Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Danas imam čast izvijestiti vas o radu Vlade u trećoj godini mandata. Godini u kojoj smo očuvali političku stabilnost, učvrstili gospodarski rast, nastavili sa poreznim rasterećenjima i strukturnim reformama. Godini u kojoj smo pokrenuli izuzetni veliki broj infrastrukturnih projekata, značajno povećali korištenje europskih fondova i vratili investicijski kreditni rejting. Godini u kojoj smo postigli snažan rast zaposlenosti, plaća, mirovina i socijalnih davanja čime kontinuirano podižemo standard života naših sugrađana. U vremenu IV. industrijske revolucije koja će u narednom desetljeću korjenito promijeniti svjetsko gospodarstvo, izgradnja uređenijeg društva i poticajnijeg gospodarskog okruženja, presudna za budućnost Hrvatske stoga je ključno da zahvaljujući provedbi programa što prije uhvatimo korak s državama koje su gotovo desetljeće prije nas ušle u EU. Prije 3 g. kada smo preuzeli odgovornost, zatekli smo polarizirano društvo, političku nestabilnost, visoku nezaposlenost, previsoke poreze, proračunski deficit, loš kreditni rejting, sporu provedbu strukturnih reformi, slabu iskorištenost europskih fondova a ubrzo smo bili suočeni s krizom sistemskih razmjera u Agrokoru. Danas iako je još mnogo posla pred nama, možemo ustvrditi da smo na svim tim područjima ostvarili značajan napredak i postigli opipljive rezultate na političkoj, gospodarskoj i društvenoj razini. Zdrav gospodarski rast koji danas ostvarujemo, ne temelji se više na zaduživanje već na reformama, ulaganjima, fiskalnoj konsolidaciji i korištenju članstva u EU-u. Na inicijativu Vlade od početka našeg mandata, Hrvatski sabor donio je 585 zakona. Ponovit ću još jednom, štitimo i unaprjeđujemo manjinska prava jer to držimo civilizacijskim imperativom, jer to smatramo dobrim za hrvatsko društvo i za Hrvatsku, danas članicu EU-a koja je snažnija u međunarodnom pogledu nego ikada prije u svojoj povijesti. Danas izvješće predstavit ću kroz četiri glavna stupa. Pravnu sigurnost, konkurentnije gospodarstvo i ravnomjerni razvoj, zaštita obitelji, tolerantnog i pravednog društva te jača i sigurna Hrvatska u Europi i svijetu. Dopustite mi da se uvodno osvrnem i na sadašnji politički trenutak kao i na načela kojima se vodimo u obavljanju dužnosti i vođenju Vlade kako bi smanjili društvene podjele, gospodarski razvili Hrvatsku i vratili optimizam hrvatskom narodu. U proteklom desetljeću politička scena se promijenila, diljem Europe pa tako i u našoj zemlji. Obećavajući razvoj komunikacijskih tehnologija, doveo je nažalost i do velikog porasta lažnih informacija i govora mržnje koji zahvaljujući anonimnosti i koristeći društvene mreže u eri ovakvih globalnih komunikacija, imaju utjecaja na kvalitetu informiranja naše javnosti i naših građana i to u negativnom smislu. Mi smo u protekle 3 g. unatoč brojnim pokušajima destabilizacije, predano radili na ostvarenju naših izbornih obećanja na dobrobit hrvatskih ljudi i ostvarili postignuća na koja smo ponosni. Bilo je onih koji su prije nas imali priliku voditi Hrvatsku na put gospodarskog oporavka ali se nisu na tom poslu pokazali na visini zadatka. Podijelili su društvo, nisu iskoristili članstvo u EU-u, zamrznuli plaće i mirovine, imali rekordnu nezaposlenost, povećali poreze i zadužili zemlju. To je rezultat mandata u kojem je svaki građanin zadužen za dodatnih 17 500 kuna, to je bio uspjeh SDP-ove Vlade. No unatoč takvim postignućima, mi svakodnevno slušamo kritike i savjete onih koji su kada su bili u prilici da pokažu što znaju i umiju, bili upravo ovakvi kako sam opisao, loši. Stoga smo kao Vlada koja rješava brojne probleme, svakog trenutka spremni ići pred hrvatske birače pa neka oni odluče kome žele povjeriti budućnost Hrvatske i svoje djece. Da li onima koji se u svakom rješenju trude pronaći problem, a nemaju mogućnost okupiti većinu i voditi RH ili onima koji su pokazali da nisu kadri voditi odgovornu ekonomsku politiku i podizati standard građana. Za razliku od njih, mi vođeni domoljubljem, solidarnošću za najpotrebitijima u društvu, vrijednostima slobode i odgovornosti svakog pojedinca, gradimo RH svjesnu svojih potencijala, zemlju samopouzdanih, radišnih, složnih i slobodnih ljudi. Njegujući našu povijest, našu kulturu, našu tradiciju, našu vjeru, običaje, obiteljske vrijednosti koje su temelj hrvatskoga društva, gradeći položaj RH u Europe, a na temeljima vrijednosti i postignuća u domovinskom ratu. Kad je riječ o pravosuđu, jedna od ključnih pitanja koje muči naše građana je velik broj neriješenih predmeta i sporost pravosuđa. Da bi pravda bila pravda mora ne samo biti dostupna svima, već i brza. U tom pogledu ostvaren je značajan napredak, prije 3.g. bilo je 530 000 neriješenih predmeta, a do ljeta ove godine taj broj je pao na 350 000, dakle smanjen za 180 000. Ulažemo u bolju opremljenost i efikasniju organizaciju sudova i državnoga odvjetništva, danas je ulazak u pravosudnu profesiju, imenovanje pravosudnih dužnosnika, kao i proces donošenja odluka, isključivo prepušten struci, praktički bez sudjelovanja izvršne vlasti, te je lišen bilo kakvog političkoga utjecaja. Izvršna vlast ne može ni na koji način ulaziti u konkretne postupke za koja su nadležna pravosudna tijela, kao i odluke koje se tim povodom donose, neovisnost pravosuđa je ustavno načelo koje ova Vlada razumije i poštuje, a to sam u posljednje vrijeme često naglašavao. Istodobno, neovisnost pravosuđa ne isključuje i odgovornost pravosudnih dužnosnika za odluke koje donose, a koje trebaju biti nepristrane, te se uvijek temeljiti na zakonu i činjenicama. Stoga smo i reorganizirali mrežu pravosudnih tijela da bi osigurali građanima bolju dostupnost sudova, spojili prekršajne sa općinskim sudovima, smanjili broj pravosudnih tijela sa 116 na 108. Učinkovitost pravosuđa poboljšat će se i revidiranjem pojedinih pravnih instituta koji usporavaju parnični postupak, uvođenje novih rješenja čime smo brže i ekonomičnije vođenje postupka osigurali uz očuvanje pravne sigurnosti vladavine prava, e-komunikacijom nastavljamo digitalizaciju pravosuđa, radi djelotvornije borbe protiv korupcije posebnim zakonom bolje se štite prijavitelji nepravilnosti tzv. zviždači. Jedan od problema koji smo zatekli bio je i veliki broj blokiranih građana, vođeni načelom solidarnosti donijeli smo paket zakona za rješavanje pitanja blokiranih kako bismo najugroženijima pružili ruku spasa i omogućili novi početak, omogućili smo da država i pravne osobe povezane s državom otpišu dio dugova građanima u iznosu do 10.000,00 kn, omogućili smo obustavu dugotrajnih ovrha koje su se pokazale nenaplativima, te oslobođenje obveze kroz jednostavni postupak stečaja potrošača, posljednji u nizu je Ovršni zakon kojim se vraća sudska nadležnost kod ovrhe na vjerodostojnoj ispravi, uvodi elektronička komunikacija i znatno smanjuju troškovi svih uključenih tijela. Ujedno isključujemo mogućnost deložacija u zimskom razdoblju, dodatno podižemo i iznos zbog kojeg se ne može ovršiti nekretnina, sa 20 na 40.000,00 kn, proširujemo krug primanja izuzetih od ovrhe, te rasterećujemo poduzetnike od provedbe ovrhe na plaći. Kao posljedica ovih mjera u