Dame i gosppodo, cijenjeni gosti, dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, otvaram 55. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, konstatujem da 55. sjednica Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ima kvorum. Prije intoniranja državne himne u sali su bila 34 poslanika, evo vidim da se sala i dalje popunjava. Ja pratim, pozivam službe da prate stalno tačan i precizan broj prisutnih. U svakom slučaju mi imamo uvjete za punovažan rad i odlučivanje. Još jedanputa vas pozdravljam, pozdravljam sve goste, pozdravljam članove i predstavnike Vijeća ministara, pozdravljam predstavnike međunarodne zajednice i sve druge prisutne ovdje u ovoj sali. Uvažene koleginice i kolege odsustvo sa danađnje sjednice najavili su poslanici: Momčilo Novaković i Muhamed Altić zbog zdravstvenih razloga. Vi ste dobili dnevni red današnje sjednice. U odnosu na ono što ste dobili nema izmjena i dopuna dnevnog reda. Mi smo jutros održali sjednicu Kolegija, zatim sjednicu Kolegija u proširenom sastavu i nakon tih sjednica dnevni red je ostao ovakav kakvog ste dobili sa 18. tačaka dnevnoga reda današnje 55. sjednice. Jutros, na sjednici Kolegija, kao i na sjednici Proširenog Kolegija raspravljali smo i o ovom pitanju vezanom za popunu upražnjenog mjesta člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda hrvatskog naroda i na sjednici Proširenog Kolegija smo zaključili da se naredna sjednica Predstavničkog doma na kojoj će se donjeti odluka o tom pitanju održi u naredne dvije sedmice. To su dani, ili 25. 26. ili je to 4. ili 5. maj. Zavisno od toga kada ovlašteni predlagači budu u poziciji da dostave prijedloge. Tako smo jutros informirani na Klubu, odnosno na sjednici Proširenog Kolegija, Kolegija u proširenom sastavu od strane političkih stranaka koje su kvalificirane da ponude kandidata za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda hrvatskog naroda i ta sjednica će dakle biti ili u toku iduće sedmice, ili u toku sedmice poslije te sedmice. Dakle, najkasnije u roku od dvije sedmice od danas ovo pitanje treba biti razrješeno, prema onome što smo jutros čuli na sjednici Proširenog kolegija i kako je praktično zaključio Prošireni kolegij. Evo, to je ono što ja imam kao informacije za vas, ja u međuvremenu smo dobili i Prijedlog rezolucije o antifašizmu kojeg su podnjeli i jutros je to vama podljeljeno na klupe ovdje zastupnici Zaltko Lagumdžija, Jozo Križanović i Selim Bešlagić i mi ćemo 2 postupiti naravno po procedurama koje su propisane našim poslovnikom kada je i ovaj prijedlog u pitanju. Ja sam dakle vas informirao o svemu onome što je prethodilo početku ove sjednice, dakle o sjednici Kolegija i o sjednici Kolegija u proširenom sastavu. No, bez obzira na sve ovo vi imate pravo da raspravljate o dnevnom redu i ja sada otvaram raspravu o dnevnom redu. Izvolite. Gospodin Mladen Potočnik traži riječ. Izvolite gospodine Potočnik.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, odugovlačenje sa izborom člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda Hrvatskog naroda je i odgovornost i ovoga parlamenta jer mi ustvari iz redova ovoga parlamenta izabiremo toga člana. Znamo da je situacija u državi ne uređena, znamo da vojnici ne polažu zakletvu onako kako treba i smatram da ovaj parlament mora preuzeti odgovornost, jer do sada je uglavnom to i činio, a predstavlja i zastupa Bosne i Hercegovine i ako treba neka napravi i pauzu, ali neka se predloži kandidat za člana Predsjedništva BiH. Ukoliko smatrate da niko neće da da, ja ću ga dati.
Šta je vaš konkretan prijedlog gospodine Potočnik?
Moj konkretan prijedlog da se gospođa Ruža Sopta predloži ispred ovoga parlamenta za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda hrvatskog naroda.
Trebate predložiti tačku dnevnog reda.
Predlažem tačku dnevnog reda i dajem konkretan prijedlog.
Molim vas gospodine Potočnik, prema Zakonu o popuni upražnjenog mjesta člana Predsjedištva Bosne i Hercegovine i to prema članu 3. kaže se ovako – Svaka politička partija zastupljena u Predstavničkom domu može predložiti jednog kandidata koji ispunjava uslove iz člana 2. ovoga zakona. Prema tome član Predstavničkog doma koji je izabran kao nezavisni kandidat i koji također ispunjava uslove iz člana ovog zakona može biti kandidat. Dakle iz ove prve formulacije ovog, to je pravo da predlože imena, pripada političkim strankama. Vi možete predložiti tačku dnevnog reda i o tome se možete izjasniti, a pravo predlaganja kandidata pripada političkim strankama. Ovako kaže Zakon o popuni upražnjenog mjesta člana Predsjedništva. 3
Ne, Zakon dozvoljava da bilo koji poslanik ili zastupnik predloži.
Ja molim sekretara Doma da izađe za govornicu i pročita ovu odredbu člana 3. Zakona još jedanputa i da da tumačenje. Molim vas samo malo. Vi sjednite gospodine. Nećemo voditi dijalog vi i ja. Sada odgovoramo vama, pa ćemo ići dalje. Molim vas. Biće dakle ispoštovan maksimalno i Poslovnik i Zakon. Dakle u to nema nikakve dileme. To je jedino našto ćemo se naslanjati u ovoj situaciji. Ustav, Zakon i Poslovnik. Ništa drugo. Izvolite.
Uvaženi članovi Kolegija doma, poštovani poslanici, zastupnici, želim da vas upozorim na odredbu člana 3. Zakona o popunjavanju upražnjenog mjesta člana Predsjedništva BiH koji je objavljen u “Službenom glasniku BiH” broj 21 iz 2000. godine. On je zaista vrlo precizan, u članu 3. decidno kaže – Svaka politička partija, znači govorim o političkim partijama, zastupljena u Predstavničkom domu može predložiti jednog kandidata koji ispunjava uslove iz člana 2. ovog zakona. Član Predstavničkog doma koji je izabran kao nezavisni kandidat i koji takođe ispunjava uslove iz člana 2. ovog zakona može biti kandidat za upražnjeno mjesto člana Predsjedništva. Znači ovdje treba napraviti razliku između pravo političke stranke da predloži ličnost i pravo političke stranke da predloži kandidata koji može biti i neovisni kandidat. U ovom slučaju, žao mi je i ne može biti predlagač kandidata, možete predložiti u skladu sa članom 51. Poslovnika tačku dnevnog reda. Mislim da je to dovoljno. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem sekretaru. Ovo je tumačenje i od strane Kolegija, ovo je tumačenje i od strane Kolegija. Ja sam to već unaprijed rekao. Mi smo naravno svaku tačku, svaki zarez i svako slovo ovoga zakona pregledali jer ovo je jedna vrlo ozbiljna situacija i ona ne dozvoljava nikakve improvizacije i bilo kakva postupanja izvan onoga što imamo napisano kao pozitivno pravo u ovom trenutku u Bosni i Hercegovini. Ko ima, ima li gospodin Potočnik traži riječ. Izvolite.
Upravo ste rekli zbog ozbiljnosti situacije predlažem da se predstavnici stranaka sjednu i predloži kandidata, odnosno ja po zakonu imam pravo i tražim tačku dnevnog reda - izbor, odnosno popuna člana Predsjedništva iz reda hrvatskog naroda. 4
Gospodine Potočnik na to imate pravo i mi ćemo vaš prijedlog staviti na izjašnjavanje. Dakle vi imate pravo predložiti tačku dnevnoga reda. Sekretar je to pojasnio. Mi ćemo to staviti na glasanje, ali naravno nemate pravo po Zakonu isticati imena, odnosno kandidirati kandidate i ta stvar je objašnjenja i od strane ovoga sekretara Doma i od strane Kolegija. Idemo dalje. Ko ima novih prijedloga vezano za dnevni red? Izvolite. Gospodin Beriz Belkić. Izvinjavam se, izvolite.
Naravno u kontekstu dnevnog reda konkretnije o prijedlogu gospodina Potočnika, Stranka za BiH neće na ovakav način podržati uvođenje ove tačke u dnevni red, ali želim reći da Stranka za BiH apsolutno smatra nužnim i važnim popunu člana Predsjedništva. Mi smo na Kolegiju jutros postigli određeni dogovor i određene stvari smo razjasnili. Dakle, radi javnosti apsolutno niko, ja pretpostavljam nema pristup da ne treba hitno popuniti člana Predsjedištva. Ali način na koji bismo to danas radili stvarno je ispod nivoa institucije o kojoj govorimo. Dakle, evo mi predlažemo Ružu Soptu koje apsolutno nema tu itd. Gospodine Potočnik, vi ste mogli, mogli ispred Republikanske stranke kojoj pripadate na vrijeme predložiti kandidata. Ja preptostavljam. Nije parlamentarna stranka, ja se izvinjavam, ja se izvinjavam. Ili eventualno izlobirati da neka od stranaka to uradi. Ovako ne možemo da uradimo. Ja se slažem svama da treba popuniti člana Predsjedništva, ali način na koji pokušavamo da to uradimo ne ide.
Zahvaljujuem. Poštovane koleginice i kolege, ja mislim da nema potrebe, a gospodin Vinko Zorić, izvolite.
Ja se zahvaljujem i samo se pridružujem Belkićevim riječima da je ovo prevažno pitanje da bi ga na brzinu riješavali, a mislim da je prevažno to da Bosna i Hercegovina ima Predsjedništvo i ono će imati kako je Prošireni Kolegij dogovorio i mislim da će to biti vrlo skoro. Ono što ja imam obvezu ispred Kluba i bez imalo politiziranja, volio bih da se ovaj dom izjasni, mi smo naime kao Klub ima zahtjev prema Kolegiju da se održi plenarna sjednica. Volio bih, Kolegij nije prihvatio, volio bih da se o tome izjasni i Dom. I evo ovo je moj prijedlog da se Dom izjasni o održavanju plenarne sjednice na temu koja je, kako piše u dopisu prema Kolegiju. Jer to piše u Poslovniku u članku 20. stavak 2. da ukoliko Kolegij ne prihvati da se Dom može izjasniti o tome. 5
Da, hvala vam. Ko dalje želi da govori o dnevnom redu? Hvala vam gospodine Zoriću. Poštovane koleginice i kolege ja zaključujem raspravu o dnevnom redu i dakle mogu da ponovim ono što sma već do sada u nekoliko navrata govorio, ovaj kolegij ima inicijativu dakle kada je u pitanju ili kada je po srijedi pitanje popune člana Predsjedništva BiH iz reda hrvatskoga naroda od samoga počeetka od prošle sjednice, pa evo i danas stalno je inicijativa, pa i na pozivu kojeg ste danas dobili, vidjeli ste jednu napomenu. To govori o tome da se mi prema tom pitanju odnosimo kao prema važnom pitanju i nastojimo da budemo što je moguće više odgovorni u ovoj situaciji. Pitanje zajedničke sjednice oba doma Parlamentarne skupštine BiH na kojoj bi se raspravljalo o, po zahtjevima Predsjedništva HDZ-a, a vezano za odluku Visokog predstavnika je bilo i na dnevnom redu Kolegija. Kolegij nije postigao saglasnost da se drži takva sjednica i Klub HDZ-a ima pravo da traži izjašnjenje Doma po tom pitanju. Ali smo poslije te sjednice, dakle održali i sjednicu Kolegija u proširenom sastavu i na toj sjednici dogovorili se da će se sjednica Doma sa temom – izbor člana Predsjedništva, dakle popuna upražnjenog mjesta održati ili iduće sedmice, ili 4. ili 5. maja. Dakle zaključno sa 5. majem ovo pitanje se mora završiti. I političke stranke koje su referentne da predlože kandidate, ovdje prije svega mislim na HDZ koji ima 5 kandidata, 5 poslanika zapravo od 7 koliko je ukupan broj zastupnika iz reda hrvatskog naroda u ovome domu je preuzeo obavezu, Klub HDZ-a obavezu i odgovornost dakle se do ovih datuma kandidira ime člana Predsjedništva. Ja sam dužan da vam ovo kažem, da i ove činjenice imate na umu. Ja ću staviti prijedlog gospodina Potočnika na glasanje. Gospodina VInka Zorića bih zamolio, ako može, imajući u vidu ovaj dogovor na Proširenom Kolegiju da odustane od prijedloga, ali ako ne odustaje stavit ćemo na glasanje. Na glasanje jel? U redu. Stavićemo obadva prijedloga na glasanje. Molim vas lijepo, rasprava je zaključena. Ova su pojašnjenja. Pripremite se, pozivam Dom da se izjasni ko je za to da se uvaži prijedlog uvaženog kolege Mladena Potočnika i da se u današnju sjednicu uvrsti tačka dnevnoga reda – popuna upražnjenog mjesta člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda Hrvatskog naroda. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 4 za, 25 protiv, 7 suzdržanih. Konastatujem da prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o zahtjevu Kluba HDZ-a da se od strane ovoga doma inicira održavanje plenarne sjednice oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine na kojoj bi se raspravljalo o odlukama Visokog, o zaključcima HDZ-a koji podrazumjevaju i raspravljanje o odlukama Visokog predstavnika. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Ovo je, u fazi smo glasanja gospodine Jovanoviću, izvolite. 6
Pa ja moram priznati da nisam dovoljno razumio inicijativu kolega iz HDZ-a. Ako ćemo voditi raspravu znači o smjenama svih ljudi od Visokog predstavnika, znači od Nikole Poplašenog koji je prvi smjenjen pa do gospodina Čolaka, ja prihvatam da, Čovića.
Molim vas lijepo.
Onda će Klub poslanika SDS-a prihvatiti tu inicijativu, ali znači ako će biti samo konkretno o gospodinu Čoviću, onda to ne bi prihvatili. Znači, ali opštu raspravu bi prihvatili.
Dobro. Ja mislim da sam ja bio dovoljno jasan. Ja sam bio dovoljno dakle jasan. Klub HDZ-a je tražio od Kolegija plenarnu sjednicu oba doma. Kolegij većinom glasova smatra, molim vas malo pažnje, smatra da nema potrebe da se drži takva sjednica. Moj je stav da je uloga Parlamenta, njegova zakonska obaveza popuna upražnjenog mjesta, a ne rasprava o odlukama Visokog predstavnika. Ja sam to do sada već nekoliko puta kazao. Dakle mi nismo saglasnost u Kolegiju po tom pitanju. Dakle radi se, ja nisam dobio zaključke HDZ-a ali ovo je oslonjeno vezano za ovaj posljednji slučaj vezan za gospodina Dragana Čovića. Ja vas pozivam da se pripremite za glasanje. Izvolite gospodine Lagumdžija, možemo nije problem nikakav.
Gospodine predsjedavajući, ja samo želim da podsjetim kada ste već stavili tu, uveli u proceduru rad prema ovom zahtjevu HDZ-a, za nas uopšte nije sporno da se razgovara i o tome. Međutim, za nas je sporno da se razgovara o tome ukoliko to ne stavimo u jedan širi kontekst koji je mnogo važniji. A širi kontekst već postoji i nažalost taj širi kontekst se razvlači po proceduri parlamentarnoj i to je ona rezolucija koju smo ponudili u kojem smo tražili da se Predstavnički dom očituje o ulozi Visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini u vremenu koje je pred nama. A sasvim prirodno da bi razgovarali o tome kakva je njegova uloga treba da ubuduće bude. Ona će, između ostalog zavisiti i o našoj ocjeni onoga što je urađeno do sada i stanja u kojem se nalazimo. Mi smo takođe u u toj rezoluciji predlagali da se je li na bazi jedne takve rasprave institucije Bosne i Hercegovine, u skladu sa svojim ustavnim nadležnostima stave u aktivnu ulogu kada je u pitanju transformacija uloge Visokog predstavnika oko koje se vode velike međunarodne debate, a u našoj zemlji se ne vode o tome ozbiljne političke debate. 7 Dakle, ja bih gospodine predsjedavajući zamolio, ukoliko već stavljate ovo, ovaj prijedlog HDZ-a da to ipak stavimo u kontekst širi i ja vas pozivam da mi donesemo zaključak da tu rezoluciju što prije stavimo na dnevni red, pa da na toj, ako da pozovemo da nam se obrati i Predsjedništvo i ministar vanjskih poslova i predsjedavajući Vijeća ministara i da se u pripremi za tu sjednicu dnevnog reda institucije Bosne i Hercegovine koje su zadužene da vode odgovarajuću politiku i izvršavaju odgovarajuću politiku da nam se u pripremi te sjednice ovdje očituju. Da li je to kroz nadležnu komisiju.
Zakazala komisija već raspravu.
Molim vas nemojte
Komisija je već imala tu raspravu na koju nije pozvala nikoga iz SDP-a. Mislim , ali to je sada mi prihvatamo gospodine Raguž da je to tehnički problem da ste zaboravili na SDP. Ali, dobro sad. Mislim ja bih zato zamolio i podržavam vaš prijedlog da razgovaramo o tome, ali sam protiv toga da razgovaramo na način na koji vi kažete, tražite, a to je da razgovaramo samo o konkretnom slučaju. Mi nismo za konkretan slučaj, jer konkretan slučaj je riješen. Druga je stvar što SDS sad koncipira neke stvari.
Molim vas lijepo, dakle mi smo, molim vas lijepo ja vas pozivam, dakle ovdje su stvari, možemo mi sada otvoriti raspravu još sat vremena, nikakav to problem nije, a ovo je poslovnička obaveza, molim vas, molim vas lijepo, ja vas molim da se suzdržite ako možete dakle da izađemo iz ove situacije, ako možete da se ne javljate dalje za riječ. Ali, evo vidim insistira se na tome. Ovo je dakle poslovnička obaveza. Mi smo to imali na Kolegiju jutros. Pitanja koja pokreće gospodin Lagudmžija su pitanja iz rezolucije i ona će doći na dnevni red ovdje po proceduri i neće biti nikakvog otezanja procedure. Komisija za vanjsku politiku ovoga doma je to imala na svom dnevnom redu i ima stalno i imaće na svom dnevnom redu i to će odmah doći u parlamentarnu proceduru i to će biti naravno tačka dnevnoga reda ovoga doma. Ovdje je jednostavno zahtjev Kluba HDZ-a, nakon što Kolegij nije prihvatio njihov zahtjev da se o tome izjasni Dom i mi smo to po Poslovniku dužni staviti na izjašnjavanje. Ja vas molim, evo gospodin Beriz Belkić i gospodin Sead Avdić traže riječ. Ako i dalje insistirate izvolite. 8
Gospodine predsjedavajući, vi ste propustili možda da Predstavničkom domu prenesete suštinu i duh rasprave koju smo imali u povodu zahtjeva HDZ-a za uvrštavanje tačke dnevnog reda, odnosno održavanje plenarne sjednice. Tačno je da smo mi raspravljali, odnosno konstatirali da postoji i ranija inicijativa rezolucija, odnosno zahtjev SDP-a, ali je tačno i to da smo raspravljali o širem, još širem kontekstu nego je ovo o čemu gospodin Lagumdžija govori i gospodin MIloš Jovanović i gospodin Zorić. Mi mislimo iz Kluba Stranke za BiH, ja sam vam to danas rekao na Proširenom Kolegiju da treba organizirati plenarnu raspravu o ukupnom stanju u Bosni i Hercegovini, ne samo sa stanovišta pozicije Visokog predstavnika, nego institucija i našem putu prema Evropi, šta se dešava u Bosni i Hercegovini uopšte. Dakle, to je suština bila rasprave. Onda je jednostavno na Proširenom Kolegiju to ostavljeno po strani, a rečeno da ćemo se danas izjašnjavati samo o zahtjevu HDZ-a.
Tako i jeste baš. Gospodin Sead Avdić. Izvolite.
Dame i gospodo poslanici, poštovano predsjedništvo, ja mislim da je Kolegij imao sjajan izlaz iz ove situacije sa aspekta obaveze Kolegija da zakaže sjednicu sa Visokim predstavnikom na temu i predstavnicma OHR-a na temu – sveukupnih odnosa OHR-a i BH parlamentarnih institucija. Znači i BH Parlamenta i jednostavno institucija Bosne i Hercegovine. To je već urađeno sa popisima 15 poslanika ravno prije 5 mjeseci i ravno 5 mjeseci Kolegij uporno odbija zakazivanje sjednice. Uporno odbija zakazivanje sjednice, a ima obavezu po Poslovniku Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Zar se stvarno ovaj zahtjev HDZ-a ne uklapa u ovaj zahtjev i obavezu Kolegija da zakaže i osmisli i pripremi takvu jednu sjednicu. Dobio sam obećanje kroz odgovor da se priprema sjednica. Ne priprema se sjednica gospodine predsjedavajući. Nema na vidiku sjednice sa predstavnicima OHR-a i Visokim predstavnikom. I u tom kontekstu ja mislim, ako HDZ se slaže u kontekstu ove sjednice ovdje zahtjeva da jednostavno razgovaramo i o zahtjevu HDZ-a. i u tom smislu znači sveukupne odnose OHR-a i Parlamenta Bosne i Hercegovine i BH institucija vlasti. Hvala vam.
Molim vas lijepo, poštovane koleginice i kolege, gospodin Kunić. Izvolite.
Poštovane predsjedniće, ja da kako podržavam ovaj predlog. Mislim da je to trebalo učiniti vjerojatno i raniije. Takođe mislim da Kolegijum nije učinio ništa da do toga dođe, kao što ne čini da neke druge stvari, koliko mi se čini, ovdje nisam siguran. 9 Mi smo na Predstavničkom domu prihvatili da se prenose sjednice ovog doma. Autoritet ovog doma je sasvim sigurno trebao bi biti u odnosu na uslužne institucije da prihvate te inicijative i to vrlo brzo. I nemamo nagovještaja, nemamo nikakvih indicija da će se to desiti uskoro. Mislim da postoji potreba već duže vremena da se sagleda odnos OHR-a i ovog parlamenta i uopšte institucija u Bosni i Hercegovini. I najsretnije rješenje je ovo da se sagleda u cjelini. Naravno da predlog HDZ-a je na neki način inicijatlna kapsla koja treba da pospješi takvu jednu raspravu. Mislim da definitivno, definitivno to je nasušna potreba ovog parlamenta. Mislim da to treba hitno zakazati i održati raspravu. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Martin Raguž, zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, poštovani zastupnici, ministri, gosti, znači pošto je ovdje nekoliko puta spominjana i inicijativa HDZ-a i druge inicijative, želim reći sljedeće. Prvo gospodinu Lagumdžiji, znači zakazali smo sjednicu, temeljem zaključaka ovog doma stavili vašu rezoluciju na dneni red i na moje četvorostruko insistiranje provjereno da je Stranka SDP pozvana. Moguće da je tehnički problem. To trebamo raspraviti. Dakle nismo zaboravili SDP, ne bi stavljali to na dnevni red. I u kontekstu vaše rezolucije i ovih inicijativa zakazali smo na komisiji javnu raspravu unutar ovog parlamenta u narednih 10 dana o svim aspektima uloge Visokog predstavnika. I temeljem ocjena Evropske komisije i Evropskog parlamenta i Venecijanske komisije, a mislim da je red i da političke stranke kažu svoje mišljenje. Dakle, da pojasnimo tu situaciju. Znači ide procedura pripreme i ona se uklapa u ove inicijative da se održi plenarna sjednica. Jer neko mora pripremiti određenu vrstu stajališta i predloga za tu plenarnu sjednicu. I mislim da danas je evidentno ovdje da se ta plenarna sjednica neće moći izbjeći. Oni koji misle da hoće, to je u redu, ja poštujem to stajalište, ali ukupni odnosi u Bosni i Hercegovini i procesi dovešće do toga da će u skoro vrijeme morati doći do rasprave o svim ovim važnim elementima. I dajte da što prije, jer ako nas danas zadužite, ja sam kao član Kolegija spreman u tom smislu sudjelovati. A druga je stvar očitovanja o inicijativi HDZ-a. Ona se uklapa i u ove rasprave političke i plenarne, a ovo je poslovnički gospodo. Pošto Kolegij nije postigao konsenzus, a zahtjev obnovljen, Dom odlučuje o toj inicijativi , jer mi nismo dobili potporu na Kolegiju da se održi plenarna sjednica samo na ovu temu. Znači samo se treba odrediti o ovoj inicijativi danas polsovnički, a to ne znači da se njen sadržaj neće uklopiti u ovu plenarnu sjednicu. Evo.
Zahvaljujem gospodinu Ragužu. Gospodin Nikola Špirić, zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite. 10
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi članovi Vijeća ministara, cijenjeni gosti, imam osjećaj da kada raspravljamo o ovoj stvari jednostavno izađemo izvan Poslovnika i vodimo opštu raspravu. Mnogo je potrebnijih stvari za Bosnu i Hercegovinu. I zato bih volio kada biste svi na klupi imali papir na bazi čega se Kolegij Predstavničkog doma danas izjašnjavao. A on kaže - na temelju člamla 19. stav 1. tačke d) Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, molim vas da u saradnji sa Kolegijom Doma naroda zakažete hitnu plenarnu sjednicu oba doma u vezi zaključka Predsjedništva HDZ-a BiH od 31....2005. godine o djelovanju i odnosu Visokog predstavnika o smjenjivanju člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Ja moram da kažem da u Kolegiju nisam bio za to da se zakazuje plenarna sjednica. Mislim da je to nažalost, ili na sreću završena stvar. Mislim da ima mnogo prečih stvari i ono što jeste problem Bosne i Hercegovine da smo spremni dva sata ostati u jalovim raspravama kada su zakonski projekti ove države, pokušajte analizirati usvajamo ih za 5 sekundi. I zato imamo često intervencije na izmjeni zakonskih projekata jer se, imam osjećaj gotovo toj problematici i ne posvećujemo. Nemam ništa protiv da se vode bilo kakve rasprave. Ali vas molim da postupimo poslovnički. Dakle da ne izlazimo izvan poslovničkih mogućnosti jer ćemo ostati dugo, ali vratićemo se ponovo na izjašnjavanje o inicijativi HDZ-a. Hvala vam lijepo.
Ja mislim da su stvari sada potpuno jasne. Gospodin Špirić je evo umjesto mene pročitao ovaj zahtjev koji je došao. Dakle zahtjev se odnosi na djelovanje i Odluku Visokog predstavnika o smjenjivanju člana Predsjedništva Bosne i Heregovine i to je ono o čemu je odlučivao Kolegij. Gospodin Vinko Zorić. Izvolite.
Mogli ste vi predsjedavajući završiti do kraja, ako niste završili. Ja ne inzistiram.
Ja dajem uvijek prednost, dok se ne naučimo da se ne javljamo dok se ne završi diskusija. Izvolite.
Meni je žao što je moj prijedlog oduzeo ovoliko vremena i javljanja. Ali meni se čini da se prijedlog koji sam ja iznjio i kojeg je kolega Špirić pročitao uklapa u prijedloge ostalih. Mi možemo donjeti ovdje zaključak da će biti plenarna sjednica u koju će se uklopiti i ovo što zahtjeva Klub HDZ-a. Jer mi i tako ne donosimo odluku kada će biti ta plenarna sjednica i to nije na današnjem dnevnom redu. Ali mi obnavljamo zahtjev. Dakle ja mislim da će zadovoljiti to i sve one koji su diskutirali. Mi naravno kada bi se raspravljalo i kako je kolega Špirić pročitao o smjeni hrvatskog člana 11 Predsjedništva. Pa niko ne može zaustaviti, pa evo kada utvrđujemo dnevni red ne možemo zaustaviti raspravu. I o činjenicama i o svemu ostalom spominjali su se ovdje i imena i Poplašena i Čovića itd. Dakle nama je dovoljno da usvojimo evo prigodom usvajanja dnevnog reda da usvojimo zaključak da će plenarna sjednica biti i da će na toj sjednici biti raspravljano i o onome što traži Klub zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine Zoriću. Dakle mi poslovnički dakle poslovnički se moramo izjasniti pošto KOlegij dakle nije prihvatio tu inicijativu, poslovnički se moramo izjasniti sada jer ima obnovljen zahtjev. Ja vas pozivam da se pripremite za glasanje i dakle vezano je za ovaj zahtjev HDZ-a za ovu plenarnu sjednicu oba doma o djelovanju i Odluci Visokog predstavnika o smjenjivanju člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Mi se o tome moramo izjasniti. Pripremite se za glasanje. Pripremite se za glasanje i glasajte sad. - 9 za, 18 protiv, 9 suzdržanih. Konstatujem da Predstavnički dom nije prihvatio dakle ovaj zahtjev i da je praktično potvrđen stav Kolegija da se ne drži plenarna sjednica. Naravno Kolegi Lagumdžiji i kolegi Abdiću ja želim da kažem odavde, kao predsjedavajući Doma da će sjednica na kojoj će se raspravljati inaće o ulozi međunarodne zajednice, projekcijama i svemu onome što su oni govorili do sada biti, to je obaza Kolegija da to realizira. Meni je žao što do sada to nismo stigli gospodine Avdiću da uradimo. Ja mogu da prihvatim vaše kritike, ali to će svakako doći na dnevni red i Parlament treba da se bavi naravno tim važnim političkim pitanjima. Uvažene koleginice i kolege, nakon ovoga ja proglašavam da dnevni red 55. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine glasi. Izvinjavam se, imamo još jedno pitanje, ja, ja. Izvinjavam se. Gospodin, Klub SDP, dakle zastupnici Zlatko Lagumdžija, Jozo Križanović, Selim Bešlagić su podnjeli Predlog rezolucije o antifašizmu. Vi ste tu rezoluciju dobili ovdje. Prema članu 121. Poslovnika Dom se treba izjasniti hoće li ova rezolucija biti upućena na komisiju, ili će odmah danas biti uvrštena u dnevni red. Ja ću sada naravno postaviti, u skladu sa Poslovnikom pitanje, molim. Ja također mislim da je bespredmetno odlagati. 9. maj dolazi, ali vi ćete se izjasniti kroz vaše glasanje. Onaj ko bude glasao, molim vas lijepo, ja također mislim da ovo danas treba da bude u dnevnom redu. To javno dakle kažem i spreman sam da podržim ovu rezoluciju da odmah razrješim dileme oko sebe. Molim vas lijepo. Molim vas lijepo, molim vas lijepo. Međutim, ja sam dužan da postupim po Poslovniku. Poslovnik kaže da sam dužan da vas pitam, evo ovdje je sekretar Doma neka vam to pojasni. Mi smo to jutros na Kolegiju razmatrali, da li ste zato da se ovo uputi na komisiju. Onaj ko bude glasao da se uputi na komisiju znači nije zato da se danas to raspravlja. Onaj koji bude glasao da to, protiv toga da ide na komisiju, to će automatski biti dnevni red današnje sjednice. Takva je procedura. Gospodin Lagumdžija. Izvolite. 12
Gospodine predsjedavajući, ja savršeno mi je jasno kao i vjerujem svima nama da ovdje nema nikakve dileme. Mi ako eventualno imamo neke, neka neslaganja kako bi trebalo budući mandat Visokog predstavnika da izgleda u nekim nijansama. Ako imamo neslaganja oko toga koliko trebamo agresivni biti prema međunarodnoj zajednici, to je sve nešto što opravdava što ste u onu prethodnu rezoluciju stvili u komisijsku fazu pa time otvorili više diskusije. Međutim, ja se bojim da danas mi glasanjem ovim da ovu rezoluciju prolongiramo kroz komisije. Mi šaljemo jednu poruku koja, bojim se da je poruka koju ni jedna evropska zemlja nije poslala. A to je da je nama ovdje nejasno nešto oko antifašističkih. Drugim riječima ja bih zamolio gospodine predsjedavajući da ipak ovo ne tretiramo kao nešto što je svejedno hoće li otići u komisiju ili neće. Zato bih vas zamolio gospodine predsjedavajući da ovdje prilikom glasanja imamo u vidu da mi glasanjem za današnje odlučivanje o ovome i današnje prihvatanje jedne rezolucije koja ustvari govori da ova zemlja stoji sa drugim evropskim zemljama na strani antifašizma je poruka koja nije upitna i molio bih da ne šaljemo pogrešnu poruku i da ne omogućimo zloupotrebu eventualnog proceduralnog prolongiranja ovakve jedne rezolucije. Jer prolongiranje rezolucije šalje vrlo jasnu poruku evropskim institucijama da mi ovdje u Parlamentu baš nismo načisto stim antifašizmom, što ja sam potupno uvjeren da nije tačno. Naime, ovdje smo mi načisto sa antifašizmom. Nadam se da smo identično načisto stim, pa bih zato zamolio da ipak, da ovo bude tačka dnevnog reda kojom ćemo se danas odrediti i vrlo jasno poslati poruku što kažu što jednoglasnije i glasnije to bolje.
Zahvaljujem gospodine Lagumdžija, dakle poslanici će odlučiti hoće li to danas biti tačka dnevnoga reda i svi u ovoj sali će dakle donjeti odluku i u to nema nikakve dileme, po proceduri koja je predviđena Poslovnikom. Gospodin Petar Kunić traži riječ. Izvolite.
...smo i mi na tragu ovakve jedne revolucije, rezolucije, ali moram reći da sadržajni aspekt nije prihvatljiv u nekim dijelovima za naš klub. Stoga bojim se, a sigurno smo i apsolutno smo za rezoluciju i tu dileme nema. Znači da ne treba to posebno objašnjavati. Ali, njen sadržaj je u nekim dijelovima sporan. Čak istorijski netačan. Hvala.
Dobro. Gospodin Miloš Jovanović, nakon toga gospođa Ljiljana Milićević. Niste se javili je li. U redu. U redu. Pa onda gospodin Filip Andrić, vi ste, poslije Filipa Andrića gospođa Mara Perkanović. Izvolite. 13
Evo ja ću ponoviti ono što sam rekao na Proširenom Kolegiju. Normalno da nemam ništa protiv ove rezolucije, ali ima jedna principijelna stvar koju želim ovdje da kažem. Juče sam pročitao u novinama, ili sinoć čuo na televiziji da omladina SDP-a piše neku peticiju protiv predsjedavajućeg Predsjedništva Bosne i Hercegovine gospodina Paravca nazivajući ga najružnijim i najpogrdnijim imenima što stvarno, mi možemo sada poštujemo čovjeka ili ne, ali u krajnjem slučaju to su vjerovatno djeca koja su instruirana da li od gospodina Lagumdžije ili ne znam ni ja koja jednostavno znači ponižavaju i pocjenjuju tu funkciju. I to je razlog, znači ne što smo protiv rezolucije. Znači to je razlog zbog čega mi nećemo ovu rezoluciju podržati. Hvala.
