz okvira Ustava BiH. I, Dokiću, dakle elementarna abeceda diplomatije nalaže, nalagala je i nalaže Borisu Tadiću ... da dođe u Sarajevo u Predsjedništvo BiH i da tamo Predsjedništvo pita i da raspravi sa njima o ovim problemima i o ovim slučajevima kad su u pitanju pojašnjenja i tih zaključaka i odnosa prema međunarodnoj zajednici i OHR-u. Dakle, to nalaže elementarna abeceda diplomatije, a ne nalaže elementarna abeceda diplomatije da se ode u Banja Luku i da se o tome raspravlja.
Jozo Križanović, replika.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Zapavo i ne radi se o replici, više se radi o jednoj poslovničkoj intervenciji. Kao što ste i Vi na početku...
Ako se ne radi o replici ..., znači poslovnička intervencija. Dakle, poslovnička intervencija. 6
Mislim da se ovdje radi o jednoj legitimnoj inicijativi o kojoj se treba Dom odrediti. Mogli bismo danas raspravljati, prije nego što usvojimo dnevni red, cijeli dan o ovoj temi. Ja bih zamolio da se prekine rasprava i da se izjasnimo može li ovo ulaziti u dnevni red ili ne. A raspava ako ovako nastavi, nećemo danas stići ništa drugo ni uraditi! Hvala.
Ja vjerujem da su kolege čule šta predlažeš i da će ozbiljno tretirati tvoj prijedlog, ali evo ne vidim da iko odustaje. Dakle Ekrem Ajanović, replika.
Gospodine predsjedniče, kolege i kolegice, ja ću biti kratak. Ja ću samo reći onima koji smatraju da druge države štite suverenitet BiH – to je priča za malu djecu. Suverenitet BiH štite njeni građani u dovoljnom broju i trebaju svi da zapamte da nikad se neće ponoviti ’90. i ’95. godina jer, ako se ponovi, ona će biti u sasvim drugačijem obliku. Hvala lijepo.
Mirko Okolić, diskusija.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege poslanici, predstavnici i članovi Savjeta ministara, nevladinih organizacija, sredstava informisanja, dragi gosti, evo, ja hoću da kroz svoju diskusiju dam ili ne dam podršku prijedlogu za stavljanje na dnevni red ove tačke na današnje zasjedanje i ako će stavljanjem ove tačke na današnji dnevni red ove sjednice se dobiti sljedeće, a to je, znači ja ću je podržati, a to je da ćemo odlučiti da je ovo najbitnija tematika o kojoj mi danas možemo raspravljati. I ako se danas od ovoga živi u BiH, odnosno ako ćemo dobiti zbog stavljanja na dnevni red ove tačke jedan kilometar autoputa, ako ćemo spriječiti zatvaranje određenih firmi koje se svakodnevno zatvaraju, ako ćemo spriječiti dobijanje otkaza zaposlenih zbog nedostatka poslova, ako ćemo stvoriti nove uslove za zapošljavanje novih radika, ako ćemo poboljšati socijalni status građana BiH i spriječiti ovu recesiju, odnosno ublažiti recesiju koja je trenutno u BiH, ako ćemo spustiti tenzije među narodima u BiH, ja prihvatam ovu tačku. A zato mi mora neko dati potvrdu da će ovo biti što sam ja naveo. U suprotom, ova tačka se ne može, s moje strane, nikako podržati, jer smatram da je kontraproduktivno u današnje vrijeme kada imamo mnogo prečeg i mnogo pametnijeg na ovoj skupštini da razmatramo. Hvala lijepo.
Drago Kalabić. 7
Gospodine predsjedavajući, evo, i ja sam razmišljao da li se javiti za riječ. Ovaj parlament je, htjeli mi to ili ne htjeli priznati, raspravljao o raznim bitnim i nebitnim stvarima, nekada i o budalaštinama, zato što Poslovnik dozvoljava legitimno pravo poslaniku. Ja, kad se ... uvaženi kolega Denis Bećirović javio, ja sam mislio da on traži pomoć oko ovog šamaranja zvaničnika SDP-a. Nije lijepo da se javno dva čovjeka ...
mikrofon nije uključen
Pa, nije lijepo da se dva čovjeka.
Evo, ja intervenišem, gospodine Kalabiću, na dnevni red.
Pa molim vas ja, ja sam rekao, vraćam se na diskusiju. Ja mislim da je za građane BiH pogubno da se dva čovjeka koja primaju po 6.000 maraka, javna zvaničnika, šamaraju na ulici, jer to nije dobro za građane BiH.
Gospodine Kalabiću, dnevni red!
To nije lijepo. Ja sam očekivao da se Parlament, pošto su to parlamentarci, da se o tome odredi. Ali molim vas, ali pošto je potpuno jasno da jedno ekstremno krilo SDP-a želi na neki način ovakvim izjavama i ovakvim inicijativama, a onaj ko je gledao neku veče,
Molim vas da se slušamo, molim vas malo pažnje, molim vas malo pažnje.
onaj ko je gledao neku veče državnu blamažu člana Predsjedništva, neviđenu blamažu u nizu blamaža, gdje čovjek komentariše falsifikate s ciljem da naudi drugoj državi. Član Predsjedništva komentariše falsifikate, izigrava, da ne kažem šta, da ja ne budem sad uvredljiv, i ne smeta mu što je to javna blamaža, što javno učestvuje u falsifikatima!?
Gospodine Kalabiću, dajte, vratite se na diskusiju o prijedlogu dnevnog reda 8
Pa evo, to je diskusija, to je diskusija.
Ne diskutujemo o Željku Komšiću, molim vas!
Pa cilj člana Predsjedništva je bio neku veče da naudi državi Srbiji. To je svako prozreo i vidio. Čemu nam to treba? Šta mu to znači?
To je Vaša ocjena, ali dajte da se vratimo na dnevni red.
Znači, ja sam mislio u prvi mah da se uopšte ne javljam, da je to do te mjere neozbiljan prijedlog jedne grupe ljudi da ne zaslužuje ovaj parlament. Oni imaju pravo na svoje mišljenje, na svoj stav, ali da zaista ne mislim da treba oni da nas zabave tako neozbiljnim stvarima, posjetu koju su svi vidjeli, svi ocijenili, i oni koji su bitni i nebitni, i oni do čijih mišljenja držimo kazali su svoje o toj posjeti, sad ćemo mi ovdje tražiti. Nije sporno, mi ne bježimo od bilo kakve rasprave što se tiče toga, sa puno argumenata, sa puno svega. Ako hoćete da pričamo cijeli dan ko je sve dolazio u BiH i u koji dio, i na koji način, i kako, i kada, i u koje vrijeme, to nije sporno. Ja ne mislim, tu se potpuno slažem sa kolegama da će to išta danas doprinijeti ako hoćemo raditi ono što je ovdje bitno za BiH a ako se izglasa i ta tačka, mi ćemo učestvovati u njoj i ponovo ponoviti i kazati svoje, ali mislim da je potpuno nepotrebno u ovom trenutku.
Evo, skoro smo je izdiskutovali. Dakle, Denis Bećirović, replika.
Ja prije svega želim reći da ovo ima puni smisao danas da se uvrsti u dnevni red, jer je predsjednik Republike Srbije ozbiljno narušio ravnopravnost svih naroda i građana BiH. Da je to tako, svjedoči i činjenica da nije posjetio sve predstavnike građana i naroda jednog entiteta, već samo predstavnike jednog entiteta. Kao da je zaboravio na činjenicu da ni jedan entitet u BiH nije ekskluzivno vlasništvo ni jednog naroda, već da su u oba entiteta ravnopravni i Bošnjaci, i Srbi, i Hrvati, i ostali. Međutim, to je predsjednik Republike Srbije grubo ignorisao. Druga stvar je, predsjednik Republike Srbije, i očekivao sam od kolega koji dolaze iz RS- a da prvi oni reaguju – prekršio je Ustav RS-a, jer evo ovdje Ustava RS-a gdje jasno kaže da su Srbi, Bošnjaci i Hrvati konstitutivni i ravnopravni narodi. Dakle, on je prekršio Ustav RS-a. Nakon toga prekršio je i Ustav BiH, prije svega član 1. 9 Stoga, bilo bi itekako poželjno za sve nas iz oba entiteta da danas raspravimo o ovom pitanju. A mi iz SDP-a nikada nismo niti ćemo proizvoditi tenzije u BiH, ali ćemo uvijek reagovati kada je u pitanju suverenitet i teritorijalni integritet BiH i kada bilo ko u zemlji ili izvan zemlje narušava ravnopravnost naroda i građana BiH. A, kolega Dokiću, mislim da nije baš danas prilika da pričamo o stavovima Željka Komšića i Vojislava Koštunice, ali ta priča bi bila neravnopravna zbog toga što Željko Komšić nije sa oružjem hodao oko Beograda, ali Vojislav Koštunica jeste sa oružjem hodao oko Sarajeva, tako da teško da u toj priči bi mogli naći dobre argumente za Vojislava Koštunicu. Hvala.
Ja bih vas zamolio da polako privodimo kraju. Predložena je tačka, izjasnit ćemo se o tački, i onda ćemo vidjeti ima li mogućnosti za raspravu ili nema, ali evo da i ovi ljudi koji su se prijavili još i njima dam pravo. Sadik Ahmetović, replika.
Gospodine predsjedavajući, kolega Kalabić imao je jedan krivi navod, ili ja nisam dobro obaviješten
Dakle, krivi navod.
kada je rekao da je gospodin Komšić komentarisao falsifikate. Dakle, po zvaničnom stavu Vlade Srbije to su bili originali, po njihovom objašnjenju samo malo stari nekoliko godina. Volio bih, ukoliko znate za ove svježije originale da nam ih dostavite, evo, ja se prijavljujem da ih komentarišem u sljedećoj emisiji. Hvala.
Idemo dalje. Replika, Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministara, predstavnici nevladinih organizacija i medija, dame i gospodo, pa, ja ne znam šta ćemo dobiti ako uvrstimo ovu tačku dnevnog reda. Evo dajem prijedlog: poništavamo posjetu gospodina Tadića Banja Luci! Pa možemo li mi to uraditi? Druga stvar, nisam njegov ni portparol ni bilo šta, čovjek je javno rekao 'jedva čekam da me pozovu u Mostar, u Sarajevo, u Tuzlu, ne znam gdje, svugdje ću doći', kao što on poziva članove Predsjedništva BiH da dođu u Beograd. Čime je narušio bezbjednost i suverenost ove 10 zemlje, jedinstvene? Čak je rekao da daje podršku suverenoj, jedinstvenoj i nedjeljivoj BiH. Čita li iko šta je čovjek rekao? A to što je prijateljski došao u Banja Luku, evo pozivamo ga danas, Parlament da donesemo zaključak, pozivamo ga da posjeti Parlament, pošto nam se svako ovdje obraćao i da mu damo mogućnost da nam se obrati ovdje u Parlamentarnoj skupštini gdje su prisutna oba doma.
Molim vas da se slušamo malo, molim vas.
Možemo li tako riješiti problem ili ćemo stalno komplikovati? I još jedna digresija. Tačno je to: Koštunica se slikao sa onom puškom. Nisam bio tada jer sam bio nažalost u logoru, ne znam je li pucao, ne mogu tvrditi, ali član Predsjedništva BiH dobio je Zlatni ljiljan. Pa mislim da nije dobio Zlatni ljiljan Željko Komšić što je radio u humanitarnoj organizaciji, nego što je upravo vodio žestoku borbu protiv Srba, i ni to mu niko ne osporava. Bile su zaraćene tri strane, vodio se rat, tako je bilo. Ali hoćemo li se stalno vraćati na iste teme ko je koga ovdje i kako je šta radio. Ja mislim da ovo ne vodi ničemu. Kao što je rekao prethodno kolega, imamo prečih stvari. To ću sad kad budu poslanička pitanja postaviti: Šta će biti s nama i s ovom državom i neće nam nijedan govor pomoći, ni Tadića, ni Koštunice, ni Denisa Bećirovića, a pogotovo moj. Hoćemo li mi izaći iz krize, iz problema? Zato, molim vas, čak, i kad bi ovo dobilo podršku šta je on rekao u Banja Luci: Što se kosi sa interesima i što narušava suverenitet ove zemlje? Nije ništa. Evo, pozivam ga ja, ako imam pravo, a dajte vi podršku da dođe što prije da se obrati ovdje Parlamentu, čovjek će doći. Pa da čujemo onda mišljenje šta govori. Hvala.
Evo, ja ću ti pomoći, Slavko. Sticajem okolnosti, ja znam da je Željko Komšić pucao, branio sebe i svoju porodicu. Drago Kalabić, replika.
Ne znam gdje je bio onda kolega Jovičić. Da li se branio od njega u logoru? Ako je on bio u logoru, onda je vjerovatno branio od njega svoju porodicu. Što se tiče odbrane, to je sve relativan i kompleksan pojam, a ja danas nisam spreman da to elaboriram ko je šta radio. Ako je i dalje priča da je jedna strana potpuno nevina, a druga da ispaljeni meci sa navodne pozicije odbrane nisu završavali na mjestima gdje nisu trebali završiti, to je nešto drugo. Ali, kolega Ahmetoviću, hoću samo da demantujem. Kad sam govorio o falsifikatu, mislio sam na ukupan projekat te večeri jer se govorilo o ekskluzivnim fotografijama starim nekoliko mjeseci koje se prvi put objavljuju, da bi onda narednih dana vidjeli da svi, kojima su bile potrebne i neophodne te fotografije, da ih svi imaju širom Evrope i širom bivše Jugoslavije i svi su ih imali i niko ih nije komentarisao, da bi se tu veče napravila ta vrsta medijskog 11 falsifikata na koju, da ne kažem, evo i ja sam se upecao misleći da je ozbiljna priča u smislu da je novinarski istraživački posao došao do toga da je našao nešto što je ekskluzivno, da bi se – i nije sporno, nije novinarima prvi put da učestvuju u falsifikatima, ali da član Predsjedništva svjesno učestvuje u falsifikatu o jednoj tako važnoj stvari – da bi se te večeri vidjelo da što se tiče i tih fotografija i svega ostalog da država Srbija radi ozbiljan posao, što je naišlo i na ...