odnosu na 325 000 blokiranih u ožujku 2018., u kolovozu ove godine bilo ih je 251 000. Iznos blokade kod FINA-e iz ožujka prošle godine smanjen sa 43 milijarde na 17 milijardi kuna. Kad je riječ o javnoj upravi, poruka koju šaljemo da birokratizirana javna uprava odlazi u povijest, da gradimo učinkovitu i digitaliziranu upravu koja je na usluzi građanima. Broj korisnika sustava e-građanin koji pruža preko 60 elektroničkih usluga, dosegao je 750 000 naših sugrađana. Sve te i mnoge druge javne usluge mogu se danas jednostavno obavljati preko računala ili mobitela, pa se time štedi i vrijeme i novac. Decentralizacijom i racionalizacijom javnu upravu približavamo građanima. Preko 200 poslova državne uprave koje su prije obavljali uredi državne uprave u županijama od 1. siječnja iduće godine radit će županije, a broj, ukupni broj službenika koji će se s ovom reformom smanjiti je preko 6 stotina. Racionalizirali smo državnu upravu, te smanjili broj agencija, zavoda i trgovačkih društava i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima. Depolitiziramo i profesionaliziramo javnu upravu tako što smo podvukli jasnu crtu između državnih službenika i politički imenovanih dužnosnika čiji smo broj smanjili također od 1. siječnja. Konkretno, politički imenovane pomoćnike ministara zamijenit će od iduće godine 96 ravnatelja uprava imenovanih na temelju natječaja. Nastavljamo raditi na fiskalnoj i funkcionalnoj decentralizaciji RH uz redovan dijalog utemeljen na povjerenju sa županijama, gradovima i općinama, konkretnim projektima koji unapređuju infrastrukturu, stvaraju radna mjesta i podižu kvalitetu života. Održali smo 10 sjednica Vlade van Zagreba, na tim sjednicama ukupno je ugovoreno projekata ili potpisano ili doneseno različitih odluka vrijednosti 25,6 milijardi kuna, održano je 6 sastanaka sa županima, gradonačelnicima odnosno čelnicima udruge gradova i Hrvatske zajednice općina. Kada razmišljamo o općem interesu i ravnomjernom razvoju RH poseban akcent dali smo na Slavoniju kroz naš projekt Slavonija, Baranja i Srijem, 9 sjednica toga savjeta je već do sada održano, iduća će biti u Vukovaru ove jeseni. Izmjenama Zakona o financiranju lokalne samouprave, ustupanjem svih prihoda od poreza na dohodak, lokalni proračuni su u prvoj godini povećani za 18,4% odnosno preko 2 milijarde kuna u prvih 9 mjeseci ove godine ti prihodi rastu za dodatnih 9% odnosno 900 miliona kuna. Svi lokalni čelnici dobro znaju što im znači financiranje infrastrukturnih projekata i europski i povlačenje europskih fondova. Na ovaj način oni postaju akteri. Kad je riječ o državnoj imovini upustili smo se u rješavanje pitanja koje su neiskorištena i zapuštena državna imovina bili potencijal koji nije pridonosio niti državi, niti lokalnoj razini. Stoga smo intenzivno u procesu rješavanja 2.300 zahtjeva kojima gradovi i općine rade, traže određene nekretnine radi razvoja svojih sredina i realizacije investicijskih projekata. Srednjoročni ekonomski potencijal ovih mjera je 5 milijardi kuna. Cijenjene zastupnice i zastupnici kada je riječ o našem gospodarskom rastu važno je reći da se on za razliku od ranije ne temelji više na zaduženju budućih naraštaja, nego na smanjenju zaduživanja poreznom i administrativnom rasterećenju, strukturnim reformama, povećanju ulaganja, boljem korištenju europskih sredstava. Zahvaljujući tome imamo makroekonomske rezultate koji u Hrvatskoj ranije nisu bili zamislivi. Zbog velikih deficita javnog duga koji je bio dosegao 85% BDP-a Hrvatska se donedavna nalazila u europskoj proceduri prekomjernog proračunskog manjka i zaduživala se, a krizi se nije vidio kraj. U svega 3 godine mi smo to preokrenuli odgovornim vođenjem javnih financija, provedbom nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. Temeljita fiskalna konsolidacija koju provodimo omogućila nam je da unatoč isplati državnih jamstava, uglavnom ranijih vlada, za Uljanik grupu u visini od 4,5 milijarde kuna mi i dalje uspijevamo smanjiti javni dug. Podsjećam da je 2015. udio BDP-a bio premašio 84%, dok bi do kraja ove godine trebao pasti na 71,7, a 2021. na 65% BDP-a. Time postižemo jedno od najbržih smanjenja javnoga duga među članicama EU. U protekle dvije godine ostvaren je suficit opće države, a izvješće o izvršenju proračuna za prvih šest mjeseci sugerira nastavak trenda uravnoteženja javnih financija. BDP kontinuirano raste po stopi do 3%, ali na zdravim temeljima i uz istodobno smanjenje udjela javnoga duga za oko 3 postotna boda te kontinuirane suficite na tekućem računu platne bilance. To je svakako bolje od stope rasta od 4 ili 5% koje smo imali prije krize, a uz istodobno povećanje javnoga duga za oko 10 postotnih bodova BDP-a. Tu je ta ključna razlika. Što znači da je tadašnji rast zapravo bio zaduživanje na teret današnjih generacija. Izvoz roba i usluga raste nam u prvom polugodištu ove godine za 2,7%, potrošnja kućanstava rasla je po stopi od 3,5%. Hrvatska je od veljače ove godine, nakon 5 godina, više ne bilježi niti prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Time smo ostvarili cilj koji sam najavio u prošlogodišnjem izvješću ovdje pred vama. Bolja krvna slika hrvatskoga gospodarstva omogućila nam je povoljnija refinanciranja. Tako da su kamate na javni dug pale sa 12 na ispod 9 milijardi kuna, sa 12 milijardi godišnje na ispod 9 milijardi kuna. Smanjene su i kamate na kredite građanima i poduzetnicima. Mi očekujemo nastavak tog trenda. O povjerenju u ekonomsku stabilnost Hrvatske najbolje govori činjenica da smo se ove godine u kolovozu, prvi put smo izdali trezorski zapis Ministarstva financija, dakle refinanciranje s negativnom kamatnom stopom od 0,05%. Naime, dok je naš kreditni rejting 2 puta smanjivan između 2012. i 2015. ove su godine dvije ili tri najveće svjetske rejting agencije Fitch i Stanadard & Poors podigle naš krediti rejting na razinu investicijsku. Time smo ostvarili još jedan cilj strateški kojeg sam najavio prošle godine. Time smo uklonili i važnu prepreku za privlačenje stranih ulaganja koja je ključna za daljnji razvoj Hrvatske i otvaranje novih radnih mjesta. U dosadašnja 4 kruga porezne reforme koju smo započeli u siječnju 2017. pojednostavili smo porezni sustav, učinili ga stabilnijim i pravednijim, a porezni teret je sada ravnomjernije raspoređen na sve porezne obveznike. Kroz prva tri kruga porezne reforme od 2017. do danas porezno smo rasteretili građane i poduzetnike za 6,5 milijardi kuna, a danas je zadnji dan javnog savjetovanja za nova porezna rasterećenja. Snizili smo stopu poreza na dobit sa 20 na 18%, a za male i srednje poduzetnike na 12%. Zadnjim prijedlogom izmjena koji je u ovom paketu praga na 7,5 miliona kuna u Hrvatskoj će 93% poduzetnika plaćati upravo ovu najnižu stopu od 12%. Povećali smo osobni odbitak sa 2.600 kuna na 3.800 kuna, a povećani su i porezni odbici za djecu i druge uzdržavane članove s naglašenom progresijom za brojne hrvatske obitelji. Uz to smo i značajno povećali obuhvat i iznose neoporezivih primitaka čime dajemo poticaje poduzetnicima da povećaju i primanja onih zaposlenika koji nisu u škarama poreza na dohodak. U prvom koraku smo uveli mogućnost isplate dodatnih do 5.000 