Vi mene ne slušate gospođo Perkanović. Ja sam vaše ime izgovorio za govornicom, pratite kada. Naravno gospodin Filip Andrić je tražio riječ, a vi se pripremite gospođo Perkanović nakon gospodina Filipa Andrića ste vi.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Iz rasprave kolege Lagumdžije da se zaključiti da je netko od nas tražio da mi donesemo ovakvu rezoluciju i znači ukoliko mi ne donesemo ovakvu, baš ovakvu rezoluciju da smo mi protiv antifašizma, odnosno da smo za fašizam. Prije svega mislim da je nekorektno dovoditi ovaj dom u, odnosno nametati ovdje takvu dilemu. S druge strane isto tako sam protiv privatiziranja antifašizma od bilo koje stranke. Jer ne mora značiti da je antifašizam samo ono što napiše SDP. Uistinu, ja nemam ništa protiv rezolucije, ali tražim da rezolucija ide na komisiju kako bi i ja mogao dati svoj doprinos sadržaju rezolucije. Da to ne bude rezolucija SDP-a, nego da to bude rezolucija ovog doma, odnosno Bosne i Hercegovine. Stoga sam u potpunosti za to da ide na komisiju i da se sadržaj rezolucije što je gospodin Kunić izgovorio popravi i dopuni u segmentima u kojima mi ocjenimo da ga treba popraviti. Hvala.
Zahvaljujem. Gospođa Perkanović. Izvolite. Neka se pripremi gospođa Milićević.
Hvala gospodine predsjedavajući. Što se tiče ovog teksta rezolucije, hoću samo da kažem da iz njega ne vidim da li se radi o antifašizmu, ili kontinuitetu komunizma?
Gospođa Ljilja Milićević. Neka se pripremi gospodin Selim Bešlagić. 14
Hvala gospodine predsjedavajući. Cijenjene koleginice i kolege, prvo smatram da je, ako postoji znači potreba da mi ovako rezolutno ovaj kažemo znači da stojimo, da se obilježi 60 godina od borbe protiv fašizma, da se mogao učiniti napor, ako ovaj dokument se pojavio, ja sam ga našla ovdje na stolu, ako se pojavio, na Proširenom Kolegiju, znači da se ne bi sporili oko 5 tačaka, treba ili 5 ili 1 ili se sve može stati u pet rečenica, ako ima potrebe za donošenje dokumenata mogli smo dobiti jedan usaglašen tekst ove, ovog doma, ako ima potrebe znači i da donesemo jednu takvu rezoluciju da se ne sporimo ovdje. Vidite, puno je strana, lako će se svako naći da mu zasmeta nešto. Hoću da kažem da je u Bosni i Hercegovini, konkretno mi smo neki dan imali u Gradini obilježavanje 60 godina proboja Jasenovca. Dobro bi bilo da su se gospoda pojavila tamo da na to mjesto odaju počast žrtvama. Što se tiče Republike Srpske 9. maj je predložen za praznik kao dan znači borbe protiv fašizma, dan pobjede. Smatram da će to ako bogda biti praznik Bosne i Hercegovine 9. maj. Usvajanjem i takvim postupanjem, pristupanjem stvarima, mislim da ćemo puno više uraditi i više pomoći tome da se ne ponovi ono zlo koje se desilo ovdje, nego donošenjem rezolucija. Odnosno ako treba da bude rezolucija, trebali ste na Kolegiju proširenom sjesti i uraditi jedan draft oko koga niko se neće sporiti. To je moja sugestija. Hvala.
Gospodin Selim Bešlagić. Neka se pripremi gospodin Nikola Špirić, zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dozvolite samo da kažem par riječi. Prvo u ovoj rezoluciji se nigdje ne spominje gospodin Paravac i ja bih zamolio da se ne ubacuju ljudi kojih u ovom tekstu nema. Prema tome ovdje se radi o našem prijedlogu ukoliko dođe na dnevni red odmah formirajte komisiju u ovom smislu da sjedne i da taj tekst, napravićemo pauzu 10-15 minuta, usaglasiti tekst. Prema tome onog momenta kada ona bude usvojena, ona nije više prijedlog SDP, nego je onda faktički rezolucija ovog parlamenta. Ako tako radimo, onda ćemo nešto uraditi, ali ako se odbija zato što je to dao predlog SDP, onda je ovo parlament koji ne može nikada ni profunkcionisati. Prema tome, rezolucija antifašizma kao pokret, kao u kontinuitetu je svugdje u državam Evrope prihvaćena kao takva i šta smeta što ćemo i mi dati tu rezoluciju. Ali mi ovdje, ovo je samo inicijativa koja ovog trenutka treba da glasi – mi je dajemo, ako se prihvata da se razgradi, evo odmah neka se sjedi, neka jedna komisija to uradi, neka formira tekst i neka dođe ovdje na Predstavnički dom. Ali bih vas zamolio, nemojte da u rezoluciju se ubacuju elementi koji apsolutno ne dolaze u tom dijelu. Ako je zarobi nastavak komunizma ja sam čast mi je što ovdje stoji ZAVNOBiH. Ali, dajte hajte dogovorite se. Ako treba, nemojte baš izbacivati sve što ovu državu pravi državom. Ali nisam za to da to nakon rasprave bude prijedlog SDP. Ovo je inicijativa ide, biće rezolcuija ovog parlamenta. 15 Zato smatram da je dobro da se to ubaci u dnevni red. Onda ćemo se izjasniti kako je rekao gospodin Kunić i drugo. Izvolite dogovorite se, neka se napravi jedan draft koji ćemo upravo prihvatiti svi, kao što je rekla i gospođa Milićević.
Gospodin Špirić. Neka se pripremi gospodin Križanović. Molim vas lijepo, pa zar moramo ovoliko voditi rasprave oko stvari koje su potpuno jasne. Dajte molim vas da. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, ministri uvaženi gosti, naravno mislio sam da se i ne javljam, ali način na koji je povedena rasprava, po mojoj ocjeni nije dobar. Ja mislim da treba i čestitati SDP-u što je izašao sa ovom rezolucijom. Moramo kao poslanici smoći takve snage, bez obzira šta mislili o unutrašnjem sadržaju rezolucije. Mislim da jedan dan u godini dana nije dan borbe protiv fašizma, niti je jedna rezolucija, to je konstantna obaveza svih nas, 365 dana u godini. Nakon tragedije i zla koji se desio u Bosni i Hercegovini, mislim da rezolucija pokazuje politički stav svih nas da jesmo zemlja koja je na strani na kojoj je i bila u to doba kada je povampireni fašizam harao i ovim prostorima. Zato ja mislim da to treba biti tačka dnevnog reda, da ukoliko ima nesporazuma na tekstu rezolucije da će oni kojima je stalo da ona bude usvojena, nevjerujem da su ti stavovi dijametralno suprotni, da ne mogu danas biti završeni i da javnosti Bosne i Hercegovine pošaljemo politički dakle stav svih nas. I mislim da SDP i ako je htio da ubere političke poene ima i na čemu i zato ćemo mi podržati da bude tačka dnevnog reda, a ja ću i sam da govorim o sadržaju i zamoliti SDP da ono što misli da bi trebalo biti sastavni dio te rezolucije i ne mislim da SDP će biti netolerantan u ovome o čemu je i profesor Kunić govorio. Zato mislim da bi trebalo zaključiti raspravu, uvrstiti tačku dnevnog reda i ne misilm da i ja sam za to da se napravi izuzetak na ovoj rezoluciji i da ne ide na komisiju sozbirom da javnost Bosne i Hercegovine očekuje jasan glas, barem Parlamenta. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Molim još jedanput da pojasnim stvari. Mislim kao da nekome ovdje nije jasna procedura. Ovaj dom će odlučiti kroz glasanje o proceduri hoće li to biti tačka danas, ili će ići na komisiju. Baš onako kako piše u Poslovniku. Pitanje će glasiti, kako kaže Poslovnik ovdje da se Dom treba prije izjasniti hoće li ići na komisiju. Oni koji budu glasali protiv prijedloga da ide na komisiju ti ljudi su za da to bude danas na dnevnom redu i to će biti danas na dnevnom redu, ukoliko Dom odbije da to ide prema komisiji. Prema tome, nema nikakve dileme. O tome će se odlučiti ovdje ljudi. Pa vi ste pametni ljudi znate Poslovnik i nikakvih problema nema. Odluka Doma po tom pitanju dakle danas mora biti. Izvolite. Gospodin, ovako imamo red, Adem Huskić. Neka se pripremi gospodin Križanović. 16
Jesam ja dobio riječ?
Izvolite, jeste, jeste, vi ste Ademe Huskić.
Ja govorim u svoje ime, ali sam ubjeđen da se sve kolege iz Kluba slažu samnom, tako da mislim da mogu reći u ime Kluba Stranke za BiH da mi podržavamo da se danas usvoji rezolucija i da kažem da lično ne vidim ništa što bi bilo sporno u ovom tekstu. Znači ja čestitam kolegama iz SDP-a na ovom tekstu. Mislim da je korektan i da je inicijativa korektna i pridružujem se ono što je rekao gospodin Špirić. Zahvaljujem.
Zahvaljujem i ja vama. Gospodin Križanović. Neka se pripremi gospodin Sead Avdić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja zaista ne bih želio ni polimizirati niskim, niti bih oduzimao vrijeme da govorim o značaju ove rezolucije. Ali, osjećam potrebu da kolegama iz SDS-a kažem da zaista nije niti korektno, niti principijelno u redu ni kolegijalno, kako god hoćemo da se javno kaže da smo apriori protiv nećega što dolazi iz SDP-a. Ja sam uvjeren da smo vrlo pažljivo formulirali rezoluciju, prihvatljivu za sve građane Bosne i Hercegovine i smatramo da je rezolucijom neophodno donjeti kao i mnoge druge. I nemojmo se bojati rezolucija. Iz ovog parlamenta kao što reće kolega Špirić dobro bi bilo da češće izlaze određene rezolucije kao izraz političke volje ovog parlamenta kada su u pitanju krupna politička i ekonomski problemi u Bosni i Hercegovini. Ja vas molim kolege pokažimo dobre volje i svi ćemo biti na dobitku sa ovim. Hvala vam.
Zahvaljujem. Gospodin Sead Avdić i onda ćemo zaključiti raspravu.
Ja ću samo kratko, ja mislim da rezolucija zavređuje da se promjeni samo pristup razmatranju rezolucije, odnosno izjašnjavanja doma. Znači molim predsjedavajućeg da stavi rezoluciju kao predlog tačke dnevnoga reda i to imamo pravo i nemojte me ubjeđivati u suprotno. Znači stavljamo, sobzirom, rezoluciju o antifašizmu koju je predložio Klub SDP-a kao tačku dnevnoga reda i samim 17 time iskazujemo svoju političku volju da je ne šaljemo u komisijsku fazu. Znači možemo samo obrnuti pitanje i dobiti jednostavno saglasnost ovoga doma da ide na dnevni red. Znači ne bi bilo korektno da rezolucija dođe kao rezultat izjašnjavanja, ne treba u komisiju pa da, tako je, normalno. Znači dajte molim vas, ja vas molim, tačka dnevnog reda – rezolucija i samim tim ćemo reći da ne ide u komisijsku fazu. Promjenimo samo jednostavno pitanje.
Zahvaljujem gospodine Avdiću, ali vi ste bili dvije godine predsjedavajući ovdje i mogli ste to pitanje kada je u pitanju Poslovnik pokrenuti kao promjenu. Predsjedsjedavajući ste Komisije za izmjenu Poslovnika i to uradite tamo gdje je mjesto, a meni dozvolite da vodim sjednicu onako kako Poslovnik naređuje. Neće odstupiti od Poslovnika dok sjedim ovdje, bez obzira kako će ko tumačiti moje postupke, a ja sam dakle kazao, ja sam dakle rekao svoj stav kada je u pitanju ova rezolucija. Smatram da treba da bude danas i glasaću za rezoluciju. Ali molim vas lijepo, ja sam predsjedavajući Doma i predamnom je Poslovnik. Ja ću dati riječ na kraju sekretaru Doma da da pojašnjenje da se ja ne involviram u ovu situaciju. Gospodine Lagumdžija izvolite.
Predsjedavajući zahvaljujem vam se što ste otvorili mogućnost da ipak razjasnimo neke stvari.
Samo izvolite.
Nema potrebe da oko ovoga bilo kakvih nesporazuma. Ja zahvaljujem onima koji su podržali na odreženi način, ali radi korektnosti gospodine Andriću ne radi se o tome, to nije poruka moja, ali ja sam samo rekao da će se u javnosti stvoriti percepcija o tome ukoliko danas u ovom ne budemo jasni, bez obzira šta vi i ja budemo govorili, da će se stvoriti jedna loša predstava o nama ukoliko danas budemo neprecizni kada je u pitanju jedna ovakva rezolucija. S druge strane želim takođe reći da kada bi ovo bila SDP-ova rezolucija, u njoj bi bilo puno toga što je nama savršeno jasno da vi nemate, većina ovde ne može prihvatiti. Dakle, mi nismo htjeli da pišemo rezoluciju, koja bi bila SDP-ova rezolucija, jer naša rezolucija ne može dobiti većinu u ovom domu. Nama je to savršeno jasno. Mi smo u svom programu rekli to i to je savršeno jasno da ovde nema većine i zato smo išli na nešto što smatramo da je sasvim jasna i precizna poruka Evropi i svijetu, da ovde postoji dovoljno velik, najmanji zajednički imenitelj između nas kada je u pitanju antifašizam. Također nemojte nekorektne, Forum mladih i tu djecu, nisu to moja djeca, tu ima i vaše djece iz drugih stranaka u Forumu mladih, koji su potpuno nezavisna djeca i zavise 18 još uvijek od svojih roditelja među kojima ima i vas, iz vaših stranaka. I oni rade to, iz svoje glave i ne treba njima nikakav instruktor ni profesor. Ja sam dovoljno proglašen za instruktora svega i svačega ali nema potrebe jer mi da smo htjeli da kao SDP se izjasnimo na način na koji se ta djeca i vaša i naša izjasnila o predsjedniku Predsjedništva, koji ma eto znate šta. Dakle, i na kraju moram još jednom da podcrtam ovo što je kolega Bešlagić i Jozo Križanović rekao kao predsjednik našeg kluba, nama može biti samo kompliment što SDS kaže da sve što dolazi od nas je nešto što je vama neprihvatljivo. Ali, ja zaista mislim da to nije uredu za vas. Nama je to sasvim prihvatljivo. Ali to svima nama ne treba i ja bih zato zamolio, mi smo ako je ikako moguće uvažavajući ove primjedbe koje ovde postoje, mi smo otvoreni da se formira jedna komisija pa čak da se ovo uzme kao polazna osnova ovaj materijal, ako i to hoćete. A do kraja dana izađemo sa nekim tekstom koji jedovoljno prihvatljiv za sve vas a ipak je poruka da je ovo zemlja antifašista uz nekoliko nečasnih izuzetaka je li.
Ima li potrebe dalje za raspravom? Izvolite gospođa Milićević, gospodin Avdić.
Ma ja se ne mogu složiti sa konstatacijom gospodina Lagumdžije da je rekao da SDS ima nešto protiv. Ja sam samo rekla da se ne bi sporili oko forme ako znači, ako hoćemo da idemo sa rezolucijom možemo mi znači zajednički napraviti jednu formu, upravo da ne bi došlo do ove priće. A ujedno, dane bi bilo ko neki, pa evo ovako, 29.marta, Predsjedništvo je zasjedalo i donijelo zaključak da se u povodu 60 godina pobjede nad fašizmom, 9. maja održi svečana sjednica Parlamentarne skupštine BiH. Poslije toga će se održati svečani prijem. Znači, taj segment, to je zvanični dokumenat, znači imaćemo tu svečanu sjednicu, da li je možda za tu svečanu sjednicu gospodine Lagmdžija primjereno da se usaglasi ako ima potreba teksta rezolucije, da mi danas odradimo ovaj radni dio koji je usaglašen, evo ovo je samo novi prijedlog za razmišljanje, evo i da nađemo najbolje rješenje a ne da opstruišemo vaš prijedlog. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ko je sada? Gospodin Ivo Miro Jović.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, uvažei članovi Zastupničkog doma, kolege, prijatelji, cijenjeni predstavnici Ministarskog vijeća i poštovani gosti. Ja sam osoba koja se javila reći dvije-tri rečenice, o tome da li mi trebamo uopće o ovome razgovarati ili ne i na koji način. Manifestaciono bih se rado složio s tim. Podijeliti marame, dvojici, trojici da viču, mi ćemo pljeskat i ako je to, to, nema problema. A hoćemo li ući u sadržaj, potaknuti društvenu zajednicu, da iz toga što se desilo u prošlosti povuče pouke za budućnost, onda to treba govoriti o sadržaju dešavaja što se dešavalo u ta vremena. Ako bi danas išli sa rezolucijom, ja bih upitao kako je moguće, a ja imam primjedbi dosta na tekst, kako promijeniti sadržaj teksta. Utemeljenog, ne improvizirano na sadržaj teksta. Zato mi je prijamčivo da bude, na Komisiji a već smo danas govorili o 19 tome da prije ovdje nekih naznaka datuma svečarskih može se održati i Komisija i Parlament s ovom točkom dnevnog reda. Ja neću ovaj, ulaziti u sadržaj ali zasigurno da bi potkrijepio ovaj svoj prijedlog, meni i Rezolucija o antifašizmu ne godi sam naslov. Ja mislim da nije se u II svjetskom ratu borilo samo protiv fašizma, nego i nacizma i japanskog imperijalizma a moram priznati i protiv komunizma. I zato smatram, da je jako važno kada je upitanju dan pobjede nad fašizmom, to je dan pobjede nad nacizmom a vi dobro znate da 2-3 mjeseca poslije tog, samo u jednom satu 250 tisuća ljudi je ubijeno, Hirošime, Nagasaki, poslije ovog dana, koja pobjeda, je li to selektivna pobjeda i za koga je pobjeda. Hoćemo govoriti da to pripada nekoj drugoj planeti,
Vidite, gospodine Joviću,
Ja ću evo odmah
zamolio bih vas, pazite, ovo je rasprava o dnevnom redu, nemojte da ulazimo, molim vas, privodite onda kraju da idemo, imamo veliki dnevni red danas.
Samo govorim gdje su moje dileme. Znači, neću ulaziti u sadržaj, ja govorim samo o svojim dilemama kao potkrijepu da je jako važno napraviti jedan tekst kojibi bio sveobuhvatan i koji bi ukazao mladim generacijama da mi živući ljudi odgovorni za ovu društvenu zajednicu, ne želimo da nam se to ponavlja, jer ja ne mogu preći preko toga da je netko dogovorio podjelu Poljske a danas ćemo ići slaviti tamo kod njega a 20 milijuna ljudi svojih građana pobio.
Dobro, hvala. Molim vas samo još gospodin Sead Avdić, kratko. Kratko, vi ste već imali.
Član 121. kaaže drugi stav, svaki poslanik može podijeti prijedlog rezolucije, tačka. Prijedlog rezolucije biće razmatran na sjednici Doma osim ako Dom ne odluči da je potrebno da ga prethodno razmatra Komisija. Pošto u diskusiji na Domu niko nije insistirao da ide na Komisiju, glasa se o Prijedlogu rezolucije da uđe na dnevni red. Ja vas molim da prihvatite ovu sugestiju. Sasvim jasno.
Hvala vam gospodine, hvala vam. Molim sekretara Doma, molim vas lijepo, imamo mi svemehanizme, polahko. Zaključujem raspravu. Molim sekretara Doma da da pojašnjenje Poslovnika. Izvolite gospođo Todorović. Molim vas pažnja. 20
Obzirom da smo mi o ovom pitanju već nekoliko puta raspravljali na Domu, i potsjećam vas da smona 35. sjednici već imali tumačenje povodom razmatranja jedne rezolucije, aliobzirom da se traži mišljenje sekretara Doma o ovom pitanju, ja vas želim potsjetiti da imamo specijalne odredbe u Poslovniku Predstavničkog doma, u članu 121., 122. koje su potpuno decidne. Obzirom da je interesantno pitanje koje se postavlja danas na Domu, treba primjeniti odredbu člana 121. tačka 2. - svaki poslanik može podnijeti prijedlog rezolucije. Prijedlog rezolucije je podnešen od više poslanika, znači ovaj prvi dio je Poslovnika ispoštovan. Prijedlog rezolucije biti razmatran na sjednici Doma osim ako Dom ne odluči da je potrebno da prethodno razmatra komisija. Znači pitanja o kojim treba da se danas Dom izjasni, gali, ko je za to da se Prijedlog rezolucije o antifašizmu čiji su predlagači poslanici Zlatko Lagumžija, Jozo Križanović, Selim Bešlagić, uputi na razmatranje nadležnoj komisiji. Ukoliko taj prijedlog prođe, on se upućuje prema nadležnoj komisiji. Ukoliko se Dom očituje oko toga i smatra da ne treba da ide na nadležnu komisiju, rezolucija ulazi automatski u dnevni red doma. To je moje mišljenje o Poslovniku.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, molim vas gospodine Avdiću, nisam vam dao riječ. Dajte molim vas sjedite, nemojte da ja sad iz.., nemojte da ja idem izvan takta. Ja sam bio do sada taktičan, rekao sam i svoje mišljenje, rekao Poslovnik i zamolio sekretara Doma da da objašnjenje. Molim vas, pa vi imate pravo da mislite da nije u pravu, ali ona je dala tumačenje. Kolegij je dao tumačenje. Molim vas, pripremite se za glasanje. Pripremite se za glasanje, pitanje glasi: ko je za to da se ova rezolucija uputi na Komisiju. Oni koji glasaju za, oni su protiv toga da danas bude na dnevnom redu. Oni koji su protiv toga, oni su za to da rezolucija bude danas na dnevnom redu. Molim vas lijepo. Pitanje glasi, glasamo o tome da li Rezoluciju uputiti na Komisiju ili ne. Pripremite se za glasanje. Rekao sam glasajte sad.
Tražim da se glasanje ponovi, molim lijepo, tražim da se ponovi glasanje.
Na zahtjev člana Koelgija gospodina Nikole Špirića, proglašavam ovo glasanje nevažečim. Pozivam vas da se pripremite da ponovo glasamo o istom pitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Sa 13 glasova za, 21 glasom protiv, i uz dovoljnu entitetsku većnu, ovaj dom je, molim vas lijepo, ovaj dom dakle sa 13 glasova za, pustite me samo malo da dovršim, 21 21 glasom protiv, nije prihvatio da ova rezolucija ide na Komisiju i ona će biti danas tačka dnevnog reda. Molim vas lijepo, i to će biti samo da se sad dogovorimo koja tačka dnevnog reda, to će biti koja? 19. tačka dnevnog reda. Molim vas lijepo, nakon ovoga, molim vas, molim vas, nakon ovoga, molim vas lijepo, nakon ovoga, molim vas za pažnju, gospodine Avdiću, molim vas za pažnju gospodine Avdiću. Molim vas gospodine Avdiću saslušajte me, da idem dalje. Proglašavam dnevni red današnje sjednice, prvo 1. Zapisnik 54. sjednice Predstavničkog doma, Objasnit ću vam kasnije, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 5. Prijedlog Poslovnika Predstavničkog doma, prvo čitanje, 6. Prijedlog zakona o konkurenciji, prvo čitanje, 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o namjeni i korištenju dijela imovine, koju je BiH dobila po Sporazumu o pitanjima sukcesije, prvo čitanje, 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, prvo čitanje, 9. Prijedlog zakona o prijenosu poslova medijacije na Udruženje medijatora, predlagač poslanik Mirsad Ćeman, prvo čitanje, 10. Prijedlog zakona o Javnom RTV sistemu BiH, sa izvještajem Komisije za saobraćaj i komunikacije, 11. Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju identičnog teksta Zakona o poštama, 12. Izvještaj o poslovanju Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija Bosne i Hercegovine, za 2004. godinu, 13. Razmatranje godišnjeg izvještaja Centralne banke BiH za 2004. godinu, b) Finansijskog izvještaja Centralne banke BiH 14. Izvještaj o obavljenim posjetama institucija Bosne i Hercegovine iz oblasti odbrane i sigurnosti sa prijedlogom sublimiranih zaključaka i mjera, podnosilac Zajednička komisija za odbranu i sigurnosnu politiku, 15. Izvještaj o radu Izborne komisije za 2004. godinu, 16. Izvještaj o rezultatima istražne komisije, formiranja radi utvrđivanja okolnosti hapšenja Ante Jelavića, Miroslava Prce i Miroslava Rupčića, sa apsekta poštivanja zakonom propisane procedure i, eventualno kršenja ljudskih prava i osnovnih sloboda. 17. Informacija o radu Tužilaštva BiH, unapređenju materijalne i organizacione sposobljenosti Tužilaštva BiH u 2004.godini i stanju kriminaliteta u BiH u 2004.godini, 22 18. Prijedlog tumačenja na zahtjev Komisije za razmatranje statusa osoba naturaliziranih poslije stupanja na snagu Ustava BiH do stupanja na snagu Zakona o državljanstvu BiH i 19. Prijedlog rezolucije o antifašizmu, podnosioci gospoda Zlatko Lagumdžija, Jozo Križanović i Selim Bešlagić Izvolite, gospodin Miloš Jovanović.
Mislim da u prethodnom glasanju, da je prekršen Poslovnik i da nema entitetsku većinu. Znači imaju 4 protiv, treba da bude 5. Ja molim ovaj, da se to protumači i tražim pauzu u ime Kluba poslanika od 15 minuta.
Samo ćete dobiti tumačenje, da zaključimo tačku denvog reda i dobit ćete pauzu. Sekretar Doma izvolite, dajte tumačenje.
Može li se ponoviti ovaj monitor, ne vidim
Ponovite monitor molim vas sa prethodnog glasanja, izvolite.
Molim vas, samo da rasčistimo dileme ovaj, i gospodinu Avdiću dužna sam kao sekretar Doma da kažem da tumačenje Poslovnika prema članu 19. tačka j) odnosno jot, daje Kolegij doma. Ja nisam tumačila Poslovnik, ja sam bila u obavezi kao sekretar Doma da dam svoje mišljenje, da pročitam odredbe Poslovnika. To sam i učinila. Znači, pitanje o kojem se danas glasalo na sjednici Doma je glasilo: primjenom člana 121. tačka 2. ko je za to da se Rezolucija o antifašizmu uputi na nadležnu komisiju, to je bilo pitanje. Po mojoj evidenciji, prijedlog nije dobio ukupnu većinu onih koji su prisutni, koji su glasali. Znači to je onaj prvi kvantum koji treba da se dobije, tako da u tom momentu uopšte nije važna entitetska većina. Prema ovoj evidenciji što ja imam, za je glasalo 13 poslanika je li tako? evo imam ovde i,
Protiv 21,
Protiv je glasalo 21. Znači, on defakto primjenom odredbi Poslovnika o glasanju, nije dobio ukupnu većinu, oni koji su prisutni glasaju, oni koji su uzdržani, oni se ne računaju. Samo kvorum, i ne dodaju se glasovima za i protiv. Znači, on nije dobio ukupnu većinu prisutnih. Prema tome, ovaj prijedlog nije prihvaćen i Rezolucija po mom miljenju ide na sjednicu Doma. 23
Molim vas lijepo, dakle ja sam postupio potpuno ispravno, ovo je 19. tačka dnevnog reda. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, molim, ja sam završio sa dnevnim redom, ovo je dnevni red, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, samo u skladu sa Poslovnikom moli li bi kao predlagači, sve vas koji imate bilo kakve sugestije,da nam u skladu sa Poslovnikom putem Kolegija s kojim mi možemo sjesti, dostavite amandmanske prijedloge vaših izmjena i dopuna Rezolucije kako bi se mogli prema njima očitovati. Hvala vam.
Hvala vam. Dakle, dnevni red ima 19. tačaka. Da li tražite i dalje pauzu ili možemo početi da radimo nešto pa ćemo kasnije praviti pauzu? Koliko tražite pauzu? Dajem pauzu na zahtjev Kluba SDS-a, pauzu od 15 minuta. Nastavljamo 15 do 12. Dnevni red smo utvrdili. /PAIUZA/ Kolege, pauza je istekla, kasnimo već 10 minuta, nastavljamo sa radom. Pauzu je tražio predsjednik, odnosno zamjenik predsjednika Kluba SDS-a gospodin Jovanović. Da li tražite riječ? Gospodin Miloš Jovanović, izvolite.
Pa ja želim gospodine predsjedavajći ipak da se konstatuje da je prekršen Poslovnik, znači da je prekršen član 64. našeg poslovnika u kome stoji znači da bi neka odluka donešena, znači da mora da postoji jedna trećina iz entiteta i tražim da se ovaj dom izjasni da li je u ovom slučaju prekršen Poslovnik ili ne.
Gospodine Jovanoviću, ja se vama zahvaljujem. Kolegij tumači Poslovnik. Čuli ste objašnjenje sekretara. Mislim da je o ovim stvarima dovoljno već bilo govora. Ja sam proglasio dnevni red i spreman sam da odgovaram za sve posljedice onoga što sam danas kao predsjedavajući uradio, a ja se nadam i Kolegij i to je jedino ono gdje vi možete ovaj, da intervenirate što se samog Poslovnika tiče i njegovog tumačenja, dobili ste dovoljno tumačenja. Ovo je tačka dnevnog reda i mi prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, to je 24 Ad.1. Zapisnik sa 54.sjednice Predstavničkog doma Uvažene koleginice i kolege, vi ste zapisnik dobili. Otvaram raspravu o samom zapisniku. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasamo o zapisniku. Glasajte sad. 27 za, niko protiv, niko suzdržan, dovoljna entitetska većina, konstatujem da smo usvojili Zapisnik sa 54. sjednice. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, Ad.2. Poslanička pitanja i odgovori Poslanička pitanja i odgovori, do danas imamo odgovore na poslanička pitanja gospode; Beriza Belkića i Momčila Novakovića sa 50. sjednice, Muhameda Moranjkića sa 51. i gospođe Dušanke Majkić i Miorada Živkovića sa 52. sjednice. Izvolite, ima li komentara na odgovore? Pitam ovu gospodu. Ima gospodin Moranjkić. Ići ćemo kasnije sa postavljanjem pitanja, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Radi efikasnosti rada, vrlo kratko. Odogovr nije adekvatan postavljenom pitanju, jer smatram da nije odgvoreno na postavljeno pitanje. Tražim da se pomno pročita pitanje i da se na njega odgovori. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća gospođa Majkić, izvolite.
Želim samo da kažem da je ovaj odgovor samo potvrdio sporost primjene zakona u BiH izmeđuostalog i Zakona o ravnopravnosti polova za koji sam ja postavila pitanje i pokazao je da je Agencija za ravnopravnost polova nije ni kadrovski ni materijalno u poziciji da djeluje u skladu sa članom 23. Zakona o ravnopravnosti polova.
Zahvaljujem. Gospodin Molorad Živković, neka se pripremi gospodin Beriz Belkić, izvolite. Samo ovako kratko ako možete,.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, pitanje koje sam postavio tiče se Zakona o autorskim i srodnim pravima a pitanje je postavljeno zbog očiglednog našeg nemara da kada iz ove sale izađe zakon koji je usvojen, poslije toga ga niko ne prati i nemamo povratnu informaciju kako se taj zakon provodi. Činjenica da u BiH imamo dosta zakona, koje smo donijeli i da se poslije toga podzakonskim aktima uređuje taj zakon i daje se dozvola, odnosno linca razno-raznim udruženjima i fondacijama da 25 provode taj zakon, a poslije toga to niko ne kontroliše taj zakon kako se sprovodi. Ovdje, ja odgovorno tvrdim, da zakon o autorskim i srodnim pravima u BiH se ne provodi kako treba i niko ne kontroliše njegovu sprovedbu. Iz tog razloga, predlažem Institutu za mjeriteljstvo i standarde da predloži izmjene ovog zakona u smislu kontrole provedbe tog zakona i kome se može, a kome se može dati dozvola, a kome treba oduzeti tu dozvolu, ako ne provodi taj zakon kako treba i nekoliko ima zahtjeva za dobijanje dozvole u Institutu. Međutim, ti ljudi ne odgovaraju uopšte na takve zahtjeve. Pošteno bi bilo da im se odgovori da ne mogu da dobiju dozvolu, a ne da se vade sa određenim manjkavostima u zakonu i predlažem da Institut, ako to ne uradi institut, ja ću to uraditi kao poslanik uraditi izmjene i dopune zakona o autorskim pravima. Hvala.
Zahvaljujem vam. Gospodin Beriz Belkić.
Ja sam dobio odgovore na dva poslanička pitanja i vrlo kratko želim komentarisati. Dakle, na izjavu tadašnjeg direktora FIP-e, ako se sjećate gospodina Mirze Hajrića, da aktivnosti Stranke za BiH u vezi izmjena i dopuna Zakona o FIP-i će proizvesti obustavu kredita BiH iz Programa unapređenja poslovnog okruženja. Mi smo dobili odgovor koji jasno i precizno govori da, apsolutno naše aktivnosti i izmjene i dopune tog zakona nemaju veze sa davanjem i ne davanjem ovog kredita i želim javno to da kažem da je tadašnji gospodin Mirza Hajrić, direktor FIP-e obmanjivao javnost i lagao i nanio političke štete Stranki za BiH. To je jedno. Drugo, ja sam postavio pitanje, koji su organi, odnosno institucije i da li su dobili izvještaj Evropske komisije za borbu protiv rasizma itd., ako se sjećate i dobijam odgovor od Ministarstva za ljudska prava, raseljena lica i izbjeglice, da ne reproduciram sve, na kraju kaže, da se izvršne vlasti BiH, uključujući i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice bore da se otklone ove pojave kršenja ljudskih prava itd. na osnovu vjerske, nacionalne itd. različitosti, ali da je to pojava koju ne mogu otkloniti ti organi državni, bez obzira da su pet puta efikasniji, nego da je to stvar istorijskog porocesa. Ja, zaista, ovakav odgovor ne mogu prihvatiti niti čekati taj istorijski proces, da se u ovoj državi takve pojave otklone, nego apelujem na sve organe, prvenstveno ovo ministarstvo koje mi je tako odgovorilo da se okane ovakvih konstatacija, nego da zasuču rukave id a se bore za eliminaciju ovakvih pojava. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Idemo sa novim pitanjima. Pošto nema više komentara, gospodin Filip Andrić. Dignite ruke da vas popiše sekretar molim vas.