Idemo dalje. Adem Huskić, replika.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Prije nego što repliciram, htio bih reći da smatram da je kolega Bećirović potpuno formalno, regularno i politički, ja mislim, vrlo odgovorno predložio tačku dnevnog reda. Ja se slažem da je treba raspraviti. Možda ne sada, možda trebamo prolongirati za sljedeću, ali ova stvar treba, ja mislim, biti raspravljena u ovom domu, jer po mom uvjerenju posjeta gospodina Tadića Banja Luci jeste doprinijela dizanju tenzija u BiH, bez obzira kako to ko shvata, ovako ili onako, ali je činjenica da su tenzije podignute i ne mislim da je išta relaksirao stvari, pogotovo zbog toga što je iznio neke stvari koje objektivno nisu tačne. Ali evo, kad budemo raspravljali o tome možemo pričati. Ali javio sam se da repliciram vezano za ovo što je rečeno za gospodina Komšića. Gospodin Komšić nije iz moje stranke ali osjećam ljudsku i moralnu obavezu da kažem, pošto njega nema ovdje, ja mislim da on nije pucao na Srbe, ja mislim da je on branio sebe, svoju porodicu, svoju državu od agresije, jer da se nije branio desila bi mu se Srebrenica. Zahvaljujem, toliko.
Krivi navod, gospodin Živković. Denise, ja sam te imao na ekranu, ti si odustao, je li?
mikrofon nije uključen
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Krivi navod je u smislu da ovo nije tačka dnevnog reda koja bi danas mogla da dođe iz poslovničkih razloga. Jednostavno, mi nismo nadležni za vođenje spoljne politike kao Parlament i nismo tu da tumačimo Dejtonski sporazum, da li ga je neko prekršio ili ne. Imaju organi koji to mogu da rade i ako Bog da neki od njih neće još dugo. 12 Istovremeno, nemojte da ovakve teme, bar oni koji smatraju ovdje da su skupštinska većina, stavljamo na dnevne redove, jer ćemo doći u poziciju da svaku sjednicu o dnevnom redu raspravljamo po nekoliko sati, ako počnemo da stavljamo na dnevni red teme slične ovome. Teme koje bi mogle da idu od protjerivanja Djeda Mraza iz obdaništa u Sarajevu i uticaja na multikulturanost Sarajeva, od tema uticaja izbora u Iranu na pojačani, da kažem, muslimanski ili drugi dio ovdje u BiH radikalni islam, da ne navodim drugačije teme, ili da ne govorim o tome o kršenju Zakona o ravnopravnosti polova, zbog onoga što se desilo sa kolegama poslanicima u Tuzli, ili uticaj seksualnih afera na fakultetima po Federaciji na bolonjski proces, itd., itd. Nemojte da ovo budu teme oko kojih ćemo raspravljati svaki put kad budemo utvrđivali dnevni red. Molim vas da se vratimo dnevnom redu jer ako budemo tako vodili sjednice, onda ovaj parlament sigurno će otići u jednu krajnost.
Replika, Slavko Jovičić.
Uvaženi predsjedavajući, kad sam pomenuo člana Predsjedništva u kontekstu nosioca ordena, nisam ja rekao da on nije imao pravo da brani, ali ja postavljam, ako je on branio svoju porodicu i svoj narod, i na drugoj strani se neko branio. Druga stvar, netačan je navod koji se stalno protežira ovdje – agresija. Kojim aktom, kojeg suda, na kojem nivou, u kojoj instituciji je utvrđeno da je bilo ko vršio agresiju na BiH? Kada neki sud donese takvu odluku ili presudu, ili da je donio, kao legalista bih je prihvatio, ali stalno izmišljati te priče. Ja neću da potenciram svoju sudbinu, ne govorim u ime svoje ovdje. Eto, on je imao šansu da drži pušku pa da brani svoju porodicu. Ja nisam imao šansu ni da preživim, ali mi je Bog samo dao takvu mogućnost ni da znam gdje mi je porodica, ni da znam gdje su moji, ali različite su sudbine pa ih ne treba pojedinačno. Zato vas molim, kanimo se nekih tema koje samo usložnjavaju situaciju i koje nas ne vode na zelenu granu. Imamo prečih, ljudi, stvari. Osudio bih prvi izjavu Borisa Tadića da je negirao suverenost i jedinstvenost BiH. Nije. Evo, maloprije sam rekao, zar treba ponavljati, ako bi ga ovaj parlament pozvao da se obrati – a ovdje nam se svako obraćao, ko je god izrazio želju – pa čovjek bi došao. Zašto napadati nekoga kad nije ugrozio suverenitet ove zemlje? Izvolite gospodo, utičite na bilo kojeg člana Predsjedništva da ode u Beograd! Poziva ih stalno. Hoće li poslati po njih avion i hoće li poslati, ne znam, koje službe da ih prevede tamo? Neće. Čovjek je raspoložen da razgovara. To što je došao u Banja Luku – pa ide se tamo gdje te dočekaju prijateljski i gdje te dočekaju srdačno! Ne ide se tamo nepozvan, ako zna se ... nepozvanom gostu gdje je mjesto. Zato, molim vas, nemojte komplikovati ovu situaciju. Imamo prečih stvari. Dok mi raspravljamo šta je rekao Tadić ovdje, šta je rekao Komšić tamo, šta je rekao Slavuj ovdje, radnici se spremaju da krenu prema Parlamentu. Hajmo se uozbiljiti i vratiti situaciju u normalno stanje, mada ovdje ništa nije normalno, ako ćemo ovakve kandidovati tačke dnevnog reda. 13
Dakle, niko ne odustaje: dva, četiri, pet. Pet za repliku! Momčilo Novaković. ___________(?) Hajmo se izjasniti. Ma naravno, trebali bi se izjasniti, ali evo ljudi hoće da prvo rasprave sve i o svim temama. Ja predlažem da odustanete od replika, da glasamo o prijedlogu dnevnog reda i da vidimo kako ćemo dalje, molim vas. Prihvatate li moj prijedlog? Evo, Novaković prihvata. Gospodine Mitroviću, gospodine Huskiću, da se izjasnimo o tački dnevnog reda, molim vas. Hvala. Završavam raspravu o dnevnom redu.
10 minuta pauze prije izjašnjavanja.
Gospodin Kalabić traži 10 minuta pauze. [[PAUZA]] Molim vas, zauzmite svoja mjesta. Zazvonite još jedanput. Pauza je već istekla. Gospodine Kalabiću, imate li potrebe? Molim vas, nastavili smo sjednicu, sjednite.
Evo, mi smo pokušali u ovoj pauzi da se konsultujemo, ali očito nismo uspjeli da ubijedimo kolege da nije dobro ovu tačku danas stavljati na dnevni red. Maloprije, pogotovo poslije ove dramatične vijesti iz Beča i, obično, u ovaj prostor su puno teže stvari dolazile iz Beča nego s druge strane, ali to se ne komentariše, mislim da ovo je više zavređivalo pažnje, ovo što je maloprije stiglo. Ali za sjednicu današnju i na sljedeću, glasanje za tu tačku opredijeliće i naš rad u toku današnje sjednice i opredijeliće i za pripreme nekih ... tačaka za sljedeću sjednicu. 14
Sve uredu, čuli i razumjeli, nadam se. Molim vas, ... rasprava o dnevnom redu je završena. Ja imam dva prijedloga. Gospodine Halilović, izvolite. Ja sam mislio da smo završili, ali evo izvolite.
Pa mi i jesmo razgovarali na hodniku o ovom što ću sad predložiti, ali ja predlažem da se uz ovaj Privremeni izvještaj o radu Istražne komisije da se njemu pridoda Mišljenje Komisije za finansije i budžet, jer bez Mišljenja Komisije za budžet i bez usvajanje te odluke ovaj izvještaj će biti osakaćen. Dakle, moj prijedlog je da se uz Privremeni izvještaj razmatra i Izvještaj ... Komisije za finansije i budžet. To je jedan prijedlog. I drugi prijedlog. Na zadnjoj sjednici Istražne komisije većina članova Istražne komisije je potpisala novi Prijedlog zakona o slobodi pristupa ... informacijama. U tom prijedlogu, u tom novom izmijenjenom prijedlogu o slobodnom pristupu javnim informacijama mi smo se trudili da otklonimo sve one primjedbe koje su date na Domu naroda, a i u ovom domu, iako ga je ovaj dom usvojio i predložili smo zakon po skraćenom, ne po hitnom postupku. I ne vidim ga danas u materijalima i sad pokušao sam kod stručne službe da ga nađem, ali nisam uspio. Predlažem, pošto je taj prijedlog završen, gotov, dakle većina članova Istražne komisije, svi prisutni su ga potpisali, važan je taj zakon da se krene u proceduru danas i moj prijedlog je da se on pronađe negdje u ovim stručnim službama i da se danas uvrsti u dnevni red, da krene u proceduru po skraćenom postupku, jer trebat će nam vremena da ga usvojimo, a važan je ... kako za rad ove komisije, tako ukupno mislim da je važan ovaj zakon da se uradi. Hvala.
Evo, ja ću pokušati dati objašnjenje, nadam se da ću odgovoriti na Vaša pitanja. Kada je riječ o tački dnevnog reda vezano za rad Istražne komisije, mi smo na prošloj sjednici donijeli zaključak da obezbijedimo mišljenje Komisije za finansije i budžet, odnosno da ona predloži ... mogući način finansiranja rada itd. i mi smo taj izvjštaj dobili, svi su poslanici to dobili. I ja ću kada budemo razmatrali tu tačku dnevnog reda, koja je u dnevnom redu, staviti na glasanje Predstavničkom domu ovaj izvještaj, odnosno prijedloge modaliteta načina finansiranja. Komisija predlaže da se vaš Privremeni izvještaj usvoji i predlaže način finansiranja i poslanici će biti u prilici da se izjasne. Kad je riječ o ovoj drugoj inicijativi, odnosno prijedlogu, nažalost, mi taj zakon o kojem Vi govorite oficijelno nismo u Kolegiju dobili. Da jesmo, mi bi njega već stavili u proceduru i bojim se da će biti tehnički teško ga danas, mi već zaključujemo raspravu o dnevnom redu i utvrđujemo dnevni red – danas će ga biti teško. Ali možemo 8., ... podnesite zahtjev da je po hitnom postupku, pošto se radi o zakonu koji je već razmatran, da su novine samo neke, a usaglašavanja, i stavit ćemo ga 8. i da sad ne komplikujemo situaciju. 15 Dakle, evo da još jedanput zaključim, nadam se, ovaj put definitivno raspravu o dnevnom redu. Gospodine Huskiću, molim Vas, ma molim Vas, zaključujem raspravu o dnevnom redu i imam dva prijedloga, dvije nove tačke dnevnog reda. Jedan sam ja predložio, ako se sjećate, dakle radi se o potvrđivanju Odluke predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH o imenovanju Rude Vidovića za ministra komunikacija i transporta. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Poslovnički uslovi su ispunjeni. 29 „za“ (21 Federacija, osam RS). Konstatiram da je Predstavnički dom odlučio da se ova tačka uvrsti u dnevni red današnje sjednice. I ja predlažem, uz konsultaciju sa sekretarom, da to bude tačka 8. Imamo još jedan prijedlog. Dakle, prijedlog Denisa Bećirovića da se na današnjoj sjednici razmatraju 'zaključci o štetnosti antidejtonskog i jednostranog djelovanja predsjednika Republike Srbije Borisa Tadića u državi BiH'. Materijal ste dobili sa zaključcima koji su na poleđini akta. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 19 „za“, osam „protiv“ (17 Federacija, dva RS). Nemamo entitetsku većinu, usaglašavanje ćemo naknadno obaviti. Na ovaj način mi smo utvrdili dnevni red današnje sjednice. 1. Usvajanje Zapisnika 55. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmataranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika; 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o konkurenciji (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH, predlagač poslanik Denis Bećirović (prvo čitanje); 7. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe i usluga od strateške važnosti za sigurnost Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 16 8. Potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o imenovanju Rude Vidovića za ministra komunikacija i transporta; 9. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o osnivanju Vijeća nacionalnih manjina BiH – predlagač Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; 10. Prijedlog odluke o dopuni Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH – predlagač Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; 11. Godišnja platforma o sigurnosno-obavještajnoj politici – podnosilac Predsjedništvo BiH; 12. Izvještaj revizije učinka o temi Proces zapošljavanja državnih službenika u institucijama BiH – podnosilac Ured za reviziju institucija BiH; 13. Privremeni izvještaj Istražne komisije za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava; 14. Konačan prijedlog autentičnog tumačenja člana 185. stav (1) Zakona o službi u Oružanim snagama BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 8805); 15. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Remzije Kadrića i Adema Huskića za raspravu na sjednici Doma o temi Dostignuti nivo implementacije Općeg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini; 16. Razmataranje a) Ostavke poslanika Milorada Živkovića na članstvo u Istražnoj komisiji za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava; b) Imenovanje poslanika Slavka Jovičića za člana Istražne komisije za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava (umjesto poslanika Milorada Živkovića); 17. Razmatranje a) Ostavke poslanika Sefera Halilovića na članstvo u Zajedničkoj komisiji za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; b) Imenovanje poslanika Rifata Dolića za člana Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; (umjesto poslanika Sefera Halilovića); 18. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Graničnoj policiji BiH; 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vijeća ministara Republike Albanije o saradnji u borbi protiv kriminala, posebno terorizma, ilegalne trgovine drogom i organiziranog kriminala. ... Tačka 1. Ad. 1. Zapisnik 55. sjednice Predstavničkog doma
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja sam između ovog i prošlog zasjedanja Doma dobio odgovore na ukupno četiri postavljena pitanja od Vijeća ministara. I ovom prilikom želim zahvaliti na uloženom trudu u davanju odgovora na ova pitanja. Iako komentar zaslužuju sva četiri odgovora, ja ću komentirati dva dobivena odgovora. Dobio sam odgovor na pitanje o istraživanju nalazišta nafte u BiH. Po dobivenom odgovoru potvrđuju se procjene o bogatim nalazištima nafe u području sjeverne BiH i području Dinarida BiH. Iz odgovora bi se reklo da projekti istraživanja i pronalaska ulagača idu kao po loju, bez ikakvih problema. Sudeći po nezvaničnim informacijama i pisanju nekih naših medija, priča izgleda tragikomična, a u ova krizna vremena evo naslova iz jednog našeg časopisa koji oslikava svu tragikomičnost ove priče, naslov je 'Dok se čeka zakon, nafta otječe u potok'. U ovom članku, rekao bih, kompetentni ljudi kažu da je istraživanje i eventualna eksploatacija izvorišta nafte u BiH u ćorsokaku iz razloga što u BiH vlada haus u regulativi dodjeljivanja koncesija i da je sasvim sigurno da niko neće ulagati novac u istraživanje i eksploataciju nafte u državi u kojoj se ne zna ko daje koncesije i ko uostalom daje garancije da će potpisani eventualni ugovori biti i izvršavani. Uz puno uvažavanje Vijeća ministara i ovoga odgovora, u ovome momentu više sam sklon vjerovati onome što kažu kompetentni ljudi u medijima. Drugi odgovor koji želim komentirati je odgovor na pitanje o dodatnom zaduživanju države po osnovu kredita koji su odobreni i stavljeni u korištenje, a nisu povučeni. Iako ovaj odgovor zaslužuje zahvalnost zbog obima uloženog truda i dobivenih podataka, ipak je on kontradiktoran i ja bih želio neposredno komunicirati o ovome pitanju sa osobom u Vijeću ministara koja je radila odgovor na ovo pitanje da dobijem neka dodatna pojašnjenja. Nakon ovog odgovora moram postaviti pitanje: 'Da li je iko u ovoj državi odgovarao zbog i 17 miliona KM plaćene kaznene kamate za odobrene a na vrijeme neiskorištene kredite?' Zastrašujuće je saznanje da jedna mala država za odobrene a na vrijeme nekorištene kredite plati kaznenu kamatu 17 miliona KM, možemo onda zamisliti kada bi formirali tim eksperata da uradi ocjenu efikasnosti korištenja ovih kredita kakve bi nalaze dobili. Bilo bi dobro da što prije radi vlastite odgovornosti i ozbiljnosti formiramo ekspertni tim koji bi uradio ekspertizu efikasnosti i opravdanosti korištenih kredita a ako to ne uradimo mi, ja sam siguran da će to uraditi neko drugi iza nas a onda ćemo se u kolu onih koji su nekontrolisano i neracionalno zaduživali ovu zemlju naći i mi koji smo svakako odobravali sporazume o tako sklopljenim kreditima. 18 Hvala lijepo.