kuna za uspješnost u poslu. Rezultati te mjere je da je samo u jednom mjesecu prošle godine, dakle u prosincu 471.000 zaposlenika prosječno dobila dodatnih 2.500 kuna. Ove godine smo povećali i neoporezive primitke za prehranu i smještaj, dječje vrtiće, proširit ćemo obuhvat i na dopunsko i dodatno zdravstveno osiguranje te na cro-karticu. Povećali smo iznos neoporezive potpore za novorođenče 3 puta, sa 3.326 kuna na 10.000 kuna. Snizili PDV s 25 na 13 na isporuku električne energije, odvoz smeća, repromaterijal u poljoprivrednoj proizvodnji, svježe meso, ribu, jaja, voće, povrće, dječje pelene i dječje sjedalice. Nažalost efekti ove mjere iako pozitivni, manji su od očekivanih prije svega zbog nesolidarnog ponašanja distribucijskih lanaca i nepovoljnih tržišnih okolnosti. Snizili smo stopu PDV-a na bezreceptne lijekove na 5%. Smanjena je stopa poreza na nasljedstva i darove te stopa poreza na promet nekretnina sa 5 na 3%. Ukinut je porez na tvrtku, povećali smo prag za prelazak na paušalno oporezivanje što je mogućnost danas svima koji obavljaju samostalnu djelatnost ugostiteljstva ili trgovine. Prepolovili smo stope doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje po osnovi obavljanja druge djelatnosti i po osnovi drugog dohotka s 20 na 10 odnosno sa 15 na 7,5. Glavni razlog zbog kojeg snižavamo poreze i jačamo gospodarstvo je stvaranje novih radnih mjesta i podizanje standarda našim građanima. Broj zaposlenih u srpnju dosegnuo je milijun i 578 tisuća. To je ne samo veći broj zaposlenih nego što smo imali prije krize već je to i najveći broj zaposlenih u Hrvatskoj od neovisnosti dakle u proteklih 28 godina. U svega tri godine stvoreno je 103 tisuće radnih mjesta, to je otprilike stanovništvo jednoga Osijeka, nešto manje, broj osiguranika HZZO-a također je dosegnuo milijun i 600 tisuća a to je najveća brojka još od rekordne 2008. Stoga Hrvatska danas bilježi jedno od najviših povećanja stope zaposlenosti u EU koju smo podigli sa 61% kada je počeo mandat ove Vlade na 66% a kazali smo da nam je cilj 68%. Broj nezaposlenih u tri godine je gotovo prepolovljen, na početku mandata zatekli smo 217 tisuća nezaposlenih, koncem rujna bilo ih je 112 tisuća. Stopu nezaposlenosti koja je 2014. bila premašila 18% smanjili smo u 3 godine sa 13 na današnjih rekordno niskih 6,8%. Što je najniža stopa od 1991. godine. U politike zapošljavanja uložili smo 6,5 milijardi kuna, nastavili smo provoditi projekt Zaželi koji zapošljava preko 7 tisuća žena u ruralnim krajevima. Prosječna plaća u mandatu ove Vlade porasla je za 846 kuna, odnosno za 15% što je 3,5 puta više nego u mandatu prethodnih triju Vlada. Povećali smo minimalne plaće na 3 tisuće kuna neto, to je za više od 20%, odnosno za 504 kune što je dva puta više nego u mandatu prethodnih triju Vlada. Osnovicu za izračun plaće državnih i javnih službenika koja se nije povećala za kunu od 2012. do 2016. povećali smo za 587 kuna, odnosno za 11,5% iako smo bili povećali povećanje mirovina za 5% do kraja mandata već smo ih sada povećali za 12% što je dva puta više nego u mandatu prethodnih triju Vlada. Dakle ponavljam, zdravim gospodarskim rastom i smanjenjem poreza građanima i poduzećima osigurali smo u svega tri godine 3x veće povećanje prosječne plaće i 2x veće povećanje minimalca i mirovina nego u mandatu prethodnih triju Vlada. Unatoč tom postignuću zbog dugogodišnjeg zaleđivanja plaća mi razumijemo nestrpljenje zaposlenih u obrazovanju, zdravstvu i drugim javnim službama i poštujemo njihov stav da bi plaće trebale biti još veće. Međutim držimo da nakon povećanja plaća svim državnim službenicima od 11,5% u tri godine i ponude koja je bila neki dan na stolu za 4% govorimo o obrazovanju, štrajk kojeg smo sada svjedoci nije po našem sudu opravdan zato što je Vlada iskazala više nego susretljivost za nastavak dijaloga. Dužnost je Vlade da vodi računa o dugoročnom interesu svih zaposlenih u javnom i privatnom sektoru i osigura daljnje povećanje njihovih plaća i u narednim godinama a da to pri tome bude održivo za porezne obveznike, za one koji to sve plaćaju. Stoga, evo sada ću to prvi put reći, ponuditi ćemo povećanje plaća u idućoj godini od 6 i nešto posto, 6,12% svim državnim i javnim službenicima po tri vala povećanja po 2%. Svim. [[Pljesak!]] Da bi smo to mogli osigurati a mi u ovom trenutku radimo na proračunu za 2020. godinu predložiti ćemo odgađanje smanjenje stope PDV-a za 1%-tni bod jer moramo naći sredstvo za to koje je bilo planirano od 1. siječnja. Istodobno smo svjesni da su brojni koeficijenti koji danas postoje u državnim i javnim službama nepravedni te da su se godinama nekonzistentno mijenjali. Mi želimo riješiti i to pitanje. Želimo ih riješiti na način da ćemo dodatno angažirati stručnjake koji će nam na temelju detaljne analize pomoći da precizno utvrdimo realnu složenost svih poslova, otvoreni smo za dijalog o tome sa socijalnim partnerima i tu pozivam i sindikate i poslodavce, prije svega sindikate kako bi pronašli rješenje za probleme koji su godinama nagomilani i koji su rezultirali sa određenim nelogičnostima. Plus toga, osobni odbitak kao neoporezivi dio dohotka podići ćemo sa 3800 na 4000 kuna. Ujedno najavljujem konzultacije sa socijalnim partnerima te daljnje značajno povećanje minimalne plaće. Što se tiče mirovina, Vlada je donijela mirovinsku reformu koja se godinama odgađala kako bi osigurala održivost mirovinskog sustava koji bi jamčio kontinuirano povećanje mirovina. Moramo biti svjesni da se od doprinosa pokrije 24 milijarde kuna od potrebnih 41 milijarda kuna, 15% državnog proračuna ide na mirovine umjesto na povećanje plaća ili na dodatno porezno rasterečenje u visini od čak trećine PDV-a. Starenjem stanovništva, potrebna proračunska sredstva za isplatu mirovina povećavaju se iz godine u godinu te je naša dužnost da pronađeno održiva rješenja kako bi i naša djeca imala pravo na mirovinu. Uz već spomenuto povećanje prosječne mirovine za 12%, izmjenama zakona od 1. srpnja, najniže mirovine za 255 000 umirovljenika povećali smo za 3% što je ukupno 15% u 3 godine. Osim toga, proširili smo krug umirovljenika koji rade i primaju mirovine te njih 14 000 koristi mogućnost da pola radnog vremena rade uz istodobno primanje mirovine. Od 2019. uveli smo i kategoriju dodatnoga staža za sve majke i posvojiteljice od 6 mj. za svako dijete 2% te po0većanje mirovine za svako dijete čime smo uvažili majke, žene osim što rade i odgajaju djecu a povrh toga često imaju manje plaće. Bili smo suočeni i sa u protekle 3 g. sa brojnim rezidualnim problemima hrvatske gospodarske tranzicije. Mi smo samo 5 mj. nakon dolaska na vlast bili u situaciji da moramo spriječiti potencijalni kolaps cijelog hrvatskog gospodarstva i našeg financijskog sustava kao i gubitak brojnih radnih mjesta. Upravo smo Zakonom o postupku izvanredne uprave u trgovačkog društvima od sistemskog značaja koji je u međuvremenu priznat kao jedan od insolvencijskih zakona u članicama EU-a, zaštitili hrvatske interese, sačuvali radna mjesta, napravili strukturnu promjenu koja će u konačnici ostati kao jedna od pozitivnih ostavština rada Vlade sa onim što nismo planirali. Ovaj uspjeh je prepoznat i u međunarodnim