Najprije vas želim izvijestiti da sam i ja dobio odgovor na zastupničko pitanje, odnosno zastupničku inicijativu sa 53. sjednice. Iz ovog odgovora kojeg ću sad pročitati, po meni nešto nedostaje. Pola inicijative moje se izgubilo usput, čini mi se od mene do federalnog parlamenta, a tiče se kad smo raspravljali o Federalnom zavodu za 26 zapošljvanje, mojoj inicijativi da se u Federalnom prlamentu povede rasprava o stanju u tom zavodu, te drugi dio incijative se odnosio da nadležni pokrenu pitanje smjene direktora Federalnog zavoda za zapošljavanje zbog njegovog odnosa prema Parlamentu, gdje je, kako smo tada u raspravi konstatirali da je uvrijedio dva državotvorna naroda u BiH, odnosno bolje reći ignorirao. U odgovoru stoji, dobili smo vaše pismo u kojem nas obavještavate da je na 53. sjednici, održanoj ne znam to 1. marta ili je ovo 10. marta kako piše 2005. godine, zastupnik Filip Andrić, uputio je inicijativu Parlamentu i Vladi Federacije da se zatraži obavljanje rasprave o stanju u Federalnom zavodu za zapošljavanje. Iz ovog se da zaključiti, znači, da kompletna moja inicijativa nije otišla odavde, s toga tražim od naše službe da to provjeri i, ukoliko je to stvarno tako, predlažem da se ponovo uputi inicijativa, znači, drugi dio inicijative, koji se tiče inicijative o smjeni direktora. A, ukoliko je to otišlo, ponovo ih podsjetiti da smo još nešto tražili, a ne samo raspravu u Federalnom parlamentu o stanju u Zavodu, pa, evo, očekujem, odnosno tražim od naših službi d to provjere i da, ukoliko je napravljen propust kod nas da se odmah ispravi, uputi puna inicijativa, a ukoliko, naravno da se povede pitanje odgovornosti, ukoliko se neko stvarno u službama ovog parlamenta tako ponaša i uzima sebi za pravo napraviti takvu stvar, a druga stvar, ukoliko je od nas kompletna inicijativa otišla, onda ponovo da se uputi njima i uz napomenu da nismo tražili smo ovo, nego da smo tražili nešto drugo, pored onog što se da zaključiti iz njihovog odgovora. Hvala.
Dakle, ovako. Otišla je puna inicijativa i da se razumijemo gospodine Andriću, dakle, mi prosleđujemo to kao vašu inicijativu, a ne kao inicijativu Doma, ovako baš kako i jeste i to je proslijeđeno sa znacima navoda onoga što ste vi kazali na sjednici i dobili smo takav odgovor kakav smo dobili i mi ćemo sad, nakon vašeg komentara i opetovanog zahtjeva, naravno postupiti opet, naravno, tu nema nikakvih problema. Ko je sledeći? Gospodin Moranjkić, neka se pripremi gospodin Potočnik.
Vrlo kratko, ali su tri pitanja. Tražim od Vijeća ministara da mi odgovori pisano. 1. Koje su zemlje iz Evrope uvele nama vize i kada? 2. Da li je naša zemlja uvela vize onim zemljama koje su uvele nama, drugim riječima da li je izvršen reciprocitet? 3. Koje su cijene viza po pojedinim zemljama?
Zahvaljujem vam, zaista, gospodine Moranjkiću, pa, ovo je više nego efikasno. Gospodin Potočnik, neka se pripremi gospodin Avdić.
Gospodine predsjedavajući, tražim izvještaj Parlamentu BiH do sljedeće sjednice ovog parlamenta, vrhovnog komandata Predsjedništvo BiH i Ministarsko vijeće, odnosno 27 ministra vojske BiH, o događajima u Bileći i Manjači, prilikom polaganja zakletve regruta zajedničke vojske BiH.
Zahvaljujem. Gospodin Avdić, neka se pripremi gospodin Suljkanović.
Znači, bilo je to identično pitanje kao što je kolega Potočnik rekao. Znači, ministar odbrane gospodin Radovanović bi bio dužan da upozna Predstavnički dom sa izvještajem ministra odbrane RS-a o dešavanjima u kasarnama vojske RS Manjače i Bileće pri polaganju zakletve, kao i mjere koje će Ministarstvo odbrane BiH preduzeti u cilju sankcioniranja odgovornih. Plediram na to da je ministar odbrane na najvišoj mjeri, shodno Zakonu o odbrani odgovoran Parlamentu BiH i u tom kontekstu bilo je logično da se ovaj dom upozna sa dešavanjima, a ne da to čitamo iz štampe ili, jednostavno iz drugih sredstava informiranja. Što znači, tražim da se omogući usmeni odgovor ministra Radovanovića na prvoj narednoj sjednici Doma. I, pod dva. Tražim od Kolegija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, tumačenje Poslovnika član 121. Hvala vam.
Zahvaljujem. Gospodin Suljkanović, neka se pripremi gospodin Lozančić Ivo.
Pitanje je upućeno Vijeću ministara, a glasi. Da li su do sada poduzete bilo kakve aktivnosti vezano za inicijativu da se Psihijatrijska bolnica Sokolac, stavi u funkciju socijalno-zdravstvene ustanove zatvorenog tipa, za potrebe cijele Bosne i Hercegovine? Naime, Klub stranke za BiH dobio je prilično veliki broj akata, iz kojih se može vidjeti da je poodavno ovako jedna inicijativa krenula prema Vijeću ministara. Želimo da izrazimo našu bezrezervnu podršku ovoj inicijativi i, očekujemo što prije odgovor na ovo pitanje.
Gospodine predsjedavajući, kolege zastupnici, moje pitanje je iz sektora deminiranja u BiH, jer često smo svjedoci, odnosno udarne su vijesti pogibije ljudi u miniranim prostorima, pa ne bi bilo zgoreg malo da se posvetimo da je BiH druga zemlja u svijetu po posijanim minama, drži neslavni primat u Evropi po zagađenosti minama, što u velikoj mjeri odražava na proces povratka prognanih na slobodu kretanja, a limitira i razvojne mogućnosti BiH. Proces deminiranja BiH otpočeo je odmah po prekidu sukoba u BiH, ali tempo deminiranja do današnjeg dana nije dostigao razinu, koja nam može pružiti garancije da će BiH biti deminirana u nekom bližem vremenskom periodu. Pokazatelji o tempu deminiranja nisu ohrabrujući, a vidljivi su iz sljedećih činjenica. Ukupno sumljiva 28 površina, koja je minirana je 2.145 ketvornih kilometara, a godišnje očišćena površina je 6,5 četvornih kilometara. Iz ovoga je vidno kojim tempom idemo,a pokazatelji kažu da u 2002., 2003. je nešto u padu u odnosu na raniji period. Poznato je da, uglavnom finansijska sredstva su isto veliki problem i da je dosadašnje deminiranje bilo na osnovu raznih donacija međunarodnih humanitranih organizacija, isto tako Vlade SAD, Kanade i Norveške, ali pod utjecajem novih žarišta u svijetu, zanimanje međunarodnih subjekata za ovaj problem slabi i time sredstva, koja pristužu putem donacija bivaju sve manja.Moram objektivno konstatirati da je to u padu interesa međunarodni subjekti donio i naš odnos prema ovoj opasnosti. Iz navedenog je, vidno da zvređuje pozornost svih subjekata u BiH, proces deminiranja, jer posebno ako znamo da negdje se deminira i dva-tri puta i to u onim dijelovima, gdje dva-tri puta bio sijan kukuruz i pšenica, dočim u onim dijelovima, gdje ljudi ginu, imamo uredne certifikate da je prostor deminiran,što od mene traži da pitam Vijeće ministara da li ima strategiju za deminiranje i kada će biti ovaj prostor očišćen od mina, te da mi dostavi podatak, koje su sve kompanije sudjelovale domaće i strane u deminiranju i koji je iznos u proteklih pet godina isplaćen ovim kompanijama za deminiranje prostora BiH i da li Vijeće ministara kani imati bar koordinirajuću ulogu u procesu deminiranja, obzirom da on zahvata cjelokupan prostor i sve organizacijske jedinice u BiH? Hvala.
Zahvaljujem. Gospođa Majkić Dušanka, neka se pripremi gospođa Jelina Đurković.
Pitanje je postavljeno Savjetu ministara, odnosno Ministarstvu pravde. Kancelarija koordinatora za reformu javne uprave formirana je uokviru projekta tehničke pomoći Evropske unije, Ministarstvu pravde BiH. Ta kancelarija je bila zadužena da pomogne Ministarstvu pravde u njegovoj ulozi predsjedavajućeg međuresorne grupoe za reformu javne uprave. Ova kancelarija je bila zadužena da izradi nacrt BiH strategije reforme javne urpave i to u roku do konca jeseni 2004. godine i, koordinaciju procesa javne rasprave u sklopu izrade strategije, sa različitim nivoima vlasti, kao što su civilno društvo, akademski stručnjaci, sindikat, privredni subjekti i zaposlenici u javnom sektoru. Molim nadležno ministarstvo da mi odgovori. Dokle se došlo sa naprijed navedenim aktivnostima kancelarije koordinatora javne uprave? Odgovor molim dostaviti pisanim putem.
Hvala lijepa gospođo Majkić, neka se pripremi gospodin Vinko Zorić.
Eh, ovako pitanje. Savjetm ministara, pa vjerovatno će on proslijediti Ministarstvu pravde, Ministarstvu za ljudska prava, dake, ovako pitanje. Ako su sve krađe na teritoriji Federacije BiH, u vremenu '91. – '95. amnestirani Zakonom o amnestiji 29 BiH, Federacije BiH, kako pokradeni građani mogu ostvariti pravičnu nadoknadu i kome da se obrate za pomoć? Jer, ja ovdje imam dopis Kantonalnog tužilaštva Tuzlanskog kantona, s kojim se Čovorić Drago iz Zvornika, nekad je bio u Živinicama obavještava, da ljudi koji su otuđili njegovu imovinu neće, protiv njih se neće voditi istraga, jer je djelo koje su oni počinili, a to je krađa, amnestirano je, obuhvaćeno je amnestijom. Dakle, odredbom člana 1. Zakona o amnestiji. Ovo djelo krađe je amnestirano i ja se pitam. Kako čovjek može da nadoknadi, a zna i ko mu je uzeo njegovo materijalno dobro, ali ne može da ga preuzme, ne može da natjera toga koji je ukrao da mu vrati ili ndoknadi. Ja se samo pitam kako je ovo moguće i tražim da se odgovori. Kako ljudi koji znaju gdje im je imovina pokradena, ko je pokrao, kako da je nadoknade? Hvala lijepo.
Dobro. Gospodin Vinko Zorić i onda smo završili poslanička pitanja. Izvolite. Niste bili gospođo Palavrić ovdje u sali kada se dizala ruka i vršio popis kada je ova tačka u pitanju, ali, evo, sad vas vidim ovdje na ovom popisu, izvolite.
Dobro, ja sam samo htio kad je kolega Suljkanović se javio za riječ i postavio ovo pitanje, dati potpunu potporu tom pitanju, jer sam i ja na terenu od institucija zdravstva dobio isto takav upit i htio sam ga postaviti u ime Kluba, ali nisam uspio zbog okolnosti sa kolegama iz Kluba o tome raspravljati i ja potpisujem ovo pitanje koje je kolega Suljkanović postavio.
Dobro. Zahvaljujem se gospodinu supotpisniku za ovo pitanje. Gospođa Seada Palavrić. Izvolite.
Ja imam pitanje Vijeću ministara, prije svega Vijeću ministara. Zašto prijedlog zakona,koji se danas uvršćuje u dnevni red po 105. utvrđen na sjednici Vijeća ministara 8. marta, u Parlamentarnu skupštinu se upućuje 11. aprila i stiže 11. aprila, a riječ je o članu 105.? Sljedeće pitanje je Visokom sudskom i tužiteljskom vijeću. Naime, postalo je opšte poznata činjenica da neke tužitelje i neke sudije Suda BiH, izrano plaćaju vlade zemalja iz kojih oni dolaze. Pitam Vijeće, kako ta činjenica utječe na njihovu nepristrasnost i neovisnost? I, drugo pitanje ovom vijeću. Također je postalo neosporno i neupitno da svi suci Suda BiH imaju obavezu položiti zakletvu kako domaći tako i strani. Pitanje je, da li su svi suci položili zakletvu? Ako nisu, da li su suci koji nisu položili zakletvu učestvovali u donošenju odluka Suda BiH? Ako jesu, koje su posljedice, imajući u vidu Zakon o krivičnom postupku BiH? Sačekat ću da Kolegij završi.
Vas stenogram snima, slobodno govorite. 30
Meni ste važni i vi.
Hvala vam lijepa. Imate od ovog trenutka našu punu pažnju, izvinjavam se što smo se konsultovali oko nekih stvari, izvolite.
Hvala lijepo. Pozivam Vijeće ministara, budući da nisam dobila odgovore na pitanja, kada je riječ o oduzimanju imovine koja je stečena protupravnim radnjama, pozivam Vijeće ministara da, u saradnji sa OHR-om, odjelom za reformu pravosuđa, predloži izmjene i dopune Zakona o Sudu Bosne i Hercegovine, u smislu da se u Sudu BiH uspostavi odjel, koji će izvršavati sankcije, novčane kazne i mjere oduzimanja protupravno stečene imovinske koristi. Sljedeće pitanje je, Ministarstvu pravde BiH. Može li se Zavod za smještaj maloljetnih prestupnika u Stocu osposobiti, ponovo osposobiti za smještaj maloljetnih prestupnika iz cijele Bosne i Hercegovine? To je bilo prije rata, danas još uvijek nemamo instituciju gdje bi se oni smjestili, tako da često su ili na ulici ili su sa odraslima. Pitanje, na koje ja ne bih mogla čekatio dgovor do sljedeće sjednice, jeste ministru odbrane u vezi sa događajima, kad je riječ o polaganju zakletve u vojsci RS. I, ja bih molila, ukoliko je moguće da do kraja današnjeg zasjedanja, ipak, ministar da odgovor na ovo pitanje. Hvala.
Hvala vam lijepa gospođo Palavrić. Nema novih prijavljenih. Hvala vam lijepa. Zaključili smo i 2. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda. Ad.3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Uvažene koleginice i kolege, Vi ste prijedlog ovog zakona dobili 12. aprila. Vama su upućeni putem pošte 13. aprila. Mi smo, dakle, dobili u Parlament 12. i odmah je upućeno vama svima. Radi se o zahtjevu za hitni postupak po članu 105. Otvaram raspravu. Gospodin Moranjkić, nakono toga gospodin Belkić.
Hvala gospodine predsjedavajući, gospodo kolege poslanici, dame i gospodo, vrlo kratko, Čitajući obrazloženje koje je, vjerovatno i vi sami imate, čovjek se zapita, pa bože mili kakav cirkus pravimo i od sebe i od zakonske regulative u ovoj zemlji. Svoj ili nečiji nerad, da bi legalizovali mijenjamo zakon i prilagođavamo ga svom neradu i taj nerad 31 time pokrivamo. Ko nam sigura da će poslije dva mjeseca ponovo biti ne izvršen ovaj dio i ponovo tražiti od ovog parlamenta ovakav jedan, ovakvu jednu izmjenu. Ja sam protiv i ovog i onog pod tačkom 4. Hvala vam.
Hvala vam lijepa. Gospodin Beriz Belkić, neka se pripremi gospodin Mirsad Ćeman.
Pa, vjerovatno, ovo o čemu gospodin Moranjkić govori, isto ću i ja na neki način dvije rečenice reći. Neće promijeniti ništa, dakle, čisto sumnjam da će Vijeće ministara ove poruke shvatiti dobronamjerne, odnosno da će na neki način to eliminirati, ali želim reći da Klub poslanika Stranke za BiH hoće podržati ovo, ali sigurno je da buduće neće više biti taoc, dakle, ne izvršavanja nekih stvari, jer vidite, ako se u obrazloženju za izmjene i dopune kaže da su razlozi za imenovanje direktora za kojeg je bilo vremena šest mjeseci, da su to razlozi, zbog kojih se zakon mijenja, dakle, to je stvarno ne prihvatljivo. Mi ćemo danas podržati ove izmjene i dopune, ali šaljemo poruku Vijeću ministara da, zaista, više ne želimo biti taoc ovakvih situacija.
Hvala gospodine Belkiću. Gospodin Mirsad Ćeman. Izvolite.
Ja bih se pridružio ocjenama koje smo čuli iz ove prethodne dvije diskusije, ali ja neću na ovu temu, nego na jednu formalno-pravne naravi. Naime, tačka o kojoj govorimo, kao i naredna je, usvjanje zakona po članu 105. prethodno je ove zakone proglasio visoki predstavnik. Prijedlog je da ih mi usvajamo u identičnom tekstu. Osjećam da smo nedavno usvojili jedinstvena pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH, koja obavezuju da sa pravno-tehničkog aspekta nomotehničkog aspekta drugačije sad se pristupa potvrđivanju zakona i, u tom pogledu pizivam, dakle, sve buduće predlagače, a u prvom redu Vijeće ministara kad budu predlagali u sličnim situacijama, a nadam se da će ih sve manje biti ovakvih, da, jednostavno zavire u jedinstvena pravila i da u skladu sa tim predlože potvrđivanje ovih zakona. Hvala.
Hvala vam gospodine Ćeman. Ko dalje želi da govori? Rasprava se proglašava zaključenom. Pripremite se za glasanje. Glasamo o proceduri po članu 105. 32 Glasajte sad. To ja ne mogu kazati gospodine Belkiću, to ćete vi reći sad ovdje na monitoru. Ja znam dokle sežu moja ovlašćenja, ni sekunde ispod toga ni milimetra iznad toga. Hvala vam lijepa. 24 za, 6 protiv, 1 suzdržan, dovoljna entitetska većina, prihvaćena procedura po članu 105. Pripremite se za glasanje o zakonu. Glasajte sad. 29 za, 2 protiv, 1 suzdržan, dovoljna entitetska većina, konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu. Prelazimio na 4. tačku dnevnog reda. Ad.4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika Otvaram raspravu. Procedura. Gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
... ali bih zamolio predlagača, ako je moguće da nam pojasni na ozbiljniji način, osim onoga što je u obrazloženju rečeno. Zašto policijski odbor iz statusa samostalne upravne organizacije prelazi u sastav ministarstva. Za mene je ovo suštinsko pitanje. Bilo bi dobro da nam se argumentirano ovdje kaže šta su bili razlozi i kakve su posljedice, govori se sa stanovišta neovisnosti itd.
Hvala lijepa. Gospodin Miloš Jovanović. Izvolite.
Pa, vidite, ako je prethodni zakon, koji smo usvojili bio hitan, mislim da nema razloga da ovaj bude hitan i mi ćemo glasati i protiv člana 105., a glasat ćemo i protiv zakona, jer mislim da pet članova ne može da bude hitno.
Hvala lijepa. Ima li neko da da odgovor gospodinu Belkiću? Nema. Vi ste predstavnik Ministarstva sigurnosti. Gospodine Ermine izvolite za govornicu Predstavničkog doma Parlamenta BiH i dajte odgovor na pitanje. Dobro, evo, zatraženo je, ja znam da se mogu obraćati ministri i zamjenici, ali zatražen je odgovor.Imamo čovjeka koji može da da odgovor. Ja mislim da Dom nema ništa protiv da se ovdje obrati u ovom trenutku i po ovoj temi neko ko nije ministar ili zamjenik, jer ima odgovor. Ako imate šta protiv, ja ću zamoliti gospodina da napusti govornicu. Izvolite. 33
U Zakonu o policijskim službenicima, bilo je predviđeno da se formira policijski odbor kao samostalna upravna organizacija. Međutim, vi znate kako se formira jedna samostalna organizacija, onda se formira zakonom, a Zakonom o policijskim službenicima bilo je predloženo da se ona formira odlukom i to je bio jedan od razloga da to, znači se briše iz Zakona i da se policijski odbor formira u okviru Ministarstva sigurnosti, kao i da mu Ministarstvo sigurnosti pruža administrativnu podršku. Znači, ako bi policijski odbor djelovao kao jedna samostalna upravna organizacija, morao bi se formirati posebnim zakonom i ja se slažem sa gospodinom Belkićem da bi to doprinijelo jednom, da bi doprinijelo nazavisnosti rada tog policijskog odbora. Međutim, predstavnici Ministarstva sigurnosti odlučili su se na ovu varijantu, znači da to bude odbor jedan koji će djelovati u okviru Ministarstva sigurnosti i mislim da na taj način neće doći, neće se izbjegnuti ta neovisnost, jer će predsjednici policijskog odbora činiti predstavnici SIPE, ne znam DGS-a i drugih. Znači, to je bio jedan od razloga.
Hvala vam gospodine Pešto Nermine. Hvala vam lijepo. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasamo prvo o proceduri. Glasajte sad. 21 za, 10 protiv, 3 suzdržana. 19 Federacija, 2 RS nema dovoljne podrške iz jednog od dva bosanskohercegovačka entiteta. Dakle, nema entitetske većine. Dakle, ostavit ćemo to, pa ćemo se usuglašavati kasnije, jer nemamo saglasnosi da se odmah sad usaglašavamo. Idemo dalje sa dnevnim redom današnje sjednice. Idemo na 5. tačku dnevnog reda. Ad.5. Prijedlog poslovnika Predstavničkog doma, prvo čitanje U uvodu želim reći da, evo, konačno je došao trenutak da mogu izraziti zadovoljstvo što smo napokon dobili na raspravu Prijedlog poslovnika Predstavničkog doma. Podsjećanja radi, reći ću da smo na 8. sjednici 4. februara 2003. godine, formirali privremenu komisiju, kojoj smo dali zadatak da pripremi izmjene i dopune Poslovnika. Komisija je, zaista, dugo i temeljito radila na pripremi ovog materijala. Moralo se raditi uporedo sa komisijom Doma naroda, s obzirom da se mnoga pitanja u Poslovniku moraju identično urediti u oba doma. Napominjem, da se prilikom razmatranja Poslovnika prati zakonodavni postupak, također želim da napomenem da je za razmatranje Poslovnika nadležna Ustavno-pravna komisija, koja je izvještaj dostavila 6. aprila 2005. godine. Kao što ste vidjeli Ustavno-pravna komisija prihvatila je Prijedlog poslovnika sa 23 amandmana, koji su usvojeni na sjednici Komisije. Predsjedavajući ove komisije za izradu Poslovnika je naš uvaženi kolega gospodin Sead Avdić. Pitam predsjedavajućeg komisije gospodina Avdića da li želi da se obrati Domu ovom prilikom. Gospodin Sead Avdić.
Dame i gospodo poslanici, poštovano predsjedništvo, 34 Ja mogu da izrazim jednostavno zadovoljstvo da je Komisija završila svoj dio posla i to šest mjeseci nakon imenovanja i odluke Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine,što znači, ono ostalo vrijeme, objektivno je utrošeno na usaglašavanje i mukotrpno postizanje političkog konsenzusa i zajedničkih tekstova dva poslovnika, Poslovnika u Domu naroda i Poslovnika, odnosno Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, tim više što ima zajedničkih, normalno, niza odrednica, koje su bile stvarno izazov i za jednu i za drugu komisiju u smislu usaglašavanja i dobijanja jedinstvenih dokumenata. Znači, možemo danas reći da smo, uslovno rečeno, ispunili osnovni cilj, a to je efikasnost, transparentnost, odgovornost, koja je definirana ovim poslovnikom i u tom kontekstu izbjegli,uslovno rečeno, većinu zamki ili jednostavno mogućih manipuliranja ili nepreciznih tumačenja pojedinih članova, ili ne daj Bože opstrukcija, jednostavno ovog doma kroz Poslovnik Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Što znači, da mogu da izrazim zahvalnost Sekretarijatu Parlamenta Bosne i Hercegovine, Misiji OSCE-a, koja je se potrudila da stvarno imamo i strane eksperte i pomoć u izradi ovog poslovnika i u tom kontekstu, znači, promjenjen je u suštini zakonodavno-pravni proces i jednog i drugog doma, došli smo do šest zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, došli smo do kraja transparentnog i javnog rada i komisija i jednog i drugog doma, posebno osmišljavajući mogućnost direktne komunikacije i dijaloga sa Vijećem ministara, najmanje u tri, odnsono šest mjeseci i, u tom kontekstu, ono što je bila primjedba u proteklom vremenu, ovu godinu i po dvije dana funkcioniranja da smo pokušali otkloniti i uspostaviti kontinuitet saradnje sa Vijećem ministara. Ono što je značajno novina, Vijeće ministara je suodgovorno normalno za zakonske projekte koje je predlaže jednom i drugom domu, omogućavajući i mogućnost amandmanskog djelovanja Vijeća ministara i u tom kontekstu, ja bih rekao, promijenili odnos i vodeću poziciju, ulogu u cjelosti prepušteni i dali jednom i drugom domu Parlamentarne skupštine BiH. Što znači, pred nama je jedan dokument, koji objektivno relativno dobro osmišljen, sigurno da ima mogućnosti da se još poboljša i da, jednostavno se kritički ... ali, evo, Ustavno-pravna komisija je kroz ove amandmane, koji su suštini su se sveli samo na jedan suštinski amandman. Komisija za ravnopravnost spolova je ponovo vraćena u nadležnost jednog i drugog doma i to je ta bila promjena koja je učinjena i tu nema nikakvih problema, zato što je Komisija za ljudska prava, imigracije i azil itd. suviše obimna i velika da bi mogla apsorvirati i jednostavno na pravi način afirmirati ravnopravnost spolova i, jednostavno ta komisija je ponovo vraćena da bude samostalna komisija jednog i drugog doma. Što znači da bi bilo dobro da, evo, nakon ovog prvog čitanja pokušamo i amandmanski još negdje ako je potrebno djelovati, ali još jedanputa stvarno, zahvalnost svim onim subjektima, koji su učestvovali u idrazi ovog poslovnika, posebno jednoj atmosferi koja je vladala u jednoj i drugoj komisiji, prvi puta, ja bih rekao, u ovom domu da članovi Komisije im bude žao što Komisija prestaje sa radom. Hvala vam.
Znači, to je razlog što ste dvije godine radili zajedno.
Ja sam rekao da je Komisja završila za šest mjeseci svoj dio posla. Ako samo se suočite sa mukotrpnim procesom usaglašavanja sa Domom naroda, koji su, jednostavno 35 stvarno godinu dana bez ikakve lažne skromnosti, bez ikakvog obmanjivanja produžili rad na ovom jednom i drugom poslovniku. Naš poslovnik je bio gotov za šest mjeseci.
Onda sam se ja,zaista, bespotrebe nervirao zašto ovog prijedloga nema, sad znam zašto ga nije bilo. Gospodin Milorad Živković. Izvolite.đ
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, Slušao sam kolegu Avdića kaže da je bila neka druga komisija, mislim da nije da nije bila ... bila je zaštićena komisija itd. evo, drago mi je da je to njeno mišljenje kad se tiče njegove komisije da ovom parlamentu trebaju komisije koje će uraditi svoj posao, mada dvije godine ako je nešto puno, onda je puno i ja buh nešto o načelima, odnosno o principima ovog poslovnika da kažem. Mislim da se Komisija u svom radu sigurno rukovodila principima da taj poslovnik bude nekomplikovan, da ubrza i pojednostavi rad u ovom parlamentu, da u svojim članovima bude decidiran i da ne dopušta mogućnost da se u ovom parlamentu malo, malo dešava situacija da sekretar izlazi i objašnjava taj poslovnik i, naravno da osigura dignitet ovog parlamenta u odnosu na Predsjedništvo, u odnosu na Vijeće ministara. Po mom mišljenju, Poslovnik koji je sada pred nama nije u ovim dijelovima uradio posao koji je, ako su ovo bili principi kojim se rukovodila Komisija, a mislim da su trebali biti principi nije odradila svoj posao. Samo članova ima 30 više nego što je bilo u prošlom poslovniku i to 185 samim tim on nije jednostavniji nego je komplikovaniji. Produženi su rokovi zakonodavnog postupka u članu 106. itd. koji se sad odnose preko 30 dana i više i vraćaju se ponovo komisiji, pa se vraćaju Parlamentu itd., mislim da u doba reformi i o ovome što nam se zove kašnjenje u tom dijelu, ne opravdava produženje bilo kakvo produženje zakonodavne faze rada u ovom parlamentu. Da bi se ubrzao sam rad ovdje da ne bi predsjedavajući svaki čas određivao koliko poslanik treba da priča ili ne treba da priča, mislim da je trebalo decidirano da se navede, koliko traje izlaganje po zakonskom projektu. Ako je zakon u pitanju predlagač treba da priča do 20 minuta, poslanik do 10 minuta, a da replika traje do 30 ... ovdje je samo navedeno da ima pravo da priča do deset minuta. Nema potrebe da za svaku tačku dnevnog reda, ako je ovdje izvještaj i bilo šta drugo, poslanik ima pravo da priča do deset minuta, sasvim je dovoljno od tri do pet minuta da se kaže ono što se misli i ono što bi trebao da shvati. Iz tog razloga ... poslovnika mislim da je trebalo. Član 105. komplikuje proceduru kada u jednoj od komisija ne vidi se ustavni osnov. Ja jedino mislim da Ustavno-pravna komisija je ta koja može da odredi da li neki zakon ima ustavni osnov ili nema ustavni osnov. Ako nama Ustavno-pravna komisija kaže da nema ustavno-pravni osnov, koja, koji je onda razlog da on dolazi ponovo ovdje na Parlament. Mislim da je to komplikovanje procedure. Da ne kažem o poslaničkim pitanjima, okojima smo ovdje pričali dvije godine i govorili šta sve u njima treba, odnosno u Poslovniku da stoji u vezi poslovničkih pitanja, to je član 151. pri čemu ponovo nema obaveznog prisustva Vijeća ministara ili nekoga, znači, ministra, zamjenika i bilo koga. Ovdje se ponovo nvodi da mogu da dođu ako hoće i ako nema nikoga, nema 36 potrebe da im se daje odgovor. Šta je sa TV prenosom, koji nije naveden u Poslovniku, a zna se da je to zaključak ovdje parlamenta, makar u dijelu koji se zove poslanička pitanja, pri čemu poslanička pitanja traju 60 minuta, po tri minuta može samo dvadeset poslanika da odgovori na pitanje, pri čemu stara pitanja se odgovaraju, a nova pitanja se u istom tom vremenu stavljaju i da kažem po kom redoslijedu će biti poredano tih 20 poslanika koji će raditi. Da li ćemo mi ovdje da pritiskamo po principu kad predsjedavajući kaže sad, da pritiskamo onda da se prijavljujemo i ko će određivati tih dvadesetak srećnika koji mogu da postave poslanička pitanja. Kada kažemo da je decidirano u članovima član 104., kaže do zaključenja rasprave da se ima pravo povući prijedlog, mislim da je sasvim dovoljno reći da do početka rasprave se može podnijeti, povući prijedlog zakona, svak onaj pametan koji dođe ovdje zna da taj zakonski projekat ne može proći i nema potrebe da raspravljamo o njemu pet sati i da on nakon toga povlači prijedlog svog zakona. Prema tome, mislim da je to komplikcija. U članu 98. piše se da se podnosi zakon u obliku pisanom i elektronskom. Mislim da je dovoljno da se napiše ili i da u Parlamentu može da dođe ili jedna ili druga forma zakona, nije potrebno u dvije vrste. Dosta puta je ovdje bilo, to je član 67. dileme da li predsjedavajući daje riječ, ili je poslanik uzima. Ovdje Poslovniku gospodine Džaferoviću piše da poslanik uvijek dobije riječ kad je zatraži, a ne kad vi date. Mislim da bi trebalo da se malo ispravi tu, pa da bude kad predsjedavajući da poslaniku riječ, a ne kad je on zatraži, onda može ustajati kad ko hoće. Član 21. kaže da se odluke donose konsenzusom, a ako se ne donesu konsnzusom, a ako se ne donesu konsenzusom, da se opet donesu konsenzusom, pogledajte član 21. ili je greška ili u samom članu ili neko nije dobro vidio. Kada sam pričao gospodine Avdiću član 28. o formiranju komisije, tad ste se bunili zato što nije bio prijedlog programa rada komisije. U članu 28. nemate uvedeno da je obavezno onaj koji predlaže da komisija bude ovdje da bude i program rada komisije. Mislim da bi bilo dobro da se napiše i program rada komisije. Kad bi princip o osiguravanju digniteta ovog parlamenta, već sam pomenuo poslovnička pitanja i obavezno prisustvo Vijeća ministara, mislim da je to jedan od dijelova koje ovaj poslovnik ne sadrži. Isto tako nedopustivo je da nema prisustvo predlagača. Navedeno je u Poslovniku da dom može da odluči da će raspravljati o nekoj temi, ako nema predlagača. Ja mislim da onaj koji predlaže tačku dnevnog reda, predlaže zakon, predlaže informaciju, mora biti prisutan ovdje da bi se uopšte o tome raspravljalo, da bi dignitet ovog parlamenta očuvali, a ne da skupštinska većina kaže znate nema njih hajmo mi da pričamo o tome, to nije čuvanje digniteta Parlamenta. Uloga Predsjedništva, dobili smo odluku, pri čemu Predsjedništvo zakazuje plenarnu sjednicu, znate, nema tu nikoga da nas pita da li Predsjedništvo ima pravo da zakazuje plenarnu sjednicu ili nema pravo da zakazuje plenarnu sjednicu. Predsjedništvo ima običaj da nam u dvije godine donese pravde spoljne politike Bosne i Hercegovine, a nema obavezu da se makar jednom godišnje pojavi pred Parlamentom i da pričamo o provođenju spoljne politike Bosne i Hercegovine. Mislim da bi i to Poslovnik na neki način trebao da riješi, makar da ih zamoli da to urade. 37 U svemu tome, još ću spomenuti jedno, da nije jasno u ovom poslovniku šta se dešava sa započetim zakonskim projektima, zakonski projekti koji su rađeni po jednom tipu poslovnika, po ovome prestaju da važe. Znači, oni zakoni koji su već krenuli u proceduru, da li će se raditi po novom poslovniku ili će se raditi po starom poslovniku. Mislim da bi i to jedan amandman trebao da reguliše, jer imate neke zakone koji su u Vijeću ministara i stoje u amandanskoj fazi, znate i u svemu tome novi poslovnik po meni je komplikovaniji, nije efikasniji i nešto je neprecizniji, a da ne govorim o tome da li ili ne osigurava dignitet Parlamenta i ja neću moći da podržim principe kako su navedeni. Hvala.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospodin Petar Kunić, nakon toga gospodin Miloš Jovanović, pa ću ja nešto malo kazati.
To je sasvim sigurno ovo što je rekao gospodin Živković da ima nedostataka i ovaj poslovnik i što će imati svaki poslovnik, koji se bude radio i profuturo. Novi poslovnik. Ja bih želio nešto istaći. Da je rad ove komisije, za razliku od mnogih drugih komisija u kojima sam ja sudjelovao prije nego što sam posao poslanik u ovom cijenjenom domu, radio na jedan vrlo demokratski način i ja to želim istaći. Ponekad se nismo složili oko nekog pitanja, oko neke odredbe, ali prošlo je izvjesno vrijeme i pokušali smo na različite načine da dođemo do zajedničkog stava i, uglavnom smo u tom uspijevali. Mnogi moji prijedlozi nisu prihvćeni. Mnogi prijedlozi od predsjednika nisu prhvaćeni, mnogi prijedlozi od drugih članova komisije, ali u suštini treba reći da bi rad ove komisije trebao na neki način biti obrazac koliko je to god moguće i kod ostalih komisija. Ja, evo, zbog toga sam želio istaći ovu činjenicu. Ova komisija je davno završila posao. Dakle, Komisija je završila posao negdje za šest mjeseci kako je istakao predsjednik Komisije, ali, nažalost Poslovnik je bio u drugom domu i drugi dom je komplikovao dosta, to moram reći i zbog toga se taj poslovnik, zbog toga dolazi sad nakon dugo vrmena na dnevni red. Dakle, ne stoji da je ova komisija, na neki način sporo radila, nego upravo sa puno mara, sa puno želja da što prije napravi ovaj poslovnik i da, naravno, imamo novi poslovnik. Ovo što kaže gospodin Živković, ne mora značiti da se komplikuje stvar ako je šira. Može značiti da se dorađuje, objašnjava, razjašnjavaju neke stvari itd. Prema tome, svagdje gdje smo u praksi sučeljili se sa činjenicom da neka odredba stvara probleme, pokušali smo da je definišemo na taj način da se ona, da ona bude razumljiva i da je lakše primjenjujemo u radu Parlamenta. Hvala vam.
