Kolegice i kolege želim vam dobar dan. Nastavljamo sa sjednicom. Raspravit ćemo: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju kazne zatvora, drugo čitanje, P.Z. br. 279 Predlagatelj zakona Vlada RH. Prijedlog akta primili ste poštom. kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona članci 155.do 157. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će obrazložiti zakon ministar pravosuđa gospodin Orsat Miljenić. Izvolite ministre.
Gospođo potpredsjednice, dame i gospodo. Znači pred vama je zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju kazne zatvora. Neću duljiti već smo kroz njega prošli. Ono što je najvažnije što napuštamo dosadašnji način uvjetnih otpusta znači prelazimo na sudski koji zapravo omogućuje i žalbu u tom postupku. smatramo da se ipak radi o mijenjanje jedne sudske odluke i da je primjerenije da to radi sud nego Povjerenstvo kao što je bilo do sada. Dakle odlučuje županijski sud koji je mjesno nadležan po izdržavanju kazne tamo gdje se nalazi zatvor odnosno kaznionica. Ono što je bitno dižemo standard dakle više ne može biti uvjetni otpust nakon 1/3 nego nakon polovice kazne. Postoji čitav niz drugih tehničkih detalja koje sam iznio u prvom čitanja pa evo ovo je sve za sada. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šantek.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Klub HDZ-a je podržao u prvom čitanju ovaj prijedlog zakona iz dva razloga. Prvo, jer se radi o usklađivanju sa važećim Kaznenim zakonom, a drugo jer se smatra dobrim načelom da … pravomoćne sudske presude odlučuje sud. I to su zaista dva načela koja se mogu i moraju priznati. Međutim u ovom konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju kazne zatvora u odnosu na prvo čitanje nisu se dogodile nikakve kao što je i ministar sam rekao bitne suštinske promjene, ali su se otvorila neka pitanja na koje svakako očekujemo odgovor. Prvo i najvažnije je svakako povećanje troškova zatvorskog sustava koje će nastati primjenom ovoga zakona. Premda je Vlada prilikom upućivanja ovog konačnog prijedloga zakona navela da neće nastati novi troškovi ministar je u raspravi u prvom čitanju naveo da će ipak biti međutim da neće biti velik. … članka 10.propisano je obavezno saslušavanje zatvorenika na sjednici Sudskog vijeća koje će odlučivati o njegovom prijedlogu za uvjetni otpust što znači da će se morati organizirati prijevoz zatvorenika u sjedište županijskog suda uz sve troškove koji uz to idu. Nadalje, u ovom konačnom prijedlogu zakona navodi se da ukoliko zatvorenik podnese pisanu pritužbu suci … sudac izvršenja na pritužbu će odgovoriti pisanim putem u roku od 30 dana od dana zaprimanja pritužbe, ali isto tako se navodi u zakonu da žalba na rješenje prvostupanjskog suda se podnosi sudu koji je donio rješenje u roku od tri dana od dana dostave rješenja, a o njoj odlučuje viši sud. Ovdje se ne navodi u kom roku je viši sud dužan odlučiti o žalbi kao što se navodi da to mora u roku od 30 dana prvostupanjski sud. Neće biti jednako opterećeni županijski sudovi vezani za provedbu ovog zakona. Npr. Županijski sud u Sisku će imati nadležnost nad Kaznionicom u Glini sa preko 550 zatvorenika, Kaznionicom u Lipovici sa preko 200 zatvorenika, Zatvorom u Sisku sa preko 60 zatvorenika, a sve to sada rade samo dva suca izvršenja. Sve ovo što sam naveo u svakom slučaju će bitno povećati troškove zatvorskog sustava koji će primjenom ovog zakona imati, a dodatna sredstva nisu osigurana u državnom proračunu, naprotiv smanjena su. Mi smo imali ovdje na dnevnom redu ove saborske sjednice Izvješće o radu i stanju kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2011.godinu koju je Vlada RH uputila u saborsku proceduru 17.listopada 2012.godine, a zatim ga bez obrazloženja 4.veljače ove godine povukla iz procedure. A u tom izvješću se navodi niz zabrinjavajućih podataka naročito vezanih uz financijsko stanje kaznionica i zatvora. Prvi i najvažniji zaključak koji se nameće, premda je naveden na kraju izvješća, je da nedostaje novac iz državnog proračuna za redovite i nesmetane procesa izvršenja kazne zatvora za osuđene osobe. Pogledamo li strukturu ukupnih prihoda kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda vidimo da je ključno financiranje iz državnog proračuna iznosi skoro 540 milijuna kuna ili 92,46%. Vlastita proizvodnja doprinosi sa 38,5 milijuna kuna dok su ostali prihodi oko 5,5 milijuna ili mizernih 0,94%. Ono što zaista brine je manjak prihoda i primitaka za pokriće koje iznosi oko 45 milijuna 150 tisuća kuna i koji je prenesen iz prethodnih godina na 2012.godinu. Vidi se također da nepodmirene, a dospjele obaveze se povećavaju iz godine u godinu pa je tako 2005.godine taj dug iznosio 16 milijuna kuna, a 2011.godine kao što sam već rekao preko 25 milijuna kuna. Prikaz rashodovne strane govori da se većina odnosi na plaće zaposlenika, doprinose na plaće, naknade za prijevoz i ostale naknade za zaposlene 74,34%, materijal i sirovine oko 7%, energija 5,3, zdravstvene usluge 3,67 itd. Nažalost ove brojke koje svjedoče lošem financijskom stanju sustava izvršenja kazni zatvora još su se pogoršale u ovoj godini. Rebalansom prošlogodišnjeg proračuna iznos namijenjen za izvršenje kazne zatvora smanjen je sa iznosa 538 milijuna 153 tisuće 592 kune na 469 milijuna kuna. U proračunu za 2013. je usvojen iznos od 543, uz daljnje smanjenje za 2014. godinu na tek 439 milijuna kuna, dakle nekakvih 100 milijuna kuna manje u odnosu na 2011. Ono što bih želio ovdje upozoriti da je tijekom donošenja proračuna za 2013. kada smo ovdje u Saboru o tome odlučivali, izašao ovakav članak u novinama upravo na dan donošenja proračuna i naslov je "30 zatvorenika tužilo je zatvor zbog spavanja na poduzetništvo". Evo iz onog izvješća je vidljivo da je tijekom 2011. godine primljeno 100 zahtjeva za naknadu štete od strane zatvorenika. Najviše zahtjeva za naknadu štete odnosi se na uvjete smještaja. Najviše je bilo u kaznionici Lepoglava, zatim zatvoru Zagreb itd. Uzimajući u obzir i zahtjev za naknadu štete podnesen 2008. s danom 31. prosinca 2011. godine 283 zatvorenika potražuju iznos od 86 milijuna 900 tisuća kuna. Uglavom se radi o zahtjevima za mirna rješenja spora podnesenim po punomoćniku zatvoreniku i nadležnim općinskim državnim odvjetništvima. Taj iznos od 86, skoro 87 milijuna kuna bi bio dovoljan da se izgradi nova kaznionica ili zatvor. Još više zabrinjava činjenica da u državnom proračunu za ovu godinu nema izgradnje novih smještajnih kapaciteta za osobe lišene slobode, već se izgradnja nove kaznionice u Šibeniku planira tek u projekciji proračuna za 2014. godinu u iznosu od 3 milijuna kuna, a 2015. u iznosu od 5 milijuna kuna, premda je ovaj Sabor odobrio kredit Republici Hrvatskoj za izgradnju šibenske kaznionice. Isto tako je u izvješću naglašeno da je u kaznionicama, zatvorima i odgojnim zavodima na dan 31. prosinca 2011. godine bilo sistematizirano 2335 radnih mjesta, a popunjeno 1597 službenika. Hrvatski sabor je promijenio Kazneni zakon, u saborsku je proceduru i na ovoj sjednici Sabora pod 50 i nekom točkom dnevnog reda Zakon o prekršajima protiv javnog reda i mira koji je drastično postrožio sankcije. Npr. za vrijeđanje policajaca kazne od 7 do 15 tisuća kuna, za bučenje na javnom mjestu u alkoholiziranom stanju ili pod vidnim utjecajem droge kazna je 3 do 5 tisuća kuna, tuča među mladićima 3 do 6 tisuća kuna, skitnja tisuću do 2 tisuće kuna. Drastični primjeri su kazne zatvora za staricu koja nije platila komunalnu naknadu ili starijeg biciklista koji nije uključio svjetla na biciklu. Osobno smatram da većina prekršitelja ovog zakona i ne samo ovog zakona, neće moći plaćati ovako drastične kazne već će se odlučiti izdržavati supletornu kaznu zatvora. Tijekom 2011. boravilo je u zatvorima 4060 zatvorenika od kojih 3441 osoba kojoj je u prekršajnom postupku izrečena kazna zatvora i 1025 supletorno kažnjenih osoba. Poštovani gospodine ministre, iz svega ovog gore navedenog jasno je da će se broj zatvorenika i dalje povećavati. Međutim, stavimo li u odnos kontekst ove činjenice moramo doći do određenih zaključaka. Dakle smanjuju se izdvajanja iz državnog proračuna za rad zatvorskog sustava, smanjuju se ovlasti kaznionicama i zatvorima, a povećava nadzor nad ovlastima Uprave za zatvorski sustav, prenose se ovlasti za uvjetni otpust na sudove. I dalje je kronično slaba popunjenost radnih mjesta zatvorskih službenika. Moram postaviti na kraju ove moje rasprave jedno jednostavno pitanje, je li ovo 12. ili 15. po redu donošenje izmjena i dopuna Zakona o izvršenju kazne zatvora ustvari prvi korak prema privatizaciji zatvorskog sustava. Hoće li nam zatvorenike kroz koju godinu čuvati zaštitarska tvrtka? Hvala lijepo.
U ime kluba HDSSB-a kolega Josip Salapić. Izvolite.
Hvala potpredsjednice Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju kazne zatvora istina je da je ovo sada već 12. promjena ovoga zakona, no činjenica je da smo u međuvremenu provodili mnoge izmjene i dopune zakona iz područja kaznenoga prava tako da ovo nije ništa čudno, ovo je daljnje usklađivanje i usavršavanje naših zakona pred i ulazak Hrvatske u Europsku uniju, ali i usklađivanje s onim zakonskim propisima koje smo donijeli u smislu usklađivanja sa Kaznenim zakonom iz 2011. godine. Dakle ovo je zakonski prijedlog koji prije svega ima svrhu uskladiti postojeće propise sa novim rješenjima, sa onim kako smo raspravljajući o Kaznenom zakonu govorili jednim modernim europskim Kaznenim zakonom koji će u svojoj punoj punini stupiti dakle 2015. godine sa svojim svim izmjenama što se tiče Visokog kaznenog suda. Klub HDSSB-a naravno podržava ove izmjene i dopune ovoga zakona prije svega jer on u prvom dijelu on se usklađuje sa novim propisima koji se tiču ustrojstva i djelokruga tijela državne uprave, prije svega Zakona o sustavu državne uprave, Zakona o ustroju i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave te uredbe o načelima za unutarnje ustrojstvo tijela državne uprave. Ono što je ovdje posebno važno za istaknuti, vidimo da se po obrazloženju zakona i po člancima zakona, da novi propisi i novo vrijeme u kojem živimo, naglašavajući ovo što u zadnje vrijeme ponavljamo, a i činjenica je da ćemo 1.7. postati punopravna članica Europske unije, da će se tražiti dakle i za tijela nadzora i za stranke u postupku posebna znanja i vještine, posebice u smislu poznavanja međunarodnog i nacionalnog prava, kriminologije, kriminalistike, socijalnog rada, osnova medicine s posebnim naglaskom na psihijatriju komunikacijskih vještina, stranih jezika, poznavanja rada na računalima i drugih svih karakteristika koje su karakteristične i za zatvorske sustave u zemljama članicama Europske unije. Ono što je za ovaj konačni tekst zakona važno, dakle prije svega odnosi se na pitanja uvjetnoga otpusta, drugačijih rješenja prema ovom prijedlogu zakona nego što je to bilo po Kaznenom zakonu iz 1997. godine. Isto tako, one odluke i dakle presude po Kaznenom zakonu iz '97. godine i dakle pitanja uvjetnoga otpusta rješavat će se za te slučajeve koji su po tom zakonu i dalje dok traje to vrijeme, po dakle zakonu iz '97. godine jer za osuđenika dakle vrijedi onaj zakon i oni zakonski propisi koji su bili u vrijeme kada je kazna izrečena, dakle oni propisi koji se tiču mogućnosti uvjetnoga otpusta što je po Kaznenom zakonu iz 2011. i po ovom prijedlogu zakona potpuno drugačije riješeno. Mi smatramo u klubu HDSSB-a da su ovo, dakle dobra rješenja, moderna europska rješenja, da se kazna dakle i uvjetni otpust i nadzor nad uvjetnim otpustom drugačije regulira nego što je to bilo do sada. Dakle, da osoba o uvjetnom otpustu više ne odlučuje povjerenstvo nego u pravilu, odnosno uvijek sada odlučuje sud odnosno Županijski sud. Ono rješenje iz '97. godine kada je bilo imenovano povjerenstvo koje se sastojalo djelomično od sudaca Vrhovnoga suda i od predstavnika Državnog odvjetništva i suca izvršenja smatramo da je bolje da odlučuje sud jer se u konačnici ovo potpuno mijenja, dakle presuda potpuno se mijenja osuda za okrivljenika, jer drugačije se dakle rješava njegovo pitanje daljnje, dakle o izdržavanju onog dijela uvjetnog otpusta na slobodi uz nadzor što je po člancima 59., 60. i 61. potpuno drugačije riješeno nego što je to u Kaznenom zakonu iz '97. godine ono da se po ovom prijedlogu zakona treba izdržati najmanje polovica kazne uz minimalno izdržavanje 3 mjeseca kazne zatvora. Dakle, u zakonu iz '97. godine bilo je riješeno da se treba izdržati najmanje 2/3 kazne, da se u 1/3 izdržane kazne moglo otpustiti osuđenika na uvjetni otpust. Prije svega se to koristilo u iznimnim slučajevima kada su u pitanju zdravstveni razlozi, a i po ovome prijedlogu zakona ako je osoba koja je osuđena na kaznu bolesna ili teško bolesna može se izdržavanje kazne zatvora prekinuti i ranije. Dakle, neće morati izdržavati ovu polovicu kazne i ovih minimalno 3 mjeseca ako dođe do takvog pogoršanja zdravstvenoga stanja. Nadalje, ovaj zakon posebno potpisuje i posebne obveze uvjetno otpuštenoga osuđenika i na drugačiji način rješava opoziv uvjetnoga otpusta. Postoje dva razloga, jer opoziv može biti ako je osoba počinila novo kazneno djelo pa se počinjenjem kaznenog djela automatski, dakle vraća na izdržavanje kazne ili nije se poštivala one propise koje je trebala ispunjavati kao mjere ispunjavanja osobe osuđene dakle da uvjetni otpust ako se nije držala tih posebnih propisa. U dakle, ovome prijedlogu zakona uvijek će se odlučivati po prijedlogu stranaka. Isto tako za naglasiti je i važno je da se o uvjetnom otpustu treba složiti osuđenik, dakle bez pristanka osuđenika ne može se poduzimati nikakove mjere po posebnom otpustu. Mi se nadamo da i vjerujemo da onaj koji je u zatvoru će pristati na ove posebne mjere koje predviđa ovaj zakon. Jer sigurno je resocijalizacija osuđenika i zatvorenika jedan važan dio kaznenoga prava i dakle, osobe će se brže resocijalizirati ako se ranije otpuste uz one uvjete koje predviđa zakon za izdržavanje kazne. Jer brže resocijalizacije sprječavanja ponavljanja ponovnog kaznenog djela jedno je od bitnih pitanja kaznenoga prava pa iako se traži izričiti pristanak osuđenika vjerujem da se taj pristanak će se i dobiti jer svakome je sigurno lakše se resocijalizirati na slobodi. Dakle, o tome će u ovim slučajevima u buduće odlučivati se na prijedlog zatvorenika, opunomoćenika zatvorenika, člana obitelji zatvorenika i državnog odvjetnika ili po službenoj dužnosti na prijedlog upravitelja zatvora ili kaznionice. Odlučivat će Županijski sud u vijeću od 3 suca. Ono što je isto tako razlika u odnosu na zakon iz '97. godine to je da se, dakle u ovom prijedlogu zakona izjednačavaju oni zatvorenici koji su osuđeni na dugotrajnije kazne zatvora tako da je ta možemo pod navodnicima reći nepravda koja je bila u prošlom rješenju iz '97. godine ovim izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju kazne zatvora promijenjeno. Dakle, ono što je kratko i na kraju, usklađivanje je to, dakle postojećih propisa sa novim mjerama koje smo donijeli u Kaznenom zakonu iz 2011. godine. Svakako za naglasiti je da ovaj problem o kojem je govorio kolega Šantek o prenapučenosti hrvatskog zatvorskoga sustava s obzirom na veliki broj predmeta i veliki broj osoba koje dakle dolaze pod ingerenciju ovih zakona vjerujemo da će se stanje u zatvorskom sustavu Republike Hrvatske poboljšati ali i izmjene Kaznenog zakona koje smo donijeli, drugačije tretiranje zatvorenika, drugačija mogućnost, dakle uvjetnoga otpusta, drugačija resocijalizacija zatvorenika i sav onaj komplet zakona iz kaznenog prava, iz područja kazneno-pravnog sudovanja sigurno ide sa time da se rastereti zatvorski sustav i da se i uz probaciju i druge mjere koje predviđa kazneno-pravno zakonodavstvo osobe brže vrate na svoj pravi put, da se resocijaliziraju, da više ne čine kaznena djela i da možemo reći da imamo jedno moderno europsko kazneno zakonodavstvo koje će prije svega koristiti građankama i građanima Republike Hrvatske. Klub HDSSB-a podržava dakle ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju kazne zatvora. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, Ana Lovrin.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Salapić, evo vi ste spomenuli da je ovo 12 izmjena. Nije 12, nego je 13 o kojoj sada raspravljamo je 13 izmjena zakona. I kada bismo pobrojali sve izmijenjene odredbe u dosadašnjim izmjenama vjerojatno bismo došli daleko, daleko preko 50% izmijenjenih članaka u ovom zakonu. I stoga bi bilo dobro da predlagatelj predloži cjeloviti novi tekst ovoga zakona da donesemo cjelovit novi zakon prije svega zbog onih koji taj zakon moraju primjenjivati. Ja apsolutno podržavam ove izmjene, dakle one su dobre ne samo u onom dijelu jer se usklađuje i moraju se uskladiti sa Kaznenim zakonom, ali je dobra promjena koju ja svesrdno podržavam, a to je da odluku o uvjetnom otpustu donosi sudac izvršenja, odnosno vijeća. Jer uvjetni otpust je na neki način ukoliko on nije opozvan ipak smanjivanje kazne koju je izrekao sud. Prema tome, dobro je da se to smanjivanje sudske izrečene kazne prebacuje u sferu izvršne vlasti. Dakle, premda je dosadašnje povjerenstvo bilo većinom sastavljeno od predstavnika sudbene vlasti ali ga je ipak imenovao ministar. A posebno je dobro da više nema ovlast upravitelj kaznionice otpuštati na tzv. dosada "mali uvjetni otpust". Dakle, dobro je što je ovo prebačeno u sferu pravosuđa, dakle u sudove. Mora se uskladiti sa Kaznenim zakonom. Ali kada bismo imali cjelovit novi zakon ispred sebe onda bismo u okviru tih rasprava i njegovog donošenja mogli razgovarati o cjelovitom zatvorskom sustavu pa i o onome što je kolega Šantek u ime kluba HDZ-a govorio a to su uvjeti u zatvorima, sredstva potrebna za to i općenito o izvršavanju kazne zatvora a ne bismo se morali ograničiti samo na uvjetni otpust.
Hvala. Odgovor na repliku, Josip Salapić.
Hvala lijepo potpredsjednice. Uvažena zastupnice Lovrin tu se mi u potpunosti slažemo, dakle sad ovo nije bitno jel to dvanaesta ili trinaesta izmjena bitno je da su to rješenja koja su u skladu sa modernim kaznenim zakonodavstvom i uvjetima ulaska Hrvatske u EU. Slažem se s vama i u tome da je naš zatvorski sustav u problemima, prije svega iz onih razloga koji smo već nekoliko puta ovdje ponavljali, to su uvjeti, to su i financijski razlozi. Vidjeli smo da je u ovom proračunu oko 800 milijuna kuna bilo manje za resorno Ministarstvo pravosuđa što sam ja u raspravama smatrao da nije dobro jer sve će funkcionirati bolje ako ima dovoljno sredstava da se to financijski dakle modernizira, računarski opremi, da se ljudi mogu obrazovati. Vidimo i po ovom sljedećem zakonu koji će doći da se sada neće koristiti samo hrvatski jezik u Zakonu o kaznenom postupku nego i strani jezici i engleski i slično, zavisi koja je stranka u postupku s obzirom na ulazak u EU. To sigurno zahtijeva velika materijalna sredstva pa se ako želimo moderno kazneno zakonodavstvo i kroz kazneni postupak i ostvarivati sva ona prava stranaka u postupku koji naši zakoni već imaju onda trebamo osigurati dovoljno financijskih sredstava i to jednostavno se mora iznaći mjesta u državnom proračunu da to bude tako. No, isto tako ja se zalažem za jedan novi cjeloviti Zakon o izvršavanju kazne zatvora. Siguran sam, s obzirom na intenzitet rada Ministarstva pravosuđa u ovome sazivu, a i u prošlome, vjerujem da će do toga zakona uskoro doći jer ako se išta može pohvaliti u radu sadašnje Vlade to je sigurno resor Ministarstva pravosuđa. Ja to kažem i kao pravnik, a i kao osoba koja prati rad ministarstva i ministra i tu nema ništa ono što bi se moglo reći da to nije tako. To je tako. Hvala lijepo.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi na redu je Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre drago mi je da vas opet vidimo ovdje jer evo moram pohvaliti vašu revnost da pratite rasprave u Saboru sa vaše ministarske pozicije. Ja nisam pravnik ali sasvim pouzdano znam kao i svi mi ovdje za uvjete u našim zatvorima, za prenapučenost zatvora, zatvorskog sustava i sve probleme koji se javljaju poglavito u ovo vrijeme kada smo u dubokoj da kažem blago rečeno recesiji. No, evo kada smo usvajali ovdje i raspravljali o zakonu, dakle o onim instrumentima u kaznenom postupku i u rješenjima koja su i europska, dakle od probacije pa zatim instituta rada za opće dobro evo sada imamo i ovdje na klupama nešto više i o uvjetnom otpustu. Ja neću ulaziti u sama zakonska rješenja, ona su kako reče moj kolega Salapić suvremena, na tragu europskih rješenja u kaznenom postupku i izvršenju kazne. I nakon evo 12, 13 kako reče kolegica Lovrin promjena malo po malo došli smo do nečega, do materijala za kojega se svi slažemo da ćemo biti, dići ruku za to. Naime, ovih smo dana i svjedoci u mnogobrojnim sudskim postupcima u kaznenim postupcima da se evo vrlo često za razliku od ranijih godina rabi ovaj rad za opće dobro. E sad, gospodine ministre ja bih nešto priupitao iako vi kao ni ja nemamo pravo se miješati u pravosuđe i njihove odluke nego bih samo apelirao, pozvao na jednaku primjenu pravila za sve. A čini se da baš i nije tako kada gledamo neke presude. Čini se da postoje određeni da kažem presedani u kojima dolazi rekao bih ovako laički do nekakvih olakšica ili povlastica za neke. U hrvatskom jeziku postoji 7 padeža kaže naš pravopis i gramatika, međutim onaj šesti koji često dovodi ako govorimo metaforički do kaznenih djela, to je lokativ jel', a onaj imamo i osmi koji nije uvršten u hrvatski jezik ili pravopis i zove se koruptiv. Ta dva padeža su najčešći razlozi kaznenih postupaka ili posljedica koje proizlaze iz ta dva padeža, lokativ i koruptiv. I onda imamo ove procese, evo sad neću navoditi nijednu jer nije to lijepo, ime ili pak sud ili bilo da se radi o županijskom ili bilo kojem drugom, Vrhovnom i ne znam ni ja kojem sudu. Nije to ni bitno, dakle da se ne miješamo u pravosudne stvari. Ali, govorim o tome da kada se donose te presude onda ono što građani najviše očekuju, a to je upravo iz onoga osmog padeža koruptiva povrat novaca koji su tom radnjom da kažem zamagljeni, koji su tom radnjom stečeni na nezakonit način. To je ono što građani u ovakvoj situaciji, kakvoj jesu prije svega očekuju. No, mi kao zastupnici zaista se moramo, i ja se pitam je li jednaka primjena prava, propisa, pravila, zakona za sve? Jel netko za 20 000 kuna koruptivnog dijela mita ili čega, ne znam ni ja, imamo primjere neću ih sad kažem navoditi, dobije i po 2 godine zatvora, 1,5 bezuvjetnog. A vidimo slučajeve da i do pola milijuna kuna, nećemo govoriti o eurima, ili u eurima ikako ćemo od 1. srpnja moći i to, su par mjeseci rada za opće dobro "I vratit koko što si pozobala" i to je sve. Dakle, evo apeliram i na vas, a ne znam koliko to možete, ali i na one koji možda na visokim sudskim instancama gledaju možda ovo i slušaju, da se ta primjeni, jednako pravo onda na sve. Bez obzira na odvjetničku vještinu i na dakle njihov posao koji oni imaju na sudu ipak ne bi trebalo postojati takvih presedana koji zaista budu u oči javnosti, građanima koji, čitaju novine i prate medije. Zbog toga evo i kako je rekao i kolega Salapić, mislimo da, odnosno ovim konačnim prijedlogom Zakona o izvršavanju kazne zatvora namjera, cilj je smanjiti gužvu u našim zatvorima, smanjiti pretrpanost zatvorskih kapaciteta, ono kako se to kaže prenapučenost zatvora. Vidjet ćemo u budućnosti skoroj hoće li to tako biti, i ako bi možda bilo dobro kako je rekao ministar, pa je li gospodarstva ili financija da će se u neko buduće vrijeme zatvori graditi u privatno-javnom partnerstvu, pa će netko imati interesa da posluje i u toj sferi iako s obzirom na situaciju kakva je sada u Hrvatskoj, teško jel. Klub HDSSB-a je već izrekao da će podržati ovaj zakonski prijedlog pa onda i ja. Hvala lijepo.
Hvala. Ministre želite završno reći nešto? Ministar Orsat Miljenić. Izvolite.
Dakle, ja se zahvaljujem na podršci zakonu. Počet ću od kraja, znači ovo nije uvod u privatizaciju i neće doći do privatizacije zatvorskog sustava. Naravno da postoje određeni problemi, ovo sad možda nije tema, o njoj ćemo sigurno razgovarati kad bude rasprava o stanju, znači o izvješću o stanjima u zatvoru i kaznionicama. Postoje problemi, oni su prvenstveno financijske prirode, međutim trudom ljudi koji tamo rade i cijelog sustava sve je pod kontrolom i zapravo se izvlači maksimum i radi se najbolje što se može. Što se tiče ovog zakona on će zajedno sa ovim paketom bi trebao doprinijet i rasterećenju zatvorskog sustava. Dakle, ne će doći do povećanja, nego će doći do smanjenja broja ljudi tamo ne samo zbog ovog zakona, nego i zbog Kaznenog zakona o kojem smo govorili, drugačijeg pristupa izvršavanju sankcija. Dakle, to je cijeli jedan paket. Mi smo znači krenuli sa nešto preko 5000 ljudi u zatvoru, sad smo na nekakvih 4800, mi smo po tome u jednom dobrom europskom prosjeku, prosjeku zemalja kojima trebamo težit, znači nešto više od 100 ljudi na 100 000 stanovnika što pokazuje da i kaznena politika ukupno dobra i dobro izbalansirana. Naravno da je potrebno uvijek ujednačavati zbog pravne sigurnosti, da se sudska praksa mora ujednačavat, međutim evo to nije na nama to je na sudovima, sigurno da sudovi to rade. U svakom slučaju hvala na podršci.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanje kazne zatvora, drugo čitanje P.Z. br. 279. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim zamjenicu ministra pravosuđa poštovanu Sandru Artuković Kunšt da se očituje o amandmanu broj, zapravo jednom amandmanu Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Vlada se očituje na način da prihvaća predloženi amandman s tim da bi ga izmijenili na način, ako mogu sad pročitati?
Izvolite.
Dakle, članka 17. mijenja se i glasi: "Na kaznene koje su izrečene ili se izvršavaju sukladno odredbama Kaznenog zakona, ("Narodne novine" broj 110/97., 27/98., 50/00. odluka Ustavnog suda, 129/00., 51/01., 111/03., 190/03. odluka Ustavnog suda, 150/04., 84/05., 71/06., 110/07., 152/08., 157/11. i 77/11. odluka Ustavnog suda) primjenjuju se odredbe o uvjetnom otpustu iz Zakona o izvršavanju kazne zatvora ("Narodne novine) broj 128/99., 50/00., 59/00., 129/00., 59/01., 67/01., 11/02., 190/03.-pročišćeni tekst, 76/07., 27/08., 83/09., 18/11., 48/11. i 125/11.)." Mogu li dat obrazloženje?
Može, može.
Naime, radi se o tome da članak 17. regulira primjenu instituta uvjetnog otpusta, ali u odnosu na one kazne koje su izrečene sukladno odredbama Kaznenog zakona iz 97. godine. Taj zakon je mijenjan, ali nije, na njega se ne odnosi objava pa u NN 125/11 i 143/12 pa bi Vlada prihvatila amandman ali sa izmijenjenim dijelom da se dakle ne navode u zagradi i ove NN 125/11 i 143/12 jer ove nisu ovaj zakon iz 97-e koji regulira uvjetni otpust.
Hvala lijepa. Molim poštovanu predsjednicu Odbora za zakonodavstvo Ingrid Antičević-Marinović da se očituje. Hvala lijepa. Amandman je ovako prihvaćen. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Molim da se izjasnimo o konačnom prijedlogu zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 110 glasova za donesen Zakon o izmjenama i dopunama zakona o izvršenju kazne zatvora u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Raspravit ćemo - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o kaznenom postupku, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 354; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješće ste primili na sjednici. Uvodno će obrazložiti prijedlog ministar pravosuđa gospodin Orsat Miljenić.
Hvala lijepa. Dakle, radi se o jednom usklađenju Zakona o kaznenom postupku sa tri direktive. Išli smo sada s tim čisto zbog nekakvog vremenskog slijeda, nismo mogli čekat ovu izmjenu ZKP-a koju radimo da bi ga usuglasili sa odlukom Ustavnog suda. Dakle, to su tri direktive, ja bih posebno istaknuo ovu o pravu na tumačenje i prevođenje u kaznenom postupku obzirom da ono zapravo za razliku od druge dvije unosi i neke bitnije promjene. Znači širi se krug, i mogućnost i pravo okrivljenika na prevođenje uključujući i na njegovu komunikaciju s braniteljem. To je naprosto jedan standard koji mi moramo usvojit. Ovdje smo kroz tekst zakona nastojali ga izbalansirat, uvijek se radi naravno o sudskoj kontroli i sud je taj koji će i dozvoliti i omogućiti tu komunikaciju. Ono što je bitno da se na takvoj, ukoliko se povrijedi to pravo, ne može zasnivat sudska presuda. Što se tiče ove druge dvije direktive, kod, znači uspostavljamo načelo, znači postupanja u najboljem interesu djeteta i izbjegavamo tu tzv. dvostruku viktimizaciju, znači uvodimo mogućnost saslušanja video vezom itd. kako se žrtva ne bi dodatno viktimizirala. Znači to su prvenstveno tehničke izmjene koje su pred vama, malo veće u odnosu na ovo tumačenje i prevođenje. Evo, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime kluba HDSSB- a kolega Josip Salapić.
Hvala potpredsjednice, ministre, kolegice i kolege zastupnici. Rasprava ide tako ubrzano kao što i mi ulazimo u EU. Ne možemo stići ni razmisliti o svemu što želimo reći ali evo. Dakle usklađivanje Zakona o kaznenom postupku sa direktivama EU, dakle sa direktivama iz 2010.godine kroz 64 pravo na tumačenje i prevođenje u kaznenom postupku iz 2011./36 Direktiva EU prevencija borba protiv trgovine ljudima i zaštiti žrtava trgovanja ljudima i Direktiva 92 EU iz 2011.godine borba protiv seksualnih zlouporabe, iskorištavanja djece i dječje pornografije. Jesu ovo tehničke dakle izmjene Zakona o kaznenom postupku, mi imamo Zakon o kaznenom postupku koji je u velikom djelu usklađen dakle sa europskim pravnom sustavom. Ovdje smo intervenirali u 7 članaka zakona o kaznenom postupku, članak 8.,44.,45.,145.,239., 292. i 330. U članku 8, 145 i 239 dakle predmetna direktiva zahtjeva od države članice EU da omogući okrivljeniku koji ne govori ili ne razumije jezik na kojem se vodi kazneni postupak da od trenutka službene obavijesti da je osumnjičen ili optužen za kazneno djelo pa do samog dovršetka toga postupka pa i u onom djelu izvanrednih pravnih lijekova u kojem se dakle uključuje taj konačni odgovor na pitanje da li je osoba počinila kazneno djelo ili ne, da se dakle omogućava pravo na tumačenje i prevođenje u kaznenom postupku. Ono može biti i pisano prevođenje, ono može biti usmeno ovisi o strankama u postupku, o razumijevanju jednoga ili drugoga. Ono što ovdje postavlja pitanje otvara jednu mogli bi slobodno reći i novu stranicu u hrvatskome zakonodavnom postupku, Zakonu o kaznenom postupku i kaznenom postupku u cjelini a to je dakle ova direktiva je po nama vrlo važna jer se sam postupak više neće voditi isključivo na hrvatskom jeziku, latiničnom pismu nego na jednom od jezika zemalja EU. Prije svega to otvara nekoliko dilema. To su i povećani troškovi. Vidimo da proračunska sredstva moraju osigurati tu ne piše u ovome izmjenama i dopunama zakona koliko je to osigurano proračunskim sredstava u smislu pokrivanja troškova implementacije ove direktive jer bez obzira koja stranka u postupku, koja dakle bude oslobođena ili bude osuđena i bez obzira koje tužitelj a tko je okrivljenik troškove postupka snosi RH, odnosno državni proračun RH. Sad je li to najbolje rješenje s obzirom na uvjete u kojima mi trenutno funkcioniramo i živimo i uvjete kakvo je naše pravosuđe. Vidimo da tu nedostaje financijskih sredstava. To će prije svega poskupjeti kazneni postupak sigurno jer to je nešto što do sada u našem Zakonu o kaznenom postupku nije bilo. Isto tako brzina s obzirom na rokove u Zakonu o kaznenom postupku, brzina odgovora donošenja dakle akata u postupku isto tako zahtjeva i stručnost i osposobljenost kapacitiranost sudova pa ono što treba naglasiti. To daljnje usavršavanje sudaca i stranaka u kaznenome postupku prije svega iziskuje materijalne troškove jer neće više moći biti i onako tromo kazneno pravosuđe, posebno što se ovdje kažem zahtjeva hitno postupanje s obzirom na zakonske rokove pa tu trebao omogućiti i usavršavanje djelatnika u pravosuđu, sudaca, državnih odvjetnika, zamjenika državnih odvjetnika jer svi bi oni trebali u postupku uz prevoditelje poznavati strani jezik jer ulaskom Hrvatske u EU a izmjenama ovog zakona vidimo da će se u ovom dijelu u potpunosti promijeniti kazneni postupak kada su u pitanju ovakve stranke u postupku. Dakle osim što će pasti teret na državni proračun bi trebalo osigurati novca past će teret na dodatno usavršavanje stranaka u postupku što mi ne smatramo da je loše. To je dakako dobro i mi smo, postajemo članica EU i trebamo se ponašati po pravilima i po rješenjima iz zakonodavstva zemalja EU jer smo i mi svoj sustav provodili tome. No međutim po ovom financijskom djelu ovo je osim procesno pravnih prava stranaka da imaju pravo na tumačenje, prevođenje u svim sferama postupka. Isto tako i svojevrsno financijsko dakle izdavanje za državni proračun RH. Što se tiče dvije druge direktive o prevenciji borbi protiv trgovanja ljudima i zaštiti prava žrtava trgovanja ljudima transportirana direktiva kroz odredbu članka 44 i 45 te direktive u borbi protiv seksualne zlouporabe, seksualne iskorištavanja djece, dječje pornografije implementirana je u Zakonu o kaznenom postupku kroz dopunu spomenutog članka 44 i kroz dopunu članka 33 stavka 3 Zakona o kaznenom postupku. Dakle to su direktive koje će prije svega zaštiti integritet djeteta i smanjiti njegovu sekundarnu legitimizaciju već ako je nažalost takvo dijete doživjelo ovakav teret, ovakvo kazneno djelo na svojim leđima ne treba se dalje u postupku dakle izlagati i saslušavanju pred strankama da uvođenjem u neugodne situacije nego će s obzirom na modernizaciju i tehnologiju moći biti ispitano i putem audio vizualnih dakle instrumenata ili u svom domu i na određene druge načine koji predviđaju ove direktive koje izravno implementiramo sve u smislu zaštite prava djeteta, zaštite djeteta od dakle daljnje viktimizacije i daljnjeg dovođenja u neugodne situacije koje se tiču ispitivanja pred strankama u postupku. Dakle ovo jesu tehničke izmjene no one u suštini u ovom djelu dakle usavršavaju dalje zaštitu prava djeteta s obzirom i na sve one konvencije koje smo preuzeli. Dakle ovo su direktive koje na tragu su toga, dakle zaštite stranaka u postupku ovdje u ovom slučaju djece a u ovom prvom djelu ono će u potpunosti u jednom značajnom i većem opsegu ne samo tehnički promijeniti sam kazneni postupak jer dakle će se koristiti osim hrvatskoga i drugi strani jezici, iziskivat će određene troškove za državni proračun pa evo voljeli bismo znati koliko je to sredstava za s obzirom da se zakon donosi po hitnom postupku predviđeno da na toj poziciji od 1.srpnja ove godine koliko su to sredstva koja su planirana za implementaciju ove direktive u Zakonu o kaznenom postupku. Na kraju naravno klub HDSSB-a podržava donošenje ovog prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba zastupnika HDZ-a kolegica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržat će Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o kaznenom postupku. naime, kao što smo čuli već u prethodnim izlaganjima radi se o tehničkoj izmjeni zakona čime se implementiraju odredbe direktive EU u tekst zakona. Evo i ovo je jedan zakon koji je sa primjenom počeo 2009.do sada već imamo četiri izmjene, očekujemo vrlo brzo i petu kojom će se postupiti sukladno odluci Ustavnog suda koji je naložila daljnje izmjene u ovome zakonu. Obzirom da se u ovim izmjenama se regulira pitanje prava na tumačenje i prevođenje u kaznenim postupcima za sudionike u postupku koji ne razumiju jezik na kojem se postupak vodi i jednako tako direktive o prevenciji i borbi protiv trgovanja ljudima i zaštiti žrtava trgovanja ljudima kao i o borbi protiv seksualne zloporabe i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije. Kao što znamo direktive EU za razliku od uredaba koje se primjenjuju direktno i cjelovito rekla bih direktive ostavljaju određene mogućnosti specifične prilagodbe u nacionalnom zakonodavstva, da to tako pojednostavljeno kažem. Dakle kako ugrađivanjem ove Direktive o pravu na tumačenje i prevođenje u kaznenim postupcima naravno mi znatno proširujemo pravo sudionika u postupku na prevođenje i tumačenje. Ja sam na odboru postavila ministru pitanje, da li ovako široko postavljeno i predloženo pravo u ovim izmjenama i dopunama je nužno? Naime, ove izmjene i dopune određuju kao što je to bilo i do sada u jednom dijelu da u kaznenom postupku u uporabi hrvatski jezik i latinično pismo, naravno osim na području onih sudova koji sukladno Ustavu i Zakonu o pravima nacionalnih manjina imaju uvedenu dvojezičnost. Međutim se određuje da stranke i ostali sudionici u postupku imaju pravo služiti se svojim jezikom. To pravo se proširuje ne samo na sam postupak pred sudom već se ono širi i na komunikaciju branitelja i okrivljenika u radnjama koje se događaju izvan samog sudskog postupka dakle u pripremi obrane, komunikacija sa braniteljem. Kako je jedan od uvjeta, ja sam pitala ima li mogućnosti da se u ovom prijedlogu zakona to nekako ograniči na strance. Dakle znamo da hrvatski državljani odnosno da jedan od uvjeta stjecanja hrvatskog državljanstva je poznavanje hrvatskoga jezika, postavljalo se pitanje jeli ovako široko određenje omogućava ja neću reći zloporabu, to bi bila preteška riječ, zloporaba procesnih ovlasti, ali možda jedno olako posezanje za ovim pravom jer je tako nekome možda komotnije. Međutim, evo dobila sam odgovor da je direktiva u tom smislu jasna i da nije bilo te mogućnosti uvođenja ograničenja. Dakle sud će zaista morati u svakom pojedinom slučaju kod vođenja postupka procjenjivati o udovoljavanju zahtjeva sudionika u postupku za prevođenjem i tumačenjem. Sud će ga na to morati, na njegovo pravo će ga morati upozoriti. Sudionik u postupku ima pravo se odreći prava na pisano prevođenje i ta izjava mora biti nedvojbena, jasna i slobodna. I to je važno zato što bi poslije nešto drugo moglo biti možda razlog za rušenje sudske odluke jer također ovaj zakon kaže da na dokazima koji su pribavljeni kršenjem prava na prevođenje se ne može temeljiti sudska odluka. Evo, dakle ovako postavljenim prijedlogom izmjene članka 8.zaista se ta prava znatno proširuju. Mislim da je dobro i važno je da se to odnosi ne samo za one ljude koji ne govore i ne razumiju jezik na kojem se vodi postupak, već i za sve gluhe i nijeme osobe što svakako treba podržati i to za vrijeme cijelog postupka, izvan postupka i po izvanrednim pravnim lijekovima također. Ono o čemu je govorio i kolega Salapić, a to su troškovi, predlagatelj je u obrazloženju donošenja ovog zakona otprilike naveo da su troškovi koji bi bili povećani donošenjem ovog zakona na poziciji 3237 intelektualne i osobne usluge u županijskim i općinskim sudovima, državnim odvjetništvima i USKOK-u da su sredstva predviđena. Bojim se da je ono što je sada premda nije predlagatelj naveo koliko je sredstava predviđeno ali znamo i dnevno smo svjedoci, slušamo i čitamo da na poziciji intelektualnih i osobnih usluga u sudovima permanentno i godinama sredstava nedostaje. To se odnosi na sva ona vještačenja, plaćanje vještačenja itd. tumača, da se ovim zakonom određuje da će prevođenje i tumačenje vršiti sudski tumač. Oni imaju svoje tarife, dakle vrlo je izvjesno da kao što do sada ne dostaje sredstava na toj poziciji da će ih ovime još više nedostajati i vidjet ćemo svakako kroz sudsku praksu koliko će uopće ovakvih zahtjeva biti, koliko će ih sudovi odobravat i koliko će se novca na to trošit. Ali evo, ne preostaje drugo nego sukladno preuzetim obvezama direktivu ugraditi u nacionalno zakonodavstvo. Što se tiče ove ostale dvije direktive, naravno da ih podržavamo jer su one na dobrobit djeteta i žrtava trgovine ljudima, evo pa i ovu presumpciju koja se uvodi, presumpcija in favorem djeteta ukoliko bi postojala sumnja u dob žrtve djeteta da se onda uvijek presumira da ona, ta žrtva nije navršila 18 godina, dakle da će se smatrati djetetom. Jednako tako smatramo i ukoliko se radi o saslušanju žrtve djeteta, ako je na snimci dijete da se snimka reproducira izmjenom lika i glasa, naravno uvijek kada je to u interesu djeteta, a dobro je da i ova odredba zakona ima u nastavku, vodeći pritom računa o interesima postupka u cjelini jer naravno da su to dva važna interesa koja se moraju nadopunjavati i uvijek naći pravu mjeru u zaštiti oba ova legitimna interesa. Iz svih ovih razloga koje sam navela klub HDZ-a podržava ovaj konačni prijedlog zakona.
Hvala. U ime Kluba zastupnika nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i Hrvatske građanske stranke kolegica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine ministre sa suradnicom. Klub koji predstavljam sa Hrvatskom građanskom strankom podržava ove izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku. Smatramo da to nisu dakako samo tehničke promjene niti samo usklađivanje sa direktivama Europske unije nego su one u jednom dijelu svakako poboljšanje ZKP-a zato što se među ostalim na ovaj način ovim izmjenama ne samo da usklađujemo sa direktivama Europske unije nego i sa dvjema konvencijama UN-a, Konvencijom o pravima djeteta i Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom. Dakle dobre, važne promjene. Svakako da treba uvijek nastojati da zakone koji imaju ovakvu važnost i težinu za svakog građanina i svaku građanku Republike Hrvatske što manje mijenjamo, ali ove promjene su nužne jer za nekoliko dana postajemo članica Europske unije. Dakle izmjene i dopune o kojima govorimo prije svega su one koje govore o dobrobiti djece u zaštiti djece i maloljetnika, ali i žrtava trgovanja ljudima, odnosno rekla bih u najširem smislu žrtvama nasilja, dakle u zaštiti žrtava nasilja općenito. Dobro je da se pojačavaju ove odredbe o pravu na prevođenje, osobito na prevođenje koje imaju okrivljenici koji su invalidne osobe. Dakle ovdje se govori da pravo na prevoditelja među ostalim imaju osobe koje su gluhe ili nijeme, a podnijela sam gospodine ministre amandman kojim predlažem još jednu kategoriju koja je potpuno autonomna od ove dvije, dakle to su gluhonijeme osobe. Dakle to su osobe koje su možda među najtežim invalidima općenito, ljudi koji vrlo teško kontaktiraju sa svijetom. To je iznimno težak oblik invaliditeta i njima u svakom slučaju treba uvijek dodatna potpora pa evo predlažem da uključite, dakle da u ovom članku odnosno ovom stavku uključite i još jednu riječ, a to je uz gluhi i nijemi i gluhonijemi. To je svakako amandman koji će pomoći da do kraja budemo usklađeni i sa odredbama Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom. Svakako da je važna novost koja govori o pravima na prevođenje među ostalim da na dokazima koji su pribavljeni kršenjem prava na prevođenje ne može se temeljiti sudska odluka. Ja mislim da će sudovi itekako znati procijeniti da bi eventualno mogli zapriječiti bilo kakvu zlouporabu ovih odredaba. Što se tiče promjena članaka koji se odnose na dijete kao žrtvu kaznenog djela, mislim da je jako važno i jako dobro da se pri postupanju prema djetetu žrtvi nadležna tijela prvenstveno će se rukovoditi najboljim interesom djeteta. To je apsolutno u skladu sa Konvencijom o pravima djeteta. Mislim da bismo i to sam nekoliko puta isticala u raspravama, da bismo i ovu odredbu koja kaže da se smatra da je žrtva dijete ako postoje indicije da nije navršila 18 godina, to je apsolutno u skladu s Konvencijom o pravima djeteta koja kaže da je dijete svaka osoba koja nije navršila 18 godina života. I apeliram da se i drugi naši zakoni do Obiteljskoga zakona apsolutno usklade sa Konvencijom o pravima djeteta. Svakako da je važno da se u veliki korpus ZKP-a evo u članku 45. uključuju i osobe koje su žrtve trgovanja ljudima i dodatna zaštita njihovih prava, dakle zaštita osobnih podataka, isključenje javnosti itd. Dakle gospodine ministre, podupiremo izmjene i dopune ovoga zakona osobito na kraju onu izmjenu koja govori također o zaštiti djeteta. Dakle, ako je na snimci dijete snimka će se reproducirati izmjenom lika i glasa djeteta ako je to potrebno radi zaštite interesa djeteta. Ja mislim da je to uvijek važno u zaštiti interesa djeteta i da bi zapravo uvijek tako trebalo postupati. Na kraju oko ocjene sredstava koja su potrebna za provedbu ovako izmijenjenog Zakona o kaznenom postupku. Naveli ste pozicije u proračunu gdje možemo pronaći koliko će sredstava biti potrebno da bi se proveo ovako izmijenjen i dopunjen zakon. Ali mislim da bi bilo još do kraja rasprave odnosno u konačnici kad budemo glasali iskazati i točne, znači naprosto sve to zbrojiti da zastupnici i zastupnice znaju koliko ćemo do kraja ove godine u proračunu za 2013. izdvojiti kako bi se dosljedno odredbe ovako izmijenjenog Zakona o kaznenom postupku i provele. Puna potpora. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o kaznenom postupku, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 354. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i poštovana zastupnica Jadranka Kosor. Molim zamjenicu ministra pravosuđa poštovanu Sandru Artuković Kunšt da se očituje. Najprije odbora za zakonodavstvo amandman 1.
Hvala lijepo. Vlada prihvaća navedeni amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio zakona. Amandman poštovane zastupnice Jadranke Kosor.