Husein Nanić, također komentar.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Članovi vlade, kolegice i kolege poslanici, ja imam komentar na dobiveni odgovor na postavljeno poslaničko pitanje koje je dosta slično mom prethodniku, gospodinu Doliću. Znači, radi se o neiskorištenosti sredstava po osnovu odobrenih kredita u ovom tekstu deset kreditora za BiH. Također, iz ovog odgovora koji sam dobio, znači negdje 16,8, skoro 17 miliona od 1996. do danas BiH je platila sredstava na osnovu neiskorištenih kreditnih sredstava koje je dobila. Iz ovog proizilazi činjenica da BiH i institucije BiH koje traže kredite nisu spremne da te kredite i povuku i da ih troše po onom planu koji je i tražen. Nikakva pravna posljedica za institucije BiH koje su tražile a nisu obezbjedile utrošak tih sredstava ne postoji, ali postoji javna osuda vlasti koje to rade, a nisu spremne potrošiti te kredite. Samo u 2008. godini 4,5 miliona maraka sredstava je dato na osnovu uzetih a neiskorištenih kredita. 16, odnosno 17 miliona maraka, to je deset potpuno novih škola u BiH! Ja na ovaj način želim da dam svoj glas da vlast, da institucije BiH, Vijeće ministara, Federalna vlada, Vlada RS moraju jasnije i preciznije raditi na ovim ... kreditima i moraju biti bolje spremni u implementaciji odobrenih kredita. Znači, ono što su tražili a nisu spremni da to potroše.
Idemo dalje s komentarima. Slavko Matić.
Gospodine predsjedatelju, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani gosti, ja sam dobio odgovor koji je utvrdilo Vijeće ministara 11. 6. ove godine na svojoj sjednici na pitanje o primjeni različitih kriterija i mjerila pri uvozu roba u BiH. Želim ovo prokomentirati jer zahvaljujem se na odgovoru, ali sa samim sadržajem nisam zadovoljan iz nekoliko razloga. Prije svega, što Vijeće ministara se nije potrudilo da preko Uprave za neizravno oporezivanje, Granične policije i drugih institucija nadležnih na našim graničnim prelazima dobije potvrde za ono što sam ja ovdje ustvrdio po informacijama koje sam imao ili da to demantira. A radi se o tome da i dan-danas se naplaćuju vrlo različite visine usluga veterinarskih i fitosanitarnih inspektora na graničnim prijelazima za istu robu samo na različitom prijelazu razlike su višestruko velike, po dva, tri puta su cijene usluga veterinarskog ili fitosanitarnog inspektora, ovisno da li je prelaz prema RS-u ili Federaciji. Zašto se pojedina roba recimo na prijelazu Orašje vrati jer se primjenjuju strogi kriteriji o kvaliteti te robe i svi drugi uvjeti, a ta ista roba na drugom graničnom prijelazu uđe u BiH? Zašto se procjena vrijednosti auta kod uvoza u BiH radi na način da čak i onaj ko je uposlen u Carini ili Graničnoj policiji u Orašju carini auto u Gradišci? Na ovakva pitanja nije bilo odgovora u ovome što sam ja dobio. 19 Ja shvaćam da postoje propisi koji reguliraju na isti način kriterije i uvjete na graničnim prijelazima, ali očito je sporna njihova provedba: da se provode na isti način, ne bi se događalo ovo o čemu sam ja govorio i što sam pitao. Hvala.
Niko Lozančić, također komentar na odgovor na pitanje.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici i poštovani članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, ja sam na 50. sjednici postavio jedno pitanje u tri, da tako kažem, dijela, a kada smo raspravljali o Prijedlogu revidirae strategije realiziranja provedbe Aneksa VII. u BiH. Pa ću samo podsjetiti da sam pitao: 'Koliko je u BiH privatizirano stanova od strane predratnih nosilaca stanarskog prava i koliko je tih stanova prodato nakon otkupa?' Dalje: 'Koliko je onih koji su od 1. 1. 1992. do 31. 12. 1995., iz bilo kojih razloga, ostali bez posla u javnim poduzećima, elektroprivredama i njihovim organizacijskim jedinicama, telekomima i njihovim organizacijskim jedinicama, poštama i njihovim organizacijskim jedinicama i koliko je njih nakon potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, odnosno od 1. 1. 1996., kojima je omogućeno da se vrate na posao u ta javna poduzeća?' I treće: 'Koliki je isti takav broj osoba koje su u općinama, odnosno općinskim administracijama, sudovima, tužiteljstvima, Ministarstvu unutarnjih poslova i njihovim organizacijskim jedinicama ostali bez posla u ovom periodu i koliki je broj kojima je nakon 1. 1. 1996. omogućeno da se vrate na posao u predratna mjesta življenja?' Odgovor vrlo kratak. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice ne raspolaže sa informacijama koje su postavljene u poslaničkim pitanjima. I ja sam bio svjestan da Ministarstvo koje se bavi ovim pitanjem ne raspolaže ovim podacima. Dobio sam odgovor koji sam znao unaprijed, a ovo sam pitao da dodatno obrazložim koliko nam vrijede sve strategije i revidiranje tih strategija kada se tiče povratak raseljenih osoba i izbjeglica.
Zaključujem komentare na dobijene odgovore. Idemo sa novim poslaničkim pitanjima. Mirko Okolić, najbrži.
Gospodine predsjedavajući, moje poslaničko pitanje uz jedno kratko obrazloženje. Na benzinskim pumpama u BiH prodaje se i pogonsko gorivo različitog pa i sumnjivog kvaliteta, od različitih uvoznika i proizvođača. Zbog toga od Savjeta ministara tražim odgovor: 'Od kojih proizvođača i uvoznika se može naći pogonsko gorivo na tržištu BiH i ko kontroliše uvoz i kvalitet pogonskog goriva, odnosno ko garantuje za kvalitet istog?' Hvala. 20
Halid Genjac.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja imam pitanje za direktora Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka (skraćeno IDDEEA), odnosno raniji CIPS. Naime, poznato je da testno izdavanje biometrijskih pasoša počinje 1. jula, a redovno izdavanje tek 1. januara naredne godine, i to je jedan veoma dug, neobično dug period testiranja. Zato je postavljam pitanje: 'Zbog čega je određen toliko dug period od šest mjeseci .... za testiranje sistema za izdavanje biometriskih pasoša? Kolike su zalihe obrazaca aktuelnih putnih isprava BiH, kad je bila posljednja narudžba, u kojem broju i koliko je koštala? I da li stanje tih zaliha utiče na odluku o početku izdavanja biometrijskih pasoša?' Hvala.
Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, želim da podsjetim i postavim pitanje: 'Kada će se održati posebna sjednica Predstavničkog doma, a odustao sam od zajedničke?' U konsultacijama i u razgovoru s Vama, znam da ste vi iz Kolegija učinili mnogo napora da dođe do te sjednice, međutim na pretprošloj sjednici dobili smo jedan vrlo neozbiljan materijal od dvije stranice. Želim da podsjetim, jer se ovdje sve zaboravlja, 3. nobembra na sjednici Predstavničkog doma postignuta je apsolutna saglasnost da raspravljamo samo o ekonomskim temama i o krizi i o recesiji, koja je tada tek se zahuktavala, a sad je doživjela kulminaciju jučerašnjim izvještajem iz Beča da nećemo imati stand bay aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom, da nećemo dobiti milijardu i 200 miliona predviđenih kreditnih sredstava da preživimo. Naravno da pozdravljam kolegu Bahtića koji se pridružio mojoj inicijativi i ja vas i danas upozoravam: neće nam trebati ni biometrijski pasoši, nijedna tačka dnevnog reda ako se ovakva agonija ekonomska nastavi! Nema nam preče ništa. Pitanje postavljam: 'Kada će biti sjednica?' I podsjećam, ako je predsjednik SAD-a Obama osam dana nakon inauguracije sazvao Konkres i rekao 'Amerika je u problemima', hoće li neko ovdje reći koliko smo mi godina u problemima i ima li izlaza? Ja mislim da ima, ali ne stavljajući tu tačku dnevnog reda, a ona je na moju inicijativu tada i na prijedlog trebala da izgleda ovako: da raspravlja Predstavnički dom da ... Privredna komora i BiH i entitetske vlade, eksperti, agencije, svako ko nešto zna o ekonomiji, sve naše agencije, sve naše bezbjednosne 21 službe, da spriječimo nelegalni uvoz i šverc; pa sam to govorio i kada su bile one akcize: zašto nismo oporezovali luksuznu robu, pa ćemo sad biti ne u deficitu, nego smo u provaliji!? I završiću sa jednom poslovicom koju ću ja parafrazirati: 'Baba se češlja, kuća gori.' E ovdje je kontra. Kuća već gori, baba izgorila, više se ne može ni češljati. Šta ćemo sad? Molim vas, prekinite više ove jalove rasprave i teme raznorazne, dajte da se spasi ova zemlja, meni je u interesu zbog moje porodice, a nadam se i vama. Imamo li, ljudi, išta preče? Nema. Prekinite ove razne inicijative, doći će na red, tenzije će političke pasti ako narod počne bolje da živi. Hoćemo li čekati da dođe 10 hiljada ljudi samo da prenese se sa lokacije Vlade Fedaracije pred ovaj parlament ili pred bilo koji drugi? Ljudi, u problemima smo ekonomskim, nećemo preživjeti! Ja vas stalno upozoravam i kanite se jalovih priča, uozbiljimo se jednom. Ko je pozvaniji od nas da raspravlja o ovome? Molim vas, ne znam kome ću pitanje uputiti kada će biti sjednica. Evo, neću da idem iz Parlamenta, nemojte me tjerati da štrajkujem glađu dok je ne organizujete.
Ja se nadam, gospodine Jovičiću, da niste sva pitanja meni uputili. Vidim, sve ste mene gledali. Dobro, idemo, nadam se da su ljudi iz Vijeća ministara dobro čuli ovo i prenijet će onim koji trebaju to da urade. Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo, ja danas bih htio postaviti poslaničko pitanje Vijeću ministara, nadležnom ministarstvu a, s obzirom da vidim da je tu ministar sigurnosti, volio bih odgovor, s obzirom da je aktuelna tema, možda odmah, ukoliko bude u prilici. Mediji su ovih dana objavili informaciju da institucije BiH, državne znači institucije, nisu izvršile obećanje u vezi privremenog otvaranja graničnog prelaza Skelani za prevoz robe, a posebno poljoprivrednih proizvoda u Srbiju, i međugranične saradnje na tom području. Znači, jako je aktuelno pitanje, pitanje održivog povratka, bavljenja privredom na područjima kojih se ovo tiče. Postavljam pitanje Vijeću ministara, predsjedavajućem ili njegovom zamjeniku: 'Šta je Vijeće ministara poduzelo da se otvori granični prelaz Skelani i kada će prelaz Skelani biti stavljen u potpunu funkciju?' Zahvaljujem.
Podržavam pitanje, pomažem, Gregorijan izjavio. Azra Alajbegović. 22
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja imam pitanje za Ministarstvo prometa i komunikacija, a to je: 'U kojoj je fazi realizacija projekta izgradnje autoputa na Koridoru Vc?' I, u isto vrijeme, molim da mi Ministarstvo prometa i komunikacija dostavi izvještaj koji se odnosi na ime takse na nepovučena sredstava u periodu od 1978. do 2008. godine, a vezano za kredit sa namjenom rekonstrukcije puteva, kao i izvještaj koje su entiteti dostavili Ministarstvu finansija i trezora koji je upućen 20. 3. 2009. godine a odnosio se na ova neutrošena sredstava. Hvala.
Adem Huskić.
Zahvaljujem. Imam jedno pitanje za Vijeće ministara a, pošto je tu gospodin Sadović, ako može odmah ...odgovoriti. Pitanje glasi: 'U kojoj fazi je Prijedlog zakona o prevozu opasnih materija, budući da i ovaj zakon se nalazi u setu zakona vezanih za liberalizaciju viznog režima?'