stručnim krugovima koji se bave restrukturiranjem više nego što je to slučaj u Hrvatskoj. Suočili smo se i sa problemima u Uljaniku, u Trećem maju, riječ je o nagomilanim problemima iz proteklih desetljeća a brodogradilišta su kao što znamo, funkcionirala najvećim djelom sa više od 30 milijardi kuna državnih potpora u tom razdoblju. Naš je cilj opstanak hrvatske brodogradnje ali na tržišnim načelima kroz model koji će omogućiti održivo poslovanje i proizvodnju te očuvanje radnih mjesta. Vidite koliko smo koraka odgovornih i obazrivih poduzeli kada je riječ o Trećem maju i suradnji sa aktualnom upravom. Slično planove resori poduzimaju i kada je riječ o Uljaniku. Rješenje smo pronašli i za uspješnu dokapitalizaciju i privatizaciju Petrokemije koja danas posluje i restrukturira se. Istodobno radimo i za proces dokapitalizacije Croatie Airlinesa jer je Hrvatskoj kao turističkoj zemlji potreban nacionalni avioprijevoznik. Kad je riječ o poslovnom okruženju, svjesni smo da konkurentnost, investicije, inovacije i digitalizacija procesi koji u suvremenom svijetu jedino jamče uspjeh. Konkurentno poduzetništvo i inovacije su ključ gospodarskog rasta kojeg nerijetko ograničava prevelika administracija i neučinkovitost javne uprave. Stoga smo kroz provođenje našeg programa, proveli mjere iz tri akcijska plana za rasterećenje gospodarstva vrijedne 2,7 milijardi kuna. Na području javne nabave kroz poboljšanje propise, olakšali smo poslovanje, uveli veću fleksibilnost i transparentnost, pojeftinili postupak, povećali pravu sigurnost i osigurali kvalitetnije tržišno natjecanje. Izmijeniti ćemo i dopuniti propise koji su vezani za javnu nabavu kako bi se digitalizirao i ubrzao žalbeni postupak. Formirali smo Državni inspektorat, osigurali bolju koordiniranost te smanjenje broja inspekcija. Izmijenili smo i Zakon o obrtu te njime unaprijedili sustav obrazovanja na principu dualnog obrazovanja. Investicije su jedna od ključnih poluga razvoja zemlje. Od početka 2017. g. do sredine ove godine, u Hrvatskoj je privučeno milijarda i 800 milijuna eura izravnih inozemnih ulaganja. Unaprijedili smo propise koji uređuju sustav poticanja ulaganja te uvjeta za realizaciju velikih strateških projekata. Planiramo povećati ulaganja mirovinskih fondova. Oni upravljaju iznosom od 100 milijardi kuna. Želimo da se uključe u privatizacije javnih i državnih poduzeća te ulažu u infrastrukturne projekte, tako bi povećali transparentnost i efikasnost poslovanja državnih tvrtki, pridonijeli razvoju tržišta kapitala a time i utjecali na prinose mirovinskih fondova. Planiramo intenzivirati prodaju dionica i udjela trgovačkih društava u državnom vlasništvu kojih je 373 aktivnih, to bi omogućilo nove investicije i rast preduvjeta za produktivnost ovih poduzeća. Do sad je pokrenut natječaj za 30 društava. Politika ravnomjernog regionalnog razvoja je u srcu programa ove Vlade. U tu svrhu smo sa 574 milijuna kuna diljem Hrvatske financirali gotovo 2000 važnih projekata, komunalne, socijalne i gospodarske infrastrukture. U protekle 3 g. pomogli smo županijama, gradovima i općinama u financiraju njihovog udjela za gotovo 800 projekata sufinanciranih iz europskih fondova. Od siječnja Zakon o brdsko-planinskim područjima i Zakon o potpomognutim područjima okvir za jačanje konkurentnosti ovih područja a u to ulažemo 420 milijuna kuna. Donesen je novi Zakon o otocima, u pripremi je Zakon o razvoju grada Vukovara te treba posebne mjere gospodarskog oporavka i demografske revitalizacije. Kad je riječ o europskim fondovima, mi smo značajno povećali korištenje europskih sredstava, oni su zamašnjak razvoja Hrvatske, predstavljaju 80% svih javnim investicija. Za razdoblje od 2014. do 2020. na raspolaganju nam je 80 milijardi kuna, to je više od vrijednosti svih izgrađenih autocesta od neovisnost koje su stajale 62 milijardi kuna. U prve 3 g. članstva prije mandata ove Vlade, objavljeni su natječaji za svega 1/4 sredstava. Ugovoreno je 9 a isplaćeno manje od 3. Danas su natječaji raspisani za cijelu alokaciju, 100%, ugovoreno je 76, isplaćeno 27 a 22 milijarde kuna je ukupan iznos onoga što je već isplaćeno. To vam je vrijednost 6 Peljeških mostova. Do kraja godine trebali bismo dostići 85% ugovorenih sredstava odnosno preko 9 milijardi eura ili gotovo 68 milijardi kuna. U Projekt „Slavoniju, Baranju i Srijem“ kanaliziramo 19 milijardi kuna za pet slavonskih županija, već je ugovoreno više od pola, isplaćeno 4 milijarde kuna. Ispravili smo postojeću nepovoljnu podjelu statističkih regija koja ograničava razvoj pojedinih dijelova Hrvatske, koja će se primjenjivati od 2021. godine. Nova podjela na četiri u razvojnom smislu homogene regije Panonsku, Sjevernu, Jadransku i Grad Zagreb umjesto današnje dvije omogućit će bolju gospodarsku kartu potpora u Hrvatskoj i bolje korištenje i europskih sredstava. Do sada je Vlada kroz sufinanciranje projekata pružila lokalnoj i regionalnoj samoupravi potporu za 788 projekata. Značajnim ulaganjima u prometnu infrastrukturu povezujemo Hrvatsku. Od početka mandata uložili smo oko 20 milijardi kuna u resor prometa od čega se 14 milijardi kuna financira europskim sredstvima i to različitim. Spajamo vlastiti teritorij, povezivanje Južne Hrvatske Pelješkim mostom sa ostatkom infrastrukture u Hrvatskoj je projekt koji će trajno ostati kao postignuće od nacionalnoga interesa. Upravo prije nekoliko dana potpisani su ugovori za izgradnju pristupnih cesta. Završili smo prvu fazu restrukturiranja i refinanciranja duga cijelog cestarskog sektora čime štedimo 50 milijuna eura godišnje. Dovršili smo i značajne infrastrukturne projekte, poput rekonstrukcije i dogradnje Zračne luke Split, izgradnje Zagrebačke obale u luci Rijeka, novog Putničkog terminala luke Gaženica u Zadru koja je proglašena jednom od najboljih destinacija za kruzere, dovršili smo dugo očekivanu izgradnju mosta Kopno-Čiovo, gradi se most na Svilaju na Savi, započeli smo izgradnju mosta kod Gradiške, radi se na dovršetku pripreme projekta Koridora 5C u Baranji. U protekle tri godine uložili smo gotovo 700 milijuna kuna u obnovu malih otočnih i primorskih luka, toliko se u to područje nije ulagalo još od Austro-Ugarske. Moderniziramo željezničku infrastrukturu za koju smo predvidjeli 3,5 milijarde kuna do 2030. Nabavljamo autobuse za javni gradski prijevoz u brojnim gradovima kako bi povećali kvalitetu građana. Jedno od ključnih reformskih procesa je i digitalizacija koja je način da i transformiramo između ostaloga javnu upravu. Središnji državni ured za razvoj digitalnog društva ima posebnu ulogu, zajedno sa Ministarstvom uprave i Ministarstvom gospodarstva dominantno. Pokrenut je Projekt Centra dijeljenih usluga vrijedan 360 milijuna kuna kojim na jednom mjestu spajamo sve elektroničke usluge i 300 institucija u tzv. državni oblak, a građani i poduzeća će time dobiti jeftinije, brže i kvalitetnije usluge. Usvajanjem Nacionalnog programa širokopojasne agregacijske infrastrukture postavili smo temelje uključivanje Hrvatske u jedinstveno digitalno tržište EU i njezine konkurentnosti. Na DES Indeksu bili smo 24., a sada smo u 2019. na 20. mjestu ispred Slovačke, Cipra, Mađarske, Italije i