Hvala lijepo. Vlada prihvaća navedeni amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Molim glasovanje o konačnom prijedlogu zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 110 glasova za donesen Zakon o izmjeni i dopunama zakona o kaznenom postupku u tekstu kako je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Raspravit ćemo - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 343. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će obrazložiti prijedlog zakona zamjenik ministra poduzetništva i obrta gospodin Dražen Pros. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Sabora, cijenjene gospođe i gospodo saborski zastupnice i zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva i dozvolite mi da ga ukratko i predstavim. Polazeći prije svega od osnovnog cilja, općeg cilja ovog zakona a to je poboljšati i učiniti pristupačnim sve one mjere i instrumente poticanja razvoja malog gospodarstva i to u onim uvjetima kada Hrvatska postaje članica EU i kada se otvaraju i značajni izvori financiranja razvoja malog gospodarstva iz sredstava EU. Posebni cilj doprinijeti je uspješnom i djelotvornom sustavu rješenja za malo gospodarstvo, a s obzirom na veliki broj nositelja mjera i instrumenata zakona, te omogućiti pristup tim informacijama kroz centralni informacijski sustav. Ovim zakonom, dakle uređuju se prije svega nekoliko ključnih pitanja. Prije svega predviđa se uspostava središnjeg informacijskog sustava malog gospodarstva i to kao jednog cjelovitog sustava za provedbu i praćenje mjera i instrumenata poticanja razvoja malog gospodarstva, ali i ocjenu gospodarskog učinka na nacionalnoj i regionalnoj razini. Utvrđuje se isto tako i obaveza nositelja mjera i instrumenata poticanja razvoja malog gospodarstva za uključivanje u taj centralni informacijski sustav. Isto tako, jasnije se propisuju poticajne mjere i aktivnosti, a sukladno smjernicama iz akta EU za gospodarstvo. I ono što je ključno i značajno u ovom zakonu određuje se pripajanje poslovno-inovacijske agencije Republike Hrvatske BICRO-a Hrvatskoj agenciji za malo gospodarstvo i investicije i to najkasnije do 1. srpnja 2014. godine, a kojim danom, dakle Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i investicije dobiva naziv HAMAG BICRO, odnosno Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije. Samim time proširuje se i djelatnost Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije i to na pružanje inovativnih instrumenata potpora za razvoj poduzetništva i obrta predviđenih u strateškim dokumentima EU za strukturne instrumente, a koje će biti moguće financirati iz očekivano izdašnijih sredstava financijske omotnice za ovo razdoblje 2014.-2020. godina. Što zapravo te promjene znače u praksi? Prije svega pripajanje BICRO-a HAMAG Investu predstavlja udruživanje snaga agencija u čijem zajedničkom fokusu djelovanja su poduzetnici koji zapravo dijele zajedničke ciljeve, a to su pokretanje novih poduzeća utemeljenih na znanju, naprednim tehnologijama, inovacijama i ono drugo to je jačanje konkurentnosti tih poduzeća. HAMAG BICRO moći će brže i sveobuhvatno provoditi sve one potrebne proizvode i usluge koje su namijenjene malom gospodarstvu a vodeći pri tome prije svega računa o inovativnom poduzetništvu. HAMAG BICRO moći će za poduzetnike lakše procijeniti tržišni potencijal njihovih ideja i znati kako ih onda stimulirati i pomoću potpora i drugih financijskih instrumenata, na primjer jamstava. I ono što je jako važno omogućit će im bolji pristup financiranju kroz fondove rizičnog kapitala u daljnjim fazama razvoja. Ono što je važno postići će se smanjenje troškova HAMG Investa i BIRCRO-a koji imaju, dakle i srodne i povezane djelatnosti i u konačnici uključuju istu ciljnu skupinu poduzetnika. I ništa manje važno uspostavit će se novi, jeftiniji i transparentan centralni informacijski sustav praćenja i mjera instrumenata poticanja razvoja malog gospodarstva. Što poduzetnicima zapravo sa novim idejama znači jedan lakši pristup izvorima financiranja? Ovo pripajanje znači da će sa jedne strane BICRO koji raspolaže praksom u provođenju razvoja i unapređivanja inovacijskog i tehnološkog sustava i sa druge strane HAMAG Invest koji raspolaže stručnim znanjima za financiranje poduzetnika izdaje garancije za kredite radi financiranja realizacije njihovih projekata moći inovativne projekte poduzetnika usmjeriti do one razine profitabilnosti na tržištu i tako im olakšati financiranje i putem jamstava i naravno potpora. Takva suradnja BICRO-a i HAMAG investa već i sada postoji s obzirom na neke jamstvene programe HAMAG investa jedan od njih je recimo i program inovacije po kojem za sva ulaganja u materijalnu imovinu poduzetnici moraju prvo imati i odobrenje BICRO-a. Kad govorimo o investicijama za RH je od suštinskog značaja pokrenuti investicije u cilju ne samo povećanja gospodarskog potencijala, stvaranja i primjene novih znanja, tehnologija, poslovnog integriranja u međunarodne proizvodne i poslovne sustave i tržišta. Kao što vam je poznato u Hrvatskoj postoji Mreža poslovnih anđela koji investiraju u mikroprojekte i pretežno u ICT sektoru. Ali isto tako postoji i 5 društava za upravljanje fondovima rizičnog kapitala koji investiraju u srednje i velike projekte kroz ona poduzeća koja već posluju i traže sredstva za jačanje osnovne djelatnosti ili opet greenfield projekte uglavnom iz područja klasičnih industrija. Ovim pripajanjem BICRO-a HAMAG-u otvara se mogućnost lakšeg provođenja inicijativa EU kojima se putem venture capital ulaganja u nove inovativne tvrtke i na taj način komercijalno perspektivne projekte za takve projekte osigurava se izvor kapitala koji trenutno i nije u tolikoj mjeri prisutan na hrvatskom tržištu kapitala, a i omogućuje se prijenos znanja i tehnoloških rješenja iz znanstvenog sektora direktno u gospodarstvo. Činjenica je isto tako da će HAMAG-BICRO pod istim krovom imati odjel, odnosno organizacijsku jedinicu koja je zadužena za pronalaženje i tehničku procjenu ulagačkih prilika, ali isto tako i jedinicu koja je zadužena za ekonomsku procjenu i strukturiranje transakcija i pregovore sa tvrtkama i naravno sudjelovanje u upravljanju, odnosno nadzoru tvrtki. Sve to bit će moguće jer HAMAG i BICRO imaju svoju mrežu konzultanata koji izrađuju i pomažu u izradi poslovnih planova ili projekata za malo gospodarstvo. Spajanjem tih mreža konzultanata postići će se taj sinergijski efekat i naravno veći učinak sigurno i u tehnološkom smislu. I još na kraju koja je korist dakle ovim pripajanjem BICRO-a i HAMAG-a? Naime, omogućit će se i kvalitetnije korištenje sredstava EU fondova kroz objedinjene i operativne i financijske kapacitete HAMAG-a i BICRO-a. To predstavlja sigurno jedno jamstvo i boljeg i sustavnog jačanja jedne nove institucije i njezine uloge budućeg posredničkog tijela ili u konačnici krajnjeg korisnika tih EU fondova. To je sigurno jedno veliko jamstvo i za bolju iskorištenost sredstava fondova što je zapravo u konačnici svima zajednički cilj. Kad govorimo o malom gospodarstvu treba naglasiti i to da u ovom periodu 2014-2020. godina bit će zapravo malom gospodarstvu direktno na raspolaganju iz fondova EU gotovo 2 milijarde eura, što znači 250 milijuna eura godišnje direktno u sustav bespovratnih potpora. Dakle, to je ukupno 1,7 milijardi i još ukupno 250 milijuna eura koje je vezano za financijske instrumente. Tome u prilog na kraju želim samo spomenuti činjenicu da je u tijeku i programiranje za financijsku perspektivu EU za razdoblje 2014-2020. i zato je potrebno što je moguće prije ojačati kapacitet HAMAG-BICRO-a za provedbu tih strukturnih fondova. Jednostavno to znači da se upravo dogovaraju razvojni ciljevi i područja ulaganja i strateški dokumenti i prema tome i potrebna sredstva EU fondova. Dakle, ta sredstva za poticanje razvoja malog gospodarstva. Cijenjene zastupnice i zastupnici ovim zakonom dakle ostvarujemo usklađenost sa regulatornim okvirom u EU i naravno potrebu za uspostavom jednog naprednog sustava poticaja za malo gospodarstvo, a što će sigurno doprinijet jednom i dinamičnom i uravnoteženom gospodarskom regionalnom razvoju. U svakom trenutku putem središnjeg informacijskog sustava Ministarstva poduzetništva i obrta bit će vrlo jasno vidljivo kako se te mjere provode. Sustav će isto tako omogućiti praćenje rada svih nositelja mjera iz ovoga zakona, a njegovi podaci i informacije bit će i konkretna podloga za gospodarsku procjenu učinaka potpora. Hvala lijepa.
Hvala. Replika, Nikola Vuljanić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Mene zapanjuje zapravo količina neopravdanog optimizma koje najčešće zamjenici ministra, poneki put i ministri ovdje izražavaju i fraze, eufemizmi koji zapravo znače nešto drugo od onog što se u stvarnosti događa. Jedna od njih je pomoći poduzetnicima, malim poduzetnicima i obrtnicima. Novom organizacijom, dakle reorganiziramo ovo što sada ne funkcionira, što ni na koji način ne pomaže, spajamo, razdvajamo, pretačemo iz šupljeg u prazno ne događa se ništa. Priča se, također je gospodin zamjenik ministra pričao, o poticanju investicija koje su izuzetno važne za Hrvatsku. Svi poduzetnici bez izuzetka kažu ovakva velika, komplicirana i neučinkovita administracija brana je poduzetništvu u Hrvatskoj. Na to se jednostavno ne reagira nego se administracija dalje gomila i dalje komplicira. Pričali ste o tome kako će posao malim poduzetnicima biti jeftiniji. Kako će biti jeftiniji kad nijedan od 250 parafiskalnih nameta nemate namjeru ni umanjiti, a kamoli ukinuti? Obrtnik koji se bavi klima uređajima plaća između ostalog i doprinos za šume, što je savršeno suludo. U novinama čitam da ministar kaže kako se EU ugleda u nas, ne do Bog. Pa mi jesmo autisti, a nisu oni valjda takvi.
Odgovor na repliku zamjenik ministra, tamo iz klupe molit ću. Dražen Pros.
Hvala lijepa cijenjeni gospodine zastupniče. Kad govorimo o optimizmu, taj optimizam je nužan itekako i potreban. I kada govorimo o optimizmu u segmentu razvoja malog gospodarstva onda o tome možemo govoriti na konkretan, egzaktan način. Dakle, kad govorimo o investicijama u malom gospodarstvu u periodu 2012. godine je zapravo gotovo milijardu kuna investicija bilo više u segmentu malog gospodarstva, nego velikog gospodarstva. Dakle, ako igdje bilježimo neke pozitivne pomake po pitanju tih investicija, onda je to segment malog gospodarstva. Sigurno je i svjesni smo toga da nije to dovoljno, ali ovim pripajanjem BICRO-a HAMAG INVESTU-u, zapravo se stvara jedna zajednička snaga koja je omogućit dakle daleko kvalitetniji i brži način uklanjanja administrativnih barijera za poduzetnike i sve investitore. Hvala lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime kluba HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra samo bih iskomentirao vaš, vaše zadnje dvije tri rečenice "Nada umire posljednja", točno je tako. Naime, ja sam bio zaista rekao bih oduševljen da evo smo dobili Zakon o poticanju razvoja malog gospodarstva računajući da će u tom zakonskom prijedlogu, odnosno u izmjenama i dopunama biti nešto konkretno, dakle u svezi fiskalnih i smanjenja i parafiskalnih nameta ili pak poticanja malog gospodarstva. Kada govorimo o tom najžilavijem segmentu, ali ono što sam sad maloprije rekao ne radi se o tome, radi se o čistom jednom tehničkom zakonu koji, kojim se vrši reorganizacija dosadašnje dvije agencije HAMAG-a i BICRO-a. Dakle, Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i Poslovno inovacijske agencije RH, jednostavno fuzija u jednu agenciju koja bi eto po kako ste vi sami rekli trebala biti, dati jedan novi zamah putem mjera i instrumenata koje će provoditi u razdoblju od 2014. do 2020. godine u toj sferi malog gospodarstva. No, do sadašnja iskustva nas baš i ne ohrabruju kako je i rekao kolega Vuljanić maloprije. Vidite, to je, vaša Vlada je već godinu i pol, vaša Vlada, Vlada u kojoj ste i vi dakako zaposlenik, je godinu i pol dana. Recimo, ili priupitajmo se suvislo zbog čega, s obzirom da znamo već da je ovaj … [[Govornik se ne razumije.]] potpisan u prosincu 2011., nakon godinu i pol dana dolazi se na ideju da bi ovo bilo djelotvornije, kako bi još rekli efikasnije spojiti ove dvije … [[Govornik se ne razumije.]] Zašto do sada nisu spojene, u godinu i pol dana? Pa kako bi se priredili i pripremili upravo za mjere i instrumente kojim će se moći iz strukturnih, pristupnih fondova EU povlačiti ta sredstva za malo gospodarstvo. U EU postoji već i sada jedan program koji se provodi, tzv. SMS ili small and middle entertainment ship dakle za male i srednje poduzetnike, program do 2020. godine. A tamo postoji na 500 milijuna stanovnika EU, oko 500 milijuna stanovnika EU, postoje izbrojano točno oko 22 milijuna malih i srednjih poduzetnika. Cilj tog programa je da prosječno barem jedna od tih tvrtki, firmi, da barem svaka od tih tvrtki zaposli po jednoga, po jednoga. To je 22 milijuna novih radnih mjesta. E sada, vratimo se mi na Hrvatsku i onda u ovom materijalu u ocjeni stanja piše da u Hrvatskoj ima 170 356 takvih subjekata. Kada bismo imali isti takav cilj, da svaki od tih malih, srednjih, mikro ili zadruga koje sve spadaju u tu skupinu, zaposli po jednoga. To je 170 tisuća novih radnih mjesta. U nekakvoj dobroj vjeri, evo mi ćemo vam povjerovati da kažem, da će zaista biti efikasnije ili djelotvornije iako je to budućnost, pro futuru, dat ćemo vam da kažem i našu vjeru pa ćemo biti za ovaj zakonski prijedlog iako je on sad samo tehnički i organizacijski, time se spaja HAMAG, a u ocjeni sredstava potrebnih za provođenje ovog zakona piše: "Da dodatna financijska sredstva u državnom proračunu RH nisu potrebna", a u obrazloženju zakonskom piše: "Da će se povećati broj članova upravnog odbora tako da će se povećati sa 13 na 15.", nadalje: "Da će se povećati plaće predsjednika, članova uprave, predsjednika uprave, potpredsjednika uprave odlukom Vlade Republike Hrvatske, ali ne više od plaća ili koeficijenta za plaće zamjenika ministara". A kako će, kako to onda ne iziskuje ama baš ni jedne kune sredstava koje treba osigurati u državnom proračunu? Ja ne znam, ili ne razmišljam dobro to ćete mi vi reći. Dobro je da se će se napokon ustrojiti opet kažem ako pogodbeni način, centralni informacijski sustav i čudi me da u eri poslije mašte informatizacije nije ni do sada ustrojen centralni informacijski sustav u kojem će biti svi subjekti od ovih 170 tisuća a svaki dan volio bih da mi kažete koliko a to možemo vidjeti po našim gradovima poglavito u Slavoniji koliko je praznih lokala u gradu, koliko je svaki dan se gase obrti itd. Pa je ova brojka od 170 tisuća subjekata u malom i srednjem gospodarstvu zaista impozantna i otprilike negdje u nivou ili prosjeku sa brojem takvih subjekata i u EU. Otprilike tu je negdje. No imam i dojave i u razgovorima s njima zaista su uvjeti poslovanja naših malih i srednjih poduzetnika, gospodarstvenika vrlo, vrlo teški. Uz brojnu papirologiju koja je potrebna, koje se još uvijek nismo riješili, o tome se zapravo i u ovom zakonu a ni u ostalima ne raspravlja, koji bi rasteretili upravo uzlet investicijski i svaki drugi. Toga nema. Nažalost toga nema. I dalje bio je pokušaj da se rastereti gospodarstvo mjerom da se smanji, ovo je jedan primjer, da se smanji doprinos za zdravstveno osiguranje sa 15 na 13%. Vrlo umna ideja kako bi se rasteretili gospodarstvenici sa 2% dakle smanjenja za zdravstveno osiguranje. I šta smo napravili. Evo sada saniramo bolnice, dakle nema zdravstva bez novaca. Preko 5 milijardi neki kažu i sedam milijardi kuna u zdravstvu nedostaje bolnicama. To je kako reče Vuljanić prelijevanje iz šupljeg u prazno. Ovamo smo oslobodili a državu i HZZO odnosno bolnice opteretili sa dugom od 5 do 7 zavisi kako se računa, 5 do 7 milijardi kuna. Koja je to mjera dakle bila smanjivanja i što je proizvela mjera smanjivanja doprinosa za zdravstveno osiguranje. Ništa, nit je bolje gospodarstvu a bolje niti bolje ni zdravstvu. Ono je još bolesnije postalo. Dakle o takvim mjerama razmisliti, dakle ne o takvim nego kako bismo mi omogućili da ti naši mali gospodarstvenici prežive. Kako im skinuti tolike silne parafiskalne namete što kaže kolega onaj proizvodi klimu pa plaća doprinos za šume ili ne znam ni ja što i kakve sve ne doprinose se ne plaćaju odnosno parafiskalni nameti kako se to zove službeno jel? Dakle zakon odnosno prijedlog zakona izmjena se odnosi isključivo na fuziju, spajanje dvije hrvatske agencije jedna je HAMAG o kojoj znamo, dakle agencija za malo gospodarstvo i druga je poslovno inovacijska agencija RH zvana BICRO ili BI CRO kako god hoćete u jednu s ciljem da se ustroji centralni informacijski sustav i dadne jača potpora tehnička i svaka druga malom i srednjem poduzetništvu u smislu dakle provođenja mjera i instrumenata što je dosta ovako deskriptivno i opisno ništa baš konkretno ja tu ne vidim. Prije je bio program a sad su mjere i instrumenti. Tako se to zove, dakle to je čista ovako verbalna ekvilibristika koja se provodi ovdje u ovom zakonskom prijedlogu. I još nešto kada govorite o konzultantima, spajanju mreže konzultanata moram vas upozoriti da se pri tome postoje i mnogobrojne razvojne agencije od gradova u mnogim gradovima, velikim gradovima i županija. Ona se u Brodsko-posavskoj županiji zove CETERA, centar za tehnološki razvoj, u Osijeku ERE a Slavonije i Baranje itd. koja ima, dakle te agencije imaju također konzultante. Što će se dogoditi sa konzultantima regionalnih razvojnih agencija i stručnjacima koji su dosada se iskazali u povlačenju sredstava iz predpristupnih fondova. Čini mi se da je ovdje riječ o tome da se i to i taj segment nekako centralizira u toj novoj agenciji HAMAG BICRO i da se u njoj tako centraliziranoj okupljenoj oko jasno ovdje u Zagrebu odlučuje o projektima i programima sa područja cijele Hrvatske, što potvrđuje se iz odluka Ministarstva regionalnog razvoja, dakle profesora Grčića itd. Dakle to je ono što je potvrđeno i što se iz potiha se govori ne javno jer se svi jasno boje da će baš eto ako se spomene netko iz visoke da kažem izvršne vlasti na visokoj poziciji biti u trenutku kada bude nudio svoje projekt ili tražio da se ostvarenje svoje …/Govornik se ne razumij./… ne ti ne možeš. Jer je plasiranje projekata centralizirano prema strukturnim i kohezijskim fondovima i to nije dobro. Konzultanti dakle su vjerojatno privatne tvrtke konzultantske koje će ostvarivati svoj profit i dobit na pisanju i projekata za male i srednje gospodarstvenike. Otvaraju li se vrata time da netko umjesto da mu se program piše tamo gdje je nastao i gdje postoje potpuno kvalificirani i stručni kadar zapravo zarađuje na pisanu projekata putem objedinjene agencije HAMAG-BICRO i njihovih konzultanata ili su to konzultanti zaposleni u toj agenciji u toj novoj agenciji HAMAG-BICRO. Kako će se zvati, ne znam po novome. Da li se mijenja ime ili ne? Eto problematiku sam iznio a pošto nada umire posljednja mi ćemo vam vjerovati da je ovo s dobrim namjerama napisano i sa dobrim namjerama će biti provedeno, daj Bože, pa nećemo biti toliko zločesti nego ćemo dignuti ruku za ovaj zakon.
Prelazimo na replike. Branko Vukšić replika.
Poštovani kolega, ja ću se osvrnuti na dvije vaše tvrdnje odnosno dva ključna trenutka u raspravi. Jedan je od toga kada ste rekli da postoji 170 tisuća subjekata odnosno malih i srednjih poduzetnika i kada bi svaki zaposlio po jednog bilo bi 170 tisuća zaposlenih. I to se ovako na oko vidi mogućim. Međutim ono što ste isto tako u raspravi istakli, ne nude se konkretna rješenja ne nude se konkretni potezi, konkretne ideje. Što na koji način znači Vlada treba stvoriti okvire da ti poduzetnici stvarno imaju zbog čega i na temelju čega zaposliti po jednog. Netko će zaposliti dva, netko neće nijednog, ali te mjere. Znači, 14, 15 mjeseci ovdje slušamo obećanja ali nismo dobili niti jednu ideju. Kao što smo jučer razgovarali čitavo vrijeme me uvjeravaju pa čak i moje kolege da postoji strategija, mislim ja ne znam da li netko zna u javnosti koja je to strategija za zapošljavanje. Drugi aspekt o kojem ste govorili to je smanjenje zdravstvenog doprinosa. To je jedna od najvećih obmana koja se napravila, smanjenje zdravstvenog doprinosa za dva indeksna poena s tim da je rečeno na temelju toga će se u Hrvatskoj sada zapošljavanje povećati odnosno smanjiti broj nezaposlenih. Ja bih molio da date statistiku koliko je to novozaposlenih ljudi kada znamo da je 80 tisuća nakon toga dobilo otkaz. Što se to napravilo? Kažem, bilo bi ih još više. Pa izgleda da u Hrvatskoj za godinu dana niko neće ni raditi pa onda neće trebati doprinosa ni za što.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Kolega Vukšić, strategija zapošljavanja oni su mislili da imaju strategiju zapošljavanja time što će se naši mladi zaposliti u EU. Oni njih nagovaraju da ne kažem i tjeraju jer ovdje posla nema i čak preko javnih medija govore o tome kako eto otvorena su širom vrata i to je omogućila politika da naši mladi odu iz Hrvatske zauvijek, to je izgleda strategija. Druge strategije unutar Hrvatske zapravo i nema kako i sami znate i kažete. Ali primamljiva je vrlo da kažem i prihvatljiva ideja da 170 tisuća … [[Govornik se ne razumije.]] kako bi rekli Englezi dakle malih i srednjih gospodarstvenika u Hrvatskoj zaposle po jednog. Pa vidite, nezaposlenost bi se skoro prepolovila. Ali upravo to nedostaje konkretnih mjera i konkretnih poticaja u malo i srednje gospodarstvo, rasterećenje ali konkretno a ne ovo što je doprinos za zdravstvo pa sada neće ni da zaposle radiologe i visoke bakalarause iz Više medicinske, ni oni ne mogu dobiti posla a trebalo bi da je ta mjera od 2% smanjenja doprinosa za zdravstvo potaknula zapošljavanje. Vidite da nije proizvela nikakav efekt i vi sami to primjećujete. Pa zaista bi bio zanimljiv podatak koliko je to na osnovu tih 2% smanjenja doprinosa dakle velika ideja velikih ministara pompozne ideje doprinijela tome da se poveća zaposlenost, a zapravo imamo povećanje stope nezaposlenosti u Hrvatskoj, dakle ništa, nula, zero. Hvala lijepa.
Nikola Vuljanić replika.
Kolega Grubišiću u jednom trenutku rekli ste da ćete povjerovati ovoj mjeri, potezu ne znam kako bih to nazvao. Ja se tom čudim ali kaže pjesnik da su pjesnici čuđenje u svijetu. Teško je naime povjerovati da nakon jedne i pol godine vladanja, reorganizacijom i tumbanjem će se nešto u mandatu napraviti. Da je tako nešto predloženo pred godinu i pol ja bih prihvatio da Vlada ima plan, da zna što hoće, da zna kud ide pa eto sada tumba agencije da bi one poslije radile. No to se nije dogodilo. Ova Vlada se još uvijek uči vladati, loš je đak, a školarinu svi plaćamo.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Kolega Vuljanić, ja sam u svom izlaganju rekao da je nesposobnost ove Vlade se iskazuje upravo u tome da nakon godinu i pol dana od potpisivanja … [[Govornik se ne razumije.]] ugovora sa EU i točnog datuma ulaska određivanja 1.srpnja, mogla to napraviti odmah čim je stupila na vlast, no nije napravila. Dakle ne razmišlja niti suvislo ni pametno niti je sposobna da razmišlja. To je točno, tu se i vi i ja slažemo. No, ipak kada gledamo sa kršćanskog aspekta, sv. Augustin je rekao "Vjeruj i djeluj" i obrnuto "Djeluj i vjeruje" pa evo neka gospoda iz HAMAG-BICRO vjeruju i djeluju, pustimo ih da vidimo što će napraviti.
Ante Babić replika.
hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine Grubišić, rekli ste da parafiskalnim nametima se zapravo onemogućava razvoj malog gospodarstva i ja se slažem s onim što ste vi rekli. Zapravo htio bih upozoriti na još jednu činjenicu da bilo tko tko otvori obrt zaradio nešto ili ne mora mjesečno plaćati oko 2 tisuće takvih parafiskalnih nameta i doprinosa i ako zaposli još samo jednog djelatnika to je još dodatnih 3400 kuna što znatno onemogućava razvoj malog gospodarstva. To napominjem iz razloga brdsko-planinski općina, ali i onih općina od posebne državne skrbi. Bilo bi u interesu da zapravo takvi ljudi budu oslobođeni poreza ili ostalih doprinosa kako bi bilo što manje nezaposlenih, a oni teže i tome razvoju malog gospodarstva. Hvala.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Kolega Babić, prošetao sam ja i Imotskim i Slavonskim Brodom i ostalim gradovima Hrvatske, pa i ovdje u Zagrebu se može vidjeti iako u nešto manjem opsegu ono što se događa sa malim gospodarstvom, poglavito sa obrtima. Zaista je žalosna slika, evo u mom Slavonskom Brodu proći centrom grada, a kamoli periferijom gdje su, mislim da je svaki od tri dostupna lokala koja su predviđena za obrt za lokal, samo jedan eventualno radi, onaj drugi zapušten. Evo pogledajte Zvonimirovu ulicu ovdje u Zagrebu kojom idem često pješice, svi su lokali pozatvarani, čak su i zapušteni toliko da su ruglo grada. To je ono što se događa sa malim i srednjim poduzetništvom, dakle nema mjera ni vaša Vlada ni ova Vlada, nikakvih mjera da se pomogne malom i srednjem poduzetništvu. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pred nama se nalazi mogli bi reći jedan čisto korektno tehnički napravljen zakon, ali postoji jedan veliki ali. Da Hrvatska u ovom trenutku nema 360 000 nezaposlenih i da taj broj nezaposlenih nije rapidno skočio u zadnjih godinu i pol dana, da se uz to nije smanjila zaposlenost, da nam ne pada BDP, da nam ne pada industrijska proizvodnja, da nam ne pada potrošnja, da nam nije rast cijena, onda bi mogli reći da je ovaj zakon čisto korektan i vjerojatno o njemu ne bi uopće bilo potrebe raspravljati jer vjerojatno od 90 ljudi da piše slično stvari deklaratorno bi napisali sve ovo skupa. Međutim, ključna stvar i ključni problem ovog zakona je što on dolazi sa godinu i pol dana zakašnjenja jer ova Vlada u ovom trenutku naprosto nema pravo na ovaj zakon jer ovaj zakon čak da se danas usvoji svoje efekte bi mogao dati tek u drugoj polovici sljedeće godine. Dakle Vlada je ovaj zakon morala donijeti prošle godine u ovo vrijeme i to je razlog zašto u ovom zakonu ipak treba raspravljati na malo drugačiji način. Jer gledajte, kad ministar financija najavi da će obrtnicima naplata PDV-a ići po ispostavljenom računu, ne po naplaćenoj realizaciji, 100 000 obrtnika u Hrvatskoj, zapravo nešto manje, recimo njih 70-tak tisuća koji su u sustavu PDV-a se počinju trest jer to njima ruši kompletan sustav funkcioniranja. I može … je ministar poduzetništva marketinški i PR-ovski pričat mi ćemo se dogovarati, može Vlada u ovaj visoki dom slati da odustaje od hitnog postupka, od Zakona o PDV-u … dva čitanja, to je već izazvalo svoje negativne efekte kod obrtnika i ti efekti su daleko negativniji od nekakvih pozitivnih naznaka iz kojih se vrlo teško može iščitat što će od njih obrtnici dobiti. I zato izgovorena riječ pojedinih vladinih dužnosnika je nekad daleko, daleko opasnija od dobrobiti koje bi eventualno neke mjere mogle donesti. I kolegice i kolege, zdravstveni doprinos. Ja sam o tome u ime kluba govorio kad je bio predlagan državni proračun. To je 2 milijarde i 600 milijuna kuna da tako kažem na hrpi, međutim kad to rastepete na skoro 300 000 obveznika zdravstvenog doprinos onda su to minorna sredstva. I ova Vlada koja je već htjela napraviti poduzetnicima pomoć onda je sredstva od 2%-tnog povećanja PDV-a trebala namijeniti u točno ciljane programe gospodarstva da bi mogla reći da se nešto pomoglo. Ovako nažalost malo i srednje poduzetništvo pa i veliko je dobilo dva udarca i dva šamara, jer sa povećanjem stope PDV-a sa 8,7%, sa povećanjem cijene struje i plina i grijanja mi smo hrvatskim građanima uzeli negdje oko 5,5 milijardi kuna iz džepa. Za 5,5 milijardi kuna hrvatski građani imaju manju potrebu, zapravo mogu manje kupiti proizvoda i usluga, između ostaloga i veći dio tih proizvoda i usluga upravo nude ovi o kojima se govori u ovom zakonu i to naprosto konačno treba reći hrvatskoj javnosti. Jer gledajte, povećanje prihoda od 5,5 milijardi s osnova poreza nije niti povećanja posljedica nekakve bolje i spektakularne naplate nego isključivo povećanja stope PDV-a, isključivo zbog toga, a mi smo te novce uzeli hrvatskim građanima iz džepa, dakle smanjili smo njihovu mogućnost u svakodnevnu kupovinu i smanjili smo njihovu mogućnost da koriste nekakve usluge malih poduzetnika. Ovi mali poduzetnici neće svoje proizvode i usluge prodavat u Njemačkoj ili Austriji, oni ih prvenstveno mogu prodati u Republici Hrvatskoj. I to su činjenice od kojih vi niti možete, niti na bilo koji način se možete amnestirati od toga. Dakle, sa određenim potezima koji su napravljeni prošle godine, sa poreznom presijom se naprosto osakatilo građane i gospodarstvenike Republike Hrvatske. Sa najavom poreza na nekretnine i stalnim špekuliranjem u Hrvatskoj u ovom trenutku nažalost uopće ne postoji tržište nekretnina, a upravo te nekretnine pa možda se nekoliko većih tvrtki bavilo gradnjom stanova, sve su ostalo radili ili kao kooperanti ili na ovaj ili onaj način mali i srednji poduzetnici. Pa vi znate koliko u jednom stanu ima gospodarskih grana koje su ključne, pa nekoliko stotina. Dakle, nekoliko stotina puta na entu su poduzetnika ostalo bez posla zbog najave jednog poreza i nesigurnosti ljudi što će biti sutra sa tim nekretninama. To je znači daleko teži udarac gospodarstvenicima i malim poduzetnicima od mjera koje predlažete ovim zakonom. Također zamjeniče ministra vi ste ovdje rekli jedan tragičan podatak, a to je da su mali i srednji poduzetnici investirali više od velikih poduzetnika. Pa to je tragedija jedne države. Jel' znate koliko mali i srednji poduzetnici sudjeluju u bruto domaćem proizvodu u odnosu na velike? I znate po onoj Birčevoj teoriji da mali poduzetnici i srednji poduzetnici ne mogu egzistirati bez velikih, veliki su gore na vrhu piramide i oni naprosto drže i obrtnike i male i srednje poduzetnike koji naprosto cirkuliraju. Koliko ih se otvori, toliko ih se i zatvori da tako kažem. Ali bez velikih mali ne mogu funkcionirati. I što mi ovim zakonom predlažemo, predlažemo nekakve administrativne promjene. Kažem da je bilo koji ekonomist da ste mu dali bez obzira na političku opciju da piše ovaj program, zapravo ovaj zakon on bi u 90% stvari prepisao što ste vi napisali. Međutim, ono što želim reći mi naprosto ne želimo koristiti iskustva koja su bila u nekom prethodnom razdoblju i koja su dala određene rezultate, a isto tako i dali su nam sliku hrvatskog gospodarstva. Gledajte onaj model A, B i C za pomoć hrvatskim gospodarstvenicima, pa poslije toga model A+ je naprosto u HBOR-u ponudio sliku i problem hrvatskog gospodarstva. Dakle, taj model je rekao da je struktura našeg gospodarstva na žalost loša, da su vrlo nisko kapitalizirana društva i da su društva koja su u principu skoro pa uopće ne mogu zadužiti jer im je naprosto takva bilanca. I sad, ako hoćemo pomoći tim gospodarstvenicima, ako imamo jasnu sliku da njihova mogućnost da dođu do kredita, jer na kraju njihova želja za rizikom da dignu kredit i da pokriju nekakav projekat zbog svega ovoga skupa je na najnižoj mogućoj razini onda mi imamo jasno zadan zadatak što trebamo napraviti. Dakle, motivirat te ljude da krenu u određene proizvodne procese i druga stvar zbog niske kapitaliziranosti omogućit im da dođu do kredita. Da li je ovo HAMAG će dati garancije nešto što je dugoročno gledajući dobro i sigurno za državu? Koliko će tih kredita sutra na naplatu doći državi? Jer HAMAG je ako se ne varam sad u prvom redu i bankama je vjerujte mi daleko isplativije i bolje dati kredit onom koji ima jamstva HAMAG-a nego tko daje nekakve svoje nekretnine ili nešto drugo kao kolateral jer je daleko sigurnije da će naplatiti ovo nego što će naplatiti sutra eventualno sporni kredit od poduzetnika. I na kraju si trebamo postaviti jedno pitanje da li mi banke i poduzetnike usmjeravamo, pa čak i oni koji mogu sami dići kredit da se idu prema HAMAG-u i traže jamstva HAMAG i da naprosto eliminira jedan normalan ciklus koji u poslovnom svijetu funkcionira. Također želim nešto reći, jer sa objedinjavanjem, prijedlogom da se HAMAG i BICRO spoje ima jedan projekat u Ministarstvu znanosti sa Svjetskom bankom i mislim da je Ministarstvo znanosti za taj projekat dobilo kredit od Svjetske banke negdje 2005. ili šeste godine u iznosu od 65 milijuna dolara, a taj projekat je bio konkretan i jasan, a to je kako projekte koji se rade po fakultetima, po institutima itd. kako ih uključiti u realnog gospodarstvo, tj. u realni sektor i kako to dvoje spojiti. Ako mi sad eliminiramo BICRO i spojimo ga, utopimo ga u jednu agenciju koja se bavi jednim sasvim drugačijim poslom mislim da mi znanost što se tiče poduzetništva guramo totalno na margine. Također već jedna ustaljena špranca u svim zakonima koje šalje ova Vlada nisu potrebna dodatna sredstva. E sad gledajte kolege i kolegice, ako Vlada niz izmjena i promjena predlaže, a kako mislite provest te promjene i kako mislite pomoć gospodarstvu ako pomoć koju ste do sad davali je proizvela sve ove negativne makro ekonomske pokazatelje o kojima smo govorili. Onda je logična stvar da su se sredstva negdje morala osigurati, dakle da je naprosto Vlada kroz neku poziciju morala osigurati dodatna sredstva da se pomogne tim gospodarstvenicima. I kad govorimo o sredstvima EU fondova mi moramo bit svjesni jedne činjenice da kod korištenja tih sredstava postoje jasna pravila. I ono što je bilo do, zapravo što će bit do 1.7. dok mi ne postanemo službeno članica EU sva sredstva koja su mali i srednji poduzetnici između ostaloga i preko programa ovog zakona koji još uvijek važi, koji je još uvijek na snazi dobivali su bila manje-više sredstva za restrukturiranje. Međutim, sredstva EU fondova isključivo se mogu koristiti za poboljšanje konkurentnosti. I sad se postavlja jedno elementarno pitanje, da li bez spoja znanosti, da li bez spoja pameti hrvatski mali i srednji poduzetnici mogu napraviti projekte i programe kojima će konkurirati za sredstva iz EU fondova koja će koristiti isključivo za povećanje konkurentnosti. Ja na žalost u, možda sam preskočio, i ako jesam bit će mi drago da jesam i onda se ispričavam unaprijed nisam vidio da ako već govorimo toliko o EU fondovima bar da postoje dva ili tri članka gdje se govori što će ministarstvo učiniti da pomogne tim poduzetnicima da naprave kvalitetne programe, da povuču ta sredstva. Jer oni kažem naprosto iskustvo govori iz proteklih godina nemaju, većina njih nema dovoljno znanja i iskustva da povuče ta sredstva. Dakle, i to je nešto što je moralo ako želimo deklaratorno neke stvari staviti, pa bar deklaratorno stavit u zakon, deklaratorno stavit u zakon. Međutim, kažem ovdje je nabrojeno kao što je nabrojeno i na kraju objedinjavanja HAMAG-a i BICRO-a i sad ne znam da li je greška pa piše od 1.7.2014. ili od 1.7.2013. Ako je od 1.7.2014. to mi stvarno nije jasno čemu to. Druga stvar, logična je stvar ako želite ići sa nekakvim konkretnim projektom pomoći malom i srednjem poduzetništvu da onda takve promjene, formiranje tijela koje bi trebalo biti nosioc toga napravite na početku mandata, a ne na sredini mandata. Dakle, da zaključim tehnički dobro napravljen zakon, međutim nažalost svi loši makroekonomski pokazatelji nas upućuju na to da moramo napraviti puno više i ovaj zakon prilagoditi stvarnim potrebama hrvatskih gospodarstvenika, a ne deklaratorno prepisati iz nekakvih direktiva ili iz nekakvih udžbenika što bi trebalo napraviti. Jer neke poteze koje je Vlada htjela učiniti kao poticaj gospodarstvu se jasno pokazuju da su se pokazali propali isto kao i središnji informacijski sustav. Gledajte, mi smo uveli OIB sa Središnjim registrom u Poreznoj upravi. I vi podatke o malim i srednjim poduzetnicima možete u ovom trenutku dobiti iz nekoliko izvora. Ono što je ključno da Ministarstvo gospodarstva ima kod sebe evidenciju kom su dali i kome su dane potpore i koji je efekat tih potpora. Jer gledajte ovaj zakon između ostalog ima i jedan obrazac koji se radi, a to je procjena fiskalnog učinka. Dakle, sa svim ovim mjerama što je procjena Ministarstva gospodarstva što će se postići? I onda ako vi temeljem ovog ili onog, ima na desetine mjera, nekom date poticaje treba nakon nekog vremena izmjeriti koji su efekti tih poticaja. Zašto? Pa zato što vi nikad teoretski ne možete pretpostaviti što će se događati u stvarnom životu, ali ako imate da tako kažem mjerne točke koji su efekti tih poticaja onda možete reagirati sa izmjenama zakona i sa određenim dodacima ili poboljšanjima zakona koji će naprosto ispraviti ono što je bilo loše. I upravo zbog svega ovoga skupa dakle klub HDZ-a će biti suzdržan oko ovog zakona iz razloga što nažalost dolazi vrlo kasno i nažalost ne nosi ništa konkretno. Kažem, tehnički i nomotehnički je dobro napravljen ali 360 tisuća nezaposlenih i svi oni koji nisu naplatili svoja potraživanja i koji čekaju nekakav posao naprosto ne mogu prihvatiti samo obrazloženje da je nešto nomotehnički i tehnički dobro napravljeno. Hvala lijepa.
Hvala. Prelazimo na replike. Zoran Vinković, replika.
Pa kolega Šuker odmah na početku ispravak, nije 360 tisuća nego 369 tisuća nezaposlenih. Dakle, nisu krumpiri nego ljudi nezaposleni građani RH. Ali, slažem se s vama ovo je još jedan u nizu zakona koje evo donosimo i po hitnom postupku godinu i pol dana nakon provedenih izbora i imenovanja Vlade, predsjednika Vlade. Rezultati ove Vlade su izvanredni, to bar tako pokazuje partijska televizija a međutim stvarnost je bitno drukčija. I ljudi u Hrvatskoj očigledno ne znaju da im je dobro, da oni žive izvanredno i da se uspjeh jednog gospodarstva ne mjeri brojem zakona nego se mjeri smanjenjem nezaposlenosti, smanjenjem poreznih opterećenja. Jer očigledno je da smanjenje određenih parafiskalnih nameta za koje smo praktično glasovali svi nije donijelo ništa i da to nisu mjere koje su mogle potaknuti hrvatsko gospodarstvo. A ja evo predlažem cjelokupnoj Vladi da malo pogleda što se dešava u Europi, u Njemačkoj, u zemljama EU da je jedna od glavnih mjera izlaska iz krize decentralizacija, fiskalna decentralizacija jer evo i u ovom zakonu se spominju jedinice lokalne samouprave. Ne moramo ići ni u Europu, možemo otići u BiH, Makedoniju koja se promijenila u zadnjih 10 godina upravo zahvaljujući decentralizaciji. Jer predsjednika Vlade Makedonije ne zanima niti način kako se ulažu, odnosno zanima a način kako se ulažu sredstva ali Makedonija postaje zemlja koja ima najveći rast u regiji u onom dijelu Balkana. A mi ne da stagniramo, mi propadamo. I vrlo brzo smo blizu da nas se izjednači sa Grčkom.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Da, kolega Vinkoviću zato i u obrazloženju zakona ne stoje makroekonomski pokazatelji što je osnovno mjerilo neke uspješnosti ili neke neuspješnosti. Jer vi kad slušate ministre ove Vlade onda je u Hrvatskoj med i mlijeko. A kad vidite građane kako žive onda tu više nema ni m od meda i mlijeka. Dakle, to je realnost i ovaj zakon da je donesen prošle godine u ovo vrijeme rekao sam dapače podržali bi, međutim ovo je nakon 16 mjeseci mandata ove Vlade, ovaj zakon da se primjeni u stopostotnom djelu efekte će dati tek sljedeće godine. Prema tome, ova Vlada je slijepa na stvarne probleme hrvatskih građana, ona misli da dobro radi, misli da kad uđemo u EU da će nam netko samo nabacivati se ovako s novcima, a pogledajmo što se događa u našem okruženju, kako se do tih novaca teško dolazi. Vi ih dobijete na dispoziciju, ali itekako ćete teško do njih. A istovremeno onu svoju obvezu što se tiče i carine i PDV-a ćete itekako morati uplatiti u Bruxelles i nitko vas neće pitati da li ćete ovako i onako. Imamo negativna iskustva Bugara i Rumunja koji su povukli samo 10%. I zato govorim imamo neka vlastita iskustva, to su neki modeli iz prethodnih godina i prethodnih Vlada za pomoć gospodarstvu koji su dali neke pozitivne i neke negativne efekte. I upravo sve je to skupa trebalo složiti u ovaj zakon i ako govorimo o EU fondovima vidjeti što se dogodilo negativno Bugarima i Rumunjima, što se dogodilo pozitivno Poljacima i tako napraviti ovaj program. Jer sa jednim člankom ili pola članka definirat priču oko EU fondova je naprosto smiješno. A uzmimo koliki postotak malih i srednjih poduzetnika je u ovom trenutku u stanju napraviti kvalitetan program, dakle što se tiče konkurentnosti, da dobije novce iz EU. Dakle, sve to skupa je trebalo biti u obrazloženju ovog zakona i u ovom zakonu i onda raspraviti o svemu tome skupa, a ovako kažem i ponavljam i to ću cijeli dan ponavljati dok se bude raspravljalo o zakonu tehnički i normativno gledajući zakon je čisto ok, ali nažalost vrlo teško primjenjiv za poduzetnike.
Hvala lijepa. Replika Domagoj Milošević.
Hvala gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega Šuker, pa stvari su zapravo vrlo jednostavne u 2013. Ako se stvarno želi pomoći malom gospodarstvu u Hrvatskoj onda jednostavno treba umjesto jalove rasprave o plaćanju PDV-a po naplati za obrtnike i za male poduzetnike treba omogućiti da se plaća PDV po naplati. Ako se želi stvarno pomoć malom gospodarstvu onda treba ukinute, ne smanjit, ukinut pojedine parafiskalne namete za te male poduzetnike, odnosno obrtnike i na kraju treba pokrenuti investicije. Međutim, najviše pokazuje izvješće Hrvatske narodne banke od prošlog tjedna da u zadnjem kvartalu 2012. je stalnih ulaganja u RH bilo ravno 0. Konkretni projekti kao što je Zračna luka Zagreb stoji, dakle Zračna luka Zagreb koja je potpisana, ugovor je potpisan o koncesiji prije više od godinu dana, ne znamo šta se dešava, navodno će se počet gradit do kraja godine. Hrvatska elektroprivreda koju je javno poduzeće u državnom vlasništvu nije pokrenula niti jednu investiciju i sad čujemo da Vlada razmišlja o tome da na čelo Hrvatske elektroprivrede dođe stranac. Pa možda da Vlada razmisli da na čelo Vlade dođe stranac.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Da kolega Miloševiću vi ste upravo rekli što je problem ovoga zakona, jer on ne akceptira ono što se stvarno događa u Hrvatskoj. Reć ovdje da su mali investirali više od velikih i to prikazat kako nekakav veliki rezultat je tragedija, jel vi uzmete da svi mali kad se zbroje ne mogu investirati u dva velika poduzeća iz jednostavnog razloga što … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne čuje se.]] i potrebe nisu takve. Ali mi moramo naprosto shvati da velike investicije će povući tisuće malih koji će raditi i to je ključ cijele priče. Mi zaboravljamo osnove, to vam je onaj Bilićev trokut, piramida kako god hoćete, obrtnici u sredini mali i srednji poduzetnici i gore na vrhu veliki koji naprosto apsorbiraju sve ovo skupa, najneskloniji su promjenama, tromi su, a oni naprosto drže cijeli sustav. I vi niti ste pokrenuli velike a male ste naprosto sa određenim i poreznim promjenama i najavama poreznih promjera uništili. Vi uopće niste svjesni što se dogodilo sa obrtnicima kad je išla najava da će oni plaćati porez na dodanu vrijednost prema ispostavljenom računu, a ne prema naplaćenoj realizaciji. Pa to izaziva konsternaciju jer vi možete pričati što god hoćete, uzmite ukupan njihov promet i uzmite da 25% na to ili nekakvu prosječnu stopu jer ima i nižih stopa poreza na dodanu vrijednost, vi naprosto morate znat da njima toliko treba novaca kao za uplatu tog pretporaza, svega skupa i da se to dovrši … [[Govorni udaljen od mikrofona, ne čuje se.]] Isto kao što će u proračunu platiti, faliti na kraju godine 700, 800 milijuna kuna s tog osnova što prilikom uvoza se više porez neće plaćat na granici iz EU, nego će se plaćat u trenutku prodaje proizvoda i to je ciklus koji se pomiče za 2 mjeseca i on će kontinuirano svake godine donosit 700 milijuna manje u proračun, tako je i ovo čiji je ciklus koji bi obrtnicima uzeo nekoliko stotina milijuna kuna, kad bi oni morali osigurati u jednoj totalnoj besparici i na takav način funkcionirati. Dakle, jedna takva najava je pogubna jer vi morate shvaćati da i okruženje nešto vrlo bitno za vas.
Đuro Popijač, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega spominjali ste dakle onu temeljnu ulogu HAMAG-a zbog čega je ona i davno osnovana, agencija dakle koja prvenstveno služi i trebala je služiti za izdavanje jamstava za aktivnosti malog i srednjeg poduzetništva. I zaista je od 2008. do 2012. negdje oko 665 milijuna kuna za ukupno 527 jamstava je izdano i to je često puta od strane ministra kojeg nažalost nema tu, i premda ga volimo gledati u Saboru, proglašavano kao velikim neuspjehom jer sada eto oni izdaju preko tisuća ili milijardi razno raznih jamstava i time bitno doprinose malom i srednjem poduzetništvu. Treba naravno to uzeti u kontekst, da je samo oko 3% tih jamstava u prethodnom razdoblju došlo na naplatu državnom proračunu. Ovako pod upitnim kriterijima, naravno čuje se i po razno raznim kriterijima koji više liče na podobnost, dakle i dijeljenje jamstava šakom i kapom. To treba staviti u kontekst tko će biti odgovoran za to kada ta jamstva dođu na naplatu i tu ste u pravu, da li ta jamstva zapravo znače nedozvoljeno državnu potporu i kako će se to reflektirati u odnosu na pravila koja znamo da se moramo, kojih se moramo držati. I isto tako, ono što se tiče dakle tih spajanja i stvaranja nekakve mega agencije od HAMAG-a, dakle bavi se svime i svačime, a … [[Govornik se ne razumije.]] investicijama i čuli smo do kud se, do kud takva politika i dovodi. I na kraju vjerojatno s obzirom da se ministar i ministarstvo voli baviti institucijama, a posebno i Obrtničkom komorom. Koliko vidimo u zadnje vrijeme odnos između Obrtničke komore i matičnog ministarstva i baš nisu idilični, tim više što se ministarstvo želi baviti ustrojstvom obrtničke komore nakon 150 godina samostalnosti. Možete govoriti na kraju da se predlaže neki novi zakon, da Obrtnička komora isto tako pređe vjerojatno u HAMAG kao dio prave i kvalitetne politike u ministarstvu.
Hvala. Imamo odgovor na repliku kolega Šuker izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Da kolega Popijač jamstvo treba dati za kvalitetan projekt i takvo jamstvo je legalna potpora koju odobrava AZT itd. Međutim, ako se to jamstvo ne daje po nekakvim kriterijima i sutra dođe na naplatu tu se može dotirat nelegalnom potporom i točno se zna što to znači. Jamstva bez kriterija davat samo zbog toga je najbolji primjer brodogradnja koja je koštala sve Vlade u proteklim godinama milijarde i milijarde kuna. Prema tome, niko nije protiv toga, ali kažem model A i A+ su pokazali da nažalost većina poduzetnika nije kreditno sposobna i nitko nije protiv toga da se pomogne poduzetnicima, međutim jasno moraju postojati kriteriji, kriteriji i prije svega tu su projekti, projekti koji su naprosto vidljivo da će, da su ostvarivi, da mogu dignuti zaposlenost i povećat bruto domaći proizvod a kriteriji da se da nekome kredit samo da bi partijski egzistirao naprosto nije nešto što je dobro. Obrtnička komora da u onom trenutku kad su obrtnici jasno digli ovoga glas protiv naplate poreza po ispostavljenim računima u tom trenutku je osjetio potrebu da stavi šaku i na obrtničku komoru. Zamislite 160 godina postoji obrtnička komora, dakle prošla je i Austougarsku i staru Jugoslaviju i komunističku Jugoslaviju, socijalističku prošla tzv. ne demokratsku HDZ-ovu u Hrvatskoj. Sad dođe velika Kukuriku demokracija i oni nađu za pravo da stave šaku na obrtničku komoru i da prodaju Croatia osiguranje koje je isto proživjelo sve ove turističke promjene i … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća replika Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi kolega Šuker malo prije ste govorili da nema velikih investicija. Kad nema velikih investicija onda je isprazno govoriti o tome kako će se pomoći malim poduzetnicima. Pa ja predlažem pošto su to neka, pošto su to prazna obećanja da možda Vlada uzme slogan ili neko od ministarstva kad se male ruke slože, sve se može. Međutim mislim da je kasno za pjesmu. Malo je prekasno za pjesmu ili nam ostaje samo pjesma. Mislim da su to ne male ruke nego mali gospodarski umovi. Govorili ste o tome o europskim fondovima. Rekli ste da postoje jasna pravila tih fondova i jedna dobra ideja koja je neće se ništa napraviti ako se poduzetnicima ne pomogne, ako se ne spoje znanost i poduzetnici, rekli ste pamet i poduzetnici. Što naša Vlada radi? Naša Vlada baca poduzetnike, male poduzetnike, srednje poduzetnike u vodu i kaže im plivaj i nema pojasa za spašavanje. Eventualno ako baci pojas za spašavanje to je onda onaj izbušeni pojas za spašavanje. Viče im plivaj, plivaj i puši u taj izbušeni pojas za spašavanje i šta se još kaže plaćaj, plaćaj koliko stotine parafiskalnih nameta, pogled na šumu plaćaj ali ne trebaš u šumu ići, preko televizora gledaj šumu i plati to što si gledao. Licemjerno je uzimati zdravstvo i ostaviti stotinjak parafiskalnih nameta. Ništa se time nije postiglo, bolnice su se srušile i novaca nema. Onda se krpa iz proračuna. Znači sve je naopako. I ostaje nam stvarno samo pjesma. Al tužna.
Hvala. Imamo odgovor kolega Šuker.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Da kolega Vukšić, mi smo prilikom donošenja proračuna za 2012. I prijedloga za smanjenje doprinosa za 2% jasno rekli da će to netko platiti. Evo najava Vlade koja se zadužuje pet milijardi ali mimo svih pravila. Vi tih pet milijardi nemate ni na jednoj poziciji proračuna i jasno govori da ove dvije milijarde i šesto ili sedamsto koliko je smanjen zdravstveni doprinos zdravstvu fali i da će to platiti hrvatski građani kroz nekakve budeće poreze jer taj kredit sa kamatama će trebati vratiti. To je dakle činjenica. Također je sva sreća pa nismo mi u godinama kad nam je svaki dan nešto novo pa su nas zahvatile nekakve boleštine nego smo još uvijek relativno što bi rekao naš narod dobro pamteći pa se sjećamo da najveći obrtnici u Hrvatskoj i za vrijeme bivše države pa i sada su bili vezani na velike sustave. Uz to su neki od njih razvili i vlastite proizvode i vlastite inženjerske biroe i postali su mala poduzeća sa 50 i 100 zaposlenih i to naprosto ukazuje bez obzira na društveno političko uređenje, bez obzira da li se radi o tržišnoj ili planskoj privredi netko je s nekim poslovno vezan. Jer ne može nikada mali obrtnik napraviti jedan takav proizvod koji će biti konkurentan na nekakvom velikom tržištu iz jednostavnog razloga što jedinice iz proizvoda fiksni troškovi opterećuju previše, što imate više jedinica proizvoda tih fiksnih ti troškovi su manji i taj proizvod je konkurentan. Prema tome, to su osnovna načela i suludo je uopće danas o njima u ovoj sabornici govoriti ali nažalost u ovom prijedlogu zakona se ništa od toga ne akcortira. Govori se kao da je malo srednje poduzetništvo, obrtništvo samo i ono će samo za sebe raditi. Njoj niti trebaju građani Hrvatske koji su okljaštreni sa povećanim PDV-om niti im treba gospodarstvo veliko koje ima investicije a to naprosto nije tako.
Zahvaljujem. Sljedeća replika Nikola Vuljanić. Izvolite kolega.
Hvala. Kolega Šuker rekli ste u svom izlaganju, znamo što treba napraviti. Pa vjerojatno i znamo ali zapanjuje zašto onda radimo obrnuto. Znamo da treba pomoći poduzetnicima pametnijom kamatnom politikom da ih banke gule i što radimo? Prodajemo zadnju Hrvatsku banku u kojoj bi mogli eventualno utjecati, u kojoj bi mogli staviti hrvatski novac, novac hrvatske države i kreirati kamatnu politiku a ne samo cviliti kakvi su ovi bankari gadni lopovi nego kreirati kamatnu politiku. No znamo što treba. Pa radimo obrnuto. Umjesto da plašimo obrtnike PDV-om po fakturiranju a ne po naplati kao što sad imaju, zašto ne naplatimo porez recimo osobama koje prodaju naftne tvrtke za stotinu 20 i ne znam nešto milijuna eura i ne plate ni kunu poreza na tu transakciju. Pred par godina smo se zgražali što isto jedan uspješni poduzetnik hrvatske brodomljekare za dvije milijarde nije platio ni kunu, odgražali smo se i stvar je prošla. Znamo što treba. Treba znat što hoćemo i mislili smo da ova Vlada zna što hoće, da ima strategiju, da ima neku viziju, da ima plan. Pokazalo se da smo se prevarili.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Šuker izvolite.