Gospodin Ljubić je tu. Rifat Dolić.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, ja imam dva poslanička pitanja. Prvo pitanje je pitanje ministru civilnih poslova u Vijeću ministara BiH: 'Kojim propisima i na kojem nivou je regulisano i iz kojih sredstava se u BiH vrši isplata sportskih penzija i stipendija za zaslužne sportiste i nosioce olimpijskih i svjetskih odličja?' Na postavljanje ovog pitanja potaknut sam pričom koju mi je ovih dana ispričao jedan vrhunski sportista, koji je pod zastavom bivše države osvojio svjetsko i evropsko odličje i puno odličja nižih rangova, a koji danas u Federaciji BiH živi sa 450 KM penzije, dok navodno sportisti njegovog ranga u RS-u, navodeći pri tom imena Marjana Beneša, Antona Josipovića, Milorada Karalića i drugih, primaju po tom osnovu mjesečne naknade u visini tri ili četiri prosječne plaće. Drugo pitanje je ministru prometa i komunikacija u Vijeću ministara: 'Na koji način je u postojećim strategijama izgradnje i razvoja prometnica u Federaciji BiH i na nivou BiH predviđeno prometno povezivanje zapadne Bosne sa drugim dijelovima BiH ili BiH sa Hrvatskom i zemljama EU preko Unsko-sanskog kantona u narednih 10 godina? Da li 23 je BiH uključena u dosadašnje razgovore o izgradnji tzv. razvojnog koridora koji navodno od Linca preko Ljubljane, Novog Mesta, Karlovca, Bihaća, Sarajeva, Prištine i dalje preko Istambula vodi na Bliski Istok?' Na postavljanje ovoga pitanja potaknut sam uvidom u strategiju desetogoišnjeg razvoja putne infrastrukture u Federaciji BiH u kojoj preko teritorije sadašnjeg Unsko-sanskog kantona nije planirana izgradnja niti jednog metra savremenih saobraćajnica, a svi planirani evropski koridori kroz BiH usmjereni su preko sjevera i juga države, što ne mogu prihvatiti kao strateški racionalnim opredjeljenjima, već isključivo kao produkt dogovora političkih centara moći u BiH. Za građane Unsko-sanskog kantona ili šire Bosanske Krajine, ovo je razočaravajuće, imajući u vidu i geostrateški položaj i veoma lošu sadašnju komunikacijsku povezanost sa Sarajevom i drugim dijelovima BiH. Hvala.
Ja još imam prijavljenog gospodina Slavka Matića. Izvolite, Slavko.
Hvala lijepa. Pitanje za Vijeće ministara, odnosno nadležno ministarstvo: 'Koji su razlozi da u općinama Bosanski Brod, Šamac, Modriča, Derventa kao i u nekim drugim nisu implementirana sredstva iz Fonda za povratak odobrena još u prošloj godini, 2008.?' Svi znamo da ova sredstva najčešće izazivaju vrlo različite i prijeporne rasprave i njihova visina i način uporabe itd., a evo imamo slučaj da i to što je odobreno u prošloj godini, a danas smo u sredini 2009., u narednoj godini još uvijek u ovim općinama taj proces nije dovršen, u nekim čak nažalost nije ni započeo. Iako sam svjestan složenosti zakonskih procedura koje proističu, prije svega, iz onog Zakona o javnim nabavkama, pa i nekih drugih, očito je da u pojedinim općinama postoje i subjektivni razlozi u vidu opstrukcije od strane lokalnih vlasti. Neki dan sam bio pozvan na jedan sastanak povratnika za Posavinu gdje su ljudi iznijeli toliko podataka da je to neshvatljivo da se i danas u 2009. godini pokušava od pojedinih predstavnika lokalnih vlasti u ovim općinama u Posavini opstruirati povratak na način da se tim istim ne sviđa struktura i popis onih koji su predviđeni za obnovu kuća, htjeli bi tamo, na neki način, uglaviti neke svoje, i radi toga opstruiraju, ne raspisiju tender, obnova ne ide. Ovdje se radi o građevinskim radovima i, ako čekamo jesen i zimu, onda možemo prekrižiti ta sredstva iz prošle godine, a trebali smo početi implementirati već sredstva iz ove godine. Hvala lijepa.
U produžecima Salko Sokolović. 24
Sudijsko vrijeme. Hvala, gospodine predsjedavajući. Kolege poslanici, imam dva pitanja. Jedno za Vijeće ministara: 'Kada će započeti procedura izbora imenovanja direktora MAK-a?' Za one koji se možda ne mogu sjetiti u ovom momentu šta je to, to je institucija koja se bavi uklanjanjem minskoeksplozivnih sredstava. Obrazloženje: Već tri godine, iako je istekao mandat direktoru MAK-a, nije pokrenuta procedura izbora i imenovanja. Prema mojim informacijama, na mjestu direktora nalazi se dosadašnji direktor. Nadam se da ćemo od Vijeća ministara, ili ja lično, dobiti odgovor zbog čega nemamo ovu proceduru. Drugo pitanje upućujem Tužilaštvu BiH, gospodinu Barašinu. Prema mojim informacijama postupajući tužilac u slučaju Vahida Alagića obustavio je istragu prije nekoliko mjeseci. Očito da je konačan stav Tužilaštva BiH sklonjen negdje u neku zaboravljenu ladicu Tužilaštva. Zbog ovakvog ponašanja Tužilaštva, moj zaključak je da se podizanje optužnice protiv gospodina Alagića i otvorena istraga koja je trajala više od 18 mjeseci koristila u neke druge svrhe, a ne nikako radi eventualnog utvrđivanja odgovornosti ili kažnjavanja lica pod istragom u ovom postupku. Postavlja se pitanje da li neko ili ja sam sebi postavljam pitanje, a trebali bi svi postaviti ovo pitanje da li neko preko Tužilaštva u ovom slučaju želi voditi kadrovsku politiku u policijskim agencijama. Iz tih razloga pitanje gospodinu Barašinu: 'Kada će gospodin Alagić, pa samim tim i nadležno ministarstvo i agencija u kojoj je radio, saznati da je protiv njega obustavljena istraga, da bi se mogao vratiti na posao?' Nadam se da se ne čeka 9. septembar ove godine, kada gospodinu Alagiću ističe imenovanje na funkciju sa koje je suspendovan. Hvala.
Evo, konačno ja zaključujem poslanička pitanja i dajem mogućnost ministrima. Evo, gospodin Sredoje Nović je spreman odmah dati odgovor. Izvolite. Evo, javlja se i gospodin Sadović. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče, poštovani poslanici, vrlo kratko, kada je riječo pitanju uvaženog poslanika gospodina Genjca, želim dati sljedeći odgovor. 25 Kada je riječ o testnoj fazi: ne traje testna faza pola godine. Testna faza je utvrđena za 1. juli. A šta to znači? To u osnovi znači da se postojeći pasoši počnu izdavati sa svim kriterijima i pavilima biometrijskih pasoša. Testna faza novih pasoša, dakle biometrijskih sa čipovima, sa zaštitom, traje maksimalno 15 do 20 dana, da se vidi da li cjelokupan sistem, koji je ugrađen, softveri i hardveri funkcionišu, i tek tada kada se potvrdi nulta serija poručuju se biometrijske knjižice, jer je nelogično da naručimo knjižice, pa da utvrdimo tada da nešto ne funkcioniše. Dakle, očekivanja su naša po ugovoru 15. jula da stiže 200 biometrijskih pasoša novih i sa njima će se otpočeti ta tzv. testna faza i ona će trajati 15 do 20 dana. Potom ide od tog trenutka 120 dana za isporuku biometrijskih knjižica. To znači da je kraj novembra, otprilike, kada bi stigle biometrijske knjižice. Ali je mnogo važnije, mnogo važnije to što ćemo mi 1. jula otpočeti u cijeloj BiH izdavanje postojećih pasoša po novim procedurama, dakle da sistem proigravamo, da tako kažem, odnosno gdje će svi matični uredi biti uvezani sa Agencijom za identifikaciona dokumenta, gdje će svi morati dati otiske prsta. Dakle, gdje ćemo već tada uspostaviti potpuno sistem isti kao kad budu došle biometrijske knjižice. Dakle, nema govora o tome da se tu pokušava, da kažem, odložiti, naprotiv mi ovih dana vodimo intenzivne razgovore i sa proizvođačem knjižica biometrijskih da pokušamo taj rok za još nešto skratiti, ali je bitno da u julu otpočinje, dakle, direktno faza izdavanja ovih biometrijskih pasoša po principima biometrijski. Što se tiče odgovora na pitanje gospodina poslanika Dolića: završavaju se kompletni podzakonski akti za utvrđivanje svih onih koji imaju pravo, koji će imati pravo na posebne penzije, shodno Zakonu o sportu. I naravno, da će ove godine biti i predviđeno za budžet u idućoj godini sredstva za penzije za sve one koji na to steknu pravo. Sad će se provesti procedura da svi koji to imaju da se mogu da prijave, da ih prijave sportske organizacije, pojedinci da se prijave itd. No, RS mnogo ranije je to pitanje riješila, ali evo, i mi smo to pitanje na tragu da riješimo najkasnije, dakle do konca, odnosno za budžet za 2010.godinu. I posljednje pitanje je bilo vezano za direktora MAK-a. Postojećim Zakonom o deminiranju, direktoru MAK-a nije ograničen mandat. On je državni službenik, a novim Zakonom o deminiranju je upravo i predviđeno da izborom, odnosno usvajanjem postojećeg zakona, da će se birati i novi direktor MAK-a. Evo za informaciju, ako treba i pismeno da dobije, pošaljemo, meni nije problem.
Ja mislim da nema potrebe. Dakle, ako su poslanici, gospodin Genjac, Dolić i Sokolović, zadovoljni s odgovorom, ja konstatiram da su dobili odgovore. I javio se je ministar Sadović, koji je također spreman dati odgovor na neka pitanja koja su njemu naslovljena.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi poslanici, zastupnici! Na osnovu člana 13. Zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice i na osnovu člana 193. Zakona o upravnom postupku, kao ministar sigurnosti donio sam Rješenje dana 22. 4. 26 2009. godine. U tački 1. Rješenja se kaže: 'Uvažava se zahtjev Općine Srebrenica i Općine Bratunac za određivanje privremenih graničnih prijelaza za robni promet na lokalitetu graničnih prijelaza Skelani–Bajina Bašta i Bratunac–Ljubovija. Tačka 2. Na graničnom prijelazu Skelani– Bajina Bašta može se obavljati prekogranični promet roba koje podliježu fitosanitarnom inspekcijskom nadzoru. Tačka 3. Privremeni granični prijelaz Bratunac–Ljubovija određuje se na period od 1. 5. do 31. 12. 2009. godine, a Skelani–Bajina Bašta od 15. 5. do 31. 12. 2009. godine. Tačka 4. Promet roba koje podliježu inspekcijskom nadzoru preko privremenog graničnog prijelaza iz tačke 2. ovog rješenja može se obavljati isključivo radnim danom, znači od ponedjeljka do petka, u periodu od 10 sati do 20 sati, uz prethodnu najavu od namjanje 24 radna sata prije planiranog dolaska na privremeni granični prijelaz. I tačka 5. Kontrolne poslove prekograničnog prometa lica i roba na privremenim graničnim prijelazima, a u skladu sa zakonskim nadležnostima, obavljat će Granična policija BiH, Uprava za indirektno oporezivanje, a na privremenom graničnom prijelazu Skelani–Bajina Bašta i Uprava za inspekcijske poslove RS-a, preciznije fitosanitarna inspekcija. Obrazloženje: Općinski načelnici Srebrenice i Bratunca obratili su se Ministarstvu sigurnosti sa zahtjevima da se omogući prekogranični promet roba na graničnim prijelazima Bratunac– Ljubovija, Skelani–Bajina Bašta. U zahtjevima se napominje da se do maja mjeseca 2008. godine preko navedenih graničnih prijelaza obavljao promet roba od kada je započela primjena Sporazuma o određivanju graničnih prijelaza između BiH i Srbije i Crne Gore, zapravo su tada i zatvoreni. U zahtjevu Općine Srebrenica se također navodi i potreba uvoza određenih količina jagodičastog voća iz Republike Srbije, a za potrebe novoizgrađene fabrike za preradu voća u Srebrenici. Postupajući u skladu sa zahtjevom, Ministarstvo sigurnosti u skladu sa članom 13. tačka 1. Zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice od Granične policije BiH, Uprave za indirektno oporezivanje i Uprave za inspekcijske poslove RS-a zatražilo je i dobilo saglasnosti, odnosno mišljenja za određivanje privremenih graničnih prijelaza, a u postupku rješavanja također smo uzeli u obzir i dopise Ambasade BiH u Beogradu i Note Ministarstva vanjskih poslova Republike Srbije. U postupku prikupljanja saglasnosti nismo tražili saglasnost Ministarstva finansija i trezora, jer se privremeni granični prijelazi određuju na lokalitetima postojećih graničnih prelaza, tako da za njihovo određivanje i nije bilo potrebno osigurati dodatna finansijska sredstva. Dakle, razmatrajući zahtjeve, odnosno mišljenja i saglasnosti nadležnih službi koje obavljaju granične kontrole prekograničnog prometa lica i roba, a uz saglasnost nadležnih tijela Republike Srbije, ministar je donio rješenje kao u izreci, odnosno dispozitivu.' Evo, dozvolite mi ukratko da kažem da prema mojim informacijama na tim graničnim prijelazima rade Uprava za indirektno oporezivanje i Granična policija BiH, vrše kontrolu ali, dakle opet se ograničavam, nisu potvrđene informacije, mislim da inspekcija, fitosanitarna inspekcija entitetska ne obavlja kontrolu iz svoje nadležnosti. Zato, evo kao dakle dopunu ovom rješenju, da kažem da je Republička uprava za inspekcijske poslove RS-a u svom aktu od 2. 4. 2009. godine koje je uputila Ministarstvu sigurnosti navela da, evo citiram: 'Trenuto ne raspolažemo sa kapacitetima za pokrivanje novih graničnih prijelaza, ali ostajemo pri stavu, koji smo izložili predstavnicima Ambasade SAD u Sarajevu, da ćemo obezbijediti inspekcijski nadzor na graničnom prijelazu kojeg otvore nadležni organi u BiH za strogo određeni sezonski 27 period, zavisno od vrste jagodičastog voća, u tačno određenom radnom vremenu i u određene radne dane u sedmici.' (Kraj citata). Dakle, Ministarstvo sigurnosti je donijelo odgovarajuće rješenje kojim su se, između ostalog, uvažile i ove primjedbe i istovremeno smo produžili rok ovih privremenih graničnih prijelaza do 31. 12. 2009. godine kako bi se ostavilo dovoljno prostora zajedničkim komisijama BiH i Republike Srbije da pripreme Sporazum o određivanju graničnih prijelaza između ovih susjednih zemalja. Prema zadnjim informacijama, u Republici Srbiji ta komisija koja bi bila partner našoj komisiji, mislim da nije još uvijek ni osnovana. Međutim, dakle nakon donošenja ovog rješenja, dakle mog rješenja o otvaranju tih prelaza, Uprava za inspekcijske poslove je uputila akt predsjedavajućem Vijeća ministara u kojem je zatražila da Vijeće ministara u najkraćem roku donese podzakonski akt, zapravo odluku u skladu sa članom 24. Zakona o zaštiti bilja, kojim bi se rad fitosanitarne inspekcije na graničnom prijelazu Skelani–Bajina Bašta organizovao u periodu 1. 6.– 30. 9.