Poljske. Broj korisnika e-Uprave u Hrvatskoj iznad je europskog prosjeka, što nam je potvrda da radimo u dobrom smjeru. Turizam, ne samo da pridonosi prepoznatljivosti i brendiranju Hrvatske i čini gotovo petinu hrvatskog BDP-a u tri godine broj noćenja porastao je za 16%, broj dolazaka za 20%, a prihodi za 17%. Nastavljamo i ove godine s rekordnim rezultatima, više od 19 milijuna dolazaka za sada preko 108 milijuna noćenja, prihod oko 12 milijardi eura. To znači da su protekle dvije godine prihodi u turizmu porasli ponavljam za 17%. U ovoj godini očekujemo preko milijardu eura investicija, što je povećanje od 55% u tri godine. Napredovali smo za pet mjesta i dosegli 27. mjesto po Indeksu konkurentnosti Svjetskog ekonomskog foruma. Modernizacijom zračnih luka povezujemo i ulogu nacionalne zračne kompanije i razvoj hrvatskoga turizma. Izmijenili smo pet turističkih zakona koji desetljećima nisu ozbiljnije mijenjani i prilagodili ih modernim turističkim trendovima. Zakonom smo prvi put definirali i zdravstveni turizam. Od siječnja uvodimo CRO karticu kojom ćemo poticati domaću turističku potrošnju i dati mogućnost poslodavcima da nagrađuju svoje zaposlenike. U kontekstu borbe protiv klimatskih promjena, zaštita okoliša i prirodnih resursa kao i prijelaz na obnovljive izvore energije danas su postala prvorazredna pitanja koja su izazov za cjelokupno društvo, ali i velika prilika za gospodarstvo. Stoga smo zbog boljeg gospodarenja vodnim resursima proveli reformu vodno-komunalnoga sektora. Do sada je potpisano 45 ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava za vodno-komunalne projekte vrijednosti 18,5 milijardi kuna. Mi smo u europskim sredstvima financirali i sustav gospodarenja otpadom. europskim sredstvima sufinancirana je izgradnja 143 reciklažna dvorišta, ugovorena sanacija 23 odlagališta. U Hrvatski sabor ćemo uskoro poslati prijedlog Strategije energetskog razvoja Hrvatske do 2030. sa pogledom na 2050. Analize pokazuju da bi provedba mjera iz strategije potaknula porast svih najvažnijih makroekonomskih pokazatelja u Hrvatskoj. No želim istaknuti da je udio obnovljivih izvora energije u ukupnoj potrošnji energije 27%, čime Hrvatska već sada premašuje cilj od 20% koje je Unija postavila za 2020. Paralelno s tim, obzirom na našu ovisnost o opskrbi plinom pokrenuli smo strateški Projekt LNG terminala na otoku Krku zbog osiguranja energetske neovisnosti. Za taj projekt dobiveno je 101 milijun eura iz europskih fondova. Na području graditeljstva, olakšavamo stambeno zbrinjavanje, ulažemo napore u energetsku učinkovitost zgrada, izgrađeno je preko 8300 stanova iz programa poticajne stanogradnje, planira se gradnja novih 1000 stanova do 2021., omogućili smo rješavanje stambenog pitanja širem krugu građana koji kupuju stanove na slobodnom tržištu, a smanjena je i kamatna stopa na javna sredstva u otplati sa 2 na 3%. Omogućena je kupnja stanova za osobe deficitarnih zanimanja, liječnike, nastavnike, znanstvenike, djelatnike u kulturi, stvorili smo efikasniji i brži sustav izdavanja građevinskih i uporabnih dozvola, ali i samo građenje. Osigurali smo 311 milijuna EUR-a za energetsku obnovu javnih i stambenih zgrada, obnavljamo 1300 bolnica, škola, vrtića i više stambenih zgrada. Time je obuhvaćeno 16 000 kućanstava i 70 000 učenika i djece. U poljoprivredi koja je važna sastavnica našega gospodarstva i očuvanju hrvatskoga sela, provodili smo mjere usmjerene zaustavljanje pada poljoprivredne proizvodnje, povećanje njenog obujma i zaštitu dohotka poljoprivrednika. Broj poljoprivrednih gospodarstava povećao se za 7000, a istodobno generacijski obnavljamo hrvatsku poljoprivredu. Danas imamo preko 22 000 mladih poljoprivrednika koji čine ukupno 13% ukupnog broja poljoprivrednika, što je 2 puta više nego u EU gdje je prosjek 6%. U našem mandatu mladi poljoprivrednici ugovorili su 5 puta više projekata nego za vrijeme prethodne dvije Vlade. Ugovoreno je u području konkurentnosti hrvatskih poljoprivrednika i ribara 13,1 milijardi kuna, a isplaćeno 7,5 milijardi kuna. Također povećali smo površinu poljoprivrednog zemljišta i eko poljoprivrede, razminirali preko 6000 hektara poljoprivrednog zemljišta, sufinancirali smo nabavu najmodernije opreme za nadzor i kontrolu u ribarstvu, čime će se omogućiti nadzor i kontrola cjelokupnog našeg teritorijalnoga mora, kao i ZERP-a. U protekle 3.g. povučeno je 6 puta više novaca za ribarstvo nego prije, 2000 projekata za 1,4 milijarde kuna, moderniziramo i opremamo 6 ribarnih luka i iskrcajnih mjesta. Kad je riječ o obrazovanju i znanosti koji su ključ osobnog, gospodarskog i društvenog razvoja i od posebnog su nacionalnog interesa, povećali smo izdatke za znanost i obrazovanje u 3.g. našega mandata gotovo za 3 milijarde kuna, od čega su 2 milijarde kuna išle za materijalna prava zaposlenika, kurikularna reforma od ove školske godine uvedena je u osnovne i srednje škole, u 1. i 5.r., u 7.r., stem predmeti i u 1.r. srednje škole. Donijeli smo 40 novih kurikulima koji će našim učenicima omogućiti stjecanje temeljnih kompetencija za cjeloživotno učenje temeljem primjena znanja, vještina i stavova. Naglašavam, oni su doneseni konsenzusom, što je za naše društvo postignuće koje treba podcrtati. Projektu e-škole dodijeli smo dodatnih 40 milijuna EUR-a, a u nabavu opreme didaktičkih sredstava i drugih pomagala u osnovne i srednje škole uložili smo preko 68 milijuna kuna. Unaprijedili smo strukovno obrazovanje osiguravši za strukovne škole milijardu kuna, 25 strukovnih škola postalo je regionalnim centrima kompetentnosti što ujedno znači novu opremu, više prakse i raniji ulazak učenika u svijet rada. Osnovali smo 30 znanstvenih centara izvrsnosti za koje je dodijeljeno 370 milijuna kuna. Osigurali milijardu kuna za znanstvenu opremu i infrastrukturu, što je najveće opremanje hrvatske znanosti u posljednjih 15.g. Na području kulture naše su trajne zadaće njegovanje našeg kulturnog identiteta, zaštita baštine, podrška stvaralaštvu i kreativnim industrijama, promocija kulture i umjetnosti u domovini i svijetu, te međunarodna suradnja. Povećali smo proračun Ministarstva kulture koji sada iznosi gotovo 1% državnog proračuna, usvojili 5 zakona iz područja kulture, uključili u Zakon o audiovizualnim djelatnostima i video igre kao brzo rastuću industriju u RH. Paketom Zakona o muzejima i arhivima i arhivskom gradivu prilagođavamo se digitalnom vremenu i digitaliziramo arhivsku građu i kulturnu baštinu. Treće područje o kojem želim govoriti je zaštita obitelji, te solidarno i pravedno društvo. Obitelj je najvažnija jedinica i temelj hrvatskoga društva, stoga je obitelj i pojedinim, osobito osjetljivim, zato obitelj i pojedinim osobito osjetljivim članovima u svom djelovanju dajemo posebnu pozornost. U RH su prisutni negativni demografski trendovi karakteristični za veliki broj europskih zemalja, hrvatsko stanovništvo stari, suočeni smo s negativnim pojavama toga procesa uključivši i iseljavanje, a osobito mladih. Svjesni smo da svojom politikom moramo pomiriti i neuzaustavljivu mobilnost naših ljudi i činjenicu da bez ljudi nema ni napretka, ni razvoja. Zato smo nastavili i intenzivirali naše aktivnosti na