Da, kolega Vuljanić kad pogledate u ocijeni stanja ovog materijala onda je tu jedna vrlo interesantna rečenica, zadržao pozitivom financijske rezultate zapošljavanja. Vidite većina ovih obrtnika i malih poduzetnika koji su zadržali pozitivan financijski rezultati i rad zapošljavanja su prodavali svoju imovinu, vadili novce iz čarapi, održali proizvodnju i održali svoje obrte. A mi smo prošli tjedan donijeli zakon kojim se predlaže da onima koji se nisu ponašali na ovakav način otpišemo kamate i da im omogućimo naplatu poreza na određen način. Dakle oni koji su prodavali ono što su stekli da bi održali ovo što imaju, njima nećemo pomoći, a onima koji nisu plaćali porez a sticali su imovinu, tu imovinu sigurno danas imaju, opraštamo kamate. I to je nešto što je razlika u razmišljanju i promišljanju. I možemo optuživati jedni druge koliko god hoćemo. Svako vrijeme nosi svoje dobre i loše strane. Mi smo 2011.imali 2 kvartala pozitivan gospodarski rast, dakle neke mjere su dale neke rezultate iako su neki ministri bili razapeti ko Isusi Kristi ali su nekakve mjere date. A danas su ministri na pijedestalu ali su mjere katastrofalne.
Zahvaljujem. Za riječ se javio u ime predlagatelja zamjenik ministra Dražen Pros. Izvolite zamjeniče.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Cijenjenje gospođe i gospodo zastupnici. Hvala lijepa na ovim diskusijama. Evo dozvolite nekoliko riječi i nekoliko odgovora prije svega cijenjenom zastupniku gospodinu Grubišiću da još jednom jasno ponovimo. Dakle u ovom pripajanju BIRCO-a HAMAG INVEST-u dakle nema ničeg nikakvog novog povećanja sredstava iz državnog proračuna. govorimo o BICRO-u koji djeluje dakle u okviru za sada Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta i HAMAG INVEST-a koji je u okviru Ministarstva poduzetništva i obrta na neki način. Pripajanjem toga neće doći ni do kakvih novog broja djelatnika niti do bilo kakvih novih troškova, novih sredstava. Središnji informacijski sustav poticaja, dakle to je nešto što u Hrvatskoj definitivno nije postojalo do sada i ovo predstavlja uvođenje reda. Kada govorimo o sustavu poticaja dakle samo to u razdoblju od 2004.do 2011.godine kada govorimo o bespovratnim poticajima, negdje otprilike 67 milijardi kuna je utrošeno u taj dio. Najveći dio išao je na poljoprivredu i na brodogradnju, nešto na prometnu infrastrukturu što se tiče maloga gospodarstva, manje od milijardu kuna kroz sustav direktni poticaj je išao. To je činjenica. Ono što želimo danas, želimo i kroz ovakav sustav vidjeti točno gdje je, kada, kome se sredstva raspodjeljuju. Gospodin Popijač isto tako cijenjeni zastupnik Popijač govorio o tome da se dijelilo kapom i šakom. Da, itekako se dijelilo kapom i šakom, zato smo i prošle godine u sustav programa poticanja razvoja malog gospodarstva i uveli red i uveli kriterije za odobravanje potpora i poduzetničkim zonama jer je upravo te podjele po babi i stričevima u proteklom razdoblju bilo jako puno. Kada govorimo o konzultantima, isto tako ne radi se ni o kakvim novim konzultantima. Naravno da regionalne razvojne agencije su središte i centralno područje što se tiče u njima su i osnovani one stop servis centri, dakle ona prva točka, ključna točna koje se javljaju investitori. Dakle ovdje nema govora ni o kakvim novim konzultantima, ima govora samo o onom dijelu konzultanata koji su kroz protekla razdoblja i u okviru BICRO-a i nekadašnjeg HAMAG-a kasnije HAMAG INVEST-a bili certificirani kao konzultanti. Dakle nema ničeg novog u tom dijelu. Konkretno, mjere poticanja razvoja malog gospodarstva kroz poduzetnički impuls koji je ove godine otprilike 100 milijuna eura i koji je itekako usmjeren na sve segmente od mikropoduzetništva koji je usmjeren isto tako i na start up-ove na poduzetnike koji danas žive i to itekako teško rade i opstaju na ovom tržištu ali isto tako dio sredstava usmjeren i tu je napravljen dobar balans jer je dio sredstava usmjeren na nove kompanije na nove start up-ove. Dio inovativnog poduzetništva i kreativnih industrija isto tako se potiče. I to je bila ideja ovog pripajanja BICRO-a gdje je glavni naglasak na inovativnom poduzetništvu pripajanja BICRO-a HAMAG INVEST-u. Još samo možda odgovor o važnosti i značaju malog gospodarstva i o tome koliko su investicije u malom gospodarstvu bitne i značajne i naravno da nismo euforični zbog tog rezultata povećanja tih investicija u 2012. u odnosu na 2011.godinu, svjesni smo toga koji je značaj. Više od 50% hrvatskog BDP-a dolazi iz segmenta malog gospodarstva, više od 60% izvoza u zemlje EU dolazi. Isto tako negdje je gotovo 2/3 uposlenih dolazi iz segmenta malog gospodarstva. Dakle svake investicije u malom gospodarstvu je važna i značajna. Hvala lijepa.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Imamo prijavljenih pet replika. Prvi se javio Zoran Vinković. Izvolite kolega.
Pa uvaženi zamjeniče, možda najbolje o odnosu ove Vlade i ovog ministarstva prema malom i srednjem poduzetništvu najbolje govori i pretpostavljeni novi zakon o obrtu i samo mišljenje Obrtničke komore. S druge strane cjelokupnih ovih 16 mjeseci ove hrvatske Vlade moglo bi se svesti onako pod jednu parolu uvodimo red, uvodimo red, uvodimo red, a od tog reda i uvođenja reda došlo je do porasti nezaposlenosti, povećanja gotovo svih poreza, a možda da krenemo od onog najvažnijeg poreza, a to je PDV da pokrenemo gospodarstvo mnogih. Ne ekonomski stručnjaci, ekonomski analitičari nego prije svega ljudi koji vode ta mala i srednja poduzeća, sami građani sasvim je jasno ako smanjite PDV da će to biti najveća mjera koja može potaknuti gospodarstvo. Tu su i one znamenite investicije. Puna Hrvatska kranova osim ovih koji plaća Hrvatska država sa izmiještanjem naplatnih kućica i dovođenjem investicije koja će pokopati drvnu industriju RH, ali radi se trgovačkom centru ne o industriji. Tako da meni sve ove mjere i uvođenje reda liči na jednu živopisnu priču tamo iz carske Rusije kada je jedan svećenik crtao određeno blagostanje u Rusiji, mislim da znate da se zvao Potemkin pa se po njemu to i nazvalo Potemkinova sela, a ovdje ćemo očigledno imati Milanovićeva sela. A što se tiče rada agencija i osnivanja agencija, dovoljno je vidjeti sada u ovo vrijeme rad Agencije za poljoprivredno zemljište koja niti ima kadrove, niti ima prostore i sav posao te agencije je prebačen na lokalnu samoupravu i svi problemi prebačeni na lokalnu samoupravu.
Hvala. Sljedeća replika, Ivan Šuker. Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine zamjeniče, gospodine Pros, nije dobro u ovakvim temama miješat kruške i jabuke. Vi ste rekli da je bilo 65 milijardi poticaja i subvencija, ali naprosto nije istina. Poljoprivredu ne možete stavljat u ovaj dio, autoceste ni po čem ne možete stavljat u ovaj dio, međutim pa čak ni brodogradnju iako brodogradnja ima itekako efekat na male i srednje poduzetnike jer većina njih radi u brodogradilištima puno poslova, ali vrlo interesantno da nitko od njih za razliku od brodogradilišta ne posluje negativno, dakle svi oni posluju pozitivno, onaj koji plaća i tko organizira posao taj posluje debelo negativno i to država debelo plaća. Prema tome, i te podatke ste naslijedili i te podaci postoje u Ministarstvu financija. Prema tome, nitko vas ovdje ne napada zbog ničega, mi vam samo želimo pomoći i želimo vam reći da ovaj akt koji je normativno, tehnički dobro napravljen nažalost ne rješava probleme s kojim se sučeljavaju hrvatski gospodarstvenici u ovom trenutku i to je bit cijele priče. I pokazatelje i iz proračuna svi kolege prilikom donošenja proračuna znaju, makroekonomski pokazatelji već pjevaju i ptice na grani ujutro kad se probudite one već lagano pjevaju koliko svi pričaju o tome. Prema tome to su činjenice i sad ajmo vidjeti što bi u ovaj zakon trebalo ugraditi da se te stvari promijene i da se ptičice ujutro vrate na onaj lijepi proljetni pjev, da nam ne pjevaju više o broju nezaposlenih i padu BDP-a.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče, dakle moj komentar je bio zaista na nešto što radite čitavih godinu i pol dana, dakle bavite se nekakvim administrativnim preslagivanjem te agencije i ona zaista postaje mega agencija koja se bavi ničim ili svačim. Rezultati su očiti u odnosu na ono što čitamo svaki dan, dakle propadanje hrvatskog gospodarstva. I sad pripajate, točno je da nećete povećat broj ljudi jer tih 20-tak koliko ih ima tamo u BICRO-u prijeći će u tu agenciju, ta agencija će ponovno nabubrit, zamjenik će se HAMAG-a baviti tim inovacijama ili nečim što je već BICRO radio i sve manje-više se utapa u jednu bezličnu masu. Što se tiče samih potpora za poslovne zone, preko 700 milijuna kuna da, podijeljeno je potpora za razvojnu infrastrukturu u poduzetničkim zonama i preko 700 milijuna kuna vrijednosti dodijeljenog zemljišta od strane države, neiskorištenog zemljišta u korovu i u šikarama lokalnoj samoupravi i to je sve sada zaustavljeno. No u tim poslovnim zonama u tom vremenu je zaposleno preko 40 000 ljudi. Da li je neka lokalna samouprava kvalitetnije ili nije iskoristila ta sredstva pa privukla investitore, a država učinila sve što je trebala činiti. Vi sada po partijskim, po podobnim kriterijima, kriterijima podobnosti čujemo to dijelite određenim zonama neke novce. To se nikad nije radilo, barem se nije radilo u moje vrijeme. I nisam se slikao niti sam paradirao, slao sam poštom ugovore jer sam želio da to dođe čim prije tamo gdje treba doći i gdje su se ta sredstva trebala kvalitetno iskoristiti. Dakle možda znate ili ne znate te podatke, ali govoriti o tome da neka općina ne zaslužuje državno zemljište koje je neiskorišteno, na kojem raste korov ili šikara je neodgovorno i na to nemate pravo. Dakle vi morate poticati i davati sve što je moguće i lokalnoj samoupravi da razvija svoje kapacitete…
Zahvaljujem. Sljedeća replika, Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi zamjeniče ministra, kadroviranje Kukuriku koalicije počelo je u prosincu 2011. godine i traje do danas. Da je ta vlast bila spremna preuzeti ono i početi raditi ono što je obećala tada bi to učinila najmanje 3 mjeseca, u roku 3 mjeseca, a da je bila u potpunosti spremna tada je morala doći sa rješenjima i rješenja odmah provoditi u djelo. Međutim, za to je potrebna ideja i za to je potrebna vizija koje nema. Rekli ste da je milijardu kuna direktnih poticaja, a efekta nema. Efekt se vidi po broju nezaposlenih, efekt se vidi po BDP-u, efekt se vidi po tome koji je standard hrvatskih građana. Možda se poticalo ono što ne zaslužuje, a nije se poticalo ono što ne zaslužuje. To je recimo isto kao kad biste poticali sadnju ananasa u Međimurju, mislim ne bi baš nekih rezultata sjajnih bilo. Ima jedna anegdota u "Arhipelagu Gulag" Solženjicina gdje su naredili iz Moskve da se istovremeno mora sijati kukuruz i onda su slali depeše iz raznih dijelova koje znate da imaju nekoliko vremenskih zona, da je tamo snijeg do koljena, da ne mogu baš sijati. Depeša je glasila sij, ne pitaj jer partija zna što radi. I sijali su kukuruz u snijegu do koljena ili snijegu velikom 2 metra. Meni se ovo čini da se sije isto tako u snijegu ili da se sije u pijesak jer ako je milijardu direktnih poticaja efekta nema. Što guši male poduzetnike, upravo ono što smo rekli, oni nameti koji bi se trebali ukinuti.
Zahvaljujem. I zadnja replika, Željko Kolar. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče ministra, očigledno da smo živjeli posljednjih 8, 9 godina u nekoj drugoj zemlji i kako se lijepo pravdamo da su svi projekti koji su išli jedinicama lokalne samouprave išli isključivo po kvaliteti projekata, a ne po nekakvoj stranačkoj podobnosti, pa čak niti ministri ili direktori javnih poduzeća nisu uopće znali tko dobiva te poticaje. A dogodilo se meni kao gradonačelniku da mi u ministarstvu ili u državnom poduzeću nisu htjeli niti primiti zahtjev za moj projekat iz razloga toga što nisam bio na dobroj strani. A da sam ušao u Hrvatske vode i da je bilo na ploči napisano imenom i prezimenom općine i gradovi koji će dobivati poticaje, a svi su bili iz HDZ-a i HSS-a i sad nam se tu drže lekcije. A u programu EIB-a dva u mojoj županiji 92% novaca je došlo u jedinice lokalne samouprave gdje je bio ponovno HDZ i HSS na vlasti. Možda mi jesmo malo čudni, a toliko čudni pa nisu niti hrvatski građani da bi trebali zapamtiti. Jer za ovu elementarnu nepogodu se nitko ne može spremiti koju ste vi ostavili. A šteta što je otišao kolega Šuker pa da ga pitam koje su to bile mjerne točke koje je on određivao u kojoj su mjere doveli do toga da smo u pojedinom trenutku imali pad bruto nacionalnog dohotka 6% i koje su to onda mjere bile od Vlade da ih spriječe. A činjenica jeste da smo po političkoj liniji i podobnosti davali jedinicama lokalne samouprave novac za zone i koje nisu iskoristile. I onda imate u Krapini gradonačelnika grada Krapine koji je dobio 6 i pol milijuna kuna, u zoni se otvorilo 160 radnih mjesta i imate grad Zabok je dobio 2 milijuna kuna a čovjek je otvorio 1760 radnih mjesta.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba HNS-a Srđan Gjurković. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Dakle, u ime kluba Hrvatske narodne stranke naravno odmah ću reći da ćemo podržati ove izmjene i dopune Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva s konačnim prijedlogom zakona i naravno sugerirat da se odmah napravi i pročišćeni tekst kako bi svi oni koji sutra trebaju koristiti sredstva, poticaje biti dio ovoga projekta sudjelovanja u razvoju, pomoć Hrvatske države u sklopu ministarstva uz pomoć HAMAG-a mogli što jasnije i kvalitetnije iščitavat sve one mogućnosti koje osigurava ovaj novi zakon. Želio bih u ime kluba HNS-a istaknuti naravno nekoliko činjenica koje su jasne i novije u odnosu na postojeće koje smo imali u ovome, u dosadašnjem zakonu. Dakle, ono što je ključno a to je da će Ministarstvo za poduzetništvo i obrt uspostaviti središnji informacijski sustav malog gospodarstva kao cjelovit i sveobuhvatan sustav za provedbu i praćenje mjera instrumenata poticanja razvoja malog gospodarstva i ocjenu gospodarskih učinaka na nacionalnoj i na regionalnoj razini. Dakle, mi ćemo ovdje ne samo Vlada u Hrvatskom saboru dobiti izvješća o učincima provedenih mjera, a sa ovim izmjenama i dopunama zakona se osigurava da napokon u Hrvatskoj državi i po pitanju malog i srednjeg poduzetništva imamo apsolutno evidenciju javnu evidenciju svih onih koji su uključeni u program koji ovaj zakon definira. I to je jedini i ispravan način ne samo radi ulaska u EU nego zbog javnosti, zbog svih ovih rasprava što su se vodile tko je kome dao a bez određenih kriterija jedini ispravan način da cijela javnost a ne samo politika zna tko kako je dobio i šta smo imali koristi svi skupa, a posebno oni poduzetnici koji su dobili sredstva. I zbog toga je ovaj zakon ne samo dobar, nego potreban i zato da se može što prije ustrojiti ova kompletna evidencija. Jer nakon toga teško će se moći voditi rasprave o tome tko je kome zašto dao jer je ova Vlada u startu i uvijek govori imamo odgovornost, imamo odlučnost, ali imamo i transparentnost. Nešto što se u dosadašnjim raspravama nije spominjalo, a smatram u ime kluba HNS-a da je iznimno bitno a to je da se u ovim izmjenama i dopunama zakona osim osnivanja rizičnog kapitala, fondova rizičnog kapitala što se i u prvom zakonu 2002. godine definiralo uvodi osnivanje i upravljanje fondovima rizičnog kapitala i drugih fondova. To znači da Vlada koristi netko je spominjao neke nove instrumente. Da, hrvatska Vlada koristi sve instrumente koji postoje i u sustavu posebno EU kako bi pomagala i razvijala gospodarstvo, a sve u skladu naravno sa onim potporama, odnosno nadležnostima koje se provodi kontrola od strane Europske komisije kako se sredstva ne bi dijelila netransparentno, odnosno da ne bi se sustav tržišnog natjecanja ugrožavao. Dakle, fondovi kao što su Venture investicijski fondovi, odnosno rizični fondovi otvorenog investicijskog kapitala su fondovi o kojima se razmišlja i u ministarstvu nadležnom za malo i srednje obrtništvo Ministarstva poduzetništva i obrta sa HBOR-om, sa HAMAG-om da sa Europskim investicijskim fondom, sa Europskom bankom za obnovu i razvoj i sa drugim zainteresiranim ulagačima osigura sredstva za male i srednje poduzetnike posebno one koji imaju, koji žele ići u visoku tehnologiju, imaju znanja i nemaju temeljnog kapitala, nemaju mogućnost u start up firmama kretati sa kreditima banke da im osigura razvoj, da osigura zapošljavanje, da osigura napredak. To su instrumenti o kojima ova Vlada razmišlja. To su instrumenti o kojima Vlada radi pripremne sastanke i dogovore, a ovim zakonodavnim okvirom se omogućava da se to sutra i realizira. I sva ova priča o tome, uspješnosti i neuspješnosti Vlade kad govorimo o 3951 tvrtci koja je u predstečajnoj nagodbi u procesu koji treba završiti vrlo brzo, koji bi trebalo osigurati kontinuitet tih velikih tvrtki na koje se malo i srednje poduzetništvo oslanja je nešto na čemu Vlada intenzivno radi. Preko noći, to znamo, ne mogu se riješiti nagomilani problemi. A one velike investicije koje ste vi imali u 2011. godini od milijardu i pol, samo je pola milijarde realnih investicija a cijela milijarda jedna u biti je pretvaranje računovodstveno onih posudbi što u bankama, što u drugim tvrtkama od strane vlasnika u kapital, što kroz knjiženja i statistiku Državnog ureda za statistiku se prikazuju kao investicije u kapital, a u biti su to sredstva koja su već davno uložena i potrošena kroz ulaganja vlasnika. I naravno ono što je ključno i bitno da se okrećemo napokon investicijama koje su vezane i potporama za istraživanje, razvoj i primjenu inovacija i to je ono što Vlada, ova Vlada će apsolutno podupirati. A kao što sam i u uvodu rekao učinkovitost i transparentnost javnosti je nepobitna i ona će biti svima dostupna tako da više neće biti onako kako ste vi prije radili, prijašnje vlasti, dijelili po babi i po stričevima. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo prijavljene replike. Prvi se javio Marin Jurjević. Izvolite kolega Jurjević.
Hvala. Kolega Gjurković dobro ste rekli da je ovaj zakon nužan kako bi došli na kraj toj priči tko je kome dao bez kriterija. Ovdje smo dosada čuli, naročito kroz replike, toliko toga da bi rekli blago zemlji koja ima ovoliku pamet. A pitam se gdje je ta pamet bila kad su ti koji je sada prosipaju bili na vlasti? Ako zamislimo Hrvatsku kao trkača na 100 metara, oni su joj odsjekli, tome trkaču nogu a sada viču na trenera ala je ti spora, nikako do cilja da dođe. Pa dajte ljudi, dosta toga licemjerja, dosta priča o tome, skoro 20 godina ste bili na vlasti, kako je u godinu i pol dana uspjelo se uništiti sve što ste vi dobroga napravili a ja to dobro ne vidim, ne bi vidio nekakvim najjačim dalekozorom. Imamo opoziciju koja ionako neće doći nikad na vlast, koja obećava stalno zlatne doline, polja žita, sunčanu budućnost punu pjesama, radosti i svjetla a bogami nosit vodu, kopat, trudit se, imat žulje na rukama nikome se ne da.
Hvala. Odgovor, Srđan Gjurković. Izvolite.
Da, poštovani kolega, ono što ova koalicija, ova Vlada i ova ministarstva intenzivno i žele i provode i traže, traže građani, tražimo i mi, zbog toga smo i dobili povjerenje za promjene, za odgovornost ali i učinkovitost. To je jedna čudna riječ efikasnost, učinkovitost koja dosad nije bila prisutna u političkom izričaju i realizaciji kod izvršne vlasti. I zbog toga vjerujem da naši građani će vrlo dobro shvatiti način na koji mi radimo, a rezultati rada moraju doći nažalost ne mogu ići brže jer ono što smo naslijedili svima je jasno predubok je jaz da bi se lako premostio.
Hvala. Sljedeća replika, Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala. Čisto teško mogu povjerovati razinu fatazmagoričnosti diskusije koju čujem ovdje tko je sve odrezao noge, tko danas ništa nije napravio, tko ima krive postavke. Ne mogu povjerovati da je to zapravo suština diskusije koja bi se trebala voditi u ovom Saboru. Ali, ovakav prijedlog zakona potiče takvu diskusiju. Kolega Gjurković rekli ste uspostavit će se sustav praćenja mjera. Krasno, lijepo ćemo pratiti mjere, ali nemamo mjere. Sustav praćenja koga ili čega? Rekli ste da je ovo jedini ispravan način jer će biti transparentan. Pa zakon bi se onda trebao zvati antikorupcijski zakon u malom poduzetništvu. Jedini ispravan način bi bio da stvari funkcioniraju, a stvari ne funkcioniraju. Ovo neplodno prepucavanje ne vodi ama baš ničemu. Rekli ste Vlada koristi sve instrumente koje ima i koje nema. Možda ih i koristi ali nijedan od tih instrumenata nije uključen u struju i nijedan od tih instrumenata ne daje rezultate. To se od nas očekuje. Zato smo na glasu kakvom jesmo, zato nas pljuju po medijima, zato dobivamo čudne sms-ove, zato što stvari ne funkcioniraju. Naravno da je kriva i lijeva strana, naravno da je kriva i desna strana, ali stvari ne funkcioniraju. Mi se evo čitavo jutro bavimo ovdje efemerijama da li će se dvije agencije spojiti i što će se tu dogoditi. Ma ništ se neće dogoditi.
Zahvaljujem. Imamo odgovor, kolega Gjurković. Izvolite.
Poštovani kolega ja nisam stvarno o nikakvom rezanju nogu raspravljao, ni takvim stvarima, ja sam zaista razgovarao i govorio o učinkovitosti i efikasnosti što ovaj zakon donosi i mislim da bi s vaše strane trebalo dati određenu potporu, to samo ukazuje da do sada nisu stvari funkcionirale, da nisu kvalitetno bilo evidentirane i da o ovome cijelom procesu koji ovaj zakon isto tako osigurava ćemo imat mogućnost da sagledamo sve i da vi i posebno građani imaju jasno kako se troše i sredstva koja ulaže država u poticanje gospodarstva. Kriteriji postoje, kriteriji će biti isto javni. Ovdje jasno piše da će i natječaj ne samo biti u Narodnim novinama, nego objavljeni i u javnim glasilima čime će biti još dostupniji svima onima koji žele i imaju namjeru da koriste sredstva za ulaganje i zapošljavanje. Da li nešto nije funkcioniralo to je valjda svima jasno, da li danas funkcionira, isto tako bi trebalo biti jasno da funkcionira i da će sve bolje i bolje funkcionirati. A što se tiče investicija, vi u ovom trenutku u turizmu imate 2 milijarde i 400 milijuna, ulaganje u investicije baš zbog smanjenja PDV-a na 10% i u pripremi vam je oko 500 milijuna eura ulaganja preko Agencije za investicije i konkurentnost. Agencija za investicije i konkurentnost pokriva velike investicije, a HAMAG i ministarstvo male i srednje poduzetnike. Prema tome, imamo sustav koji može odgovorit potrebama vremena.
Hvala. Sljedeća replika, Josip Borić. Izvolite kolega Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Đurković vi ste rekli odgovornost i učinkovitost, kad bi to bilo jedno s drugim i zaista vaša nekakva, model ponašanja pogledavši učinkovitost sigurno bi odgovornost bila u tome da ili podnesete ostavku kao Vlada ili barem pojedini ministri u svojim resorima. Jer ako je odgovornost ili učinkovitost da je nešto loše sa 300 tisuća nezaposlenih, a odlično je i dobro sa 370 ili ako je ne znam dug ili nelikvidnost veća ili manja, pa onda je to velika učinkovitost u odnosu na neko vrijeme od prije godinu i pol dana. Tu bi se dalo, kažem puno raspravljati. Međutim, ono što nama dobro ide za vrijeme ove vlasti je osnivanje ovih agencija i rasprava o njima u Hrvatskom saboru. U srijedu Agencija za istraživanje nesreća u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu, pa onda još i Hrvatska kontrola zračnog prometa, u četvrtaka Agencija za investicije i konkurentnost, jučer u utorak Agencija za plaćanje u poljoprivredi, danas Hrvatska agencija za malo gospodarstvo. Svaki dan mi uređujemo strukturu određenih agencija, svaki dan raspravljamo tko će tamo valjda sjedit, koliko će tih upravnih vijeća biti ili koliko će ljudi biti u tim upravnim vijećima, a o poduzetnicima ovako u pauzama. Prije toga ih ministri dobro izvrijeđaju i sad kad govorite o turizmu, danas vam je zahtjev Hrvatske udruge poslodavaca ne uvodite porez na nekretnine uzet ćete nam od 2 do 5% naših prihoda tj. povećat ćete nam troškove uvodeći taj porez. Međutim, vi tvrdoglavo ustrajete u tom odnosu s poslodavcima gdje na jednoj strani oni upozoravaju, a vi s druge strane provodite mjere koje ih čine neučinkovitima i onda se čudimo što se događa u hrvatskom gospodarstvu. A onda izbacite nekakve milijarde o kojima ćemo mi valjda sanjati, a sam potpredsjednik Vlade zadužen za gospodarstvo kaže oporavak tek u 2015. godini. Krenuli smo na oporavak u 2013. pa ništa, 2014. smo preskočili valjda nema nikakvih učinaka ove politike, tek u 2015. prije izbora. Hvala lijepa.
Hvala. I imamo odgovor, kolega Gjurković izvolite.
Poštovani kolega, dakle treba ponavljat očigledno neke činjenice. Ako imate 70 000 tzv. zaposlenih u tvrtkama koje su godinu dana u blokadi ili više, onda je sasvim jasno da oni nisu zaposleni nego da su oni samo proknjiženi na zaposlene a ubiti su nezaposlenih. I zato u ovom trenutku kroz predstečajne nagodbe i stečaje nije uopće čudno nažalost da većina tih radnika i radnica je završila na zavodu za zapošljavanje. Što se tiče agencija, agencije su i prije postojale, pa čudno je što ste vi 2010. ukinuli Agenciju za poticanje investicija koja je i onda, a i danas bila, i danas je jedna od ključnih agencija koja osigurava mogućnost i kvalitetu da stranim i domaćim investitorima osigura lomljenje one birokracije koju imamo unutar Hrvatske i osigura uvjete zakonodavne provedbe okvira svih onih potrebnih dokumenata koji su nužni za provedbu investicije. Što se tiče učinkovitosti Vlade Republike Hrvatske vidjet ćete, to je sasvim jasno s obzirom na naslijeđeno, a i sami ste svjesni šta ste nam ostavili da će vrijeme vrlo brzo pokazat da kroz sve zakonodavne okvire, operativu i agencije koje zaista rade mi ćemo imati ne stagnaciju i stabilnu Hrvatsku, nego ćemo imat uz rast bruto proizvoda i stabilne financije koje imamo, i stabilnu državu rast koji će biti sigurno među boljim u Europi.
Zahvaljujem. I zadnja replika Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Kolega Gjurković, nije se dobro igrati sa statistikama i metodologijama. Prema tome, investicije po istoj metodologiji i po istim pravilima u statistici su se mjerili prije 3, 4 i kao prošle godine. Govoriti o tome da je nešto bilo ovako, te se postavlja pitanje zašto toga nije bilo prošle godine, jer sve ove godine se provlače takva ulaganja. Dakle, nije se dobro igrat sa statistikom da bi pokrili oni što je pokriti nemoguće. A kad govorimo o odgovornosti i učinkovitosti možda najbolji primjer odgovornosti i učinkovitosti ove Vlade je imenovanje u javna poduzeća koja su trebala biti nosioc gospodarskog razvoja. Dakle, svaka partija si je uzela svoj atar, svoju firmu i unutra … [[Govorni se ne razumije.]] I bez obzira kakvi su rezultati, jer gledajte PLINACRO je u doba najvećih investicija te tvrtke, dakle investicije u plinovod od Fažane do Karlovca, pa onda dole prema Dalmaciji imaju jednog člana uprave. Danas Plinacro kad su te investicije svele praktički na minimum ima 5 članova odbora. To je vjerojatno odgovornost i učinkovitost. Možemo pobrajati koliko god hoćemo. Međutim najbolje je kad je netko pametan pa ne plaća tuđe greške, taj je sjajan i taj je sposoban. A vaš je najveći problem što na zabludama ste radili svoj plan 21 i kad se pokazalo da sve ono što ste vi govorili to najveći dio od toga nije istina. Vi ste sa svojim planom 21 potonuli.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Gjurković.
Šta mi nismo odustali od Plana 21. Mi samo provodimo plan 21 ali shodno uvjetima i zatečenom stanju. Svi članovi uprava ne samo Plinacra nego svih javnih tvrtki su odgovorni Vladi RH za provođenje programa, razvoja i rada tvrtki i oni će isto tako odgovarati sa svojom efikasnošću i učinkovitošću a što se tiče Plinacra za razliku od vas oni su ipak sa Gastronom potpisali sporazum o južnom toku koji u svakom slučaju osigurava u ovom trenutku jednu neovisnost u budućnosti opskrbe plina šta vi niste bili u stanju.
Zahvaljujem. U ime Kluba SDSS-a Mile Horvat. Molim vas kolega Šuker. U ime Kluba SDSS-a Mile Horvat. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi se javio Boris Blažeković. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. U ovom samom zakonu govorio je u ime kluba kolega Srđan Gjurković i u potpunosti podržavam njegovu raspravu. A ja ću svoju raspravu započeti čitanjem podataka koje smo već čuli ali važno je ponavaljti ih zbog istine ali u ovom slučaju prvenstveno zbog razvijanja svijesti, važnosti i neophodnosti razvoja malog poduzetništva. Malo gospodarstvo obuhvaća obrte, zadruge, mirko male srednja trgovačka društva koja ukupnosti različitih djelatnosti koja obavljaju dijele velik broj zajedničkih obilježja. Koja ukupnost ali i po kojima se razlikuje od ostalih gospodarskih subjekata. Malo gospodarstvo čini 99.5% ukupnog gospodarskog sustava RH udio malih subjekata u BDP-u je 33-33,8, srednjih oko 19% sveukupno preko 50%. Prema broju malom gospodarstvu u 2012.godini čini ukupno 170 tisuća 356 subjekata. U ukupnom broju je 71 tisuća 243 mikrosubjekata, 11 tisuća 533 malih subjekata, 1299 srednje velikih subjekata, 1046 zadruga, 4 tisuće 128 obrta koji posluju kao trgovci pojedinci. Prema obrtnom registru registriranih je 85 tisuća 235 obrta. Njihov je udio u ukupnom broju subjekata 47,6%. Rezultati poslovanja u prvih 9 mjeseci 2012.godine prema kriteriju veličine poduzetnika pokazuje da su mali poduzetnici ostvarili porast ukupnih prihoda od 1,5% ivzoza 9,3%, zaposlenosti 2,1%, investicija 3,2% u odnosu na isto razdoblje 2011.godine. Važno je napomenuti da ovaj dio gospodarstva proteklih godina zadržao pozitivan financijski rezultat i zapošljavanja i rad zapošljavanja. To su podaci koje sam citirao, službeni podaci. Ovi podaci govore da je malo privatno poduzetništvo najvažniji, najžilaviji, najpropulzivniji dio hrvatskog gospodarstva i to samo potvrđuje već izrečene tvrdnje o tome kako je u načelu država loš gospodar. To znači da se država ne bi trebala i ne smije baviti gospodarstvom. Država je tu da uspostavi ravnopravne uvjete gospodarenja te da posebno rigorozno prati i nadzire ravnopravnu tržišnu utakmicu i financijske tokove. Agencija za malo gospodarstvo HAMAG spaja se ovim prijedlogom zakona s posloinovacijskom agencijom BICRO. Ovako proširena i kapacitirana agencija trebala bi biti osnovni inkubator razvoja malog poduzetništva u Hrvatskoj u skladu s propisima EU. Osim provođenja vladine gospodarske politike HAMAG BICRO bi po ovom prijedlogu zakona dobivao u člancima 6 odnosno 13 konkretne zadaće kojima predlaže potiče, pomažu realizaciji raznih poduzetnih projekata i programa hrvatskih poduzetnika prvenstveno u Hrvatskoj ali i u inozemstvu. HAMAG BICRO mora biti poticatelj tržišnih utakmica u svim područjima djelatnosti kojima se bavi ili ih koristi u poticanju malog gospodarstva HAMAG BICRO mora u potpunosti objektivno i bez subjektivnih prioriteta zastupati, promicati i pomagati sve poduzetnike koje se za to kvalificiraju. HAMAG BICRO je usredotočen isključivo na privatno poduzetništvo. Malo i središnje poduzetništvo je nasušna potreba svake a posebice tzv. male države i to iz više razloga. Zbog razvoja gospodarstva uopće, zbog dobrog osjećaja da građanke i građani žive u zemlji u kojoj se mogu ostvariti svi osobni poduzetnički potencijali. Zbog oslobađanja nepresušnih kreativnih potencijala, poduzetnika i svih onih koji poduzetništvo prate ali u konačnosti zbog oslobađanja kreativnog potencijala cijelog društva. U maloj po broju stanovnika državi kao istinski regulatorno pravnosti i osjećaja pravednosti jest i mora biti poticanje i razvoj malog poduzetništva. Teško da se stanovnica ili stanovnik manje drže i može dobro osjećati ako u svijesti nosi spoznaju da svi rade samo za nekoliko velikih poduzetnika. Državno gospodarstvo je problem. Država je dokazano loš gospodarstvenik. Državno gospodarstvo osim što je nepresušan poligon za krađe i korupcije posebno je plodno u donošenju krivih tj. političkih odluka ekonomiji, što redovito rezultira katastrofom. Poduzetništvo, gospodarstvo, ekonomija po svojoj naravi zahtjeva isključivo dohodovne odluke. Čim se upetlja politika krene sedmoglava spirala neprofitabilnosti i trajni neki puta nesagledivih gubitaka i to onda razumljivo plaćaju građanke i građani često u nevjerojatnim količinama novaca. I sada mi dozvolite jednu malu digresiju ali mislim da netko o tome konačno mora progovoriti. Naime radi se o praktično stalno netočnim populističkim tvrdnjama koje dolaze iz Kluba zastupnika Stranke laburista. Stalno i opetovano zastupnici Hrvatskih laburista iznose netočne podatke o privatnom odnosno državnom vlasništvu o državnom odnosno privatnom poduzetništvu u najrazvijenijim zemljama Europe te o nekim tvrtkama i bankama zemljama Europe. Tako laburisti stalno iznose tvrdnje da je pogrešna teza da je državno upravljanje gospodarstvom neučinkovito i neuspješno. Da je državno poduzetništvo i državno upravljanje gospodarstvom i gospodarskim subjektima neuspješno, katastrofalno neučinkovito i da je direktno uzrok korupcije i empirijski ali rekli bi i odokativno dokazano, a ideja i doktrina državnih poduzetništva i državnog gospodarstva raspala se u prah krajem osamdesetih i početkom devedesetih godina prošlog stoljeća. Bez obzira na sve činjenice, Hrvatski laburisti demagoškim dodvoravanjem građanima i građankama RH neprestano i uporno iznose krive podatke. Pa npr. laburisti stalno spominju kao mantru Švedsku, Finsku, Deutsche Telekom, Deutsche Bank. Pa evo činjenica koje su vrlo jednostavno provjerljive klikom miša na Internet. Švedska je jedna od najrazvijenijih zemalja na svijetu, Švedska je u potpunosti kapitalistička ekonomija kojom upravlja privatno poduzetništvo. Finska je postala visoko razvijena zemlja nakon sedamdesetih godina kada je krenula snažno poticati privatno poduzetništvo i obrazovanje. Tržišno privatno gospodarstvo je okosnica razvoja Finske. Između ostalog finske šume koje su jedne od najznačajnijih prirodnih bogatstava u 60%-tnom je privatnom vlasništvu. Deutsche Telekom, u Deutsche Telekomu država Njemačka sudjeluje sa 14,98% vlasništva ostalo je sve na burzi odnosno u privatnom vlasništvu. Deutsche Banke je naprosto privatna banka. Toliko o floskulama, toliko o stalnom i svakodnevnom krivom iznošenju činjenica, toliko o populizmu. I da nastavim dalje moju raspravu o poduzetništvu. Jasno da je za pravu poduzetničku aktivnost potrebna uređena pravna država, jasno je da je uspješno poduzetništvo važno uređeno i pozitivno okruženje, uloga države u poticaju i razvoj malog poduzetništva je nasušna. Država je neophodna u reguliranju pravednih odnosa na tržištu i neophodna je u kontroli pravedne tržišne utakmice. Tu je uloga države nezamjenjiva i ona je dužna pronaći svemoguće instrumente za ispunjenje te njene najvažnije uloge u gospodarstvu omogućiti za sve poslovne subjekte ravnopravno tržišnu utakmicu, kontrolirati tu istu utakmicu i uspostaviti efikasnu pravnu državu i sustav. Već sam jednom izgovorio talijansku poslovicu … /Govornik govori talijanski./ … Puno malih radi jednu veliku. To je uvjeren sam odličan model i za Hrvatsku. HAMAG-BICRO se mora po zakonskim odredbama spojiti, ekipirati i organizirati do 1.srpnja 2014.kako bi bio glavni informativni punkt koji će davati informacije poduzetnicima vezano uz sve promjene, prednosti i prepreke vezano uz razvoj malog poduzetništva u Hrvatskoj kao članice EU. Ovaj zakon točno to i usklađuje tako treba djelovati malo poduzetništvo europske Hrvatske. Hvala.
Imamo prijavljeno nekoliko replika i povredu Poslovnika. Kolega Vukšić izvolite, povreda Poslovnika.
Povrijeđen Poslovnik točnije članak 216.kaže se zastupniku se izriče opomena ako se u svom govoru drži o temi koju raspravlja. Gospodin je raspravljao o Hrvatskim laburistima, nije raspravljao o temi. Mene ste nekoliko puta upozoravali da sam se udaljio od teme kada sam govorio o temi u širem kontekstu. Ovo je bio, nije bio napad jer nama je kada se negativno o nama govori to je sasvim sigurno da je to pohvala za nas. Ali samo da kažem da niste reagirali na to. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Kada nisam reagirao budite uvjereni da sigurno bi da je bilo potrebe. Naime kolega Blažeković je u kontekstu rasprave o temi udaljio se utoliko što je samo neke vaše akcente napomenuo na način kako vi vidite određene zakone. A ako ćemo o tome koliko je bilo potrebno kolegu Blažekovića opomenuti određene kolege zastupnike neću ih imenovati, a vi ste vidim čim ste se prozvali pozvali na povredu Poslovnika mislim da bi preko 90% vaših rasprava trebalo vas opomenuti da se držite teme dnevnog reda. Ukoliko niste zadovoljni s odgovorom povrede Poslovnika nema i imate mogućnost Odboru za Ustav i Poslovnik. Da li najavljujete prigovor? Najavljujete, dobro. Hvala ja moram ubilježiti. Dobro, imamo replike. Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Blažeković se ničim izazvanom govoru koji ja ne znam tko ga je napisao, loše ga je napisao, obrušio na laburiste i ono što laburisti tvrde. Laburisti stvarno ne misle da je država loš gospodar. Mislimo da je lopovska država loš gospodar, pokazala se lopovska država koju su vodili lopovi, organizirali lopovi i opljačkali lopovi. Mislimo isto tako da je partijska država loš gospodar jer funkcionira partijski po načelu podobnosti, po načelu onih kojima se vjeruje, a ne po načelu onih koji znaju. Kuda vodi ideja da je država loš gospodar i da ne smije ništa imati? Vodi rasprodaji svega. A kako se u toj državi rasprodaje? Pa valjda našima. Nećemo dati onim drugima rasprodat ćemo našima po ajde recimo povoljnim uvjetima. Taj recept smo isprobali. Liberalni kapitalizam koliko god ga branio gospodin Blažeković u Europi je rezultirao krizom, nezaposlenošću, a kod nas vojskama na kontejnerima. I možete se vi zalagat da je to pošteno, možete se zalagat da je to u skladu sa suvremenim nastojanjima svjetskog društva, međutim to je svinjarija jer su ljudi na kontejnerima. Ej, to je rezultat ovakve logike. Pa sad dok traje nek traje, neće dugo trajati.
Zahvaljujem. Imamo odgovor, Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala lijepo. Liberalni kapitalizam je razvio svijet, suvremeni zapadni svijet i dalje počiva cijeli svijet na liberalnoj kapitalističkoj ekonomiji. A ja sam se osvrnuo i smatrao sam da to netko mora reći, već preko godinu dana slušamo krive podatke. Laburisti obmanjuju javnost, javno u ovoj sabornici su izgovoreni potpuno krivi podaci da bi se skupili pretpostavljam, ne mogu vjerovat da je iz neznanja, potpuno svjesno krivi podaci o određenim zemljama i određenim tvrtkama što je lako provjerljivo. A provociralo me to što su te podatke kasnije prenijeli jedan na Odboru za turizam kad je predstavljana Turistička strategija Republike Hrvatske jedan kolega iz SDP-a i ponovio istu tu identičnu tvrdnju jedan čelnik jedne sindikalne organizacije na HRT-u, a riječ je recimo npr. o Deutsche Telekomu. Dioničarska struktura gdje Laburisti konstantno tvrde da je u vlasništvu Njemačke države što je netočno. Njemačka država ima 14,96% i vlasništvo Republike Hrvatske, ovaj Njemačke 68,1% je na burzi i to da …, a 17,2% je u vlasništvu jedne bankovne grupe. Jedan samo od podataka, a ima ih još neću reći koliko.
Hvala. Sljedeća replika Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Gospodine Blažekoviću, ako tko obmanjuje javnost i ne govori istinu to ste vi. Po bogatstvu državnom u rukama države prednjače prva Švedska, Finska, Norveška, Island, Hrvatska je peta. Postoje službeni podaci. Prije svega vi ste poznati po tome da čitate tuđe govore i da ne govorite ono što je istina. Druga stvar, vi ste propagirali da državno poduzetništvo će preporoditi hrvatsku privredu. Vaš potpredsjednik kojeg ste se izgleda odrekli ove sekunde, vaš potpredsjednik je govorio da će državne firme preporoditi Hrvatsku, sad ste najedanput to napustili. Mijenjate mišljenja k'o gaće. Zatim, mi nikad nismo tvrdili da je Deutsche Telekom u većinskom vlasništvu, nađite jedanputa kad smo rekli da je u većinskom vlasništvu, rekli smo da je Deutsche Telekom isto tak u suvlasništvu države i to je laž koju trebate dokazati, donosno neistina koju trebate nečim potkrijepiti. Sve što ste ovdje govorili, čikašku školu zagovara HNS više nego Friedman. U vrijeme najveće krize koga se prizivalo, intervenciju države. Auto-moto industrija u SAD-u koga je prizivala, intervenciju država. Koga su vaše bajne banke prizivale kad je nastala kriza i kad su bogati upropastili banke, koga je prizivala, države. Tko je sanirao, građani sa svojim novcem. Ovo što vi propagirate to je sramotno, vi ste u Vladi, lijevoj Vladi, zagovarate najtvrđi kapitalizam, kažete da je država loš gospodar, loši su vaši ministri, loši su vaši upravljači. Postavili ste na čelo HEP-a čovjeka koji je uništio tvornicu stolaca pa je sad direktor HEP-a, a znate šta u HEP-u govore, šta radite s njim, samo čuvamo da ga ne strese struja. Takve vi imate šefove država i vi ćete držati lekcije.
Hvala. Imamo odgovor, Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Vrlo ste uzrujani kolega. Ne treba se toliko uzrujavat. … [[Upadica se ne razumije.]] Pod broj 1, išli ste na osobnu razinu s potpunim neznanjem. Nikad nitko nijedno slovo koje sam pročitao nije mi napisao nitko drugi osim ja sam, nikad. Nađite jedno pa ćemo razgovarat. Išli ste na vrlo osobnu razinu vrlo bezobrazno i vrlo nekulturno i sa neznanjem. Nikad nitko. Istina je, možda griješim, ali svaki put pišem svoje rasprave iz razloga jer osjećam veliku odgovornost spram onih kojima to predstavljam, a to su građani Republike Hrvatske. Ja se pripremam, neki put bolje, neki put lošije. Kolega Vuljanić je rekao da je to loš govor, … loš govor. Ali vi ste jučer iznijeli potpuno krive podatke na prvoj točci dnevnog reda. Naći ću vam ako treba ne jedan put gdje ste rekli da je Deutsche Telekom u vlasništvu Njemačke države i da je moguće uspješno rukovodit jednom velikom multinacionalnom kompanijom koja je u vlasništvu države. To su vaše riječi, vi se najviše za to zalažete. A uzmite si samo internetom i stisnite klik na internetu i doći ćete recimo što se Švedske države tiče, da ne govorim o drugima, pa kaže ekonomija. U Švedskoj je razvijeno izvozno orijentirano tržišno gospodarstvo s modernim sustavom distribucije dobara, izvrsno razvijenim komunikacijama i obrazovnom radnom snagom. Švedska industrija je najvećim dijelom u privatnom vlasništvu te su poduzeća u državnom vlasništvu od zanemarive važnosti. Obmanjujete javnost, to je ono što vi radite i vi takvi bi htjeli rukovodit ovom državom, ovim gradovima i ovim općinama.
Hvala. Sljedeća replika Josip Borić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Gospodine Blažekoviću, ovo je bio valjda vaš obračun s njima, tako sam ja to doživio i to je legitimno. Činjenica jest da vam rejting očito nije dobar, da ste pali daleko ispod Laburista i da treba iskoristiti i tu šansu da možete i napasti. To je tako. Rekao je jednom predsjednik da izbori tj. predizborna kampanja traje svaki dan. Ali sad o Švedskoj. Rekli ste da treba klikati. Ja klikam mišem i oni kažu ovako: U Švedskoj se životni standard, tj. Švedska država se brine da ono što švedski građani, Šveđani i Šveđanke primaju odgovara ili im pokriva troškove života. Oni se o tome izrazito brinu, međutim ovdje se desilo nešto drugo u proteklih godinu i pol dana iako je bilo problema i prije. Ali ljudi više ne mogu zarađivati onoliko koliko država traži od njih da plate što režija, troškova stanovanja, grijanja, plina, energije, benzina itd. u odnosu na ono što primaju a to im je svakim danom i svakom odluke Vlade sve manje i manje, vaše Vlade gdje HNS vodi jednu od glavnih, ključnih uloga. To je problem kod nas. I zbog toga možda ne bi trebali ovu priču o državnom upravljanju ili kako ste vi rekli državnom poduzetništvu pričati, jer upravo je vaš potpredsjednik koji je otišao zagovarao jak državni intervencionizam, tj. izgradnju brojnih infrastrukturnih projekata putem javnih poduzeća e da će to na neki način spasiti ovu državu. Međutim, od toga ništa. Direktori vam odlaze, neki će biti smijenjeni vrlo skoro jer su izrazito neuspješni, ali nisu Laburisti.
Zahvaljujem. Imamo odgovor, Boris Blažeković. Izvolite kolega.
Preteško je bilo sudit da je to moj obračun sa njima. Ne moj, to je moj obračun sa istinom ili neistinom, a ne moj obračun s njima. Mislim da je, jučer sam ponovo slušao te tvrdnje koje su netočne pa me to još jedanput potaklo da na to konačno, vidim da neće nitko pa sam se onda ja uzeo za pravo da ja reagiram na to da se neistine javno kažu da su neistine. Što se tiče švedskog udjela u javne potrošnje, on je jedan od najvećih na svijetu. Oni imaju najveću javnu državu, ali to je nešto potpuno drugo. Ja mislim da to razumijemo, nego što je gospodarstvo. Oni imaju najveće poreze zbog toga. Sad i oni trpe zbog tih velikih poreza i oni smanjuju trenutno ta silna davanja koja su davali da bi imali tu kvalitetu, standarde, tu kvalitetu javne države i javne potrošnje. A ja sam uvjeren da ova Vlada stvarno radi, užasno je težak problem uredit državu. Postavilo se da je puno teže nego što smo mislili i uvjeren sam da uređenju države donosimo dobre propise, dobre zakone i da omogućavamo poduzetnicima da u skoroj budućnosti se pokažu svi ti rezultati rada ove Vlade kojoj vjerujte mi nije baš najjednostavnije. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeća replika Đuro Popijač. Izvolite kolega.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo, ja se moram složit s vama u onom dijelu u kojem ste govorili o slobodnom tržišnom gospodarstvu. Dakle, nema nikakve dileme, povijest nije iznjedrila ljudskog roda niti jedan uspješniji ekonomski model u kojem bi ljudi živjeli bolje i to je činjenica. I s tim naravno se moraju pomiriti svi oni koji tvrde da su nekakvi drugi modeli i državni socijalizam i socijalističko samoupravljanje, pa čak i državni kapitalizam bio uspješniji. Nije. No, međutim ima nešto drugo. Zbog čega tako dobro ne govorite vašim koalicijskim partnerima pogotovo jednom ministru koji je u godinu i pol dana sve učinio da zagorča život tom hrvatskom privatnom poduzetniku, a to je očito što se dogodilo. Dakle, ljudi zatvaraju svoje poslovne aktivnosti, proizvodnja, gospodarski pad sve smo to već izrekli, sve je to jasno i poznato i on i uporno dalje stigmatizira hrvatskog gospodarstvenika. I danas smo čuli ujutro na radiju gdje je ministar Linić ponovio tu tezu da eto sve je učinjeno prema tom hrvatskom gospodarstveniku, ali nikako da to razumije i da konačno već nešto jednom počne i raditi. I naravno optužuje ga samo za to da je sve ono što hrvatski poduzetnik želi, a to je da ne plaća porez. Dakle, to je prvo što je to notorna glupost. Drugo što ste to naravno nije događalo niti u povijesti. Naime, porezi su se plaćali u iznosu ili preko 96, 97% i ranije i ništa novoga se nije dogodilo. Naravno dogodilo se samo sve gore, sve teže i sve nemogućije poslovanje u Republici Hrvatskoj tom hrvatskom privatnom poduzetniku.
Zahvaljujem. Imamo odgovor, kolega Blažeković. Izvolite.
Hvala. Ma samo bih htio reći da je sigurno i činjenično da u velikom pospremanju koji se do danas dešavalo, a dešavat će se još izvjesno vrijeme ima jako, jako puno reći ću žrtava. I to je najavljivano, najavljivano da će još rasti dok se u cijelosti ne pospremi država uvjetno rečeno, da će još biti i novih otpuštanja, da će se povećavati broj nezaposlenih ali sve to što se radi je priprema za dugoročni razvoj Republike Hrvatske. Ne za kratkoročni, ne za preko noći, ne za trenutne efekte nego za dugoročni razvoj na zdravim temeljima, a uvjeren sam da pogotovo zbog, odnosno hvala Bogu ulaskom Hrvatske u EU da se te mogućnosti, te perspektive, pozitivne perspektive Hrvatskoj otvaraju još i više.
Zahvaljujem. I zadnja replika Zoran Vinković.