Molim vas malo strpljenja.
Znači, u periodu 1. 6. - 30. 9., ponedjeljkom, srijedom i petkom u radnom vremenu od 10 do 20 sati za robe koje nisu na režimu dozvola. Mi smo naravno pokušali da dopisom objasnimo inspekciji o čemu je riječ i da smo zapravo u ovom rješenju odredili da se promet roba, koje podliježu fitosanitarnom nadzoru, može obavljati samo tokom radne sedmice, i to na način da se svaki planirani prekogranični promet roba mora najaviti 24 sata unaprijed, što omogućava, dakle ostavlja dovoljno vremena inspekciji koja je, mislim, u Bijeljini da se pripremi da dođe i da na odgovarajućem lokalitetu graničnog prijelaza izvrši odgovarajuću kontrolu.
Evo, gospodine Sadoviću, poslanici su vrlo nestrpljivi, vidim već ne mogu da izdrže.
Dobro, ovo što se tiče Zakona o prevozu opasnih materija, mislim da je tu nadležan
Napustite salu ako ne možete da slušate, napustite salu.
... gospodin Ljubić, ... dakle predlagač Zakona o prevozu opasnih materija Ministarstvo prometa i komunikacija. 28
Dakle, sve je urađeno, sve je uredu, samo stići ćemo do lubenica. Jagode i maline će propasti. Gospodine Naniću, čuli ste, jeste li zadovoljni?
Zadovoljan sam ovim dijelom što se tiče onoga što se odnosi na Ministarstvo. Međutim, problem nije riješen. Zbog tog tražim ...
Tražit ćemo novo, praviti novo poslaničko pitanje ... inicijative itd. Dakle, evo na ovaj način, nemam više prijavljenih za odgovore i, evo, vi sad izvucite pouku je li dobro na licu mjesta, nije li dobro, hoćete li pismeno itd. Sve je uredu. Ademe, za šta si se ti prijavio?
Htio sam reći da je ovo dobra praksa i da je trebalo svaki put ovako dostaviti ministrima prije pitanje.
Pa nije ovo rasprava.
Pa evo, kad ste već pozvali.
Gospodine Lagumdžija, i Vi ste se nešto.
nije uključen mikrofon
Greška, je li? Greška. Dakle, zaključili smo poslanička pitanja i komentare na poslanička pitanja. Idemo na tačku 3. 29 Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Dakle, Vijeće ministara je 19. juna dostavilo nama ovdje u Parlament Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, uz Zahtjev da se zakon razmatra po hitnom postupku. Zakon smo vam dostavili blagovremeno. U skladu sa Poslovnikom, mi smo ovaj zahtjev uvrstili na današnju sjednicu. Otvaram raspravu o Zahtjevu za hitni postupak, dakle zahtjev za proceduru. Imam prijavljenog jednog poslanika, Momčilo Novaković. Dakle, rasprava o Zahtjevu za hitni postupak.
Zahvaljujem, gospodine.
Pa evo, gospodin Novaković ima potrebu da raspravlja.
Vidite, pretpostavljam da nakon ove odluke iz Beča, odnosno ovo što se desilo u Beču, prestaju svi razlozi za hitnu proceduru za ovaj zakon. Sad ovdje nema, ne vidim da li je Savjet ministara u mogućnosti da povuče prijedlog da se zakon raspravlja po hitnom postupku i da uđemo u raspravu po skraćenoj proceduri, s obzirom da ja imam, naravno, i niz primjedbi na pojedine članove ovog zakona a o kojima ću govoriti ukoliko se prihvati procedura, mada mislim da onda nema smisla, jer to onda podrazumijeva raspravu koja podržava ove članove, a ne raspravu koja je protiv ovih članova. Naime, jedan od razloga, i prije ovog juče, zbog čega sam ja mislio i mislim da ne treba raspravljati ovaj zakon po hitnoj proceduri, jeste definicija da 'kada je ugrožena makroekonomska stabilnost BiH, Savjet ministara može' ... Nije Savjet ministara taj koji utvrđuje da li je ugrožena makroekonomska stabilnost zemlje, ili nije. Znači, Fiskalni savjet je taj koji utvrđuje je li ugrožena makroekonomska stabilnost. S obzirom da, koliko ja znam, nisam uspio pročitati nigdje da je Fiskalni savjet utvrdio bilo kojim svojim zaključkom ili stavom da je ugrožena makroekonomska stabilnost ove zemlje, ne vidim razloga da raspravljamo o hitnoj proceduri sve dotle dok to Fiskalni savjet ne uradi. Davanje prava posredno ovim zakonom... Savjetu ministara da to uradi je suprotno Zakono o Fiskalnom savjetu i, naravno, suprotno onom što smo mi htjeli definisati Zakonom o platama, a to je odgovornost i ovog parlamenta za elemente Zakona o platama. Iz dakle ova dva razloga ja predlažem zaista da, evo nema ministra finansija, jednostavno o ovome, ako ne mogu oni povući zahtjev, možda mi danas ne odlučujemo, ili predlažem kolegama da ne prihvatimo zahtjev za član 127., nego da prihvatimo skraćenu proceduru. U 30 međuvremenu će biti dakle mogućnosti da i Fiskalni savjet da svoj stav o ugroženosti makroekonomske stabilnosti zemlje, a i mogućnosti, naravno, da promijenimo tamo neke odnose. Bojim se da je Savjet ministara našao najlošiju mjeru kako bi ispunio uslove MMF-a da se uštedi 40 miliona. Posebno je to loša mjera ako se uzmu u obzir visina plata za one za koje mi ovdje nismo se odlučili da smanjimo plate. Savjet ministara je pribjegao naravno najjednostavnijoj mjeri. Mogli bi danas u raspravi govoriti gdje je sve Savjet ministara mogao da uštedi pare, mogli bismo pričati o skupim automobilima, mogli bismo pričati o sredstvima rezerve, koja se koristi na način kako se koristi, o onim koja nisu iskorištena, a mogu biti upotrebljena u ove svrhe itd., itd. No, ostavljam to za raspravu, ukoliko se ne odlučimo za hitno glasanje. Hvala.
Mirko Okolić, rasprava o proceduri.
Da, o proceduri. S obzirom da danas nema razloga, kao što je bilo juče, da ovaj zakon ide u proceduru po članu 127. Poslovnika, ja mislim da je daleko bolje da danas on i ne ide po tom članu, odnosno da ga ne usvoji ovaj parlament, iz razloga što on ima zaista dosta tih manjkavosti, jer je rađen na brzu ruku, da tako kažem, zbog uslova koji su bili pred donošenjem ovoga zakona. A, istovremeno se pojavio određen broj opravdanih razloga gdje je i predlagač rekao da ima određen broj opravdanih razloga nakon dolaska na dnevno svjetlo, što bi rekli, ovoga zakona i čini mi se da bi ove opravdane primjedbe mogle da budu ugrađene u ovaj prijedlog zakona koji je danas po hitnom postupku, ako ga mi budemo stavili u proceduru po skraćenom postupku. Time možemo zadovoljiti i nekakve vremenske termine, eventualno, ako budu pred nama i ako budu bili potrebni, a moći će se ovaj zakon poboljšati, koji je danas uzmi ili ostavi, i sigurno nije onog kvaliteta koji bi trebao da bude i koji bi mogao da bude ukoliko budemo ovo radili u skraćenoj proceduri. Hvala lijepo.
Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, ne prihvatam da ovaj zakon ide po hitnoj proceduri, po 127., jer imam niz primjedbi na mnoge članove ovog zakona, pogotovo na kategorije na koje se odnosi, a one bi, zaista, ... bile ugrožene ovim zakonom. Zato prihvatam da ide po skraćenoj proceduri, 126., da imamo mogućnost da intervenišemo na ovakav zakon, jer on je sad selektivan, jednostran, i ne bi ništa riješio, niti bi, kako se naglašava tamo, uspostavio makroekonomsku stabilnost ove zemlje. On veze nema s time, nego ima veze sa ugroženim upravo kategorijama koje rade u institucijama BiH, koje bi bile najviše pogođene: Granična policija, evo naši konobari u restoranu, da ne govorim dalje. Dakle, ne prihvatam proceduru 127. da se radi o hitnom postupku. 31
Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu o Zahtjevu Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Prelazimo na tačku 4. Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave u BiH (drugo čitanje) Prijedlog ovog zakona smo usvojili na 54. sjednici. Ustavnopravna komisija je Izvještaj dostavila 22. juna i podsjećam vas da je Ustavnopravna komisija jednoglasno prihvatila ovaj zakon u predloženom tekstu. Otvaram raspravu. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku 5. Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o konkurenciji (drugo čitanje)
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege! Pa predsjedavajući je naglasio da se radi o vrlo kratkoj odluci. Međutim ja nisam siguran baš koliko je ona precizna. Jer ovdje kaže da ... Vijeće nacionalnih manjina BiH ... briše se tačka odgovarajuća i dodaju riječi 'i prati mandat izabranih članova Parlamentarne skupštine BiH'. Mandat ima i svoj početak i završetak, ovdje je očigledno da pošto Parlamentarna skupština bira članove u Vijeće nacionalnih manjina, a znamo kako ide konstituisanje i da je potrebno sigurno nekoliko mjeseci da prođe, onda je nemoguće ispoštovati ovu odluku da ovaj mandat članova Vijeća nacionalnih manjina prati mandat izabranih članova Parlamentarne skupštine BiH, tako da nisam baš siguran koliko smo postigli cilj i koliko smo ovdje sad precizno definisali. Ipak smo ostavili jedan prostor, jedan vremenski interval u kome faktički neće biti aktivnosti vezano za Vijeće nacionalnih manjina. Zato ne vidim razloga da taj mandat bude onakav kakav je od dana izbora, odnosno potvrde u Predstavničkom domu i u Domu naroda, pa do narednog perioda od četiri godine.
Ja se nadam da predlagač je čuo ovo mišljenje. Ima li potrebe za komentar? Evo, gospodin Sadik Ahmetović. Ja se nadam da se ne osjećate prozvanim. Ja sam samo želio podsjetiti da kad je predlagač tu ...
Ma, išli smo logikom, s obzirom da sva tijela ovog parlamentu traju koliko mandat i Parlamenta i logično je da će funkcionirati Vijeće dok se ne izabere novo. Dakle ... dužnost svakog novog parlamenta jeste da pokrene ponovo proceduru potvrde ili izbora novog vijeća, mislim, to je, ne što ima logiku, to su problematizirali ... i ova komisija je zauzela takav stav i evo došla je ova odluka na Parlament.
Dobro. Ima li još prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu o tački 9. Idemo na tačku 10., dakle: Ad. 10. Prijedlog odluke o dopuni Odluke o imenovanju Vijeća nacionalnih manjina BiH – predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku 34 Odluku smo dobili 18. 6. 2009. Vidjeli ste iz materijala da je mandat člana crnogorske nacionalne manjine podijeljen, pa se tako predlaže da Hidajeta Redžić se imenuje na period od stupanja na snagu ove odluke do 30. 4. 2010., a iza toga Neđeljko Tomašević na period od 1. 5. 2010. do kraja mandata ovog saziva izabranih članova Parlamentarne skupštine, o čemu je sada govorio i gospodin Suljkanović i gospodin Ahmetović. Otvaram raspravu. Nemam prijavljenih, zaključujem raspravu o tački 10. Idemo na tačku 11., radi se o: Ad. 11. Godišnja platforma o sigurnosno-obavještajnoj politici – podnosilac: Predsjedništvo BiH
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, na početku želim da izrazim svoje nezadovoljstvo što je ova platforma stigla evo danas ili juče, a bili su dužni da nam dostave ovu platformu do 1. novembra.
Platforma je stigla ranije, ali ovaj izvještaj komisije ... 35
Platforma nama na ovu komisiju – ona negdje mogla je lutati po kancelarijama, ladicama, ne znam ni ja gdje – mi smo juče tek je vidjeli, ali dobro. Dakle, čak i da zanemarim to da je stigla prije tri mjeseca, ona je bila, trebala biti dostavljena do 1. novembra. ... Moram da naglasim i istaknem pozitivno da je jedna od najuspješnijih agencija na nivou zemlje Obavještajno-bezbjednosna agencija čekala ovu platformu kad će ona biti donesena – oni bi morali prekinuti rad. Na svu sreću, tamo rade profesionalci koji prisustvuju uvijek ... sa najvišeg nivoa, dakle oni ljudi koji vode tu agenciju, našim komisijama i, na svu sreću, želim da upoznam i kolege koji nisu članovi te komisije da gotovo da nema pritužbi na rad Obavještajno-bezbjednosne agencije. Ima izolovanih naravno slučajeva kao što sumnjaju, stigao evo javno jedan dopis koji je već u medijima prije bio, nevladina organizacija iz Doboja, njen predsjednik traži od Obavještajno-bezbjednosne agencije da se njemu odgovori da li se on prisluškuje. Bilo je u medijima, zato to iznosim ovdje javno. Dakle, bezbroj takvih može stići zahtjeva. Na svu sreću, ova agencija radi po zakonu. Vrši, evo javno ću reći, presretanje i prisluškivanje, kako mi to zovemo, ali samo na osnovu zakona i odluke Tužilaštva i Suda BiH, kako je to predviđeno, a ne kako to ko misli da se tamo na najsavremenijim uređajima može svako prikačiti kako mu naum padne, to nije tačno. Želim da demantujem sve natpise u medijima i špekulacije da ta služba vrši nelegalno prisluškivanje i političara i funkcionera i građana i baka i nana i ne znam ni ja koga. Dakle, radi ta služba u skladu sa zakonom. Ima punu podršku naše komisije i nismo mi tamo naivni ljudi da prepustimo da se neko igra sa sudbinom građana i da nelegalno koristi taj novi sistem, tzv. prisluškivanje, to najbolje se razumijem, ali evo reći ću presretanja komunikacija, i taj sistem je u funkciji i niko ne treba od poštenih ljudi da se plaši tog sistema. Taj sistem nije uveden zbog čestitih, normalnih ljudi kojih je ogroman broj, nego zbog mafije, lopova, kriminalaca koji nanose štetu da li ustavnom poretku, da li običnim ljudima, da li se bave organizovanim kriminalom. Dakle, svim onim pošastima čiji je upravo predmet i opservacija ove službe da se bave tim ljudima. I to treba stalno naglašavati, ne da prepada lopove, jer njih niko ne može prepasti, njihove namjere je teško prozreti, ali zato imamo ovu agenciju koja, na svu sreću, radi u skladu sa zakonom i propisima i ponosim se što sam nekada pripadao toj službi, javno kažem, što nema zloupotreba, što ljudi rade čestito i od naše komisije će imati podršku uvijek dok tako rade. Nadam se da će imati podršku i od ovog parlamenta, ali sam se samo javio da kažem koliko kasnimo u ovim platformama i da te agencije, koje znaju svoj posao, čekaju na razne platforme, one bi ugasile rad. Hvala.