demografskoj obnovi. Demografskim mjerama uspjeli smo postići pozitivne trendove demografskih kretanja, u 2018.g. bilo je 417 rođene djece više nego godinu prije, a prirodni prirast je povećan za 927. Od 1. travnja iduće godine roditeljske naknade za drugih šest mjeseci za zaposlene i samozaposlene povećavat će se na 5.600,00 kn što je gotovo 3.000,00 kn više nego prije 3.g. kad je taj iznos bio 2.600,00 kn. Očekujemo da će tom mjerom više od 60% roditelja zadržati punu neto plaću. Izmijenili smo dohodovni cenzus za ostvarivanje doplatka za djecu s 50% proračunske osnovice na 70% proračunske osnovice, čime smo omogućili proširenje broja korisnika. Posebnu pozornost pridajemo usklađivanju obiteljskog i poslovnog života roditelja, izgrađujemo ili obnavljamo više od 500 dječjih vrtića diljem RH, što je bez presedana u našoj povijesti. Zapošljavanjem 836 radnika omogućen je dvosmjenski rad čak 96 vrtića. Kad je riječ o mladima koji su nam posebno važni za razvoj društva želim ponoviti da predstojećim poreznim izmjenama ukidamo porez na dohodak za mlađe od 25.g., a prepolovljujemo ga za one do 30.g., potičemo pripravništvo za ulazak mladih na tržište rada uz postupno ukidanje stručnog osposobljavanja bez zasnivanja radnog odnosa. Kontinuirano podižemo i studentski standard. Povećali smo neoporeziv dio za studentski rad na 60 tisuća 600 kuna godišnje, povećali minimalnu satnicu, omogućili studenske ugovore za izvanredne studente. Stalno povećavamo broj socioekonomskim i STEM stipendija a s više od 1,2 milijarde kuna obnavljamo i gradimo studentske domove i infrastrukturu. Rješavanje stambenog pitanja jedno je od najvažnijih pitanja mladih obitelji, Vlada je odlučila pomoći mladim obiteljima. Do sada je uz pomoć te mjere više od 5 tisuća 300 obitelji osiguralo svoj dom a posebno veseli da je u tim obiteljima rođeno preko 850 djece. Ove godine zaprimljeno je preko 4 tisuće 200 novih zahtjeva što pokazuje izniman interes za ovu mjeru. Zaštita od nasilja u obitelji, zaštita žene i djece najčešćih žrtava obiteljskog nasilja, pojava protiv koje se naše društvo najoštrije mora boriti je također jedan od naših prioriteta. Svjedočili smo strašnim zločinima koji su se dogodili ove godine i to je pokazalo da smo itekako bili u pravu u našem nastojanju da ratificiramo Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. Isto tako svi vidimo da strahovi koji su bili propagirani nisu bili utemeljeni, naprotiv, čuli smo zabrinutost i interpretativnom izjavom koja je dio našega pravnoga poretka, anulirali sve te strahove i zebnje. Broj prijava kaznenog djela nasilja u obitelji porastao je u odnosu na prethodnu godinu za 88%. To ukazuje da se nešto mijenja, ukazuje na hrabrost žrtava. Za rad skloništa za žrtve nasilja u posljednje tri godine izdvojili smo 23 milijuna kuna, pokrenuli smo izgradnju skloništa u 6 županija u kojim ih do sada nije bilo. Potpisali smo sporazum o međuresornoj suradnji u sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. Osnovali nacionalne i županijske timove za sprječavanje borbe protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. Uspostavili smo suradnju s organizacijama civilnog društva i građanskim inicijativama čiji su predstavnici čak bili uključeni u radne skupine Ministarstva pravosuđa. Izmjene Kaznenog zakona, Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji, Zakona o kaznenom postupku prošle su postupak javnog savjetovanja i idu na Vladu i biti će upućene Hrvatskom saboru. S time promjenama propisujemo kvalificirane oblike kaznenih djela prema bliskoj osobi i proširujemo definiciju službene osobe. Pored toga uklanjamo u Zakonu o kaznenom postupku nedostatke uočene u praksi u konkretnim slučajevima te omogućujemo brže procesuiranje počinitelja kaznenih djela nasilja i bolju zaštitu prava žrtava. Vezano za slučaj koji se dogodio u Zadru i u kojem je žrtva maloljetna osoba, oštro osuđujemo ovakvo nasilje a osobito kaznena djela protiv spolne slobode počinjenje nad maloljetnim osobama. Županijsko državno odvjetništvo u Zadru uložilo je žalbu na odluku Županijskoga suda u Zadru a Ministarstvo pravosuđa će kao što ste čuli sa osobitom pozornošću pratiti daljnji tijek kaznenog postupka i odluke koje se u ovom slučaju donose. U pogledu zdravstva s obzirom da nam je to tema za popodne, dopustiti ćete da o tome govorimo tijekom popodneva puno šire ali ono što ovdje želim reći da je naš cilj osigurati financijski održiv zdravstveni sustav koji će građanima pružiti zdravstvenu sigurnost i jamčiti dostupnu i kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. Uložili smo čak, odnosno ugovorili 2,2 milijarde kuna projekata europskih sredstava u zdravstvu, restrukturirali i racionalizirali troškove, provedena je funkcionalna integracija 12 bolnica, model funkcionalne integracije na djelatnost hitne službe, na svim razinama zdravstvene djelatnosti. Uspostavljamo pomorske medicinske službe prijevoza specijaliziranim brodicama. Također radi se i na projektu centralnog upravljačkog sustava i e-naručivanja. Preko prioritetnih lista čekanja koje smo uveli za bolesti koje traže hitno liječenje u 2018. naručeno je preko 24 tisuće bolesnika. Opremili smo 14 bolnica radi poboljšanja medicinske usluge u dnevnim bolnicama, pokrenuli niz kapitalnih investicija, spomenuti ću samo neke. KBC Rijeka, izgradnja Opće bolnice Pula, planirana je izgradnja nacionalne dječje bolnice u Zagrebu. Udvostručili smo iznos sredstava za posebno skupe lijekove. On sada iznosi 1,4 milijarde kuna, to je 1% državnoga proračuna za posebno skupe lijekove, važno je da se to zna. Pokazali smo brigu prema liječnicima potpisivanjem dodatka o kolektivnom ugovoru, kao što ste vidjeli i na temelju današnjih vijesti istinite informacije o razlici u plaćama. Kada je riječ o sportu, važnom segmentu hrvatskoga društva, donijeli smo prvi strateški dokument u području sporta to je Nacionalni program za 2019., 2026. povećali ulaganja u našem mandatu kroz Središnji državni ured šport za više od 100 milijuna kuna. Vodimo računa i o uključenosti u sport osoba sa invaliditetom. U pogledu socijalne skrbi imali smo ove godine nažalost ubojstvo koje se dogodilo u Đakovu stoga sam i rekao da ćemo uvesti status službene osobe i pojačati mjere osiguranja. Kroz europske fondove osigurali smo za najpotrebitije školski obrok za više od 32 tisuće učenika u 467 škola na području 18 županija. Preko 200 tisuća najpotrebitijih osoba zaprimilo je pomoć u hrani od toga su 29% starije i nemoćne. Kada je riječ o osobama sa invaliditetom a naših sugrađana sa invaliditetom je čak pola milijuna. Vodimo brigu o osobama sa invaliditetom i djeci s poteškoćama u razvoju, povećali smo osobnu invalidninu i doplatak za pomoć i njegu. Povećali se sa 1250 na 1500 kuna a doplatak za pomoć i njegu u punom iznosu je sada 600 kuna, u smanjenom 420, dakle povećana je naknada za 20%. Financiranje usluga osobnog asistenta od 2017., izdvojili smo 355 milijuna kuna. Trenutno ih koristi 2 tisuće korisnika. Radimo na socijalnoj i radnoj uključenosti osoba sa invaliditetom. Kad je riječ o hrvatskim braniteljima odlučno štitimo dostojanstvo hrvatskih branitelja, vrijednosti i istine o Domovinskom ratu