Evo uvaženi kolega Blažeković, ja mislim da bi se trebalo vratit u Hrvatsku ovaj obračun s njima ili s vama kao što je to najavio i uvaženi zastupnik Šeks da će se sam sa sobom obračunati u svojim memoarima. A mislim da ovdje ne treba raspravljati o stanju u Švedskoj, stanju u Njemačkoj. Možda bi se trebali ugledati na način kako oni rješavaju te probleme, taj standard života koji imaju ne samo u skandinavskim zemljama nego čak i cjelokupni jedan paket zakona ja bih rekao i prepisati ih, ne prevoditi ih na naš način. A ja se mogu složiti s vama da je država loš gospodar, ali ne na način da država proda i ono malo bogatstva što je ostalo. Loša država je centralizirana država, a Hrvatska je izuzetno centralizirana država. Ponekad se mnogi građani pitaju pa ja bih čak to usporedio sa Bachovim apsolutizmom. Jer ovdje Hrvatski sabor je isključivo ukras demokracije, ovdje postoji stranačka mašinerija koja će izglasat bilo koji zakon bez obzira gdje njegovi rezultati ne vode ničemu jer rezultati koje je postigla ova Vlada kratkoročno ili dugoročno mi danas imamo 370 tisuća nezaposlenih. Broj nezaposlenih je porastao, industrijska proizvodnja je opala, BDP pada, i mi pričamo o ozdravljenju i velikom pospremanju a rezultati su katastrofalni i treba mijenjati politiku i treba mijenjati smjer.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala lijepo. Ova trenutna koalicija Kukuriku koalicija na vlasti je dobila 4-godišnji mandat i ona bi u tom 4-godišnjem razdoblju trebala ostvariti one rezultate s kojima se predstavila građanima prije, odnosno u samoj predizbornoj kampanji. To je Plan 21 koji provodi na način koji se provodi. Samo bih izrekao dvije, po meni mišljenju vrlo važne tvrdnje, jedno je da je definicija države užasno jednostavna i politike same kao takve, a to je da ona služi isključivo i nema drugog razloga nego da bi svojim građanima život učinila jednostavnijim, boljim, ljepšim i sretnijim. Ni država ni politika nemaju drugu svrhu. Ali, voditi državu, to je jedan strašno složeni proces. Strašno složeni proces koji zahtijeva izuzetno puno energije, savršeno poštenje, strašno puno znanja i određene pozitive, određene želje, određene energije, stremljenja ka nečem da se čini javno dobro. Bez toga politika i država ne mogu po meni funkcionirati. Hvala.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Ante Babić. Izvolite kolega Babić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Predlagatelj, odnosno Vlada Republike Hrvatske predviđajući posljedice koje će nastupiti donošenjem ovoga zakona navodi sljedeće: predvidjet će se uspostava novog informacijskog sustava malog gospodarstva kao cjelovitog i obuhvatnog sustava za provedbu i praćenje mjera i instrumenata poticanja razvoja malog gospodarstva, proširit će se djelatnost HAMAG investa na način da uključuje i mogućnost pružanja dosada nedostupnih, a inovativnijih instrumenata potpora za razvoj poduzetništva i obrtništva predviđenih u strateškim dokumentima EU za strukturne instrumente a koji će biti moguće financirati iz očekivano izdašnijih sredstava financijske omotnice za razdoblje od 2014. do 2020. i sukladno tome izmijeniti naziv agencije, proširiti sastav upravnog odbora te odrediti način utvrđivanja plaća uprava agencije. Utvrdit će se način određivanja plaća predsjednika, zamjenika predsjednika i članova upravne agencije i to na način da će se plaća utvrditi posebnom odlukom Vlade RH a koja plaća neće biti viša od plaće zamjenika ministra. Do 1. srpnja 2014. godine, pretpostavljam da je ovo šrajbfeler trebalo bi pisati do 1. srpnja 2013. godine, provest će se pripajanje posebno Inovacijske agencije RH BICRO-a Hrvatskoj agenciji za malo gospodarstvo i investicije kojim danom će se Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i investicije preimenovati u Hrvatsku agenciju za malo gospodarstvo, inovacije i investicije. Isto tako navodi se, a o tome smo danas slušali, da za provedbu ovog zakona neće trebati dodatna financijska sredstva. Međutim, kad se pažljivo iščitaju članci ovoga zakona jedino je izvjesno da će provedba ovog zakona izazvati dodatni trošak i da će doprinijeti dodatnom zapošljavanju ali ne u malom i srednjem poduzetništvu nego u agenciji. Naime, prema ovom prijedlogu zakona predviđa se povećanje članova upravnog odbora sa 13 na 15 članova te umjesto 3, 4 člana uprave agencije kojim će Vlada svojom odlukom odrediti plaće a koje ne smiju biti više od plaće zamjenika ministra. I to za predsjednika, za zamjenika predsjednika i 2 člana uprave agencije. Uz to predviđena je i mogućnost osnivanja podružnica agencije. Eto još više prostora za zapošljavanje novih podobnih kadrova. Ovim zakonom kao što je to izgleda postala uobičajena praksa ove Vlade izmjenama pojedinih zakona kojim su osnovane određene agencije prenosi se ovlast Vladi da svojim odlukama određuje plaće kako ravnateljima tako i članovima uprave agencija. Početkom ove godine ako se sjećate Vlada je predložila, a saborska većina je izglasala izmjene Zakona o pravima i obavezama državnih dužnosnika kojim je povećan broj državnih dužnosnika te su utvrđene njihove plaće. Između ostalih u krug državnih dužnosnika uvršteni su ravnatelj i zamjenik ravnatelja središnje Agencije za financiranje i ugovaranje, a isto tako državnim dužnosnicima postali su i zamjenici i pomoćnici ravnatelja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, ravnatelja Središnje registra osiguranika, predsjednik savjeta za nacionalne manjine. S obzirom na činjenicu da je proširenje kruga državnih dužnosnika, na navedene osobe naišlo na negativan odjek u javnosti, Vlada se izmjenama ovoga zakona kao i još nekih drugih zakona poslužila lukavstvom uma, te sad ravnatelje pojedinih agencija formalno ne uključuje u krug državnih dužnosnika, ali im svojim odlukama utvrđuju prava u rangu državnih dužnosnika, a sve s ciljem i namjerom da se od javnosti prikrije ovakav potpuno neprimjereni način povećanja broja državnih dužnosnika i iznosa njihovih plaća. Prema tome, za provođenje ovog zakona itekako će trebati osigurati dodatna financijska sredstva koja nažalost neće završiti za poticanje malog i srednjeg poduzetništva nego će biti iskorištena za poticanje zapošljavanja provjerenih stranačkih podobnika i poboljšanje njihovog standarda. Istodobno dok se ministar bavio izradom ovoga zakona na sjednici Vlade utvrđen je prijedlog Zakona na dodanu vrijednost kojim se za obrtnike uvodi plaćanje poreza na dodanu vrijednost prema fakturiranoj umjesto prema naplaćenoj realizaciji. Kada bi Vlada, odnosno Ministarstvo obrta i malog poduzetništva zaista željela u aktualnim gospodarskim okolnostima velike nelikvidnosti i teške naplate potraživanja obrtnika i malih poduzetnika pomoći obrtnicima i malim poduzetnicima onda bi Zakonom o porezu na dodanu vrijednost trebalo uvesti odredbu da ne samo obrtnici nego i svi mali poduzetnici i koji ostvaruju godišnji prihod od 2,5 ili 3 milijuna kuna plaćaju PDV prema naplaćenoj realizaciji, to bi bila stvarna i konkretna mjera koja bi pomogla vjerujte mi obrtnicima i malim poduzetnicima što oni zapravo i priželjkuju. Osim toga, obrtnicima i malim poduzetnicima trebalo bi smanjiti porez na dohodak, odnosno na dobit o čemu je govorio i kolega Milošević jer ne smijemo izgubiti iz vida činjenicu da su obrtnici prema postojećim poreznim propisima izloženi većem poreznom opterećenju porezom na dohodak, nego što su poduzetnici odnosno društvo sa ograničenom odgovornošću opterećeni porezom na dobit. To vam je jasno. Pored toga obrtnici za razliku od drugih poduzetnika koji svoju poduzetničku aktivnost ostvaruju preko društva s ograničenom odgovornošću za sve svoje obaveze odgovaraju svojom cjelokupnom imovinom. Što ih stavlja zapravo u potpuno neravnopravan položaj u odnosu na ostale poduzetnike. Ove mjere, ako biste ih proveli uvjeren sam djelovale bi poticajno u ovoj situaciji, u ovoj gospodarskoj situaciji na opstanak i razvoj obrtništva i sigurno malog poduzetništva, vama na razmišljanje. Hvala.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prvi Zoran Vinković. Izvolite kolega.
Evo kolega žao mi je što neću moći upotrijebit o tome kako je evo za Vladu potrebno znanje, hrabrost, sposobnost, energija, kako evo ova Vlada provod onaj Plan 21, samo više ne znamo u kojem djelu ga provodi, ali nema uvaženi kolega, nema razvoja gospodarstva ukoliko ne smanjimo određene poreze koji direktno utječu na gospodarstvo, utječu na potrošnju i predstavljaju na kraju krajeva i jedan veliki uteg oko vrata ili omču oko vrata tom istom gospodarstvu, to je PDV. A odimo malo evo do Savezne republike Njemačke vidimo kako je bez obzira dakle bila to neoliberalna koncepcija ili bila socijaldemokratska koncepcija, ali očigledno je u Njemačkoj socijaldemokratska koncepcija, a kod nas neoliberalna. Ali to nije ni vrijeme Ronalda Reagana ni Margaret Thatcher kad je jedan takav koncept mogao podići gospodarstvo, tamo je smanjen PDV i povećana potrošnja i došlo je do razvoja gospodarstva. Mi ovdje od pomoći gospodarstvu posebno u državnim tvrtkama i svuda gdje Vlada odnosno vladajuća Kukuriku koalicija ima svoju šapu, jedino što pomažemo i smanjujemo broj nezaposlenih da u Upravna vijeća, Nadzorne odbore stavljamo isključivo političke podobnike, na mjesto direktora stavljamo partijske kadrove i to raspodjeljujemo po određenim ministarstvima. Dakle, ovo ministarstvo je HNS-ovo i tu isključivo naši ljudi, pa onda više ne mora ni mailove slat gdje će napisat da su članovi HNS-a jel to se zna, tamo vi iz SDP-a ne možete i tako je to i obrnuto.
Zahvaljujem. Hvala lijepa. Makar ne znam što je bila replika, kolega Babiću jel ćete znati odgovoriti? Hoćete. Izvolite odgovor na repliku.
Pa dobro ste rekli, ali zapravo shvatio sam što je kolega Vinković želio reći. O tome smo na desetke puta govorili u ovom Hrvatskom saboru. Zapravo za razvoj poduzetništva, inače za razvoj su nam potrebne nove investicije, teško je do njih doći i danas smo slušali o tome koliko ih je došlo u prvom kvartalu ove godine. A zapravo kako investirati u onoj državi gdje imate jednu poreznu presiju, gdje vam se porez retroaktivno naplaćuje i kakvu to sliku šalje onima koji bi trebali investirati u ovoj državi. A to je zapravo kočnica razvoja malog gospodarstva, je kada ministar financija Linić govori o dodatnim uvođenjima poreza jer ovo do sada se nije ispalo učinkovito, onda vam to govori o tome da će zapravo uvođenje novih poreza biti još manje investicije i daleko više nezaposlenih u RH. Hvala.
Zahvaljujem. I zadnja replika Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Kolega Babić i vi ste zapazili kao i ja u svom izlaganju za klub da se zapravo radi o povećanju broja dužnosnika, državnih dužnosnika u agenciji ili agencijama i zapošljavanju po partijskoj pripadnosti, da kažem konkretno partijskoj pripadnosti, jel uz podizanje plaća. No ja sam u svom govoru tada rekao da je to, iziskuje povećanje u državnom proračunu. Evo i vi ste također to zamijetili. Međutim dobio sam odgovor od zamjenika ministra da to nije tako. Ja sad zaista ne znam u čemu je tu zapravo onda, čini je tu lapsus… [[Govornik se ne razumije]] ne lapsus linguae nego nečeg drugoga na latinskom jel. Nadalje dobro zamijetili i to da netko je ovdje govorio o pravednosti također. Zaista bi li bilo pravedno da se odluka Vlade odnosi da mali poduzetnici, obrtnici plaćaju PDV prema fakturama, pardon prema naplaćenoj realizaciji a ne prema fakturama i dok to tako ne bude nažalost nema napretka bez obzira na sve mjere koje budu kako kažu ovdje mjere koje će se provoditi neće biti nikakvoga napretka. Naime kada govorimo o fakturama onda znamo kakva je dakle likvidnost u državi i kakva je još uvijek nedisciplina financijska i zbog toga je naplaćena realizacija i porezi dakle na PDV, na naplaćenu realizaciju bilo bi ono što je pravedno, ono o čemu je govorio ovdje prethodno kolega iz Kluba HNS-a, ne znam tko još Gjurković o pravednosti, jel? Pa što je tu pravedno? Prema fakturi naplata ili prema naplaćenoj realizaciji o čemu ste vi govorili?
Zahvaljujem. Imamo odgovor, kolega Babić izvolite.
Pa slažem se ja s vama gospodine Grubišiću zapravo i meni je izgledalo jako čudno ta smjelost, ne bih želio upotrijebiti neku drugu riječ predlagatelja da za ovaj zakon neće biti potrebna dodatna financijska sredstva što ste i vi primijetili i ja sam to posebno naglasio. Još bih nešto rekao o onome što ste me upozorili a nisam govorio u svome izlaganju a to je ako se sjećate na početku je ova Vlada, Kukuriku koalicija govorila o tome da će za 6 mjeseci smanjiti nelikvidnost. Prošlo je 16 mjeseci a od toga ništa. Hvala.
I završno u ime kluba zastupnika HDSSB-a Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Nadam se da ćete me sad razumjeti ako niste razumjeli repliku zamjeniče ministra. Kao što smo i najavili Klub HDSSB-a će podržati ovaj zakon ali ističemo da ovaj zakon kasni 16 mjeseci. Da ovaj zakon trebao biti donesen odmah na početku i odmah poslije imenovanja predsjednika Vlade i Vlade obzirom da doista malo srednje poduzetništvo, obrt predstavlja u ovom trenutku snagu koja može pokrenuti Hrvatsku jer očigledno da velike državne tvrtke sa ovakvim upravama, sa ovakvim nadzornim odborima u kojima sjede politički poslušnici očigledno nisu pokrenuli onaj velike investicije da je Hrvatska i dalje zemlja bez investicija. I meni doista danas nije jasno ni kao zastupniku ni kao političaru ni kao čovjeku zbog čega se mijenja predsjednik uprave HEP-a? jel on nešto loše napravio ili nije ništa radio ili nije ništa napravio? I mislim da to ne trebamo čitati po novinama, u medijima, nego bit to netko trebao odgovoran iz Vlade reći da je stanje u HEP-u katastrofalno i da smo zbog toga morali podizati cijene struje, cijene plina. Da smo HEP-u morali po zadnji put al ne znam po koji zadnji put i davati određene jamstva za ogromna zaduživanja. Dakle, želja nam je a ja mislim kao i svakom građaninu RH da svaka Vlada RH uspije podići letvicu ali u standardu života a ne letvicu ispod koje se može provući i slon da ta letvica treba biti usmjerena ka ekonomskoj stabilnosti ove zemlje i da ovdje ne bi trebali voditi raspravu kako se živi u Švedskoj jer tamo se živi izuzetno dobro. Tamo 99% stanovništva živi izuzetno dobro, slično kao i u Njemačkoj, slično kao u zemljama EU, onim osnivačima EU. No evo ja ću podsjetiti da između ostalog jedan čitav niz paketa zakona i zakona koji se odnose na gospodarstvo dolaze u razmacima od po nekoliko mjeseci pa se priprema i Zakon o obrtu, dakle to je za mene također malo, poneki obrtnici imaju čak i srednje poduzetništvo i onda imate primjedbe Hrvatske obrtničke komore na nacrt prijedloga Zakona o obrtu koji praktično poništava taj zakon a ovdje ćemo vjerojatno provesti nekoliko i nekoliko sati objeđivati se kako se taj zakon dobar, kako je revolucionaran, kako će svakom obrtniku donijeti dobro a sami obrtnici su protiv takvog zakona. Da prije svega racionaliziram i ovo vrijeme koje imam pred sobom. Hrvatskoj su potrebne nove zdrave investicije ali očigledno do tih investicija ova Vlada, ovo ministarstvo ne može dovesti bez obzira na ja bih rekao povoljniji način kreditiranja ali ovdje se radi o kreditiranju. Gdje je onaj šejk nestao, gdje su oni šeici nestali? Neki dan sam išao tamo po Slavoniji i učinilo mi se da sam vidio jednog šeika, međutim to bio Baj Mata koji je išao raditi prvi otkos i koji je išao u sjetvu. Nije bio šejk ali je stavio, bilo je jako sunce pa je stavio kapu. Hrvatskoj može uz niz olakšica gospodarstvu, smanjenjem poreznih represija pomoći prije svega decentralizacija, fiskalna decentralizacija. Zamjeniče odite u Makedoniju, pogledajte što je ta zemlja napravila isključivo fiskalnom decentralizacijom. Omogućila lokalnoj samoupravi da pokrene gospodarstvo. Ova Vlada je osiromašila lokalnu samoupravu. Od svega onoga što je navedeno u onom famoznom Planu 21, ostala su samo i samo i isključivo Potemkinova sela, tako da građani Hrvatske [[Upadica: Vrijeme kolega Vinkoviću.]] završavam [[Upadica: Završnu rečenicu.]] završna rečenica. Misle da žive u raju, ali žive izuzetno jadno u tom jedinom raju koji imamo, a to je Hrvatska.
Hvala. Imamo prijavljeno pet replika. Prvi se javio Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Vinkoviću vi ste se upitali zašto bi Vlada smijenila direktora HEP-a kad je on uspješan ili je sam rekao da se uspješni ne smjenjuju. A kako izgleda ta uspješnost već ponovit ću ne znam koji puta ovdje, prošle godine HEP završava godinu sa 72 milijuna dobiti, milijun kuna više nego 2011.koja je bila kao izrazito neuspješna. Kako su došli do te dobiti? Uzeli su građanima kroz 20% poskupljenja el.energije 700 milijuna kuna. Izdali su obveznice dugoročne na 500 milijuna dolara, nisu krenuli u restrukturiranje a ovih dana dijele otpremnine od 250 tisuća kuna i to zaposlenicima koji imaju 64, 65, pa čak i 66 godina, navodno ih tisuću i nešto mora otići iz tog poduzeća, a najveća investicija od svih HE, TE Plomin, Omble, …, Kosinja, Senja itd. nije se pomaknula dalje od priče, ništa se nije pomaknulo, a naravno da su cijenu platili takve neuspješne politike. i onda opet napominjem da im je najveća investicija bila izgradnja nove zgrade HEP-a u Kupskoj, novi uredi, novi namještaj, a građanima 20% skuplja energija, a rezultati toga nikakvi. I tvrdili su da je poskupljenje zbog toga što je bila loša hidrometereološka godina. Ove godine ima, imamo najjeftiniju el.energiju ali se cijena el.energije ne spušta i mislim da je to razlog zbog čega i taj neuspješan direktor bi trebao svakako otići. Evo htio sam pojasniti zbog čega.
Hvala. Imamo odgovor kolega Vinković.
Neću vam kolega odgovoriti vicom ali mislim da imate dovoljno godina da ste prestali vjerovati u onu priču o Djeda Mrazu. Očigledno još uvijek netko vjeruje u Djeda Mraza. I doista postavlja se pitanje i ja ne znam odgovor dakle stručan, doduše povučen iz mirovine. Čitao sam i onaj najavni nastup to je bio naš kolega zastupnik saborski, najavni nastup da HEP ima ne znam nekoliko tisuća ljudi viška ali da ih treba zaposliti duplo više. Najavljivane su te velike investicije, ja sam očekivao kada krenem tamo iz Slavonije u kojoj doista nema investicija jel je Slavonija osiromašena ne zahvaljujući ljudima koji tamo žive, nego ovim mjerama s Markovog trga koje su se provodile sve ove 23 godine da se mi razumijemo jer ne može netko preko noći postati siromašan, ali doista sam očekivao te velike investicije. Jedna jedina investicija koja se financira iz državnog proračuna izmiještanje ovih naplatnih kućica na autoputu radi privatnog interesa i tko to može objasniti. Ako smo i opozicijska stranka ali nismo ludi nismo budale pa i mi želimo pomoći ovoj Vladi da izvuče Hrvatsku iz ove gospodarske krize, pa ja bih rekao i cjelokupne društvene krize. I predlažemo zato od rješenja. Jedno od rješenja koje može pokrenuti Hrvatsku i gospodarstvo je decentralizacija. Drugo je smanjenje PDV-a pitajte Angelu Merkel, treće su niže kamate itd.
Zahvaljujem. Sljedeća Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Kolega Vinković dobro ste zapazili da je problem fiskalne decentralizacije koji je bio upisan u Program 21 glavni problem ove države. Naime, nakon Alibabe i 40 hajduka već 16 mjeseci se može pjevati Korni grupe trla baba plan, misli se na 21 jel, da joj prođe dan i tako 16 mjeseci. A što se tiče HEP-a kolega Borić je sve elaborirao. Čini se da je natječaj koji je bio ili nije bio za direktora HEP glavni uvjet je bio da li netko zna promijeniti osigurač ili ne pa je onda valjda po tome netko postao ako nije po stranački poslušni i stranački čovjek, direktor HEP-a. i sada imamo problematiku u kojoj se kako vidimo aktualno vrlo da kažemo zamjeraju koalicijski partneri oko toga tko će biti direktor HEP-a a da nitko pri tome ne upita za njegovu stručnost, za njegove programe, projekte i što će on to učiniti u HEP-u koji bi također mogao biti pokretač, dakle HEP kao jedna velika državna tvrtka mogla biti pokretač ajde da kažem dijela gospodarstva u RH. I još nešto samo, nisam vas htio uvjeravati vi ste upotrijebili riječ ubjeđivati, hrvatski je to uvjeravati, samo da ispravim kao repliku.
Hvala lijepa. Imamo odgovor Zoran Vinković. Izvolite.
To vam ja kolega Boro po ovom hrvatskom pravopisu, ne možete ko Vuk ali ne onaj iz šume nego ko Karađić jer to očigledno da ide u tom smjeru s tim da nemam ništa protiv srpskog jezika ali mi imamo hrvatski jezik. No u svakom slučaju, ja sam spomenuo jedan bitan element koji Hrvatsku može pokrenuti, to je upravo fiskalna decentralizacija, to je pravednija raspodjela poreznih prihoda i prema lokalnoj i prema regionalnoj samoupravi. Jer mi sve ove zakone koji su u ovim hrpama papira, koje mnogi ni ne pročitaju nego dižu svoju ručicu, glasaju i onda ne znaju ni sami šta su izglasali jer je to tako šef partije naredio i rekao, u mnogima se spominju i obaveze lokalne samouprave. Lokalnoj samoupravi se prebacuju određene odgovornosti, međutim nema niti jedne lipe za obavljanje te funkcije. U ovom trenutku svega od nekih 100 kuna 3 kune prema lokalnoj i regionalnoj samoupravi, uključujući Grad Zagreb, a 97 kuna ide u državni proračun koji je pun rupa ko onaj švicarski trapist ili hrvatski trapist, ementaler, kako se već zove, pa tamo ne stane samo Jerry nego stane i Tom sa Mrvicom. I to je činjenica hrvatskog gospodarstva i stanja u Hrvatskoj, to je činjenica. Imamo sada agenciju, Vlada će odrediti plaću i zamjeniku itd., pa neće tu biti nitko stručan, bit će isključivo podoban i tu ne može nitko ući ako nije član SDP jer ovo Ministarstvo je pod SDP-om i tu je priča gotova.
Zahvaljujem. Šteta što nema kolege Vukšića, očito bi digao povredu Poslovnika. Sljedeća replika, Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se. Kolega Vinkoviću, vi ste u završnoj riječi rekli da postoji povoljni način kreditiranja. Naravno da je to dobra stvar i on je i predviđen člankom 6. ovih izmjena zakona, međutim imate situacije kad ovu povoljnost u kreditiranju ne mogu baš koristiti svi subjekti. Recimo ako je investitor jedan zdrav i jak OPG on želi da investira i preko HBOR-ovih kredita, uz HAMAG-ovu garanciju upućuje se na poslovnu banku i onda nastaju muke. Ovog trenutka ovim procesom imamo dojam da upravljaju poslovne banke, a poslovne banke nemaju poseban interes da prate ovakvu vrstu jeftinog kreditiranja, na kraju iskustvo to neko i govori i nađu razne načine da odbiju takve komitente. Osim toga, u zadnje vrijeme i traže dodatnu količinu rizika pa osim ovoga što mi smo ovdje rekli da će biti garancija HAMAG-a, traže i 30% vlastitih gotovinskih vrijednosti investicije i netko tko bi imao milijune vlastitih sredstava za garanciju sigurno se ne bi obraćao ni državi niti poslovnoj banci za ovakve novce. Osim toga, rekao bih u cilju sugestije još nešto. Imamo u Općini Erdut jedan vrlo jak poduzetnički centar koji je u 4 godine donio preko 10 milijuna kuna vanjskih investicija, ali oni kažu radili bi još bolje, međutim nemaju sredstva za predfinanciranje europskih fondova. Oni isto tako kažu postoji nemogućnost kreditnog zaduženja jer je osnivač općina, a općina nema bonitet. Dakle, s druge strane ako se ostvari prihod od 10 milijuna kuna za toliko se uvećava proračun, automatski ta općina nema pravo dodatnih sredstava iz centralne države. To su stvari koje su u životu takve i ovo govorim iz razloga da ukažem na te životne činjenice. Zakon jeste dobro koncipiran i potreban je, mi ćemo ga podržati, ali treba uvažiti nekakve sugestije sa terena. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Vinković. Izvolite.
Pa nećemo moći uvažiti primjedbe, prijedloge iz lokalne, regionalne samouprave s terena kako vi to kažete jer ovaj zakon ide odmah po hitnom postupku, a kasni 16 mjeseci pa mi je jasno zašto ide po hitnom postupku. Međutim spomenuli ste jednu vrlo bitnu temu, to je povlačenje sredstava iz fondove Europske unije. Pa mi nemamo u proračunu uopće poziciju pomoći lokalnoj, regionalnoj samoupravi koja je opustošena upravo za financiranje tih projekata. Još uvijek nakon ovog velikog pospremanja i ovog plana 21 koji ne postoji više mi osim toga nemamo niti mogućnost, imamo osiromašenu lokalnu samoupravu. Ne možemo život gledati samo i isključivo iz Zagreba, iz pozicije državnog proračuna. Prihodi svih jedinica lokalne samouprave su pali. Onom igrom Linićevom sa porezom na dohodak niste dobili ništa. Povećao se broj nezaposlenih, smanjio se i BND i industrijska proizvodnja itd., itd. A što se tiče banaka i uvjeta kreditiranja pa daleko ćete lakše dobiti manju kamatnu stopu i povoljnije uvjete kreditiranja ako imate svoju nacionalnu banku. Ne mora biti Deutsche bank koja je u privatnom vlasništvu, ali vlasnik te banke je Nijemac, nije došao ne znam odakle. A mi ono što imamo, imamo sad jednu jedinu banku neovisno o tome kako su se prije u njoj dijelili krediti i umjesto da ju spasimo mi ju prodajemo. Imamo jedno osiguravajuće društvo u većinskom vlasništvu države i toga se želimo riješiti. Pa ćemo se onda riješiti HEP-a radi toga što je direktor loš, INA-e smo se već riješiti pa ćemo se riješit Hrvatskih voda, riješit ćemo se mi svega, a najbolje da se riješimo ove Hrvatske Vlade.
Hvala. Sljedeća replika, Ivan Milošević. Izvolite kolega.
Hvala vam. Uvaženi kolega Vinković, spomenuli ste Zakon o Obrtničkoj komori. Zdrav razum nalaže ako želiš nekom pomoć da ga pitaš kako ti mogu pomoć i kad nije u problemu, a kamoli kad je u problemu. E sad kako to radi aktualna Vlada najbolje govori reakcija Hrvatske obrtničke komore i cijeli niz primjedbi na taj zakon, počevši od PDV-a, dakle ministar obrtništva diže ruku na sjednici Vlade da se naplaćuje PDV odmah, a jedini razlog zašto bi obrtnici željeli biti danas u ovoj krizi obrtnici pokušavaju preživjeti i ne osnivaju d.o.o.-e, dakle društva s ograničenom odgovornošću, je zato što mogu platit PDV kad naplate umjesto da financiraju državu. Da se vratim na početak moje replike. Dakle, morate slušati, prvo morate pitati ljude kojima navodno želite pomoći kako i onda ih saslušati.
Zahvaljujem. Imamo odgovor, Zoran Vinković.
To ja uvaženi kolega Milošević radim, zbog toga sam gradonačelnik 12 godina, a bit ću još 4 bez obzira. Ali činjenica je, dakle da donosite Zakon o obrtu i nemate onda partnerski obrt sa onima na koje se odnosi taj zakon. Isto tako evo većinom su ovo ljudi koji vjerovatno su i u mirovini, pa što ne pitate njih kako žive od te male, slabe mirovine. To je činjenica i ne mora to ići preko Stranke umirovljenika. To treba ići preko Hrvatskog sabora i Vlada treba biti među tim ljudima i predsjednik Vlade. Ali ono što je, evo što želi hrvatska Vlada želi prije svega i tako to stoji u primjedbama. Ja se nadam da je to netko dobio Vladu, da je to dobio i ministar. Kaže zakon narušava samostalnost komore, potpuno. Dakle, ovaj zakon ruši i Obrtničku komoru ali vratit ću se ja na ovaj zakon kako ne bih povredio Poslovnik. Zakon kasni 16 mjeseci. Hrvatska je centralizirana država do bola, Hrvatska prolazi muke po Meteju, mi nemamo rješenja za izlazak, odnosno ova Vlada nema rješenje za izlazak iz gospodarske krize i onda je najbolje kazati ljudi mi ne znamo. Napisali smo Plan 21 za koji ni sami ne znamo šta piše u njemu. Obećavali smo bolji život, radna mjesta, veće plaće, veće mirovine, nismo ništa ispunili. I vrijeme je da se naklonimo i kažemo zbogom, zbogom. A ne, mi to ne radimo nego još zapošljavamo stranačke podobnike, otvaramo agencije kao što je Agencija za poljoprivredno zemljište, a oni ne znaju što trebaju raditi, nemaju kadrove, nemaju mjesto, nemaju prostor.
Zahvaljujem. Sljedeća replika Đuro Popijač, izvolite.
Pa iako nije, naravno uvaženi kolega tema Zakon o obrtu ali važno je zaista upozoravati već sada jer je on u javnoj raspravi i svi znamo i slušamo što je, premda smo bili i svjedoci da je i Obrtnička komora bila oduševljena kada se formiralo ovo Ministarstvo za obrt i to malo poduzetništvo. Međutim, sad nakon teškog razočaranja pišu nam svima ovakva pisma. I točno je dakle ministar čime se bavi? On želi Obrtničku komoru nakon 160 godina pretvoriti u državnu upravu, kao što sad ukida BICRO Agenciju pa je stavlja u taj HAMAG koji je već ne znam kako narastao a sa svim se bavi samo ne sa onim što treba. I do kud to ide da ministar ovaj aktualni, dakle ministar Maras želi davati mišljenje na Statut Obrtničke komore samostalne neovisne nestranačke nevladine organizacije pa neka onda, neka daje mišljenje na šta, na GONG, pa nek' proba. Dakle, šta je to? O čemu je, sve sisteme kao što je to rekao kolega preživio od Austro-ugarske do socijalizma i ne znam, nitko se tako nešto nije usudio. Ne kažemo da je, a neka to kažu obrtnici da li ta komora i takva komora odgovara i što bi željela, što bi ti članovi željeli kao servis. Jednako vrijedi i za privrednu komoru, Hrvatsku gospodarsku komoru i na ono što je kolega Milošević spomenuo. Ministar Maras diže ruku na Zakon o PDV-u gdje obrtnicima, dakle se zabija zadnji čavao u lijes a to je ono da plaćaju PDV odmah po izdanoj fakturi umjesto da ide obratnom metodom, da se trudi da malim i srednjim poduzetnicima isto omogući naplatu PDV-a odnosno plaćanja PDV-a nakon naplate računa. Evo to je ovo što ova Vlada radi.
Imamo odgovor Zoran Vinković, izvolite.
Pa ja sam rekao već da u Hrvatskoj, dakle malo srednje poduzetništvo, obrtništvo jer dolazim iz jednog grada evo koji će ove godine proslaviti 200 godina obrtništva, dakle organiziranog obrtništva, da prije svega i ovaj i vrijeme je da se ukaže. Nećemo mi imati sada zasjedanje 2, 3 tjedna radi lokalnih izbora, ali smatram da ukoliko želite pokrenuti nekog da se jednostavno bavi poduzetništvom tada mu odmah ne možete staviti oko vrata i kazati e vi obrtnici morate odgovarati svojom cjelokupnom imovinom. Pa ja kažem zbog čega onda to ne bi i političar odgovarao za svoje loše prijedloge, loše odnosno loše rezultate onoga što su tu predlagali. Tada vjerujte da bi čitava Vlada ostala bez imovine, bili bi beskućnici, totalni beskućnici. Ostali bi bez ičega. I neke druge Vlade normalno nemojte se baš toliko ni vi ustručavati da bi vi ostali onda u tome. Ali kažem da postoji niz načina. Jedan svakako od načina je decentralizacija, smanjenje PDV-a, smanjenje drugih davanja. Mi smo smanjili one parafiskalne namete, onaj šumski doprinos, smanjili 2% za zdravstvo, lupamo se s tim u prsa a rezultati nikaki. I odgodili smo ono plaćanje spomeničke rente, a zdravstvo, školstvo u kolapsu. U bolnicama dijete kad vam ode, ima temperaturu nemate čepić, nego ga trebate kupit u ljekarni i donijeti. U školama nemate kredu, jer je to donijela ova centralizacija, nemate čak ni wc papir. E to je taj dio koje su donijele te mjere uz ovo povećanje nezaposlenih, enormno povećanje.
Zahvaljujem kolega Vinkoviću. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo, ali prije nego nastavljamo ja bih samo zamoljen sam da pročitam obavijest Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora koja će se održati danas u 15,30 sati u dvorani Janka Draškovića 202.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 343. Rasprava o konačnom tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagateljice zamjenika ministra poduzetništva poštovani Dražen Pros da se izjasni. Amandman br. 1.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Stav Vlade, Vlada se očituje na način da prihvaća taj amandman.
Prihvaća?
Tako je.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga. Amandman br. 2. na članak 20.
Isto tako se prihvaća amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog teksta zakona. Amandman br. 3. na članak 21. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za i 24 glasa suzdržana donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Nastavljamo sa radom. - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 352; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je predstavnik predlagatelja, zamjenik ministrice sa suradnicom, gospodin Željko Uhlir u ime predlagatelja. Zamjeniče, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniku, dame i gospodo. Imam priliku predočit vam ukratko prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti. Zakonom o obavljanju geodetske djelatnosti uređeno je obavljanje stručnih geodetskih poslova u RH. Navedeni zakon uređuje obavljanje stručnih geodetskih poslova iz područja državne izmjere, katastra nekretnina i katastra vodova, stručnih geodetskih poslova za potrebe prostornog uređenja i gradnje, stručnih geodetskih poslova za potrebe komasacije poljoprivrednog zemljišta stručnih geodetskih poslova za zaštićena i štićena područja i drugih stručnih geodetskih poslova koji se obavljaju kao usluge pravnim i fizičkim osobama te udruživanje u strukovnu udrugu ovlaštenih inženjera geodezije. Analizom odredbi navedenog zakona utvrđeno je da je isti naknadno trebalo uskladiti sa pravnom stečevinom EU i to sa Direktivom o uslugama na unutarnjem tržištu i sa Direktivom o priznavanju stručnih kvalifikacija. Usklađenje je potrebno osigurati u dijelu koji se odnosi na osiguranje slobode poslovnog nastana i kretanja usluga, uklanjanje zapreke da ovlašteni inženjeri geodezije mogu imati samo jedan ured i brisanje pravila prema kojem se nakon proteka 6 mjeseci prekinutog rada gubi pravo obavljanja stručnih geodetskih poslova. Slijedom navedene potrebe naknadnog usklađenja preispitane su i postojeće odredbe zakona kojima su propisani uvjeti za obavljanje stručnih i geodetskih poslova stranih osoba koje imaju sjedište u državama ugovornicima ugovora o europskom ekonomskom prostoru kao i stranih osoba koje nemaju sjedište u državama ugovornicima ugovor o europskom ekonomskom prostoru te su ovim zakonskim prijedlogom predložena nova rješenja za obavljanje stručnih geodetskih poslova stranih osoba. Nadalje, usklađivanje s pravnom stečevinom EU u smislu Direktive o priznavanju stručnih kvalifikacija impliciralo je i usklađivanje s hrvatskim zakonodavstvom i to sa Zakonom o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija prvenstveno u dijelu koji se odnosi na ishođenje rješenja Hrvatske komore ovlaštenih inženjera geodezije o priznanju inozemne stručne kvalifikacije te upis strane osobe u odgovarajuće evidencije komore. Ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona uređuju se pojedina postupanja iz nadležnosti Državne geodetske uprave i u dijelu u kojem se propisuje obvezni sadržaj evidencije suglasnosti koju vodi Državna geodetska uprava kao službenu evidenciju. Nadalje, izmjenama i dopunama Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti isti se usklađuje i sa Kaznenim zakonom na način da se izbjegne preklapanje zakonskih opisa prekršaja i kaznenih djela kako je to određeno odlukom o usklađivanju prekršajnog zakonodavstva Republike Hrvatske sa Kaznenim zakonom. Slijedom navedenoga donošenjem Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti pored usklađenja s relevantnom pravnom stečevinom EU u području pružanja geodetskih usluga na unutarnjem tržištu osigurava se pravni temelj za nesmetano egzistiranje zakona, unaprjeđuje se u dijelu vođenja službenih evidencija upravna postupanja iz nadležnosti Državne geodetske uprave te se omogućava pojednostavljena i praktična primjena zakona te vas molim da podržite ovaj prijedlog izmjena i dopuna. Zahvaljujem.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Sada ćemo zastati sa radom. Utvrđujem stanku i nastavljamo u 15,00 sati.
Evo poštovane kolegice i kolege mi bismo nastavili dakle sa radom i da podsjetim radi se o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti. Sad bismo prešli dakle na rasprave po klubovima. I prvi je na redu klub HDZ-a, uvaženi zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zamjeniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Kao što je u svom uvodu i zamjenik ministrice rekao izmjene i dopune Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti u provom redu donosi se kako bi se uskladile sa pravnom stečevinom EU, poglavito u dijelu koji se odnosi na direktivu o uslugama na unutarnjem tržištu i direktivnom o priznavanju stručnih kvalifikacija. I u tom dijelu mi u klubu HDZ-a nemamo značajnijih primjedaba jer se sukladno potpisanim, završenim pregovorima o pristupanju RH u punopravno članstvo EU smo se i obvezali poštivati pravnu regulativu EU, pa u tom dijelu kada govorimo o ovim direktivama i na onaj dio koji se odnosi na osiguranje slobode poslovnog nastana i kretanja usluga. U tom smislu i uklanjanje zapreka da ovlašteni inženjeri geodezije onda ne moraju, odnosno mogu imati više a ne samo jedan ured kako je to do sada bilo riješeno, pa onda ovim izmjenama zakona briše se pravilo prema kojemu se nakon proteka 6 mjeseci prekinutog rada gubi pravo obavljanja stručnih i geodetskih poslova. Zatim slijedom navedene potrebe naknadnog usklađenja preispitane su i postojeće odredbe zakona kojima su propisani uvjeti za obavljanje stručnih i geodetskih poslova, stranih osoba koje imaju sjedište u državama ugovornicama ugovora europskom ekonomskom prostoru kao i stranih osoba koje nemaju sjedište u državama ugovornicama ugovora o europskom ekonomskom prostoru. Te se ovim zakonom kao što piše u obrazloženju predlažu nova rješenja za obavljanje stručnih geodetskih poslova stranih osoba. Jasno da u tom dijelu kad se već krenulo u novelu samoga zakona o obavljanju geodetskih djelatnosti da je iskorištena prilika, onda se zakon dodatno uskladio sa zakonom, sa Kaznenim zakonom RH kao i sa prekršajnim zakonodavstvom. Kao što sam rekao mi u klubu u tom dijelu nemamo primjedaba jer smo na to na određeni način i primorani i dobro je da smo i poslove, odnosno radove u geodetskoj djelatnosti uskladili sa pravnom stečevinom EU. No, ono što držimo da je predlagatelj, da je Vlada i resorno ministarstvo, a svakako i Državna geodetska uprava mogla uz ovu izmjenu Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti osluhnuti i primjedbe koje je dala Hrvatska komora ovlaštenih inženjera geodezije koja je doduše i tražila širu izmjenu Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti što evo predlagač nije usvojio, on je uglavnom prihvatio samo one primjedbe, odnosno potrebu da se zakon uskladi sa AKIJEM, ali bilo je dobro da se onda iz tog prijedloga koji je dala Hrvatska komora ovlaštenih inženjera geodezije da se usvoje onaj dio koji oni predlažu a nije u suprotnosti s direktivom o uslugama na unutarnjem tržištu. Naime, Zakonom o državnoj izmjeni i katastru nekretnina koji zajedno sa ovim Zakonom o obavljanju geodetske djelatnosti u cjelini regulira geodetsku profesiju u članku 2. dakle Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina navodi se da su poslovi državne izmjere i katastra nekretnina od interesa za RH, a slijedom toga osobe koje su ovlaštene za obavljanje tih poslova obavljaju službene radnje, odnosno te su osobe osobe od javnog povjerenja. Pa i u samom Zakonu o obavljaju geodetskih djelatnosti kazano kako pojedine poslove u okviru obavljanja stručnih geodetskih radova određene ovim zakonom ovlašteni inženjeri geodezije obavljaju kao službene radnje u terenskim postupcima izmjere koji se vode kod državnih tijela kao osobe od javnog povjerenja. Ovim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti s konačnim prijedlogom zakona uglavnom se, ne obuhvaćaju se područja kojima se predlaže bolja regulacija struke u interesu RH u ovom dijelu koji se odnosi na pristupanje RH u punopravno članstvo EU. Pa kada smo već spomenuli, a to je zakonom i definirano da su ovlašteni inženjeri geodezije i u određenim postupcima koji se provode osobe od javnog povjerenja onda bi poseban položaj hrvatskih inženjera, ovlaštenih inženjera geodezije mogao biti sa ovim zakonom ipak na određeni način izdvojen kada obavljaju službene radnje u poslovima katastarske izmjere ili tehničke reambulacije, održavanja katastra zemljišta, održavanja katastra nekretnina i prevođenja katastarskih čestica katastra zemljišta u katastarske čestice katastra nekretnina, komasacije zemljišta, postupaka koji se vode kod upravnih tijela, postupaka koji se vode kod sudskih tijela, evidentiranja stvarnog položaja međa postojećih katastarskih čestica uvjetovanog nepouzdanošću postojećih podataka o njima koji se ne smatraju prometom nekretnina, uspostavljanje međa i postavljanje međenih oznaka. Dakle kad u tim postupcima ovlašteni inženjeri provode službene radnje kao što su obavještavanje stranaka i drugih sudionika u tijeku i radnjama, prikupljanje izjava stranaka i sudionika, sastavljanje zapisnika o službenim radnjama, obavljanje terenskih radnji u svrhu utvrđivanja činjenica, obilježavanje uspostavljenih međa i drugih granica vidljivim trajnim oznakama, saslušavanje stranaka i drugih sudionika, pribavljanje potrebnih isprava, prikupljanje podataka o nositeljima prava na zemljištu, prikupljanje podataka o zgradama i drugim građevinama, izlaganja podataka izmjere i predočavanja elaborata i dostavljanje podataka o provedenim radnjama u postupku na daljnjem postupanje nadležnom tijelu. Dakle kada ove radnje provodi ovlašteni inženjeri geodezije držimo da se i ovim zakonom a što ne bi bilo u suprotnosti sa direktivama kojima se ovaj zakon usklađuje mogli smo s više mjere a kažem ne bi narušavali jednakost pristupa hrvatskom a onda europskom tržištu. Mogli smo više zaštititi hrvatske državljane koji obavljaju poslove geodetske djelatnosti. Dakle držimo da je u tom dijelu i Hrvatska komora ovlaštenih inženjera geodezije dala svoje prijedloge, očekivali smo da će se kroz ovaj zakon omogućiti da se dio tih poslova koje sam malo prije spomenuo da se izuzmu, da se izuzmu i da se na tim poslovima ostavi određeni … [[Govornik se ne razumije.]] po točno propisanim uvjetima kojima se ne bi narušavalo pravilo slobode jednakog pristupa tržištu da smo na taj način mogli više zaštiti geodetsku struku u RH. Tako dakle evo kažem da Klub HDZ-a u dijelu koji zakon regulira prihvaća ovakav zakon no međutim dodajemo da smo kroz ovo usklađivanje zakona mogli ostaviti određeni, nadrđeni način odredbe kojima bi bili jače zaštitili položaj domaćih geodetskih inženjera, odnosno ovlaštenih inženjera geodezije. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći govornik biti će u ime kluba zastupnika SDp-a uvaženi zastupnik Željko Kolar.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministrice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Prijedlog zakona o izmjenama dopunama zakona o bavljenju geodetskoj djelatnosti kao što reče kolega Bačić je usklađivanje sa stečevinom EU odnosno direktivom o uslugama na unutrašnjem tržištu i s direktivama o priznavanju stručnih kvalifikacija. Prvo možda ovaj osvrt koji nije vezan za sam zakon i koji nije ušao u zakon a koji je govorio kolega Bačić vezano za na neki način zaštitu hrvatskih inženjera, geodezište komora je predlagala ili izuzeće od jednih određenih vrsta poslova i koje bi se radilo vezano ili za geodetsku izmjeru ili za ne znam komasaciju, uređenje međa ili nekih sudskih postupaka. Nekad su to radili ovlašteni ljudi koji su radili, geodeti koji su radili u uredima za katastar i geodetske poslove. U ovom dijelu kad je na neki način zabranjeno rađeno tih poslova uredima za katastar i geodetske poslove. To su počeli raditi ovlašteni inženjeri. Dal je sam taj postupak bio dobar i to je veliko pitanje iz razloga toga što imamo vrlo stručne i kvalitetne kadrove koji rade u područnim uredima za katastar i geodetske poslove a moramo priznati da su loše plaćeni. I na taj neki način raditi te neke sudske komisije surađujući sa općinskim sudovima bili su i brži i efikasniji nego što su sada privatnici. To moramo priznati. Međutim opredijelili smo se za tržišnu ekonomiju pa to je vjerojatno i slijed toga. Međutim znam dosta kolega koji su nakon toga otišli u privatnike a vrlo je bitno da mi u državnoj službi, znači u okviru državne geodetske uprave i Vlade Rh imamo kvalitetne kadrove, da imamo odgovoran i stručan posao. Svaka investicija zapravo počinje u uredu za katastar i geodetske poslove. To mnogi zaboravljaju i možda inženjeri arhitekture i inženjeri građevine imaju veći ugled i status u društvu i položaj a nisam siguran da struka vrijedi više nego geodetska. A plus toga nakon Austrougarske monarhije imali smo u uredima za katastar i geodetsku upravu zapravo jednu prvu inventuru ukupnog stanja koje je prošlo kroz četiri države praktički preživjelo i da su to uredi za katastar i geodetske poslove napravili bez dodatne naknade, da su ljudi radili od jutra do mraka i da ih nismo na nikakav način nagradili dok smo recimo digitalizaciju u općinskim sudovima ili smo zapošljavali nove djelatnike ili je djelatnicima koji su to radili bio plaćen prekovremeni rad. To nismo napravili uredima Državne geodetske uprave kad su se radili ti poslovi. Što se tiče samog ovog konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o obavljanju geodetske djelatnosti znači Zakon o hrvatskom klasifikacijskom okviru da se propisuje da stručne i geodetske poslove u uredima propisanim ovim zakonom i pravnim osobama registriranim za obavljanje stručnih geodetskih poslova mogu obavljati ne samo osobe koje su tim uredima u radnom odnosu sukladno propisima o radu nego i osobe koje se stručno osposobljavaju za rad bez zasnivanja radnog odnosa sukladno propisima kojima se potiče zapošljavanje. Znači to je novost. Ono što je rekao i kolega bačić, znači u članku 3 odredbama članka brišu se odredbe zakona kojim je propisano da ovlašteni inženjer geodezije može imati jedan ured u Rh i time se ovaj zakon usklađuje sa odredbom članka 15 2 E direktive usluga na unutarnjem tržištu. Ovim zakonom sada prvi puta imamo određene uvjete pod kojima strane fizičke i pravne osobe mogu obavljati stručne geodetske poslove u RH te dužnosti istih da se osiguraju od odgovornosti za štetu, s tim da je tu se posebno razlučuje oni koji dolaze sa područja EU i oni koji dolaze van toga i oni koji nemaju položeni stručni ispit da ga moraju položiti isto kao i naši inženjeri. Još je novost da više neće Komora ovlaštenih inženjera geodezije voditi evidenciju odobrenja odluka i potvrda za obavljanje stručnih geodetskih poslova stranih fizičkih pravnih osoba nego će to sada raditi Državne geodetska uprava itd. Klub SDP-a će podržati Prijedlog o izmjenama i dopunama Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti s konačnim prijedlogom zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Kolar je nastavio na isti način kao što sam ja i započeo. Dakle on je u svojoj raspravi ukazao na dvojbu odnosno upitnost odluke da se pojedini poslovi koji obavljaju državni službenici koji su bili zaposleni u upravama ili uredima katastra diljem Hrvatske što smo im zakonom određene poslove prepustili privatnom sektoru ali smo tim zakonom te osobe ovlaštene inženjere geodezije sa ovim zakonom utvrditi kao osobe javnog povjerenja baš zbog toga što im dajemo određene poslove službene radnje koje su do tada obavljali državni službenici u katastrima. E sada zbog daljnje liberalizacije te poslove za koje je kolega Kolar iskazao upitnost jel je bila dobra odluka da se prepuste privatnicima, dakle ovlaštenim inženjerima geodezije mi ovim zakonom te poslove sada još idemo korak dalje i prepuštamo im osobama odnosno geodetima koji dolaze iz država članica EU ili iz drugih država s kojim postoji to načelo reciprociteta u obavljanju tih poslova. To je ona dvojba koju su iskazali ovlašteni inženjeri geodezije kroz svoju komoru, da te poslove samo te poslove ne prepustimo u potpunosti tržištu ili da strožije propišemo uvjete kako će ti privatnici koji dolaze iz drugih država te poslove koje su naši ovlašteni inženjeri geodezije preuzeli od službenika katastra, sada oni obavljati, a tu ima niz prepreka od studiranja od polaganja državnog ispita kasnije stručnog ispita itd. dakle ovdje se radi o tome jeli dobro te poslove baš potpuno prepustiti tržištu odnosno ne propisati strože uvjete tko to i na koji način može obavljati, a ne tek tako zbog slobode tržišta prepustiti da te poslove obavljaju.
Hvala lijepo. Odgovoriti će poštovani zastupnik Željko Kolar.
Kolega Bačić, razmišljamo slično, međutim nekada se sjećate da je karta 1:5000 gore je pisalo vojna tajna ili državna tajna, nekad je do podataka ako je to neko društvo dobilo moralo se potpisati način na koji smiju koristiti te karte itd. Danas mi imamo na internetu možemo skinuti bilo koju kartu, možemo ju uklopiti na digitalni ortofoto i vrijeme nosi svoje. Možemo dignuti gruntovni izvadak na internetu, možemo posjedovni list dignuti na Internet stranici. On još uvijek ne može se kao dokumenat koristiti ali za informaciju on može a pitanje je kada ćemo to kao na bankomatu kada danas dižemo novac, pitanje je samo kada će doći vrijeme da ćemo dizati na taj način posjedovni list i gruntovni izvadak. No činjenica je da uredi državne geodetske uprave imaju za posao da pregledavaju elaborate i da je to ipak jedan filtar, znači da privatnici bez obzira koji bili kada dobe posao ili za … komasacije, parcelacije ili bilo čega drugoga da taj elaborat dolazi u ured Državne geodetske uprave i da mora proći provjeru, tek kada se provjeri onda ide na provedbu u gruntovnicu i katastar. To jest još jedan filtar i po meni osobno mi još uvijek nemamo ujednačeni kriterije na području čitave RH da bi to mijenjalo. To mora ostati filtar kada ćemo ujednačiti kriterije kada postavimo standarde onda možemo razmišljati i o tome jer znam da se nešto već oko struke o tome počelo i raspravljati. Osobno, nisam za to dok ne stvorimo uvjete dok na čitavom prostoru RH ne stvorimo iste uvjete, iste standarde kada se predao elaborat ili kod mene u Klanjcu ili u Slavonskom Brodu da vrijede isto. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Završnu riječ u ime predlagatelja reći će poštovani zamjenik ministrice gospodin Željko Uhlir. Izvolite.