Hvala, gospodine Jovičiću. Znači, prisluškivanje se kaže presretanje komunikacija. Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. 36 Dakle, ovaj vrlo važan ... dokumenat, ja ću samo skrenuti pažnju na jedno, na ... stavove na stranici 2. u ... pododjeljku 1. Sigurnosni interesi BiH, u kojem stoji 'Godišnja platforma polazi od nužnosti zaštite vrijednosti i interesa koje BiH ima u području sigurnosti, i to', samo ću ovaj jedan stav da pročitam, 'zaštita i odbrana suvereniteta, teritorijalnog integriteta i ustavnog poretka BiH, uz zaštitu njenih demokratskih institucija.' U tom dijelu ja ću priložiti jedan amandman. Ovo bi trebalo, ... ovu zaštitu, ovaj sigurnosni interes u daljem tekstu ove Godišnje platforme na neki način potencirati i tražiti tu dalju provedbu. Tako da bi, mogao bi, predložit ću dva amandmana koji bi glasili Amandman I. U POGLAVLJU I. SIGURNOSNI INTERESI BiH na strani 4. iza riječi 'uticaj na interese BiH, prvenstveno' ... dodaju se riječi 'na području potencijalne ugroženosti njenog ustavnog poretka te', i onda ostali dio riječi bi se dalje upisali kako stoji. Zatim Amandman II. U POGLAVNU II. PRIORITETI na strani 5. u podtačci 3. iza riječi 'usmjerene na ugrožavanje sigurnosti BiH,' dodaju se riječi 'posebno njenog ustavnog poretka'. Dakle, obrazloženje je Jedan od glavnih sigurnosnih interesa BiH, predviđen je u Poglavlju I. u kojem, između ostalog, stoji, kako sam pričitao, 'zaštita i odbrana suvereniteta, teritorijalnog integriteta i ustavnog poretka BiH i zaštita njenih demokratskih institucija“. To bi bilo neophodno u daljem tekstu Godišnje platforme posebno naglasiti obavezu zaštite tog sigurnosnog glavnog interesa BiH, jednog od glavnih interesa BiH. Zahvaljujem se.
Hvala. Gospodine Kadriću, nisam baš potpuno siguran, ali vidjet ćemo kroz konsultacije na koji način se može intervenisati. Mislim da se amandmanski na ovo teško može. Ali evo, vidjet ćemo. Dakle, idemo mi dalje. Mirko Okolić.
Ovo je veoma važan dokument za ovu oblast i, podsjećanja radi, treba da konstatujemo a i zbog prethodnih diskusija da je ova Godišnja platforma o obavještajno-bezbjednosnoj politici u Parlamentarnu skupštinu stigla 3. 6. ove godine. U Komisiju je stigla odmah po završetku prethodnog Doma ... i ova komisija je interventno uzela u razmatranje ovu platformu i zakazala sjednicu ... da bi danas mogla biti na dnevnom redu ova platforma i da ne bi i Parlament izazvao kašnjenje. Prema tome, nema razloga za kašnjenje ove platforme od strane Parlamenta, ali se evidentno može konstatovati da je kašnjenje ove platforme u parlamentarnu proceduru došlo iz 37 razloga što se Savjet ministara i Predsjedništvo BiH nisu pridržavali zakonskih odredaba i prakse od ranije. Naime, poznato je da Obavještajno-bezbjednosna agencija BiH svoj plan rada za narednu godinu mora raditi na osnovu Godišnje platforme o obavještajno-bezbjednosnoj politici, a opet je poznato i u praksu ustaljeno da taj plan rada mora biti usvojen do 31. 12. prethodne godine za tekuću godinu. Ovdje je spriječena Obavještajno-bezbjednosna agencija za ovu godinu da svoj plan rada pravi po ovoj platformi za kompletnu 2009. godinu i tek je u mogućnosti da usklađuje svoj plan rada koji je ranije donesen i odobren sa Godišnjom platformom o obavještajno- bezbjednosnoj politici. Mislim da je to nedopustivo, zato što nema razloga za to. To je planski dokument koji je mogao doći u proceduru do 1. novembra u Parlament, jer je tako, izmjenama i dopunama Zakona o obavještajno-bezbjednosnoj agenciji, i predviđeno, jer iz prakse je uočeno da praksa dostavljanja platformi uglavnom kasni i da eventualno ne može Obavještajno-bezbjednosna agencija donijeti svoj plan rada za narednu godinu upravo zbog toga. Ja predlažem sljedeći zaključak: Da se obavezuje Savjet ministara, a sugeriše Predsjedništvu BiH da najkasnije do 1. novembra ove godine, a u skladu sa Zakonom o obavještajno-bezbjednosnoj agenciji članom 2. Zakona o obavještajno-bezbjednosnoj agenciji, u parlamentarnu proceduru dostavi platforma za 2010. godinu, kako bi na vrijeme Obavještajno-bezbjednosna agencija mogla izraditi svoj plan rada za iduću godinu, odnosno kako bi mogla imati osnove po kojima može da radi iz ove oblasti. Hvala lijepo.
Molim Vas, gospodine Okoliću, dostavite u pisanoj formi prijedlog tog zaključka kojeg ste najavili. Poslovnička intervencija, gospodin Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Naime, želim sve nas da upozorim da Izvještaj naše komisije o Godišnjoj platformi o obavještajno-bezbjednosnoj politici na strani 2., kada se govori o amandmanima, poziva se na član 111. stav (3) Poslovnika, a on, ako pročitate, tretira zakonske projekte. Ja ne vidim nijednu mogućnost poslovničku da se na ovu platformu djeluje amandmanski i da se u samoj komisiji to usvaja i da to bude sastavni dio ove platforme, kao što ne vidim ni mogućnost da se danas na sjednici amandmanski djeluje na ovu platformu i da ... ti amandmani ako se usvoje budu sastavni dio ove platforme. Ja se bojim da ovakav izvještaj naše komisije nije u skladu sa Poslovnikom i da ne možemo da glasamo o samom izvještaju ove komisije, ali bi mogli da glasamo o ovoj platformi u ovom obliku u kojem bismo dobili. Tako da postoji sad sumnja šta trebamo da uradimo sa ovim izvještajem, da li Komisija u međuvremenu da se sastane pa da ovo promijeni, jer čini mi se da zakonodavno djelovati amandmanski na ovu platformu nije u skladu sa Poslovnikom. Zahvaljujem. 38
I ja sam vrlo blizak ovom razmišljanju, međutim ostaje mogućnost da se zaključcima itd. daju određene smjernice, preporuke itd. Dakle evo, čuli ste, gospodine Okoliću, čuli ste o čemu je gospodin Živković govorio i ja se nadam da ćemo izvršiti neke dodatne konsultacije prije glasanja, naravno. Martin Raguž.
Greška.
Mirko Okolić, ne, nema više prijavljenih, greška. Zaključujem raspravu o tački 11. Idemo na tačku 12. Ad. 12. Izvještaj revizije učinka o temi: Proces zapošljavanja državnih službenika u institucijama BiH – podnosilac: Ured za reviziju institucija BiH On nam je ovaj izvještaj dostavio 12. maja. ... Bila je nadležna Komisija za finansije i budžet. Također ste dobili Mišljenje 26. maja. Komisija je jednoglasno prihvatila Izvještaj i usvojila zaključke, odnosno preporuke iz ovog Izvještaja revizije učinka. Ja sam dužan da vas izvijestim da sam obaviješten od generalnog revizora da u ime Ureda za reviziju danas je u svojstvu, da tako kažem, obrađivača materijala gospođa Fadila Ibrahimović, pa ako bude potrebe i pitanja gospođa Ibrahimović vam je na raspolaganju. Imam dva prijavljena, gospodina Džaferovića i Bahtića. Da li, gospodine Džaferoviću, da pustimo gospodina Bahtića, kao predsjednika Komisije, ako ste se, gospodine Bahtiću, prijavili kao predsjedavajući Komisije. Izvolite.
Zahvaljujem. Kao što ste kazali, ovdje je Komisija jednoglasno prihvatila ovaj izvještaj uz određena četiri zaključka, da ne čitam, dobili ste svi zaključke Komisije. Također, po meni, i na Komisiji je preovladalo mišljenje da je Ured za reviziju postigao fantastične rezultate, jer, osim što je uradio finansijsku reviziju gdje je također imao rezultate, krenuo je u pilot projekt revizije učinka. Po meni, ova revizija je ključna revizija da se vide efekti, znači učinkovitost. Nama ne treba revizija, ja to uvijek kažem, radi revizije, revizija reda radi, revizija koja nije učinkovita, 39 koja ne daje rezultate. Smatram da je ovaj pilot projekt pokazao se vrlo, vrlo uspješno i da naš Ured za reviziju je ovaj proces započeo, nadam se da će nastaviti i dalje. I ja to uvijek kažem da kod nas ima još uvijek institucija i direktora, menadžera koji puno putuju, više su u avionu nego na zemlji, više u inostranstvu nego u BiH a, vjerujte, efekat njihovog rada je nula. Upravo ova revizija učinka je potrebna radi takvih, jer osnovni postulati ove revizije su ekonomičnost, efikasnost i efektivnost. Ako toga nema, znači imput (ulaz) – aktivnost, a ... (izlaz i efekt). Možemo mi potrošiti para koliko hoćemo, dati, ako nema rezultata, znači da to nije opravdalo svoje mišljenje. Smatram, također, da javnost i građani žele i treba da znaju kako se troše ta javna sredstva i, vjerujte, mi smo tu otvoreni na Komisiji, imamo dobru saradnju sa Uredom za reviziju kad je u pitanju ovaj pilot projekt. Kod zapošljavanja državnih službenika, pokazalo se da je on još uvijek neefikasan, spor, međutim nije sve ni do Agencije za državnu službu. Ja sam to kazao i na ovoj komisiji. Ima tu puno objektivnih razloga. To je jedan čitav lanac, tim. Vijeće ministara ili institucija na vrijeme ne formira komisiju. Negdje ministar ne može po pola godine da formira komisiju. Ima, znači, puno stvari koje treba da okrenemo da bi ovaj posao zapošljavanja bio efikasniji i brži, što nam je svima cilj. Glavno, znači ovaj pilot projekt je pokazao tri ključna pitanja: da li su procedure zapošljavanja provedene blagovremeno (a već sam kazao naprijed kako se to radi), da li su odgovorne institucije poduzele neophodne mjere s ciljem unapređenja procesa zapošljavanja, i jesu li rezultati provedenih procedura u skladu sa očekivanjima. Vidjeli smo i kod direktora evropskih integracija da ima tu i nekih faktora koji imaju političkih primjesa. Znači, nije to sve ni do ove agencije. Ja ovim putem želim da kažem, znači drago mi je i pozivam Ured za reviziju da je napokon krenuo raditi reviziju učinka da mi vidimo da li su naša uložena sredstva npr. u poljoprivredu (subvencije o poticaju i krediti), da li ima efekata u saobraćaju (patrole, ima li manje nezgoda), u zdravstvu (pacijenti, liječenje, ima li više oboljelih, manje oboljelih) i kod zapošljavanja. Mislim da je ovo jedini način, pravi, da osim finansijskih radimo i reviziju učinka. I ja se zahvaljujem Uredu za reviziju, ispred Komisije pohvaljujem njihov rad i smatram da će Agencija postupiti po ovim preporukama da naše zapošljavanje bude brže i efikasnije u interesu svih građana BiH. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju se javio uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja imam jednu sugestiju vama kao Kolegiju, prije svega, i imat ću prijedlog jednog zaključka vezano za ovaj Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH u pogledu procesa zapošljavanja. 40 Prvo, ja bih vas zamolio da ubuduće u praksi – ovo je sada uredu, mislim, završena je stvar – vi kao Kolegij povedete računa o sljedećoj stvari, dakle ovo nije Ured za finansijsku reviziju institucija BiH, ovo je Ured za reviziju institucija BiH. On u sebi sadrži, osim finansijske revizije i evo sada, hvala Bogu, počeo je proces revizije učinka i kada budete određivali nadležne komisije u narednom periodu da ono što se tiče finansija neka to ide kolegama u Komisiju za finansije i budžet, ali kada je u pitanju revizija učinka da se vodi računa o oblasti koja je predmet revizije i da se, s obzirom na prirodu oblasti, zadužuju komisije koje su po prirodi stvari dužne da vode računa o tim oblastima. Jer nije logično da Ustavnopravna komisija npr. analizira Zakon o državnoj službi i da je za njega nadležna, a kada se govori o zapošljavanju po tom zakonu povodom izvještaja Ureda za reviziju da o tome svoj izvještaj pravi Komisija za finansije i budžet, mada ja mislim da oni ništa nisu lošije to napravili nego što bi uradila Ustavnopravna komisija ili neka druga komisija, ali jednostavno, molim vas, da o ovome povedete računa, razmotrite da li je ova moja sugestija ispravna ili nije, pa se prema njoj odredite shodno vašim ustavnim i poslovničkim obavezama. Mislim da ako bismo tako radili da bismo došli u poziciju da s obzirom da smo mi svi opredijeljeni za pojedine oblasti kroz komisije da imamo i možda neke bolje efekte u raspravi ovdje pred Parlamentom povodom izvještaja Ureda za reviziju. To je dakle sugestija vama kao Kolegiju i budući da je ovo pilot projekt, dakle u BiH revizija učinka je nešto novo i, čini mi se, da je ovaj pilot projekt pokazao da je to stvar koja je vrlo ozbiljna, čak može ako ne staviti se u ravan sa finansijskom revizijom da može čak da ide ispred toga, imajući u vidu i efekte koji se tom revizijom mogu postići. Mi smo nekada u BiH, dok nismo imali sistem revizije, bavili se tzv. društveno negativnim pojavama. Ja mislim da bi se ovo moglo najbliže tome nazvati. Mi donosimo zakone, zakoni se implementiraju i mislim da je uloga revizije učinka upravo u tome da vidi da li se na pravi način i kako implementiraju zakoni i da li su zakonima, što je još važnija stvar, pogođena prava rješenja, odnosno da li norma odgovara stvarnosti ili stvarnost zahtijeva drugačije normativno uređenje. U tome ja vidim najveći efekt revizije učinka i čini mi se da je ovim pilot projektom pogođeno ono što sam ja mislio da jeste i što mislim da treba da bude revizija učinka. Ovdje su u ovom izvještaju date preporuke Vijeću ministara i Agenciji za državnu službu. Mislim da na tome ne bi trebali stati i to je sada moj prijedlog: mi svakako trebamo prihvatiti ovaj izvještaj naše komisije koja je ovo odradila i ova komisija ide tim tragom da se zaduže određene institucije koje će uraditi svoj dio posla, ali mislim da bi trebali uraditi još jedan korak mi ovdje i od toga kako uradimo danas ili ako danas kako treba stvari postavimo zavisit će i buduća praksa. Ja mislim da mi svojim zaključkom danas trebamo obavezati Ured za reviziju institucija BiH da u roku od šest mjeseci od dana kada mi danas usvojimo ovo sa ovim izvještajem naše komisije da izvrši kontrolu i pregled onoga šta je urađeno i samo o tome dostavi izvještaj ovom parlamentu. Tad ćemo mi biti aktuelni, tad ćemo pokazati da pratimo problematiku i tad ćemo pokazati da podržavamo reviziju učinka kao instituciju ili institut koji je nov u našem pravnom i političkom sistemu. Dakle, moj zaključak (ja sam ga ovdje napravio) je dakle da nakon šest mjeseci od danas, pošto su ovdje postavljene vrlo ozbiljne stvari, Ured za reviziju krene redom i pregleda ko je šta uradio po našim preporukama i po njihovim preporukama i o tome obavijesti Parlament, pa ćemo mi vidjeti onda ko je šta uradio, ko šta nije uradio. Mislim da na ovaj način šaljemo i poruku onima koji su preporukama i zaključcima naše komisije obavezani da nešto urade, a očigledno je da se po ovom pitanju treba nešto uraditi. Očigledno je dakle da niti su norme potpune i precizne, dakle to je potpuno očigledno, i očigledno je da stvarnost traži promjenu određenih rješenja, jer 41 mi ne možemo više slušati obrazloženja da je period trajanja konkursnih procedura dvije godine dana i da je to sve po zakonu. Nešto moramo uraditi. Mislim da stvarnost bosanskohercegovačka ne može podnijeti tvrdnju da se po zakonu dvije godine može voditi procedura zapošljavanja. Ne može ni dva dana, naravno, ali se može naći neki razuman rok i mislim da je u tome naša osnovna uloga i naš osnovni zadatak i ja ću dati prijedlog ovog zaključka neka se iskopira, pa neka se stavi na glasanje. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem na diskusiji i sugestiji. To ćemo razmotriti u Kolegijumu. Replika, uvaženi poslanik Sadik Bahtić.