Zahvaljujem poslaniku profesoru dr Petru Kuniću. Za riječ se javio poslanik Zorić, pa miloš Jovanović, izvinjavam se Miloš Jovanović pa onda Zorić. Kolega Jovanoviću izvolite. 38
Pa ja ću da postavim nekoliko pitanja, možda i primjedbi na ovaj poslovnik, evo, konkretno u članu 10. kaže da inicijativu za pokretanje oduzimanje imuniteta, mogu postaviti neko od stranih tijela, ili najmanje jedan klub poslanika. Znači, da li ima logike sad da neki klub poslanika pokrene inicijativu za oduzimanje imuniteta nekom poslaniku iz bilo kog drugog kluba. Dalje, u članu 102. tačka 2. kaže, govori se o fazama rasprave. Da je nadležna komisija dužna da pribavi mišljenje Direkcije za evropske integracije o usklađenosti prijedloga zakona sa zakonodavstvom Evropske unije. Mislim, postavlja se pitanje da li treba sad svaki zakon da se dostavlja Direkciji za evropske integracije, a, također nije regulisano, nije rečeno šta ako Direkcija za evropske integracije ne odgovori na zahtjev komisije. Također, primjedba na član 141. kaže da klub poslanika ili najmanje tri poslanika mogu pokrenuti inicijativu za glasanje o ne povjerenju Savjeta ministara. Ja mislim da je ovo tri poslanika, po meni je suvišno, jer uvijek se mogu naći, ne pocjenjujući nikoga tri, da kažem, tri neodgovorna poslanika koji svaki put, da kažem, mogu pokrtati inicijativu o smjeni Savjeta ministara, tako da mislim da je to, da je ovo u ovom članu suvišno. Također bih postavio pitanje, ne znam da li mi to možemo, da li imamo pravo, preduzimanje nekih sankcija protiv onih koji ne prisustvuju sjednicama Doma, a posebno sjednicama komisija, jer ovo vidite gospodine Lagumdžija, svaki put, žao mi je što ga nema, svaki put dođe ujutru, snime ga kamere i onda on ode, čujem da nije prisutan ni na sjednicama komisija, znači, da li mi možemo, mislim da to nije poslovnički, znači, da li se mogu preduzeti neke sankcije protiv onih koji ne dolaze na sjednice Kolegija i čini mi se jedna stvar,malo je načeo kolega Živković,postavlja se pitanje da li nadležna komisija, čini mi se da to nije regulisano ni ovim prošlim poslovnikom, kažem, važećim i sa ovim, da li nadležna komisija može voditi raspravu o predlogu zakona,ukoiko Ustavno-pravna komisija utvrdi da je zakon neustavan. Čini mi se da to nije definisano ni u jednom članu ni prošlog ni ovog prijedloga Poslovnika. Eto, toliko.
Zahvaljujem. Gospodin Vinko Zorić ima riječ. Neka se pripremi.
Ja imam prijedlog jednog zaključka uz ovu točku, ali prije toga bih rekao da nije dobro iznositi neke ocjene, koje smo ovdje čuli na račun drugog doma. Niti se ja slažem da mi ovdje kažemo da su oni komplicirali, otezali stvar i isto tako ne bih volio da oni kažu da smo mi to, odnosno povjerenstvo ispred našeg doma uzelo to previše paušalno pa da je to brzo uradilo. Pustimo te ocjene. Dom naroda ima svoje ovlasti, mi imamo svoje, radilo se pri izrazi Poslovnika kako se radilo i tu smo gdje i jesmo. Ja predlažem sljedeći zaključak. Tijekom kalendarske godine Zastupnički dom ima dva zasjedanja i to prvo proljetno od 15. siječnja do 1. kolovoza i drugo jesenjsko od 1. rujna do 15. prosinca. U vremenu od 1.kolovoza do 1. rujna, odnosno od 15. prosinca do 15. siječnja, mogu se sazivati izvanredne sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. 39
Hvala lijepa. Gospodin Muhamed Moranjkić, odnosno gospođa Ljiljana Milićević, pa onda Muhamed Moranjkić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, vidite, ja sam htjela da sugerišem, znači cijeneći rad i ovo što imamo pred nama, isto tako slušajući, pomno čitajući i slušajući primjedbe koje su se mogle ovdje čuti, bilo je i tehničkih, bilo je potencirano nedefinisanih nekih stvari, nejasnih. Moj prijedlog ide u tom smislu da predložim da mi produžimo, da nađemo mogućnost poslovničku da se produži ta komisijska faza, gdje bimo sve ovo što je ovdje bilo riječi, amandmanski sa svojim sugestijama još jednom djelovali da dobijemo ovaj tekst ponovo na Dom u kvalitetnijoj varijanti, a ujedno, evo prilike gospodine Avdiću da se nastave družiti još malo.
Zahvaljujem. Gospodin Moranjkić, neka se pripremi gospodin Križanović Jozo.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, Ja sam bio jedan od članova Komisije koja je radila. Moram, neophodno je da se, ipak, pocrta da je ova komisija izuzetno dobro radila, da je svoj posao uradila u rekordnom vremenu, a ne bih se složio sa konstatacijom jer ovo nije davanje negativnih poena, kako moj uvaženi kolega Zorić kaže nekom drugom domu, ali je činjenica da je ostali dio vremena pojeden,upravo u usaglašavanju sa tim domom. Nije ovo, zašto je to, ja ne kažem sad da je to crna mrlja, možda, objektivno ili iz nekih drugih razloga, ali mene drugo interesuje što hoću da pitam, a to je ja sam prije nekoliko vremena unazad, ako se sjećate na ovom parlamentu postavio pitanje gdje je. Ako pogledate pred sobom, vidjet ćete da je i takav kakav je, prije tri mjeseca došao na protokol, gdje je on tri mjeseca ova do sada bio da ne dođe na dnevni red, znači da je usporavanje ili objektivno ili subjektivno bilo ne samo potkomisije, a mi imamo obrazloženje zašto je potkomisije bilo, ali nemamo obrazloženje zašto je ova tri mjeseca čekalo se negdje u ladici pisarnice ili nekog drugog i to me interesuje. I, drugo, ja se u potpunosti slažem, ali bih možda drugačije preformulisao ono što je uvažena kolegica Milićević rekla, ove primjedbe direktno, ja mislim da one nisu principijelne, one su direktna rješenja. Zamolio bih kolege, ukoliko materijal koji je do sada bio kod njih nije ih iritirao, nije ih pozvao da napišu nešto s čim se ne slažu ili što misle, da to urade u produženoj amandmanskoj fazi, koja bi trebala, ipak, da se odredi vremenski i da taj dio, dakle, dopunimo, a da ne upućujemo samo kritike, jer ovo je zakon po kojima treba da se ponaša ovaj parlament. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin Jozo Križanović, izvolite, pa ću onda kratko ja nešto reći i predložiti u ime Kolegija. 40
...članova ove radne grupe koja je radila na izmjenama i dopunama Poslovnika i, naravno da neću govoriti o primjedbama na Poslovnik, nego bih želio reći da je radna grupa vrlo svjesno i temeljito raspravljala o svim aspektima Poslovnika, nastojeći, dakle, da ga usuglasli i sa Domom naroda, a sve sa ciljem da naš poslovnik bude jasan i da je što je moguće racionalizira zakonodavni postupak. Koliko smo u tome uspjeli, ja mogu reći da smo tu imali čvrstu i dobru volju i namjeru, ali slušajući danas ove primjedbe i uvažavajući da je u radu na ovom poslovniku provedeno više od godinu dana i da se u određenim fazama, rekao bih, vrlo ekstenzivno radilo, ja bih predložio sa najboljom namjerom, uvažavajući današnju raspravu i ove nekakve konkretne prijedloge i primjedbe, da bismo olakšali nadležnoj komisiji, koja će se pojaviti u drugom čitanju, da naša radna grupa ponovo sjedne da razmotri ove prijedloge, kako bismo olakšali rad nadležne komisije. Evo, hvala.
Hvala vam gospodine Križanoviću. Poštovane koleginice i kolege, Na kraju, pošto se više niko ne javlja za riječ, ja ću zloupotrebljavajući ovu stolicu na kojoj sjedim, ne izlazeći tamo na govornicu, ukazati na jednu vrlo važnu stvar kada je u pitanju naš poslovnik. Naš poslovnik, odnosno izmjene i dopune našeg poslovnika podrazumijevaju nekoliko važnih izmjena. Jedna od njih su svakako zajedničke i ove posebne komisije, zajedničke komisije oba doma Parlamenta BiH, posebne komisije, koje ima svaki od domova. Ja smatram da su amandmanima, koji su porihvaćeni u Ustavno-pravnoj komisiji, te stvari na adekvatan način razriješene, ali ono što se tiče efikasnosti same procedure usvajanja zakona, bojim se da na odgovarajući način nije razriješeno u Prijedlogu ovog poslovnika. Vi znate da smo mi do sada imali praksu da vrlo često tamo gdje nema spornih stvari spajamo prvo i drugo čitanje. Osnovni zakonodavni postupak podrazumijeva da nakon Ustavno-pravne komisije zakon dolazi na Dom, da se usvaja u prvom čitanju, nakon toga ide nadležnoj komisiji i sa nadležne komisije se vraća na dom na drugo čitanje. Ostavljena je jedna mogućnost u članu 104. stav 4. da se mogu spojiti dva čitanja, ali bojim se da tom odredbom nismo obuhvatili sve one situacije, koje je potrebno obuhvatiti kako bismo u nekim izuzetnim situacijama ili onda kada mi procijenimo, uspostavili mehanizam, da možemo odlučiti u oba čitanja na istoj sjednici. Član 104. stav 4. kaže. Ako ocijeni da se radi o zakonu manjeg stepena složenosti, Dom može da odluči da prijedlog zakona razmatra i u drugom čitanju, bez razmatranja u nadležnoj komisiji – druga faza. Ovo je, dakle, izuzetak koji omogućava da dom usvaja zakone u oba čitanja na istoj sjednici, bez razmatranja u komisiji, ali čini mi se da je odredba ozbiljno suzila ono što smo mi do sada imali kao praksu, a tiče se efikasnosti naše procedure. Zbog toga ja smatram da bi odredbu člana 104. stav 4. trebalo redefinirati i, osim slučajeva, kada se radi o zakonu manjeg stepena složenosti, trebalo bi dodati i razloge hitnosti ili neke druge opravdane razloge ili neku drugu formulaciju još i ja molim da ovo članovi komisije 41 zabilježe. Mislim da bi dom trebao da ima dovoljnu širinu kada procijeni da može da ide u drugo čitanje, da onda ne bude sputavan odredbama Poslovnika. Ovo je za mene, pravo da vam kažem, najvažnija promjena u našem poslovniku i zbog toga, po mom mišljenju i, zbog toga sam imao potrebu da ovo kažem. Zaključujući raspravu na ovu temu, Kolegij je, naravno, pomno pratio šta ste vi govorili i, cijeneći da je potrebno da imamo što kvalitetniji poslovnik, da su već prošle već dvije godine i da onda može proći još jedan mjesec dana, ako su već prošle dvije godine, Kolegij vam predlaže sledeće. Prvo, da zadužimo našu komisiju, odnosno radnu grupu, na čelu sa dr Avdićem da, u narednih 15 dana, ponovo održi sastanak, izanalizira stenogram sa današnje rasprave i neka ovo uzme kao prijedloge za sebe, a da omogućimo i poslanicima da u roku od 15 dana od danas, ako imaju nešto i u pisanoj formi napišu ovoj komisiji, a da u roku od 30 dana, od danas, dakle, 15 dana,nakon što završi ova komisija, Ustavno-pravna komisija, sačini novi izvještaj i da taj izvještaj dođe ovdje na Dom. Ja mislim da je ovo jedan korektan prijedlog, koji uvažava sve ovo što ste vi govorili i koji uvažava potrebu da dobijemo što je moguće bolji poslovnik o našem radu. Molim vas lijepo, imam upozorenje od strane sekretara, ja am dužan da ovo kažem, pošto ja poštujem mišljenje osobe koja vodi računa o tome da li mi postupamo u skladu sa Poslovnikom i sa zakonom, da ovaj prvi dio kada zadužujemo komisiju, nije u skladu sa Poslovnikom, jer smo ušli u ovu plenarnu fazu, ali molim vas lijepo. Ja onda redefiniram naš prijedlog i on će biti u skladu sa Poslovnikom, da mi, dakle, produžimo amandmansku fazu za narednih 30 dana, a postupajući sa članom 95. tačka 3. Poslovnika i da Ustavno-pravna komisija u roku od 30 dana do danas dostavi izvještaj. To bi bio zaključak oko kojeg bi glasali. A, sad jedna napomena, oko koje nećemo glasati, koja se podrazumijeva. Amandmanska faza, dakle, pošto se ona produžava za narednih 30 dana, podrazumijeva i intervencije Komisije pa neka Komisija uobliči to putem nekog poslanika ili kako god ona hoće, ali u svakom slučaju, neka ovo Komisija uzme sebi na znanje, a naš zaključak po Poslovniku može da glasi ovako. Da mi otvaramo novu amandmansku fazu po članu 95. tačka 3. Zadužujemo Ustavno-pravnu komisiju da nam dostavi u roku 30 dana novi izvještaj i to je po Poslovniku, a šta će do tad biti, ja molim Komisiju da uzme aktivno ulešće, radnu grupu, da uzme ovaj stenogram i predloži, ako treba putem poslanika amandmane. Stavljam prijedlog zaključka na glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine jednoglasno sa 34 glasa, bez glasova protiv i suzdržanih i uz dovoljnu entitetsku većinu, prihvatio ovaj zaključak. Mi prelazimo na 6. tačku dnevnog reda. Ad.6. Prijedlog zakona o konkurenciji, prvo čitanje Poštovane koleginice i kolege, Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 24. februara 2005. godine. Na 53. sjednici usvojili smo zahtjev Vijeća minisitara za 42 proceduru po članu 104. Poslovnika. Mišljenje ustavno-pravne komisije dobili ste 17. marta o.g. Nadležna je Komisija za vanjsku trgovinu i carine. Izvještaj nadležne komisije dostavljen je 12.4.2005. godine. Izvještaj je vama upućen uz poziv za ovu sjednicu. Vidjeli ste da je Komisija usvojila jedan amandman. U plenarnoj fazi nema amandmana. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zakonu u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 31 za, 4 protiv, dovoljna entitetska većina, niko suzdržan. Konstatujem da smo usvojili zakon u prvom čitanju. Kolegij predlaže da se izjanimo jesmo li da se ide u drugo čitanje. Glasmao o tome jesmo li za drugo čitanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 31 za, 4 protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina, prihvaćen prijedlog da se ide u drugo čitanje. Idemo u drugo čitanje. Pripremite se za glasanje. glasamo o zakonu u drugom čitanju. Glasajte sad. 31 za, 4 protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio Zakon o konkurenciji. Dakle, i u prvom i u drugom čitanju i sa izvještajem komisije i ono sve skupa kako ide. Znate vi šta je usvojeno. Prelazimo na tačku 7. dnevnog reda. Ad.7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o namjeni i korištenju dijela imovine koju je BiH dobila po Sporazumuo pitanjima sukcesije, prvo čitanje Prijedlog ovog zakona, proceduru za ovaj zakon, Prijedlog ovog zakona u proceduru dobili smo 11. februara 2005. godine, sa zahtjevom predlagača za hitni postupak po članu 104. Zahtjev Vijeća ministara usvojen je na 52. sjednici, vezano za proceduru. Mišljenje Ustavno-pravne komisije dobili smo 17. marta. Nadležna je Komisija za finansije i budžet. Izvještaj nadležne komisije dobili smo 6., a vama je proslijeđen 8. aprila 2005. godine. Pošto je Komisija usvojila tri amandmana na Prijedlog zakona, u planarnoj fazi imamo jedan amandman, koji je podnio gospodin Nikola Špirić, želi braniti u plenarnoj fazi. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Gospodin Nikola Špirić.
Zahvaljujem predsjedavajući, uvažene kolege i kolegice poslanici, cijenjeni članovi Vijeća ministara, Ja sam sa ciljem da ova sredstva dobijena po osnovu sukcesije budu ... pokušao da definišem jedan amandman, žalim što ga Komisija nije usvojila. Ja ću ga pročitati. U stvari predlagao sam mnogo, ali ne u članu 3. stav 1. iza četvrte alineje koja bi glasila, dio sredstava za pokriće obaveza prema pravnim i fizičkim licima, odobravaju i raspoređuiju entitetska ministarstva finansija, prema teritorijalnim ndležnostima, iz pripadajućih sredstava raspoređenih trećom i četvrtom alinejom ovog člana, a cilj je bio da sredstva stvarno budu čim pre upotrijebljena, s obzirom da, pogotovo privrednim subjektima iz namjenske industrije ova sredstva nedostaju. Žalim što komisija nije imala razumijevanja daovaj amandman usvoji. Dakle, nije ovaj amandman nekog političkog sadržaja, u pitanju su preka potreba privrednih subjekata da do ovih sredstava dođu. Iza ne usvajanja 43 ovog amandmana se kriju neke druge stvari, koje nisu dobre, stvari koje bi mogle biti praćene sudskim postupocima i procesima, što, također nije dobro i da ja ne otvaram veliku raspravu, vezanu za ovaj moj amandman, volio bih da danas Parlament smogne snage da bi podržao ove izmjene i dopune ovog zakonskog prijedloga. Ukoliko ne bude razumijevanja, kažem, isključivo šta je razlog definisanja ovog amandmana, žao mi je ja neću podržati izmjene i dopune ovog zakona i pored toga što znam da ova sredstva trebaju biti čim pre dostupna onim na koga se odnose, najgore da sredstva stoje na računima, a da ne budu upotrijebljena. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Ko dalje želi da govori? Gospodin Beriz Belkić. Gospodin Filip Andrić, neka se pripremi.
Argumentacija, koju je gospodin Špirić iznio, dobrim dijelom je za mene prihvatljiva. Međutim, ja ne znam da li je gospodin Špirić pažljivo pročitao izvještaj Komisije i u odnosu na predloženi tekst izmjene koje smo mi na Komisiji praktično i urdili. Dakle, ovo o čemu gospodin Špirić govori je urađeno, ali na nešto drugačiji način, a taj način je što ogleda se u sledećem. Dakle, 5.900.000 dolara, za koje se pretpostavlja, na osnovu raspoloživih podataka iz spiskova, koji su bili dostupni u komorama, u udruženjima itd. u Centralnoj banci u Vijeću ministara itd., se radi o potraživanjima o ovim o kojima je gospodin Špirić govorio, dakle, o potraživanju vojne industrije, po osnovu izvoza preko ove direkcije u Beogradu itd. Komisija se opredijelila, ja govorim zato što sam predlagač ovog amandmana, da ovaj iznos od 5.900.000 zadržimo na nivou Centralne banke, odnosno na nivou računa Vijeća ministara pri Centralnoj banci, da bismo još jedanput, samo još jedanput dvije stvari provjerili. Dakle, to neće zadržati puno, niti će dovesti u pitanje pravo potraživanja ljudi da dokazuju itd. ali su potrebne dvije stvari da se urade. Prvo, da li je u ukupnoj strukturi, ja sam to provjeravao, da li je u ukupnoj strukturi sredstava koje smo po osnovu sukcesije dobili, koja su raspoloživa, zaista se nalaze i sredstva po tom osnovu i da li su pojedinačni zahtjevi, dakle, svih tih preduzeća validni, osnovani itd., bez obzira iz kog entiteta kompanije, odnosno preduzeća dolaze. I, ima još nekih pitanja vezanih za pravni status privatizacije itd. Dakl, mi smo otvorili prostor Vijeću ministara da tih 5,900.000 praktično namijenjenih za ovo o čemu smo govorili, ovo o čemu je gospodin Špirić, a i ja govorim, još jedanput provjeri i da, što je moguće prije, kad se steknu pravne pretpostavke i izmiri obaveza. Ja vas molim, stvarno, gospodine Špiriću, zaista je ista namjera, samo je na neki način otvorena mogućost da se još jedanput provjeri da se ne naprave greške, ništa drugo. Suština je ista od prilike. Naravno, vi idete da direknu distribuciju prema entitetima. Neka oni to provjeravaju itd., ova koncepcija ide prema Vijeću ministara, Ministarstvu finansija da ove stvari urade. 44
Zahvaljujem. Gospodin Špirić traži ponovo riječ, vjerovatno je replika u pitanju. Izvolite, ili pojašnjenje.
Nije replika, ja i kolega Beriz se razumijemo. Ovo nije replika samo pokušaću da pojasnim. Cilj moga amandmana jeste da se ne desi ovo. Pošto smo mi i ja znam da je ovaj amandman iniciran iz okvira Ministarstva trezora, odnosno finansija. Ne moj amandman, molim vas, došlo je i do mene da predložim ovo što ste i vi. Ali, ja to nisam htio predložiti zato što znam da je namjera da se ospori, to je sad bitka za pravni kontinuitet nekih firmi i akata, kao što imate, recimo Energoinvest, koji ima namjensku industrijku, sjedište je u Federaciji i u dijelu RS. Sredstva će biti doznačena Energoinvestu, ovi nesretnici koji, također, žive, posluju deset godina, u skladu sa pravnim propisima će potraživati ta sredstva i neće dobiti. Ja hoću samo da se ta mogućnost izbije. I, zato sam zato prema teritoriji entiteti doznače. Dakle, poštujem princip onaj podjele itd. Dakle, nema tu uopšte političkih dilema. Ali, znam za tu namjeru i ja sam protiv takve namjere odmah da se zna. Da bilo ko arbitrira, privredni subjekti koji posluju, a koji se, dakle, po zakonima deset godina i to je bitka za neki pravni kontinuitet, koji je odavno izgubljen, jer se, nažalost, najveći broj kompanija propao. U tom smislu samo da se razumijemo, htio sam da ne otvaramo veliku političku priču oko toga. Ali, ako je treba otvoriti, ja nemam nitša protiv toga i zato sam rekao da, nažalost neću podržati.
Gospodin Beriz Belkić. Kratko, replika.
Ja vas gospodine Špiriću uvjeravam, javno govorim da, aposlutno tih namjera ovi amandmani nemaju, da preferiraju i arbitriraju je li dio Energoinvesta tamo ili je ovamo.Oni imaju ambicije i namjeru da na pravu adresu tačno novac ode i ništa drugo, a povjerenje dajemo ovoj komisiji iz Sporazuma o sukcesiji. Dakle, mislim da je to jedna neutralna institucija u kojoj su zastupljeni svi na neki način i mislim da će ona to korektno uraditi. I, aposlutno što se mene tiče, u državi je BiH otišlo u Doboj, otišlo u Prijedlog, otišlo u Sarajevo, ja te uvjeravam.
Zahvaljujem. Zamjenik ministra finansija gospodin Kumalić. Izvolite, nakon toga gospodin Andrić. Izvinjavam se gospodine Andriću, Poslovnik je takav.
Ma mislim samo da razriješim ovaj problem što gospodin Špirić misli. Da kažem, mi već imamo informaciju da su se firme, koje su se podijelile, napravile sporazume u 45 slučaju Famosa i neke firme na Palama, slučaj Energoinvesta i ovih njegovih pogona u RS. Uslov je da oni međusobno naprave sporazum o podjeli ovih sredstava. I, oni su to već uradili, očekuju ova sredstva, tako da ovaj problem ne stoji.
Zahvaljujem. Gospodin Filip Andrić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Principijelno ne mogu se složiti sa ovakvim načinom utroška ovih sredstava i imam dojam da Vijeće ministara uopće nema nikakvu strategiju kad su u pitanju, kad je u pitanju naslijeđeni dug, odnosno naslijeđena sredstva od bivše države, jer imam dojam da se ponaša od slučaja do slučaja. Znači, ovisno od toga koliko netko napravi problem u Vijeću ministara ili koliko neko ima svog nekoga jakog, koji će doći za govornicu pa kazati, evo ima problem. Ja se slažem da treba obeštetiti i te firme koje su ostale kratkih rukava za ono što su radili preko države, ali čini mi se da kontinuirano Vijeće ministara zaboravlja da su građani bivše države opljačkani od svoje države i koliko se da vidjeti iz ovih sredstava, uglavnom se radi o tim sredstvima da su oni završili najviše u Narodnoj banci Jugoslavije i blokirani, sad su predmet sukcesije i mogu se dijeliti svugdje osim vratiti onima čija su to sredstva. S toga, ne mogu nikako prihvatiti ovakav pristup Vijeća ministara i tražim da se ova sredstva ne diraju, dok Vijeće ministara ne napravi strategiju podmirenja duga prema starim deviznim štedišama. Imali smo situaciju prije mjesec dana da smo raspravljali o zahtjevu studenata prilikom prodaje vojarne, koja je državna imovina, također, građena dražvnim novcem i novcem svih građana bivše države i či smo mi sljednik, pa smo imali situaciju prodaje od strane entiteta, krčmi se čini mi se državna imovina gdje god ko stigne i uvijek se može naći za nekoga osim za staru deviznu štednju, izgleda, oni uporno ostaju kratkih rukava. Ako trebaju stare devizne štediše doći pred Parlament, pred Vijeće ministara, izgleda da se od njih traži da je to jedini put da se rješava ili blokadom graničnih prijelaza ili blokadom Vijeća ministara, što, po meni nije dobro ni u kom slučaju, onda ćemo mi na ovakav način poslati njima poruku, da jedino na takav način mogu doći do svojih sredstava, u protivnom, ja ne vidim tu načina ni namjere od Vijeća ministara da konačno pristupi rješavanju tog pitanja. S toga, predlažem da mi odbacimo ovaj zakon, dok Vijeće ministara ne napravi strategiju i uzme u obzir ne samo zahtjeve firmi, zahtjeve otpuštenih ljudi, kojima sada treba podmiriti plaće, nego i ostalih, da se napravi tu, da se kaže kad i na koji način i iz kojih sredstava će se podmiriti stara devizna štednja. Zahvaljujem.
Gospođa Milićević, pitanje. Neka se pripremi gospodin Moranjkić.
Dakle, pitanje, u stvri dilema koju smo mi imali na Komisiji. To je ostalo ne odgovoreno. Meni je žao nema gospođe Sopta ovdje, znači, o čemu se radi. Preduzeća koja su, za koje se pretpostavlja da su ovdje uključena njihova potraživanja, u međuvremenu su doživjela vlasničke transformacije. To je rađeno na različite načine, znači, potraživanja njihova su stajala, čak je, postojala je pretpostavka kako su tretirani, 46 na koji način su ušla u proces privatizacije, kako je tretirano to potraživanja od neke firme, kaže kolega pod navodne znake, da li su ta sredstva uključena u bilans ili su isključena, vođena vanbilansno. Ko će sad biti obeštećen, kome će Savjet ministara i koliko sredstava dati, dakle, puno je ostalo neodgovorenog i ne definisanog. Postoji evidentno njihovo potraživanje, a sve drugo se promijenilo i pitanje koga ćemo mi obeštetiti, da li će to doći na pravo mjesto, a možda negdje sjede radnici, koji su radili nekad u tim preduzećima, kojima nije uplaćen ni radni staž, a nove gazde su ovamo. Znači, ovaj amandman je prošao na ovaj način, ali su dileme ostale i kod mene lično prisutne su i sada dileme u vezi toga.
Hvala lijepa. Hoćete li odmah odgovoriti ministre? Želite li? Idemo za govornicu gospodine zamjeniče ministra. Nema ništa bez mikrofona. Sve što se kaže, a ne zapišu ovi što nas prate u stenogram, kao da nije kazano. Izvolite.
Ja mislim da nema potrebe oko ovih 5,900.000 da se toliko raspravlja. Podacipostoje kod Narodne banke sad Srbije, preuzete od Narodne banke Jugoslavije i ta su potraživanja tačna, tačno imam ja spisak firmi, mogao bih vam čitati koje su vlasnici ovih sredstava. Kriterije dalje, ovo je već razriješeno kad su u pitanju firme iz kojih je nastalo više firmi u slučaju Energoinvesta, Famosa itd. Međutim, bit će problema kod firmi koje su privatizovane, ako nije u bilansu imala početne, ona ide u korist Agencije one koje, a što se tiče kriterija, to će ponovo doći, Ministarsko vijeće će o tome, Ministarstvo finansija će pripremiti, a Ministarsko vijeće će donijeti odluku oko raspodjele ovih pet miliona i devet sto. A, što se tiče onih preostalih sredstava, dijele se 65 – 35 i njih raspoređuju entitetska ministarstva finansija.
Hvala lijepa. To je to. Gospodin Moranjkić izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući,
Ve ćete kratko, naravno, je li tako?
Opet, jel de. Dilema oko šest nepunih miliona dolara.
Mobitel, gdje zvoni mobitel. 47
Nije kod mene. Dilema, oko ovih nepunih šest miliona dolara je u startu postojala, a još se više komplikuje, jer za mene imamo informaciju, bez dokumenata stvara i pocrtava dilemu imamo li mi te pare ili ih nemamo. To je broj jedan. Znači, moramo znati jesu li ili nisu. Drugo, dilema je kod mene, kome dati ova sredstva. Odlučiti se dati dvjema kategorijama, protiv kojih ja nemam ništa protiv, a ostaviti na cjedilu, pod navodnim znacima, one koji su stvorili ta sredstva i možda više kategorija, koji su, po meni, u redu prije ovih je, ne prihvatljiva. Znači, prvo, dijelimo sredstva za koja tačno ne znamo kolika su. Dijelimo sredstva za koja tačnone znamo kome pripadaju i dijelimo sredstva nekome, koji, možda po nekoj pravdi, a ja mislim da je ona pod broj jedan, pod broj dva tek pripadaju, a ne pod broj jedan. Prema tome, tu podjelu u ove dvije kategorije, ovih tri miliona i 600, ja ne bih mogao kao čovjek prihvatiti. Moj bi prijedlog bio bliže onom prijedlogu, da li je to gospodina Špirića ili Dokića, da ova sredstva, ako smo omjere nekakve uspostavili po tim omjerima uđu u budžete i neka čekaju sudbinu na redoslijed podjele i pražnjenja onako kako to Zakon o Budžetu kaže. Hvala lijepo.
Ja nemam više prijavljenih. Dobro, ko se još javlja za riječ? Evo, gospođa Majkić, nakon toga gospodin Jovanović. Izvolite.
Ja hoću da kažem da Komisija veoma ozbiljno bavila se ovim pitanjem i, s obzirom da nije mogla da precizno odgovori da li postoje sredstva i kome ona pripadaju, izuzev da pripadaju namjenskoj industriji, nije mogla da donese drugačiju odluku nego da se to još jednom provjeri. Hoću samo da kažem, da u specifikaciji stoje samo firme koje su u Federaciji i to stoji iz prostog razloga što su u Federaciji uglavnom bili finalisti namjenske proizvodnje, a RS sa firmama iz namjenske proizvodnje se uključivala kao kooperant. Dakle, ni taj podatak nemamo. Ako bi se dijelilo prema spisku kako sad stoji ovdje, sva potraživanja su, praktično firmi iz Federacije. Dakle, neko mora provjeriti istinitost ovih podataka, posebno sa aspekta učesnika u ovim sredstvima. Dakle, da li uopšte sredstava ima i, drugo,na koga se ona sve odnose. Toliko ... ko će dostaviti zvaničan izvještaj.
Zahvaljujem. Gospodin Miloš Jovanović.
Pa ja želim da kažem iz svih ovih diskusija se vidi da je očito bilo preglasavanja na Komisiji što nije dobro. I, ovo što su raspravu vodili gospodin Belkić i gospodin Špirić, ja predlažem da, gospodin Belkić je rekao da tu nema razlike. Predlažem da gospodin Belkić povuče svoj amandman, a, znači bez sad da bih ja ucjenjivao. Znači, 48 ukoliko ne bude prihvaćen amandman gospodina Špirića, mi nećemo podržati izmjene i dopune ovog zakona.
... a da na mišljenje i na stav kao i sve druge. Gospodin Beriz Belkić, replika.
Nije replika nego još jedan napor da pokušam objasniti u stilu onoga što smo mi u komisiji, da vam pravo kažem gospodine Jovanoviću, nisam doživio da smo mi nešto preglasavali, jer vjerujte ja mislim da smo vrlo korektno raspravljali, ne pripadam onim koji provjeravaju kako se ko ponašao na nekom radnom tijelu, da li je to iskočilo iz nekih opštih opredjeljenja itd. Dakle, motivi kojim sam se ja rukovodio, koristeći, naravno, podatke o kojim gospodin Špirić govori i to ne samo iz Vijeća ministara, nego i komora i iz Centralne banke i tvoje podatke i podatke drugih ljudi, gospodina Novakovića sa njim sam sarađivao u nekoliko navrata itd. Dakle, pokušali smo naći rješenje, koje ne bi proizvelo nepravdu niti dileme. A, ono se jednostavno sastoji u tome da pet miliona i devetsto, za koje pretpostavljamo, nemamo pouzdane dokaze, da potiču iz potraživanja po osnovu namjenske proizvodnje, evo, široko govoreći, bez obzira na kooperantne, nosioce posla itd. DA ih odvojimo na poseban račun u Centralnoj banci. Dakle, nikom ne idu, nego idu na poseban račun u Centralnoj banci na raspolaganje našim institucijama u BiH, dakle, Vijeću ministara. Odluku i provjera, ovo o čemu mi diskutujemo, mi smo rekli da to radi Vijeće ministara i komisija ovdje, nego da radi to ono tijelo iz Sporazuma o sukcesiji, koje je najviše imponirano i koje je na neki način, koji su dostupni svi podaci. Mi možemo dogovoriti da ovaj parlament dobija izvještaje, provjere itd. dakle, to je poenta, ništa dalje nije se išlo u detalje, koliko je u Federaciji, koliko je u RS itd. Htjeli smo da napravimo jednu poziciju da ne uradimo automatski podjelu sredstava na dva entiteta. Nego da držimo na nivou države i onda da ide i, čak smo, ako ste pročitali amandmane, neko je intervenirao da za sredstva, za koja se ne utvrdi, da su po osnovu namjenske proizvodnje ostatak od svih 5 miliona i 900 idu na 35 - 65 prema entitetima, kao princip iz Sporazuma o sukcesiji. Ja ne vidim, zaista, ne vidim šta je ovdje pogrešno i, na koji način može biti bilo oštećen, jednostavno oprez u proceduri, nita drugo.