Zahvaljujem na ovoj konstruktivnoj raspravi. Drago mi je bilo čuti ispred ministarstva da se ide za tim da se poboljša što više naš zakon i zaštite djelatnosti. U svakom slučaju Ministarstvo graditeljstva i Državna geodetska uprava rade na tome da se napravi maksimalno moguće i ovo o čemu je bila istaknuta primjedba bit će rješavamo u zadnjem kvartalu kada će se izmijeniti i ići će u izmjeni Zakon o izmjeri, a onda još jednom i ovaj zakon i sveobuhvatno će se procesi obuhvatiti. Eto zahvaljujem još jednom na potpori.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče ministrice. Meni je drago da će Državna geodetska uprava odnosno resorno ministarstvo krenuti u cjelovitu izmjenu Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti ali se bojim da kada mi ovaj zakon usvojimo i kada Hrvatska 1.srpnja postane punopravna članica EU da ćemo onda neka ograničenja koja smo sada mogli uvrstiti u ovu novelu zakona teško više moći mijenjati nakon što postanemo punopravnom članicom EU. Čini mi se da smo propustili ovaj trenutak, da kažem da uz određene uvjete, određene odredbe ograničimo tu slobodu pristupa hrvatskome tržištu osobama koje u ovom trenutku nisu prema postojećim zakona osobe od javnog povjerenja i koje te poslove uz dužno poštivanje koji će doći iz Europe neće tako kvalitetno moći obavljati, a da ne kažem da su to određeni poslovi što je maloprije gospodin Kolar rekao službene tajne ili dio dokumentacije državnih ureda. No ako je tako Vlada odlučila to ćemo teško moći mijenjati nakon 1. srpnja više. Hvala.
Hvala lijepo. S time smo mi završili raspravu o tekstu ovog zakona, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konači prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 352. Rasprava o konačnom tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika Željka Uhlir zamjenika ministrice graditeljstva i prostornog uređenja da se očituje o amandmanu. Amandman br. 1. na članak 4.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio. Amandman br. 2.
Također se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za i 24 glasa suzdržana donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Sada bismo prešli na sljedeću točku, to je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o akreditaciji, hitni postupa, prvo i drugo čitanje, PZE br. 353 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Očito ne. Imamo prijavljenu samo jednu raspravu. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a riječ će dobiti zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče i virtualnim predstavnicima Vlade. Pomalo je nerazumljivo obzirom da se radi i o prijedlogu zakona tzv. europskom zakonu, na pragu ulaska Hrvatske u Europsku uniju da nemamo nijednog predstavnika Vlade. Obzirom da bit ću izuzetno kratak, a očigledno da ovdje nemam koga ni kome dakle postaviti ovu problematiku koja je vezano za akreditacijsko tijelo koje će dakle obavljati određene, po meni vrlo važne poslove, a to je akreditiranje pravnih i fizičkih osoba za potvrđivanje proizvoda, sustava upravljanja osoblja, isto tako i za osobe pravne i fizičke koje obavljaju tehnički nadzor slične radnje itd. No posebno je zanimljiv ovaj slučaj gdje će Vlada Republike Hrvatske imenovati to tijelo i spominje se to tijelo kao neovisno tijelo pa ja obzirom da nema u ovom trenutku Vlade Republike Hrvatske želim samo upozoriti da to doista bude neovisno tijelo, ne tijelo kao što je HERA u kojoj je vidljivo da je to tijelo koje ispunjava naloge Vlade Republike Hrvatske. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Vuljanića.
Hvala. Ma zapravo i nije replika nego bi se osvrnuo na činjenicu da ovdje nema predstavnika Vlade. Hrvatski parlament će morat vrlo brzo, a trebao bi sad već razmišljati o tome da osnuje jedan novi odbor koji postoji u svim europskim parlamentima, parlamentima zemalja Europske unije, Odbor za europske zakona. Naime, do sada tu funkciju nama zapravo obavlja Vlada. Vlada preuzme direktivu pa ju preoblikuje u nekakav zakon, parlament kaže slažem se ili ne slažem se. Više-manje drugi nacionalni parlamenti imaju odbore koji razmatraju te direktive i sugeriraju zapravo onda i Vladi i samom parlamentu na koji način direktivu preoblikovati u nacionalni zakon, a da se suština direktive prenose, a ne nanese šteta nacionalnom zakonodavstvu. Mi taj aspekt uopće dosad čitavo ovo vrijeme nismo gledali kao parlament, a morat ćemo pa to je eto tako podsjetnik i rukovodstvu parlamenta da razmislimo o tome i da taj odbor za europske zakone, odbor za europske poslove, kako hoćete nazvati, osnujemo i da on počne funkcionirati jer očito već sada je pola zakona koje donosimo su PZE zakoni, dakle dirigirani činjenicom da je Europski parlament donio neku regulativu na tom području.
Hvala lijepo. Koliko ja znam takav odbor je predviđen, on mora postojati i on će postojati sasvim izvjesno. Izvolite, uvaženi zastupnik Zoran Vinković će odgovoriti.
Uvaženi kolega, nije ovdje samo bitno da li će taj odbor postojati ili ne, vjerojatno je on predviđen, ali očigledno će proći dosta vremena da on se stavi u funkciju, odnosno se osnuje. Međutim po meni je ovdje važnije pitanje dakle za trajno neometanje obavljanje poslova Nacionalne službe za akreditaciju Vlada Republike Hrvatske uredbom osniva neovisno akreditacijsko tijelo, u daljnjem tekstu zakona akreditacijsko tijelo ali kao javnu ustanovu. Dakle, svaka javna ustanova ima i fikus i tajnicu i mobitel i službeni automobil i čistačicu i daktilografa i tajnika ili tajnicu, da ne idemo sad u ravnopravnost spolova. A posebno me čudi, dakle ja sam očekivao da će netko saborskim zastupnicima pa evo pozdravljam tamo virtualnog predsjednika Vlade ili ministra gospodarstva ili ne znam koga da pozdravim jer očigledno ovaj zakon i ovaj prijedlog zakona nema tko braniti. I sad ostaje nama dobra vjera, da u dobroj vjeri vjerujemo ono što piše na papiru da će to doista biti jedno neovisno tijelo, neće biti imenovano pod političkim pritiskom, da neće slijepo izvršavati naloge nalogodavca ili naredbodavca koji će usput i davati iz proračuna plaću, ali evo kažem pozdravljam sve članove Vlade ma gdje god bili. Za evo sljedeći zakon imamo predstavnika Vlade, ali u ovom slučaju nema nikog. Možda se bave pitanjem imenovanja direktora HEP-a i ujedinjenjem liberalnih ili neoliberalnih koncepcija. Meni je drago što je to Đakovčanin, ali kažem treba netko ipak biti iz Ministarstva gospodarstva ovdje.
Hvala lijepo. Evo s time bismo završili raspravu o tekstu ovog zakona, a glasovat ćemo o njemu kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o akreditaciji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 353. Rasprava o konačnom tekstu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 104 glasa do donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o akreditaciji u tekstu kako je predložila predlagateljica.
I onda bismo prešli na sljedeću točku. Sljedeća točka je - Prijedlog zakona o Zakladi "Hrvatska kuća – Croatia House", prvo čitanje, P.Z. br. 336. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su do sada proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Hrvate izvan republike Hrvatske. Izvješća ste primili. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Evo riječ ima uvažena ministrica kulture, prof. Andrea Zlatar Violić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Htjela bih izložiti razloge iz kojih smo pokrenuli proceduru za osnivanje Zaklade "Hrvatska kuća" ili "Croatia house" u njezinom međunarodnom na engleskom jeziku obliku. Riječ je o tome da godinama već naravno postoji predstavljanje hrvatske kulture, baštine, jezika u međunarodnim sferama i da to pitanje se obično rješava pojedinačnim inicijativama koje idu bilo od umjetničkih organizacija, bilo od lokalnih samouprava ili dva naj možda kompetentnija ili resorno vezana ministarstva kao što su Ministarstvo vanjskih i europskih poslova i Ministarstvo kulture. Upoznati sa činjenicom da u većini europskih zemalja nisu ta pitanja jednako uređena. U nekim zemljama je općenito predstavljanje kulture u Europi vezano za Ministarstvo vanjskih poslova, u nekima je direktno po kabinetima. Međutim, ono što smo u praksi zadnjih godina vidjeli to je da je najefikasniji i najuspješniji način predstavljanja, naime organizacije predstavljanja hrvatske kulture umjetnosti, baštine i jezika u inozemstvu ako za to postoje specijalizirane ustanove. Riječ je naime o jednom tipu zaklada koje u zemljama sa dugom tradicijom poput Francuske, Njemačke imaju ona poznata imena koja su jasna kao Francuski institut, Goethe institut, British council i slično. Međutim, i zemlje koje su se Europi pridružile u 2000. osnovale su različite zaklade kako za kulturu, tako i za znanost. Najpoznatiji primjeri dolaze nam iz Poljske koja je inače najuspješnija u svojoj prezentaciji, a jednako tako i zemalja sa sjevera Europe. Dakle, Estonije, Litve koje nisu velike zemlje ali vrlo specifične po svom kulturnom i jezičnom naslijeđu i način njihove prezentacije kulture postao je uspješniji unutar Europe, a moramo kazati i u svjetskim razinama od kako je došlo do osnivanja jedne zajedničke točke, tj. točke koja bi koncipirala svu postojeću inicijativu o međunarodnom predstavljanju i na taj način stvorila jednu sinergijsku osnovu. Praktična iskustva koja smo imali u ovih godinu i pol dana, a i ranije pokazuju da ministarstva kao i druga tijela državne uprave nemaju onaj tip operativnosti koje mogu imati zaklade, jer naprosto ljudi koji rade u tim tijelima niti su osposobljeni za rad na producentsko-menadžerskoj organizaciji kada je riječ o nastupima umjetnika, niti sa druge strane postoje redovite i usklađene prakse tko i kada, gdje predstavlja hrvatsku kulturu. Ono što je najveća prednost mogućnosti osnivanja zaklade to naravno pripada području financiranja zato što zaklada ima mogućnost da se financira ne samo sa kako je u prijedlogu navedeno sredstvima lota jer se direktno iz proračuna financirati neće, nego i sa sredstvima koji dolaze iz različitih fondacija i zaklada u Europi i svijetu koje su upravo namijenjene poticanju programa i projekata za prezentaciju kulture unutar europskih zemalja ili unutar cijelog zapravo zapadno-europskog ciklusa. Inicijativa za ovaj projekt, dakle zajednička je inicijativa Ministarstva vanjskih i europskih poslova i Ministarstva kulture sa naglaskom na ideju Ministarstva vanjskih i europskih poslova koje govori o onome što se naziva mekanom ili posrednom diplomacijom gdje se političko predstavljanje, a to je naravno sad sa ulaskom u EU posebno zanimljivo zamjenjuje sa ili nadomješta sa načinima predstavljanja Hrvatske u tzv. kulturnom identitetskom, jezičnom ili bašćanskom smislu. Jasno je i to pokazuju brojni primjeri u praksi da upravo način takvoga upoznavanja države ili nove zemlje, nove članice otvara kontakte, upućuje na prepoznatljivost i na možemo kazati civilizacijsku i kulturnu razinu jedne zemlje, a upravo je Hrvatska zemlja koja može svjedočiti kako o svojoj dugotrajnoj kulturnoj povijesti, a jednako tako i o suvremenoj umjetničkoj produkciji koja traži svoju dostojnu prezentaciju u inozemstvu. Htjela bih pritom naglasiti još dva elementa. Prvi je da u načinu funkcioniranja će u prvom početku svoja osnivačka financijska sredstva uložiti Ministarstvo kulture i Ministarstvo vanjskih i europskih poslova po 100 tisuća iz onih stavki koje su na sredstvima državne iz prihoda iz igara na sreću, koja su se i dosada koristila ili služila za promociju hrvatske kulture u inozemstvu. U smislu rada zaklade ona neće zahtijevati povećanje troškova jer će se koristiti postojeći prostori za njezino funkcioniranje u diplomatskim i konzularnim predstavništvima RH diljem svijeta. A sa druge strane također očekujemo preustrojem zapravo radnih tijela unutar pojedinih ministarstava obzirom da nakon ulaska u EU jedan dio bilateralnih poslova više neće biti potreban ili neće se izvoditi u obliku kojem se danas izvodi, da će zaposlenici i djelatnici nadležnih ministarstava uz dodatnu edukaciju raditi i na tim mjestima. Dakle, ne tražimo i ne predlažemo niti iznajmljivanje novih prostora niti financijsko opterećenje u tom smislu, a niti novo zapošljavanje već uz dodatnu edukaciju upravo za te specifične poslove organizacije jednu prenamjenu postojećih kadrova. Na samome kraju rekla bih da smo posebno imali u vidu govoreći o ovoj zakladi i usklađujući funkciju Državnog ureda za Hrvate izvan RH zato što je i Državni ured jedno od tijela koje financira kulturnu promidžbu Hrvatske izvan njezinih granica i to putem javnoga natječaja gdje po prilici jedna trećina sredstava ide za potrebe kulture i to prvenstveno u BiH. Ono što je sasvim jasno da će na ovaj način biti usklađene djelatnosti kako Zaklade "Hrvatska kuća" tako i djelatnosti Državnog ureda za Hrvate izvan inozemstva, odnosno njihovih natječaja i da se nadamo i vjerujemo da će funkcionalnost posebno u organizacijskoj neovisnosti i specijaliziranosti pomoći jednom boljem prezentiranju Hrvatske u inozemstvu. Svjesni smo da za razliku od velikih zemalja ne možemo igrati na kartu samoodrživosti takvoga projekta jer interes za učenje hrvatskoga jezika nije u toj mjeri velik da bi mogle biti organizirane velike skupine tečajeva. Dakle, način na koji se financiraju usporedive Francuski institut ili Goethe institut. Međutim, u svim naročito regionalnim zemljama, zemljama koje su u regiji i s kojima imamo niz poslovnih kontakata, dakle Mađarska, Austrija, Italija jednako tako radimo na suradnji i sa sveučilišnim kapacitetima postojećim da se u potrebi u kojoj te zemlje budu, ti njihovi stanovnici zbog mobilnosti zahtijevali, organiziraju i tečajevi jezika što pripada još jednom izvoru naravno dodatnoga financiranja. Toliko bih na početku. Riječ je o prvom čitanju, vjerujem da ćete imati niz korisnih primjedbi i sugestija za doradu ovoga zakona do njegovoga drugoga čitanja i konačnog usvajanja. Ono što bih samo za krajnju napomenu rekla da Hrvatska u cjelini nema velikog iskustva sa funkcioniranjem javnih zaklada. Ministarstvo kulture, odnosno Vlada RH je na poticaj Ministarstva kulture 2011. osnovala Zakladu za nezavisnu kulturu pod nazivom "Kultura Nova" koja dobro funkcionira i mislim da moramo u ovom trenutku učiti od primjera dobre prakse, dakako u skladu sa onime što propisuje hrvatsko zakonodavstvo, a od 1.07. i koje su direktive EU. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Duje Marasovića.
Štovani gospodine dopredsjedniče, gospođo ministrice. Ma ja bih se osvrnuo malo u gospodarstvenom smislu na ovu temu, meni se čini da je hrvatska diplomacija ionako preglomazna, to je zadržalo opsege i možda onih socijalističkih diplomacija, a ja sam iz vašeg izlaganja sad čuo da ćemo mi ove kadrove koji sad ostaju bez posla poslije ulaska Hrvatske u EU prenamijeniti. Ajmo im sad izmisliti neko zvanje pa onda hrvatsku kuću. Ja sam tako shvatio stvar. Ja sam protiv toga. Smatram da treba i postojeću diplomaciju racionalizirati, de facto smanjiti, a ne još upumpavati u duplu diplomaciju i neke zaklade. Pa nismo mi Soroš, Soroš ima love, širi svoju vilu, svoje svjetonazore, svoje interese i te multinacionalne kompanije itd. Mi smo mala država i nažalost reduciramo sve ono što se odnosilo na Hrvate izvan Domovine, na našu ideju u svijetu. Mi smo dosta toga reducirali, a sad na neki način zbog potrebe zapošljavanja tih ljudi izmišljamo neku toplu vodu. Pa što će raditi naši ambasadori, odnosno veleposlanici? Pa što oni tamo rade? Ionako nam gospodarstvo ne pomažu, ionako gotovo ničemu ne služe. Ja ne znam čemu oni služe i što su, po čemu su se dosad proslavili u svijetu ako ne mogu onda propagirati to što bi trebali propagirati. Dakle, ne sviđa mi se ta ideja. To je samo zaposliti ljude, ništ' koristi. Ispričavam se na ovako gruboj verziji ali to mi miriše malo na to.
Hvala lijepo. Sad bismo prešli na raspravu. Žele li najbolje izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Hvala lijepo. Onda prelazimo na raspravu, javilo se i više klubova zastupnika. A prvi se javio Klub zastupnika HDZ-a i u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovana ministrice sa suradnicima. Pred nama je ovaj Zakon o zakladi "Hrvatska kuća-Croatia house" u prvom čitanju. Mislim da je to jako dobro da evo konačno iz Ministarstva kulture imamo prvi cjeloviti novi zakon koji dolazi u Hrvatski sabor u prvom čitanju. Mislim da sam dobro shvatio koji je cilj i intencija Ministarstva kulture u predlaganju ovog zakona. Međutim, smatramo da zakon o zakladi nije pravi način kako to ostvariti, reći ću zbog čega. Pitanje jezika i kulture nije nešto s čime treba upravljati iz veleposlanstva, to je naše duboko uvjerenje. Kultura općenito nije nešto s čime treba upravljati direktno, nego stvarati okvire da se ona može razvijati. Ako sada idemo sa ionako smanjenim financijskim sredstvima u osnivanje zaklade pa makar i sa 200 000 kuna, pa makar i sa dodatnim sredstvima od sredstava lutrije, onda samim time direktno smanjujemo sredstva za programe koji se stvaraju u kulturi. Po našem dubokom uvjerenju puno bi bilo pametnije investirati ta sredstva direktno u programe koji već imaju linkove u međunarodnoj kulturnoj suradnji, ali onda nam ne treba zaklada, onda je to posao uprave za međunarodnu kulturnu suradnju. Puno je bolje ta sredstva iskoristiti za kulturnu razmjenu ako to želimo postići, ako želimo postići određeni efekt za naše kulturne industrije, onda je puno bolje ta sredstva uložiti u ono što se daje hrvatskom izdavaštvu u ovom trenutku, puno je bolje ta sredstva uložiti u prijevode hrvatskih pisaca što znam da ministarstvo radi, ali bilo bi bolje da ima i veće financijske mogućnosti. Jel onda će hrvatska kultura ili kultura nastala u RH, da je tako nazovemo, imati na međunarodnom planu puno veći efekt. Pokazalo se to i u uspješnim akcijama Ministarstva kulture i ovdje moramo to reći i priznati, kao što je to bila recimo Hrvatska zemlja partner u francuskoj kulturnoj sezoni ili kao što je reći ćemo to sudjelovanje hrvatskih pisaca na sajmu u Londonu. I na takav način treba promovirati kulturu u svijetu. Potpuno je mislim neprimjereno uspoređivati zakladu "Croatia house" sa Cervantesom, Geteom, ili britanskim ili talijanskim institutom koji iza sebe imaju ogromna financijska u usporedbi sa ovim što je i ovdje predloženo. Potpuno je nepotrebno duplirati programe i tražiti da zaklada radi jedan dio međunarodnih, kulturnih programa gdje postoje financijska sredstva na stavkama i Ministarstva vanjskih poslova i Ministarstva kulture. I dok Ministarstvo kulture još ima određeni kriterijski sustav razrađen za ono što će financirati, to u Ministarstvu vanjskih poslova nismo vidjeli bez obzira što je 2012. godini za nekoliko stotina posto povećana su financijska sredstva Ministarstva vanjskih poslova za kulturnu prezentaciju RH. Nazovite svakog od naših veleposlanika u ovom trenutku u Europi i u svijetu, vidjet ćete da ni jedan ne može dobiti dodatna sredstva za promociju RH prilikom njenog ulaska u EU. Nazovite bilo koga, Poljsku, Austriju, Njemačku, Francusku, nazovite novoimenovanog veleposlanika u Francusku pa ćete ga pitati koliki mu je budžet da promovira hrvatsku kulturu u trenutku kad Hrvatska ulazi u EU. A mi umjesto da ta mala sredstva koja imamo direktno uložimo u te programe koji će biti odabrani od strane naših ministarstava po propisanim kriterijima koje sam vam rekao i da postoje, mi tu ulažemo u osnivanje nove zaklade. Zašto? Ako pak idemo u cjelokupnu zakladu, zašto ovdje nema Ministarstva znanosti, kad govorimo o jezicima, kad znamo da se smanjuju sredstva za hrvatske lektore po sveučilištima u Europi i svijetu? Bilo bi logično da je to onda u tome participira i Ministarstvo znanosti. Ako želimo od toga ostvariti određenu ekonomsku dobit jel to se moglo shvatiti iz riječi prve potpredsjednice Vlade koja je na aktualnom satu spomenula da je "Hrvatska kuća" jedna vrsta začetka hrvatskog, recimo što ja znam "Zaklade Cervantes ili Gete instituta koja će za početak funkcionirati u regiji i koristiti kulturu znanosti, obrazovanja u komunikaciji sa prvom redom regijom gdje imamo prednost koju recimo imaju Anglosaksonci gotovo u cijelom svijetu." Tu se očito mislilo na razumijevanje jezika. Ako to želimo iskoristiti, onda ova dodatna sredstva trebaju ići prije svega u izdavaštvo i potporu novim audiovizualnim djelatnostima koje ćemo moć na to regionalno, apsorpcijsko tržište plasirati. Doduše kaže se u prijedlogu zakona da članovi Upravnog odbora zaklada neće primati nadoknade, međutim imat ćemo ovdje i ravnatelja zaklade, on će vjerojatno primati naknadu, doduše ovdje se ne kaže da neće. Prema tome, pretpostavljam da hoće. Tako da slušajući pažljivo ministricu i izlaganje duboko sumnjamo da će ovaj način predložene zaklade polučiti one efekte koje je Ministarstvo kulture u prijedlogu navodi da želi ovim postići. Pored toga postoji dio problema koji stalno zaboravljamo a to je naravno pitanje Hrvata koji žive izvan domovine. Ponovo se tu možemo javiti, sjetiti lektora, nastavu na hrvatskom jeziku za djecu naših iseljenika itd. Međutim činjenica je da istovremeno kad povećavamo sredstva ministarstva vanjskih poslova za kulturnu promociju istovremeno nam padaju financijska sredstava koja idu preko natječaja Ministarstva vanjskih poslova za kulturne potrebe Hrvata u dijaspori. Prije svega se to odnosi na Hrvate u BIH, Vojvodini i Boki Kotorskoj. Ta sredstva stalno padaju. Prošle godine su došli na povijesni minimum. Prema tome ni u tom smislu nam zaklada neće pomoći. Ako želimo pomoći njihovim kulturnim djelatnostima onda bi opet bolje bilo ta sredstva uložiti u već postojeći program. U zakladi kao takvoj jedino što mogu uočiti je da ovdje postoji itekakva opasnost smanjivanja kriterija za dodjelu sredstava jer da je ovo išlo preko uprave za međunarodnu kulturnu suradnju koje se ipak dozvolit ću to sebi reći, ipak drži određenih kakvih takvih kriterija. Kad to dođe u zakladu na upravno vijeće nitko to više neće moći kontrolirati. Da li ovdje želja Ministarstvo vanjskih poslova da kroz upravno vijeće ono određuje koji će se programi, koji umjetnici i koje kulturne djelatnosti i koje kulturne industrije plasirati u Europu evo kao što kaže potpredsjednica Vlade u regiju. Po kojim kriterijima? Oče li to Ministarstvo vanjskih poslova raditi i žao mi je da ovdje nema predstavnika Ministarstva vanjskih poslova. Oče li to raditi po onim kriterijima kao što su podijelili novce u 2012. kad je ta stavka povećana čini mi se za 800% nemojte me držati za riječ. Tko je odlučivao i po kojim kriterijima koji će se programi distribuirati. Tko? Da su imali ovaj sustav koji je postojao u resornom Ministarstvu kulture ne bi postavljao to pitanje ali ga postavljam i postavljam ga sada jer se bojim da će ionako lutrijska sredstva koja se isto tako smanjuju jer lutrija posluje sve gore i gore neće moći sufinancirati programi a po pitanju baštine. To nam je posebno draga tema nama ko demokršćanima i konzervativcima. Sredstva za obnovu baštine, posebno za arheologiju su toliko drastično srezana što proračunom, što smanjenjem spomeničke rente da uskoro ako ćemo želiti promovirati kulturnu baštinu u Europi ili regiji nećemo imati, nećemo moći promovirati ništa jer jednostavno ju nećemo moći sustavno obnavljati. Hrvatskoga … [[Govornik se ne razumije.]] vi to dobro znate gospođo ministrice vidjelo je preko 2 milijuna ljudi. On je kako god okrenemo arheološki nalaz a u budžetu Ministarstva kulture za sva arheološka istraživanja u godini dana je planirano samo milijun kuna, za 300% smanjenje sredstava u ovoj godini. A istovremeno arheološki nalaz je jedan od perjanica vrlo uspješne francuske kulturne sezone. Pa di je tu logika i istovremeno onda idemo sa zakonom o zakladi koji se kaže u uvrštenju i slažemo se treba promovirati baštinu. I sad ćemo još od tih sredstava mali koje su ostali u kulturi i znaju tu dobro kolegice i kolege koliko smo mi iz kluba HDZ-a nastojali braniti te proračunske stavke da još od tih malih financiramo nešto što će kako god okrenemo biti hladni pogled jer će taj ravnatelj morati putovati il će trošiti neka sredstva, jer ćete morati tu i vi iz vašeg ministarstva financirati, to iz glave 05 popularno nazvane da te troškove pokrijete. Po našem dubokom uvjerenju bilo bi bolje da ste putem uprava za međunarodnu kulturnu suradnju i kolegice i kolege iz Ministarstva vanjskih poslova ta sredstva uložili direktno u programe. One programe koji već imaju kulturnu suradnju, po pitanju regije oćete od kazališta, oćete od muzealaca, oćete od arhiva, svi već imaju itekako dobro uspostavljenu kulturnu suradnju sa country part institucijama u regiji. Prema tome tu je trebalo ta sredstva malo investirati. Ovako nažalost od ovog ne vjerujem da će direktne koristi imati ni promocija hrvatske kulture, za to jednostavno neće biti dovoljno novaca niti hrvatskih kulturnih industrija jel ih već sada u proračunu smanjeno podupiremo i ne mogu izdržati niti u Hrvatskoj a kamoli ih dodatno promovirati i pod broj tri od ovoga neće na neki način profitirati niti kulturne djelatnosti Hrvata u dijaspori. Nastojat ćemo pozitivno se uključiti u javnu raspravu koja je bila na web stranici Ministarstva kulture i drago nam je da je Ministarstvo otvorilo svoje web stranice za javnu raspravu. Međutim jako nam je žao da ništa od onoga što su bilo pojedinci, bilo savez udruga koja okuplja 39 članica udruge na području nezavisne kulture da ministarstvo te objekcije koliko vidimo u ovom prvom čitanju nije uzelo u obzir. A koliko je možda čitav projekt nejasan, nedovoljno obrazložen i možda strateški nedovoljno dobro planiran govori da je došlo u javnoj raspravi jedno pismo podrške a to je od Hrvatskog kinološkog saveza. Naravno da je to simpatično i da svi podupiremo kinološki savez koji podržava ideju o osnivanju zaklade jer će se onda preko toga moći promovirati hrvatske autohtone pasmine pasa a to su dalmatinski pas, posavski goniči, istarski kratkodlaki i oštrodlaki gonič, hrvatski ovčar tornjak i mali međimurski pas, naravno ništa … prema ovim našim dragim kućnim ljubimcima i autohtonim pasminama ali želim samo ovo uzeti kao primjer o nedovoljno dobro razrađenom sustavu šta bi to hrvatska kuća trebala nositi. Međutim s obzirom na predviđena financijska sredstva koja su preostala Ministarstvu kulture u ovoj sječi nije tako bilo dok je bio ministar financija gospodin Ivan Šuker, nije. Izgleda da ćemo možda se morati poslužiti i promocijom autohtonih pasmina. Hvala vam lijepa, klub HDZ-e će u ovom prvom čitanju želeći da ministarstvo usvoji ove primjedbe iz javne rasprave biti suzdržan. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Vaše izlaganje izazvalo je jednu repliku, a to je poštovane zastupnice Marije Lugarić.
Poštovani kolega Mesiću u svojoj ste raspravi u jednom trenutku se referirali na sredstva koja su rezervirana u resoru obrazovanja i znanosti za obrazovanje djece u inozemstvu i za redovnu djelatnost lektorata i rekli da se smanjuju i jedna i druga. Istine radi, prijedlog proračuna za 2013.godinu obrazovanje djece hrvatskih iseljenika u inozemstvu je povećano sa 22,9 na 25,8 milijuna odnosno za 12,8%,a redovna djelatnost lektorata sa 3,8 milijuna na 3,99 odnosno za točno 5%. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Jasen Mesić.
Štovana kolegice ja sam poznat kao čovjek koji voli temeljite i konkretne ljude, možda se nismo dobro razumjeli. Ja sam rekao ako se osniva zaklada koja ima promociju za cilj jedno širenje hrvatskog jezika, promociju hrvatskog jezika da bi bilo dobro da je Ministarstvo znanosti u to uključeno, da bi bilo dobro da su veća sredstva, a precizno sam rekao da su sredstva koja su smanjivanja je upravo za promociju kulturnih programa koji idu poslije u inozemstvo. Ispričavam se ako se nismo dobro razumjeli.
Hvala lijepo. Sljedeći će u ime kluba HNS-a govoriti poštovani zastupnik Goran BEus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege. Ministarstvo kulture zajedno sa Ministarstvom vanjskih i europskih poslova formuliralo je jedna prijedlog za kojega definitivno nismo očekivali da će biti u startu 100% razumljiv. Iz prostoga razloga zato što pitanje kulturnoga identiteta između ostaloga je jedna sjajna matrica na kojoj se vidi licemjerje onih koji ne propuštaju priliku spomenuti potrebu zaštite nacionalnog interesa u očuvanju kulturnog identiteta, a koji s druge strane svaku inicijativu koja bi trebala usustaviti promociju kulturnog identiteta i njegove zaštite u ovome konkretnom slučaju u međunarodnim okvirima, prije svega europskim onda dočekuju s velikom nevjericom ili s podozrenjem. Da, točno je budžet Ministarstva kulture ove godine manji je nego prijašnjih godina. Da, točno je za mnoge programe, za mnoge namjene srezana su sredstva. Da, točno je ministrica kulture sigurno ne spada u red najsretnijih članova Vlade obzirom na to kolikim sredstvima raspolaže i kako se može voditi kulturna politika poduprta kvalitetnim financijama. Pa nije to neka mudrost zaključiti. Ali zamislite npr. da je za one djelatnosti zbog kojih se osniva zaklada "Hrvatska kuća" ove godine bilo moguće utrošiti npr. jednu stotinu sredstava koja će se sada iskoristiti za sanaciju zdravstvenog sustava. Zamislite da je samo 1/20 sredstava koja su potrošena na pokriće gubitaka odnosno sanaciju brodogradilišta sada moguće usmjeriti u promociju kulturnog identiteta Hrvatske, kolika bi to bila sredstva. Ne radi se ovdje samo isključivo o promociji kulture i promociji jezika hrvatskoga naroda ovdje se radi o mnogo širem kontekstu. Ovdje se radi o vođenju jedne sustavne međunarodne, vanjske prije svega regionalne politike RH i to u trenutku kada ulazi u EU kao jedna od 28 članica, svjesna činjenice da Hrvati kao relativno mal narod hrvatska kultura kao prostor koji zauzima relativno male gabarite u odnosu na druge europske narode osobito u svjetlu globalizacije, osobito u svjetlu trendova koji traže lingue franche, dakle mora učiniti sve što je na raspolaganju da očuva svoju posebnost. Ali ne samo to, nego da tu svoju posebnost koja je razumljiva prostoru od recimo od najmanje 20 milijuna ljudi iskoristi kao medij za promociju vlastitog interesa. Kada se pozivamo sada na način raspodjele sredstava iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova za međunarodnu kulturnu suradnju i kada se kaže da nije poznato po kojim kriterijima će se raspodjeljivati sredstava putem ove zaklade, tko će kontrolirati raspored tih sredstava. Ja ću samo podsjetiti na 2003. godinu kada je u Vladi na razinama ministarstava vladao apsolutno kaos u raspodjeli sredstava, nevjerojatna 2003. godine naslijeđeni sustav iz '90.-tih godina se jedva uspio slomiti jer je jedva jedvice izgrađen jedan novi model koji je pretočen u Nacionalnu zakladu za razvoj civilnog društva kada je izmaknut taj prostor tzv. diskrecije bez kriterija i kada je postavljen novi model vrednovanja programa koji danas, odgovorno tvrdim, u okvirima Europske unije zauzima najvišu moguću razinu kvalitete i koji se onda vratio sva je sreća prema ministarstvima tako da danas ministarstva dijele sredstva po obrascu i kodeksu kojega je izradila Nacionalna zaklada za razvoj civilnoga društva, nažalost ne prema terminima koji bi bili očekivani i dobri jer je općepoznato da neka ministarstva i dan danas raspisuju natječaje za raspored sredstava u trećem ili kvartalu tekuće godine za ovu godinu. To je nedopustivo, to je sramota jer se znade što piše u državnom proračunu i kako je on programiran u 12. mjesecu najkasnije ove godine za sljedeću godinu. I čemu onda sada takva sumnja prema ideji da se osnuje zaklada "Hrvatska kuća" kada postoji ne samo primjer dobre prakse nego kodeks koji je ugrađen u praksu svih onih koji dijele sredstva u Republici Hrvatskoj iz javnih fondova upravo na temelju jednoga iskustva koje se zove Nacionalna zaklada za razvoj civilnoga društva kojoj je osnivač Hrvatski sabor. Prema tome, za očekivati je da zaklada "Hrvatska kuća-Croatia house" nikako ne ide ispod te razine koja je ustanovljena ovdje kao standard. Što se tiče pak sredstava, zna se da ministarstva ne mogu dijeliti sredstva druga osim sredstava iz državnoga proračuna, zaklada "Hrvatska kuća" će to moći, ona sredstva privuče jer je općepoznato da su zakladna sredstva ujedno i sredstva drugih donatora i drugih zaklada. Ukoliko "Hrvatska kuća" bude razvila tako kvalitetne matrice svojih programa koji će biti transparentni, a s druge strane koji će nositi kvalitetu onoga što se zove afirmacija nacionalne posebnosti i nacionalne kulture. Pa nisam siguran da nam neke zemlje i neke zaklade nacionalne, ali i međunarodne neće u tome pomoći, pogotovo ako zakoračimo u prostor multikulturalnosti i ako budemo radili zajedničke programe. Već sada ima nekih najava u tom smislu da postoji visoka razina dobre volje. I zato je model zaklade "Hrvatska kuća-Croatia house" jedan od mogućih modela usustavljenja brige o tome kako se Hrvatska prezentira na međunarodnoj kulturnoj sceni, odnosno maksimalizacija potencijala kojega imamo sada, koji se događa uglavnom nekoordinirano. Ne vidim razloga zašto hrvatski poznati, priznati umjetnici koji gostuju u inozemstvu ne bi u suradnji sa "Hrvatskom kućom" odradili možda i nešto što će biti sustavno programirano, definitivno okrenuto prema promociji Hrvatske u užem smislu, a ne samo isključivo prema promociji njih kao umjetnika. Siguran sam da će mnogi od njih toliko dati, toliko pridonijeti, toliko sudjelovati. Ne bih htio gajiti nikakvu sumnju u tome smislu. I zato klub HNS-a Liberalnih demokrata podržava ovaj prijedlog u prvome čitanju. Ostavit ćemo sebi u slobodu do drugoga čitanja uputiti vam i neka razmišljanja da bi se tekst učinio još jasnijim onima koji su trenutno iskazivali skepsu, u želji da se ovo pitanje u formi drugoga čitanja dogodi prije ljeta kako bi ova zaklada mogla početi funkcionirati u godini u kojoj Hrvatska postaje 28. članica Europske unije. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo tri replike koje je izazvalo vaše izlaganje. Prva je ona poštovanog zastupnika Jasena Mesića.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega, sad sam duboko uvjeren da je možda potrebna i tematska sjednica Odbora za kulturu, a možda i Odbora za turizam koji je vrlo agilan po tom pitanju jer očito je da ovaj prijedlog zakona nije naišao na dovoljno dobro razumijevanje. Ja ću se samo vratit na pitanje kulturnog identiteta. Ne znam na kog ste to mislili, vjerojatno će … da je licemjeran u promociji kulturnog identiteta. Dok sam ja radio u Ministarstvu kulture to je bilo od '96. do 2012., ja nisam sreo tamo nikoga tko je bio licemjeran u promociji kulturnog identiteta, bilo da su to bili ministri iz SDP-a, bilo ministri iz HDZ-a. Stvarno nisam sreo nikoga. Što se tiče svega onoga što je rečeno u promociji hrvatske kulture, apsolutno da, samo je pitanje da li je ovo način kako ćete to uspjet ostvarit ili bi bilo bolje da ta sredstva investirate u programe koji već postoje na tom području ako baš hoćete i u regiji. Prvi program u kulturnoj suradnji u regiji sam vodio ja osobno u obnovi arheološke kulturne baštine, to je program Vijeća Europe, znat će ministrica iz ministarstva o čemu se radi i dobro znam što govorim. Po pitanju kulturnog identiteta imate nebrojene upise na UNESCO-vu listu koji su plod rada stručnih službi, ali s obzirom da se ne možemo u ovom kratkom vremenu razumjeti kako bi trebala funkcionirati zaklada u promociji ovog što je proklamirano kao cilj, što ja razumijem, onda itekako predlažem tematsku sjednicu odbora. Vjerujem da ćete se oko toga složiti da vam to dodatno pojasne. Stvarno ne mogu govoriti o sanaciji brodogradnje u ovom trenutku niti želim to miješati s ovim niti govoriti šta je bilo 2003. godine mada jako volim povijest, mogli bi se jako … diplomirao sam ju pa mogu o tome govoriti isto tako jako dobro. Ali ako je sve to točno, potpuno mi je nejasno zašto tu nema Ministarstva znanosti, to je ono što se ja pitam. Tako dopustite određenu malu dozu interesa da tako to kažem, a ne … [[Ne razumije se.]] i skepse da ove stvari raščistimo. A vi provjerite da li su u svim ministarstvima i dan danas kriteriji poštivani kao u Ministarstvu kulture, počnite od vanjskih poslova.
Odgovorit će poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani kolega Mesić, obzirom da niste govorili kao zastupnik Jasen Mesić nego kao predstavnik kluba HDZ-a budite sigurni da moja priča o licemjerju nema nikakve veze s vama jer nisam govorio vama osobno ali ako baš hoćete mogli bismo otvoriti tu temu jako, jako široko jer i vi ste spomenuli raspodjelu sredstava za potrebe kulturnih programa Hrvata u inozemstvu. E pa jako bih volio da se jedna neovisna komisija uhvati posla da analizira što je rađeno zadnjih nekoliko godina, a što se dogodilo 2012. godine. Kako se i na koji način zapravo raskrstilo sa praksom koja je bila dotada. Bilo bi jako zanimljivo vidjeti kud su otišli ali veliki novci koji su nominalno išli preko programa potpore kulturnome stvaralaštvu i očuvanju nacionalnog identiteta Hrvata u inozemstvu, osobito u BiH. Ja se nadam da ću još za vrijeme ovoga mandata ovoga Sabora doživjeti tako nešto a onda ćemo se razgovarati. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći se za repliku javio poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Beus Richembergh u potpunosti podržavam sve vaše argumente u pogledu opravdanosti i dobitaka osnivanja ove zaklade. Što se tiče HDZ-a i reakcije kolega iz HDZ-a ništa više od njih u smislu očuvanja, u smislu podrške ne možete očekivati osim suzdržanosti koju su uputili jer još uvijek je to matrica iz '90-ih godina po kojemu nitko drugi o nekakvim hrvatskim temama ne može govoriti pa pogotovo organizirati ovakve zaklade osim njih osobno. Pa dakle u tom smislu žive u prvoj polovici '90-ih godina prošloga stoljeća. A kada ste govorili o svim mogućim sanacijskim investicijama koje ova Vlada poduzima uspoređujući to sa sredstvima koja bi mogla biti upotrijebljena i u promociju kulture o čemu je kolega Mesić govorio pa ste govorili o sanaciji bolnica teškoj oko 5 milijardi kuna pa o sanaciji brodogradilišta itd. onda ću ja spomenuti i deficit državnog proračuna koji je smanjen za 6 milijardi kuna pa ako bi samo stotina od toga bila upotrijebljena za promociju kulture u ovom obliku ili nekom drugom onda bi to bilo 60 milijuna kuna godišnje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Na vašu repliku posebice o deficitu proračuna vjerojatno će odgovoriti uvaženi zastupnik Beus Richembergh.
Kolega Radoš ponovit ću, na tragu i vašeg razmišljanja kojim ste se nadovezali na moje, da bi evo recimo kolega Mesić je rekao da su sredstva namijenjena za arheološka istraživanja ove godine spuštena na razinu od jednoga milijuna sa tri. E sad zamislite, usporedite tri milijuna sa jednom petinom sredstava koja idu sad za sanacije zdravstvenog sustava, dakle s milijardom. Znate li što smo mogli s milijardom kuna napraviti kad je riječ o arheologiji? Mogli smo istražiti sva dosadašnja arheološka nalazišta u RH, mogli smo istražiti Salonu u kojoj je živjelo prema nekim procjenama 60 tisuća ljudi, koja je dosada istražena samo na 4% svoje površine od toga je 4% istražio don Frane Bulić, a 4% je istraženo kod izgradnje splitske zaobilaznice. Dakle, 8% ukupnog područja jednoga grada od 60 tisuća stanovnika koji je bio veći od Herkulaneuma i od Pompeja zajedno mi imamo dosad istraženo. Zašto? Zato jer moramo sredstva ulagati u neke druge crne rupe ovoga sustava, a ne tamo gdje bismo mogli pronaći možda nekog novog Apoksiomena. Tim bismo sredstvima mogli sanirati sva kulturna dobra koja su stradala u ratu, ali jednako tako izgraditi i sve muzeje koji su planirani. Mogli bismo s tim sredstvima dići iz pepela sve ono što je stradalo u ratu, uključujući i ključne naše argumente u razvoju kulturnoga turizma. I još bi nam ostalo najmanje 500 milijuna. Gospodine Radoš, brojke su neumitne, strašne ali su činjenice takve kakve jesu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Duje Marasovića.
Štovani gospodine predsjedniče, kolega Beus vi živite izvan ovog života, izvan ovog vremena u svemiru lebdite. Ne vidite uopće u čemu je problem. Vi osnivate jednu novu zakladu, možemo je zvati udruga jer udruga ili zaklada sadržajno je to isto jel', u uvjetima kad narod gladuje, u uvjetima kad u budžetu nemamo ni za zdravstvo. Vi hoćete ukinuti zdravstvo. Ukinite zdravlje, ukinite Ministarstvo zdravlja. O čemu vi ovdje pričate? Ali ste rekli zašto smo mi toliko, mi evo ja sad govorim u svoje ime, zašto izražavamo rezervu? Pa zato što je to novi trošak. Čemu služi? Ničemu. Mi imamo dovoljno velik institucionalni okvir za našu kulturnu djelatnost u okviru države u najširem smislu da nam ne treba ovo. Ja sam duboko uvjeren da ovo ničemu ne služi nego za uhljebljenje nekih kadrova koji su tamo izgubili posao. Ili nečijih prijatelja ili ljubavnica možda. Želim biti grub ako hoćete. I vi sad prebacujete raspravu na odnose u državi, na raspoređivanje proračuna. Mi ovdje govorimo da je ovo samo, po mom mišljenju, nepotreban posao. I novi dodatni trošak u uvjetima kad Hrvatska grca u dugovima i kad ne može zadovoljiti, imamo milijun i 300 tisuća siromašnih. Nemamo novaca za ovo. Ako ga nešto imamo, dajmo ga u ove institucionalne okvire u kojima je govorio i gospodin Mesić. Ima ih toliko, ako je nešto loše bilo investirano, ili davano na kriv način, vi to ispravite kao ova Vlada, dajte na pravi način, u okviru istih okvira. I ništa drugo, tu nema ni politikantstva u našim raspravama, niti demagogije niti loše namjere. Molim lijepo.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Nisam siguran, kolega Marasoviću da imam alata i vještina dokazati vam da ne živim u svemiru. Dakle, u to se neću upuštati. Da, svaka nova ideja košta, sve se može proglasiti novim troškom, svaki novi trošak se može kontrolirati, sve ono što se krivo planira može se i srezati, ali znate što se ne može? Ne može se vratiti ono što je ukradeno, to je problem. Mi sad moramo sanirati ono što je stvoreno kao ogromna crna rupa u sustavu, isisavanjem novca iz javnih sredstava. Da nije bilo toga, dragi moj kolega Marasoviću danas ne bi uopće razgovarali o ovome. Da nije bilo te pljačke, da nije procjene, da je samo u financiranju Domovinskog rata od ukupnog 16 milijardi, oko 5 do 6 milijardi ukradeno, da nije procjene, da je samo u posljednjih 10 godina iz ove države izvučeno oko 40 milijardi eura. Da nije činjenica koje se utvrđuju na sudu, da nije dva puta se farbali tuneli, mogli bismo razgovarati. Zamislite molim vas da ova zaklada u prvoj svojoj godini funkcioniranja ima ona sredstva koja ste vi potrošili za farbanje tunela po dva puta? Hvala.
Ja bih molio da se držimo teme, jer govorio o kulturi a ne o tunelima. Pa bih, a molio bi da bude i mir u dvorani, molio bi da se pridržavamo Poslovnika, a Poslovnik kaže da govorimo uvijek o temi. Sada bismo prešli na sljedeći klub zastupnika, a to je u ime HDSSB-a uvaženi zastupnik Dražen Đurović.
Evo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministrice, zastupnice i zastupnici. Evo prethodnici su rekli dosta toga, ministrica je branila poziciju ovog prijedloga o zakladi. I ja bih se tu osvrnuo na nekoliko možda tema koje nisu spomenute, primjerice naziv zaklade "Hrvatska kuća", dvije imenice, jedna je hrvatska drugo je house, Croatia house, mogla se i stavit primjerice po imenu i Hrvatska kao pridjev, pa Croatia house, pa da se zna da je to Hrvatska kuća, ne ovdje se stavila imenica Hrvatska, imenica kuća jedno uz drugu, ne znam točno koja je ideja. Ili Croatia in heart, ili Croatia in mind ili loving Croatia, a ne Hrvatska i kuća koja stoji u nazivu jedna pored druge kao da ih je neko posložio, da ne bi slučajno možda pripadale jedna drugoj. Dakle, to je kad je riječ o samom nazivu zaklade koja se navodi u prijedlogu. Ne znam, evo ovako kao great Croatia house. Ja bih se priključio u ime kluba HDSSB-a onima koji smatraju kakva god bila dobra ideja, da ovakve ideje u ovom trenutku nije i ovakva jedna zaklada RH nije jednostavno potrebna. RH je država danas stara 23. godine, RH je sada na pragu EU, RH je ostvarila i stvorila kulturne, društvene, gospodarske ine spone i sa Europom i sa svijetom, i održane su i na stotine i na tisuće izložbi i kulturnih i društvenih događaja i bez jedne ovakve zaklade. Prema tome, čemu sada u trenutku, možda ona zaista, ovakva zaklada neće iziskivati neka značajnija sredstva i neke značajnije troškove barem u ovom prvom trenutku osnutka. No, intencija je vidljiva i u obrazloženju i kasnije u nekim člancima da je zapravo ideja da to polako krene, a onda ćemo počet osnivat podružnice, a onda ćemo počet širit zakladu, naravno sve na javnim sredstvima. Mislim da jednostavno ovo nije trenutak i da to RH u ovom gospodarskom i društvenom trenutku u kojem se RH nalazi, jednostavno je previše, još jedna parastvar. Također, podsjetit ću da je RH jedna od ipak ne tako puno država EU koja ima svoje Ministarstvo kulture, samo kulture. Ima cijeli niz država u EU koje nemaju samo solo Ministarstvo kulture. Dakle, mi smo ipak dali i kao društvo i kao država određenu težinu pojmu kulture i kulturi, i imamo i dovoljno smo se osjećali bogati da imamo samo Ministarstvo kulture. I koji ima i svoje resore, i svoj ustroj, i svoj dugogodišnji rad i tradiciju, i isprepletene su tisuće i tisuće spona i kroz razne izložbe, i koncerte, i promocije, i događaje koji se neprestano odvijaju po cijeloj Europi. I sad dolazimo sa idejom, ajmo presjeći sve te spone i sve te spone koje danas postoje, sve niti tih spona ćemo svest na jednu zakladu koja će to onda dalje provoditi prema državi. Čemu to radit? Ja točno uopće ne mogu razumjet, ne razumjet, evo nisam ne bavim se kulturom ali evo kao građanin RH i kao zastupnik uopće ne razumijem točno zamisao, a posebno ne usporedbu zaklade "Croatia house" sa francuskim institutom, mislim koji ima svoju tradiciju koja je itekako stara, i koji ima svoj ustroj, koji ima svoje ogromne proračune i mislim da su takve, kao da je, ne znam naše Ministarstvo vanjskih poslova usporedimo sa STATE Department, pa ćemo donijet neke zaključke na koji način će hrvatsko Ministarstvo vanjskih poslova funkcionira ključno nam STATE Department bit nekakav okvir po kojem ćemo se mi ravnati. To je otprilike usporedba kad se uzme ne znam francuski institut pa njega povučemo kao paralelu u našim promišljanjima o jednoj zakladi koja će se zvati Croatia House. Također bilo je nekih spomena o pitanju kulturnog identiteta i o zaštiti nacionalnih interesa svakako. Zašto kulturni identitet hrvatskog naroda jest pitanje hrvatskih nacionalnih interesa i njega treba štititi, njega treba razvijat, treba tražiti način da se taj integritet promovira ali isto tako treba biti svjestan ovog trenutka i u ovom trenutku i s ovim resursima koji mi imamo zapravo jedna ovakva zaklada koja će isključivo financirati iz javnih izvora ali će dakle činiti još jednu stepenicu zapravo sa strane koja će još malo dodatno analizirat određene kontakte koji su se do sada uspostavljali izravno među ljudima, među ustanovama u Rh. Izvan Rh smatramo potpuno nepotrebnom. Možda da nema onih crnih rupa koje je netko od prethodnika spominjao, crnih rupa primjerice u zdravstvu koje je netko spominjao, crnih rupa koje za koje smo imali možda i vremena da smo bili dovoljno odgovorni i dovoljno odlučni provest strukturne reforme pa ih malo i sanirati ili još ih sami ne prokopavat kao što smo mi ih za oko dvije milijarde i čak i više iskopali u zdravstvu jer nismo bili spremni provodit strukturne reforme no te crne rupe u gospodarstvu zaista nemaju baš nikakve veze ni sa proračunom za kulturu, ni sa ovom zakladom o kojoj je sada ovdje riječ. Prema tome Klub HDSSB-a predlaže predlagatelju jednostavno da povuče prijedlog ove zaklade, da ga razradi i u nekom sretnom trenutku kad u Hrvatskoj zaista bude bilo puno novaca i kada kulturna javnost što sada nije slučaj u javnoj raspravi ovako nešto bude uopće podupirala a sada nije poduprla da onda dođe ponovno s tim prijedlogom.
Hvala lijepo. Vaše izlaganje je izazvalo niz replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Jasena Mesića.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvaženi kolega pozorno sam slušao vaše izlaganje i svidjelo mi se to da ste na ipak na neki način govorili o temi. Jer znate mislim da je puno pametnije da stvarno idemo na tematsku sjednicu između dva čitanja kad god drugo čitanje bilo jer očito imamo puno pitanja koja se mogu iz ovoga postaviti. Na toj tematskoj sjednici bi bilo dobro i raspraviti koji su učinci već postojeće zaklade kultura nova u nezavisnoj kulturnoj sceni koja sad egzistira već dvije godine i može se iz određenih parametara vidjeti da li je zaklada pravi način za proklamirane ciljeve. Ja na neki način proklamirane ciljeve ne razumijem ali ne razumijem da je ovo prava metodologija i smatram da nije i smatram da nije. Ali ono što je isto tako, dobro je da kad govorimo o kulturi da stvarno govorimo o kulturi da ne politiziramo bezveze, da se ne javljamo za replike bezveze jer time poštovani kolega samo pokazujemo neznanje o pitanju kulture o kojem repliciramo. Da ne govorimo o raznim 90-tima jer očito je to najlakše kad se nema osnovno znanje o predmetu kojem danas raspravljamo odnosno o prijedlogu zakona koje danas raspravljamo. To je kolega za kulturu veći problem nego bilo koji nedostatak sredstava, nego bilo koji zakonski prijedlog, problem je neznanje iz kojeg proizlazi ona politizacija i onda se ovdje nabraja i o brodogradnji i o zdravstvu i o devedesetima i o kulturnom identitetu a zapravo se nema sistemskog znanja ni o jednom segmentu kulture a kamoli kulturnom identitetu kojeg bi trebali promovirati vani. Hvala vam.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Dražen Đurović.