Moja replika je, imam potrebu da kažem, jer kolega Džaferović ..., vjerovatno, ... kaže da i ostale komisije i ja to smatram da nikakav problem nije, međutim smatram da revizija učinka je jedan proces zajedno sa finansijskom revizijom svugdje u svijetu. Mi smo prisustvovali u više ... radionica, svugdje isti revizor radi i finansijsku reviziju i reviziju učinka. Revizija učinka? Osnovni pustolati su ekonomičnost, efikasnost, efektivnost i da nam kaže da li vlada, organizacije, da li određeni projekti su dali rezultate, da li su ta sredstva opravdala svoj cilj. Nemam ništa protiv da vi to prebacite na Ustavnopravnu komisiju i, vjerujte, nama revizija oduzme najviše vremena i najviše ova komisija radi po pitanju revizije. Mislim da bi kolege trebale da razmotre da ide izmjena Poslovnika da se formira komisija samo za reviziju. Takva je praksa u Evropi i dosta je efikasnije. A nemam ništa protiv, zavisi od institucije do institucije, da revizija učinka ide i na druge komisije po potrebi. Hvala.
Milorad Živković, pa Selim Bešlagić.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Očigledno, s obzirom da se radi o novom pristupu u radu u institucijama u BiH, da se nismo svi snašli u tome, počevši od Kolegijuma, preko ove kancelarije, pa do i naših poslanika i komisija. Naime, nešto o čemu smo pričali to je revizija učinka ali institucija BiH što je možda ovim pilot projektom samo nagovijestila da bi mogla da bude Kancelarija za reviziju institucija BiH, a ja smatram da bi to trebalo da bude posebno tijelo u okviru Savjeta ministara koje bi se bavilo revizijom učinka svih institucija u BiH, na nivou BiH, i govorilo o ostvarivanju zakona i institucija koje su proizašle u tom zakonu. Ovdje je pilot projekat napravljen samo na temu: Proces zapošljavanja državnih službenika u institucijama BiH, a ja bih volio da se napravila analiza učinka Zakona o državnoj službi i o Agenciji za državnu službi u BiH, jer smatram da bi takvim pilot projektom ili revizijom zakona, provedbe tog zakona, problema u provedbi tog zakona i uticaja Agencije za državnu službu na provođenje tog zakona dobili bi mnogo više informacija kakva je reforma napravljena u državnom sektoru. Došli bi do toga da možda ta reforma nije najbolje urađena, da možda u EU imaju bolji modeli koji su nama prilagođeniji i 42 mentalitetu i blizini, govorim o slovenačkom modelu organizovanja državne službe, i da se onda izvede zaključak potpuno suprotan od onoga što je uradio ovaj pilot projekat. Da Zakon o državnoj službi, koji je nametnut, nije dobar zakon, da reforma državne službe nije odgovorila svojoj svrsi i da Agencija za državnu službu je radila, da kažem, na način na koji to ne odgovara. Tako da čini mi se da je ovo početni korak, da mi trebamo da se opredijelimo ovdje da li ćemo zadužiti da Kancelarija za reviziju institucija radi reviziju učinka svih institucija u BiH i, onda, bojim se da ćemo joj dati prevelik posao za ono zašto ona nije osposobljena da radi, a ovim dijelom ona se bazirala samo na finansijski dio i shodno tome naša Komisija za finansije i budžet je bila najmjerodavnija komisija da o tome vodi računa. Bojim se da je ovo samo mali dio onoga što bi trebali u BiH da uradimo i da napravimo pogled unazad da vidimo institucije koje fukcionišu na nivou BiH: da li su odgovorile svom zadatku, da li ih treba ili, da kažem, transformisati ili poboljašti njihov rad ili ukinuti ako nisu potrebne. Zahvaljujem.
Ja imam još prijavljenog gospodina Bešlagića. Izvolite, gospodine Bešlagiću.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, ja sam faktički nakon ovih rasprava morao se javiti, jer ne znam je li govorimo o pilot projektu ili govorimo o reviziji zapošljavanja u institucijama BiH. Ako govorimo o pilot projektu, mogu da kažem da je pilot projekat dobro urađen, pokazao je kako bi trebalo raditi i ovo što je sad Živković rekao, možda, taj pilot projekat ... provesti kroz, hajde da kažemo, instituciju za reviziju svih institucija u BiH, znači, ali kad se govori o konkretnom zadatku, to je znači revizija procesa upošljavanja državnih službenika, ovdje ove preporuke koje su date govore nešto što bi morale biti kao zaključak, i to je ova komisija, čini mi se, i dala da je faktički konstatovano da postojeći sistem zapošljavanja državnih službenika nije efikasan niti efektivan, a procedure su komplikovane i zahtijevaju puno vremena. Nakon toga ide preporuka Vijeću ministara šta bi trebalo da radi. I, čini mi se da bi dobro bilo da se prihvati ovaj izvještaj, da se prihvate sugestije i ove komisije. Slažem se sa gospodinom Džaferovićem, ako je ovo početak da vidimo koje će sve nadležne komisije da raspravljaju o ovim stvarima, ali bi bilo interesantno da ovu reviziju nakon, hajde da kažemo, godinu dana ponovo napravimo i da dobijemo uporedne rezultate šta se u međuvremenu postiglo: od konstatacije da nemamo efikasano zapošljavanje, nakon godinu dana da li smo išta poduzeli po tom pitanju. Zbog toga smatram da ovdje bi se samo trebalo dati pojašnjenje, jer se ovdje govori o pilot projektu koji je, po mom dubokom ubjeđenju, pokazao efikasnost i pokazao šta bi se to trebalo raditi. Da li sada treba ići ka tome da se ide sa prijedlogom formiranja komisije koja bi izvršila sve revizije, ili se ide sada u analizu ovog što je ovim urađeno. Ali to je, onda, rezultat je, ja bih rekao, dramatičan, jer je konstatovano da nemamo efikasno zapošljavanje i da nemamo 43 efikasnost i efektivnost u ovim stvarima. Zato bih zamolio da evo u nekim stvarima se samo daju određena pojašnjenja i mislim da bi onda moglo doći i do ... usvajanja amandmana, odnosno ...
Naravno, ali samo da vas podsjetim da imamo svi mogućnost i predložiti zaključak, inicijativu itd., ali moramo voditi računa da Ured za reviziju radi po Zakonu o reviziji institucija BiH koji mu tačno i precizno govori šta radi, kako radi, ko donosi odluke itd. Ali evo, imam još repliku Šefika Džaferovića. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja sam upravo htio da kažem tu stvar koju ste Vi sada kazali. Dakle, postoji zakon po kojem ljudi rade i osim finansijske revizije postoji, naravno, i revizija učinka i ništa ovdje nije urađeno i ovaj pilot projekt je pilot zato što je prvi. I on je utemeljen na zakonu na kojem je utemeljena djelatnost ove državne institucije, Ureda za reviziju. Ja, šta sam ja htio da kažem zapravo u svojoj diskusiji kada sam govorio? Najmanji je problem ..., to je najmanji problem koja će komisija, ja govorim o tome. Pazite, Ured za reviziju ... treba neko ko će biti u ovom društvu, u ovoj državi. Postoji državni i postoje dva entitetska i svi oni ovo rade, svako za svoj nivo za koji je zadužen. Ko će nam kazati da u određenoj oblasti mi nešto možemo pričati, možemo govoriti, možemo predlagati, neko kompetentan ko će stati iza toga i kazati to vam je tako i mi mislimo da bi bilo bolje ako bi se uradilo ovako. Ovoj zemlji to treba. Evo, ja sticajem okolnosti znam da entitetski uredi za reviziju rade pitanje eksproprijacije kod izgradnje Koridora Vc pa da vidite koji su problemi tamo, kakvi su propisi. Zašto imamo sporost u pojedinim oblastima, zašto ne idemo brže kao društvo, kao država? U tom kontekstu, ja vidim ulogu revizije, i to je njen osnovni zadatak. I zbog toga sam ja govorio da kada se uzme neka specijalna oblast, ne pare, ne finansije, nešto što možda neki drugi ljudi u nekoj drugoj komisiji mogu bolje sagledati da se onda to da kao nadležnost drugoj komisiji. Toliko.
Sigurno je da treba razmišljati i o onome o čemu je gospodin Živković govorio, dakle analiza postignutih efekata, zakona, institucija itd. Dakle, niko nije vječno zaštićen i niko nije dobio trajna, vječna rješenja. Uvijek treba težiti ka boljem. Ali evo, da li gospođa Ibrahimović ima potrebu, na neki način, da komenariše neke dileme koje su eventualno ovdje iznesene? Ja Vas ne prozivam ali ako cijenite za potrebno, izvolite, gospođo Ibrahimović. Ona je ovlaštena ispred Ureda za reviziju da danas prisustvuje i da da pojašnjenja. Izvolite. Vođa tima za reviziju, istovremeno.
Ja se zahvaljujem predsjedavajućem. 44 Gospodin Džaferović je rekao ..., otklonio dilemu, ustvari, radi li se ovdje o pilot projektu ili o reviziji učinka. To je revizija učinka i, samo zato što je to prva revizija u Uredu za reviziju institucija BiH, govori se da je pilot projekt. Mi ovaj put nismo radili reviziju niti jedne institucije. Radili smo reviziju procesa zapošljavanja državnih službenika. Zašto? Zato što je tema aktuelna, zato što smo je mogli sprovesti i zato što smo ocijenili da se mogu napraviti značajna poboljšanja. Da se vrijeme može skratiti, koje je zaista bilo dugačko, a da se kvalitet zapošljavanja ... državnih službenika koji će se primati u državnu službu ne ugrozi. Evo, rečeno je i da revizija učinka nije sama sebi cilj. Mi smo identifikovali problem, sagledali ga, ukazali na sve njegove nedostatke i dali preporuke kako otkloniti navedene nedostatke. I ovo što je neko rekao da je sada lanac da se i ostale institucije i ostali nadležni u skladu sa našim preporukama trebaju uključiti; i ako to ne bude tako, mi ćemo opet imati ono što smo imali i do revizije. Revizija učinka je paralelna revizija sa finansijskom revizijom, ne isključuju jedna drugu, nego se dopunjavaju. Finansijska revizija radi svoj segment posla, a revizija učinka sagledava procese, rad institucije, rad pojedinih segmenata sa aspekta trošenja javnih sredstava, odnosno korištenja resursa koji su im stavljeni na raspolaganje. Mi smo ovom revizijom pokazali da je proces zapošljavanja neefikasan, da nadležne institucije koje su ili provodile proces zapošljavanja, ili koje su bile dužne da nadziru taj proces, nisu ..., nisu ga analizirale, makar to nisu to radile u dovoljnoj mjeri, nisu poduzimale potrebne aktivnosti, korake i radnje da bi taj proces unaprijedile, a rezultati procesa zapošljavanja nisu u skladu sa očekivanjima. Veliki broj institucija je u svojim izvještajima o radu govorio da ne može da realizuje svoje godišnje planove zato što proces traje dugo. Mi smo dali određene preporuke i ja smatram ispred Ureda za reviziju da usvajajući preporuke Ureda za reviziju i zaduživanjem nadležnih institucija da naše preporuke provedu – proces se može popraviti. A u skladu sa Zakonom o reviziji institucija BiH, Ured je nadležan da u određenim vremenskim periodima ciklično prati efekte revizije učinka i da o tome obavještava nadležne institucije. Zahvaljujem se.