Hvala lijepa. Gospodin Miloš Jovanović.
Želim da kažem gospodinu Belkiću, da ja nisam provjeravao kako je glasao, samo čitam izvještaj Komisije, gdje kaže, članovi Komisije većinom glasova usvojili su sljedeće amandmane, znači da je bilo preglasavanja dok je većina glasova.
Molim vas, pošto se niko više ne javlja za riječ, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zakonu u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. 49 Glasajte sad. 24 za, 6 protiv, 3 suzdržana, dovoljna entitetska većina, usvojili smo zakon u prvom čitanju. Predlažem da se izjasnimo jesmo li zato da idemo u drugo čitanje. Pripremite se za glasanje. Glasamo o tome jesmo li da idemo u drugo čitanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 za, 4 protiv, 1 suzdržan, dovoljna entitetska većina, odlučili smo da idemo u drugo čitanje. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Već je, praktično vođena rasprava i u drugom čitanju. Mi imamo jedan amandman, amandman gospodina Nikole Špirića. Da li još neko želi da govori u fazi drugog čitanja. Gospodin Filip Andrić, izvolite.
Nažalost, ono što sam govorio u raspravi u prvom čitanju, izgleda da mi nije dobilo potporu, odnosno razumijevanje većine mojih kolega. Kad smo već u drugom čitanju, slobodan sa predložiti jedan zaključak. Da ova sredstva koja se upućuju prema entitetskim ministarstvima, da obveže ministre da se ta sredstva usmjere u fond za namirenje stare devizne štednje. Znači, ostatak sredstava ono 65 – 35, nakon podmirenja ovih predviđenih u zakonom o ... ostatak sredstava da se usmjeri u fond za vraćanje stare devizne štednje.
Gospodine Andriću, meni je žao što vam moram ovo kazati, to je praktično amandman na tekst zakona. Ne možemo zaključcima usvajati amandmane. Vi niste blagovremeno podnijeli amandmane i sad na sonu imamo ono što imamo, imamo zakon, imamo izvještaj Komisije i imamo amandman gospodina Nikole Špirića. Ovo što vi predlažete je, praktično amandman na zakon.
Onda možemo preinačiti u zahtjev da se produži amandmanska faza, pa da ispravimo to kroz amandmane.
To je druga stvar. To poštujem, to ćemo staviti na glasanje. Ko dalje želi da govori. Ali, gospodine Andriću, mislim da će biti problema sa Poslovnikom kad je produženje amandmanske faze, jer zakon je usvojen u prvom čitanju. To se moglo uraditi tek u drugom, ali ja bih zamolio sekretara da nam da malo pojašnjenja, da ja stalno ne tumačim Poslovnik.
Imali smo ovakvih slučajeva, dozvoljavali smo. 50
Dozvoljavali smo.
Samo u drugom dijelu izvještaja.
Dobro, u redu, poštujem. Evo, čuli smo, imali smo ovakvih slučajeva i dozvoljavali smo. Ko dalje želi da govori? Dakle, stavit ću na glasanje. Zaključujem raspravu i idemo ovako. Gospodin Filip Andrić je predložio da se primijeni član 95. tačka 3. Poslovnika i da se produži amandmanska faza, u odnosu samo na amandmane, ne na principe je li tako i da dobijemo novi izvještaj nadležne komisije. Čuli ste prijedlog gospodina Andrića, pozivam vas da se izjasnite o ovom prijedlogu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 10 za, 15 protiv, 11 suzdržanih, prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo, donijeli smo odluku da idemo u drugo čitanje, o tome je donesena odluka. Ako nema rasprave, izjašnjavamo se sada o amandmanu gospodina Nikole Špirića. Glasamo o amandmanu gospodina Špirića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 12 za, 15 protiv, 10 uzdržanih, amandman nije dobio parlamentarnu podršklu i izjašnjavamo se o zakonu u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje o zakonu. Glasajte sad. 18 za, 14 protiv, 5 suzdržanih, 17 FBiH, 1 RS, nema većine iz RS, zakon ima opću većinu. Hoćemo li se usaglašavati odmah, ja sam zato da se usaglasimo da prihvatimo zakon. Nema saglasnosti. Idemo na kontra glasanje. Kolegij nije postigao saglasnost. Idemo kontra glasanje. Neka se pripreme oni koji glasaju protiv. Neka se pripreme i glasaju samo oni koji glasaju protiv. Ovi koji su za ili uzdržani šute, dakle, glasaju samo oni koji su protiv. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Na zahtjev Ljilje Milićević, evo Kluba kompletnog, molim vas lijepo, ja proglašavam ovo glasanje ne važećim i određujem novo glasanje u drugom krugu, kontra glasanje. Ponovo vas pozivam da se pripremite. Glasaju oni koji su protiv. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. I ovo glasanje proglašavam nevažećim, pripremite kartone molim vas. Pitam poslanike iz RS ko je protiv zakona? Izbrojte glasove, 11. Konstatujem, Federacija je imala entitetsku većinu. Konstatujem da je 11 više od dvije trećine poslanika koji dolaze iz RS i konstatujem da zakon nije usvojen u Predstavničkom domu. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda. 51 Ad.8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine, prvo pitanje Prijedlog zakona Vijeće ministara dostavilo je Parlamentu 17. februara 2005. godine. Zahtjev za proceduru po članu 104. Poslovnika, usvojen je na 53. sjednici. Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 17. marta. Nadležna je Ustavno-pravna komisija. Izvještaj nadležne komisije dostavljen je 1. aprila 2005. godine. Vama je izvještaj upućen 4. aprila. Komisija je prijedlog zakona usvojila u predloženom tekstu. Konstatirala je da su amandmane podnijeli gospoda Mirsad Ćeman, Beriz Belkić i Izet Hadžić, ali svi amandmani izlage iz konsteksta predloženih izmjena i dopuna, pa ih je Komisija odbacila. U plenarnoj fazi, mi, praktično nemamo novih amandmana. Otvaram raspravu o zakonu u prvom čitanju. Ovdje sa nama je prisutan i direktor Agencije za državnu službu gospodin Finci. Ja ga u ime Doma i u svoje osobno ime pozdravljam. Izvolite. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zakonu u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 37 za, bez protiv, bez suzdržanih i dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili zakon u prvom čitanju. Predlažem da se izjasnimo jesmo li za drugo čitanje. Glasamo o tome hoćemo li ići u drugo čitanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 35 za, nema protiv, nema suzdržani, dovoljna entitetska većina, odlučili smo da idemo u drugo čitanje. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Gospodin Mirsd Ćeman, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, dobili ste izvještaj Ustavno-pravne kao nadležne komisije. Ja ni ovaj put neću ulaziti u neka suštinska pitanja, to je već kazano i u raspravi i u samom izvještaju. Moram priznati maloprije kad smo govorili oko onih zakona koji su išli po članu 105. ukazali smo na obavezu i potrebu primjene jedinstvenih pravila normiranja. Evo, da malo bude, ja bih rekao i samokritike, a zato što to nismo u izvještaju napomenuli, ali je u stvari u takvoj formi zakon došao, pa ću i ovom prilikom samo kazati sa prijedlogom da to kao pravno-tehnička korekcija bude prihvaćeno da se i ovaj tekst zakona, dakle, u nomotehničkom smislu, u konačnoj verziji odradi tako da se primijeni odredba jedinstvenih pravila normiranja, koja kaže kako se postupa nomotehnički, kad se intervenira na isti član, na više stavova, to je, dakle, tehnički, ako je moguće to prihvatiti u redu, ako nije, neka se bar to ubuduće ima kako od strane predlagača, tako i od nadležnih komisija u vidu.
Hvala lijepa. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Ova sugestija gospodina Ćeman, ona se podrazumijeva, ona je obaveza iz pravila koje smo usvojili o pravno-tehničkim standardima, koji važe da sve institucije Bosne i Hercegovine, pa i za Parlament. Mi glasamo o zakonu u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 52 33 za, nema protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio Zakon o izmjenama i dopunama zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine i u prvom i u drugom čitanju i Zakon možemo u ovom domu smatrati usvojenim. Zahvaljujem. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda. Ad.9. Prijedlog zakona o prijenosu poslova medijacije na udruženje medijatora, predlagač je poslanik Mirsad Ćeman, zakon je u prvom čitanju Prijedlog zakona dostavljen je 18. februara 2005. godine, sa zahtjevom za proceduru po članu 104. Poslovnika. Na 53. sjednici je usvojen zahtjev predlagača. Dobili ste mišljenje Ustavno-pravne komisije. Ustavno-pravna komisija je nadležna za razmatranje ovog zakona. Izvještaj je dostavila 1. aprila, a vama je proslijeđen 4. aprila 2005. godine. Komisija je konstatovala da nije bilo amandmana, te je prijedlog zakona prihvatila u predloženom tekstu. Otvaram raspravu o zakonu u prvom čitanju. Ko želi da govori? Gospodin Mirsad Ćeman. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ovaj put u svojstvu predlagača zakona, samo da apelujem da, imajući, pogotovo u vidu da je rasprava na nadležnoj komisiji obavljena, da nije bilo nikakvih primjedaba itd. dakle, da apelujem da se prihvati ovaj zakon, kako bi se konačno u onom dijelu zakona o parničnom postupku, koji definira mogućnost vansudskih rješavanja sporova. Dakle, omogućilo da se to uradi na način kojim se ovim zakonom omogućava. Zakon je vrlo precizno postavljen, ukoliko se, dakle, u dogledno vrijeme pojavi udruženje medijatora mimo postojećeg, jednostavno će se moći dopunama ovog zakona ono uključiti u postupak, da kažem, pružanja ove vrste specifičnih usluga. Dakle, apelujem na vas da konačno ovo pitanje riješimo, jer dugo se već povlače ove ideje kroz Parlament i, jednostavno, u istinu važna i značajna mogućnost vansudskog rješavanja sporova, a ne može da dođe do izražaja, a neka istraživanja u konkretnom slučajevima pokazuju da je to vrlo efikasan način, štedljiv, u interesu privrednih subjekata i drugih koji se spore, koji imaju sporne odnose, tako da bi Parlament usvajanjem ovog zakona danas učinio korak naprijed i tom pravcu.
Hvala lijepa. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zakonu u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 27 za, 2 protiv, 2 suzdržana, dovoljna entitetska većina, prihvaćen je zakon u prvom čitanju. Pošto nema amandmana, predlažem da idemo i u drugo čitanje. Izjašnjavamo se o tome jesmo li za drugo čitanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 30 za, 2 protiv, 3 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Odlučili smo da idemo u drugo čitanje. Izjašnjavamo se o zakonu u drugom čitanju. Ako nema rapsrave. Pripremite se za glasanje, glasamo o zakonu u drugom čitanju. 53 Glasajte sad. 29 za, 2 protiv, 4 suzdržana, dovoljna entitetska većina, usvojili smo zakon o prenosu poslova medijacije, na Udruženje medijatora, predlagač poslanik Mirsd Ćeman. Zakon je usvojen i u prvom i u drugom čitanju. Uvažene koleginice i kolege, ja sada dajem pauzu od 60 minuta. Nastavljamo 15 do 3. Iskoristite ovu poauzu za ručak, a što se mene tiče, ona će biti iskorištena i za doručak.Hvala vam lijepa. Vidimo se 15 do 3. [[PAUZA]] Pauza je završena. Trajala je 15 minuta duže nego što smo planirali. Nastavljamo sa radom. Molim vas da zauzmete vaša mjesta. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda. Ad.10. Prijedlog zakona o Javnom Radio-televizijskom sistemu BiH, sa izvještajem Komisije za saobraćaj i komunikacije Mi sdmo na 52. sjednici usvojili zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog o Javnom RTV sistemu razmatra po članu 104. Poslovnika. Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 17. aprila. Nadležna za razmatranje ovog zakona je Komisija za saobraćaj i komunikacije. Izvještaj Komisije dostavljen je 1. aprila, a vama je upućen 5. aprila 2005. godine. Komisija nije podržala principe Prijedloga zakona. Po propisanoj proceduri mi glasamo o izvještaju nadležne komisije, ako se izvještaj usvoji zakon je pao. Ako se izvještaj ne usvoji Dom komisiji daje novi rok za razmatraje i dostavljanje novog izvještaja, baziranog na novim smjernicama, koje Dom zaključkom utvrdi. Otvaram raspravu o izvještaju Komisije za saobraćaj i komunikcije. Ko želi da govori? Gospodin Miloš Jovanović. Izvolite, predsjednik Komisije, je li tako?
Pa, evo, ja ću pokušati kratko. Prvo bih želio da ispravim dio zapisnika, jer smo to jučer na Komisiji konstatovali da smo, ipak, grešku napravili kad smo usvajali zapisnik, a to je ovaj dio, gdje kaže, razlozi odbijanja, da je Klub poslanika HDZ-a u Predstavničkom domu podnio amandmane, kojim se traži od Vijeća ministara da najkasnije do 30.6.2006. godine, osigura sve finansijske i tehničke uslove, znači, ovo najkasnije do 30.6.2006. godine, da se briše, to smo, da kažem jučer kad smo usvajali zapisnik sa prošle sjednice Komisije konstatovali, tako da bih molio da se ovaj datum, ovaj rok, koji je dat da se to briše. Dalje, bez namjere da prepričavam što piše ovdje, ja bih želio samo da kažem, da je Komisija za saobraćaj i komunikacije, stvarno imala strpljenja i tri puta smo raspravljali o ovom zakonu, dajući mogućnost nekakvog kompromisa i nekakvog dogovora između Kluba poslanika HDZ-a, Vijeća ministara, OHR-a i Evropske komisije. Nažalost, do dogovora nije došlo i kad smo glasali o principima Zakona, tri poslanika su bila za, tri su bila protiv i jedan je bio uzdržan, tako da, imajući u vidu način glasanja, znači Komisija nije podržala principe ovog zakona. Eto, toliko. 54
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ, gospodin Filip Andrić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, kolege zastupnici, Drago mi je da gospodin Jovanović se sjetio ispraviti ovo u obrazloženju izvješća, inače sam mislio interventirati, ali se prije javio on. Nije u pitanju samo datum, znači, da je pogarešan, nego ovdje je bit obrazloženja promatran, jer nismo raspravljali o amandmanima. Znači, zakon je pao u raspravi o principima kad se glasalo, a istina ono da amandman koji je HDZ uložio, gdje on zadire u principe zakona. Međutim, u raspravi o amandmanima uopće nismo došli, nije bilo rasprave na Komisiji, nego se raspravljalo o principima i zakon, znači, zakon nije prošao Komisiju glasovanjem o principima. Razlog što je to tako je, činjenica da zakon u istinu ne uvažava u potpunosti evropske standarde na koje se stalno pozivamo ovdje, evropske konvencije koje definiraju prava naroda kad su mediji u pitanju i, nažalost, evo, jedan narod je u poziciji grčevito se boriti za svoja prava na ovakav način, koja su mu zajamčena najvišim evropskim standardima i evropskim konvencijama, Ustavom BiH i svim drugim aktima. S toga, moj prijedlog, svjestan činjenice, da je zakon jedan od uvjeta iz Studije izvodljivosti, svjestan činjenice da je vremenski, već da smo došli u cajnut, jer da se izvješće usvoji, vrati zakon Vijeću ministara i da izvrši popravke u načelima zakona, sustavno da postavi drugačije zakon i da sve to po maksimalno ubrzanoj proceduri provedemo, jer ako ćemo sad vraćati ponovo na Komisiju, koliko vidim da se iz rasprava već sugerira ponovo na Komisiju koliko vidim da se iz rasprava već sugerira, pa silit na Komisiji, silit ponovo na Parlamentu, na Domu naroda, pa na sudu, pa u Strazburu, onda ja ne vidim kako ćemo ostvariti zacrtane rokove. Ja mislim da to nikome nije u interesu a pogotovo ne prihvaćam kvalifikacije kojima se kaže da je HDZ, odnosno kriv HDZ zato što je uložio amandmane. Ma, dajte molim vas. Nama je u interesu da zakon bude što prije donesen, da budu u potpunosti ugrađeni svi evropski standardi u njega i spremni smo dati maksimum od sebe na tom tragu da što prije dođemo do zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospodin Sead Avdić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja mislim da je ovaj zakon od takve važnosti, strateške važnosti za BiH, da ga ne treba tek tako olako izbaciti iz parlamentarne procedure. Znači, po meni bilo bi najcjeloshodnije da se zakon vrati ponovo na nivo komisije i da komisija traga uslovno rečeno za kompromis, ako je to moguće. I, moje je pitanje objektivno, nakon više primjera ovakvih događanja jeste, kako to Vijeće ministara može usvojiti zakon a da ga mi odbijemo u Parlamentu u smislu da je 55 usaglašen politički, Vijeće ministara je Vijeće ministara koje je sačinjeno od jednostavno autoriteta iz parlamentarne većine koja odlučuje u Vijeću ministara. I stvarno me interesira kako je moguće da zakon prođe Vijeće ministara a da ovde imamo jednostavno slamanje zakona i izbacivanje iz parlamentarne procedure. Hvala vam.
Gospodin Nikola Špirić, izvolite prvi zamjenik predsjedavajućeg.
Gospodo, predsjedadvajući, cijenjene kolege, kolegice, poslanici, žao mi je što nisam bio na početku rasprave i evo Šefik mi je rekao da su bile samo dve diskusije. Ja mislim da se radi o bitnom zakonskom projektu. Ja sam u prvoj fazi imao dva amandmana i u međusobnom razgovoru sa kolegama poslanicima, sa ekspertima koji su radili na izradi ovog zakona u cilju usvajanja zakona sam se pismeno obratio Komisiji i povukao svoje amandmane sa ciljem stvaranja atmosfere da se zakon usvoji. Žao mi je što ja naravno žalim što postoji velika rezerva na ovaj zakon od Kluba HDZ-a ali žao mi je i što je Komisija jednostavno glasala protiv principa zakona i sada se objektivno postavlja pitanje pred Parlament, na koji način možemo izaći iz ovoga. Dva su moguća načina. Jedan je da se odbaci izvještaj Komisije, dakle Parlament može da ne prihvati izvještaj Komisije i time stvori novu situaciju u Parlamentu i dalje vodi raspravu i vidi na koji način se može udovoljiti zahtjevima i da dođemo do ovog zakonskog projekta. To je bio i cilj odustajanja mog od amandmana i ja mislim da imamo varijantu da odbijemo izvještaj Komisije ili da damo dakle, da odbijemo izvještaj i stvorimo prostor za novo vrijeme u kojem će se moći razgovarati o ovom zakonu, a najgora bi poruka bila da danas po drugi put odbijemo zakon i da time stvaramo atmosferu koja bi mogla nažalost govoriti o nespremnosti da dođemo do tako bitnog zakona iako znamo svi jedan od uslova za uspješno zaključivanje Ugovora o stabilizaciji i pridruživanju. Dakle ima izlaza ukoliko želimo stvoriti uslove za to. Dao sam sam doprinos, molim i druge, ovo nije naravno vrijeme da se ostvaruju bilo ko, bilo koja politička grupacija ili bilo ko da računa na bilo kakav maksimu, dakle i ovo je projekat na kojem će morati biti kompromisa, jedino kompromisi vode usvajanju zakona. Dakle, evo ja predlažem da se ne prihvati Izvještaj nadležne komisije, kako bi smo došli u novu fazu u kojoj možemo se baviti ovim zakonskim prijedlogom. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Mi sada dakle, ja ću ponoviti dakle, glasamo o Izvještaju Komisije. Ako se Izvještaj ne usvoji, ako se dakle Izvještaj usvoji, zakon je pao. Ako se Izvještaj ne usvoji, ja ponavljam samo ono što sam pročitao, Dom Komisiji daje novi rok za razmatranje dostavljanje novog izvještaja. 56 Dakle, ja vas pozivam, glasamo o Izvještaju Komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Ovako, 6 je za Izvještaj, 27 je protiv ovoga izvještaja, konstatujem da Izvještaj Komisije nije dobio parlamentarnu podršku. Predlažem, molim vas lijepo, predlažem zaključak da se zaduži naša komisija, da naravno izvolite, gospodin Martin Raguž, izvolite.
Dakle, neću dugo. Ovdje su rezultati jasni i procedura je dakle jasna. Vraća se na sastavljanje novog izvješća Povjerenstva. A isto tako, to je pod uvjetom da Povjerenstvo dobije odnosno Komisija dobije jasne smjernice. I zato sam se javio za riječ. Ako želimo dakle, da napravimo rezultat, evo ja neću da sad ocjenjujem ovo, ni na jedan način ni ovaj, ni onaj, mislim da bi Dom bio korektan da ponovo se ne dođe u proceduru da potrošimo vrijeme, onda ljudi dođu u poziciju da ako se ne uvaže legitimni zahtjevi, potežu proceduralne ustavne i zakonske instrumente, bez ozbira što se radi o reformama, gospodo. Reforme ne podrazumjevaju gubitak identiteta jednog naroda. Bar za mene ne podrazumjevaju i za mene EU to nije, nego naprotiv, evropski standardi u evropskoj BiH. Imamo li snage dati ovaj, sada kao Dom dati zadaću i takve smjernice Komisiji gospodine Špiriću pa ću i ja prihvatiti sve ovo što ste rekli, ako imamo snage. Nije niko ovde se javio da opstruira i dovodi u pitanje. Imali smo jednu lekciju, očito na Zakon o visokom obrazovanju, pa sad opet. Pa ne znam zašto dolazimo u istu situaciju, ključni amandman koji je ovdje bio potpuno usuglašen sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima. To odgovorno tvrdim. I zahtjevi koji su bili naši, u početku bili su rok od godinu dana. Kažu nerealno, dobro, nećemo ograničavati na godinu dana, da vidimo kad je realno gospodo. Neka kažu kad je realno. Ako to nije minimu i ako to nije fer ponuda i za međunarodnu zajednicu i za OHR, za sviju, onda o čem prićam. I slobodno im prenesite poruke. Razgovarali smo puno, razgovarali smo otvoreno, tražimo jedan minimum. I dajte da to Komisija napravi u tom izvještaju, ništa više, evo. Mjesec dana imamo za to.
Zahvaljujem. Ko dalje ima? Gospodin Ivo Miro Jović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Jedno od sastanaka našeg Doma, ja sam i rekao da kada je ovaj zakon u pitanju, on ima velike elemente rasizma. I to želim biti eksplicitan i jasan, da ni ščim nije usuglašen što je ljudsko, moralno i etično. Zato cijenim visoko promišljanje mojih kolega kad podržavaju takve zakone. A danas smo govorili ili ćemo govoriti o reformi antifašizma. Ja to jako dobro znam što govorim i zato pozivam na promišljanje. Ja da sam na mjestu uvaženog zastupnika Špirića, ja bih jučer usvojio zakon jer ono što smo dobili od Evropske konvencije, samo potsjećanja radi, od Evropske Komunike Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira, koja vrvi od laži kada je ovo 57 pitanje u pitanju, kaže, Zakon o sistemu javnog emitiranja, dovedeno u pitanje uglavnom zbog amandmana koji je predložio HDZ. Koliko je u sprezi ova koalicija i Evropska zajednica i OHR, to tek vidimo pomoću ovog. Ne treba biti dovoljno pametan pa reći zaključak, a kako sam došao do njega? Jednostavno. Mi smo na prošlom zasjedanju po ovoj točki došli u situaciju da usvojimo zakon. SDA je oborio zakon. Nigdje to ne piše. Raspravljalo se nije o amandmanu ali smo krivi po ovome jer je to neko dojavio. Ponovit ću, jer je ovo jako važno. Prošli put u ovoj dvorani, kad smo raspravljali o ovom zakonu, SDA je oborio zakon. To nema ovdje. Raspravljali nismo o amandmanima HDZ-a, HDZ je kriv jer je uložio zakon, to je promišljanje bajnog OHR-a. Zašto? Jer želi da provede podjelu BiH na dva dijela. To je osnovna poruka i osnovni sažetak rada. Drugo,
Gospodine Ivo Miro Joviću,
Nemojte me prekidati ja vas lijepo molim.
Ja vas molim, ja moram intervenirati ovdje, ovo su teške riječi i teške optužbe,
To je na moju odgovornost
Da OHR želi
Puno je to teže šta ste vi sad uradili, nego šta ja govorim
Molim vas lijepo, kanite se teških riječi, izvolite dalje,
Ja ću jako, uljudan sam ja čovjek koji ima 18 godina škole predsjedatelju. Jako ću ja lijepo govoriti i znam šta govorim.
Nisam ni ja bez škole, izvolite.
Pitao bih vas da ste na mom mjestu. Da trebam da sačuvam osnovne elemente života u ovoj zemlji i bezperspektivnost svojoj djeci, da nemam pravo na jezik, kulturu, tradiciju i vjeru. I vi se slažete s tim. To je ispod dostojanstva čovjeka. I još me prekidate. Ponosan sam da mogu pročitati zaključak Federalnog Parlamenta, obadva doma komisije, jedan samo od zaključaka. Poveremena Zajednička komisija smatra, da bi Javni radio televizijski servis zadržao u BiH treba imati jedan radio televizijski emiter s tri programa 58 koji bi se emitirali na jezicima konstitutivnih naroda BiH, i to je usvojeno i na Komisiji i na parlamentima. Znači jedna razina vlasti promišlja pošteno i ljudski, poštuje Ustav u kojem kažu da konstitutivna su tri naroda i eksplicite nabrojano. 27.10. BiH je potpisala Povelju o jezicima u kojima kaže, mogu i pročitati a mislim da mogu i parafrazirat Evropsku povelju o jezicima imam pred sobom u kojoj se kaže, da je dužna zemlja osigurati najmanje jednu televizijsku i radijsku kuću odnosno kanal, na jeziku naroda. Najmanje jednu, mi ne tražimo više. To je gospodo Evropska povelja o jezicima. To se za nas ne može osigurati jer na sceni je koalicija koja vas vrijeđa gospodine predsjedatelje, kad se to kaže mislim, vrijeđa vas to, a ona je jasna ko dan. Kada gospodin Frano Marojević kaže da na jednom od dva TV BiH zajednička TV kanala, mi mislimo da zajednički TV kanal zadovoljava i potrebe Hrvata BiH. Tko je on da misli u ime mene i naroda kojem ja pripadam. On misli da zadovoljava. Sad bih ja trebao da plješćem. Pa valjda je zreo jedan narod 13 stoljeća star da sam svoju kreira budućnost skupa s ova dva naroda u složi, miru i ljubavi a ne ovako suprotstavljeni poništavanjem elementarnih ljudskih i narodnih parava. I on dolazi iz međunarodne zajednice, on tumači ovdje Konvenciju o ljudskim pravima Evropa, nedopustivo i sramotno. Mi imamo situaciju i OHR se nije zabrinuo s tim, prošle godine smo dobili odgovor, da sastav nacionalni postoji aktualnih televizije i radija, 2% Hrvata. Jeste li vi čuli negdje da se je upitao OHR zašto je to takva situaciju, 2%. Nitko na to pitanje nije dao dalje odgovora. Toliko puta smo išli u javnost s time. OHR to ne interesira jer je on voljan ni ova 2% da nema. Tu je osnovno pitanje. Ali nećemo mi to dozvoliti gospodo,pa mi smo još tu, ne možete nas žive sahraniti. Ova zemlja i u ovoj zemlji Hrvati su 10 puta gore prolazili nego što ste nam sad spremili. Mi ćemo to izdržati. I ostaće ovaj narod, ja vas to uvjeravam, imaće svoku kulturu i pravo na svoj jezik. Ali je sramotno da u 21 stoljeću kad vi kažete da kucate na vrata Evrope, branite jednom narodu da govori svojim jezikom. To je nedopustivo. Poglavito ti bjelosvjetski hoštaplera koji ovde dolaze i koji nam žele krojiti kapu da nas nema. 25 dokumenata ovde govorim, imam ispred sebe koji mi omogučavaju ovo što govorim. 30 miliona duga Federalna televijija ima, 30 miljuna duga. Televizija RS posluje pozitivno. Zašto? Radi ovoga, radi ovog gospodo. Ovo je ključno pitanje. Da upitam pa može odgovoriti u replici gospodin Špirić. U ovom spominjanom komunike Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira. Ovde oni ovako kažu. Upravni odbor je ponovio da Dejton jasno kaže, da javni RTV sistem BiH ne može imati kanale na jednom jeziku. Ja bih volio tu mudru glavu gdje ovo pročitala, da vidim tu glavu odakle će ovo isisati. Na jednom jeziku, gospodine Špiriću TV RS na kojem je jeziku?
Srpskom, bošnjačkom i hrvatskom
Samo na strpskom i stat će ako Bog da, jer ja to i želim. Srbi moraju u ovoj Bosni i Hercegovini imati kanal na svom jeziki i oni to imaju Bogu hvala evo 15 godina, ali ne daju meni. I to nije dobro. Kada je u pitanju rješenja koja su u zakonu, nemoguće ih je popraviti, u tome je suština. Ovaj ponuđeni tekst zakona je nemoguće popraviti, pa ne znam zašto ga vraćamo u komisijsku fazu. Tko daje suglasnost za sastav RTV sustava, tu nema. Jedno je 59 zasjedanje u Sarajevu, jedno u Banja Luci, mašala. To su osnovni razlozi i ja sad ću gospodine predsjedatelju, prekinut a vjerojatno ću se još javiti.
Zahvaljujem. Gospodin Špirić, replika. Neka se pripremi gospodin Vinko Zorić. Repliku ima i gospodin Beriz Belkić, izvolite.
Neće kolega Jović ..... nije ovo poziv bio na repliku, pa se ja javio za repliku. Tačno je to kad su dva emitera u pitanju da je TV RS uređenija, sređenija i da posluje pozitivno. Nije ona uređenija zato što je srpska televizija, nego TVRS i njenih građana. Još dugo će se ovde voditi različite priće i ne vidim ni jedan racionalni razlog da se ukida nešto što je uređeno, nešto što je pozitivno. Postavlja se pitanje zašto nema snage da se uredi gubitaš. Dakle, ne mislim ja ovde da branim ovu nacionalnu priću i nisam ja čovjek koji brani i uskraćuje bilo kojem narodu da koristi svoj jezik. Dakle, ja to stvarno ne branim. Ali, vrlo je teško ovde redukcijo prava tražiti vlastita prava. I ne mislima ja to ni da traži HDZ. I mislim da treba stvoriti vrijeme i atmosferu, da se razgovara i nađe najbolje moguće rješenje. I ja kad sam prićao nisam odricao pravo Hrvatima nego sam rekao da se odbije izvještaj jer pada zakon, da se stvori novo vrijeme i da se vode, da se razgovara. Hoće li doći do novog prijedloga, hoće li biti bolji prijedlog, hoće li biti lošiji, sve će doći ponovo ovde pred Parlament i ja stvarno nisam davao to na zaoštrenoj političkoj situaciji, ne mislim da trebam braniti TV RS, nju brane njeni rezultati. Nemoguće je dame i gospodo, da jedan gigant kakav je emiter u Sarajevu, ostvaruje lošije rezultate od te televizije koja je stvarana na način na koji je stvarana. I ja čestitam evo, koristim priliku rukovodstvu Televizije RS na pozitivnim rezultatima i radujem se da i Federalna TV poruči dobre rezultate i da u igri dobrih rezultata riješavamo i ove probleme. Hvala vam lijepo.
Gospodin Beriz Belkić, replika. Neka se pripremi gospodin Vinko Zorić.
Dakle, moja replika nije na argumentaciju na koju gospodin Jović ima pravo i to je njegovo demokratsko pravo da iznosi svoje viđenje i doživljaj nekih stvari. Međutim, ja sam se javio da repliciram iz dva razloga. Naime, gospodine Joviću, kad kažete da ovaj zakon je pun rasističkih,
Gospođo Majkić, dajte molim vas isključite taj, molim vas da svi isključite mobitele u sali. 60
..vi na neki način direktno govorite da svi mi ovdje koji na neki način podržavamo taj zakon ili u najvećem dijelu njegova rešenja, smo na neki način rasisti. Gospodine Joviću, razmislite, pa vi kažete da je zakon pun rasističkih rešenja. Taj zakon nije pao sa Marsa gospodine Joviću nego je taj zakon rezultat rada, struktura i ovog Parlamenta i Vijeća ministara itd. naših komisija i nas koji ovde raspravljamo i prema tome mi smo dio ljudi koji kreiraju zakon koji ima rasističke po vašem miljenju elemente, i onda smo mi na neki način rasisti. I dajte, suzdržite se tih stvari. Dalje, kažete da vaša budučnost vaše djece itd. zbog ljudi ovih ovdje itd. je dovedena u pitanje. Zašto gospodine Joviću? Ko vam brani da govorite kako želite? Ko vam branite da se školujete kako želite itd.? Ja vas stvarno molim, uz puno vaše pravo da iznosite argumentacije, da iznosite zahtjeve itd. nemojte ljude vrijeđati. Mi niti smo fašisti, niti smo rasisti, niti smo ljudi koji đelimo uskratiti pravo bilo kome. Što se mene tiče, nikad se ne mora ni donjeti zakon nikakav, ako vama ne treba.
Odgovor na repliku, gospodin Ivo Miro Jović.
6.11. 2003.godine, ovaj akt koji ovdje imamo, kreirali su predsjedavajući Ministarskog vijeća i premijeri entiteta. Gospodin Pedi Eždaun, 11. 11. piše, kako treba doći do sastanka državnog i entitetskih ministara komunikacija. Pronađite mi Hrvata među ovih šest ljudi. Ponovit ću, Hrvati nisu sudjelovali u ovom izato je ovakav oblik kakav ima. Na sceni je koalicija neprincipjelna protiv Hrvatska, o tom govorim. I zato nas ovdje, ja vidim da me nema. Dijete moje može naučiti jezik u školi i na televiziji. Nema gdjedrugo naučiti. Ako se to ne omogučava jednom narodu a druga dva naroda to imaju, zašto vas to smeta ako ja to otvoreno kažem. Dva naroda imaju, treći narod nema. I sad, odjednom na mene prića o tome kako ja burkam vodu. Oprostite gospodo, preispitajte se. Ja vas pozivam učinimo sve da zakon bude prijamčiv za sve ovdje strane, za sva tri naroda. Šta je tu loše. Napravimo zakon u kojem će sva tri naroda biti zadovoljna i da ova zemlja ima prosperitet i kod kuće i u Evropi.
Gospodin Vinko Zorić, izvolite.
Ispričat ću jednu priću kad je ovaj, kad su se osnivale stranke '90. '89. i '90. godine, onda je mene jedan Lagumdžijin pajdo onako, je li, komunista, ovaj, on je mene uvjeravao da sve valja osim HDZ-a. Pa onda kaže, znaš šta Zoriću kaže, bolji je program HDS-a nego HDZ-a. Ja kažem, pa svi su programi dobri, ja sam čitao 2-3 programa tih stranaka, svi su slični, svi su dobri, ali de mi ti reci što je bolji HDS-a nego HDZ-a? A on, naravno nije imao pojma ovaj, o crkvi, o vjeri, on kaže zato što je u programu HDS-a sadržano svih 7 božijih zapovjedi a on ne zna da ih je 10. Ja njemu velim, pa Mate di su one tri. Kaže on, ovaj, i te tri su među ovih sedam. Miru Jovića se uporno pokušava uvjeriti da je i hrvatski jezik među ova dva. Ja sad tražim pauzu pola sata u ime kluba. 61
Pauza do 16:00 sati, na zahtjev Kluba HDZ-a. [[PAUZA]] Predsjednik Kluba HDZ-a je tražio pauzu od pola sata, izvolite gospodine Zoriću, imate li vi šta reći nakon pauze? Izvolite.