što je naša moralna dužnost jer bio bi poraz Hrvatske kada ne bi bili dostojni davanja poštovanja prema onima koji su dali žrtvu za hrvatsku slobodu. Stoga smo u brojnim aktivnostima, ne samo donijeli novi Zakon o hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji, zbrinuli stambeno 1.537 stradalnika Domovinskog rata, omogućili preventivne sistematske preglede kojima je pristupilo više 52.000 hrvatskih branitelja, u programu posjeta učenika osmih razreda Karlovcu, Kninu, Pakracu, Okućanima, Vukovaru sudjelovalo je više od 120.000 učenika i njihovih pratitelja. Donijeli smo jedinstveni Zakon o nestalim osobama u Domovinskom ratu koji do naše Vlade nije postojao. Vjerujemo da će to pomoći u traganju za 1.891 nestalom osobom iz Domovinskog rata, pri čemu se 1.480 vode nestalima, a za 411 smrtno stradalih nije poznato mjesto ukopa. Kad je riječ o ratnim zločinima, procesuiranje i rasvjetljivanje ratnih zločina je obveza svih tijela nadležnih u RH budući da oni ne zastarijevaju. To trebaju radi Državno odvjetništvo i policija i stoga oni imaju posebne i odjele i posebne radne skupine koje se bave tim poslom, to je njihova zadaća, oni u tome moraju biti samostalni i neovisni, ali trebaju pridonijeti na temelju svojih rezultata da se utvrdi istina i da se počinitelji ratnih zločina kazne. Kad je riječ o sigurnosti, tu želim iskazati priznanje hrvatskim policajcima, njih 20.000 koji danonoćno rade, interveniraju 750 puta na dan, 750 puta na dan. Trećina hrvatskih policajaca čuva hrvatsku granicu od nezakonitih migracija. Od početka godine uhićeno je 770 krijumčara, svjesni smo težine policijskog posla, osigurali smo odgovarajuća sredstva, uskoro ćete vi ovdje prihvatiti izmjene Zakona o hrvatskom državljanstvu kako bismo olakšali i stjecanje državljanstva pripadnicima hrvatskoga naroda u inozemstvu i hrvatskim iseljenicima. Novi rigorozniji Zakon o sigurnosti prometa na cestama, već sada pokazuje značajan pad broja smrtno stradalih u prometu. Kad je riječ o Schengenu, napravili smo svoju domaću zadaću, a činjenica da će Europska komisija idućega tjedna imati na dnevnom redu komunikaciju kojom će preporučiti da Hrvatska pristupi Schengenskom prostoru potvrđuje da smo i tu zadaću dobro napravili svjesni da je to u interesu i naše sigurnosti, a u konačnici po našem uvjerenju u interesu je i drugih članica EU osobito kad jer riječ o suzbijanju nezakonitih migracija. Kad je riječ o provedbi strategije za uvođenje EUR-a, želim ponoviti da su naši sugrađani čak 66% ukupne štednje kod naših sugrađana je u EUR-ima, nikad nije pala ispod 66%. Udio kredita u kunama s valutnom klauzulom u EUR-ima nikad nije pao ispod 47%. Analiza koristi i troškova ekonomskih daje nam za pravo da provodimo strategiju, prihvatili smo akcijski plan za europski tečajni mehanizam 2, provodi se u 6 područja, 19 mjera na kojima radi 9 institucija. U području obrane, nekoliko riječi. Nastavljamo jačati hrvatsku vojsku koja je jamac hrvatske sigurnosti, vratili smo vojsku u Sinj, Vukovar, Ploče, Varaždin i Udbinu, a do kraja godine i u Pulu. Imamo strategiju nacionalne sigurnosti, sustav domovinske sigurnosti unaprjeđeni sustav od zaštite od požara, gdje posebno priznanje dajem hrvatskim vatrogascima i svim drugima koji su uključeni. Povećali i materijalnu ali i tehničku opremljenost hrvatske vojske i na tome ćemo raditi i dalje. U pogledu vanjske politike mislim da ću se samo referirati na snažni međunarodni položaj o kojem sam govorio ovdje točno prije mjesec dana, a posebno na kraju želim samo kazati nekoliko poruka koje su na relevantne za ono što nas čeka. Prvo da želimo jačati i dalje pravnu sigurnost u RH, to mora biti jedan od glavnih prioriteta. Drugo, povećati ulaganja jer je to poluga razvoja. Treće, poduzimati i nastaviti mjere demografske obnove i povratak iseljenih Hrvata. U tom kontekstu usvojiti prvu nacionalnu razvojnu strategiju. Četvrto, nastaviti sa poreznim i administrativnim rasterećenjem gospodarstvenika i građana. Peto, razvijati energetsku, prometnu i digitalnu infrastrukturu kako bismo na taj način omogućili daljnji razvoj Hrvatske. Ulagati u sve, u sva područja, a osobito ponavljam još jednom u obrazovanje koje je ključ hrvatske budućnosti. I u konačnici na tragu dosadašnjih postignuća uoči 30 obljetnice hrvatske demokracije [[Upadica: Hvala vam.]] 25. obljetnice oslobađanja jačati i međunarodni položaj i ugled Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa. Izvolite kolega Petrov.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora po Članku 248. tražim stanku u ime Kluba MOST-a iz razloga što smo danas mogli čuti i zbog toga tažim konzultacije kluba o jednoj političkoj stabilnosti u kojoj se evo svako malo netko prešetava preko Trga Sv. Marka ucjenjujući jedni druge čak javno ispred kamera dok je gotovo pola Vlade smijenjeno iz razloga što su pod istragom USKOK-a, ja to ne mogu nazvati političkom stabilnosti, ja to mogu nazvati krizom i kriza Vlade. Govori se o uspješnoj mirovinskoj reformi s kojom se je hvalilo po Bruxellesu da bi konačno ona bila demontirana voljom naroda. Govori se o izbornoj reformi, provedeno je zapravo jedino što se dogodilo digli ste županiji stupanj više na razinu pašaluka. Napravili ste od župana politički neodgovorne osobe jer ste ih „lex šerifom“ učinili nesmjenjivima a onda ste im dali 200-injak poslova da obavljaju iz državne uprave bez apsolutno ikakve analize. Govorite o obrazovnoj reformi, takva obrazovna reforma koju ste doveli, dovela vas je do toga da imate štrajkove. Mogli smo također čuti razno različita obećanja za sve i svašta pa i danas prilikom izlaganja, sjetite se različitih obećanja, sjetite se obećanja da ćemo vratiti INA-u u naše ruke da bi evo sada novi ministar državne uprave rekao da se to neće dogoditi u ovom mandatu ove Vlade. O čemu smo mi danas mogli govoriti? Moje je samo jedno pitanje, do kad će trajati agonija ove Vlade i mrcvarenja apsolutno svih građana u RH? Hvala.
Kolega Petrov, imate pravo naravno na stanku ali sve ovo možete reći i u svom izlaganju koje će trajati 20 minuta. Javlja li se još netko? Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, također tražim stanku radi dodatnih konzultacija. Naime, ovdje je predsjednik Vlade g. Plenković rekao jednu neistinu, ne jednu, zapravo rekao ih je više a toj temi je posvetio od svojih sat vremena svega 30 sekundi a radi se o ključnoj temi za hrvatsku državu a radi se o demografskoj politici. Naime, vi ste rekli da je rođeno 417 djece više u 2018. nego prošloj, što je točno, zatim ste rekli jednu laž a to je da je prirodni prirast povećan za 927 odnosno da je u Hrvatskoj u toj godini rođeno 927 ljudi više nego što je umrlo. To je čista laž jer je samo smanjen prirodni pad. Te godine a govorim o 2018. g. je umrlo više nego što je rođeno, 15 761 osoba. Ponovit ću, 15 761 osoba i ne možete govoriti o prirodnom rastu kad možemo govoriti jedino o prirodnom padu. Dakle, za vrijeme vašeg mandata je u Hrvatskoj umrlo više nego što je rođeno, 45 000 osoba. Dakle, nemamo prirodni rast, imamo prirodni pad, to je jedan termin koji morate usvojiti. Zatim niste spomenuli niti jednu riječ o jednoj temi koju ste morali reći a obveza je Ustavnog suda. Dakle, morali ste već donijeti u proceduru, staviti u proceduru i donijeti Zakon o zaštiti života, vi ga nazivate „zakon o pobačaju“ i ja ću vam ovdje dati jedan podsjetnik, poklonit ću vam jednu knjigu, radi se o Abby Johnson, knjiga je „Neplanirano“, osoba se obratila pa se možda i vi obratite pa onda kao pravi kršćanski demokrat budete imali hrabrosti pa donesete ovaj zakon.