Da, kratko. Meni je žao što nema onih kojima ste se vi zapravo obraćali u svojoj replici trenutno no u svakom slučaju ja također podržavam vašu ideju u tome da ste u tome dodatno raspravi na nadležnom saborskom odboru, da se povede dodatna rasprava i možda se još malo izradi neko kvalitetnije rješenje.
Hvala lijepo. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Miroslava Tuđmana.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodin Đurović je u jednom trenutku spomenuo da zapravo ne vidi izravnu vezu i potrebu danas za ovim zakonom o ovoj zakladi hrvatska kuća. Međutim kad se to stavi u onaj jedan politički kontekst onda se vidi da je vladajućima to itekako danas potrebno da bi opravdali to što su onih navodno 761 tisuću hrvatskih državljana izbrisali iz popisa birača a to su uglavnom, većina toga su ljudi koji žive u inozemstvu pa da bi nekakav alibi napravili to im je potrebno. S druge pak strane slušam ovakve besmislice da je potrošeno 16 milijardi ne znam što je rečeno dolara, 16 milijardi za nabavu oružja a imamo izjavu državnog odvjetništva koje početkom 2000.godina vodilo istrage gdje je rečeno da je za nabavu oružja imamo dva izvora nabavljeno, odnosno potrošeno 100 tisuća, 100 milijuna dolara preko ovih kriznih stožera a 400 milijuna preko Ministarstva obrane odnosno Ministarstva financija pa prema tome ukupno je potrošeno pola milijarde dolara a ovdje se trabunja o 5 milijardi ukradenih od onih 16. Prema tome to je van svake pameti u ovom Saboru na ovaj način iznosit ove podatke i na taj način govoriti a plus sve oni ostali podaci koji su izneseni ovdje nemaju blage veza sa stvarnošću.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Dražen Đurović.
Hvala. Pa evo profesore to što vidite to je pitanje optike. Kao što je pitanje optike kad su bila olovna vremena? Često čujemo nekima su bila neka teška olovna vremena početkom 90-tih godina. Meni je početak devedesetih godina bile godine ponosa i slave, najljepša vremena, a olovna vremena su bile osamdesete godine. no to je pitanje kako je tko doživio koja vremena, a bojim se da su nam tu optike prilično različite, čak i nažalost ovdje u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepo. Ja bih ponovo zamolio sve da se držimo teme. Krenuli smo daleko u povijest, bližu povijest, meteorologiju, tunele i ostalo pa idemo se držati teme, a ne dvojim da će replika uvaženog zastupnika Joze Radoša se držati teme. Izvolite.
gospodine potpredsjedniče ne bih ja htio biti revolucionar u tom smislu pa ću ja biti na tragu onoga što je ovdje bilo raspravljano ako repliciram na ono što je bilo izvan teme onda ne mogu ni sam biti u temi nažalost. No kolegi Đuroviću, dakle vi ovdje govorite kolega o sredstvima, naravno da je opravdana briga o sredstvima ali govoriti o tome da nekoliko stotina tisuća kuna ili možda milijun kuna u jednoj zakladi koja po svom opsegu poslovanja može uvjetovati, prouzrokovati velike dobitke za RH na turističkom području, na gospodarskog području u kulturnoj razmjeni. Jedan dio aktivnosti ove zaklade je i zadovoljavanje niza onih potreba koje RH zadovoljava odnosno omogućava Hrvatima izvan Hrvatske. To može biti i dio toga budžeta samo što će se te zadaće rješavati sustavnije nego što je to možda bilo do sada. ovaj pokušaj ustanovljivanja jednog sustava koji će omogućiti vjerojatno i financijske dobitke za Hrvatsku koji će biti neusporedive veće nego što su sama ulaganja. Dakle vi imate pravo na takav način razmišljati ali prilično je deplasirano to stavljati kao glavni naglasak vaših primjedbi i prigovora u pogledu osnivanja ove zaklade. Govorite o crnim rupama koje nemaju veze sa ovom raspravom. Raspravu o novcu ste vi otvorili i kolege prije vas i u tom kontekstu je otvorena rasprava o tim crnim rupama. Ali dopustite da kažem najmanje ste vi kao predstavnik kluba HDSSB-a pozvani govoriti o tome kada netko ne govori o temi.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Dražen Đurović.
Kada je riječ o brizi za hrvatske iseljenike primjerice ima Matica hrvatske iseljenike, imamo stotine nevladinih udruga. Mislim da imamo prilično jak i to civilno društvo i niz udruga i mnogobrojene programe. E sada koliko smo ukupno u tome uspješni to je druga stvar i koliko zaista uspijevamo u onim ciljevima koje si postavljamo. No iz ovog materijala nije vidljiv niti jedan argument zašto bi uopće ostvarili,kakvo je jamstvo da će ova zaklada ostvariti bilo koji od onih ciljeva koji promovira. S druge pak strane kada je riječ o financijama, pa mislim da je društvena klima i financijska kriza toliko duboka da mi jednostavno više nemamo pravo bez obzira kakve pozitivne ciljeve isticali dodatno opterećivati hrvatske građane državni proračun, javna sredstva sa bilo kakvim agencijama, ustanovama, zakladama, zavodima već da moramo ići prema njihovom gašenju i da to građani mislim u ovom trenutku od nas očekuju. Ja mislim da to očekuju, vi mislite da ne očekuju već da očekuju i da i dalje otvaramo. Vidjet ćemo se na lokalnim izborima, a vidjet ćemo se na parlamentarnim izborima što će reći građani što su od nas očekivali.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Dujomira Marasovića.
Štovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Đurović, replicirao bih vam da se ne date navuć, na neki način ste nasjeli na temu crnih rupa u zdravstvu koja nije tema ove točke dnevnog reda. Ja sam stvarno za striktno poštivanje dnevnog reda i rasprave i replike u okviru teme. I onda moje iskustvo u ovom Saboru kada god iznesete jednu repliku koja ima neki argument ako nema protuargumenta odnosno nema pravog argumenta u odgovoru na repliku onda vam se počne pričati a netko je u prošlom vremenu uzeo nešto što mu nije trebalo i onda kaže zato jel i mi imamo pravo sada razbacivati bez kontrole i bez potrebe. E to je gospodin Beus rekao ali on za njega je to vjerojatno viša matematika nije on to u stanju shvatiti, da kaže netko je uzimao u prošlom vremenu što mu nije trebalo i mi na osnovu toga mi se imamo pravo razbacivati. Ovdje je samo poruka, nema država novaca za osnivanje novih udruga ili zaklada jer narod gladuje u Hrvatskoj u dobroj mjeri jer je Hrvatska u deficitu. Gotova tema. A što se tiče zdravstva, koji je opet HNS otvorio, nema kolege nema rupa u zdravstvu. Treba reći istinu i to je jedina istina da je zdravstveni sustav u Hrvatskoj položen … osnovama da svak ima pravo na sve a to košta toliko i toliko. Hrvatska država nema financija za to nego ima za 5 milijardi manje. Mi smo sanirali 7 milijardi, mi HDZ kada je došao na vlast 2004.godine u zdravstvu. I ako se ne promijeni sustav onda će biti za godinu dana ponovno 5 milijardi minusa. Treba mijenjati sustav a to aktualna vlast ne želi ne umije nema snage ili ja ne znam što. To je odgovor na zdravstvo i nemojte više …
Ja bih ponovo podsjetio da je tema "Hrvatska kuća", a ne zdravstvo, a odgovorit će na repliku uvaženi zastupnik Dražen Đurović.
Pa evo zastupnik Marasović ja za razliku od vas koji vjerujete da se treba striktno držati poslovnika, a volite ga se ne držati ja mislim da treba pustiti da rasprava bude znatno šira od Poslovnika, a pokušavam ga se držati, evo. A inače se s vama slažem u većini iznijetog ali evo s obzirom da je i potpredsjednik Sabora ovako dobrohotan neću dalje nastavljati o zdravstvu. Hvala.
Hvala lijepo. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice, meni je žao što ovaj Sabor nije nastavio raspravu koja je bila na Odboru za Hrvate izvan Hrvatske gdje su kolege iz različitih političkih opcija iznosili svoje ideje, bio je tu zamjenik ministrice, bez vrijeđanja, iznošenja tolikih lažnih podataka da je to katastrofa. Međutim očigledno neki koji nisu u stanju razgovarat o temi i argumentirano i sa tim argumentima pomoći svojoj ministrici odlaze u teme koje naprosto ne postoje. Kolega Đurović, jeste vi možda vidjeli u hrvatskom proračunu 5 milijardi kuna za sanaciju hrvatskog zdravstva. Jeste vi to vidjeli, jel to itko vidio. To u hrvatskom proračunu ne postoji. U hrvatskom proračunu to ne postoji. Međutim, umjesto da u različitim razmišljanjima pomognemo ministrici da dođe do više sredstava jer ova sredstva od igara na sreću vi dobro znate kako se svi tuku za to, mi smo otišli u nekakvu temu koja naprosto nema veze sa zdravom pameću, ali temu koja je bačena zbog toga da se prikriju sve ove loše stvari koje se u Hrvatskoj događaju. Ja bih volio što se tiče zdravstveni da se prikaže točno koliko i koji dug i da isto tako netko kaže da taj dug sljedeće godine neće biti opet milijardu, dvije kuna jer naprosto ovakvo zdravstvo i ovakav način vođenja zdravstva se ne može vodit za ove novce. No kažem, neki ljudi koji vole politizirat oko svega, ja se iskreno nadam da gospođo ministrice opera "Nikola Šubić Zrinski" će se naći na popisu te kulturne baštine koju će Hrvatska promovirat van i iskreno se nadam da neće kao '84. kad je bila obnovljena ta izvedba u Splitu … nacionalizmom i slani neki ljudi da se izbace iz škole zbog toga.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Dražen Đurović.
Još jedanput ponavljam, volio bih ako ništa drugo da se ta zaklada umjesto dvije imenice "Croatia" i "Hart" koji stoji jedna uz drugo recimo zove "Loving Croatira". Dakle pokažimo što ta zaklada treba ili da se već neki pojam kulture tu nađe iako i dalje smatram da jednostavno to trenutno jednostavno ne treba. Nema racionalnog obrazloženja, zaista ga nema zašto ovo treba, a argument protiv osnivanja bilo kakve udruge, bilo kakve zaklade, bilo kakve agencije uz ovih 200-tinjak koliko ih imamo u Hrvatsko ima više nego što se da nabrojit u jednoj raspravi od 15 minuta. I podsjetit ću, nemojmo osnivat nova ministarstva za istraživanje ruda i gubljenje vremena, već se fokusirajmo zaista na one ciljeve koje imamo i na one probleme koji postoje. Dakle stvarati formu radi forme je zaista nepotrebno. Ministarstvo kulture rekao sam, mi smo ipak jedna od određenog broja država EU, odnosno dosta država EU nema svoje samostalno Ministarstvo kulture, imamo samo stalno Ministarstvo kulture, imamo resore, imamo sredstva. Prema tome, neka Ministarstvo kulture preuzme odgovornost za ove zadaće koje nastoji dijelom prenijet na ovu neku novu zakladu, a uz to još imamo i cijeli niz ustanova, institucija, ureda, matica i slično koji već postoje, koji tu zadaću obnašaju. Uz to imamo tisuće i tisuće zapravo kontakata i jedan sustav veza koji je uspostavljen između pojedinaca i ustanova u Hrvatskoj i izvan Hrvatske i jednostavno ovo ne treba. Kratko i jednostavno.
Hvala lijepo. Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Ivo Jelušić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice sa suradnicima. Pred nama je zakon o kojem nisam očekivao da će biti ovako polemične rasprave, ovoliko replika. Mislio sam da ćemo manje-više se složiti osim određenim dijelom, u određenim segmentima dati određene primjedbe za poboljšanje i da će tako završiti. Naime cilj ovog zakona, njegova osnovna intencija je da pomoću "Hrvatske kuće" izvršimo još bolju promociju hrvatske kulture u svijetu i ne vidim da je, mislim da je to hvalevrijedan posao i da to treba činiti. Da li na ovaj način kao što se ovdje predlaže, mi mislimo da da. Ako treba poboljšati spremni smo o tom razgovarati. Ponajmanje ovaj zakon zbog toga i zato se čudim, kolega Tuđman je maloprije o tome govorio, da ova vlast radi kako bi na neki način opravdala zato kako reče, pokušat ću citirati, zbog brisanja 760 000 Hrvata iz Registra birača. Ne znam prije svega otkuda ta brojka, jedino me ona može asocirati sa 760 000 Hrvata koliko je živjelo u BiH prema zadnjem popisu stanovništva, vjerojatno na to misli. Niti je ovo zbog toga niti je došlo do toga. Dakle niti jedan hrvatski državljanin, svaki državljanin Republike Hrvatske koji ima hrvatsko državljanstvo, a svaki Hrvat može dobit to hrvatsko državljanstvo ima biračko pravo i aktivno i pasivno, može i birati i biti biran. I svaki hrvatski državljanin bez obzira gdje živi na kugli zemaljskoj može biti biran, može birati i nije brisan iz Registra birača, treba se samo prijaviti da to želi. Zašto, zato što imamo interesantnu stvar da je vrlo mali, nizak, mi govorimo o 3,5 milijuna Hrvata izvan Hrvatske, a znamo da nikada nije glasalo više od par desetina tisuća.
Ja bih molio da se ipak držimo teme. Više puta sam molio.
Ja se držim teme. Zašto niste opomenuli onoga tko je o ovom govorio kad je izazvao ovaj problem da ne drži se teme. Onda dozvolite da i ja… dobro. Prema tome, nije … da zakon donosi zbog toga jer to pravo nikom nije osporeno i naravno pri tome me čudi da se uopće ovakva argumentacija upotrebljava, pogotovo ne od ljudi i od stranke čiji je rezultat te njihove politike taj da je broj Hrvata recimo u BiH prepolovljen. Vidjet ćemo to nažalost na popisu stanovništva ove godine, nažalost, ja se bojim da će takav rezultat biti. To je rezultat tolike silne brige i zaštite Hrvata izvan Hrvatske, pogotovo one u BiH. Na kraju utakmice se zbrajaju golovi, tako se i na kraju politike broje rezultati, a rezultat te vaše politike nažalost je takav. Prema tome, zato me čudi da ovoj vlasti želite inputirati nešto u tom smislu. No, da se vratim na odredbe zakona. Dakle, Hrvatska je u svijetu prepoznatljiva po mnogim dobrim stvarima. Na žalost je bila i po nekim lošim, a svijet nas pamti po ratu na žalost. Ali nas pamte na primjer po dobrim sportskim rezultatima. Svi se veselimo kad je Hrvatska sa četvrta na FIFA-inoj ljestvici u nogometu. Na žalost nismo prepoznatljivi u svijetu po svojim gospodarskim dosezima, ali u kulturi mislim da imamo što pokazati. Prema tome, zašto ne pokazati ono što Hrvatska ima, iako je ova Hrvatska kuća alat pomoću kojeg ćemo još bolje učiniti prepoznatljivu hrvatsku kulturu, još bolje je promicati u svijetu. Zašto ne? A ovaj zakon je u tom smislu onda sredstvo da se dođe do toga. Prema tome, ako je to tako zašto ne bi podržali. To što mnogo veći narodi imaju i svoje institute … [[Govornik se ne razumije.]] itd. Možda nemamo toliko snage da tako nešto napravimo, ali u našim uvjetima, u uvjetima naših mogućnosti idemo probati tako nešto napraviti. Ono što bih upozorio i što sada da vodimo računa da ne dođe do preklapanja između Hrvatske kuće i već postojećih institucija i ustanova koje već imamo i koje se na neki način bave ovim segmentom pogotovo kad je riječ o Hrvatima koji su izvan Hrvatske jer se ovdje spominje, dakle u zakonu da bi se u određenom dijelu što je i logično trebalo dakle uključiti tu i Hrvate koji žive izvan Republike Hrvatske. Dakle, mi imamo Državni ured za Hrvate izvan Hrvatske, imamo osnovani. Imamo Hrvatsku maticu iseljenika koja već desetljećima funkcionira i treba samo vidjeti da ne dođe do preklapanja nadležnosti. Dakle, neka se ured bavi Hrvatima izvan Hrvatske, prije svega njihovim statusnim pitanjima, statusnim pitanjima tamo gdje žive, statusnim pitanjima u Hrvatskoj, gospodarskim temama, političkim problemima tih Hrvata itd. Neka se Hrvatska matica i dalje bavi onim što se i do sad bavila, a to je njegovanjem i održavanjem Hrvatskog nacionalnog identiteta u svim njegovim segmentima jezika, kulture itd. kod Hrvata koji su izvan Republike Hrvatske, a neka Hrvatska kuća dakle uglavnom se orijentira na promicanje i promidžbu hrvatske kulture u svijetu pa onda i među Hrvatima koji žive vani, jer sigurno da očekujemo da će se oni prvi odazvati na bilo kakvu kulturnu manifestaciju koja se negdje organizira ako tamo žive. Ali isto tako da kroz promicanje hrvatske kulture promovira dakle i njihovo kulturno i umjetničko stvaralaštvo koje oni imaju u tom smislu, dakle da samo dođe do određene raspodjele, da ne bi došlo do preklapanja zajedničkih poslova. Na primjer, govori se učenje jezika. Učenjem jezika se sad bavi dakle i ministarstvo, bavi se i Matica Hrvatska. Vidim da će se baviti i Hrvatska kuća. Nemam ništa protiv, ali da se raspodjele. Dakle, neka se ministarstva bavi našim učenicima koji su u redovitom sustavu školovanja, neka se matica bavi našim mladima i ostalim koji žive vani, koji žele dodatno usavršavati svoj jezik, a neka Hrvatska kuća se bavi onim dakle ne Hrvatima koji žele učiti Hrvatski jezik kao strani jezik. Dakle, samo da ne dođe do preklapanja aktivnosti. Dobro je da će upravni odbor biti ljudi iz kulture i da će raditi bez naknade. Ono što je, ja sam tu primjedbu dao i na odboru, sjednici Odbora za Hrvate izvan Hrvatske. Mislim da je preusko određeno područje djelovanja potencijalnih članova upravnog odbora. Tamo se kaže, pokušat ću citirati dakle: "Predstavnici, mogu se kandidirati predstavnici, organizacija civilnog društva u kulturi i javne osobe koje su upućene u razvoj civilnog društva. Dakle, svodi se samo na civilno društvo. Ja mislim da treba tu proširiti mogućnost da unutra, da se mogu kandidirati ljudi koji se u kulturi općenito ne samo u segmentu civilnog društva. Prema tome, zašto netko tko je djelatnik u ustanovi, … [[Govornik se ne razumije.]] kazališnoj akademiji itd. ne bi se mogao kandidirati iz ovoga ako tumačimo ovako usko proizlazi da to ne bi mogao. Prema tome, dakle da to civilno društvo na neki način da se proširi ili da se briše ili da se stavi civilno društvo i ostali djelatnici u kulturi itd. Dobro je da kao što smo čuli od ministrice da neće doći do novog zapošljavanja i novih kadrova da se sredstva koliko god ih bude neće trošiti na ljude, nego na programe i to je dobro. I na koncu konca, ako ova Hrvatska kuća kao novi alat pomogne u promidžbi hrvatske kulture, dakle u poznavanju svijeta sa onim hrvatskim kulturnim stvaralaštvom, a imamo što svijetu pokazati. Tu nismo inferiorni kao što smo inferiorni možda u nekim drugim područjima. Mislim da je to dobro. I ja se nadam da će na koncu u drugom čitanju uvažavajući evo i moje prijedloge, sugestije i uvažavajući prijedloge i sugestije dobronamjernih i drugih kolegica i kolega da ćemo vjerojatno i u prvom i u drugom čitanju u konačnici jednoglasno i konsenzusom ovaj zakon usvojiti. Hvala.
Hvala lijepo. I vaše je izlaganje izazvalo više replika. Prva je ona poštovanog zastupnika Miroslava Tuđmana.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Vezano za ovo što je gospodin Jelušić rekao. Prvo ja sam citirao brojke ministra Bauka. On se hvalio da je birački popis reduciran za 761000 hrvatskih državljana. To sam ja rekao. S druge strane rekao je i to ako se ne varam da je u inozemstvu pravo glasa, odnosno da se prijavilo i moglo glasati svega 2300 ljudi. Možda sam tu brojku, ali između 2300, 2500 ljudi. Prema tome, to je oduzimanje prava, osnovnog prava glasa, elementarnih ljudskih prava za 700 i nešto tisuća ljudi. I to je činjenica koju ne možete prebrisati ili promijeniti. Teorijski da netko ima pravo, ali mu to oduzimate, da ste dosljedni onda biste promijenili Ustav i zalagali za dopisno pravo glasa, a ne ovo što ste nametnuli i u Ustav zajedno u prethodnoj izmjeni, da se može glasati samo u DKP-ima. To je jedna stvar. A druga stvar, ovo podmetanje da je politika ova licemjerna, da je zahvaljujući službenoj hrvatskoj politici iz BiH nestalo toliko i toliko Hrvata ja vam postavljam pitanje da nije vođena takva politika i protiv velikosrpske agresije, koliko bi danas Hrvata ostalo u Bosni i Hercegovini, a oni koji oko 150 000 ne živi u Republici Srpskoj i to onda pripisujete hrvatskoj politici, mislim to je krajnje nepoznavanje i povijesnih činjenica i jedna ideologizirana pozicija što kaže gospodin Đurović, pitanje tu optika, prema tome sumnjam da ćemo mi to riješiti u dvije minute, ali dok to ne riješimo kao država nećemo se kretati nekakvim razumnim tempom u svjetlu budućnost.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Ivo Jelušić.
Poštovani kolega Tuđman, ponovit ću nikom nije oduzeto biračko pravo, to što se manje prijavilo, dakle manje se prijavilo ali im nije oduzeto. Po toj vašoj logici mogli bi reći dakle da samo na ovim izborima oduzeli i 80% hrvatskih birača, pravo … [[Govornik se ne razumije.]] nisu se odazvali. Jedno je da li se ljudi žele odazvati, nisu se odazvali ni u Hrvatskoj, 89% se nije odazvalo u inozemstvu još više. Ali svi imaju pravo i u Hrvatskoj i tako. Prema tome, ponavljam svaki hrvatski državljanin bez obzira gdje živi ima pravo izaći na izbore, niko mu to ne može uzeti niti želi oduzet. To što se ne želi prijaviti to je njegova stvar, ali nije mu niko oduzeo. Što se tiče politike prema Bosni i Hercegovini, dakako da je se trebalo boriti protiv velikosrpskog … [[Govornik se ne razumije.]] i u Hrvatskoj i u Bosni i Hercegovini. Ali, i zaštiti kompletne interese Hrvata u Bosni i Hercegovini i cilja, mislim da je hrvatske … [[Govornik se ne razumije.]] trebao biti i trebao se biti i danas. Da Hrvata u Bosni i Hercegovini bude što više i da njihov politički, gospodarski i svaki drugi položaj bude što bolje. Nisam siguran da je politika koja je vođena u tom pravcu išla, nemamo vremena u replici o tome raspravljati, ali gospodine Tuđman nakon što je Hrvatska oslobođena, nakon Oluje, zašto smo išli u osvajati tuđa područja, nabrojat ću: Drvar gdje Hrvata nije bilo ni 1%, Glamoč, Šipovi, Mrkonjić a ne oslobađati područja gdje su Hrvati živjeli u većini. I nemojte mi reći da to nije bila politika.
Dobro, ovako ćemo sad. Ja vas sve lijepo molim, ja sam svjestan da smo mi pred lokalne izbore i da se žele postići poeni, međutim ja vas lijepo molim i podsjećam da je tema ove rasprave "Hrvatska kuća". Pa vas molim da se svi skoncentriramo na pitanja "Hrvatske kuće" , promidžbe hrvatske kulture itd. jer sad smo uistinu zatvorili jedan krug od tunela, preko nabavke oružja i popisa birača, pa do Bosne i Hercegovine. A to sve skupa baš nema puno veze sa "Hrvatskom kućom". Pa evo molim sve daljnje govornike da se ipak skoncentriramo na temu. A sljedeći govornik će biti replika uvaženog zastupnika Zorana Vinkovića. Izvolite.
Evo ja neću čak ni u sub kulturu otići. Pa evo, ja ću možda biti mlađi, blaži nego kolega Đurović koji je opravdano postavio pitanje, kolega Jelušić pitanje funkcioniranja, financiranja ove zaklade. Dakle, nije potrebno samo stvoriti tu zakladu ili instituciju, nego je potrebno vidjeti i budućnost, budućnost i funkcioniranje jedne takve institucije i doista se zalažemo za jednu širu raspravu, ne samo do ovog drugog čitanja, nego u tu raspravu trebaju biti uključeni i Ministarstvo znanosti, a isto tako i Ministarstvo turizma, koji također putem promocije Hrvatske na turističkom, da tako kažem području, promovira i kulturu između ostalog, ne promovira samo slavonski kulen ili vino, ili Prošek, ili Teran za koji ćemo vodit borbu, nego promovira i kulturu. I meni je jasno da se ne može ponoviti ono što se desilo prošle godine kada smo očigledno tražili rupe u proračunu da bi se održali oni dani hrvatske kulture u Parizu. I možda je potrebno, evo tu je i ministrica, doista da nam da i podatke koliko je uopće bilo posjetitelja na tim danima hrvatske kulture, da li su to bili samo Hrvatski koji su u Francuskoj, ili je tu izložbu vidjelo pola Francuske pa samo doista imali promociju? Ja to govorim ne radi lokalnih izbora, nego prije svega radi načina funkcioniranja ove zaklade, a sad se, mislim da ne trebamo toliko voditi sada ovu rovovsku bitku pozicije, opozicije, nego prije svega treba, ja bih rekao možda čak i dobru ideju razraditi na način da ona funkcionira. Da ne ostanu poslije toga doista crne rupe jer svi smo mi u svemiru, jer je i planet Zemlja na svemiru, u svemiru.
Hvala lijepo. Odgovori će poštovani zastupnik Jelušić, izvolite. Nećete? Hvala. Krivo sam vidio. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Ane Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Ja neću moć udovoljiti vašoj molbi da se držimo teme dnevnog reda, zato što replika znači odgovor na izlaganje prethodnog govornika, prethodni govornik se nije držao teme, pa mu ja odgovaram u tome dijelu. Ali da bi možda malo ostali u kulturi onda ću ga pitat je li možda, a vjerojatno je čuo za jednu basnu o lisici i rod? Pa onda o tome da Hrvati izvan domovine Hrvatske, da im je omogućeno biračko pravo, da ga oni imaju, da im nitko ništa nije oduzeo i da mogu eto glasovati kada hoće. Brojke najbolje govore, 2000. godine glasovalo je, izašlo na izbore 127 000 hrvatskih državljana koji nemaju prebivalište u RH. Nakon ustavnih promjena u kojima ste vi zapravo uvjetovali to da se odredi Hrvatima izvan domovine da mogu glasovat samo u diplomatsko-konzularnim predstavništvima, da to uđe u Hrvatski ustav i da se ograniče na 3 zastupnika. Nakon toga, na parlamentarnim izborima 2011. na izbore je izašlo 23 000, pazite 127 000 je spalo na 23 000, pa valjda im je jasno, pa valjda vam je jasno zašto. Isto zašto ovaj roda nije mogla kašu kljucat sa svojim kljunom na plitkom tanjuru. Jednako tako ljudi koji spajaju kraj sa krajem nisu mogli platiti put od sto ili 200 km da bi došli glasovat jer vjerojatno nisu imali mogućnosti premda bi rado glasovali i željeli glasovat. Nakon što ste uveli zadnjim zakonom obvezu prethodnog prijavljivanja na ovim izborima za Europski parlament bilo vam je registrirano svega 2000 ili 2300 birača Hrvata izvan domovine. Evo dakle, pravno ste općenito dali mogućnost ali faktično je ona debelo, debelo onemogućena Hrvatima izvan domovine da glasuje.
Odgovorit će poštovani zastupnik Ivo Jelušić.
Drago mi je da se slažete sa mnom da nije uskraćeno pravo ali se ljudi nisu prijavili. Pritom zanemarujete ili namjerno zanemarujete činjenicu da se prijaviti mogu i samim činom dolaska na biralište, dakle nije moralo se prethodno se prijaviti nitko tko živi van Hrvatske. To mogu učiniti i taj dan. Ali naprosto ljudi nisu htjeli izaći. Vi se uporno iz HDZ-a zalažete pod navodnicima za interese Hrvate, za Hrvatske da ih bude što više da imaju predstavnika zato što ste kod njih uglavnom dobivali i nekad je u ovom Saboru sjedilo 10 ljudi koji su popunjavali vaš tu klub. Zato ste se zalagali a ne zbog Hrvata i što vam je stalo do Hrvata izvan Hrvatske. Uostalom ljudi se toliko razočarali u vašu politiku za Hrvatske jer su bili vama odani da me čudi da uopće sad da žele izlaziti nakon toga što ste s njima napravili. To je činjenica i to je istina. Oni su razočarani prije svega vama i vašom dosadašnjom brigom pod navodnicima o njima. A inače da to nije tako pogledajte i dan danas. Ja sam zato da predstavnici Hrvata koji sjede ovdje u Saboru sjede i da predstavljaju te ljude koji su ih birali, da predstavljaju Hrvate izvan Hrvatske a ne da podebljavaju Klub HDZ-a. Zašto sjede u vašem klubu ljudi koji su birani od Hrvata izvan Hrvatske? Zašto imaju nezavisni klub? Zašto ne predstavljaju te ljude? Zašto moraju podebljavati klub bilo koje političke stranke? Zašto ponovno te ljude zloupotrebljavamo? Zašto uporno te ljude upotrebljavate kao svoju glasačku mašineriju? Vama samo zato trebaju Hrvati izvan Hrvatske ali ja se nadam da su i Hrvati to konačno shvatili.
Poštovani zastupnik Jasen Mesić biti će sljedeći govornik sa replikom.
Pa ne znam ja sam gospodine potpredsjedniče, ja sam očekivao da će kolega Jelušić ko svjedočim prijatelj kulture govoriti ipak više o šargi nego o politici. S time bih na neki način i dokazao svoju privrženost kulturnom identitetu ali nažalost evo to nismo ovaj put uspjeli. Možda će biti više sluha kad budemo konačno sazvali tu tematsku sjednicu. Ja se nadam da će sigurno gospodin Jelušić prisutan i da će nam točno znat reć na koji način i kako štitit i kulturni identitet i Hrvate u Bih koji su preostali tamo koliko ih je preostalo zbog velikosrpske agresije i da ćemo onda na tome moći naći načina kako do ovoga. Ja stvarno mislim da s time što potežemo pitanja za govornicom u ime Kluba vezano za neke stvari koje nemaju smisla obezvređujemo cilj koji ima ovaj prijedlog zakona. Stvarno sam to duboko uvjeren i stvarno apeliram da na neki način da pokušamo respekt toj kulturi koja je već toliko financijski srezana, o kojoj svi sve znaju, kao i u nogometu a vidit ćemo koliko će nas bit na toj tematskoj raspravi kad budemo poboljšat ovaj zakon i vidjet kud on ide i donest nekakve pravce koje ja vjerujem da su nam svima u interesu. Ajmo rađe govorit o šargiji a ne o tome. Ja znam da vi cijenite, da se znate doć na kulturna događanja Bosanske Posavine kao što vi znate da i ja znam doć bez obzira što sam rođen i odrastao u Zagrebu ali izuzetno cijenim kulturni doprinos tih ljudi. Tome trebamo pomoći. Ja mislim da, potpuno nam je jasno da njih tamo nema prije svega zbog toga što je bila žestoka srpska agresija. Ajmo se tome vratiti.
Za odgovor se javio uvaženi zastupnik Ivo Jelušić. Izvolite.
Kolega Mesić o vašoj percepciji mog kulturnog identiteta u mojoj koliko ja posjećujem koju od kulturnih, ne želim o tome s vama polemizirati jer vi kad, čovjek kad govori o drugom najviše govori o sebi pa ste ovaj put više govorili o sebi nego o meni. Druga stvar vi zaboravljate ali možda ne zaboravljate. Niste vi zaboravili tko je započeo raspravu. Raspravljamo zaista o Hrvatskoj kući koja treba promicati hrvatsku kulturu u inozemstvu ali raspravu o drugim temama započeo je vaš zastupnik, vaš kolega koji sjedi iza vas, gospodin Tuđman kad je rekao da je ovaj zakon donosimo zbog toga kako bi opravdali se pred Hrvatima izvan Hrvatske jer smo ih brisali iz registra birača. On je to započeo. E na to ja ne mogu odšutjeti jer je naprosto dosta toga hvalisanja vašega da brinete o tim ljudima, o ljudima koje ste doveli u ovako težak položaj zahvaljujući vašem hvalisanju i vašem zloupotrebljavanju tih ljudi u političke svrhe. Ako želite zaista iskreno pomoći tim ljudima onda ajmo im pomuzimo ali ne time što ćemo se vezivati uz ovu ili onu stranku što ćemo ih pozivati na ovaj ili onaj politički skup nego zaista što im želimo iskreno pomoći. Ja se nadam da će i ova Hrvatska kuća u tom smislu gledati dakle, izgledati i djelovati nadstranački a ne usko stranački kao što je do sada nažalost u glavno u vašu stranu bilo.
Zadnja replika poštovanog zastupnika Duje Marasovića.
Štovani gospodine predsjedniče. Kolega Jelušić opet se pitate otkud tolike rezerve. Ja vas pitam i što vi niste sagledali, zapravo vi to znate ali ne želite priznati ono što je govorio kolega Mesić. Nema ovdje kontrole programa niti kontrole trošenja sredstva od ozbiljne institucije. To je osnivanje jedne zaklade čiji će ravnatelj biti taj i taj i trošit će lovu kako hoće. I onda će poslati Radu Šerbedžiju sa Brijuna poslat će ga na Skadarliju da tamo na neki način predstavlja hrvatsku kulturu. Zašto ne? Koji su mehanizmi kontrole? Nikakvi. Zašto mi uspostavljamo ovo? Zbog ničega, nizašto. Da li ima potrebe? Nema. Imamo li za to novaca? Nemamo. Imamo li novih radnih mjesta? Nemamo. A mi praktički rasipnički bez ikakve potrebe i svega što sam rekao idemo u nešto. I vi to branite? Ne možete to obraniti pred hrvatskom javnošću. I baš mi je drago što televizija ne prenosi i što ovako intimno razgovaramo ovdje pa možete vjerovati da vam to iskreno kažem a ne zbog nekih razloga i ovako. A o ovim Hrvatima u Bosni ja da sam SDP stidio bih se sam sebe, stidio bih se. Znate zašto? Zato kad su bili pregovori za EU vi ste rekli ili će se smanjiti Hrvatima broj glasova na toliko na tri ili nema Hrvatske u EU. To je vama bio ekvivalent ulaska u EU. Mržnja prema Hrvatima u BiH i uopće vani, mržnja jer ne može se to ničim objasniti nego mržnjom onom iskonskom ništavnom. Nikakvog razloga nema za takvu mržnju. Pošteno bi bilo između nas, to narod kaže ne znam jel se ovdje puno ljudi tužilo puno u Saboru da bi recimo bilo pošteno koliko je za nacionalne manjine toliko i za Hrvate izvan ili otprilike tamo ovamo. To bi bilo pošteno nekako jel' i bilo bi logično. E ništa vam nije bilo važno da Hrvati nemaju pravo glasa i ne bude … zato jer mrzite to. I nema drugog obrazloženja.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Ivo Jelušić.
Kolega Marasović kod mene nema mržnje ni prema bilo kome, pogotovo ne prema Hrvatima koje govorite iz BiH koji su i tako dovoljno stradali pa da ih još i mrzim to pogotovo. Pa ja ne mrzim ni vas iz HDZ-a koji ste donijeli puno zla ovoj našoj ekonomiji i ovom našem društvu, a kamoli da mrzim ljude koji su, ne da nisu ništa loše napravili nego su nadrljali. A vezano za kontrolu trošenja ovog novca, vi vjerojatno niste pročitali zakon ili ako jeste ne paše vam da to kažete, postoji, izvještaj se podnosi upravni odbor podnosi Vladi izvještaj i financijski i programski o trošenju. Prema tome svake godine se podnosi izvještaj. Prema tome, to je tu. Nema dakle razloga da sumnjate u to da nitko neće kontrolirati kako se ti novci troše. To lijepo piše da je to jedna od obaveza upravnog odbora. Prema tome, kontrolirat će se, podnosit će se izvještaj za sve ono što se bude trošilo za koncerte, na izložbe, na bilo šta što se bude trošilo. Ali na one stvarno što se dogodi. Za razliku od vas iz HDZ-a kad vi trošite i na one što se ne dogode, na koncerte koji se nisu događali, vidimo sad to iz suđenja ovih, mi to barem nećemo raditi ali ćemo kontrolirati troškove za one koncerte i one priredbe koje se zaista budu održavali.
Hvala lijepo. Sljedeći govornik bit će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista Stranke rada poštovani zastupnik Nikola Vuljanić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Danas je nešto čudno u zraku, svi su agresivni bez obzira koja je tema ljudi se pale. Danas me ovo podsjetilo na izjavu jednog nacističkog dužnosnika koji je rekao kad čujem riječ kultura hvatam se za revolver. Svi se ovdje danas hvataju za revolvere bez, čini mi se, bez ikakve potrebe i bez ikakvog povoda osim što su lokalni izbori na vratima, to je jedini povod. Prijedlog Zakona o Zakladi "Hrvatska kuća – Croatia house" ja sam stvarno pročitao croatian house i mislim da treba stajati croatian house, Hrvatski laburisti smatraju dobrom idejom. Trebamo čuvati svoje vrijednosti. Nemamo ih puno, pola je pokradeno, pola je utrajbano, ostalo ih je nešto i trebamo ih čuvati. Naše kulturne vrijednosti su među onim što nije nitko pokrao, valjda nije bilo nikom ni zanimljivo, to je ono što nas čini onima što jesmo. Bez jezika, baštine i kulture nemamo ni korijene, nismo nigdje i ništa osim ispraznih nacionalista a to ne želimo biti. I zato svaka ovakva ideja može pomoći u tome da naš identitet u ujedinjenoj Europi dobije svoje zasluženo mjesto. Ja nisam shvatio, možda sam krivo shvatio, ako sam krivo shvatio onda predlažem da se to ispravi, nisam shvatio da bi Zaklada "Hrvatska kuća" trebala biti institucija sa palmom, sekretaricom, ulaznim vratima i ravnateljem i sličnim stvarima. Shvatio sam da bi to trebala biti matrica događanja u inozemstvu prvenstveno kroz koju bi se afirmirali to o čemu govorimo. 200 tisuća kuna naravno nije nikakav novac, ali pretpostavljam da i tih 200 tisuća kuna treba poslužiti programima koje će ta zaklada "Hrvatska kuća" provoditi i s kojima će se prezentirati u svijetu. U Europskom parlamentu svako toliko odigravaju se raznorazne izložbe, predstavljanja ne znam kojih aspekata kulture i malih zemalja. Neko to organizira, neto to plaća. Ja ne znam možda to rade diplomatska predstavništva. Ako rade diplomatska predstavništva nema nikakve prepreke da ova zaklada da to radi kroz diplomatsko predstavništvo, ja sam i tako shvatio gospođu ministricu, dakle da će neki ataše za kulturu organizirati izložbu u EU parlamentu ili u Mađarskom parlamentu ili ne znam gdje pod edigom pod nazivom "Hrvatske kuće". Ne znam što je tu loše i ne znam zašto bi se protiv toga trebali buniti. Ono o čemu bi trebalo razmisliti jeste postoji li mogućnost ugradnje u zakon nekakvog mehanizma s razmjerno sigurnog daljnjeg financiranja svih tih akcija. Ovo sada je ad hoc naravno, ovo je sada za prvu ruku i za pokretanje stvari ali stvari će dobiti na zamahu nešto od toga će se naravno moći financirati i kroz duge izvore i kroz one koji organizira, ali nešto neće. I ako hoćemo imati takvu mrežu funkcioniranja u prezentiranju kulture u svijetu i u Europi prvenstveno ona mora imati neku sigurnost postojanja. S druge strane ne možemo biti tako siromašni, nismo tako siromašni i nećemo biti tako siromašni da si priuštimo da to ne radimo. Ako tako siromašni budemo onda treba prihvatiti onaj prijedlog koji je danas ovdje bio, ajmo dopeljati stranca za predsjednika Vlade i strance za ministre i promijeniti firmu na granici. Ako si to ne možemo priuštiti onda stvarno nismo za funkcioniranje kao država. S druge strane prezentirat ćemo našu kulturnu baštinu, našu kulturu, naš jezik,našu umjetnost u inozemstvu smislimo se i razgovarajmo rađe o tome da li dovoljno radimo na tome da imamo šta sutra prezentirati. Da li smo zaštitili službenu uporabu hrvatskog jezika u Hrvatskoj? Nismo. Dvije vlade su odbile taj prijedlog jer je ne znam kakav, nacionalistički, ksenofobičan,nekakav takav, a nije. Nije nego služi ovom cilju da ovdje kod nas doma zaštitimo ono što imamo jezik je osnovana stvar koju imamo da bismo to mogli pokazati nekom drugom i biti ponosni na to. Koliko radimo na zaštiti naše kulturne baštine? Koliko radimo na zaštiti naše arheološke baštine, rekao je kolega Mesić. Koliko ovdje u Hrvatskoj radimo? E pa sada ajmo se rađe dogovoriti svi skupa da ćemo ovdje poraditi više na tom da bismo sutra mogli kroz bilo koji kanal, ovaj kanal ili diplomatski kanal ili neki 6.kanal prikazati svijetu što imamo i što jesmo. Hrvatski laburisti podržat će prijedlog da ovaj zakon ide u daljnju proceduru i nadam se da će ministarstvo razmisliti o ovim aspektima o kojima sam govorio. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo tri replike, Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala. Pa evo gospodine Vuljanić vi ste postavili pitanje da vam nije sigurno iz ovog prijedloga da li će to fizički značiti da će to biti zgrada, vrata, ured, tajnice, struktura. Da. To će biti pravna osoba koja će imati posebni upravni odbor koji će prema ovome raditi bez naknade, a u tijelima će imati upravitelja, upravitelj sigurno neće sam raditi u zakladi već imati sve ono što dolazi uz njega, dakle oformit će upravu. Da, imat će zgradu, imat će svoju pravnu osobnost i u budućnosti formirati svoje podružnice. A da li RH ima novaca za ovo? Pa mislim ja ne znam da li se mi kao društvo možemo uopće susresti sa realnošću da RH nema novca za ništa i da živi na dug već desetljećima. Ima li uopće jednog trenutka kada ćemo se mi moći suočiti sa činjenicom gdje se mi kao društvo nalazimo da svoje dugove ne vraćamo, da živimo iznad svojih mogućnosti i da svaka vlada kao i ova sadašnja kroz dugovanja samo kupuje razdoblje svog mandata pa onda šalji dalje dok dođu sljedeći. I da mislim da RH nema novca ni za ovo kao što nema novca ni za puno toga ali nijedna vlada na krilima, a to je pravi populizam kupovanje vremena zapravo samo preživljava od mandata do mandata.
Odgovor na repliku Nikola Vuljanić.
Čujete kolega ako je to stvarno tako kako vi kažete, onda bih ja predložio ministrici da osmisli rješenja u prijedlogu zakona koja bi otklonila te sumnje da se to ne dogodi, da to ne postane institucija sa velikim vratima, kvakom, zvoncem, portirom, security i ostalim stvarima i unutra sjedi direktor, sekretarica i palma. Ak se to dogodi to je strašno i to onda više nema veze s ovim o čemu sam govorio. To nije ista tema. Ali za prezentaciju i očuvanje, a prezentaciju u inozemstvu i jest djelomice očuvanje kulturnog identiteta i baštine ne mislim da smo presiromašni. Tako siromašni nećemo biti nikada. Nikada ne smijemo i ne možemo biti tako siromašni da kažemo ne znamo tko smo. Sada nije trenutak da pričamo tko smo, sada ćemo se brinuti da zaradimo sutrašnji ručak. Onda smo iznevjerili sve povjerenje svih hrvatskih građana, lijevih, desnih i u sredini. Hvala.
Replika, Jasen Mesić.
Poštovani kolega Vuljanić, nekoliko stvari sam samo želio reći. I ovih 200 000 kuna vi kažete da je nikakav novac. Znate li koliko su dotacije i cjelokupne godišnje za program kazališta u Karlovcu odnosno …, znate li koliko dobije virovitičko kazalište u godinu dana dotacije od Ministarstva, znate li koliko dobije vinkovačko ili zadarsko. To su ogromni novci u kulturi, ogromni nažalost. I oni su skinuti sa programskih stavki. E sad, ako postoji kulturni ataše u Bruxellesu i ako oni tamo rade prezentacije i hvala Bogu da rade i treba im biti, pa šta će vam onda zaklada. Ako već kulturnog atašea imaš, u Ministarstvu kulture imaš Uprava za međunarodnu kulturnu suradnju koja je dobra uprava gdje rade kadrovi koji to znaju raditi i koji su to radili. Šta će ti onda zaklada? Za privlačenje novih sredstava? Pa za to postoji sponzorstvo … donacije. To je broj jedan. A broj dva, najveća kulturna priredba u promociji Hrvatske to je Hrvatska-zemlja partner francuske kulturne zone koju je Ministarstvo kulture vrlo dobro provelo i nije točno da su gledali samo Francuzi jer je samo jedan eksponat vidjelo više od 2 milijuna ljudi, Hrvati pardon u inozemstvu. Znači vrlo uspjela. Nije postojala nikakva zaklada nego su se sjeli ljudi iz Ministarstva kulture, Ministarstva vanjskih poslova, turističke zajednice i Hrvatske gospodarske komore i išlo s time u kompletu u suradnji s izbornicima za pojedina područja. E tako se to radi i zato je uspjeh i došao, jer se dobro napravilo i dobro se provelo i hvala Bogu da je uspjeh i o tome po cijeloj Europi svi govore i na tragu toga se organiziraju i druge takve akcije. Pa što će ti onda tu zaklada di moraš već ići sa inicijalnim sredstvima.
Hvala. Odgovor na repliku Nikola Vuljanić.
Hvala. Kolega Mesić, ja sam shvatio osnivanje ove zaklade kao pokušaj da se a) još jedan dio novca u kulturi usmjeri u prezentaciju hrvatske kulture u inozemstvu i kao b) da se napravi zaklada jer u nju može dolaziti novac koji u proračun ne može dolaziti. Ako sam krivo shvatio, ako to nije tako onda branim krivu stvar. Tako sam shvatio ministricu što je pričala, tako sam shvatio što piše. Da je 200 tisuća kuna ogroman novac za jedno regionalno kazalište kao što je karlovačko ili koprivničko, naravno da je, pa to im je cijeli godišnji proračun, naravno da je, ali u relaciji hrvatskog državnog proračuna to nije krupni novac naravno. A mislim da je ova tema, pogotovo sada od 1.7., do 1.7. i poslije 1.7., da je ova tema zapravo ključna, da damo jednu sliku koja u Europi još uvijek nije popunjena, još uvijek je taj mozaik na kojem piše Hrvatska ima rupe, nedostaju neke pločice i ja sam shvatio da je osnivanje ove zaklade i ovih 200 000 način da se i te ruke popune kulturnim sadržajima, sadržajima baštine, jezika itd. po kojima ćemo se eto identificirati i na jedan dobar način priključiti europskoj familiji.
Zoran Vinković, replika.
Gledajte uvaženi kolega, ja ponovno smatram da je ideja očuvanja kulturne baštine, prezentacije te i kulture i kulturne baštine, materijalne, nematerijalne, jer očigledno smo vrlo malo radili dakle u ovoj bližoj povijesti upravo u tom dijelu. Smatram da ovaj zakon treba biti prije svega jasnije, preciznije napisan, da trebaju biti definirani određeni odnosi, da se ukoliko se i krene u osnivanje zaklade ili da li će se to drukčije zvat tu treba svakako. Evo čitam danas Prijedlog strategije razvoja turizma Republike Hrvatske, nigdje u Strategiji razvoja turizma nema promicanja kulturne baštine kroz ovu vrstu zaklade i smatram da se i Ministarstvo turizma treba uključiti u promociju kulturne baštine. Što se tiče one izložbe u Parizu, očigledno da tako kažem mediji jer očigledno se nije ništa loše desilo tamo, mediji nisu na adekvatan način popratili ono što su trebali popratiti, ali to je doista bila promocija hrvatske kulture. Na sličan način se to dešava npr. sa Dionizijevim festivalom u Đakovu i Osijeku gdje dolaze umjetničke akademije diljem Europe i to medije, barem ove državne ne zanima. To je također promocija i hrvatske kulture i hrvatskih akademija, ali to medije ne zanima. Dakle i tu treba na određen način daleko više poradit, ali uz jasno preciziranje samih odnosa u zakladi. I na kraju, svako hrvatsko veleposlanstvo bi trebalo biti hrvatska kuća jer ju pravimo i za olimpijade itd. Hvala.