Ja sam sukladno našem zaključku je li, tražio stanku kako bi, jer nisam vidio iz predloženih rasprava da bi se mogli ovaj, nazrijeti nekakvi novi zadaci, odnosno smjernice komisiji, pa sam zatražio stanku kako bi mi ovaj, vidjeli, ja sam očekivao da će Dom usvojiti je li, izvješće pa je to za nas bilo iznenađenje i onda smo imali sad sastanak kluba, kako bi zauzeli jedan svoj stav i evo, ja predlažem da kad se je već vratilo ponovo Komisiji, da Komijiji u ime kluba predložim neke smjernice. 1. Prvo, što želim da Komisija ima kao smjernicu je Ustav BiH, odnosno ustavno načelo o jednakopravnosti tri naroda u BiH. 2. Povelja o ljudskim pravima, 3. Evropska povelja o jezicima, i 4. iskustva multietničkih zemalja Evrope i svijeta. Zahvaljujem.
Dobro. Ko dalje želi da govori? Gospođa Azra Hadžiahmetović, neka se pripremi gospodin Jozo Križanović, izvolite dalje.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja sam maloprije se bavila mišlju da na neki način možda u nekoj formi poslovničkoj, ne znam je li to replika ili šta je ali zaista je bilo nevjerovatno, ja sam bila zatečena izjavom da nisu Hrvati učestvovali u izradi ovog zakona, pa sam se i ja malo raspitala ovaj, malo sam se raspitala od koga nam je došao ovaj prijedlog pa su mi rekli od Vijeća ministara. Onda sam išla još korak dalje, pa sam ovaj, doznala izmeđuostalog i da su čak aktivni doprinos svoj dali neki članovi Vijeća ministara koji su izmeđuostalog je li, iako to vrlo ružno zvuči, što ovdje pominjem, ali zaista moram reći, Hrvati i članovi iste stranke, pa ne mogu da nikako dokučim kuršlus. Da bi smo otklonili eventualnu nejasnoću, ja mislim da bilo jako dobro kad se već daje ovaj, možda eventualno i neke upute, da Komisiji prisustvuju članovi Vijeća ministara iz reda hrvatskog naroda. Tim više, eto i sretna okolnost da je i predsjednik HDZ-a član Vijeća ministara. Ja lično znam da je dao i svoj doprinos jednoj odličnoj formulaciji jednog člana ovog zakona koji je pred svima nama i da bi smo otklonili ovekve rasprave koje zaista podižu tenziju, izazivaju nezadovoljstva i kod raznih članova Parlamenta, po meni bezpotrebno zaista, da otklonimo dakle sve rizike eventualne, da u narednom izvještaju imamo čist izvještaj, sa naravno podržavamo sve ovo što je, pogotovo ovo što se čak podrazumjeva vezano za Ustav. Ja čak mislim da je to i viška, ali eto ako treba pojačati, a evo ako treba pojačati meni je sasvim logično da radimo u 62 duhu Ustava, mislim jer smo se svi zakleli da radimo u duhu Ustava. U tom smislu smatram viškom.Mislim, samou tom smislu. A drugo, ovde se pominjala i Konvencija o jezicima Evropska konvencija o jezicima, ja samo želim pomenuti, koliko je meni poznato, ta se konvencija odnosi na jezike manjina, a ja ni slučajno ne smatram hrvatski narod takvim, nego konstitutivnim narodom u BiH.
Zahvaljujem. Gospodine Zoriću, imate potrebu je li, izvolite replika.
Ja ću biti dosljedan. Zahvaljujem kolegici Azri, što podržava ove smjernice koje sam ja naveo. I ja znam da se tu radi o jezicima manjina i ja mislim kad se ta Povelja pročita da će se onda u smislu korištenja i konzumiranja jezika hrvatskog naroda ponuditi više nego Povelja predviđa, dakle dobro je nju imati kako bi se dalo konstitutivnom narodu više nego se nudi manjinama. Dakle, u tom sam smjeru, nismo mi zaboravili šta to znači. A, ja kako ne volim negativnu diskriminaciju, ne volim ni pozitivnu. Pa ja predlažem, ako ja se slažem s kolegicom ako ona misli da trebaju biti članovi Vijeća ministara iz reda hrvatskog naroda, onda neka budu svi. Mi ne želimo diskriminaciju ni u pozitivnom smjeru ni u negativnom. Dakle, ne trebaju biti nazočni članovi Vijeća ministara iz reda hrvatskog naroda na ovoj komisiji ako neće biti svi. Ja zaista želim ravnopravnost u svakom pogledu.
Zahvaljujem. Evo, gospođa Hadžiahmetović ima potrebu da da odgovor na repliku, izvolite Azra Hadžiahmetović.
Ja ću reći da svesrdno podržavam taj vaš prijedlog, ali ću vam jednako dakle kao predlagač, predlagač zakona koji je pred svima nama i koji je prošao kroz Vijeće ministara, neka kompletno Vijeće ministara sjedi tu. Čak mislim, to je čak i poželjno ali ovo, zašto sam predložila iz reda hrvatskog naroda, samo iz razloga što nisu bili odsutni na sjednici Vijeća minstara kada je usvojen ovaj zakon. Čak šta više, glasali su za ovakav prijedlog.
Dajte molim vas, ovaj, da privodimo kraju ovo, ja neću uskratiti pravo nikome. Gospodine Joviću izvolite replika.
Replika je prema kolegici Hadžiahmetović.
Samo izvolite. 63
Kad bi ste pogledali moj primjerak pored koga stoji slovo H. Prijedlog zakona o javnom RTV sistemu, a slovo je H sa strane. A zadnje četiri su stranice na ćirilici. Vidite da je to uvezano i ekspert obavještajac svaki to može kolegice pogledati, dozvoljava li da je to provokacija? Dozvoljava. Ali, je nedopustivo.
Dobro, nemojte da vodimo raspravu u sali,
Oprostite ja govorim, ja govorim o čemu znači šta sam dobio.
Dobro, hvala vam gospodine Joviću. Razumio sam vas.
Nisam ja završio. Suštu stvar replike prema kolegici je to, u obrazloženju, što stoji 6.11. 2003.godine, potpisali su Sporazu o utemeljenju temeljnih načela za javni RTV sustav, predsjedavajući Ministarskog vijeća i premijeri entiteta, znate. Onda kaže, gospodin Pedi Eždaun je napisao da se 11.11. 2003.gopdine, kako treba doći do sastanka državnog i entitetskih ministara komunikacija. Ja o tom govorim. Znači kod ovih 6 ljudi. Jedan premijer na razini države 2 na razini entiteta 3 ministra komunikacija, nema a ovaj dokument je odatle potekao. I zato nije ni čudo da se jedan sastanak, ovde se tako predlaže održi u Banja Luci, jedan u Sarajevu, zadovoljava dvije strane i zato sam rekao, principjelna koalicija na neprincipjelno pitanje. O tome je riječ.
Gospođa Azra Hadžiahmetović, odgovor na odgovor na repliku.
Prvo, ja ne repliciram. Zaista adnomen nikome, ja repliciram nečijim argumentima. Dakle, ako repliciram onda evo ja pretpostavljam da je gospodin Jović replicirao na nešto što sam ja rekla a ne meni. Je li tako? Ja nisam se rukovodila naravno materijalom koji ste vi dobili, što može biti tehnička a i netehnička greška, to ne ulazim. Ja vam iskreno nisam ni mjerodavna jer kad čitam ja ne znam da li, ja se koncentrišem na sadržinu, pa ne znam je li ćirilica ili latinica ili koje pismo. Zaista to ovaj, eto ponekad recimo, primjetim da ja dobijem na primjer, proračun umjesto budžet, ali slučajno primjetim. Ja nisam osoba koja gleda ono što možda vi iz nekih razloga gledate korak više. Ja se koncentrišem na sadržinu. Drugo, ono zbog čega sam ja predložila, je bila vaša izjava da Hrvati nisu učestvovali. Pa sam se ja upitala da li je to zaista moguće. I to je razlog zbog čega sam pitala odakle nam ovaj prijedlog jer ja znam da ima ovlaštenih predlagača više. Može i neko od poslanika predložiti prijedlog zakona, bilo koji, Vijeće ministara itd. i kad sam doznala da je prijedlog od Vijeća ministara onda sam išla još korak dalje. Zaista, pitajući 64 se da nije slučajno Vijeće ministara u odsustvu hrvatskih ministara donijelo slučajno zakon o kome jako dugo raspravljamo u parlamentarnoj proceduri. No, ja isto predlažem zaista da prekinemo bilo kakvu raspravu, tim više što će se stvar vratiti na Komisiju, neka bude cijelo Vijeće ministara, neka bude u skladu sa Ustavom, naravno kao što mora, po meni je to čak i viška, u skladu sa svim evropskim poveljama i konvencijama koje regulišu ovu materiju i da potpuno očišćen takav prijedlog dobijemo ovdje, na Parlamentu, i da više zaista ne vodimo rasprave sa ovakvim povišenim tonom i argumentacijom koja nam ne treba. Hvala vam.
Evo, sada dakle, mislim da se potpuno bezpotrebno ovaj, dalje kompliciraju stvari, mislim da možemo privoditi ovo kraju, ali očigledno je da ljudi imaju potrebu, hoće da govore, ja ne mogu to spriječiti iako pravo da vam kažem, mislim da možemo ići dalje, bar što se mene tiče kada je ova situacija u pitanju. Ali evo, gospodin Nikola Špirić, kratko traži riječ, nakon toga gospodin Jozo Križanović, znam gospodine ali on traži neku vrstu intervencije, on je diskutovao, ovo nije diskusija njegova, zato ima prednost, a vi se pripremite gospodine Križanoviću.
Dame i gospodo, ja ću vrlo kratko jer ja mislim da smo mi danas i poštujem naravno stav svih poslanika, svih klubova, ali teško parlamentu koji će svoju koisiju zadužiti da radi u skladu sa Utavom zemlje. Dakle, znači li to da može donijeti odluku da ne radi u skladu sa Ustavom. A obaveza je svih nas da radimo u skladu sa Ustavom. Ja vas molim, dakle ja sam za to da poštujući sve danas što su kolege rekle, i zato se daje novi rok Komisiji i da sjedne s Vijećem ministra i s Evropskom komisijom i sa svim onim koji kažu da je ovo uslov i da dođe do teksta zakona kojeg će ovo zadovoljiti. Nemojte danas da se iznuravamo, da nabrojimo sve evropske dokumente, pa će sutra neko reći nije u skladu sa ovim dokumentom itd. Dakle, ozbiljan pokušaj ovog parlamenta da uđe u aktivnnu poziciju, da dobijemo zakon koji ćemo prihvatiti svi, gotovo je sigurno ukoliko jedan narod ne bude zadovoljan da su male šanse da zakon dobijemo i toga smo svi svjesni. I nećemo to ispraviti nikakvim zaključkom ovog paralmenta nego aktivnim odnosom Komisije koja će tragati za riješenjem a u toj Komisiji je i HDZ, i mnoge političke partije i vjerovatno će trebati još konsultacija da dođemo suvislog prijedloga. Ali, vrlo će biti čudno ako se kaže, ode zaključak a mi zadužujemo Komisiju da radi u skladu sa Ustavom naše zemlje. Evo, samo to bih vas molio da shvatimo. Dakle, nemoguće da ponudi van Ustavni prijedlog. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Gospodin Raguž ima repliku je li?
I neću glasati za zaključak nikakav, eto samo da znate. 65
Molim vas gospodine Zoriću, molim vas, nemojte dobacivati iz klupa.
Ja zaista mislim da treba se fokusirati na zaključke a ne otvarati ponovo raspravu. Evo, ali vjerojatno gospodine Špiriću, ne znam jeste li bili ovdje ovaj, kad su neke stvari argumentirane. Znači, ne bi bilo potrebe za taj zaključak, da su stvari u zakonu definirane na načelima i jednakopravnosti. Znači, nisu i ovaj, zbog toga se to traži. Dakle, mislim da ne trebamo više nikakve floskule nego se držati jesu li ili nisu, ima argument, jeste, nije neka to Komisija vidi i neka kaže mislim, logično je da tako uradi. A druga stvar, kao što je Vijeće ministara propustilo zakon ovaj, u kojem su i ministri iz reda hrvatskog nroda, to je točno, tako smo mi danas ovaj, oborili Izvješće Komisije koje smo mi birali. Dakle, nije to dovoljan argument ako je prošao negdje da Parlament nema pravo reći, što misli o tom zakonu. Evo.
Gospodin Vinko Zorić, replika isto. Dajte da privodimo kraju te replike, nemojte bez obzra.
Ja taman kad sam mislio da je ovaj, kolegica Azra dala konačnu riječ i da ne trebamo dalje voditi raspravu, onda je kolega Špirić i blago zemlji koja ga ima i baš mu hvala da neće glasati za zaključak koji sam ja predložio, jer ja volim da on ne glasa za taj zaključak, kad se već hoćemo provocirati, ovaj, po Špiriću, i po još nekima, jedina smjernica Komisiji je da mora usvojiti načela onoga zakona i ništa više. Dakle, to je smisao vraćanja a nismo dali nikakvu smjernicu a to je zaključak Doma da moramo ako vraćamo ponovo Komisiji dati neke smjernice. Ja mislim, da u onom zakonu, puno stvari od ovog što sam ja pročitao nije ispoštivano i zato je pao u načelima. A to, to što mi mislimo da će se jedino to promijeniti da će neki članovi Komisije promijeniti mišljenje do tada, ili se nadamo, ja se zahvaljujem Komisiji što ima svoj stav isto se tako zahvaljujem članovima Komisije koji su podržali Izvješće te Komisije. A, zamjerim članovima Komisije koji nisu podržali Izvješće te svoje Komisije. Ja to zamjerim kao čovjek. Ja bih to govorio da se radi i o meni. Ja nikad ne bih promijenio mišljenje od Komisije do Parlaenta, jer se ništa nije promijenilo u međuvremenu. Jesu li ti zastupnici bili u zamci, je li to prekratko taj zakon u proceduri? Ja ne znam šta se dešava i po vama gospodine Špiriću, jedina smjernica treba biti da se promijeni Izvješće na osnovu čega mi bi, e to je, a vi ste dakle za to da se, a danas ste bili puni ovaj, hvale o Rezoluciji o antifašizmu, nisam tada o tome pričao, neću pričati ni kad bude točka dnevnog reda. Jadna zemlja gdje treba donositi rezoluciju o antifašizmu. Ja mislim da se to podrazumjeva u BiH.
Dobro. Molim vas, evo vidite, molim vas,
Pa sve imaju i televizije na jezicima konstitutivnih naroda a mi nemamo. 66
Molim vas, ja ću ograničiti sada ovu raspravu oko ovih replika. Gospodine Špiriću dajte kratko molim vas, imate 30 sekundi samo, dajte molim vas.
Mom uvaženom prijatelju Zoriću, evo pošto izlazi da ga obradujem, neću glasati za zaključak jer on moli da ne glasam i ja neću glasati. Ja mislim kada ovo nije usvojen Izvještaj Komisije da je Komisiji vraćeno da traga za najboljim rješenjem na bazi i njegove diskusije i poslanika iz HDZ-a i kompletnog Parlamenta, ne da ponovi Izvještaj nego da traži rešenje. A ne mislim da će zaključci koji su nabrojani sami po sebi riješiti problem. Samo je to bio moj, i ne mislim da će neko visokim tonom ni da me prepadne ni da me ubjedi ni zato što je sretan, što sam u Parlamentu, jer mi nismo ovde da bi kumovali jedni drugima nego da bi donijeli najbolji državni zakon. I daću svoj doprinos svakom dobrom zakonu. I nema potrebe da se bilo ko ljuti, ali evo da bi ga obradovao, neću podržati zaključak. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Jozo Križanović ima rijeć, izvolite. Diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, evo nakon ovog glasanja o Izvještaju Komisije, pokazalo se sasvim umjesna intervencija kolege Raguža da ovaj Dom pokuša dati određene smjernice Komisiji za dodatni izvještaj. Međutim, meni je isto tako neprijatno što evo, postfestum govorim o tome. Mislim da smo pristupili vrlo ishitreno glasanju o izvještaju Komisije. bilo bi mnogo bolje da smo ovu raspravu otvorili prije glasanja. Ali zašto je nismo otvorili? Mislim da mi pravimo redovito principjelne greške. Mi izvještaj određene institucije BiH skidamo s dnevnog reda ako nema predlagača, odnosno izvjestitelja. Radi se o jednom vrlo ozbiljnom zakonu o kojem ja neću sad govoriti zašto je on važan, koji se po drugi put nalazi u ovom Parlamentu, u jednom pao. I nema niko ispred predlagača zakona da bar pokuša otkloniti određene dileme, ja ga nisam čuo. Ja ne znam, oprostite, na ovakvo traženje prijedloge, sumnje, itd. da se niko ne javi u ime predlagača, meni to nije jasno. Mi smo bili obaviješteni da ima neko ispred predlagača. I molim vas, ako se radi o takvom jednom, ako je to jedan od uvjetnih onih, jedan od 16 uvjeta BiH za dalji hod prema EU, kakav je to odnos Vijeća ministara prema ovom. Možda bi puno ovih nejasnoća ili dilema bilo otklonjeno u jednoj raspravi sa predlagačem. Ja principjelno ne mogu ništa zamjeriti na ovim smjernicama koje je izložio kolega Zorić. Ali, jesmo li mi u da kažem ovim, globalnim, općim nekim smjernicama išta pomogli toj budućoj ... ? I upravo mislim da je trebalo otvoriti jednu principjelnu raspravu neostrašćenu, jer se u ovakvoj klimi zaista ne može doći do pravih rješenja i bez predlagača koji valjda je imao u vidu i ove konvencije evropske i Ustav prije svega BiH itd. Prema tome, pošto je ovo već sve zakašnjelo, uz akcentiram ponovo primjedbu što nema predlagača zakona, ja mogu samo načelno reći da podržavam ove smjernice a 67 koliko će pomoći Komisiji u sastavljanju novog izvještaja, ja to ne mogu, nažalost ne mogu ni u ovoj klimi ni u ovoj atmosferi ni malo doprinijeti nekim konkretnim prijedlozima. I, iz određenih razloga tražim pauzu pola sata. Hvala vam.
Momenat samo jedan. Gospodine Križanoviću jel vi u ime Kluba SDP-a tražite pauzu? Gospodin Križanović, saslušajte malo, nisam ja još završio. Imam pitanje dakle za vas. Pitanje glasi, jeste li vi hoćete li se vratiti na vaše mjesto, ja bih vas zamolio lijepo da ima neki red. dobit ćete vi pauzu, ništa se mimo Poslovnika neće uraditi, samo molim vas, ne možete reći tražim pauzu i izlazite iz sale. Pa čekajte, ima procedura oko toga. Izaći će se iz sale kad ja kažem da se izađe iz sale, molim vas lijepo. Gospodine Križanoviću, dakle želim da gospodine Joviću, ja bih vas zamolio da zauzmete vaše mjseto, gospodine Kriažnoviću dakle ovako, povodom rasprave o izvještaju nadležne komisije, ja sam otvorio raspravu i svi su poslanici prije glasanja mogli da kažu šta misle. Nije bilo puno tih diskusija i zato naravno ne mogu biti odgovoran ja. Diskusija se ja sad, moram da dam pojašnjenje, otvorila nakon potrebe definiranja zaključka a nakon glasanja kojim se trebaju dati smjernice Komisiji. I, toliko dakle da imate to u vidu zbog pojašnjenja a sada na zahtjev Kluba SDP-a određujem pauzu od 30 minuta i nastavljamo u 17:00 sati. Možete ići na pauzu. [[PAUZA]] Mi smo raspravu praktično zaključili. Pauzu je tražio predsjednik Kluba SDP-a gospodin Križanović Jozo, izvolite gospodine Križanoviću.
Zaista u namjeri i nastojanju da ovo zaista privedemo na najbolji način, kraju, pored dakle onoga što sam rekao da ćemo mi podržati ove smjernice koje je Klub HDZ-a iznio, mi predlažemo da obzirom na delikatnost situacije i osjetljivost zakona, da pored dakle ovih smjernica Komisija organizira i javnu raspravu prije definiranja novog izvještaja. Evo, hvala.
Dobro. Da li se još neko javlja za riječ? Gospođa Azra Hadžiahmetović, iako je zaključena rasprava. Ja očekujem da bude vrlo kratko.
Naravno, ovaj, podržavam ovo što je kolega Križanović predložio samo bih vas zamolila da se vodi računa o rokovima. U maju mjesecu je konsultativno radno tijelo, dakle da se javna rasprava i sve to obavi do, zajedno sa ovim svim komisijma naravno, ovaj, samo želim upozoriti samo na rokove. I drugo, smatram posebno važnim pomenuti nešto. Upravni odbor Vijeća za implementaciju mira je izdao saopštenje 7. aprila 2005.godine u kome se izmeđuostalog posebno naglasilo da se Dejtonskim sporazumom, da je jasno Dejtonskim sporazumom 68 rečeno da BiH ne može imati jednojezični javni radio televizijski servis, odnosno kanal, jer bi to samo učvrstilo etničku podjelu i stavilo Javni TV servis u službu štetnih političkih situacija. Ja bih, evo zamolila da se i Komisija odnosno cijela ova rasprava koja će prethoditi konačnom tekstu zakona, da izmeđuostalog uzmemo u obzir i saopštenje Upravnog odbora Vijeća za implementaciju mira.
Hvala vam lijepa. Ako se više niko ne javlja za riječ, izvolite gospodin Ivo Miro Jović.
Kad sam ja ovo elaborirao, kad sam govorio upravo što je kolegica Hadžiahmetović govorila, i tada sam se našalio i rekao, samo da se upre prstom gdje to piše. Zato vas pozivam profesorice, ja vas lijepo molim, biću vam jako zahvalan, gdje piše ovo što ovdje piše u Dejtonskom sporazumu? Znate, nađite mi u Dejtonskom sporazumu ovo što ovi ovdje pišu, ovi ovdje što pišu, jer su oni ovo gore slagali, a mislim da je i ovo slagano. Vi znate da ne stoji rečenica da je radi amandmana HDZ-a nije zakon usvojen. To je laž. Ovo je rečenica koja laže. Vi znate da SDA nije usvojio, pa kako su to slagali, i ovo dole, šta im smeta.
Molim vas lijepo, dajte da privodimo raspravu kraju. Imate li vi potrebu gospođo Hadžiahmetović da kažete nešto? Izvolite.
Ja imam dosta povjerenja u Upravni odbor Vijeća za provedbu mira, čiji je sastavni dio izmeđuostalog i Dejtonski mirovni sporazum. Nisam slučajno rekla, neka se ovo nađe tamo, pa neka neko raspravi je li ovo tačno ili nije tačno. Ali ovaj, apriori ne sumnjamo u to da je netačno pa da odbacujemo. Ja samo kažem, da se ovo, pošto smatram instituciju odnosno adresata vrlo važnim, pošto je svježe saopštenje, odnosi se na ovu materiju, da Komisija ima u vidu.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Uvažene koleginice i kolege, mi smo dakle izvještaj ove komisije nadležne vratili nazad Komisiji pošto ga Dom nije prihvatio i sada je ostalo da se Komisiji daju smjernice. Prva smjernica treba da bude rok. 18.maja gospođa Hadžiahmetović, je u potpunosti u pravu, a to nadam se da znamo svi ovde u sali, je datum kada će se izmeđuostalog procjenjivati stepen realizacije obaveza koje je BiH preuzela na putu stabilizacije i pridruživanja EU. Mislim da jedna od smjernica ili jedna od prvih smjernica ili zapravo jedina moguća konkretna smjernica u ovoj situaciji, treba da bude to. To bitno određuje rok kojeg mi treba da damo Komisiji da uradi ovaj posao. Danas je 69 21. i ja mislim da taj rok ne može biti duži od 20 dana od danas. Razmišljali smo i o nešto dužem roku od 30 dana ali imajući u vidu ovu činjenicu, 18. maj kao datum, mislim da Komisija treba da sačini novi izvještaj u roku od 20 dana. To je dakle prvo. Drugo, mislim da se sve ove rasprave koje smo danas čuli ovdje na Domu, mogu dakle podvesti pod jednu zapravo smjernicu odnosno, pod jednu grupu ovih načelnih smjernica u kojima, u koje će se kazati dakle da naša komisija svakako treba da vodi računa o Ustavu BiH, to je ono o čemu je dakle bilo već ovde govora. Zatim o međunarodnim pravnim aktima evropskim i svjetskim koji uređuju problematiku ljudskih prava, jezika, iskustvima multietničkih zealja, to je ono što je predlagano iz prijedloga HDZ-a ali svakako ja mislim da se treba voditi računa i o stavovima Evropske komisije, jer Evropska komisija upravlja ovim procesom, stavovima Vijeća za implementaciju mira i da ostavimo Komisiji mogućnost da procijeni u ovom roku slobodno da li da organizira ili ne, neka to bude stvar Komisije, javnu rasprvu kako je to predložio gospodin Jozo Križanović. Ja mislim da bi na ovaj način i još jedna stvar, vodeći računa i o raspravi koju smo čuli danas na ovom Parlamentu, sveukupnoj raspravi. Ako bi smo dakle, ovako definirali ove dvije smjernice, prva sa rokom od 20 dana, i druga, koja treba da vodi, koja zapravo daje sve ove elemente koje sam ja pobrojao, onda mislim da bi smo mogli izglasati jedan ovakav zaključak. Evo ja dakle, prijedlog ova dva zaključka, prvi vezan za rok, a drugi vezan za neke odrednice kojima se Komisija doduše opće, kojima se Komisija treba rukovoditi, a one su vezane kažem za Ustav BiH, međunarodno pravne akte, da ne ponavljam, sad ja to sve, međunarodnopravne akte o ljudskim pravima i jezicima, iskustvima multietničkih zemalja, stavovima Evropske komisije Vijeća za implementaciju mira i da Komisije se ostavlja mogućnost da procijeni da li u ovom roku može, bilo bi poželjno ako može, ali da to odluči Komisija se organizira javna rasprava. Mislim da zapravo ja vam nudim ova dva zaključka na izjašnjavanje. Ja bih ponudio obadva odmah u paketu, ako nemate ništa protiv. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 31 za, protiv niko, suzdržana 2, dovoljna entitetska većina, konstatujem da smo usvojili ova dva zaključka. I, možemo preći na sljedeću 11. tačku dnevnog reda. Ad.11. Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju identičnog teksta Zakona o poštama Uvažene koleginice i kolege, Zajednička komisija za usaglašavanje identičnog teksta Zakona o poštama, zasjedala je 19. aprila a Izvještaj je dostavila 20. aprila 2005.godine. Vi ste Izvještaj Zajedničke komisije dobili jutros u materijalima. Vidjeli ste da je Komisija usaglasila identičan tekst Zakona o poštama, usvajanjem 13 amandmana. 70 Komisija predlaže Domu da usvoji zaključak da se obavezuje Vijeće ministara da u roku od 30 dana od dana usvajanja zakona, odredi sjedište Agencije za poštanski saobraćaj BiH u skladu sa članom 10.4e) ovoga zakona. Mi se sada izjašnjavamo zapravo o Izvještaju Komisije, zajedno sa ovim zaključkom. Ja vas pozivam da se pripremite za glasanje, pošto u ovom izvještaju nema diskusije, ovo je usaglašen Izvještaj kao i prijedlog zaključka od strane Komisije, da se izjasnimo, sekretaru glasamo, je li tako. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, sa 32 glasa za, bez glasova protiv i bez uzdržanih, sa dovoljnom entitetskom većinom, prihvatio Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju identičnog teksta Zakona o poštama, čime je Zakon o poštama u ovom Domu usvojen i također usvoji zaključak kojim je obavezao Vijeće ministara da u roku od 30 dana od dana usvajanja zakona, misli se kad on stupi na snagu, a tako je i u Domu naroda, odredi sejdište Agencije za poštanski saobraćaj BiH u skladu sa članom 10.4e) ovog zakona. Prelazimo na 12.tačku dnevnog reda, to je Ad.12. Izvještaj o poslovanju Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH, za 2004.godinu Ured za reviziju Izvještaj je dostavio 21.03.2005.godine, vi ste Izvještaj dobili. Dobili ste također danas Izvještaj Komisije za finansije i budžet, o razmatranju Izvještaja Ureda za reviziju. Vidjeli ste da naša komisija predlaže da Dom usvoji zaključke koji su navedeni u Izvještaju u četiri tačke. Ja otvaram raspravu. Da li neko želi da govori? Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Dakle glasamo o Izvještaju o poslovanju Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH za 2004.godinu, naravno sa Izvještajem naše komisije. Je li tako? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom sa 31 glasom za, bez glasova protiv, sa 1 suzdržanim i uz dovoljnu entitetsku većinu, prihvatio dakle Izvještaj o poslovanju Ureda za refiziju finansijskog poslovanja institucija BiH za 2004.godinu sa zaključcima koji su navedeni u Izvještaju naše komisije u četiri tačke. Na ovaj način smo okončali tačku 12. dnevnog reda. Prelazmo na tačku 13. dnevnog reda. Ona se zove, Ad.13. Razmatranje Izvještaja Centralne banke BiH za 2004.godinu, pod a) i pod b) Finansijskog izvještaja Centralne banke BiH Ima li iko iz Centralne banke ovdje prisutan? Iz Centralne banke imamo prisutne ljude. Dolaze upravo u salu. Poštovane koleginice i kolege, Godišnji izvještaj Centralne banke dobili smo 4.aprila a Finansijski izvještaj 31. marta 2005.godine. Ove izvještaje 71 razmatrala je nadležna Komisija za finansije i budžet ovog Doma, čiji je Izvještaj ste jutros dobili. Komisija je kao što ste vidjeli, podržala i Godišnji izvještaj i Finansijski izvještaj Centralne banke za 2004.godinu. U Izvještaju Komisije o Finansijskom izvještaju, predlaže se Domu usvajanje zaključaka koji su sadržani u Izvještaju Komisije. Ja otvaram raspravu o tačkama a) i b). Ako se niko ne javlja za riječ, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Godišnjem izvještaju a nakon toga o Finansijskom izvještaju. Pozivam vas da se pripremite za glasanje o Godišnjem izvještaju Centralne banke BiH za 2004.godinu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, sad ćemo da vidimo, mislim da nije jednoglasno, sa 31 glasom za, bez glasova protiv, i sa 1 suzdržanim, i uz dovoljnu entitetsku većinu, usvojio Godišnji izvještaj Centralne banke za 2004.godinu. Glasamo o Finansijskom izvještaju Centralne banke BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH većinom glasova, sa 31 glasom za, bez glasova protiv, i sa 1 suzdržanim glasom, uz dovoljnu entitetsku većinu, usvojio i Finansijski izvještaj Centralne banke BiH. Da znate samo, kada ovo usvajamo, usvajamo i Izvještaj naše komisije. Hvala vam uvažene koleginice i kolege. Hvala predstavnicima Centralne banke koji su se na kratko pojavili ovdje u sali, drago nam je da ih vidimo. Nama je uvijek drago kada nam predstavnici jedne tako uspješne BH institucije dođu ovde u Parlament. Prenesite naše pozdrave Centralnoj banci i vidimo se nekom drugom prilikom, kada bude problematika Centralne banke. Prelazimo na tačku 14 dnevnog reda, to je Ad.14. Izvještaj o obavljenim posjetama institucija BiH iz oblasti odbrane i sigurnosti sa prijedlogom sublimiranih zaključaka i mjera, podnosilac je Zajednička komisija za odbrambenu i sigurnosnu politiku Zajednička komisija dostavila je Domu 6. aprila 2005.godine Izvještaj o obavljenim posjetama institucijama BiH iz oblasti odbrane i sigurnosti, s prijedlogom sublimiranih zaključaka i mjera. Posjete je Komisija izvršila u okviru redovne djelatnosti vršenja parlamentarnog nadzora nad radom institucija iz obrambeno sigurnosne oblasti. Radi javnosti, navesću da je Komisija, kako je navedeno u Izvještaju, posjetila prvo, 1. Državnu graničnu službu BiH, 2. Nacionalni biro Interpola Sarajevo, 3. Centar za uklanjanje mina BiH i 4. Državnu agenciju za istrage i zaštitu BiH. Dobili ste Izvještaj Komisije u kojem su sadržani zaključci i mjere koje Komisija predlaže domovima Parlamentarne skupštine na razmatranje i usvajanje. 72 Otvaram raspravu. Želi li neko da govori? Gospodin Adem Huskić, ja bih ga zamolio da u ime Komisije odmah govori, ja sam tamo zamjenik predsjedavajućeg, ali ne mogu raditi dva posla istovremeno, pa neka gospodin Huskić nešto kaže i o tome, izvolite.
Zahvaljujem. Ja nisam očekivao da ću imati priliku da govorim u ime Komisije. Ovdje imate Izvještaj Komisije, mislim da Komisija dosta kvalitetno radi i da su ovi izvještaji dosta korektni i mislim da bi Dom trebao da usvoji ovo što je Komisija predložila. To će na naki način ovaj, ojačati položaj Komisije i položaj ovih institucija koje je Komisija obišla. Ja bih samo ima još jedan blagi dodatak, mislim da neće puno opteretiti, a mislim da nam to nedostaje. Pored znači ovoga šta je Komisija predložila, predlažem da Dom usvoji i zaključak da Ministarstvo sigurnosti pođe izradu zakona koji reguliraju oblast ovih privatnih zaštitarskih firmi u BiH kao i zakon o nošenju, nabavci i korištenju lakog naoružanja u privatnom vlasništvu.
Hvala vam gospodine Huskiću. Da li ko dalje želi da govori? Poštovane kolegice i kolege, budući da sam i ja bio član te Komisije, ja ću vam samo kratko kazati naše opredjeljenje. Dakle, mi smo obišli i nastavit ćemo obilazak institucija BiH i s ciljem da vidimo kako se implementiraju zakoni koje je usvojio ovaj Parlament i kako funkcioniraju institucije iz oblasti odbrambeno-sigurnosnog sektora. Tom prilikom, mi uočavamo određene probleme, evidentiramo ih i predlažemo Domu da ih Dom usvoji a kasnije kao zaključke Doma dostavljamo nadležnim institucijama da se po tom postupi. Vi ste vidjeli u Izvještaju prilikom obilaska svake institucije, koji su to prijedlozi i ja vas sada pozivam, ovo će biti dostavljeno nadležnim institucijama koje rade na provođenju zakona, ja vas pozivam implementaciji, pardon zakona, ja vas pozivam da uz ove prijedloge koje imate u Izvještaju Komisije i ovaj dodatni prijedlog gospodina Huskića, mislim da se on može prihvatiti, pristupimo glasanju. Pripremite se za glasanje. Glasamo o Izvještaju dakle Komisije sa prijedlozima zaključaka, dopunjeno sa prijedlogom gospodina Adema Huskića.