Hvala gospođi Ibrahimović. Evo, ja se nadam da su neke stvari pojašnjene. Ako nema više prijavljenih, ja zaključujem raspravu i o tački 12. Prelazimo na tačku 13. Pokušat ćemo iscrpiti dnevni red prije pauze za ručak, a onda ćemo se dogovoriti o terminu glasanja, pa vas molim za strpljenje. Dakle, tačka 13. 45 Ad. 13. Privremeni izvještaj Istražne komisije za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava Mi smo 24. aprila dobili Privremeni izvještaj. Na 53. smo sjednici, 13. maja, imali to na dnevnom redu i nakon rasprave smo usvojili zaključak da se ovaj izvještaj uputi Komisiji za finansije i budžet radi zauzimanja stava i preporuke o finansiranju projekta. Komisija za finansije i budžet je postupila po ovom zaključku Doma i 5. juna je dostavila Mišljenje. Nemam potrebe da vam ga čitam, ima ovdje i preporuka. Dakle, o tome sam nešto i u uvodu govorio, gospodin Sefer Halilović je na tome insistirao. Dakle, ukoliko usvojimo ove zaključke, prijedlog zaključaka Komisije i Privremeni izvještaj, Izvještaj Komisije, praktično mi ćemo podnijeti prijedlog Vijeću ministara, odnosno zahtjev za obezbjeđenje sredstava iz rezerve. Naravno, ovaj bi se zaključak uputio Domu naroda na usvajanje, jer se radi o Zajedničkoj komisiji. Otvaram raspravu. Ima Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, u sklopu ove tačke, a radi se o jednom specifičnom poslu zbog kojeg je i formirana Istražna komisija, dakle, koja treba da utvrdi trošenje donatorskih sredstava kako je to sve trošeno, ja ću predložiti jedan zaključak i smatram da taj zaključak treba i prihvatiti, koji glasi: 'Cijeneći specifičnosti razloga za formiranje Istražne komisije za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava, Predstavnički dom zaključuje da će poslanici koji su članovi ove komisije svoj posao izvršiti bez nadoknade.'
Zahvaljujem se. Molim da se dostavi taj prijedlog zaključka o kojem ćemo se izjasniti kada budemo glasali o Privremenom izvještaju Istražne komisije. Imam prijavljenog gospodina Huskića.
Ja bih samo htio da govorim u svoje ime, a u skladu sa ovim što je i kolega Kadrić rekao, ja se odričem naknade za rad u ovoj komisiji. Hvala.
Ima li još prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu o tački 13. 46 Idemo na tačku 14. Ad. 14. Konačan prijedlog autentičnog tumačenja člana 185. stav (1) Zakona o službi u Oružanim snagama BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 88/05) Dakle, dobili ste Konačan prijedlog autentičnog tumačenja iz ove tačke i vidjeli ste da je održana zajednička sjednica ustavnopravih komisija oba doma na kojoj je i razmatran ovaj prijedlog autentičnog tumačenja člana 185. koji je utvrdila Zajednička komisija za odbranu i sigurnost i dostavljeno je Domu na odlučivanje. Otvaram raspravu. Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, ne bi bilo potrebe da bilo šta govorim, ali ovo je prvi put, koliko se ja sjećam,
Tačno, ja sam propustio da kažem.
Još jedanput je bilo.
... evo, sekretar se sigurno bolje sjeća od mene, ali recimo u ovom sazivu je to prvi put da Parlament utvrđuje autentično tumačenje norme koju je donio, dakle zakona kojeg je donio, onima kojima je nejasno šta je Parlament htio da kaže kada je donosio taj zakon. Imam potrebu da ovo kažem, zato što su ustavnopravne komisije, Kolegij i nadležne komisije zasute zahtjevima za autentičnim tumačenjem raznoraznih zakona koji su donošeni od strane i donose se od strane Parlamenta. I želim da pošaljem poruku svima onima koji se obraćaju komisijama, koji se obraćaju poslanicima – da to ništa ne može proizvesti efekat, jer nema autentičnog tumačenja dok onaj ko je donio zakon ne kaže šta je mislio. Zato se to i zove autentično tumačenje, jer to je tumačenje autora, a to je Parlament. To je proces koji podliježe jednoj vrlo rigoroznoj proceduri i nije slučajno što je ovo prvi put u ovom sazivu, jer ovo što ćemo mi danas, ja se nadam, usvojiti ima snagu zakona. Isto kao da smo donijeli i zakon. I zato on ima tu proceduru, zato ga usvaja Dom i zato se objavljuje u „Službenom glasniku BiH“. Bilo je pokušaja da se pod firmom autentičnog tumačenja izdejstvuju stavovi parlamentarnih tijela, nadležnih komisija, Ustavnopravne komisije, Kolegija o praktičnoj primjeni pojedinih zakonskih normi. Ne može Parlament niti njegovo ijedno radno tijelo davati mišljenja u procesu praktične primjene zakona. To trebaju da rade oni koji su zaduženi da sprovode zakon. To je Vijeće ministara, to su sudovi, to su dakle institucije koje su zadužene za 47 sprovođenje zakona. Parlament ako se bude umiješao u to, onda će doći do potpune zbrke zakonodavne, izvršne i sudske vlasti i nastat će potpuni haos u pravnom sistemu. Ja sam imao potrebu da ustanem i da ovo kažem da oni koji podnose zahtjeve neka se prvo obrate onima, ako im šta nije jasno, koji su dužni da sprovode zakone; a oni koji sprovode zakone, ako njima šta nije jasno, neka se obrate Parlamentu, i ovo je put koji se završava ovim korakom. Toliko, hvala vam.
Hvala. Evo, ja ću zloupotrijebiti i dvije-tri rečenice ću reći, ali mislim da treba poslati poruku i onima koji prave zakone da očigledno nešto nije uredu, da ima situacija gdje su zakonu nejasni, nedorečeni itd., jer očigledno da prevelik broj ima zahtjeva za autentično tumačenje, što bi moglo i sa druge stranu da se gleda, je li. ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] Hvala. Idemo dalje. Ako nema prijavljenih, zaključujem raspravu i o ovoj tački dnevnog reda. Idemo na tačku 15. (dakle, zaključili smo tačku 14.) Ad. 15. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Remzije Kadrića i Adema Huskića za raspravu na sjednici Doma o temi: Dostignuti nivo implementacije Općeg okvirnog sporazuma za mir u BiH
Ma, smatram da možda ne treba neko nešto posebno, ali zaista smatram da ... zbog teme i naslova ove tačke da bi zaista ovu inicijativu trebalo prihvatiti. Mi znamo dobro i nakon, ako se 48 ta inicijativa prihvati, zaista treba uključiti širi krug ljudi da o ovome razgovara, da pravi ocjene, procjenu o tome u kojoj mjeri je Dejtonski sporazum implementiran, koji aneksi nisu, koji jesu, koji su razlozi zbog kojih neki aneksi nisu implementirani, ko je odgovoran za sve to. Zaista, ovo je jedno od važnih pitanja i iz tih razloga cijenimo da bi ovu inicijativu trebalo prihvatiti. Zahvaljujem se.
Evo, gospodin Živković, replika.
Nije u pravom smislu replika, nego jednostavno pojašnjenje. Ako ova inicijativa bude usvojena, mi kao Kolegij naći ćemo se u maloj nedoumici od koga da tražimo materijal, pa bi nam puno pomoglo ako bi predlagač ove inicijative nas uputio od kojih sve institucija trebamo da tražimo materijal za ovu temu da bi takvu jednu temu ovdje raspravili na jedan kvalitetan način.
Dakle, izgleda da će predlagači uraditi analizu, dakle očigledno je da su sazreli uslovi da negdje polovinom augusta organiziramo jednu specijalnu sjednicu gdje ćemo jedni druge sve pitati i za sve inicijative jedno dva dana da dobro raspravimo jer ćemo imati velike efekte od toga. Dobro, idemo na tačku 16. Ad. 16. Razmatranje: a) Ostavke poslanika Milorada Živkovića na članstvo u Istražnoj komisiji za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava, b) Imenovanje poslanika Slavka Jovičića za člana Istražne komisije za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava (umjesto Milorada Živkovića) Dakle, gospodin Živković je još 11. juna podnio ostavku na članstvo u ovoj komisiji. On je obavijestio nas da Klub SNSD-a umjesto njega u ovu komisiju predlaže Slavka Jovičića. Mi smo jučer na Proširenom kolegiju dogovorili da ne idemo modelom zamjene, nego da idemo korak po korak. Dakle, ostavka gospodina Živkovića, i onda imenovanje predloženog kandidata i zato smo ovu tačku i preformulisali. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 16. Idemo na tačku 17., vrlo slično, samo druga imena: 49 Ad. 17. Razmatranje: a) Ostavke poslanika Sefera Halilovića na članstvo u Zajedničkoj komisiji za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, b) Imenovanje poslanika Rifata Dolića za člana Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku
nije uključen mikrofon
Pardon, pardon, eh odlično, ja sam krivo vidio. Dakle, imali bismo pauzu do 14,00. Izvolite se odmoriti, razmisliti i u 14,00 glasamo. Pauza je jedan sat. [[PAUZA]] Molim vas zauzmite svoja mjesta. Molim vas zauzmite svoja mjesta. Pripremite se za glasanje. Idemo redom Zapisnik 55. sjednice. Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 31 „za“ (22 Federacija, devet RS). Imamo i opštu i entitetsku većinu. Konstatiram da smo usvojili Zapisnik sa 55 sjednice Predstavničkog doma. Tačka 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Glasamo o ovom zahtjevu za proceduru. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 12 „za“, 13 „protiv“.
nije uključen mikrofon
Da, da, izjašnjavamo se za proceduru po članu 126. (skraćenu proceduru). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 25 „za“ (18 Federacija, sedam RS), tri „protiv". 51 Dakle, imamo i opštu i entitetsku većinu. Usvojeno. Ide, znači u skraćenu proceduru. Idemo na tačku 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH (drugo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 33 „za“ (23 Federacija, 10 RS). Imamo i opštu i entitetsku većinu. Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH. Idemo, tačka 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o konkurenciji (drugo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 34 „za“ (24 Federacija, 10 RS). Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o konkurenciji u drugom čitanju. Idemo na tačku 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagač poslanik Denis Bećirović (prvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 32 „za“ (24 Federacija, osam RS). Konstatiram da je ... Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH dobio entitetsku i opštu većinu, dakle usvojen je u prvom čitanju. Idemo na tačku 7. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe i usluga od strateške važnosti za sigurnost BiH (drugo čitanje). Nismo postigli saglasnost. Pripremite se za glasanje u drugom krugu. Glasajte sad! 23 „za“ (21 Federacija, dva RS). Nemamo dvije trećine glasova „protiv“ ni iz jednog entiteta, dakle usvojen je Zakon o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe i usluga od strateške važnosti za sigurnost BiH. Idemo na tačku 8. Potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o imenovanju Rude Vidovića za ministra komunikacija i transporta. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 28 „za“ (19 Federacija, devet RS). Konstatiram da je ova odluka potvrđena uz opštu i entitetsku većinu. 52 Naravno, i ja čestitam gospodinu Rudi Vidoviću. Ja ne znam, zakletva, hoćemo li sada to odmah obaviti.
'Izjavljujem
'Prisežem
da ću svečano obavljati dužnosti koje su mi povjerene,
da ću savjesno obnašati povjerene mi dužnosti,
poštivati Ustav Bosne i Hercegovine,
poštivati Ustav Bosne i Hercegovine,
u potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
u cijelosti provesti Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.'
štititi i zauzimati se za ljudska prava i temeljne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.'
Gospodine Rudo, čestitam. /PLAUZ/ Molim vas pripremite se za glasanje, idemo dalje. 53 Idemo na tačku 9. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o osnivanju Vijeća nacionalnih manjina BiH – predlagač Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 33 „za“ (23 Federacija, 10 RS). Konstatiram da je ovaj prijedlog odluke dobio i opštu i entitetsku većinu te je usvojen. Tačka 10. Prijedlog odluke o dopuni Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH – predlagač Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku. Glasamo o imenovanju članova i Hidajete Redžić na period od stupanja na snagu ove dluke do 30. 4. 2010. i Neđeljka Tomaševića od 1. 5. 2010. do trajanja mandata poslanicima Parlamentarne skupštine ovog saziva. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 32 „za“ (23 Federacija, devet RS). Konstatiram i da je ovaj prijedlog odluke dobio i opštu i entitetsku većinu. Idemo na tačku 11. Godišnja platforma o sigurnosno-obavještajnoj politici (podnosilac Predsjedništvo BiH). Dakle, prvo glasamo o Godišnjoj platformi, a onda ćemo vidjeti, u dogovoru sa gospodinom Okolićem, da izbjegnemo ovu formulaciju amandmana, da idemo u vidu zaključka sa istim tekstom u vidu dopune ove platforme. Dakle, glasamo o Godišnjoj platformi. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 30 „za“ (22 Federacija, osam RS). Konstatiram da je Godišnja platforma dobila opštu i entitetsku većinu te je usvojena. Sada idemo na Prijedlog zaključka koji glasi 'Na osnovu člana 2. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obavještajno-bezbjednosnoj agenciji BiH traži se od Savjeta ministara BiH a sugeriše se Predsjedništvu BiH da Platformu o obavještajno-bezbjednosnoj politici za 2010. godinu u parlamentarnu proceduru dostavi najkasnije do 1. 11. 2009.' Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 34 „za“ (Federacija 24, 10 RS). Imamo i opštu i entitetsku većinu. Samo da provjerim jesmo li sve uradili. Dakle, imamo ovu dopunu.
mikrofon nije uključen
Ja imam ovu dopunu Komisije, ja se izvinjavam. Molim? 54 ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] Pa nismo usvajali ovaj izvještaj, nego smo usvojili Godišnju platformu kao dokumenat, usvojili smo ovaj zaključak i imamo ovu dopunu Godišnje platforme koja glasi: 'Da se u POGLAVLJU III. tačka 3. Terorizam i radikalna djelovanja, u podnaslovu Radikalna djelovanja u trećem redu iza riječi na stavljaju se dvije tačke i dodaju riječi djelovanje protiv države BiH.' ___________(?) [[mikrofon nije uključen]]
Četrnaestog. 57
Ne. Imamo, prva nam je sjednica 8. Dakle, imamo 8., 14. i 22. Ova 14. je posebna. Tu ćemo imati ono Poslanici pitaju, Vijeće ministara odgovara i imat ćemo onu tematsku zajedničku sa Domom naroda na temu: Prvi kvartal ostvarivanja obaveza iz Evropskog partnerstva i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i DKP mreža. Oba materijala su pripremljena tako da će sve tri ove sjednice biti. Ja vam se zahvaljujem na saradnji. Vidimo se. Sjednica je završena u 14,25 sati.