Hvala. Kolega Vuljanić, hoćete odgovorit? Ne. Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospođo ministrice. Ja iskreno žalim što je ova rasprava otišla u ovom smjeru u kojem je otišla i to zbog toga što u ovom Saboru ima kvazi stručnjaka koji su za sve pa i kad nemaju argumenta da podrže nekakav zakon onda kreću tamo gdje naprosto nije mjesto. Ono što je po meni ključno ovdje što je možda i falilo u uvodnom obrazloženju da se kaže koji vid je to promocije kulture i hrvatskog pisma i hrvatskog jezika prije svega za Hrvate koji su nećemo govoriti o Hrvatima u Bosni i Hercegovini, u Vojvodini, Crnoj Gori, Makedoniji. Oni imaju jedan specifičan status, isto govorno područje. Međutim, ovdje se govori o Hrvatima u Njemačkoj, prije svega trećoj generaciji koja je na žalost već lagano se odmiče, a isto tako i institucijama koje su ti Hrvati sve ove godine vjerovali. Na žalost to nisu naša diplomatska predstavništva nego katoličke misije a kasnije ću i reći zašto to govorim. I onda imamo Hrvate u prekomorskim zemljama, dakle u sjevernoj, južnoj Americi, Australiji gdje je situacija još što se tiče jezika puno gora. Ali opet kroz nekakve organizacije da li je to Hrvatska bratska zajednica nekako je očuvan taj hrvatski identitet, hrvatska kultura i sve skupa. Dakle, da možda o tome da govorimo na takav način možda neki koji su danas ovdje raspravljali, a možda nit nisu vidjeli ovaj zakon bi drugačije govorili. Ne bi bilo ni zdravstva, ni brodogradnje jer ovo je po meni jedna vrlo bitna tema i tema o kojoj treba itekako razgovarati i tema u kojoj se ne smijemo ponašati kako smo se ponašali kad je trebalo donesti ustavne promjene kao jedan od uvjeta za ulazak u EU i kad je ključna stvar za donošenje tih ustavnih promjena od strane lijevih političkih stranaka bila da se broj pripadnika hrvatskog naroda u ovom Saboru ograniči na tri. Tako na žalost i danas ide ova rasprava o nekakvom malo previše banaliziram ali ide nekako u tom smjeru. I upravo zbog toga ovaj zakon možda treba doraditi na drugu stranu. I možemo se mi složiti da to bude zaklada, da to bude ovako, da to bude onako. Međutim, ako mi odredimo jasan cilj što želimo i ako se to iz zakona vidi na žalost to se iz zakona ne vidi. To je možda osnovni problem. Ovaj zakon je napisan tehnički, ali nije napisan tako da pojasni što se želi s njim postići. A ključni problem je i zato se i razilaze stvari što se ne vidi što se želi s njim postići. I druga stvar, sastav upravnog odbora na žalost nas upućuje na to da ne želimo postići ovo o čemu sam govorio, a to su Hrvati u zapadnoj Europi, to su Hrvati u prekomorskim zemljama. Jer ako vi njima u upravni odbor u zakladu koja bi trebala prije svega njima služiti stavite pripadnike civilnog društva koji na žalost po ovome nisu niti previše vezani za kulturu, a njih nema nigdje oni sutra na žalost neće donirati ovoj zakladi ako želimo njih privući, a zaklada je prvenstveno zbog njih. Jer gledajte, mi ako svoju kulturu, ako svoje pismo približimo prije svega pripadnicima svog naroda onda ćemo privući i pripadnike domicilnog naroda države u kojoj živimo. Ali na žalost sa člankom 5. i sa zakladom kojom upravlja Upravni odbor u ovakvom sastavu to nećemo napraviti. Znate zašto? Zato što prema ovom sastavu na žalost ne bih želio nikoga uvrijediti, ali Hrvati koji su upravo u ovim zemljama na određen način zaziru. To je uz puno poštovanje prema svakom. Zato i jesmo na Odboru za Hrvate izvan Hrvatske predložili da, ja se nadam da vam je vaš zamjenik to prenio da ovo upravno vijeće sastavljeno od tih ljudi iz jednostavnog razloga ako se ta Hrvatska kuća osnuje, mislim zaklada, da oni imaju upliv u to. I kažem da su možda na takav način razmišljali ne bi bilo ovakve rasprave, jer ova rasprava na žalost ne ide u prilog točki koja govori o kulturi, ne ide u prilog ako nam se gledaju naši Hrvati izvan Hrvatske. Pa kako ćemo mi njima ponuditi kulturnu baštinu Hrvatske kad se ponašamo ovako primitivno kao što su se ponašali neki kolege ovdje danas nabacujući ne znam šta. Dakle, i da se vratim zakonu. Ono što želim reći i što smatram da nije dobro naprosto iz iskustva na poslu kojem sam radio. Dakle, kaže se ovdje da će se financirati u dijelu od igara na sreću sukladno Zakonu o igrama na sreću. Gospođo ministrice, vi jako dobro znate da određeni postotak od uplate za igre na sreću pripada za financiranje određenih programa od sportskih preko određenih institucija koje se bore protiv određenih ovisnosti, udruga itd. Isto tako dobro znate da ako uzmete jedan promil bilo kome tko polaže prava na ta sredstva da imate ratno stanje. Prema tome, vi ako ćete ovih 200000 kuna uzeti odovuda morat ćete ih uzeti od nekoga da bi dali ovdje i automatski niste napravili dobru stvar, jer ta sredstva nisu nešto novo, nisu nadogradnja na nešto što imate nego ste ih uzeli nekome, da bi ih dali nekome. A na žalost kad pogledate i možda u ovom zakonu fali da se vidi sve što se financira iz tih programa igara na sreću. Ja sigurno, ovisno o afinitetima da malo koji kolega bi ovdje u Saboru digao ruku da se s bilo koje pozicije uzmu ta sredstva. Zašto? Upravo govoreći o afinitetima. Svatko bi se borio da uopće prema onim afinitetima ta sredstva ostanu. I zato kažem da to nije dobro. Na žalost, izazvat ćete antagonizam onih koji primaju ova sredstva prema ovome što ne bi, što bi na sreću da se dogovorimo trebao biti nekakav svehrvatski projekat. Ali ja samo ukazujem na neke stvari koje na žalost nisu takve. A što se tiče određenih tehnikalija, u članku 2. osnivač zaklade je Republika Hrvatska. Republika Hrvatska nema pravnu osobenost, ima preko predsjednika države, preko Vlade Republike Hrvatske ili preko nekih drugih, preko Sabora, preko nekih drugih institucija. Prema tome, osnivač zaklade je u ime Republike Hrvatske Vlada Republike Hrvatske. I to je onda nešto što da kažem pije vodu i ima nekakvo svoje pravno utemeljenje. Što se tiče upravnog vijeća odbora to sam već rekao. Smatram da naprosto u tom upravnom vijeću moraju biti pripadnici Hrvatskog naroda za koje osnivamo ovu zakladu, moraju bit prisutni. I onda na kraju krajeva ta zaklada je daleko potrebnija njima nego pripadnicima nekakvog civilnog društva u Republici Hrvatskoj. Za milog boga njima to ne treba, oni to imaju tu koliko god hoće, pa čak ni ne znaju konzumirat kolko im treba. Ne? I još nešto i s tim ću završiti. Naprosto čito ovo na određen način članak 15. Upravni odbor je obvezan financijsko izvješće za poslovnu godinu predati u roku od 60 dana. S obzirom da se radi o neprofitnoj udruzi vođenje računovodstva i financijskog poslovanja neprofitnih udruga je definirano zakonom i pravilnikom. I u pravilniku je definirano kome i do kad moraju podnijeti izvješće. Prema tome, to ne bi trebalo stajati ovdje. Dakle, upravni odbor obvezan je Financijsko izvješće za poslovnu godinu predati u roku od 60 dana od isteka izvještajnog razdoblja, pardon u roku od 90 dana od isteka izvještajnog razdoblja Vlade RH. Ne vidim zašto 90 dana, međutim ono što je ovdje sporno, kako možete predati izvješće o nečemu što vam netko nije usvojio? Jer program i financijski plan bi trebala usvojiti Vlada ako podnosite izvješće. Što će Vlada kontrolirati ako niste dali nekakav program rada, ako niste dali nekakva predviđena financijska sredstva? Što će Vlada Republike Hrvatske usvajati? Što ćete vi njoj dati na kraju godine izvješće, možete napraviti jednu stvar, možete imati prihod od jedne lipe i netko može reći to je savršeno, to je dobro. Ali ako ste vi imali plan da ćete napraviti 10, 15 ili 20 programa i da će s tog osnova zaklada potrošiti toliko i toliko novaca onda to izvješće ima smisla, operativno ima smisla ako je osnivač Vlada Republike Hrvatske a onda je i ovo upravno vijeće o kojem smo govorili isto na određen način ako ne radi svoj posao, ako Vlada ne usvoji izvješće ima razloga da bude smijenjeno. Ali ako vi njima niste dali zadatke onda ih nemate na temelju čega smijeniti. I na kraju, za obveze u poslovanju zaklade, zaklada odgovara cijelom svojom imovinom. To naprosto nije u skladu sa nijednim zakonom. Jer za obveze nečega ili nekoga odgovara osnivač. I zato sam vam rekao da u ovom prethodnom dijelu morate imati nešto što će Vlada prihvatiti i onda podnijeti izvješće upravo zbog toga. Jer gledajte, uvijek imate neodgovornih ljudi. Netko može stvoriti obveze zaklade koje zaklada neće moći financirati iz svoje imovine ali da bi netko dao sredstva ili nešto ili da mu netko garantira da će se taj program izvršiti onda za to garantira osnivač. Dakle, gospođo ministrice ovo su neki prijedlozi za koje smatram da bi poboljšali ovaj zakon i da u drugom čitanju nećemo imati u jednoj kulturnoj temi jednu poluprimitivnu raspravu kvaziintelektualaca.
Replika, Zoran Vinković.
Evo složio bih se s kolegom Šukerom, ali obzirom da su i Latini rekli nomina sunt odiosa po meni imena i nisu tako mrska pa onda bar recite tko je imao takve poluprimitivne barem što se tiče ovoga zakona. A smatram osobno evo i slažem se s vama, a to sam i rekao odmah na početku da ovaj zakon treba prije svega jasnije precizirati, definirati. Namjera je očuvanje kulturne baštine, promocija kulturne baštine i kulture RH u svijetu ne samo u EU da ta mjesta koja, da treba u svakom slučaju staviti u funkciju sva veleposlanstva da smo mnogo puta trošili i više novca kada smo pravili određene hrvatske kuće, kada su bila sportska natjecanja, pitanje je što se desilo poslije s tim kućama, da ovo treba biti jedan ja bih rekao sveopći projekt i biti usvojen na političkom konsenzusu, da ovdje ne treba voditi da tako kažem rovovsku bitku između pozicije i opozicije, ali prije svega da ovaj zakon treba biti potpuno jasan. Da treba vidjeti i način i budućnost ne samo bližu budućnost te zaklade nego i puno dalju budućnost. I smatram da imamo dovoljno vremena jer ovaj zakon bi trebao stupiti na snagu tek 1. siječnja 2014. godine. Da li će biti zaklada, da li će biti ustanova, da li će biti pravna osoba. Slažem se da svakako u taj projekt treba uključiti i Hrvatske katoličke misije, da treba i Hrvatsku bratsku zajednicu, da treba uključiti sve one koji nešto znače i koji mogu pomoći. Jer ovaj projekt se ne može financirati samo iz državnog proračuna nego ovaj projekt bi trebale ustvari podržati mnogobrojne donacije diljem svijeta. Tek tada ima svoju budućnost.
Hvala. Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Vinković pa upravo sam zbog toga rekao da možda predlagatelj zakona nije jasno odredio cilj. Jer kad jasno odredite cilj onda birate oruđe kako ćete doći ili put kojim ćete doći do tog cilja. Dakle, ključna je stvar odrediti u ovom zakonu i ja se nadam da se ministrica slaže s tim što se želi s ovim postići. Kad se jasno definira što se želi s ovim postići koji će to biti oblik? Da li će to biti zaklada, da li će to biti ovo ili ono to je u krajnjem slučaju nebitno. Bitno da mi imamo jasan cilj, znamo što želimo postići i onda biramo sredstvo i alate kako ćemo doći do toga. Jer gledajte isto tako je vrlo bitno, pa ako govorimo i o toj sutrašnjoj točki dnevnog reda Strategija razvoja hrvatskog turizma, pa kulturna baština je nešto što na kraju krajeva pa nije Dubrovnik top destinacija u svijetu i broj 1. zbog toga kaj je to Dubrovnik nego zbog nekakve kulturne baštine koju svaki građanin svijeta praktički želi vidjeti. I možda ga čak daleko više cijene nego mi. Prema tome, i to je isto između ostalog možda jedan zadatak, ali u to su uključene jedinice lokalne samouprave pa na kraju krajeva zato i je uvedena ova spomenička renta i sve skupa upravo zbog toga da se zaštite i da se održavaju ti spomenici kulture itd. Dakle, po ovom zakonu, po meni i na kraju krajeva to sam rekao i u raspravi, a ja se nadam da i vi kao gradonačelnik to doživljavate i gledate jer imate jednu kulturnu manifestaciju koja je u svijetu poznata. … [[Upadica se ne razumije.]] Ali ja govorim o Đakovačkim vezovima koji su baš ono u svijetu poznati, dakle bitno je odrediti što želimo. Ako odredimo što želimo ja mislim da ćemo se vrlo dogovoriti na način i model kako ćemo to napraviti. Ali ponavljam, neke institucije u svijetu kod hrvatskog naroda imaju daleko da tako kažem topliji, prisniji odnos nego službena predstavništva naše Vlade. To je zbog nekih prošlih vremena i znamo što je bilo, nažalost antagonizam je ostao. A vi dobro znate da smo i u Parizu ono veleposlanstvo prodali zbog toga zato što su Hrvati u Parizu rekli naprosto da im budi previše uspomena na Jugoslaviju i da tamo ne žele ići. I kupljeno je novo veleposlanstvo. Dakle, samo jedna mala, mala ovako usporedba što može negativan pristup značiti i negativan odnos nekoga prema nečemu. Zato treba razmišljati o svemu kad govorimo.
Marija Lugarić, replika.
Poštovani kolega Šuker kad ste govorili o raspodjeli lutrijskih sredstava, mislim da vam je kriva teza da su te, iznosi zadati i da nastane ono događanje naroda i opća pobuna kad se dirne u nečija sredstva. Vi jednako dobro kao i ja znate da se raspodjela određuje za svaku kalendarsku godinu ispočetka u određenim postotcima. I kad pogledate malo dinamičke, evo govorimo o kulturi, 2007. iz lutrijskih sredstava 5% je išlo za kulturu, 2012. je bilo 11,11, da bi za 2013. povećano 11,89%, to su kultura. Obrazovanje je imalo sličan put, 2012. 2,02% pa je povećano na 4%. Dakle, teza da će bilo kakve, da korisnici lutrijskih sredstava doživljavaju svoja sredstva kao lenu u koju se ne smije dirnuti, naprosto nije točna, jer kada pogledate dinamički kako su se raspodjeljivala lutrijska sredstva pokazuje da itekako se kreću prilično velikim rasponima. Čak i unutar pojedinih korisnika, primjer ne znam sporta koji ima najviše 35%, u 2013. čak je jedan dio smanjen u Olimpijskom odboru za paraolimpijske. Dakle nema, čini mi se u tom dijelu nikakvih dilema da to neće biti dobar izvor sredstava, mislim da su lutrijska sredstva upravo za to i namijenjena, a kao što vidimo iz ovih svih podataka ona će se moći i mijenjati i niko se do sada nije digao, nikakve velike bune niti pobune zbog toga što su u nekom trenutku imali manju, u nekom drugom više. To upravo i je način na koji se usmjerava taj zajednički novac koji je na raspolaganju, a to je način definiraju politike. Evo vam kultura 2007. ponavljam 5% lutrijskih sredstava, 2013. 11,89.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Kolegice Lugarić za razliku od vas koji ste samo iz jednog ministarstva sredstava, tražili sredstva ja sam bio onaj koji je tu raspodjelu trebao dogovoriti i predlagati za Vladu. I ovo što sam rekao, nisam isisao iz prsta, nego sam naprosto rekao, a kolegica Zlatar to može potvrditi kakav je odnos kad bilo kome ko si izračuna koliko mu sredstava pripada od toga, uzmete jednu lipu. Dakle, ja to nisam rekao napamet i ovo što vi govorite naprosto ste opet počeli koristit postotke, a da niste rekli koji su programi, koji se programi više ne financiraju iz igara na sreću, a koji se iz pojedinih ministarstva financiraju. Prema tome, kad to pogledate onda ćete vidjeti, ali ja samo ponavljam niko neće pristat da mu se uzme 1 promil bez značajnog obrazloženja, ali vi ovdje nemate da će se osnovati, da će se nekome uzeti nova sredstva, nego se radi ovdje da će ova sredstva koja su već namijenjena za kulturu da će se ta sredstva smanjiti. Znači postojeća sredstva za jedan program smanjite da bi financirali novi program. I to sigurno neće naići na odobravanje onih koji koriste ta sredstva. Prema tome, dakle ovo što sam rekao, rekao sam iz iskustva, jer svake godine sam vodio rat oko raspodjele tih sredstava jer se radi o ne malim sredstvima.
Završna riječ ministrice kulture gospođe Andre Zlatar Violić. Izvolite ministrice.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Vrlo ću kratko govoriti iz razloga što cijenim vaše vrijeme i znam koliki posao nas i vas sve čeka do 1.7. naročito u vezi usvajanja zakona. Zahvaljujem prije svega na svim komentarima koji su bili konkretni i vezani uz samu temu i koji su prepoznali ideju projekta, a ideja projekta je promidžba Hrvatske, a to znači putem kulture, putem kulturnog identiteta, putem jezika, pa onda i putem znanosti u ovom jednom popularnom smislu u inozemstvo s posebnim naglaskom na početni krug, početni krug regije u smislu jedne strategije. Ono što želim kazati, sredstva, mi smo vrlo svjesni cijelog financijskog problema i u prvom razgovoru s Ministarstvom financija bilo je sasvim jasno da se zaklada ne može financirati ili neki taj tip institucija iz državnog proračuna, niti će se dizati neke nove stavke, nego da se može ići na traganje za novim sredstvima. A iz sredstva koja su sada osigurana za međunarodnu suradnju povući ova početna sredstva koja su potrebna za osnivanje. U samom osnivačkom procesu napravit će se statut i pravilnik o kriterijima. Dakle, pravilnik o kriterijima će postojati kao što svaka institucija sada u kulturi ima svoj četverogodišnji plan rada, plan investicija, plan programa koji prolazi kroz odobravanje nadležnih vijeća, tako će biti i ovdje. Ono što mi se čini iznimno važnim da kao cilj, i razumijem da u šturom jeziku zakona cilj možda nije dovoljno u obrazloženju prepoznat. Ono što nam je iznimno važno, to je da sklopimo sinergijski, zajednički sve elemente i sve mehanizme koji postoje i danas. Turizam koristi riječ brendiranje, mi je u kulturi ne volimo koristiti i reći da želimo brendirati Hrvatsku ili hrvatsku kulturu. Međutim, radi se na jedan način o tome. Nikako se ne radi o tome da bi ta zaklada postojeće inicijative i postojeće veze koje funkcioniraju bilo između institucija, bilo između udruga, festivala da bi time država na to stavila negativno šapu u smislu neke selekcije i kontrole. Ne, radi se upravo o tome da želimo i od različitih elementa, od nezavisne udruge koja se bavi možda jednom sasvim novim tipom umjetnosti, do klasičnih institucija poput Matice Hrvatske, kršćanskih misija, napraviti jedan sinergijski vez da dođemo do brenda, da postoji zovimo ga sada logo Hrvatske, na tim projektima koji su sada iako iz različitih načina financirani i dogovoreni koji vrlo često ne postižu zajednički efekt. Oni imaju uspjehe u pojedinačnim područjima ali ne postoji ili nema dodatnog efekta zajedništva koje stvari kada su usuglašene dobivaju. Zalažem se u svakom slučaju. Mi ćemo sa veseljem prihvatiti raspravu bilo na saborskim tijelima, bilo na Saboru koja bi govorila o strateškim opredjeljenjima kako učiniti Hrvatsku prepoznatljivu kroz dio baštine, dio njezinog suvremenog, kulturnog i umjetničkog plasiranja i naravno kroz temu jezika. Ali ono što je u toj priči nama se čini iznimno važno da imamo jedan mehanizam koji će upravo onemogućit tu situaciju da pojedina veleposlanstva imaju ili nemaju sredstva da osiguramo da postoje ključne točke pomoću kojih će svi koji imaju volje, imaju publiku a publika postoji svugdje i svjesni smo diferencije te publike, svjesni smo diferencije da u Bosni se moramo baviti sa Hrvatima izvan Rh, da se u zemljama gdje je bila velika emigracija 60-tih godina i 70-tih moramo a da ne govorim o prekomorskim zemljama gdje su emigrantski valovi počeli prije stotinu i više godina moramo baviti drugom, trećom, četvrtom generacijom naročito kad je riječ o ovoj ideji da je zaklada mehanizam za privlačenje dodatnih sredstava. Međutim isto tako što pokazuje i iskustvo ovog francuskog festivala je to da je publika građani zemlje u kojoj gostujemo iznimno zainteresirana i iznimno nažalost neinformirana o tome što Hrvatska jest i što Hrvatska nudi i zbog toga će i ti programi biti usmjereni upravo na kapacitiranje i pravilno da tako kažem usmjeravanje onih programa koji Hrvatsku čine prepoznatljivom prema interesu i poziciji koje Hrvatska ima u toj zemlji ili na tom prostoru. Za kraj samo jednu rečenicu. Posebno što se tiče svih stvari koji se tiču zakona oni će još jednom proći sva čitanja i zakonskih formulacija a obrazloženje koje bi dalo više sadržaja nadam da ćemo imati prilike izrazgovarati i prodiskutirati zajedno na jednom od saborskih tijela ili na posebnoj saborskoj tematskoj sjednici. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknado.
Prijedlog zakona o Zakladi "Hrvatska kuća – Croatia house", prvo čitanje, P.Z. br. 336. Rasprava o tekstu je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Prijedlog zakona o Zakladi "Hrvatska kuća". I dva, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim da se izjasnimo tko je za predloženi zaključak? Hvala lijepa. Tko je protiv predloženog zaključka? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, 2 glasa protiv i 21 suzdržanim glasom donesen predloženi zaključak.
Raspravit ćemo o a)Prijedlog odluke o razrješenju dijela člana vijeća za elektroničke medije; b) Prijedlog odluke o imenovanju dijela člana vijeća za elektroničke medije; Predlagatelj odluke je Vlada RH. Odredbom članka 68.stavka 2 Zakona o elektroničkim medijima utvrđeno je da Hrvatski sabor imenuje, razjrešava predsjednika i članove vijeća za elektroničke medije na prijedlog Vlade Rh. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu je proveo Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Želi li ministrica obrazložiti prijedlog? Zamjenik ministrice? Ne. Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Želi li odbor? Da, izvolite, predsjednik Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Branko VukšiĆ.
Poštovane potpredsjednice Hrvatskoga sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije razmotrio je na 19.sjednici održanoj danas prijedlog odluke o razrješenju djela člana vijeća za elektroničke medije i prijedlog odluke o imenovanju djela člana vijeća za elektroničke medije kojem je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Rh aktom od 11.travnja 2013.godine. Odbor je navedene prijedloge odluka razmotrio kao matično radno tijelo. Uvodno obrazloženje predstavnik predlagatelja istaknuo je da dijelu dosadašnjih članova vijeća za elektroničke medije ističe mandat danom 30.travnaj 2013.godine stoga je Vlada Rh utvrdila prijedlog odluke o razrješenju dijela članova vijeća za elektroničke medije danom 30.travnja 2013.godine radi isteka mandata. Isto tako Vlada Rh na temelju provedenog postupka po objavljenom javnom pozivu utvrdila prijedlog odluke o imenovanju dijela članova vijeća za elektroničke medije s danom 1.svibnja 2013.godine. U raspravi na odboru skrenuta je pozornost da je jedna od kandidatkinja predloženih za imenovanje za člana vijeća za elektroničke medije, članice upravnog vijeća HINA-e te da se u tom slučaju radi o sukobu interesa. Predstavnik predlagatelja naglasio je da je ministrica kulture u svezi toga uputila 28.ožujka 2013. dopis Vladi Rh u kojem se kaže da se u slučaju imenovanja te kandidatkinje za člana vijeća za elektroničke medije ona treba razriješiti dužnosti člana upravnog vijeća HINA-e. Nakon provedene rasprave o prijedlogu odluke razrješenja dijela članova vijeća za elektroničke medije odbor je jednoglasno s 9 glasova za odlučio predložiti Hrvatskom saboru sljedeći zaključak: "Podržava se donošenje odluke o razrješenju dijela članova vijeća za elektroničke medije u tekstu kako je predložila Vlada Rh." Nakon provedene rasprave o prijedlogu odluke o imenovanju dijela članova vijeća za elektroničke medije odbor je proveo pojedinačno glasovanje o svakoj kandidatkinji. Za imenovanje kandidatkinje Suzane Kunac bila su 4 glasa za i 5 suzdržanih glasova a za imenovanje kandidatkinje Gordane Simonović bilo je 4 glasa za, 4 glasa protiv i jedan suzdržan glas. S obzirom na rezultat glasovanja odluka nije donesena jer su mišljenja članova ostala podijeljena. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime kluba zastupnika HDZ-a kolega Jasen Mesić izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege, poštovani zamjeniče ministrice sa suradnicima. Evo djelomično je u svojem obrazloženju predsjednik odbora naznačio na koji način je tekla rasprava u odboru za medije i informatizaciju. Nije sporno ovaj dio koji se odnosi na razrješenje dosadašnjih članova jer im je jednostavno istekao mandat. Ono što je sporno djelomično je naznačio predsjednik odbora ali probat ću to još dodatno elaborirati. Prvo, nedopustivo je i to mislim da je trebalo biti u izvješću sa odbora jer smo protestirali na odboru vezano za to da nismo dobili dokumentaciju uz ostale kandidate koji su bili prijavljeni na natječaju. Ovdje je popis više od dvadesetak ljudi od kojih su neki vrlo poznata imena i vrlo kompetentna imena na ovom području čije životopise nismo dobili u prilogu. Postojala je informacija dana od predsjednika odbora da je dat nalog da se to umnoži i preda u klubove zastupnika, za druge klubove ne znam i ne mogu govoriti, međutim u Klub zastupnika HDZ-a ta dokumentacija nije došla. Tretiranje Odbora za medije kao poštanski pretinac da nam se samo dostave dva životopisa od kandodatkinja u ovom slučaju, za koje trebamo glasati je nedopustiva i ta praksa nije postojala u nadležnom ministarstvu 2009.godine kada je odbor vodio sadašnji potpredsjednik Sabora gospodin Stazić uvijek su se dostavljali životopisi. Zašto na tome inzistiramo? Zato što ni uz najbolju volju član ili članica odbora ne može reći da li su predloženi najbolji kandidati odnosno kandidatkinje jer jednostavno nemate materijala za usporedbu. Neka ova imena mi itekako dobro poznajmo, znamo da se radi o kompetentnim ljudima ali ne znamo da li su bolji za ovu funkciju od predloženih. Zbog toga smo na odboru i glasali suzdržano o jednoj kandidatkinji koja je predložena za imenovanje. Što se tiče druge kandidatkinje definitivno je da se ovdje otvara mogućnost sukoba interesa. Na samom odboru kada smo o tome raspravljali nismo bili upoznati sa dopisom Ministarstva kulture koji inzistira na razrješenju,međutim ako je to tako onda smatramo da je predložena kandidatkinja je to trebala učiniti i dostaviti jel sigurno je znala da će biti predložena od strane odbora, dostaviti nekakvu pismenu izjavu da će podnijeti ostavku s obzirom da se radi o osobi koja je od strane ovog Sabora imenovana u Upravno vijeće HINA-e kada su potpuno bezrazložno i po mom mišljenju protiv zakona o HINA-i smijenjeni dosadašnji predsjednik inače dekan Filozofskog fakulteta i smijenjen ravnatelj Leksikografskog instituta po meni potpuno bez ikakvih razloga, potpuno neargumentirano i samo zato da bi se Upravno vijeće HINA-e stavili podobni ljudi. I to nas dodatno motivira da u zemlji da ima ovoliko kandidata koji ispunjavaju uvjete i u zemlji gdje ima 370 tisuća nezaposlenih mi moramo istu osobu imenovati u Upravno vijeće HINA-e i onda nakon manje od godinu dana tu istu osobu imenovati za člana Vijeća za elektroničke medije. Naravno da to otvara mogućnost sukoba interes zbog toga što određeni elektronički mediji kupuju usluge ili vijesti od HINA-e a Vijeće za elektroničke medije bi trebalo biti njihov nezavisni kontrolor i regulator i naravno da tu može doći do sukoba interesa. I ja ne znam ako je to pismo upućeno krajem 3.mjeseca, ako sam dobro čuo, stvarno ne znam zašto netko u tri tjedna procedure nije u stanju najaviti ako bude izabran da će podnijeti ostavku. Nedopustivo. Podsjećam na slučaj gospodina Lijevaka koji kada je izabran u Vijeće za elektroničke medije odmah najavio i podnio ostavku na mjesto predsjednika Programskog vijeća HRT-a. Da li je to način kako ćemo raditi u hrvatskim medijima? Da li je to ona postavka medijske strategije u kojem govorimo već neko vrijeme? Da li je to ono u što nas se uvjeravalo kada je donesen Zakon o HRT-u? mislim da nije kolegice i kolege. Mislimo zapravo da je stvar u nečemu drugome. Naime užurbano se rade promjene u Vijeću za elektroničke medije, po našem mišljenju iz sljedećeg razloga. Zato što istovremeno traje rasprava o tzv. financiranju tzv. neprofitnih medija odnosno mogućnosti da na sredstva s kojima raspolaže Vijeće za elektroničke medije koji su namijenjene za poticanje pluralizma medija, da se otvori mogućnost da na taj fond apliciraju nešto što se naziva neprofitni mediji. Bez obzira što ne možete dobiti nigdje točan popis koji su to neprofitni producenti i koji su to neprofitni mediji, zaključuje se da su to samo oni mediji koji nemaju u sebi oznaku d.o.o. i koji su osnovani ili od udruga ili ne znam koga. 16 milijuna je do sada bilo dano kuna za radijske postaje, 16 milijuna kuna za televizijske postavke prije svega lokalne koji su zbog toga morali proizvesti određeni sadržaj, sada na ta sredstva postoji tendencija i to su vam ove izmjene i dopuna Zakona o elektroničkim medijima koji su u pripremi da na taj dio novaca koji na sebe zapošljava 2 tisuće ljudi veže puno vrijednih novinara i medijskih djelatnika na lokalnoj razini, da na taj novac apliciraju nešto što se zove neprofitni medij. Ne mogu se oteti dojmu da je upravo ovo imenovanje koje jasno otvara mogućnost sukoba interesa napravljeno u tom smislu kako bi se u Vijeću za elektroničke medije dobila većina koji bi takav stav podržavala. I onda se sve poklapa. Prvo se smjenjuje Upravno vijeće HINA-e … po meni bez ikakvih razloga jer u obrazloženju nije bilo razloga. Nakon toga se u HINA-u dovodi druga osoba, pokreće se čuveni medijski porez ako se sjećate tih napisa u novinama pa se onda to zaustavlja, pokreće se pitanje izmjena i dopuna Zakona o elektroničkim medijima, ide se sa novim izmjenama u Vijeće za elektroničke medije, paralelno se vuče priča gdje će se zakonski dozvoliti da ta sredstva apliciraju tzv. neprofitni medije, a o javnom sadržaju, javnom interesu nitko ne govori, kako bi se tu mogla crpsti financijska sredstva. Ako je to cilj ovakvih izmjena, a bojim se kad pogledam ova imena da je, onda nikako drukčije na Odboru za medije nismo mogli ni glasovati. Ne vidimo drugog razloga zašto baš se tako provjereni kadrovi mogu predložiti od strane Vlade i nadležnog ministarstva za mjesto u Vijeću za elektroničke medije. Po mojim informacijama nisu provedeni ni razgovori u matičnom ministarstvu s ovim kandidatima koji ispunjavaju kriterije. Zbog čega? Da se ne bi čulo šta imaju za reći? Možda zbog toga što Ministarstvo kulture sad ima posebnog savjetnika za medijsku politiku što prije nije postojalo, ali je po mom dubokom uvjerenju bilo posloženo koliko je to bilo moguće. Zbog toga što se kroz ovo imenovanje priprema teren da se prije ili kasnije realizira onaj dio kvazi medijske strategije koju smo nazivali medijskim porezom, a to je da se omogući podobnima i one koje će netko procijeniti zaslužnima bez obzira što ne ostvaruju niti javni interes, niti profit, niti imaju obavezu zapošljavati ljude, niti im plaćati plaće, njima će se otvoriti mogućnost da uzmu sredstva iz tog rezervoara koji je ostao za pluralizam medija. Zbog toga smo naravno protiv ovakvog imenovanja, a definitivno smo protiv toga što naravno otvara mogućnost sukoba interesa i bez obzira na dopis koji je Ministarstvo kulture uputilo to apsolutno pozdravljamo, smatramo da je bilo dovoljno vremena u tri tjedna od tog navedenog dopisa da se kandidatkinje, odnosno kandidatkinja o tome očituje da će podnijeti ostavku na mjesto predsjednice Upravnog vijeća HINA-e kako bi mogla biti imenovana u Vijeće za elektroničke medije. Hvala vam lijepo.
Hvala. Jozo Radoš, replika.
Kolega Mesiću, slušajte. Dakle kakvu vezu vi dovodite između imenovanja Upravnog vijeća HINA-e i mogućih sukoba interesa i zloporaba u radu Vijeća za elektroničke medije. To je dosta teško pretpostaviti kakvu vi to vezu nalazite. Sredstva za raznolikost elektroničkih medija koja su u iznosu od 30-tak milijuna kuna, 30-tak 2 milijuna kuna, rekli ste se dijele za neprofitne medije, a oni također potiču tu raznolikost negdje u iznosu oko 3 milijuna, dakle 1/10. Ali vi na tragu vaše teorije zavjere i loših namjera ne samo da uvodite Upravno vijeće HINA-e, nego unatoč tome što vrlo jasno je predsjednik odbora rekao da je Ministarstvo kulture uputilo dopis Vladi da se smijeni ta kandidatkinja ukoliko bude imenovana što onda naravno isključuje potrebu da ona svojim dopisom kaže da će dati ostavku, prema tome sve je do kraj jasno. Vi i dalje inzistirate na tome da je to sve rađeno samo zbog toga da se promoviraju navodno podobni neprofitni mediji. Dakle malo ste previše konstrukcija iznijeli u svome izlaganju, to naravno nema nikakve veze, ovo je dakle smjena odnosno imenovanje nakon isteka mandata. U ove proceduralne primjedbe o kojima ste govorili ne mogu ulaziti, vjerojatno ste u pravu u tom smislu, svakako sam za to da odbor dobije veće mogućnosti uvida, uključujući naravno i sve ostalo, ali ova konstrukcija oko skrivenih namjera vezanih uz Upravno vijeća HINA-e i navodni sukob interesa koji će nastupiti, makar sve govori drugačije, u to apsolutno ne mogu vjerovati i mislim da niste u pravu. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Jasen Mesić. Digli ste povredu Poslovnika.
Ja se ispričavam. Da, odgovor na repliku. Dakle postoji … Vijeće za elektroničke medije koji bi trebao biti nezavisni regulator elektroničkim medijima, odnosno lokalnim radiostanicama i lokalnim televizijama. Te iste pravne osobe koje zapošljavaju preko 2000 ljudi praktički žive od tog novca koji je za to i namijenjen. To je dio koji se dobiva od pretplate HRT-u. Te lokalne radiostanice i televizijske postaje kupuju dio vijesti od HINA-e gospodine Radoš i naravno da osoba koja u takvom vijeću sjedi kao regulator, koja raspolaže tim sredstvima i tim lokalnim radiostanicama dodjeljuje sredstva, može potencijalno biti u sukobu interesa ili ovoj reći o nezavisnom regulatoru. Ako sjediš u nezavisnom regulatoru u Upravnom vijeću HINA-e nemaš kaj raditi. To je broj jedan. Broj dva, radi se o 16 milijuna za radiostanice, 16 milijuna za televizijske postaje. Pripremaju se izmjene i dopune Zakona o elektroničkim medijima, dakle drugi zakon koji otvara mogućnost da na ta sredstva apliciraju neprofitni mediji. To nije ona mogućnost financiranja koja je otvorena u budžetu, ovogodišnjem budžetu gdje je decidirano naveden iznos za neprofitne medije, dakle to su još dodatna sredstva koja ugrožavaju opstojnost ovih ljudi, a dosadašnja struktura u Vijeću za elektroničke medije se tome koliko je meni poznato, a poznato mi je na određeni način opirala zbog toga što je smatrala da prije svega glavni kriterij toga treba biti ne neprofitnost nego javni interes. Dakle, u tome je poanta. Što se tiče predloženih kandidata stvarno ne mogu vjerovati, stvarno ne mogu vjerovati da su predloženi kandidati najbolje pogledajte popis gospodine Radoš tko se sve javio stvarno za taj natječaj. Vidjet ćete da su to itekako, da među njima ima itekako … [[Govornik se ne razumije.]] ljudi jer se na ime su poznati bez obzira što nismo imali mogućnost vidjeti životopise.
U ime kluba Hrvatskih laburista kolega Branko Vukšić.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministrice, kolegice i kolege. Pa zapravo najveća medvjeđa usluga učinjena je gospođama Kunac i Simonović, a medvjeđa usluga je napravljena zbog toga što mislim da nije dobro vođen sam postupak izbora. Prvo tretman Odbora za informiranje, informatizaciju i medije jest kao poštanski sandučić nas tretiraju. S druge strane mi smo trebali biti u ovom procesu smokvin list i da bismo jednostavno digli ruke i odobrili ono što nije dobro ni rekao sam za gospođu Kunac i gospođu Simonović. Nije dobro stoga što nismo imali uvid u sve one kandidate koji su se natjecali za dva mjesta u Vijeću za elektroničke medije. Što se nama ponudilo? Nama se ponudilo, mi smo izabrali dva, vi možete između dva birati ili odbiti. Ono uzmi ili ostavi. Mislim da nije to dobro. Ako biramo članove vijeća, jednog neovisnog vijeća koje ima itekako odgovornu funkciju u društvu. Kada nam je ministarstvo dostavilo dokumentaciju ona je bila nepotpuna. Dobili smo samo životopise dvije gospođe koje su predložene od Vlade da budu članice vijeća. Znate dobro, prije je rečeno još dvadesetak vrlo kompetentnih ljudi se javilo na natječaj. ja se tu slažem sa gospodinom Mesićem koji je rekao da je na tom popisu bilo vjerojatno i kompetentnih ljudi. To što je zapelo kada sam dobio dopis od ministarstva zatražio sam da mi pošalju naknadno i životopise svih onih koji su se javili i zatražio sam da službe Sabora podijele članovima odbora, odnosno njihovim klubovima pošto je preobilan materijal i da se u klubovima uzmu ti materijali. Međutim, kažu da u klubove nije, da služba nije obavila svoj posao. Ne vjerujem da je to zavjera, vjerujem da je to slučajno. U klub Hrvatskih laburista je došlo. Prema tome, ne mislim da je neka zla namjera. Može bit da je neka pogreška, ali to nije dobro za te kandidatkinje. U ovih 20, da li je to bila intencija u ovih 20 ljudi koji se javilo koji nisu uspjeli proći rešeto Vlade ima jako kompetentnih ljudi o kojima smo trebali danas raspravljati. Kako ima, rasprava nema smisla ako raspravljamo samo o onom što nam je ponuđeno i drugu ne vidimo, ono ne vidimo. Čak bi bilo dobro da su i saborski zastupnici dobili to, da mogu saborski zastupnici reći pa ovaj je bolji, ovaj ima bolje kvalifikacije. Ja znam jednog, neću imenovat onih 20 jer ću bit nepravedan prema 19 ako jednog imenujem. Znam čovjeka koji radi na BBC-u, koji je radio na radiju, znači koji je radio na televiziji, koji je urednik, koji snima dokumentarne filmove, koji zna sve o elektroničkim medijima. Nije prošao. Zato mislim zato je i tako odbor glasao. Odbor nije dao potrebnu većinu, nije dao suglasnost i ova praksa nije dobra. To se ne događa u Ministarstvu kulture prvi put, vjerojatno se neće ni zadnji puta dogoditi. Neću uopće govoriti o tome da smo lani na proljeće razgovarali i u Ministarstvu kulture i ovdje u Saboru da treba do jeseni donijeti medijsku strategiju. Bilo je obećano da će se donijeti medijska strategija, da ćemo razgovarati o tome, o funkciji Vijeća za elektroničke medije i HAKOM-a da li se to može spojiti ili se ne može spojiti, koje su njihove dodirne toke, kako te dvije agencije njihov rad pojeftiniti, kako učiniti efikasnijim. Međutim, ništa od toga Vlada ne predlaže, ne predlaže ni strategiju, ne predlaže razgovarali smo o tome da vidimo zbog čega odašiljači veze šalju tako velike račune. Zašto košta 120 milijuna računa odašiljači i veze Hrvatskoj radioteleviziji i onda spuste nakon jednog razgovora na 100 milijuna, 20 milijuna se otpusti. Koliko stvarno usluga odašiljača i veza košta? Tko je to izračunao? To je medijska strategija. Nije samo medijska strategija set zakona. Trebamo znati što želimo u medijima, jedan odnos prema tiskanim medijima, prema novim medijima, prema elektroničkim medijima. Da bismo to mogli znati trebamo ovdje u Saboru razgovarati, tako da je ovo jednostavno žalosti takav način, takav tretman ne Odbora za informiranje, informatizaciju i medije nego takav odnos prema Hrvatskome saboru koji nema uvida u to za što treba glasati. Jer nema uvida u to zbog toga što ne zna koji su bili ostali ljudi koji su se natjecali za ta mjesta, oni koji su zadovoljavali sve kriterije. A kažem ima prekrasnih ljudi. Kao što ste vidjeli ja se nisam očitovao niti o jednoj ovoj osobi. Druga stvar, trebalo je propisati, ministarstvo je postupilo sasvim dobro kad je zatražilo od Vlade da razriješi dužnosti kandidatkinju koja bi mogla biti u sukobu interesa, a to je gospođa Simonović, međutim gospođi Simonović je trebalo sugerirati i reći u samom natječaju da svaki mora izjaviti da mora napustiti danom izbora funkciju koja bi mogla je dovesti u sukob interesa. Te izjave nema. Ta izjava se tražila od kandidata za ravnatelja HRT-a ako se sjećate. Znači, napravimo neki korak naprijed, onda napravimo dva koraka nazad. Eto, toliko u ime Hrvatskih laburista koji će isto tako biti pri ovom glasanju ili protiv ili suzdržani.
Replika, Dražen Đurović.
Hvala. Ja ne znam gospodine Vukšić zašto se vi toliko čudite, pa to vam je normalno. Tamo gdje se odlučuje tamo se … Onda vi dobijete to što ste dobili i to vam je kao u komunizmu ak se sjećate, bili su nepoznati ljudi, imaju tri na listiću i za ta tri se glasuje. I nema protiv nego samo tko je za i koliko glasova dobiju to je dovoljno da oni prođu. To vam je taj sistem. I što sad vas taj sistem toliko čudi? S druge pak strane, kad je riječ o problemu regulatora i onoga, pa imali smo još drastičniji primjer u HANFA-i koja regulira čitav nefinancijski sektor, financijski sektor izuzev bankarskog gdje smo u tog neovisnog regulatora stavili u njegovu upravu stavili one ljude koji dolaze upravo iz predmeta reguliranja. I to iz privatnog sektora, ne iz javnog. Ovdje barem dolazi netko tko je bio u javnom sektoru, a sad dolazi pod regulatora. Prema tome, mislim da je ovaj primjer još mila majka onako praktički marmelada u odnosu na to što se dogodilo u HANFA-i pa evo traju ljudi, ne znamo ništa da li štogod rade, valjda dobro rade kad ništa ne čujemo o njihovom radu. Prema tome, nije ovo izoliran slučaj, ovo je jedan model koji se lijepo događa, koji se odvija, oni su lijepo odlučili, posložili. Mi ćemo za ono što su oni dali oni koji su bit će za, koji nisu eto neće glasovati ili će biti protiv ali bit će više onih koji su za. Ja ne znam što bi sad još više kandidata? Onda samo dodatno komplicirate proceduru kad su već kandidati usuglašeni. Prema tome, mi se trebamo fokusirati na ove preostale i tu vidjeti da li su oni dovoljno kvalitetni a ne se sad još zamarati sa onih preostalih 18 kad su već u centru gdje se o tome odlučuje oni utvrdili da onih 18 i nisu toliko kompetentni kao ove dvije kandidatkinje. Prema tome, budimo kooperativni, odradimo lijepo sa ministarstvom i sa većinom i nemojmo komplicirati stvari. Malo se šalim, naravno.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Kolega Đuroviću, sad kad ste spomenuli HANFA-u slično je i HAKOM. To je po onoj psi laju, karavane prolaze. Neće nam dati mogućnost izbora da ne kompliciramo, dobro ste rekli, nemojmo komplicirati. Što će nam procedura? Procedura je osnova demokracije. Ako ne poštujemo proceduru kako ćemo poštivati ostalo? Postoji jedan odličan roman, mislim da je jedini roman od Kishona "Lisac u kokošinjcu". Ovo što ste vi rekli, dali smo liscu da čuva kokoši. I ovaj postupak koji danas prolazimo je jedno nepoštivanje Sabora, nepoštivanje postupka, nepovjerenje prema ljudima da bi mogli misliti svojom glavom i da bi mogli vidjeti pa vidi postoje ljudi koji su konkurirali za to mjesto i ti ljudi znaju nešto. Jer znate neugodno vam je kad vidite tri, četiri čovjeka koja znate dobro, koja poznajete, koja su javnosti poznata, koja imaju iza sebe velikih rezultata a oni nisu prošli. Onda je bolje ne o njima u Saboru govoriti. Hvala.
Zoran Vinković, replika.
Pa evo kolega ja odgovorno tvrdim da klub HDSSB-a nije dobio nikakav materijal, evo osim ovoga prijedloga Odluke o razrješenju dijela članova i o imenovanju dijela članova. Iskreno, priznajem nisam poznavao ni dosadašnje članove kao što iz ovoga vrlo šturog teksta odluke na osnovu niti vlastite savjesti ne mogu dići ruku ni za ni protiv. Pa ne mogu čak biti ni suzdržan. Na osnovu čega? Na osnovu kojeg obrazloženja? Također, nemam pojma ni tko se javio. Dakle, ja ne bih rekao da je to propust službi u Saboru nego je činjenica da određeni klubovi nisu dobili nikakav popratni materijal uz ovu odluku. Ja mogu sada vama vjerovati da među ostalim kandidatima, obzirom da ste i predsjednik tog odbora da je bilo puno zvučnijih imena ali ne mogu tvrditi da se i oni razumiju u elektroničke medije. A po meni je obzirom i na to da ni čak evo i ovaj vaš odbor očigledno nije a čak ni većina u Saboru nije mogla donijeti odluku osim za razrješenje članova ali nije mogla donijeti odluku o imenovanju novih članova toga vijeća. I očigledno da bi trebali svi zajedno izvući pouke iz ovakvog načina kadroviranja koje očigledno nije dobro i koje na kraju krajeva šteti i razvoju tih elektroničkih medija u RH.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Da, vidite odbor nije donio odluku o imenovanju. Znači, nije podržao odluku Vlade. Međutim, sad se postavlja pitanje koji je smisao tog odbora ako odbor kaže ne? To je debatni klub koji nikog ne obvezuje. U petak će se dići ruke, većina će dići ruke za to. Mislim da kad nas upozoravaju da odbor mora imati nešto na sjednici i kad nema saborskih zastupnika ja postavljam pitanje, naročito kolegama iz većine, a recite zbog čega kad će ionako biti donesena odluka? Ne, ali mi to moramo raspraviti. Moramo formu poštivati, ne sadržaj nego formu. Tako da vjerujem ovo da niste dobili, nije dobio HDZ, nisu dobili klubovi i nemate na temelju čega glasovati. Stvarno, nemate na temelju čega glasovat za, nemate na temelju čega glasovati protiv ili biti suzdržani jel možda se onda oštetili ove dvije gospođe koje su predložene, jer ne trebate vi vjerovati meni na riječ, trebate vjerovati svoji očima, pročitati i vidjeti koja osoba, tvrdim vam po imenima i prezimenima da postoje tamo osobe koje uživaju veliki respekt u medijima i koje znaju što znači Vijeće za elektroničke medije. Međutim, o tim osobama ne treba Vlada, te osobe, ona ima pravo izabrati ali mi imamo pravo uvida da vidimo i to je orijentir kako glasovat.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu, kolegica Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Više-manje kolege su prenijele ono o čemu smo razgovarali danas na odboru i složit ću se dakle sa postavljenim pitanjem čemu zapravo služe odbori, osim kao neke smjernice a da li uopće i to. A što se tiče jednog od niza prijedloga koji nam dolazi iz Ministarstva kulture uglavnom mogu reći da su traljavi, da su površni i da su manjkavi. Pa tako ne bih uopće rekla ono što smo dobili, nego ono što nismo dobili. A dakle evidentno je da je klub SDP-a dobio materijale sa životopisima svih članova, to smo provjerili, to je evidentno, evidentno je da klub HDZ-a i očito drugi klubovi nisu dobili. Dakle, medijska strategija i dalje ne postoj, godinu i pol je prošlo od preuzimanja Vlade, ministrica je bila ovdje ne znam zašto nam nije se mogla pridružiti još ovih 30 minuta, nitko nije imao potrebe apsolutno ništa reći u ime Ministarstva kulture i nešto da kaže o ljudima koje Vlada predlaže. Žao mi je što nema ministrice da je pitamo jel je ona osobno s nekim razgovarala pa ona zna da će netko podnijeti ostavku ne ulazeći uopće u kompetencije kolegica koje su predložene cijeneći jednu i drugu, međutim ono na što smo upozoravali da se one natječu za mjesto u regulatoru, a kao što znate HINA ima i audio servis, pa samim time spada pod regulatora, odnosno Vijeće za elektroničke medije. A članak 68. Vijeća za elektroničke medije ono o čemu je djelom govorio i kolega Mesić kaže: "Da članovi vijeća ne smiju biti vlasnici, dioničari ili imatelju udjela, članovi uprave, nadzornih odbora ili članovi Upravnih vijeća ili drugih odgovarajućih tijela itd. ", da sada sve to ne nabrajam, a kolegica o kojoj smo nažalost raspravljali jest članica Upravnog vijeća HINA-e, za razliku od nje gospođa Kunac priložila je i izjavu, to smo dobili, to imamo, priložila je izjavu u kojom ona pod punom materijalnom i kaznenom odgovornošću izjavljuje da nije između ostalog članica nadzornih odbora ili članica Upravnih vijeća. Jednako tako podsjetit ću vas i na Zakon o HINA-i, članak 11. kaže: "Da član Upravnog vijeća HINA-e ne može biti između ostalog osoba koja je u radnom odnosu ili obavlja bilo koje druge poslove u konkurentskim tvrtkama zbog kojih bi moglo doći do sukoba interesa.", to je dakle ono o čemu je govorio kolega Mesić. I dakle, ako je član, netko član vijeća ta osoba je dakle u radnom odnosu. Prema tome, da otklonimo sve ove nedoumice koje možda nisu bile dovoljno izrečene. Kada govorimo o potencijalnom sukobu interesa onda bi se mogla upitati da li me to čudi, jer primjerice eto danas je objavljeno i to da Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa između ostalog istražuje i jeli ministrica Zlatar Violić bila u sukobu interesa jer je dodijelila 600 000 kuna nakladniku dvotjednika za kulturu, u njezinu suvlasništvu. Pa prema tome uopće se ne čudim zašto bismo se uopće čudili onda kada bi netko bio u sukobu interesa, mislim big deal, što sada. Dakle, sve ovo što se događa nismo zadovoljni s time, žao nam je kakav odnos ima Ministarstvo kulture prije svega prema Odboru za medije, nemamo neke osobite kontakte s njima, nešto je imao predsjednik, malo više ali da ne govorim u njegovo ime kada se donosio Zakon o HRT-u. Međutim, mislim da bi usko trebali surađivati iz Ministarstva kulture sa odborom pa bismo možda i unaprijed mogli otkloniti neke nedoumice. Međutim, eto to se ne događa, sve ovo je rezultiralo i time, ako niste znali s obzirom da smo svi ovdje u sabornici da prema novim istraživanjima Vladu ne podupire preko 70% biračka, 71,9% birača ne podupire Vladine poteze, pa između ostalog vi ste Vlada, odnosno jedan dio Vlade, Ministarstvo kulture, pa možda i vi pridonosite ovom lijepom rezultatu zbog kojeg bi se svi trebali zabrinuti. Kada govorimo, dakle u ovom kontekstu i o HINA-i samo ću podsjetiti i na ono što se potiho dogodilo kada se smijenila ravnateljica, kada je za ravnateljicu izabrana osoba koja je bila glasnogovornica stranke na vlasti, dakle sada iz aktualne Kukuriku koalicije i dakle ta osoba može sada biti ravnateljica, pa se ja pitam kakve bi bile reakcije da je kada je HDZ bio na vlasti primjerice kolega Zlatko Mehun ili Mladen Pavić postao ravnatelj HINA-e, dakle ili da sam ja evo imala tu sreću pa bila postala ravnateljica HINA-e, kakve bi bile reakcije vas ovdje u sabornici ili medija, i kakav bi to imalo odjek u medijskom prostoru? Dakle, mislim da sve od nas ovdje radite smiješnima, donosite nam prijedloge za koje ćete vjerojatno izglasati i ja se doista pitam zašto mi očekujemo od medijskom prostora u Hrvatskoj stalno nešto, te da budu fini, te ih pozivamo na civilizacije tekovine, te ih pozivamo da budu objektivni. Pitam se zašto, kada je resorno ministarstvo apsolutno ignorira em zakone em ono što mi ovdje kažemo, upozoravamo još jednom podcrtavam ne da sam protiv bilo koje osobe koja se javi na natječaj. Ona to ima pravo no međutim kolegica je mogla sama priložiti takvu izjavu a ne da ministrica u njezino ime nešto govori, meni je to doista dovedeno do apsurda. Hvala lijepa.
Hvala. Replika Zoran Vinković.
Uvažena kolegice ja ne znam sad da li je ministarstvo naime čak i ovo potpis odnosno u ovom prijedlogu ove odluke kaže:"Navedeni prijedlozi odluka s odgovarajućom dokumentacijom dostavljaju se u prilogu." E sad taj prilog ja ne znam kome je otišao, vjerojatno samo strankama na vlasti. Dakle ja kao saborski zastupnik nisam dobio ništa drugo osim ovaj evo tu četiri papirića. Ja sam prvo pomislio da nego Bog možda ulazimo s nekim u rat pa će ovo biti zatvorena sjednica, strogo je sve povjerljivo. Ovdje čak nemate ni godinu rođenja, nemate ni odakle su. Dakle ja nemam ništa protiv ovaj. Doista ne znam ni tko je bio glasnogovornik, koje političke opcije. Šta bi bilo da su vas imenovali za ravnateljicu ali u krajnjoj liniji mislim da je ovo potpuno ne želim reći ovaj neku grubu riječ obzirom da čak možda i neka djeca gledaju max tv ali je ovo ovdje se radi očigledno o jednom velikom šlamperaju. Šlamperaj koji ima onako duboku i protkan je dubokom političkom potkom i opet se radi o tome da idemo namjestiti svoje podobnike i to je to. Ja ne vidim razloga zašto kao saborski zastupnik jer očigledno onda niti Vlada niti predsjednik Sabora ni mi sami koji sjedimo ovdje morat ćemo početi nositi pancirke jer nemamo povjerenja jedni u drugo da bi mogli kvalitetno raspraviti moramo imati potpunu dokumentaciju a ovo nije potpuna dokumentacija. Ovo nije ništa.
Odgovor na repliku Sunčana Glavak.
Pa kolega Vinkoviću, doista ste znatiželjni. Pa zar vi ne vjerujete onome što vam dođe iz Vlade, mislim stvarno biste počeli vjerovati. Dakle naravno da malo karikiram cijelu situaciju. Ja vjerujem da se sada i građani pitaju u što su vjerovali kada su birali i vjerovali su onaj Plan 21 a ta 21 točka se potpuno izokrenula. Dakle niša ne morate dobiti to je sve top sikrit, vjerujte vi na riječ samo tu dignite ruku a i ako nećete nikome ništa. Vaša ruka im ne treba. Oni će to izglasati. Dakle ne znam što bih vam drugo rekla nego da se nadam da će napokon Ministarstvo kulture pripremiti tu medijsku strategiju da će se tamo svi zajedno uozbiljiti, da se neće stalno preslagivati, manje savjetnika, malo više stručnih ljudi, malo više konzultacija sa zainteresiranom javnošću i možda bismo onda mogli očekivati nekakve pomake.
Jasen Mesić replika.