Ja sam za to, da odvojeno glasamo. Jedno Izvještaj Komisije, drugo prijedlog Huskića, kao zaključak, jer to je odvojeno. 73
Ako ne možete prihvatiti gospodine Špiriću ovo, onda ja naravno ću onda predložiti, glasamo dakle prvo o Izvještaju Komisije sa prijedlogom zaključka, pa ćemo kasnije glasati o ovome o čemu gospodin Adem Huskić govori. Dakle, pripremite se za glasanje, molim
daleko je od mikrofona
Usvojili smo dakle, usvojili smo gospodine Zoriću, glasamo o onom materijalu kojeg smo dobili od Komisije bez Ademovih dodataka. Nakon toga ćemo pokušati glasanjem uključiti Ademov dodatak u to. Evo, molim vas. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH jednoglasno, sa 31 glasom za, bez glasova protiv i bez suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu, usvojio Izvještaj o obavljenim posjetama institucija BiH iz oblasti odbrane i sigurnosti sa prijedlogom sublimiranih zaključaka i mjera Zajedničke komisije za odbrambenu i sigurnosnu politiku. Hvala vam lijepa. Imamo dodatak, pokušaj gospodina Adema Huskića da se i ovaj zaključak usvoji. Ja njegov prijedlog stavljam na glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 21 za, 6 protiv, 5 suzdržanih, FBiH 19, RS 2, nemamo entitetsku većinu iz RS, saglasnost ćemo ostaviti za poslije jeli, evo gospodin Špirić mi to predlaže. Dakle, nemamo saglasnosti da odmah sada to usaglašavamo, pa ćemo to ostaviti usaglašavati kasnije. Prelazimo na 15 tačku dnevnog reda, to je Ad.15. Izvještaj o radu Izborne komisije BiH za 2004.godinu Kao što se sjećate, mi smo na prošloj sjednici zadužili Ustavno-pravnu komisiju da razmatra Izvještaj o radu Izborne komisije i da Domu dostavi svoj izvješaj. Koliko sam upoznat, Ustavno-pravna komisija je imala na dnevnom redu ovaj Izvještaj na sjednici 20.aprila, tj. jučer. Ustavno-pravna komisija dostavila je mišljenje o Izvještaju Izborne komisije kojeg ste vi dobili. Ustavno-pravna komisija podržava ovaj, dakle Izvještaj i mislim da je dobro da smo prošli put ovo dali na Ustavno-pravnu komisiju. Ja otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Gospodine Jovanoviću, izvolite. Ponovo otvaram raspravu. Gospodin Jovanović. 74
Žuriš predsjedavajući. Evo ja ću kratko da, znam da vam se žuri svima ali eto malo, ja se slažem s vma, znači da je dobro što smo Ustavno-pravnoj komisiji dali u zadatak da, da svoje mišljenje ali ono što ja želim posebno da istaknem, i mislim da ćete se složiti svi i što je najveći problem čini mi se u radu Izborne komisije BiH su birački spiskovi. Pretpostavljam da je u svim opštinama tako da u biračnim spiskovima imamo ljudi koji su umrli, imamo ljudi koji su u Americi ili nekim drugim državama, da imamo ljudi koji iz jednog sela glasaju u drugom selu, tako da se dešavalo i da kažem u mojoj opštini je bio jedan od problema da su na biračkom spisku bili oni koji su umrli a ispostavilo se kad se kontrolisalo da su oni glasali. Ja ne znam sad, kakva je tu da kažem organizaciona veza između Izborne komisije i opštinskih lokalnih izbornih komisija i centara za registraciju birača, a čini mi se da tu nešto ne funkcioniše i kad bi se u tom dijelu kažem nešto popravilo, ovaj, mislim da bi stvarno sa zadovoljstvom ovaj, da kažem Izvještaj mogli da prihvatimo. Mnoge stvari je Komisija dala u predlozima svojih preporuka i ja to neću ponavljati ali želim da istaknem još jednu stvar. Od sadašnjih sedam članova Izborne komisije, ovaj Dom je imenovao samo dva. Znači, a prema Izbornom zakonu, ovaj Dom imenuje Izbornu komisiju BiH, znači mi bi trebali u da kažem, evo rečeno je u Izvještaju Ustavno-pravne komisije, znači da biramo, da kažem još pet članova Izborne komisije BiH. Ali, ponavljam, čini mi se da je najveći problem registracija birača i rad centara za registraciju birača po opštinama.
Zahvaljujem gospodinu Jovanoviću. Nisam ja gospodine Jovanoviću nigdje požurio, nego jednostavno malo me je krenulo, pa mi je bilo drago danas što je sjednica bila ušla u jedan drugi tok a mislim vi znate da možete dobiti riječ kad god želite jer bez obzira na moju žurbu, ja sam potpuno sjvestan da sam teško da mogu bilo gdje stići, nego svi zajedno moramo stići, tamo gdje trebamo da stignemo. Tako da ovaj, vama hvala na ovoj diskusiji. Poštovane koleginice i kolege, ja mislim da mi imamo vrlo korektan Izvještaj Ustavno-pravne komisije i mi kada budemo glasali o Izvještaju Izborne komisije, mi ćemo naravno glasati, to u sebi uključuje naravno i mišljenje ovaj, povodom tog izvještaja naše Ustavno-pravne komisije. Ima dosta posla kojeg sugerira Ustavno-pravna komisija i evo, ja zaključujem raspravu. Pozivam vas da se izjasnimo o Izvjetšaju
Predsjednik Izborne komisije ipak oko registracije birača da
Izvještaju Izborne komisije, gospodine Jovanoviću, jedan od zaključaka ovaj, kako se zove, ja ću vas obavijestiti o tome, mi smo formirali Paralament je ovdje 75 Zajednički Kolegij odredio ljude koji će zajedno sa Vijećem ministara i Izbornom komisijom, raditi na inoviranju Izbornog zakona. Jedna od ključnih stvari, su izmeđuostalog i birački spiskovi i način glasanja ljudi u inozemstvu, to je stvar koja je već apsolvirana kada je u pitanju i Izborna komisija, kada je u pitanju i Parlament. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH sa 29 glasova za, bez glasova protiv, i sa 3 suzdržana glasa i uz dovoljnu entitetsku većinu, usvojio Izvještaj o radu Izborne komisije BiH za 2004.godinu, sa mišljenjem naše nadležne Ustavno-pavne komisije. Pokazalo se naravno da je jako dobro što smo odložili ovu raspravu jer prošli put sam kazao da bi bila vrlo ružna poruka i vrlo loša poruka da je Parlament drugačije reagirano na Izvještaj Izborne komisije u odnosu na koji ovaj Dom jedini od svih institucija države BiH ima određene obaveze kada je u ptianju njen uspješan rad. Ja se nadam da će ovo biti podsticaj i našoj Izbornoj komisiji i da ćemo mi naravno stvari koje se tiču izbornog procesa u BiH zajedno sa Izbornom komisijom unaprijediti. Hvala vam još jednom, zahvaljujem se predsjedniku Izborne komisije koji je ovde bio prisutan. Danas nije bilo potrebe da uzima riječ, vidimo se nekom drugom prilikom. Nastavljamo dalje. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda, to je Ad.16. Izvještaj o rezultatima rada Istranže komisije formirane radi utvrđivanja okolnosti hapšenja Ante Jelavića, Miroslava Prce, Miroslava Rupčića sa aspekta poštivanja zakonom propisane procedure i eventualno kršenje ljudskih prava i osnovnih sloboda Poštovane koleginice i kolege, vama je poznato da smo formirali ovu Istražnu komisiju kojoj su dati konkretni zadaci. Istražna komisija dostavila je Izvještaj o rezultatima rada Istražne komisije. Potsjetit ću vas da je na 39. sjednici Dom razmatrao Izvještaj Komisije i poslije rasprave zaključeno je da se Izvještaj upućuje Ministarstvu pravde, Ministarstvu sigurnosti BiH koji su zaduženi da na tragu rasprave koja je o Izvještaju vođena na sjednici Doma od nadležnih institucija zatraže ocjenu pitanja odnosa pojedinih dijelova vlasti, te da nakon toga Domu dostave ocjenu prikupljenih podataka o čemu će Dom raspravljati i konačno se odrediti prema Izvještaju Istražne komisije. Mi smo 12. aprila od Istražne komisije dobili podnesak u kojem nas je Komisija upoznala o svojim aktivnostima i o konstatacijama koje je dobila u aktima Ministarstva odbrane i Ministarstva sigurnosti, taj podnesak dostavili smo i vama sa materijalima koje su ova ministarstva dostavila Komisiji. Mi znači na dnevnom redu imamo Izvještaj Istražne komisije, dakle taj Izvještaj je zaprimljen u Domu 9.06.2004.godine, slijedeći i naprijed citirani zaključak s Doma, mi se dakle konačno trebamo odrediti prema Izvještaju. S obzirom da je proteklo dosta vremena, od dostavljanja Izvještaja Komisije, mi smo vam jutros na klupe ponovo dostavili Izvještaj Komisije, kako se ne bi desilo da pred sobom nemate materijal o kojem ćemo se izjašnjavati. 76 Otvaram raspravu. Izvolite, gospodin Muhamed Moranjkić.
Čitajući Izvještaj, gospodine predsjedsjedavajući, uočio sam a to se vidi svugdje da je podvučeno, da jedan od tri člana Komisije nije se složio sa šest od osam zaključnih tačaka vezano za slučaj hapšenja gospode Jelavića, Rupčića i Prce. Interesuje me čime se vodio taj član, kada se ogradio od kvalifikacija odnosno, navedenih zaključaka?
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospodin Filip Andrić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, po malo je žalosno da mi danas nakon okruglo 15 mjeseci raspravljamo o ovoj temi. Nažalost nismo to ranije završili, ali evo bolje i sad nego nikad. Koliko znamo, gospodin Ante Jelavić i gospodin Miroslav Prce i Miroslav Rupčić su uhićeni 21. sječnja prošle godine, a danas je 21.travanj, znači okruglo 15 mjeseci. Mi smo ovo Izvješće kao Povjerenstvo uradili i nakon rasprave na ovom Domu, zatraženo je od dva ministarstva iz Vijeća ministara da se očituju vezano za naše izvješće. Nažalost to je predugo trajalo i dobili smo očitovanje od Ministarstva sigurnosti i od Ministarstva pravde. Nakon tog, Kolegij je zadužio ponovo ovo Povjerenstvo da pregledamo ovaj Izvještaj odnosno da mi proanaliziramo prije, pa da onda proslijedimo Kolegiju na ovu sjednicu. Mi smo to i učinili. Nakon prvog odgovora iz Ministarstva pravde, nismo mogli doći do zaključka o bilo kakvom stavu, odnosno stajalištu Ministarstva pravde je li bilo kršenja prava ili nije i s toga smo zatražili dodatno, uputili smo pismo i tražili dodatno očitovanje njihovo na, i zatražili da budu konkretni. Međutim, nakon ponovnog našeg upita, nismo dobili konkretnije puno jasnije, očitovanje s tim da nas upućuju na međunarodne pravne akte a i na domaće zakonodavstvo, što znači, oni nisu niti kazali da jeste ali nisu ni da nije. Ministarstvo sigurnosti, je izričito potvrdilo i naša zapažanja koja smo u našem izvješću naveli i ona upućuju da je bilo kršenja zakonitosti prilikom uhićenja spomenute gospode. Želim potsjetiti da je ovo Izvješće usvojeno u Domu naroda. Radili smo zajednički oba povjerenstva i evo, s obzirom na činjenicu, da je danas okruglo 15 mjeseci od uhićenja, za gospodina Antu Jelavića, još uvijek taj pritvor traje, iako nije mu dokazana niti jedna točka optužnice, nažalost otvorio se i novi postupak pod dojmom gledano sa strane kako bi se omogućilo dalje zadržavanje u zatvoru, što po meni, ne znam, i po mnogima apsolutno ne stoji. 77 Ja mislim da mi nemamo pravo zatvarati oči pred tim činjenicama, konkretno kad se govori o Jelaviću, ova dvojica su priznali svoju krivnju, dobili su presude i u ovom dijelu izdvajam znači, raspravu o gospodinu Rupčiću i Prci, nego samo govorim o gospodinu Jelaviću. Mi smo ipak, mukotrpno došli do ovih zaključaka, vidite u samom Izvješću, i stoga ja ne mogu predlagati u ime Povjerenstva dodatne zaključke, ali sam slobodan u ime Kluba zastupnika HDZ-a predložiti dopunu dva zaključka. A to je, da tražimo mi kao Parlamentarna skupština, od nadležnih pravosudnih institucija, da gospodinu Anti Jelaviću omoguće obranu sa slobode i drugi, tražimo od nadležnih institucija da pokrenu pitanje odgovornosti onih koji su kršili zakon prilikom uhićenja gospode Jelavića, Prce i Rupčića. Moram napomenuti, da BiH odnosno, njeni entiteti često puta upućuju zahtjev prema Haškom sudu iz davanje jamstava da osumnjičenici za ratne zločine, koji leže u Hagu, da im se omogući obrana sa slobode, to nije znači rijedak slučaj i često puta se udovoljavalo takvim zahtjevima. Ja ovde uistinu ne vidim nikakvog razloga da se mi libimo uputiti takav zahtjev prema nadležnim tijelima pravosudnim BiH, i da se to omogući gospodinu Jelaviću. Uostalom, do jučer je bio predsjednik ove države, 15 mjeseci leži u zatvoru, nije mu se uspjelo za ovih 15 mjeseci dokazati niti jedna točka optužnice, pa ljudi moji, koja smo to mi država. Za sada toliko, zahvaljujem.
Dobro. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju Komisije, pa ćemo kasnije onda o ovim zaključcima koje je predložio gospodin Andrć u svoje lično ime, u ime Kluba HDZ, pardon. Glasamo o Izvještaju Komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23 za, 1 protiv, 9 suzdržanih, dovoljna enetitetska većina, konstatujem da je Psredstavnički dom Parlamentarne skupštine usvojio Izvještaj Istražne komisije. Prelazimo na izjašnjavanje o zaključcima Kluba HDZ-a, ja samo želim kao predsjedavajući Doma da kažem da zahtjev Parlamenta, pitanje je da li će se neko braniti sa slobode ili ne, je isključivo sudska stvar. Ja želim da upozorim dakle ovaj parlament na to radi sebe i kao predsjedavajući Doma, ali staviću na glasanje dakle obadva zaključka evo, jedan po jedan je li? Nema više prijedloga zaključili smo raspravu, gotovo. Nema, završili smo. Molim vas, sada imamo, idemo sa glasanjem, pazite mislim, mi imamo, mi smo završili diskusiju, dobili smo prijedlog zaključaka od Komisije i jedan poslanik, u ime kluba, jedan klub je predložio još dva zaključka i o tome glasamo. A ne možete imati više kad smo zaključili raspravu, Ljiljo. Ja moram jedan put, ja bih vas zamolio gospođo Milićević, ja zaista ne bježim da se poslanicima daju ovaj, riječ, ali u fazi smo glasanja. Dobro, gospođo Milićević, izvolite. 78
Nije bilo logike predlagat zaključak, mislim ako se ne prihvati Izvještaj Komisije, evo to je bila logika, ja sam stvarno bila digla ruku, ja se izvinjavam, kažem pozvala sam se na gospodina Raguža, imala sam dojam da gleda u mene u tom momentu. Moj zaključak znači, ide u smislu, pošto je prihvaćen Izvještaj, vezan je za prihvatanje, ne prihvatanje, a ovdje se navodi da je bilo nehumano ponašanje jednog od pritvorenih, da se ovaj izvještaj ako je usvojen, uputi, ovdje kaže nadležnim, nabrojano je na kraju Izvještaja, da se uputi Evropskom komitetu za prevenciju torture nehumanog ponašanja, radi se o Komitetu Vijeća Evrope, čiji su ljudi nedavno boravili, bili su i u Zenici, tražili su izvještaj od naše komisije koja je radila o starovlasima, dakle oni su ti koji su mjerodavni da vide uslove pod kojim ljudi borave u zatvoru, da li se humano ili nehumano ponaša prema njima. U tom smislu ide moj prijedlog zaključka.
Dobro, uredu. Gospodin Raguž, replika vjerovatno na moju diskusiju.
Ja bih to nazvao pojašnjenjm, nije mi namjera stvarno da sad repliciramo nego da dođemo do situacije da se odredimo kvalitetno prema ovim prijedlozima. Iz Izvještaja kojeg smo prihvatili, iz ocjena nadležnih ministarstava, vidi se da je bilo prekoračenja ovlasti. Iz ovog što smo također čuli, znači da se radi o 15 mjeseci zadržavanja a da još nije stvar legalizirana na način koja pravno stavlja potpunu argumentaciju opravdanog zadržavanja u zatvoru, pokazuje se dakle da ima dovoljno elemenata da se zatraži obrana sa slobode. I nije to, gospodo, bar moje mišljenje, ja ne želim polemizirati sa gospodinom predsjedateljom, nije to nešto čime se Parlament ne bi trebao pozabaviti. Potsjetit ću vas na druge demokratske zemlje, na istražna povjerenstva, na rasprave javne, mnoge su se sudske odluke preispitivale i Parlament ima tu ulogu kontrolnog, odnosno nadzornog mehanizma. Mi ne želimo uticati na odluke, ali mi šaljemo jednu poruku da je u ovom cijelom slučaju, ovaj, to jedan minimum gdje bi ovaj dom trebao na taj način, mi nismo rekli i ovako, ni onako oko presude ni oko argumenata, nego oko činjenice u kojim okolnostima se desilo, kako se desilo, kako se odvija dalje proces, da je minimum da zatražimo obranu sa slobode.
Dobro, gospođa Azra Hadžiahmetovi, izvolite.
Pa ja sam prvo mislila da to nazovem poslovničkom intervencijom. Ja sam se zaista odmah javila gospodine predsjedavajući, ali me niste vjerovatno registrovali. Ja nisam sigurna da imamo pravo se uopšte izjašnjavati o bilo kakvom prijedlogu ulaženja u ingerencije od strane zakonodavne vlasti u ingerencije sudske vlasti. Ja mislim da ovaj, ne bi smo trebali podleći ovja, predlogu zaključaka, ne govorim sad o zaključcima, o njima se može raspravljati, ali sama sadržina zaključaka upućuje na neki način, mješanje odnosno na neki način ulaženje u ingerencije sudske vlasti. Ja vas molim da razmislite, možemo li uopšte glasati o tome. 79
Zahvaljujem. Poštovane koleginice i kolege, ja nisam slučajno rekao ono što sam rekao i vrlo sam sjvestan i težine riječi koje sam izgovorio i naravno trenutka u kojem izgovaram te riječi, ali želim, imao sam obavezu da to uradim ovdje, jer bez obzira dakle na, dobićete riječ gospodine Zoriću, dakle bez obzira na ovo što smo mi danas dakle uradili, ni moj glas protiv Izvještaja nije bio slučajan, također da znate. Ja samo želim da vam kažem, da se na ovaj način, gospodine Raguž, dozvolite mi da vodim sjednicu, ja ne znam, ja ne znam da li je gospodin Ange Jelavć kriv ili nije kriv, i ne znam da li treba da se brani sa slobode ili iz pritvora, to treba da znaju sudski organi, to je njihov posao. To nije naš posao ovdje i ja sam samo toliko želio da vam kažem, radi stenograma i radi kažem, ukupnog trenutka u kojem raspravljamo o ovim stvarima. Gospodin Vinko Zorić je tražio rijeć, izvolite.
Ja samo hoću da ovdje konstatiram da nije korektna prića vas, gospodine predsjedavajući i kolegice Azre, glede naše umješanosti u sudske stvari. Mi se ni malo ne miješamo u sudske stvari. I potenciranje tih, stalno tog da se mi miješamo itd. To nije korektno.
Dobro, odgovoriću vam kasnije. Gospodin Ivo Miro Jović, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Ja se doista čudim da ljudi koji odu u Hag, optuženi za ratne zločine, kako se to miješa Vlada u BiH u Federaciji ili RS, otkud im ta hrabrost, pa da utiču na Međunarodni sud, da se onda brane sa slobode. Vi to dobro kao sudac znate, da nikad ne bi Sud u Hgu te ljude pustio da ne zatraže organi i tijela vlasti, da se oni puste. A nitko neće taj zahtjev okarakterizirati kao miješanje u probleme suda. Potsjećanja radi, drugo, nedavno ne mogu precizirati datum, kada je izišao rok o pritvoru, za gospodina Antu Jelavića, zatraženo je od tužitelja ponovno produženje pritvora. Vi dobro znate koja je odluka sudaca, da nema razloga za zadržavanje u pritvoru. Znači to je sud uradio, a što tužitelj traži? On ponovo inzistira, sad tražeči nove elemente, po drugom osnovu. Gospodo, da bi čovjeka držali tamo gdje ga drže, oni paralelno vode dva procesa. Pa kad prestane za nešto što nije, onda ga daju na drugo. A znate zašto? Da bi mi danas odlučivali o zakonima koje mi raspravljamo na štetu hrvatskog naroda, to je razlog njegovog zadržavanja u pritvoru. To je osnovni element. A isto tako želim vam reći, jedan broj sudaca su sociolozi, nisu pravnici, niti su ikad u životu vidili sudnice, nisu prisegu dali ovoj zemlji u kojoj žele suditi i odlučivati o našim ljudima, to smo jučer konstatirali na Ustavnoj komisiji, niti tužitelji niti suci. A znate odakle primaju plaću? Iz svojih zemalja. To je totalno poniženje i naroda i narodnosti i građana i ljudi i BiH i svega od takvih institucija. Znači, nisu dali prisegu ovoj zemlji, u njoj žele biti bogovi, odlučivati o životima i smrtii ljudi, oni i tužitelji i suci 80 nisu za to kvalificirani i nikom ne polažu, ako vas je strah gospodo, recite strah nas je. Ako ste plaćeni od njih, recite plaćeni smo. Ali recite istinu barem. Morate istinu govoriti, jer je samo pitanje dana kad ćete vi biti tamo. Hag je žrtovm Hrvata otvoren, godinu dana u podrumu, cipelom se gurala hrana Blaškiću, u privatnoj kući izgubio je vid, 5,5 je dobio nestanak vida. Danas je u BiH otvoren Sud za haške uznike, znate ko je i njima prvi? Ante Jelavić, ima veze sa Hagom i normalno da je on u tom sudu tamo, u tome, znači otvorio je taj sud i također sam ponosan na to gospodo. U vrijeme najteže sudbine koja je zadesila ovu zemlju, i najzločastijih događanja, od 6 izabranih članova Predsjedništva BiH, 2 Bošnjaka, 2 Srbina i 2 Hrvata, ni jedan Hrvat nije niti optuženik Haga, niti je bio u prigodi da tamo bude. U miru nakon 10 godina, dvojica su evo članova Predsjedništva u zatvoru ili pred vratima zatvora. Može te li se upitati zašto?
Molim vas lijepo, mi se nalazimo dakle u fazi zaključaka. Ja bih zamolio samo kratko dakle, gospodin Križanović je tražio riječ, dakle vezano za zaključke, izvolite.
Ja prvo želim konstatirati da smo mi se izjasnili o Izvještaju ove naše istražnog povjerensta, istražne komisije koja je trebala da utvrdi eventualne nepravilnosti odnosno kršenje zakona prilikom hapšenja gospode Jelavića, Prce i Rupčića. Dakle sa aspekta poštivanja zakona, propisa, procedura itd. I ja sam glasao za taj izvještaj. E sad, mislim da smo mi na neki način sad doveli jedan sasvim drugi problem na dnevni red. Ja se slažem s tim da ovaj parlament, treba da stane u zaštitu ljudskih prava svakog čovjeka, svakog građanina BiH i ja ću biti ... međutim, također se slažem da Parlament ima pravo tražiti informaciju odrešenim pitanjima pa čak i iz pravosuđa. Ali se bojim da mi danas nemamo realnih i relevantnih da kažem fakata na temelju čega ćemo mi nešto danas zaključiti. Evo sledeća tačka dnevnog reda je Izvještaj Tužiteljstva, može s to problematizirati, može se pitati, može se tražiti odgovor itd. Možemo tražiti od Suda BiH da se eventualno da informacija postoje li, odužio se taj proces, zašto se ne ubrza proces i zašto je eventualno se ne može omogućiti čovjeku obrana sa slobode itd. Ali ne bih ja doveo sebe i Parlament čitav da mi tražimo nešto što na temelju, nešto da tražimo a da za to nemamo dovoljno obrazloženja i dovoljno argumenata. Prema tome, ja jesam da se o ovome raspravlja ali ne danas, i ne u ovoj formi, evo možda se može preformulirati zaključak u drugoj formi, da se traži i od Suda i od Tužiteljstva informacija u vezi sa ovim. Hvala.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Gospodine, vi ostajete kod vaših zaključaka, je li, prijedloga? Glasamo o prvom prijedlogu zaključka gospodina Filipa Andrića, da ovaj dom traži da se omoguči gospodinu Jelaviću odbrana sa slobode. 81 Glasamo o ovom zaključku. Pripremite se za glasanje, da se gospodinu Jelaviću omoguči odbrana sa slobode, da ovaj dom to traži. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 7, protiv 8, 14 suzdržanih, nema ni entitetske većine, konstatujem da ovaj prijedlog zaključka nije dobio parlamentarnu podršku. Prelazimo da ndrugi prijedlog zaključka, da se zatraži odgovornost onih koji su evidentirani u Izvještaju istražne komisije, a da su kršili zakon, tako sam ja shvatio ovaj prijedlog zaključka. Pripremite se za glasanje. Ne, ne drugi zaključak gospodina Andrića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 13 za, 5 protiv, 13 uzdržanih, postoji entitetska većina, ovaj drugi zaključak smo usvojili. Pardon, izvinjavam se, ima, ne, ne uredu je potpuno si u pravu. Nema iz Federacije većinu, dakle opću većinu ima, nema većinu iz Federacije. Nema iz Federacije 9 odnosno 10. Idemo na kontra glasanje. Ja, nema, nema, nema moje suglasnosti. Idemo na glasanje kontra. Pozivam one koji su protiv, dakle da se pripreme i glasaju. Glasajte sad. 4 protiv iz Federacije, to je manje od 19 odnosno 20, koliko glase 2/3 i konstatujem da je ovaj izvještaj odnosno ovaj drugi zaključak dobio parlamentarnu podršku. I, treći prijedlog gospođe Ljilje Milićević, da se ovaj izvještaj Komisije dostavi, kako se zove,
... Vijeća Evrope za borbu znači, sprečavanje torture, nehumanog ponašanja, prevenciju toga.
Uredu, evo čuli ste prijedlog. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH većinom glasova, sa 26 glasova za, 1 protiv, 5 suzdržanih i uz dovoljnu entitetsku većinu, prihvatio prijedlog gospođe Ljilje Milićević, kao zaključak. Na ovaj način, smo okonačali 16. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda, to je 82 Ad.17. Informacija o radu Tužilaštva BiH, unapređenju materijalne i organizacione osposobljenosti Tužilaštva BiH u 2004.godini i stanju kriminaliteta u BiH u 2004.godini Imamo prisutne predstavnike Tužilaštva BiH ovdje, ja im se zahvaljujem. Tužilaštvo BiH 17. marta dostavilo je Parlamentu ovu informaciju. Informaciju je razmatrala prlamentarna Zajednička komisija za odbrambenu i sigurnosnu politiku. Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Kao što ste vidjeli, Zajednička komisija Informaciju je primila na znanje i uputila je Domu na razmatranje. Dakle, i Dom Informaciju prima na znanje, naravno nakon rasprave. Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Gospodin Mirsad Ćeman, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ja neću duljiti. Mislim da je izvještaj standardno urađen kao i nedavno kad smo razmatrali sličan za prošlu, odnosno prethodnu je li, godinu, ja ću samo i zato sam se javio za riječ, ukazati ovde kada je riječ, hajde da kažem kaznanoj politici, mada bi u ovom kontekstu to više odgovaralo na izvještaj koji ne bi bio samo Tužilaštva jer sudovi ustvari donose presude a tužilašva su tu da gone ali pošto smo uveli reformom krivčno pravnog zakonodavstva jedan novi institut, onda na taj detalj, na tu odredbu želim ukazati pa je vezano i za nadležnosti Tužilaštva. Naime, riječ je o Sporazumu o krivici kao novom institutu, pri čemu, a ovo dijelom govorim i zbog toga što sam imao priliku slušati reakcije javnosti građana dakle, vezano za primjene ovoga instituta. Naime, dešava se nerijetko, ne znam, ovde nema statistika u tom pogledu, da bi preciznije mogao šta reći, ali dešava se nerijetko da se u Sporazumu o krivici, primjeni, postigne sporazum između suda, optuženog i Tužilaštva o dakle primjeni općeg ili posebnog minimuma u definiranju krivično-pravne sankcije. Dakle, ispod posebnog minimuma određene sankcije ima i stručnih ali i hajde dad kažem, tako mišljenja u javnosti da bi imalo smisla u kaznenoj politici, pa i u pogledu primjene ovoga instituta, kada se već zbog njegovih dobrih strana, primjenjuje ako ništa, u kaznenoj politici ići do posebnog minimuma, a nikako ispod toga. Tako da bih ja dakle, samo se na to osvrčući, zaista sugerisao da bude stav i ovog tijela da se u pogledu primjene ovoga instituta, to sagleda iz ovoga ugla. Inače, ovdje ima dobrih prijedloga, dosta pokazatelja i nemam drugih komentara vezanih za ovaj izvještaj. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Ćemanu. Ko dalje želi da govori? Gospodin Vinko Zorić, izvolite.
Pa ja ću ponoviti ovaj, ono što smo mi i na Komisiji imali kao primjedbu, dakle ovdje se u Izvješću spominje da i to pod 1. u Informaciji dakle, predlaže se prijedlog mjera i aktivnosti i odmah pod 1. se kaže da je da treba predložiti donošenje zakona u sudbenom i tužiteljskom proračunu i osigurati da svi nositelji pravosudnih funkcija se 83 financiraju iz ovog proračuna u cilju stvaranja većeg stupnja neovisnosti, samostalnosti sudaca i tužitelja. Mi smo i tamo postavili pitanje opravdanosti ovoga, glavni tužitelj je bio na našoj komisiji, i rekao je da je to bolje. E, sad, ja sam o tome razmišljao nakon te sjednice komisije i ne znam kome je to bolje. Mi znamo da bi svako ministarstvo voljelo je li, imati svoj račun, pa ga više nema, sve je u trezoru itd. Da su prije sve škole bile sa svojim žiro računom itd. mislim da to nije dobro, na taj način centralizirati. Isto tako, vidio sam da recimo, na strani 25, da ima u 2004.godini, 35 miliona, nešto manje konvertibilnih maraka u RS, čini mi se gospodarskog kriminala. I, vidite, kad ovo sve pročitamo, onda ima 22 miliona spominje se kroz pranje novca itd. a kad mi ovdje raspravljamo hoće li zastpnik ili ministar neko pravo, onda razmišljamo o 10% i došli smo do te faze da se želi mijenjati Ustav, zbog 10% ovaj, plaće gore ili dolje, u institucijama BiH. Dakle, ja ne vidim tu jedan srazmjer, a mi smo puno puta pričali da ćemo uvesti je li, da ćemo uvesti reda u sve institucije BiH. Mislim da pogotovo ovu prvu točku, ako mi usvajamo ovu informaciju, onda ja sam protiv poduzimanja ovakvih mjera. Ima tu još zamjerki. Mislim da je pogotovo glede, ove mjere, vrlo malo u ovoj informaciji nemamo o financijsko izvješće ovog tijela. Dakle, zašto nemamo financijsko izvješće u radu Tužiteljstva. Jesu li oni imali neke novce na raspolaganju? Jesu li ih trošili, kako su ih trošili itd.? Hvla.
Zahvaljujem gospodinu Zoriću. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu uvažene koleginice i kolege. Pripremite se da čujete prijedlog zaključka. Dakle, mi ovu informaciju primamo na znanje i ja predlažem da mi usvojimo zaključak pod 1. da se prima na znanje ova informacija i da stenogram sa današnje rasprave sa stavom naše Zajedničke komisije, naravno i sa zaključkom kojim se prima Informacija dostavimo instituciji, odnosno Tužilaštvu BiH koje nam je dostavilo ovaj izvještaj. Pripremite se galsanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH sa 27 glasova za, bez glasova protiv i 4 suzdržana glasa, uz dovoljnu entitetsku većinu, usvojio zaključak kojim je Informacija o radu Tužilaštva BiH, kako se ona dalje zove, je li tako, primio na znanje i odlučio da uz taj zaključak Tužilaštvu BiH dostavi stenogram sa današnje rasprave, da se vidi tamo šta se je raspravljalo ovdje, kao i Izvještaj naše nadležne komisije. Hvala vam lijepa. Hvala predstavnicima Tužilaštva koji su ovdje bili prisutni. Doktor Kunić traži riječ, izvolite.
Mislim da državni organ ne može biti pravno lice, i da treba konstatovati. 84
Ma dobro, mislim da su to gospodine profesore, mislim da su to stvari koje su poznate i oni koji tumače pravo, tumačiće ga na način kako treba da ga tumače, uz zaključak dakle, zaključak je da se Informacija prima na znanje, a dostavlja se stenogram, pa neka se vidi šta se je raspravljalo ovdje. Mi smo to izglasali, mislim da nismo napravili nikavu grešku Zahvaljujem se predstavnicima Tužilaštva koji su ovdje prisutni i vidimo se nekom drugom prilikom, kada budu neki drugi izvještaji u pitanju. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda, to je Ad.18. Predlog tumačenja na zahtjev Komisije za razmatranje statusa osoba naturaliziranih poslije stupanja na snagu Ustava BiH do stupanja na snagu Zakona o državljanstvu BiH Uvažene koleginice i kolege, kao što se sječate na prošloj sjednici smo odložili razmatranje ove tačke, zato što Ustavno-pravna komisija nije bila pripremila svoj prijedlog za riješavanje ovog problema. Mi smo jedan put već vodili raspravu o ovom pitanju. Komisija je jučer imala sjednicu, jutros smo dobili izvještaj Ustavno-pravne komisije a u tačku 4. izvještaja, imate stav Komisije. Otvaram raspravu. Gospodin Nikola Špirić, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, ovo je tačka dnevnog reda koja poslije ovako zamorne sjednice je mnogo ozbiljnija nego što mislim da smo ustanju sada voditi raspravu, ali što je tu je.
Molim vas malo pažnje.
Ja ću vas radi a i javnosti radi, potsjetiti šta je Komisija tražila od Parlamenta i kakav je odgovor Parlament dobio od Komisije. Dakle, Komisija traži da se ovaj parlament izjasni obzirom, na navedene okolnosti ova komisija zatražila vaše tumačenje, da li je prijem tih lica u državljanstvo BiH nakon potpisivanja Dejtonskog sporazuma ima pravno relevantan odnos, da li Komisija može smatrati prijem istih lica u državljanstvo BiH kao pravno valjano ili ne. Dakle, jasan je zahtjev bio ove komisije prema državnom Parlamentu a evo sad vas potsjećam šta je Komisija odgovorila, pogotovo treći pasos odgovora, predklaže da se pokrene postupak izmjena i dopuna Zakona o državljanstvu BiH i na taj način, kroz produženje mandata, Komisije za naturalizaciju otvori mogućnost za preispitivanje svakog pojedinačnog slučaja imajući u vidu relevantno zakonodavstvo, potsjećam, relevantno zakonodavstvo, prema kojem se bije kontinuitet pravnih akata u odnosu na Dejtonski mirovni sporazum, a ovde smo slušali da je Dejtonski mirovni soprazum iznad 85 svih akata u ovoj zemlji, odredbe Ustava BiH i Opšteg okvirnog sporazuma za mir, koji je Komisija stavila na poslednje mjesto. Ja mislim da je ovo dezavuisanje problema, da ovo neće pomoći Komisiji i dobro bi bilo da danas se Parlament izjasni. Komisija je tražila da damo tumačenje. Hoćemo li ili nećemo dati tumačenje, bez obzira kakvo ono jeste, ali dati ovakvo viđenje Komisije, ono je na tragu i onoga što je Vijeće ministara dalo i ja moram da kažem s ozbirom da je ovo mnogo ozbiljniji problem nego što se nama čini, ja ću glasati protiv ovog izvještaja i ukoliko bude glasanje, da se opredjelim, ja ću reći šta naravno mislim, ali ako je Izvještaj u pitanju i ovaj odgovor, ja mislim da ovo Komisija nije tražila od Parlamenta i Ustavno- pravne komisije, nego da joj se tačno da tumačenje, imamo li snage, jesmo li mi meritorni ili nismo, ako nismo onda trebamo reći, nadležan je taj i taj, Visoki predstavnik za tumačenje itd.Ali ovo je, odgovor je dezavuisanje zahtjeva Komisije jer ovdje kroz ovu riječ, u ovom odgovoru, baš kroz ovu riječ, i moram reći da mi je jasno zašto je to tako, relevantno zakonodavstvo, jer po tom relevantnom zakonodavstvu, danas treba otvoriti na hiljade slučajeva. Dakle, ne bije se ovdje bitka ona što govore, za mudžahedine, terorizam, malo je toga, ima drugih stvari po osnovu relevantnog zakonodavstva će se braniti na možda hiljade nezakonito stečenih državljanstava ove zemlje. I zato mislim da ovo nije odgovor i evo ja ću biti protiv Izvještaja Ustavno-pravne komisije. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Gospodin Beriz Belkić, nakon toga gospodin Kunić.
Ja vjerujem da će predsjednik Komisije Ustavno-pravne, možda je i trebalo dati mu mogučnost da nekoliko rečenica kaže, a ja sam reagirao ne da preuzmem ulogu predsjedavajućeg Ustavno-pravne komisije, nego gospodine Špiriću, vaš doživljaj ovog izvještaja naravno, to je vaše pravo i ostanite na tome. I nemojte optuživati jedno radno tijelo da je htjelo dezavuisati ovaj parlament. Zaista nam nije bila namjera. To je vaš doživljaj.
Pa ja sam iznio svoj doživljaj
Ja vam kažem nemojte živi bili,
Hvala vam lijepo gospodine Belkiću. Gospodin Kunić, profesor Kunić, izvolite. 86
Pa ja sam htio reći, iako je to pitanje bilo i na Parlamentu i dva puta na Ustavnoj komisiji, čini mi se da nije ovakav zaključak. Na Ustavnoj komisiji smo rekli da prihvatamo stav Savjeta ministara i kretala su se razmišljanja da su pravne norme, vezano za to jasne. I da nemamo šta tu tumačiti. I da to vratimo Savjetu ministara da povjeri nadležnim organima radi sagledavanja situacije preduzimanja odgovarajućih mjera. Čini mi se da je u tom smislu bio zaključak, ne ovakav zaključak za izmjene i dopune, ovo je izmišljeno potpuno, izmjene i dopune zakonskih propisa, upravo sam ja bio protiv takvog načina rešavanja ove stvari. Mislim, umorni smo veoma ali za ovu stvar ima rešenje i da smo trebali postupiti sa pozitivnim zakonskim propisima. Vratiti Savjetu ministara koji vodi brigu o sprovođenju zakona BiH i molim da povjeri nadležnim organima da postupe po zakonu. Ne uplitati se u neka, rekli smo da ne možemo to, da je pravna norma jasna, da je jasna, nikako da nije nejasna i ne znam šta sve ovo zaista, ja ne mogu shvatiti šta se želi s ovim slučajem. Ne mogu shvatiti. To su pojedinačni akti izdani, zna se ko su nadležni organi koji mogu poništiti te akte i mislim da treba ići u tom pravcu. Hvala.
Zhvaljujem. Gospodin Mirsad Ćeman, predsjednik Ustavno-pravne komisije, izvolite.
Hvala lijepa. Ja prihvatam da je možda bilo uputno da sam se odmah na početku javio, međutim nije praksa inače da uvijek i obavezno se u ime komisije bilo koje kao nadležne komisije, javlja i ja s toga nisam smatrao potrebnim da se vezano za ovo pitanje odmah u startu javim. Obzirom da se ovdje na neki način sad dovodi u pitanje i vjerodostojnost Izvještaja u skladu sa onim što je odlučeno, ja moram bez obzira dakle, da li se neko slagao ili ne sa ovim što je Komisija na kraju kao svoj stav prezentirala, ja moram dati objašnjenje. Ja sam pokušao istini za volju da u formulacijama na kraju zasjedanja Komisije budemo eksplicitni u pogledu da li je norma, da li je dakle relevantno zakonodavstvo jasno ili nije i da li daje elemente za različito razumjevanje. Moram priznati da ipak nije bilo u okviru Komisije spremnosti da se u tom pravcu eksplicite izjašnjava zato što je, a to je vrlo važan momenat, Komisija u startu prihvatila ocjenu iz tačke 1. i 2. ovoga izvještaja, što će reći bez obzira, ona jeste dobila zadaću od ovoga dma da da mišljenje ali je ipak dakle ocijenila da nije nadležna za davanje pravnih mišljenja, pogotovo ne a u formi autentičnog mišljenja, i drugo, podržala je dakle, pravna razmišljanja iz akta Vijeća ministara. Moje razumjevanje te odluke je bilo takvo. Iz toga je onda proisteklo u obradi dakle, ovih stavova u formi mogućeg dakle, kasnije dogradnje Zakona o državljanstvu da bi se pojedinačni slučajevi naravno, zavisno od toga kakvo je razumjevanje relevantnog zakonodavstva, ovaj, razriješili jer je u toku rasprave a zadaća je Komisije bila da vodi računa o onome što je prošli put u raspravi rečeno, imajući u vidu važeće zakonodavstvo koje podrazumjeva i pravo na zaštitu pojedinačno itd. da se jednostavno, eventualno steknu kroz dopune Zakona o državljanstvu mogučnosti pojedinačnih razmatranja ovaj, i za svakog pojedinog slučaja ovaj, donošenja upravnih akata. 87 To je bilo moje razumjevanje kao predsjedavajućeg onoga o ćemu smo mi odlučili. Dakle, ovde se čak i ne prejudicira da će se ići na obavezno a izmjene Zakona o državljanstvu, nego jednostavno se potencira jedna od, jedno od mogućih razumjevanja koje proizilazi iz tačke 1. i 2. ovoga izvještaja. Međutim, ja moram reći i što se mene tiće, ovo bi moglo biti prihvatljivo ako se prihvata uopće ovaj pristup a ako ne, i pogotovo ako ima sumnji u to, da li je ovo vjerodostojno preneseno kao stav Komisije, dozvolimo onda neka se Komisija o tome ponovo izjasni. Ja sam u skladu sa onim kako sam razumio ovo, to i potpisao. I mislim da je to, to. Ako zaista ima dilema, onda ćemo kolege prije svega, vama se obraćam, iz Ustavne komisije, sjesti ponovo sutra, prekosutra, kad treba, pa vidjeti je li to, to. Na Domu je da odluči.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori. Gospodin Kunić, gospođa Jelina neka se pripremi.
Da, iz ovih reći proizlazi da Komisija nije imala zaključak ovako kako je prezentirano u pismenom materijalu. Ja bih želio reći sledeće, da u pravu postoji jedan princip koji pravnici moraju znati, a to je da ne možete regulisati nešto šta ćete protegnuti unatrag, da je teže odnosno, lošije za stranku. To svi pravnici znamo. Dakle, prema tome, što se tiče regulisanja tih odnosa, koje bi vredile za 5,6,7,8 godina, to otpada, to je pravni princip jedan što nije moguće. Niti je moguće tumačiti propis koji je vredio u vreme unazad 7-8 godina. Prema tome, treba tražiti rešenje u poništavanju pojedinačnih akata koji su doneseni povodom sticanja državljanstva ljudi koji su to stekli. I u tom pravcu treba djelovati preko Savjeta ministara i preko nadležnih organa i takav zaključak treba da bude ovog parlamenta. Hvala.
Zahvaljujem, gospođa Jelina Đurković, izvolite.
Ma ja nisam pravnik ali mi se čini da je ovdje Ustavno-pravna komisija izbjegla da da pravno tumačenje, zapravo u članu 36. našeg poslovnika, tačka 2. stoji, komisija razmatra pitanja koja se odnose na pravni sistem, izborni sistem itd. provođenje međunarodnih i međuentitetskih krivičnih zakona, te druga pitanja iz nadležnosti Doma koja nisu u nadležnosti drugih komisija. Dakle i mogla je Ustavno-pravna komisija da da svoj stav o ovome za šta je bila pitanja. I prema tome, to je jedna stvar. A druga stvar, ako decidirano stoji u Aneksu I da, kako stoji, da ne važe, dakle ne važe oni zakoni koji su, da se ponitšavaju u onom dijelu koji kaže, ..u roku od 30 dana svi strani državljani koji su učesvovali kao vojska ili ne znam ni ja u vojnom smislu da napuste, to je nedvosmisleno i ne vidim razlog zašto bi smo sad u jednom trenutku, insistirali na kontinuitetu nekih zakona u drugom trenutku ne insistirati na kontinuitetu, dakle tu nismo konzistentni i ja ovo neću prihvatiti. 88
Dobro, zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospođa Mara Perkanović, izvolite.
Iz ovih diskusija koje su proizašle obračajući se gospodin Ćeman i iz replike gospodina Kunića, ovdje se postavlja pitanje da li je gospodin Ćeman u okviru svoje komisije zloupotrijebio svoju poziciju predsjedavajućeg, s obzirom da se ovde ističe kako to nije bilo mišljenje Komisije. Želim da mi se to pojasni.
Zahvaljujem. Gospodin Ćeman, izvolite.
Ne.. nikakvo zloupotrebljavanje pozicije, ja sam kao predsjedavajući vodio sjednicu i ovako sam dakle, razumio da je Komisija odlučila nako jedne naravno teške sjednice, vrlo mnogo pravnih dilema, koje objektivno postoje, i jedino što mogu ovaj, prihvatiti jeste da ako ovo zaista nije ono što je Komisija odlučila, onda, a ja sam pozvao bio kolege da još prije 15-tak dana da i oni sami napišu konkretno a ne samo da se uopćeno govori na samoj sjednici, kako bi pravno mišljenje i stav trebao izrijekom da glasi. Nije to niko uradio, nego je vođena jedna vrlo široka rasprava sa ovakvim i onakvim stavovima i na kraju, naravno ja sam bio u prilici da iz toga izvučem ono što sam razumio da je stav Komisije. Prema tome, ne radi se ni o kakvoj zloupotrebi, ja imam i ja sam dio te argumentacije govorio, vezano prošli put, to ima u stenogramu, mada nisam kompletno to elaborirao, imam svoje i pravno shvatanje o kontinuitetu propisa itd. Ono međutim, prema stavu Komisije koje je pogotovo sadržan u tačci 1. i 2. nije u ovom slučaju relevantan na način na koji se sad ovde pokušava reći. U krajnjem slučaju, a to je evo gore i u tačci gdje se govori o relevantnom zakonodavstvu, odnosno propisima kazano, možda bi to najbolje bilo, pa bi onda odlučio onaj koje stvarno nadležan a ne ovaj sad Parlament da tumačenje Općeg okrivnog sporazuma za mir u BiH vojne aspekte da ovaj, komadant EUFOR-a danas ranije ESFOR-a, UMPROFOR-a kako li su se već zvali, odnosno civilnog dijela Sporazuma dakle i onoga što je Aneks IV kao Ustav, da da Visoki predstavnik, tako piše. I zbog toga dake, ja sam čini mi se i prošli put govorio, ali sad govorim kao predsjedavajući Komisije, mi objektivno kao u svakoj struci, možemo imati stručnih dilema. I, vjerujte ja sam to i zaista naglasio, nije ovo tako pravno jasno kao što se nekima, posebno nepravnicima čini. Ali, i ako se govori samo o pravnoj, stručnoj debati, onda dozvolite, da ovaj, prije svega se prizna da to nije jednostavno pravno pitanje, a s druge strane, možemo imati različita mišljenja uopće. Ako se vodi politička debata, onda je druga stvar. Vjerovatno bi smo u političkoj debati bili istomišljenici po ovom Ovo pitanje treba riješiti, ali pravno nije tako jednostavno. Eto, to sam htio reći. 89
Molim vas samo kraće da govorimo. Hvala vam gospodine Ćeman, ja bih zamolio kratko dakle. Gospodin Tihomir Gligorić, a onda po drugi put gospodin Beriz Belkić, izvolite.
Dame i gospodo, ovo što je gospodin predsjedavajući govorio, a opet u vezi i što je govorio profesor Kunić, ja nisam uopšte shvatio, da je gospodin Kunić optužio prredsjedavajućeg Komisije, nego naprotiv, da se radilo znači o jednom složenom pitanju i u duhu te rasprave zaista a dva puta je Komisija zasjedala, bili smo u prilici da damo svi svoj aktivan doprinos, da dođemo do određenog rešenja. I onaj ko je na kraju formulisao te zaključke, pretila je opasnost da izgubi jasnoću, preciznost, to se u ovom slućaju i dogodilo s obzirom na složenost same materije. Prema tome, ja smatram da možemo ići u dva pravca ili da to, ako se već na neki način kroz raspravu pokazalo, da bi trebalo ponovo da se izjasni Ustavno-pravna komisija o ovome ili drugo, drugo je ako neko smatra da neko ne želi da ovo pitanje konkretno riješi u smislu da se da autentično tumačenje, onda Predstavnički dom može danas, nakon ove rasprave da kaže, da je Aneks I znači Dejtonskog mirovnog sporazuma u ovom dijelu kad govori se, o naturalizovanim licima, potpuno jasna. I onda, nema nikakve dileme i dolazimo do završnice u ovoj fazi izjašnjavanja kada je u pitanju jasnoće te norme. S obzirom da je problem bio jer mi jedino je ispravan način da ovo riješimo kroz oglašavanje rešenja ništavnim, jer se može to uraditi ako je ugrožen opšti interes. Može se reći da je ugrožen opšti interes u BiH vizavi onih konstatacija koje stoje u Aneksu I. Ili, vanredno ukidanje rešenja i onda se zna koja je procedura, to je u skladu sa sadašnjim propisom. Znači, to su sve bile neke dileme o kojim smo mi razgovarali i na Ustavno- pravnoj komisiji. I, mislim, s ovim bih završio, da bi bilo dobro da ili da idemo na Ustavno-pravnu komisiju, da sada ne rešavamo to pitanje s obzirom da je ono opet ponovo otvoreno u Domu kao i prošli put, znači na ovaj način bi to rešili ili da kažemo da je norma potpuno jasna i neka se implementira,
Razumio sam vas potpuno gospodine Gligoriću, hvala vam lijepo. Gospodin Beriz Belkić kratko, pa da završavamo.
Ja ću koliko mi bude trebalo gospodine Džaferoviću.
Nećete gospodine Beliću, koliko vam bude trebalo, drugi put se javljate za riječ i ja vas molim da bude kratko. 90
Da vidim kako ćete me zaustaviti.
Molim,
Da vidim na koji način ćete mi to onemogučiti.
Ma nemojte gospodine Berize tako
Ma nemojte vi
To stvarno nema smisla
Sad me slušajte molim vas. Dakle, gospodine predsjedniće Komisije, trebali ste reći sljedeće i gospodo članovi Komisije, da vas potsjetim. Mi smo jednoglasno donjeli zaključak da, prihvatamo mišljenje Vijeća ministara kao osnovu za rešavanje problema. Dakle, na tome smo gradili naše rešenje. U tački d) mišljenja Vijeća ministara, jasno stoji, ja neću da objašnjavam to Komisiji, neka Komisija komunicira sa Vijećem ministara ili neka kaže, može li raditi ili ne može raditi, a ne da imam komunikaciju Parlament Komisija. Dakle, komuniciramo sa izvršnom vlašću i u tački d) lijepo stoji, da je Komisija dužna razmotriti itd. ima dva načina. Neka zatraži od entitetskih ministarstava poništenje rešenja ako ima dokaze a ako želi da ima ovlasti da ona poništava rešenja, neka to zatraži od Vijeća ministara kroz formu izmjene i dopune zakona ili na neki drugi način ako je moguće dati ovlaštenje Komisiji da ona poništava rešenja. I zašto bih, ja tražim da se izjasnimo o Izvještaju Ustavno-pravne komisije, uz puno poštovanje da se nekom ne sviđa, da je izbjegavanje, da je ovo, da je ono, molim vas tražim od ovog doma da se izjasnimo kao član Ustavno-pravne komisije. Neka ne prihvati Predstavnički dom, nema nikakvih problema.
Zahvaljujem. Evo, dakle ipak je bilo kratko. Hvala vam gospodine Belkiću. Poštovane koleginice i kolege, ako se niko više ne javlja za riječ, mi dakle imamo ovde sledeću situaciju, da ovaj, ovaj izvještaj koji smo imali ovdje, imamo različita tumačenja članova Komisije u pogledu sadržaja ovoga izvještaja. Ja mislim da je izlaz iz ove situacije, da mi zatražimo od naše komisije da nam dostavi novi izvještaj do iduće sjednice, mislim da je to jedini mogući izlaz iz ove situacije. I ja prijedlog ovog zaključka stavljam na glasanje. Pripremite se za glasanje. Molim, molim vas gospodine Belkiću ja sam pratio predsjednika Ustavno-pravne komisije pravo da vam kažem, pratio sam i vas i dobro znam šta je rekao predsjednik Ustavno-pravne komisije. Imamo izvještaj 91
Ja ne odustajem od ovog izvještaja, tražim da se Dom izjasni.
Dobro, uredu. Pa pazite, Kolegij hoće, traži izlaz iz ove situacije.
Ja ne znam šta je izlaz, ne izlaz, ja ne znam jeste li vi zalutali, jeste li u problemu, mene interesuje stav Doma o Izvještaju.
Gospodine Belkiću, nemojte stvarno da se nas dvojica svađamo sad bez potrebe. Prvo, ja nisam zalutao. I ja uopće ne lutam, ja sam ovdje u ovoj materiji i potpuno svjestan svega šta govorim. Pa molim vas lijepo, saslušajte. Ja pokušavam dakle da izađemo iz ove situacije kao Dom, molim, pa iz situacije gospodine Belkiću u kojoj, hoćete li me slušati ili ćete vi govoriti? Proberite šta ćete, mi ne možemo dvojica istovremeno. Mene, molim vas lijepo. Mi smo u situaciji u kojoj pojedini članovi Komisije kažu, da ovo što je danas došlo kao zaključak, ne odražva stav Komisije. Gospodin Ćeman je ustao i rekao ja sam ovako razumio, da je ovo stav Komisije, ali dozvoljavam mogućnost da ovo nije stav Komisije, gospodin je rekao. Ja pratio dakle diskusiju i ja sad samo pokušavam da izađem iz ove situacije. Izvolite gospodine Belkiću.
Kao normalnu pojavu u ovom parlamentu dakle, naknadna pamet ili naknadno sječanje ili naknadno razumjevanje, i to poštujem. Neka se ti članovi Ustavno-pravne komisije tragom toga izjasne o ovom izvještaju. Mi imamo Izvještaj i do sada, nemojte da uvodimo praksu, do sada je svaki izvještaj svake komisije predsjednik pravio, potpisivao i dolazio ovdje. Ja vas molim da se izjasnimo o Izvještaju. Svako ima mogučnost ako mu se ne dopada da glasa protiv njega.
Uredu, hvala vam. Gospodin Ćeman izvolite.
Naime, kad sam ja rekao to, ja sam htio izraziti samo razumjevanje za eventualno drugčije razumjevanje toga kako je Komisija odlučila. Ja nisam rekao da Komisija nije onako odlučila. Ja mislim da se iz stenograma to da zaključiti. Nije ovo sad Berizu da kažem, u Izvještaju nije navedeno ono pozivanje na tačku d), c) šta ja znam, zato što tehnički nije bilo neophodno jer je sadržano u onoj izreci tačke 2. itd. ali, to je sad stvar, jer mi zaista prilikom odlučivanja nismo ovaj, formulisali to, precizno u rečenicu i u riječ. Ali, moja intervencija nije bila u tom pravcu da se Izvještaj ne prihvati odnosno, da se o njemu ne glasa. 92
Hvala vam gospodine Ćeman, razumio sam, uredu. Nema problema nikakvih. Dakle, stavit ćemo Izvještaj dakle Komisije prvo na glasanje, pa ćemo onda ostale prijedloge zaključaka ukoliko bude bilo potrebe naravno. Glasamo o Izvještaju Komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 15 za, 13 protiv, 5 suzdržanih, FBiH 13, RS 2, postoji opća, nema entitetska većina iz RS, imamo, niste saglasni da se usaglasimo, niste. Neka se pripreme oni koji su protiv da glasaju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Imamo 11 iz Republike Srpske, to je više od 2/3 dakle, konstatujem da Izvještaj Ustavno-pravne komisije nije usvojen. Prelazimo na prijedlog ovog zaključka Kolegija, koji Kolegij dakle ima, da se zaduži Ustavno-pravna komisija, da do naredne sjednice sačini novi izvještaj. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 25 za, 4protiv, 4 suzdržana, dovoljna entitetska većina, konstatujem da je usvojen ovaj prijedlog zaključka od strane Kolegija. I, na ovaj način smo okončali i ovu 18. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda, to je Ad.19. Rezolucija, molim vas za pažnju, dakle to je Rezolucija, to je Prijedlog rezolucije o antifašizmu, koja je u skladuu sa članom 121. Poslovnika Predstavničkog doma, podnesena od strane zastupnika Zlatka Lagumdžije, Joze Križanovića i Selima Bešlagića I, koju smo danas uvrstili u dnevni red sjednice. Otvaram raspravu. Izvolite. Ko želi da govori? Da li predlagač prvo želi da govori? Gospodn Križanović, izvolite.
Pa evo, cijeneći vrijeme i naš današnji rad, ja zaista pretpostavljam da su kolege imale vremena da pažljivo pročitaju tekst Rezolucije i zahvaljujem se onim kolegama koji su učinili napora i dali nekoliko amandmana na ovaj tekst Rezolucije. Ja samo želim reći da ovo sada postaje, da kažem, prijedlog ovoga našeg doma, i mi ćemo se da kažem suglasiti sa svakom onom dobronamjernom korekcijom koja je ovdje učinjena, ali bih molio da se uvažava činjenica da je ovo ipak Rezolucija o antifašizmu, da nije o drugim oblicima totalitarizma kako je bilo prijedloga i ja nemam ništa protiv, da bilo tko od nas ili Dom ovaj usvoji druge rezolucije koje se odnose na druge oblike totalitarizma, ali danas je na dnevnom redu Rezolucija o antivašizmu kao 93 izraz naše političke opredjeljenosti, da budemo društvo evropskih država čija je jedna od temeljnih vrijednosti antifašizam. Ja bih volio evo, ja ne znam kako ćemo raditi, ali mislim da bi svako od ovih kolega koji ima amandmane bilo dobro da ih kaže, pa ćemo vidjeti kako ćemo ih uklopiti, evo. Hvala.
Dobro, zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospodin Molorad Živković, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, Klub SNSD-a je danas glasao da se uvrsti tačka dnevnog reda, jer smatramo da u Rezoluciji nema ništa sporno. Naime, ako ćemo ići pošteno, čak i Bundestag ne bi imao ništa protiv ove rezolucije. U svakom slučaju, naš amandmann odnosi se na samo jedan dio, da ovu sjednicu, dovedemo u miru pri kraju, da ne otvaramo velike rasprave, da damo istoričarima i ostalim u BiH koji žele da o tome raspravlja a taj amandman odnosi se znači samo na isključivanje jednog dijela. U kontaktima sa predlagačem Rezolucije, mi smo došli do saznanja da je ovaj amandman prihvatljiv. Iz tog razloga smo ga i predložili. Znači, SNSD u cjelosti ovu rezoluciju prihvata. Hvala.
Uz uslov da se briše ZAVNOBiH, je li tako?
Nije, uz uslov da se amandman prihvati.
A kojim se traži brisanje ZAVNOBiH-a iz Rezolucije je li? Da pročitam javno, samo da znam, mislim kažite odmah šta je suština. Gospođa Milićević, izvolite.
Gospodine predsjedavajući,
Evo replika gospodin Živković, izvolite.
Nadam se da je ovo bio ovaj, dobronamjeran vaš komentar i da stvarno ne želim ovu sjednicu da pretvorimo
Potpuno dobronamjeran, samo da obavijestim 94
Evo ja bih vas zapitao, da li je bio dobronamjeran?
Hvala vam. Branka molim vas malo ovamo da vidimo ko je sljedeći na redu, pomozite mi. Izvolite gospođa Ljiljana Milićević.
Ovako, cijeneći da mi danas već radimo 9 sati, da smo dosta toga uradili, a dosta smo ovako već na rubu živaca i propustili da uradimo, ja ponavljam ono što sam ja danas tražila, vi niste dali na glasanje, to je prijedlog. Da sad ne bi smo vagali ZAVNOBIH, AVNOJ, ovo, izbijali zareze, stavljali tačke, dvotačke, imamo 9. maja svečanu sjednicu, oba doma da Kolegij naš zajedno s onim Kolegijom izađe sa jednom konciznom rezolucijom usaglašenom koju ćemo usvojiti zajedno na plenarnoj sjednici oba doma, da tome damo svečani karakter a ne da sad poslije 10 sati, iscrpljivanja i rada ovdje, da se sad ovdje oko tačaka i zareza guramo. Evo, to je moj prijedlog, ja bih volila da se kolege iz Kluba SDP-a izjasne o tom prijedlogu, znači da dobijemo rezoluciju koju ćemo 9. maja usvojiti na plenarnoj sjednici jer to će nam biti dnevni red ujedno, znači naše opredjeljenje gdje će biti plenarna sjednica oba doma.
Molim vas, poštovane koleginice i kolege, dakle mi smo danas uvrstili ovu rezoluciju u dnevni red. Imamo amandmana, ovako dakle, na samu Rezoluciju, dakle gospodin Ivo Miro Jović je podnio tri amandmana, Klub SNSD-a je podnio jedan amandman, ja ne vidim ko je ovo, nije se potpisao čovjek, ne vidim, gospodin, molim, kod nas nije ovdje, gospodin Zorić je podnio pet amandmana i šta imam još? Molim vas lijepo, da li je za predlagača ove rezolucije, pazite ovako, mi smo cijelo vrijeme sada raspravljali kada je naredna sjednica. Mi se trebamo do 9. maja očitovati o ovoj rezoluciji, ne trebamo to na dan 9. maja. 9. maja će biti svečana sjednica. I, o tome će Kolegij vas obavijestiti je li, ali, mi sjednicu svakako treba da držimo najkasnije do 4. eventualno 5. maja, po našim jutrošnjim zaključcima. Ona će bitii odmah da znate, ili 27. to zavisi od toga kad se Kolegij dogovori, ili će biti 4. maja. Da li je za predlagača prihvatljivo, ovo trebamo konsenzusom dakle odlučiti o ovom pitanju, da li je za predlagača prihvatljivo, pošto danas evo već radimo ovaj, već dugo vremena, da predlagač, razgovara sa podnosiocima amandmana i da nam onda predlagač kaže šta je njegov definitivan tekst kada je u pitanju rezolucija. Ako je to za vas prihvatljivo gospodine Križanoviću, ja ovaj, odlučili smo da ne ide na komisiju i ne treba da ide na komisiju, ako je ovo za vas prihvatljivo, da bi smo odna 4. odmah se danas dogovorili da će ovo biti tačka dnevnog reda. Najvjerovatnije će sjednica biti 4. najvjerovatnije, ali o tome još da vas ne obavještavam, ono sa potpunom sigurnošću, jer Kolegij nije donio odluku. Izvolite gospodine Križanoviću. 95
Evo, mi imamo i u ovom trenutku stav šta je prihvatljivo od ovih amandmana. Za neke od amandmana smatramo da ništa oni osobito ne poboljšavaju, ne mijenjaju ali ponovo kažem, da ukoliko bi smo išli ka tome da što više izbjegavamo riječ, antifađizam, onda bi se moglo pojaviti da ovo rezolucija nije protiv antifašizma nego neka deklaracija koja o nekim općim vrijednostima je li. Prema tome, što se predlagača tiče, mi možemo danas se očitovati o svim ovim prijedlozima i ukoliko se ipak odluči Dom da ovo odloži izjašnjavanje za narednu sjednicu, koja bi trebala da se održi kako smo rekli 3. ili 4.
4. ne 3.
Ja bih molio da se ipak nešto od ovoga zadrži u nekoj kondiciji i da se ipak kaže da je danas raspravljano, da je u osnovu Rezolucija podržana ali evo da ostavimo još mogučnost ualaganja nekakvih prijedloga od strane kolega u cilju poboljšanja ovog teksta. I da se 4. odnosno 5. definitivno usvojimo ovo.
Da, hvala vam lijepo. Da 4. definitivno usvojimo je li. Dobro, hvala vam. Gospodin Zorić je tražio riječ, izvolite.
Ja sam se ovaj, ja sam podnio pet amadmana, ja se slažem sa, ovako, svih pet amandmana su, nije da ne ide u sadržaj nego u ekonomičnost i ovo nije zato da se spominje što manje antifašizma. Ako ćemo redom, ja se ne bojim to u stenogram izdiktirati. Umjesto već, se spominje BiH i bosansko-hercegovačkih građana. Ja mislim da je, dalje, piše povezanost bosansko-hercegovačkog antifašizma s općim i demokratskim, ja kažem povezanost BiH s općim i demokratskim opredjeljenjem suvremene Evrope. Zar to nije ekonomičnije? Ali kažeš da su prihvatljiva tri, ne znam koji nisu prihvatljivi?
Ne, ne, uredu je. Gospodine Zoriću,
Vidite, ističe obavezu svih državnih tijela da zakonskim sredstvima štite antifašističke vrijednosti i evropska opredjeljenja, ja predlažem da bude, da zakonskim sredstvima štite evropska opredjeljenja bosanosko-hercegovačkog društva i države. Ja mislim da su to i antifašistička, ta evropska opredjeljenja. Znate šta ste vi htjeli, ja bih napisao puno bolju rezoluciju, a ovaj, ne, ne, ne želim ja sad ovdje otvarati dodatnu raspravu. Ako je rezolucija boja, ako je na više stranica, onda treba je napisati na viš stranica. Ja sam išao ovdje sa svih pet amandmana ka ekonomičnosti. 96
Zahvaljujem. Uvažene molim vas gospodine Bešlagiću, molim vas poštovane koleginice i kolege, ja mislim da je prijedlog gospodina Križanovića prihvatljiv prijedlog, da mi ovaj, ovako dakle, donesemo zaključak, pod 1. Da kažemo da je tekst ponuđene rezolucije u osnovi dakle kako je rekao gospodin Križanović, prihvatljiv, 2. Da zadužimo predlagača da u komunikaciji sa podnosiocem amandmana nam izbrusi i dostavi definitivano test sa onim šta prihvata, šta ne prihvata, o onome ćemo se izjašnjavati i da se onda, da to dobijemo najkasnije do naredne sjednice a naredna sjednica neće biti sigurno, održat će se do 4. maja, najvjerovatnije 4. maja. Ja vas pozivam da se izjasnimo o prijedlogu ovog zaključka kojeg je predložio gospodin Križanović, kojeg sam evo i ja sada definirao. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH sa 30 glasova za, bez glasova protiv, 1 suzdržanim i uz dovoljnu entitetsku većinu prihvatio ovaj zaključak. Molim vas samo pažnje. Uvažene koleginice i kolege, mi smo na ovaj način iscrpili dnevni red, mi smo na ovaj način iscrpili, nemate ništa poslije, gotovo, šta?
..Gospodine predsjedavajući, da mi je znati ima li ko u ovoj sali da može ... kako će nas jedna grupa lutalica po ovoj zgradi doći do mantila? Ovo je stvarno prevazišlo sve mjere da mi nemamo gdje ostaviti kapute, kad ga ostavimo, onda,
Poštovane koleginice i kolege zauzmite vašu poziciju. Molim vas samo malo pažnje, ja nisam završio još. Gospodine Kuniću sačekajte. Imam dakle još neke stvari da vam kažem. Prvo, dakle, naredna sjednica, redovna sjednica, biće održana najvjerovatnije, nemojte ovo uzimati zdravo za gotovo, ali taj datum zabilježite, 4. maja. 1. maja je pravoslavni vaskrs i ja koristim priliku, pošto je ovo, nećemo najvjerovatnije do tada imati sjednicu, da svim Srbima pravoslavcima čestitam nastupajući praznik Vaskrs. Želim da čestitam svim građanima BiH 1. maj, međunarodni praznik rada jer je 1. maj u međuvremenu. Molim vas lijepo, dalje, molim vas, nemojte se šprdati sa ovim stvarima, ovo su ozbiljne stvari, ja ih ne govorim slučajno. Molim, predlagača ove rezolucije da postupi u skladu sa ovim kako smo se dogovorili i podnosioce amandmana da imamo tekst za 4. maj i Ustavno-pravnu komisiju da uradi svoj dio posla po danas vraćenom Izvještaju do 97 4. maja. Na ovaj način, smo okončali rad 55. sjednice ali gospodin Zorić traži samo jednu malu intervenciju, pa neka izvoli.
Ja u ime Kluba HDZ-a želim ovaj, kolegama iz Kluba SDS poručiti da prenesu naše pozdrave i želje kolegi Novakoviću koji je operiran, za brz oporavak i povratak.
Da, hvala vam lijepo. Objavljujem da je sjednica završila sa radom u 18 sati i 50 minuta.