Vidim sad da smo možda napravili i mi neke greške kolegice Glavak bilo bi puno bolje da ste ili vi ili kolega Mehun postali ravnatelj Hrvatske izvještajne novinarske agencije. Ono što sam želio reći ovaj sukob interesa nije slučajnost. To je pravilo. Imate imenovanje na HRT-u di šogori, kumovi postaju glavni kontra mišljenja kreativnog osoblja. Imate istu situaciju da iz iste familije imate urednički kadar u HINI. Onda sad osoba koja vodi upravno vijeće HINA-e postaje član nezavisnog regulatora, show program. Pa nema ni jednog imenovanja da nije u sukobu interesa, niti jednog jedinog. Nismo uspjeli pogoditi ni jedno jedino da nije povezano. Pa di smo došli. Kolegice Glavak jel vi mislite da je to dio propagiranje medijske strategije kad su u Ministarstva kulture dovedeni posebno ljudi specijalizirani za medijsku politiku koji će preporodit situaciju u medijima, kontra mišljenja Europske komisije, kontra amandmana u Europskom parlamentu koji govori ljudi nemojte to raditi. Nemojte tako postavljati medijske zakona, nemojte to činiti. Prije svega ne činite dobro Hrvatskoj. Jeste vi to prespavali kolegice Glavak? To je jednostavno postalo pravilo i to nemreš vjerovat dokle smo došli s medijskim kadroviranjem. To je više ne izdrživo. Potpuno sam svjestan reperkusija koje će biti jer znam da me neće zvat na HRT. Znam da neće napraviti niti jednu polemičku emisiju o Zakonu zaklade Hrvatska kuća. Znam da neće poslati nikoga iz oporbe kad se bude o tome razgovaralo. Duboko sam u to uvjeren ali to će kolegice Glavak trajati jedno vrijeme ali ne može trajati dovijeka. Razumijete? A pro-pos Povjerenstvo za sukob interesa navodno odlučuje i o glavnom ravnatelju HRT-a i preispituje se.
Hvala. Odgovor na repliku Sunčana Glavak. Hvala lijepo.
Kolega Mesić neće sigurno napraviti emisiju o Hrvatskoj kući ali sigurno će biti netko zbrinut u toj Hrvatskoj kući. To je sasvim jasno. Međutim nije tu kraj. Tek nas očekuje nastavak ove priče jer se naime na natječaj za povjerenika za informiranje javila ha nego toko bivša glasnogovornica SDP-a. Mislim da je to sasvim u redu tako da možemo odmah dobit to na klupe. Ne trebamo ni proći odbor tako da bit ćemo mirni. Ako još netko nije zbrinut iz koje političke opcije dajte nam molim vas recite i završimo tu agoniju jer ovo doista više nema smisla. Hvala lijepa.
Branko Vukšić replika.
Poštovana kolegice Glavaš, šteta što mi laburisti, mi nemamo glasnogovornika. Pitali ste kontakt, za kontakte Odbora za informiranje sa Ministarstvom kulture. Oni su samo vizualni, samo viđamo ovako povremenim od trenutka što sigurno nije dobro što je podcjenjivanje Sabora, što je podcjenjivanje odbora. Mi smo kontaktirali do onoga trenutka kada smo dogovarali prijedlog Zakona o HRT-u i kada smo dogovorili principe na kojima će se to raditi i kada su osvanuli sasvim drugi prijedlozi od onoga što smo dogovorili i što smo dobili jedan katastrofalno loš zakona. Posljedice tog zakona će biti dugotrajne i katastrofalne. Prije je ministrica govorila ovdje o sitnom vezu. Ovo je krupni vez, ovo je sasvim sigurno krupni vez. I ovo što se događa ne vjerujem da je slučajno. Netko je prije spomenuo da možda djeca gledaju ovaj program. Pa po ovome što je gospodin Mesić rekao da to je shou program, sve ovo je neki shou. Mi bismo sada trebali biti u tom shou zabavljači, međutim nije nam do zabave plakat ćemo svi skupa jer ovo što se radi ovo je prestrašno. Posljedice ćemo početi osjećati već sutra ali one najgore za nekoliko godina jer idemo k tome da ne želimo najsposobnije kadrove nego i dalje partijska knjižica ili stranačka knjižica da se ne bi uvrijedili, stranačka knjižica je najvažnija ili simpatije ili pripadnost. Ako nije tako zbog čega nismo dobili sve te ljude na papiru da pročitamo koji su i da vidimo stvarno tko je od njih najbolji. I onda kažem, vlast ima pravo izabrati.
Sunčana Glavak odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić dakle ovaj tijek je dobro mi ostao u sjećanju dakle sve je palo u vodu kada su vas zapravo prevarili kada je zakon došao na kraju na klupe. Međutim, spomenuli ste Zakon o HRT-u podsjetit ću vas tada sam rekla da će biti sukladno zakonu glavni ravnatelj po onoj odabrao Zoran Milanović pa onda sada imao smijenio Goran Radman, 50-ak ili nešto tako urednika na HTV-u pa onda imamo stalno neke tamo cirkuse, ukidanje emisija. Dakle ovo što je odabrala sada gospođa Violić vidjet ćemo kako će završiti, a sumnjam da će netko biti zbog ovih propusta smijenjen.
I Dražen Đurović replika.
Mediji mi nisu zaista ni posao ni predmet interesa primarnog međutim ovo što se događalo sa hrvatskim medijem u ovom relativnom kratkom razdoblju, razdoblju vlasti ovih kojih sada nema u sabornici osim jednog gospodina i zaista nešto što je fascinantno za državu koja ulazi u EU ovu čistu koju su oni napravili na HTV-u na Hrvatskom radiju u HINA-i u javnim medijima u regulatorima, ovo je nešto što će u dobroj mjeri uz ovaj gospodarski neuspjeh obilježiti. Meni je na neki način da budem iskren i žao tih ljudi koji se danas imenuju i ovih dvoje. Ali onih ostalih, vi ste predstavnik ministarstva i niste vi ti koji ste nositelji te aktivnosti, ali evo gospodine Vukšiću nažalost u povratnom valu koji će se morati dogoditi jel opseg i način kako je ovo napravljeno u javnim medijima će dobiti svoj povratni val u sljedećem krugu, jel kako to ide krugovi se samo vrte. I nažalost u tom sljedećem krugu koji će biti neizbježan će opet dio sada solidnih ljudi koji su ovako nasilno promovirani i postavljeni na nekim mjestima na nedemokratski, autoritaran potpuno jedno partijski način, ti će ljudi u tom udarnom valu ponovno stradavati zbog toga što niste iskoristili priliku i pokušali nekim demokratskim načinom pošteno, otvoreno, transparentno u duhu vremena, u duhu promjena koje su obećani učiniti one nužne kadrovske promjene koje je trebalo učiniti u javnim medijima.
Odgovor na repliku kolegice Sunčana Glavak.
hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Nisam se javila ali evo kada ste me već prozvali. U pravu ste kolega, ono što nam je bilo obećavano na velika vrata između ostalog bilo je i u medijskim promjenama odnosno da će se dogoditi i na medijskoj sceni promjene, kao što vidite dogodile su se iz goreg mogli bismo reći u još gore. Ako je netko govorio da nešto nije bilo dobro, uredu složili smo se, zakone treba mijenjati, tu su, vremena se mijenjaju treba ih unaprijediti. Međutim kamo nas to dovodi? Na HTV-u možete napraviti jedan cijeli krug urednički i ponovo idemo iz početka. Na što se svode i naše rasprave? od toga da jedan trač potakne cijelu polemiku i da onda na osnovu trača što je zapravo, o čemu mi ovdje razgovaramo umjesto da se bavimo ozbiljnim stvarima, da se bavimo problematikom nezaposlenih mi na osnovu tračeva onda otvaramo neke teme. Tako je i započela priča sa HRT-om, prvo na osnovu trača. Tada je bilo rečeno da će se HTV konsolidirati da novi ravnatelj ima dobar program, da će se smanjiti troškovi, da ćemo dobiti na uvid plaće. Danas smo dobili koeficijente da vam onda piše da ima urednik K-12 plus uvećano za K-2, e to je plaća. Tako smo mi dobili odgovor od HRT-a na višemjesečne upite da i mi dobijemo na uvid koliko ljudi tamo dobivaju plaće kada su svi podložni koji se financiraju iz državnog proračuna da budu na uvid javnosti koliko oni zarađuju. Dakle kolega Đurović ako možete možda vi imate neke veze na HTV-u pa onda izračunajte to K-12 uvećano za K-2 pa vas onda molim da mi idući puta kažete što mislite o tome. Dakle na takav način se uveo rade, vidite dokle nas je to dovelo.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu odluka izjasnit ćemo naknadno.
a)Prijedlog odluke o razrješenju dijela člana Vijeća za elektroničke medije; b) Prijedlog odluke o imenovanju dijela člana Vijeća za elektroničke medije. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o razrješenju. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora ja bih vas molio sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora stanku od 15 minuta da se dogovorimo oko svog stava za glasovanje.
A sada ćemo dati stanku u trajanju od 10 minuta, to vam je dosta, pa ćemo nastaviti za 10 minuta u 12,10 sati. Hvala lijepa. Možemo nastaviti sa zasjedanjem? Molim predstavnika Kluba zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru koji je tražio stanku da se očituje. Molim sve zastupnike da zauzmu svoja mjesta i omoguće nastavak rada Hrvatskog sabora. Izvolite poštovani zastupniče. Jasen Mesić u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege više puta smo u ovom Visokom domu raspravljali o medijskoj politici u RH. Više puta smo upozoravali na ono što je u svojim dopisima upozoravala Europska komisija, ono što je u svojim amandmanima izglasavao Europski parlament na Vanjskopolitičkom odboru. Sjećate se naših protivljenja Zakonu o HRT-u gdje vidimo što se sada događa, kako se imenuju urednici i kako se vodi medijska i kadrovska politika. Sjećate se našeg protivljenja kada smo smjenjivali Upravno vijeće HINA-e nakon manje od godinu dana da bi u to isto Upravno vijeće imenovali ljude koji će biti lojalni aktualnoj vladajućoj koaliciji. Na Odboru za medije i informiranje tako smo raspravljali kao i na ovom Saboru o razrješenju dijela članova Vijeća za elektroničke medije i imenovanju dijela članova Vijeća za elektroničke medije. Želim istaknuti da na odboru nismo dobili popis niti životopise svih kandidata i kandidatkinja. Da isti nisu bili pozivani na nikakve razgovore, da se o njihovim programima nije vodilo računa kao što se to nije vodilo ni na HRT-u gdje isto tako nisu bili provedeni razgovori, gdje se nije vodilo računa o programima, a gdje se nije vodilo računa ni o mišljenju kreativnog osoblja da stvar bude gora. Pored toga što nismo dobili nikakve životopise od kandidatkinja i kandidata koji ispunjavaju uvjete pored toga danas nam se predlaže i nakon rasprave da se za jednog od članova Vijeća za elektroničke medije imenuje osoba koja istovremeno obnaša dužnost u Upravnom vijeću HINA-e. To je nespojiva dužnost jer Vijeće za elektroničke medije treba biti i je nezavisni regulator. Nigdje u dokumentaciji koja je u prilogu ne postoji nikakva obaveza dotične osobe da će dati ostavku na svoje mjesto u HINA-i ako bude imenovana na ovo mjesto. Postoji neslužbena informacija da je Ministarstvo kulture zatražilo od Vlade RH da se ista osoba razriješi, međutim do dana današnjeg nakon svih ovih dana rasprave što u odboru, što ovdje u Saboru nemamo ni dalje nikakvu garanciju da će to biti ispoštovano. Poštovane kolegice i kolege vidjeli ste i u današnjem glasovanju da je klub HDZ-a u većini zakonskih prijedloga bio konstruktivan, da želi sudjelovati u napretku RH. Pozivamo vas kolegice i kolege da odgodimo ovo glasovanje o ovom imenovanju za sljedeći puta, tražimo od vas da uzmete u obzir na ovo što vam ukazujemo. To je u interesu i medijskih sloboda u RH, to je u interesu RH, to je u interesu za buduće povjerenje građana RH u Vijeće za elektroničke medije, u nezavisnog regulatora koji odlučuje o sredstvima za pluralizam medija koji dobivaju lokalne radio i televizijske stanice. Poštovane kolegice i kolege spremni smo podržati prijedloge koje je dostavila Vlada Republike Hrvatske ukoliko od vas danas od predstavnika klubova vladajuće koalicije dobijemo garanciju da se neće duplirati funkcije. Pored toga u zemlji koja ima 370 tisuća nezaposlenih, gdje ima niz eminentnih stručnjaka koje možete vidjeti i pobrojane taksativno koje smo mi vidjeli na odboru vidjet ćete da tu ima itekako respektabilnih imena čije životopise uopće nismo mogli vidjeti. Poštovane kolegice i kolege mislim da je ovo stvar na kojoj je potrebno postići konsenzus, jednaki onaj konsenzus za koji smo apelirali kad smo ovdje raspravljali o Zakonu o HRT-u zato što se ovdje radi o povjerenju svih onih koji računaju na nepristranost Vijeća za elektroničke medije kao nezavisnog regulatora. Također, podsjećam da ste u prethodnom sazivu podržavali rad Vijeća za elektroničke medije. Apeliramo na vas, kolegice i kolege, da date ovdje danas javnu garanciju klubova stranaka koje čine vladajuću koaliciju da će to biti ispoštovano i da neće dolaziti do sukoba interesa. A to smatramo, ovaj prijedlog kao jedan eklatantni primjer. Hvala predsjedniče.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Nastavljamo sa odlučivanjem o odrađenim temama. Dakle, prijedlog Odluke o razrješenju dijela člana Vijeća za elektroničke medije i prijedlog Odluke o imenovanju dijela člana Vijeća za elektroničke medije. Rasprava o prijedlozima odluka je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o razrješenju. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je za razrješenje prijedloga prihvaća se odluka sa većinom glasova, 78 za i 1 suzdržanim glasom. Hvala lijepa. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o imenovanju članova. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za i 2 suzdržana glasa donešena Odluka o imenovanju djela članova Vijeća za elektroničke medije u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, sad ćemo napraviti stanku u zasjedanju Hrvatskog sabora. Nastavit ćemo sjednicu 22. svibnja ove godine u 9,30 sati. Želim da osim aktivnosti koje ćete imati u lokalnim i regionalnim izborima ne zaboravite da je Vlada vam dostavila dvadesetak zakona koji vas čekaju, pa molim uz aktivnosti političke da proučite te materijale kako bismo bili spremni za nastavak sjednice 22. svibnja ove godine. Želim vam mirne, demokratske, lokalne izbore. Neka građani u miru mogu odlučit. Hvala lijepa. SJEDNICA PREKINUTA U 12,16 SATI.
I još ćemo danas raspraviti - Prijedlog zakona o dopuni Zakona o brdsko-planinskim područjima, prvo čitanje, P.Z. br. 197 Predlagatelj: Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Prijedlog akta primili ste u pretince. Vlada Republike Hrvatske dostavila je mišljenje. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za regionalni razvoj i fondove Europske unije, Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Prijedlog zakona obrazložit će u ime predlagatelja predsjednik Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu kolega Zoran Vinković.
Dobro, evo ja ću kratko u ime predlagača obzirom evo moram reći ispred Odbora za lokalnu samoupravu da smo nakon što je stigao zahtjev Grada Novog Vinodolskog jednoglasno donijeli odluku da ovaj Prijedlog zakona o dopuni Zakona o brdsko-planinskim područjima ide u proceduru i to smo jednoglasno podržali na Odboru za lokalnu samoupravu. Nakon donošenja i davanja mišljenja Vlade u raspravi članova odbora je posebno istaknuto, odnosno to sam kao predsjednik odbora posebno istaknuo da sam protiv mišljenja Vlade Republike Hrvatske kojim se ne prihvaća navedeni prijedlog zakona, obzirom da Grad Novi Vinodolski po postojećem Zakonu o brdsko-planinskim područjima ispunjava sve potrebne pravne i druge kriterije da bude uvršten u brdsko-planinska područja, a u daljnjoj raspravi su iznesena i oprečna stajališta drugih članova odbora o ispunjenim kriterijima i potrebi uvrštavanja Novog Vinodolskog u brdsko-planinska područja. Nakon provedene rasprave za predloženi Prijedlog zakona o dopuni zakona o brdsko-planinskim područjima glasovalo je tri člana odbora, dok je protiv glasovalo pet članova odbora. Stoga je Odbor za lokalnu i područnu samoupravu na osnovu ovog glasanja predložio sljedeći zaključak, da se ne prihvaća Prijedlog zakona o dopuni Zakona o brdsko-planinskim područjima, a sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja će se uputiti predlagatelju vjerojatno samima sebi, radi izrade konačnog prijedloga zakona. Dakle ovdje ću stat kao predsjednik Odbora za lokalnu samoupravu, a nešto ću reći, neću 30 minuta govoriti ali nešto ću reći u ime kluba HDSSB-a i opširnije vezano za sam zahtjev Vinodolskog i nešto o samom Zakonu o brdsko-planinskim područjima. Hvala lijepa.
Hvala. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Najprije ćemo čuti raspravu klubova. U ime kluba IDS-a i nezavisnog zastupnika Kajina, Damir Kajin. Nema ga, gubi pravo na raspravu. U ime kluba HDSSB-a Zoran Vinković.
Zahvaljujem još jednom. Također moram istaknuti u ime kluba HDSSB-a da bi bili puno zadovoljniji da je ovdje i predstavnik Vlade Republike Hrvatske. Čuo sam da su svi članovi Ministarstva gospodarstva u Americi, vjerojatno nije čitava Vlada, bar su mogli poslati nekoga pravnika. Ali želim upozoriti prije svega na postojeći Zakon o brdsko-planinskim područjima i podsjetiti na opravdani zahtjev Grada Novog Vinodolskog obzirom da prije svega Novi Vinodolski obzirom na broj stanovnika i kriterije koje važe u postojećem Zakonu o brdsko-planinskim područjima, koji ne spominje nikakve druge kriterije, dakle ni broj zaposlenih, ni broj nezaposlenih, ni proračun lokalne samouprave, ni razvijenost, dakle nijedan drugi kriterij osim broja stanovnika po km2 je po postojećem zakonu obvezujući da bi se određena jedinica lokalne samouprave uvrstila u brdsko-planinska područja. Vlada je donijela i mišljenje Vlade koje je potpuno i to 20.12.2012. godine donijela je mišljenje i s određenim navođenjem razloga davanje ovog negativnog mišljenja za koje tvrdim da su ti razlozi davanja negativnog mišljenja u cijelosti neosnovani pa ću evo spomenuti samo neke. Dakle u točki 1 odbijanja inicijative Vlada ističe da je grad Novi Vinodolski razvijena jedinica lokalne samouprave koja je po odluci Vlade RH stoji u Narodnim novinama 89/10. razvrstana u 4. skupinu jedinica lokalne samouprave čija je vrijednost od 100% i 125% prosjeka RH. Dakle radi se o nadprosječno razvijenoj jedinici lokalne samouprave koja se nalazi po toj odluci u 50 najrazvijenijih jedinica lokalne samouprave. Ovaj razlog odbijanja je neosnovan jer u važećem zakonu o brdsko-planinskim područjima nigdje nije propisan ovaj uvjet, dakle imamo situaciju da Vlada Republike Hrvatske ne poštiva hrvatski zakon. To je činjenica koja se dešava čak i u ovoj visoko razvijenoj demokraciji. I to je razlog po kojem se ne može steći status brdsko-planinskog područja. Člankom 2. zakona su propisani razlozi gdje jedinica lokalne samouprave može biti i može ostvariti status brdsko-planinskog područja i na evo ovaj grad Novi Vinodolski se odnosi isključivo i jedino odredba članka 3., stavak 3., alineja 3. zakona jer se radi o jedinici lokalne samouprave koja je smještena uz morsku obalu i jedini kriterij je da ne može imati više od 20 stanovnika po kvadratnom kilometru. Po najnovijem popisu stanovništva to je negdje devetnaest šezdeset i tri. Točka 2. u točki 2. odbijanja, odnosno mišljenja Vlade opisuje se članak 2. zakona čije je upisivanje potpuno neutemeljeno jer je u stavku 3, alineja 3. zakona a koji se jedini ovdje može primijeniti jasno propisan uvjet za jedinice lokalne samouprave koje su smještene uz morsku obalu. I začuđujuće je da Vlada Republike Hrvatske sebi uzima za pravo upisivati nešto iz odredbe zakona što je potpuno neutemeljeno na zakonu i što nikako ne spada u nadležnost Vlade. Ako bi se radilo o autentičnom tumačenju odredbi iz članka 2. ovog zakona tada to isto, dakle to mišljenje autentično tumačenje može dati donositelj zakona odnosno Sabor Republike Hrvatske putem Odbora za zakonodavstvo koji je također raspravljao o ovoj problematici gdje su se čak i pojedini članovi vladajuće koalicije usprotivili o načinu donošenja mišljenja odbora, jer taj odbor je prije svega trebao štititi postojeći zakon, a ne štititi mišljenje Vlade. Dakle, začuđujući je i opis odbijanja u kojem Vlada Republike Hrvatske uzima sebi za pravo da opisuje definicije i standarde kod popisa stanovništva i da navodi da je, dakle to stoji u mišljenju Vlade, navodi da je 19,63 stanovnika po kvadratnom, 63 ili 53, ajd da netko ne bi mislio da ćemo podijeliti čovjeka na 63 ili 53 dijela ali je to statistički tek neznatno ispod 20 stanovnika po kvadratnom kilometru. Ja se pitam što bi bilo da je na primjer u Novom Vinodolskom, ja se slažem da je Novi Vinodolski u svakom slučaju po proračunu mnogo bogatija jedinica lokalne samouprave od mnogih jedinica lokalne samouprave u kontinentalnom dijelu Hrvatske. Ali što bi bilo i kakvo bi mišljenje Vlada Republike Hrvatske dala da je neka druga politička opcija na vlasti u Novom Vinodolskom. Tada budite uvjereni da bi mišljenje Vlade Republike Hrvatske bilo identično rješenjima iz zakona, identično. To se desilo i na niz, dakle drugih primjera. Ja moram reći ono što evo tvrdim već neko vrijeme, dakle već neko vrijeme da i to smo inicirali i putem odbora i to je jedan od zaključaka odbora, ali isto tako i klub HDSSB-a predlaže cjelovitu, dakle izmjenu i Zakona o posebnoj državnoj skrbi i Zakona o brdsko-planinskim područjima jer u ovom trenutku i s tim ću završiti, jer u ovom trenutku 90% Hrvatske su jedinice od posebne državne skrbi, su jedinice koje bi zahvaljujući ovim olakšavajućim okolnostima i praktično više sredstava iz one porezne podjele 90% jedinica je i brdsko-planinsko područje bez obzira jel' bila nadmorska visina 53 ili 111 metara kao što je Đakovo, kao što su mnoge jedinice Slavonije i Baranje, Sisak ili ne znam šta. I da očigledno stanje u Hrvatskoj je izuzetno teško i da su mnoge jedinice lokalne samouprave jer budite uvjereni da ne bi nitko tražio i dodatna sredstva da je stanje i u Dalmaciji, evo grad Sinj bi mogao zatvoriti svoja vrata i ne održat alku ili bi je održali radi ponosa i slave, ali ne bi imali mogućnost i sredstva da nisu upravo brdsko-planinsko područje jer bi imali daleko manji proračun i bez obzira na mnogobrojne stečaje koji se ne dešavaju ni u Sinju, dešavaju se u Đakovu, dešavaju se diljem Hrvatske. Da bi daleko lakše prolazili sve te jedinice lokalne samouprave ne bi morali ponovno obijati vrata ministarstava, vući ministra za rukav i budite uvjereni ako niste u političkoj opciji koja je sukladna vlasti, ministru itd. budite uvjereni da postoje časne iznimke ili potpisani ugovori od prije pa ne može prekršiti ugovor. Ali sasvim sigurno da ne bi dobili niti lipu, niti kunu za projekte za koje imate izdane i građevinske dozvole pa bi se opet eventualno gradili silazak sa ceste kod Dugobaba ili ne znam kod kojih naselja i kojih sela. I vjerojatno je to i tamo bilo izuzetno neophodno, izuzetno potrebno. Dakle, klub HDSSB-a apelira na donošenje Zakona o fiskalnoj decentralizaciji, potpunoj analizi stanja u Hrvatskoj, u lokalnoj, u regionalnoj samoupravi, donošenje zakona koji će tu lokalnu i regionalnu samoupravu staviti u ravnopravan položaj. To neće napraviti nikakvi fondovi regionalnog razvoja, nikakvi ministri, to mogu zakoni o decentralizaciji prije svega fiskalnoj decentralizaciji. I onda ćemo imati pokretanje i hrvatskog gospodarstva, imati povećanje zaposlenih a nećemo imati siromašna sela, gradove i županije koje će uskoro biti osuđeni na dizanje kredita u bankama, šišanje trave i skupljanje lišća. Jer mnoge već sad nemaju ni za to. Zahvaljujem.
Replika, Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Vinkoviću vi ste se upitali kakvo bi bilo mišljenje Vlade da je kojim slučajem ovaj zakon tj. odredbe ovog zakona i tog grada koji traži svoj status da je u tom gradu na vlasti netko drugi pa mislim da moramo govoriti otvoreno ovdje, to je činjenica. SDP ima želju doći na vlast u gradu Novom Vinodolskom. Za to je svoju kandidaturu najavio i jedan saborski zastupnik. Meni je žao što ga nema jer se priča o gradu koji je njemu važan. Meni je s njegove strane nerazumljivo da i on koji želi biti gradonačelnik jednog takvog grada osporava tom gradu mogućnost da dobije veća sredstva. Znači želim biti gradonačelnik ali isto tako kao član vladajuće koalicije ne želim da taj moj grad ima više sredstava. To je jednostavno nerazumljivo. Postavlja se pitanje kakvu želju mi šaljemo prema našim biračima, građanima. Želim vam sutra dobro, obećat ću vam sve, ali kad mi država treba dati ono što me pripada po zakonu e onda sam ja protiv toga. Ne želim da naš proračun bude 54 milijuna kuna nego eto, ne 54 je sada, znači ne želim da bude 60 milijuna kuna nego neka bude 54 i onda ćemo mi to sve zajedno onda riješiti. Sasvim nelogično, i naravno da ljudi koji su tamo koji nažalost nemaju priliku ovo čuti možda će imati u kampanji da znaju da to čine upravo takvi kandidati. I da im neće dati glas upravo zato jer ne razumiju važnost vlastite funkcije. Radije će sagnuti glavu radi nekakvih politika nego se izboriti za bolje svojih građana. A to ne smije biti zadatak politike.
Povreda Poslovnika, Peđa Grbin.
Zahvaljujem. Pa ukratko kolega je na više načina povrijedio članak 216. Poslovnika Hrvatskog sabora na način da nije govorio o temi, znači on nije odgovarao na repliku nego je govorio o kolegi kojeg nema. A također je i kolegu kojeg nema vrijeđao. Gledajte SDP da je populistička stranka bi prihvatio ovaj zakon, pogotovo u predizborno vrijeme, ali mi to nismo. Hvala lijepa.
Hvala. Pa kod nas je već ušlo u praksu da se i replike i odgovori na repliku daju malo šire nego što je tema. Uveli smo takvu praksu. Odgovor na repliku, Zoran Vinković.
a dobro ja uvažena predsjednice nisam ni siguran da je ovo bila povreda Poslovnika, ali nema veze. Ne, ja sigurno neću najaviti povredu Poslovnika jer ne želim biti vijest u 12,00 sati kod kolege Stazića kad bude unezvjereno vodio sjednicu Hrvatskog sabora. Kolega Borić, želje su jedno, mogućnosti su drugo. Ja ovdje ne govorim niti o populizmu, niti o lokalnim izborima, ne govorim o kandidatima niti me zanima zbog čega kolega iz SDP-a nije ovdje, a ne zanima me jel' SDP populistička stranka, znam da je neoliberalna stranka da više nije socijaldemokratska iako se tako zove. Preporučam da si promjene naziv NDP. To je možda ili NLP. Ali s druge strane, ja želim ovdje reći da postoji Zakon o brdsko-planinskim područjima koji je definiran, koji ima svoje kriterije. Da je jedan od kriterija za jedinice lokalne samouprave koje su na jadranskoj obali, dakle koji se nalaze uz naše prelijepo Jadransko more da je taj kriterij ne razvijenost, ne novci u proračunu, ne broj zaposlenih, ne dohodak koji se tamo ostvaruje nego je to broj stanovnika i kriterij Novi Vinodolski ispunjava 19,63. Da uđete u brdsko-planinsko područje uz obalu to je 20 stanovnika po km kvadratnom. Da li Vlada treba davati mišljenje na zakon? Pa ja smatram da ne. Smatram da ne, nego Vlada je ta koja treba poštivati zakon. Isto tako i Hrvatski sabor. A tko će glasati kako u petak ne znam. Ja znam da želim štititi zakon i zakon je tu jasan.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Josip Borić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo potpredsjednice. Pa evo želim, gospodin Vinković je više-manje u ime predlagatelja ali i u ime kluba rekao sve, međutim želim reći da je ovdje u potpunosti ispoštovana procedura. Još u 9. mjesecu gradonačelnik grada Novog Vinodolskog nakon što su objavljeni statistički rezultati popisa stanovništva pokrenuo je inicijativu i prošao je sve potrebne korake da bi mi danas u ovom Domu o tome mogli i raspravljati. Žao mi je što je prošlo pa gotovo 7, 8 mjeseci otada a u međuvremenu smo mijenjali brojne zakone, pogotovo koji se tiču ustrojstva jedinica lokalne samouprave i samih područja koje pokrivaju. Mogli smo zasigurno riješiti i ovaj zakon. Međutim, opet se vraćam na ono što sam rekao, dolazimo do toga da Vlada jednostavno ne želi poštivati zakone koji su nekada doneseni, ne želi poštivati članke tih zakona niti kriterije jer smatra da je politički uputnije ili bolje to ili ostaviti za neko vrijeme ili ako se već mora očitovati o istom, onda izmisliti nekoliko smiješnih objašnjenja kako bi se obezvrijedili ti isti kriteriji koji u zakonu pišu. Grad Novi vinodolski je jedinica lokalne samouprave smještena sa svojim teritorijem uz morsku obalu koja sa više, koja se na više od 50% površine nalazi u brdsko-planinskom području. Grad Novi vinodolski ima 5 282 stanovnika i površinu 261,33 km². Oni su lijepo ovom svom, ovom zakonu ili svom zahtjevu priložili sve potrebne dokumente. Imamo papire iz Državne geodetske uprave, Područnog ureda za katastar koji potvrđuje ovu površinu, imamo statistiku popisa stanovništva koji kaže da Grad Novi vinodolski je 2001. imao 5282 stanovnika, a da po novom popisu ima 5131 stanovnika. Kada se jedno podijeli sa drugim gustoća naseljenosti iznosi 19,63 stanovnika po metru, po km². Znači dokazano je da poštuju osnovni kriterij da biste mogli biti jedinica lokalne samouprave obuhvaćena Zakonom o brdsko planinskim područjima. Tko je sve u tom zakonu, evo samo ću navesti gradove Buzet, Čabar, Delnice, Imotski, Lepoglava, Ogulin, Orahovica, Senj, napominjem Senj, a onda od silnih općina njih dvadesetak Matulji, vrlo važno. Zašto je to važno? Pa zato jel smo u 12. mjesecu dobili mišljenje Vlade Republike Hrvatske koje kaže najprije osporava uopće sam Zakon o brdsko-planinskom području i kaže ne možemo to staviti u taj zakon jer smo u međuvremenu donijeli novi Zakon o regionalnom razvoju koji ne pozna takve kriterije, već se po novome primjenjuje samo indeks razvijenosti. I onda Vlada objašnjava indeks razvijenosti i kaže Grad Novi vinodolski razvrstan je u 4. skupinu čija je vrijednost indeksa razvijenosti između 100 i 125%. Oni sa svojih 119,6% spadaju među 50 najrazvijenijih jedinica lokalne samouprave u Hrvatskoj. Nema veze sa inicijativom, nema veze sa kriterijima koje poznaje drugi zakon, Zakon o brdsko-planinskom području. Shvaćajući da to nije dovoljno, da je to čak i smiješno da jedan zakon osporavamo kriterijima ili nekakvim odredbama drugog zakona, onda Vlada navodi zbog čega oni ne mogu potpasti pod brdsko-planinska područja i onda oni kažu da nisu geomorfološki dobro posloženi, i onda oni kažu da se taj zakon ne odnosi na samouprave obuhvaćene drugim zakonima kojima se regulira problematika područja u kojima država dodatno brine, to su otoci područja posebne državne skrbi, to stoji. Onda kažu da se taj zakon odnosi na lokalne samouprave koje se svojim teritorijem protežu uz morsku obalu, uz iznimku izrazito rijetko naseljenih jedinica lokalne samouprave, iskazanu gustoću naseljenosti manjom od 20 stanovnika po km². I sad dolazimo do Senja, Senj je malo južnije od Novog vinodolskog, isto je uz more, jedan dio njegovog ajmo reći geomorfološkog sastava je u brdima ili blizu samog Velebita, ili na Velebitu i onda taj Grad Senj može biti u brdsko-planinskom zakonu, ali Grad Novi vinodolski ne može. E onda ne mogu biti ni oni koji imaju izrazito nadprosječne proračunske prihode i primitke po glavi stanovnika u odnosu na prosjek jedinica lokalne samouprave koje udovoljavaju osnovnim geomorfološkim varijablama za ulazak u brdsko-planinska područja. I sad dolazimo do Matulja, 10 000 stanovnika u Matuljima godišnje u svoj proračun doprinosi negdje oko 80 milijuna kuna. Ako mogu Matulji, ako može Senj zašto ne može Novi vinodolski? Jednostavno pitanje koje leti ili koje lebdi u zraku, a dobivamo kriva mišljenja, kriva mišljenja koja nemaju veze sa Zakonom o brdsko-planinskim područjima. Onda obrazlažu sljedeće, kaže isključivanje obalnih jedinica lokalne samouprave među koje spada i Grad Novi vinodolski obrazloženo je činjenicom da već sami priobalni položaj u suvremenim uvjetima predstavlja vrlo značajan razvojni potencijal koji tim jedinicama omogućava lakše savladavanje prirodnih osobitosti koje predstavljaju otežane uvijete za život i rad stanovnika u odnosu na kontinentalne jedinice. Opet Senj, sve je isto. Pa onda opet još jedno obrazloženje, sva ova nisu bila dovoljna da na neki način ospore taj važan kriterij, a to je samo broj stanovnika i površina. Pa navodi dalje Vlada u svom obrazloženju, obrazloženje zahtjeva od strane predlagatelja za uvrštenje Grada Novog vinodolskog u brdsko-planinska područja temeljem podatka o padu broja stanovnika utvrđenog popisom stanovništva provedenog u 2011. godini Vlada Republike Hrvatske ne drži opravdanim. Razlog tome je što je gustoća naseljenosti Grada Novog vinodolskog pala tek neznatno ispod 20, 19,53 stanovnika po km² dok svi ostali pokazatelji jasno ukazuju da se radi o jedinici lokalne samouprave koja je u hrvatskim okvirima nadprosječno razvijena. Osim toga, nije na odmet spomenuti da je statistička definicija ukupnog stanovništva korištena u popisu stanovništva provedenog u 2011. godini djelom izmijenjena u skladu s međunarodnim standardima, te smanjenjem broja stanovnika može djelom biti i posljedica promjene definicije. Eto, to je sve bilo potrebno, znači doveli smo u pitanje i popis stanovništva, da li je to uopće ono što je, da li vjerovati činjenica da taj grad ima po novom popisu 5131 stanovnika ili je to netko napisao čisto reda radi, pa je tu koristio i krivu metodologiju ili se kriva koristila 2001.godine da bi objasnili zašto jedna lokalna samouprava nema pravo dobiti status. Mislim da jednostavno nije bilo potrebno i da se nije daleko od ni moje mišljenje od onog kojeg je rekao gospodin Vinković da je u biti jedino politika ta koja je kriva zbog toga što grad Novi Vinodolski ne može dobiti taj status. U tom gradu je na vlasti HDZ, HDZ-ov gradonačelnik a taj grad želi pod svoje staviti druga politička opcija SDP i oni imaju svoje kandidate i onda je moguće jedino objašnjenje da je ovaj zakon došao možda u krivo vrijeme kao i neki koje smo raspravili u proteklih nekoliko mjeseci kada se omogućavalo da se mijenjaju Zakon o područjima županija, općina, gradova radi toga da građani jednog naselja ne plaćaju skupljiji vrtić u drugom naselju ako se sjećate jer se tako složila vladajuća koalicija a ovdje gdje su kriteriji jasniji, čistiji, ne dvosmisleniji isti se osporavaju ne bi li se dokazalo da nešto što zaista stoji ustvari je krivo, da je krivi popis, da je krivo područje, da je kriv geomorfološki status ili nešto sasvim drugo. Ako na taj način nastavimo tumačiti sve zakone koji se tiču lokalne samouprave nije ni čudo što je ta lokalna samouprava došla u status od ove Vlade kakav ima, osiromašiti do kraja, ne pomagati, ne davati, pa nek preživi tko može. Hvala lijepa.
Replika Peđa Grbin.
Zahvaljujem. Pa uvaženi kolega Novi vinodolski je jedno lijepo, razvijeno mjesto koje prema indeksu razvijenosti spada među 50 najrazvijenijih jedinica lokalne samouprave u RH. Novi Vinodolski je grad vrijednih ljudi ali nalaz revizije isto tako pokazuje da je Novi Vinodolski grad ne toliko vrijedne gradske vlasti koja sada ovakvim zakonskim prijedlozima, ovakvim inicijativama pokušava krpati rupe u proračunu. Brdsko planinski status je status za nerazvijene općine i gradove a kao što sam na početku ove replike već utvrdio Novi Vinodolski to nije nikako. Novi Vinodolski se ne može uspoređivati sa primjerice Čabrom, sa Lokvama, ne može se uspoređivati niti sa Senjom, jer recimo od Senja koji je po veličini tu negdje sa Novim Vinodolskim ima višestruko više noćenja i prihoda od turista. Da kolega, statistike. Provjerite pa ćete vidjeti. Ne može se uspoređivati. Isto tako status brdsko-planinskog područja je za druge stvari, za one kojima treba pomoći. Zadatak je Novog Vinodolskog da preraspodjeli svoj prihod i pomogne onima koji se ne mogu financirati na svom području. Da smo mi populisti kao što ste prije utvrdili da jesmo odnosno da se ponašamo na taj način upravo bi prije izbora javnim novcem pokušali kupiti izbore, ali ne. Mi ne činimo na taj način. Mi ne postupamo na taj način jer smatramo da se prilikom odlučivanja o brdsko-planinskom statusu mora voditi računa o drugim kriterijima. Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Uvaženi kolega Grbin vi ste pravnik i od vas se najmanje očekivati da odredbe nekog zakona tumačite tako na taj jedan široki način pa da čak onda i noćenja na kraju ispadnu razlog zašto netko treba ili ne treba biti u nekom zakonu. Ja nisam ništa izmišljao. Ja sam samo dokazao da mišljenje Vlade ne stoji jer primjeri pokazuju drugačije i naveo sam ono što je. Grad Senj nije ništa drugačiji od grada Novog Vinodolskog, ni on ni ne znam nemaju neke velike proračune ali imaju dovoljno velike da bi onda po tim kriterijima razvijenosti ispadali iz tog brdsko-planinskog područja kao što sam naveo i općinu Matulje koje također ima svoj dio na moru. A vi ste se tada uhvatili objašnjavajući zašto ne treba nekakvog nalaza revizije. Nalaz revizije za grad Rijeku rekao da se tamo troše milijuni, stotine milijuna ne namjenski ali se nikome ništa ne događa. Pa ne znam zašto bi to onda bilo važno za grad Novi Vinodolski. Tamo vrijede jedna pravila ili za grad Rijeku gdje vrijede neka druga pravila što samo zato zbog toga što je SDP na vlasti pa se njih ne smije pitati ništa. Mislim da to ne smije biti naš zadatak ovdje u ovom Saboru. Ili ćemo donositi pravedne zakone a rekao sam već da imamo podosta zakona koji stavljaju u diskriminaciju. Pa i nedavno smo imali Zakon o sportu. Netko je svjetski prvak, ne smije biti nagrađen. Drugi je, on smije jer se bavi krivim sportom. A da ne govorim još masu zakona koje smo doveli radi pojedinaca, radi pojedinih skupina itd. Ovdje je očit primjer kršenja hrvatskih zakona jer ako nešto piše i uklapa se u kriterije onda to nekome treba omogućiti pa makar to trajalo deset godina ili sedam dana ako će se Zakon o brdsko-planinskom području ukinuti pa više nitko neće imati takav status ali onda neko Ministarstvo regionalnog razvoja kaže ukidamo zakon jasno i ne dvosmisleno i vrijedi jedino Zakon o regionalnom razvoju. Eto to je jedino što mi onda tražimo. Pa onda neće biti nepravde prema nikom.
I Zoran Vinković replika.
Vidite kolega, pa ja ne mogu vjerovat ovaj čak i od pravnika slušamo da je mišljenje Vlade i da su neki drugi kriteriji koji nisu navedeni u ovom zakonu, da je to ono na što se treba obazirati i odluka ovoga Sabora, ne zakon koji je ovaj Sabor donio. Ja sad podsjećam na ovo neznatno. Budite uvjereni da je 19,53 jel vi više vjerujem podacima iz grada Novog Vinodolskog nego što vjerujem i ne zanima me jel gradonačelnik u HDZ-u ili SDP-u, a ne 19,63. 2001.godine su imali 20,16 po kvadratnom kilometru. Dakle neznatno više od tih 20 i nisu mogli ući u Zakon o brdsko-planinskim područjima. sada imaju neznatno manje od tih 20, 19,53 ali opet ne mogu ući. A pred lokalne izbore gledajte kolega ima puno njih koji žele biti nešto iz raznoraznih političkih opcija. Želje su jedno, mogućnosti su drugo, a građani i onako već znaju sada kome će dati povjerenje, tako da se ne morate vi koliko sam čuo i vidio i primijetio da je grad Novi Vinodolski ipak i treba ući u brdsko-planinska područja jer je samo dijelom smješten uz obalu, a ima i neko selo tamo Ledenice. Ja sam se čak iznenadio, prave dobre one filete, slane filete. Ima i poduzetnik koji to radi, izvanredni su, tako da sam dobro upoznat sa situacijom. A ovo mišljenje Vlade je nasilje nad demokracijom i nad hrvatskim zakonima.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Slažem se kolega Vinković. O tome što se vi čudite, gospodin Grbin je predsjednik saborskog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, ako mi ovako na toj razini tumačimo odredbe zakona onda smo zaista došli na onu rečenicu gospodina predsjednika uvaženog Sabora gospodina Leke koji je rekao da je jedno ono što piše, a drugo je ono kako se to tumači. I zaista se Vlada potrudila protumačiti to na jedan do sada ja mislim nezabilježen način. Sjećam se čak sa odbora ovom gospodinu iz regionalnog razvoja je bilo čak i neugodno ovo objasniti jer navodite 4 razloga zašto ne, a nijedan ne drži ono kako se kaže u narodu vodu, ne drži jednostavno, nema razloga jer je onaj jedan kriterij Zakona o brdsko-planinskim područjima toliko jako da ga nitko ne može osporiti, a to je broj stanovnika na kilometar kvadratni i dio područja grada ili općine u brdskom ajmo reći statusu. Imaju sve i geomorfološke karakteristike da budu tamo. I onda Vlada ospori i popis stanovništva koja kaže pa to je bila neka druga metodologija, pa nije to 5 tisuća i 131 nego je to bilo možda i 6 tisuća ali eto takva su pravila pa mi to ne damo. Istina je samo to da je tamo sada krenula politička borba, da se ne biraju sredstva. SDP silno želi taj grad jer su ga izgubili već dva mandata, izgubit će ga i ponovo jer upravo ono što sam rekao ako se boriš za svoj kraj, za svoje ljude na način da im ne daš ono što im zakonom pripada onda si ti krivi kandidat i gotovo. I to će ljudi zasigurno vidjeti i prepoznati. Zato se ja ne sekiram. A ovo će opet doći na dnevni red, to opet može doći na dnevni red. Ali ako Vlada ne ukine zakon sigurno će.
Hvala. Vi znate da od 1.7. će važiti novi kriteriji i da Zakon o brdsko-planinskom području i Zakon od posebne državne skrbi neće više biti nego ćemo imati samo Zakon o regionalnom razvoju. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da pa govorim vam to da tu izmjenu zakona i jednog i drugog smo donijeli još prije tri godine kada smo usklađivali sa državnim potporama u EU. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Zlatko Komadina, nije prisutan, gubi pravo na raspravu. Također i Boris Blažeković. I pet minutnu raspravu u ime kluba HDSSB-a Zoran Vinković.
Dakle ovo nije zakon pozdravljam sve u ime kluba HDSSB-a ovo nije zakon po hitnom postupku, dakle ovo je zakon koji će ići u drugo čitanje. No ja se čudim i od vas uvažena potpredsjednice ovog Visokog doma da evo tumačite i vi ono što će Vlada donijeti tek 1.7.dakle to znači evo do 1.7., da, da to ste tako rekli, novi zakon čitao sam ja sve. Dakle imamo postojeći Zakon o brdsko-planinskim područjima kolegice koji treba poštivati kao što treba poštivati ovaj Ustav koji doduše nije bez obzira što je pročišćeni tekst ali nije naložen po onom mišljenju Ustavnog suda RH da se vrate određene odredbe itd. da izdavač nije mogao neke stvari napisat, ali dakle ako dođemo u takvu poziciju da na tekst zakona dajemo određena mišljenja i tumačimo zakon po vlastitom nahođenju, a ja bih rekao po političkoj podobnosti, tada se može desiti da netko iz ovih visokih krugova koji vode ovu zemlju, a ne znaju ni sami kamo je vode počnu evo npr. tumačiti ovaj Ustav pa da vama kolegice kaže u članku 55. Ustava gdje stoji da svatko ima pravo na rad i slobodu rada, da svako slobodno bira poziv i zaposlenje i svakom je pod jednakim uvjetima dostupno svako radno mjesto i dužnost i ako krše taj članak zakona da se razumije jer se zapošljava po političkoj podobnosti ali da npr. Vlada tumači da nitko više nema pravo na slobodu rada, da ne kažem o nekim drugim slobodama. E vidite to se može desiti sa Ustavom i tumačenjem Vlade, a kako ga tumači Odbor za zakonodavstvo, Ustav to je vidljivo i kod našeg Poslovnika. A još dan danas imamo postojeći Poslovnik objavljen u NN i imamo ovu želju o redu u sabornici koji se praktično ta želja pretvorila ja ne bih rekao u nered, nego u nesnalaženje ove nove hrvatske Vlade da prije svega prezentira ono malo što su napravili dobro, a napravili su nešto dobro ruku na srce, ali 99,5% su napravili loše. Jedina dobra stvar koju bi mogli napraviti je da odu što prije i da raspišu prijevremene izbore. A ovo mišljenje Vlade obzirom na postojeći zakon je nasilje nad demokracijom, nasilje, teror. Ovo je Belfast u Hrvatskom saboru, ali onaj krvavi Belfast, da ne spominjem Bliski Istok i neke druge stvari. Ova Vlada poštujući postojeći Zakon o brdsko-planinskim područjima otima ona dva mlažnjaka i jednog po jednog udara u one svjetske trgovačke centre. To radi Vlada, Vlada koja ne poštiva zakon koji je donio Hrvatski sabor koji je jedini Zakon o brdsko-planinskim područjima. Da li će Ministarstvo regionalnog razvoja predložiti da li će ovaj Sabor usvojiti zakon, to je druga stvar i da li će ovaj Sabor staviti van snage Zakon o brdsko-planinskim područjima, Zakon o posebnoj državnoj skrbi, to je nešto drugo. Ja tvrdim odgovorno da je danas Hrvatska u takvoj situaciji da treba čitava ići na intenzivnu njegu, ne kod Rajka Ostojića nego na financijsku intenzivnu njegu jer se ne donose zakoni koji decentraliziraju Hrvatsku, koji mogu pokrenuti Hrvatsku nego zakoni koji vode onaj, ako se sjećate mene još dok sam bio u onome što se nekad zvalo socijaldemokracija koje vode u provaliju, a sad vi vodite u provaliju i idete dalje i vičete idemo dalje, idemo dalje, samo ne s ovim vlakovima u Krapinsko-zagorskoj županiji koji…
Vrijeme. Hvala lijepa. Kad biste vi kolega Vinkoviću tako poštivali Poslovnik kao što pričate o zakonu onda bi to bila druga stvar. … [[Upadica se ne razumije.]] Vi ste sada pričali o svemu, samo ne o zakonu, međutim neću vam nikakvu opomenu izreći jer je to nepopravljivo. Kolega Josip Borić, replika.
Hvala lijepa. Slažem se ja s vama kolega Vinkoviću u ovom vašem završnom izlaganju gdje ste rekli da je ovo napad, tj. kako ste rekli da je ovo teror nad zakonima Republike Hrvatske. Mi smo jučer raspravljali Zakon o financiranju vodnog gospodarstva gdje vi ministru poljoprivrede objašnjavate da nikakvo vijeće ne može biti iznad odluka općinskog i gradskog vijeća. On kaže mi možemo vama ujednačiti doprinos tj. naknadu za razvoj kako mi smatramo da treba biti. postavlja se pitanje gdje mi idemo na takav način. I ostao članak 58.a u tom zakonu, nitko ga neće promijeniti. Danas ovo tumačenje ovakvo kakvo je, zaista tko uopće može stati u obranu te lokalne samouprave, nitko. To je jednostavno tako. Ako vlast tj. Vlada hoće vi nešto možete ili ne možete. Što se tiče Zakona o brdsko-planinskom području, ja to stalno pitam nekoga, pitam i ministra regionalnog razvoja. Oni kažu ne, nećemo ukinuti. Jer ti zakoni i brdsko-planinski i PPDS i otoci nisu se usklađivali sa pravnom stečevinom Europske unije, oni nama ne brane posebne mjere pomoći potpomognutim područjima. A svođenje to na Zakon o regionalnom razvoju to je samo … nekakve infrastrukture pa vi sada radi indeksa razvijenosti možete dobiti 5, 10 ili 30 ili 100% nekih sredstava, je zapravo nepoznavanje materijala ili materije. Pa ti zakoni, pogotovo brdsko-planinska područja pa oni daju određene olakšice svakom stanovniku, općini, gradu koji država može dati, nitko im to ne brani, kao i na PPDS-u, na otocima. Uopće ne dolazi u pitanje da ukinu Zakon o otocima pa se postavlja pitanje zašto bi ukinuli Zakon o brdsko-planinskom području. Ali to svi nešto pričaju tiho, nitko neće reći glasno, zašto, jer idemo na izbore. Pa recite vi sada Gorskom Kotaru da ćete to ukinuti evo. Ako je to istina onda znamo kakva će bit kampanja, da ti ljudi znaju da će im proračuni biti i do 50 i 70% manji nego što su im sada, ali nitko to ne govori.
Hvala. Odgovor na repliku Zoran Vinković.
Ja ću se ipak vratit na ovaj zakon i neću uzimat riječ u ime predlagača. Trebamo poštivat zakon koji je na snazi i tamo je vrlo jasan kriterij, to je broj stanovnika po km2, to nije broj noćenja, to nije broj ispijenih kava tamo na vinodolskoj rivi, to nije kupovina u onom trgovačkom centru, to nije skakanje sa onim kad te zavežu za noge pa puste dole, meni se to baš i neda. Nego je to broj stanovnika, to nije lupanje po glavi, a očigledno netko želi lupati po glavi. 19,53 po km2. Ne kava sa šlagom, ne zubatac ili smuđ koji možda ja povezujem kad idem tamo ili šaran ili kulen slavonski na sitno. To je broj stanovnika, itd., itd. Ali mi imamo sad tu i pravnike koji kažu ne, ne, mišljenje Vlade je iznad zakona. Dakle mišljenje mog partijskog šefa je važnije od zakona. Drug Zoki je rekao ne može i ne može i sad vi da znate vodit kampanju vi bi to rekli građanima Vinodolskog, drug Zoki ne da. Ne ja, ja se zalažem za poštivanje zakona, pa čak i ovog Poslovnika koji nije objavljen u Narodnim novinama, ali o tom potom.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno. Sutra ćemo u 9,30 početi sa raspravom o Prijedlogu strategije razvoja turizma Republike Hrvatske do 2020. godine. Hvala lijepa.
Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o brdsko-planinskim područjima, prvo čitanje, P.Z. br. 197.. Predlagatelj Zakona je Odbor za lokalnu, područnu i regionalnu samoupravu. Rasprava je zaključena. Dajem u skladu sa prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Ne prihvaća se Prijedlog zakona o dopuni Zakona o brdsko-planinskim područjima koji je predložio Odbor za lokalnu, područnu i regionalnu samoupravu zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade Republike Hrvatske, izvješćima radnih tijela. Molim da se izjasnimo o prijedlogu zaključka. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 101. glasom za donesen predloženi zaključak.