Kolega Zekanović, što sad izvodite? Dobro, dobro ali ovo je bila, vi ste tražili stanku za konzultacije kluba, održali ste raspravu a raspravu imate svi pravo držati 20 minuta, tako da ja ću naravno odobriti stanku jer je to sukladno Poslovniku. Dakle nastavit ćemo u 11 sati i 50 minuta, 12 klubova se prijavilo po 20 minuta, dosta dugo će trajati, hvala. STANKA U 11,40 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,55 SATI]] Kolegice i kolege ja vas molim da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Prvo otvaram raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Na početku mog obraćanja o izvješću o radu ove Vlade najvažnije pitanje koji si svi moramo postaviti je u kakvoj to Hrvatskoj danas živimo i kako danas žive građani. Danas u Hrvatskoj 50 tisuća ljudi radi za minimalnu plaću, ogroman broj zaposlenih radi i ne prima plaću, a kada se taj broj uveća za one koji godinu dana provedu uglavnom na bolovanju ili pak one koji rade nepuno radno vrijeme dođe se do brojke od više od 200 tisuća ljudi s primanjima manjim od minimalne plaće, čak preko milijun ljudi radi za plaću manju od prosječne plaće. Ogromna većina radnika nakon umirovljena ne može dostojanstveno živjeti od svoje mirovine. Brojni ljudi nemaju krov nad glavom, nemaju za platiti režije, nemaju za platiti najam, preko milijun živi na rubu siromaštva. Više od pola tog broja su umirovljenici koji su radili cijeli život kako bi danas neki od njih kopali po kantama za smeće, koji su radili cijeli život kako danas ne bi mogli kupiti vrećicu bombona svojim unucima, koji su radili cijeli život da danas nemaju za malo bolji obrok ili za topli kaput ili za cipele, koji su radili cijeli život da danas nemaju za režije. Da, oni su radili cijeli život da danas nemaju adekvatnu, kvalitetnu zdravstvenu zaštitu, a stanje u zdravstvu je pred potpunim kolapsom. Nažalost, gotovo svakodnevno svjedočimo aferama u zdravstvenom sustavu. Veliki dugovi, nestašica lijekova, duge liste čekanja, male plaće, odlazak liječnika i medicinskih sestara, dok se s druge strane događa tiha privatizacija zdravstva jer su ljubi zbog dugih lista čekanja prisiljeni spas potražiti kod privatnika. Zbog opće klime u društvu i malih plaća mnogi mladi, radno sposobni ljudi napuštaju našu zemlju, masovno iseljavaju. U mandatu ove Vlade iz Hrvatske je pobjeglo glavnom bez obzira čak 150 tisuća radno sposobnih ljudi, što je danas za Hrvatsku na tržištu rada nenadoknadiv gubitak, a posljedice toga ćemo nažalost još dugo osjećati. I u isto vrijeme se hvalite da ste smanjili nezaposlenost, da ste povećali zaposlenost, a istina je i zapravo se radi o tome da su se ljudi iselili. Pada broj zaposlenih, pada industrijska proizvodnja, pada izvoz. Ono što raste su potrošnja i uvoz. Građani se zadužuju, dižu kratkoročne kredite kako bi mogli preživjeti. Poslovna klima se pogoršava, korupcija je nikada veća, a investicije nikad manje u povijesti novije Hrvatske. S druge strane imamo Vladu koja umjesto da rješava problem siromaštva, malih plaća i mirovina, iseljavanje se odlučila na planiranu taktiku stvaranja kaosa i poticanja nacionalizma kako bi prikrila svu nemoć, nesposobnost i neznanje u rješavanju ključnih problema hrvatskog društva. Za to vrijeme Hrvatska tone po svim indeksima, po indeksu slobode medija, globalnom indeksu vladavine prava, indeksu ljudskih sloboda, te po indeksu percepcije korupcije. Hrvatsku ustvari ta ista korupcija proždire. Ovo ljeto morali ste otjerati pola vaše Vlade zbog sumnje na korupciju. Korupcija je postala vaš svojevrsni zaštitni znak, to je ono kako vas ljudi percipiraju, pa i zbog afera imenovanja i zapošljavanja kumova i rodbine. U konačnici, to je ono što vi u biti jeste. I kako bi spriječili da se ovakva Vlada više nikada ne dogodi Hrvatskoj, SDP će inzistirati na provođenju antikorupcijskog plana koji obuhvaća utvrđivanje porijekla imovine jer u našoj zemlji ne smije postati normalno da visoki državni dužnosnik u dvorištu ima parkiran skupocjeni Mercedes ili je vlasnik skupocjenih vila koje od svoje dužnosničke plaće nikako nije mogao zaraditi ili npr. da u Hrvatskoj jedna profesorica, članica vladajuće stranke ima navodno vrijednost imovine od preko 5 milijuna eura. Kako je to moguće? Nije smiješno gospodine Klarić. Želimo i strožu kontrolu javne nabave kako se ne bi moglo dogoditi da tvrtka kojoj je jedan bivši župan, danas već bivši ministar angažirao da obavlja poslove za županiju u isto vrijeme gradi njegovu obiteljsku kuću. Inzistirat ćemo na transparentnosti financiranja izbornih kampanja kako se one ne bi financirale iz torbi zainteresiranih tajkuna ili iz crnih fondova čime smo svjedočili u novijoj hrvatskoj povijesti. Postrožit ćemo kontrolu imovinskih kartica kako se ne bi događalo da bude upola manje prikazanih kvadratura skupocjenih vila ili da se ne bi ta kvadratura skrivala iza kvadratura pečenjare, a da ne govorim o tome da neki uopće ni ne prijavljuju svoje nekretnine. Povjerenstvo za sukob interesa oslobodit ćemo pritiska svake vrste, a pogotovo one koje dolazi od političara i stranaka čemu danas svakodnevno svjedočimo, pogotovo od strane predsjednika Vlade. Podsjetit ću da je to povjerenstvo upravo bilo osnovano i formirano kao uvjet pristupanja Hrvatske EU. Moje je pitanje stoga kakvu to poruku šaljemo EU pred preuzimanje predsjedanja od strane Hrvatske i kakvu to poruku predsjedniče Vlade šaljete građanima kada ne poštujete institucije svoje vlastite zemlje? Rušenje digniteta institucija od strane predsjednika Vlade i njegovih suradnika je samo dokaz općeg rasula i kaosa koji vlada u našoj zemlji. A vaš strah od gubitka svoje fotelje je toliko velik da ne prezate ni od čega pa ni od političke korupcije kojom ste osigurali većinu u Saboru. Zbog toga ovaj Sabor više ne predstavlja volju građana jer je čak 28 zastupnika promijenilo politički dres i izdalo svoje birače u Hrvatskom saboru. Vladajuću većinu ionako drži na okupu samo i jedino interes, vlastiti interes a ne interes građana i građani to osjećaju. Osjećaju tu nepravdu na svakom koraku. A najveća nepravda koju osjećaju je kada vide da zakoni u ovoj zemlji nisu jednaki za sve. Da su silovatelji na slobodi, da nema kazna za lopove, da moćnici i korumpirani političari godinama izbjegavaju ruku pravde. SDP će stoga pokrenuti nikad veću reformu pravosuđa jer pravosuđe mora biti učinkovitije, sudovi organiziraniji a sudska praksa ujednačena, pravo mora biti jednako za sve, pravosuđe mora biti u službi zakona a ne iznad zakona i mora biti u službi građana a ne iznad građana kao i Vlada. I kakva je to Vlada koja i danas građanima tvrdi da je sve super, da gospodarstvo raste, da raste turizam, da se smanjuje deficit, da je uzela od građana 3 milijarde kuna više od poreza na dodanu vrijednost, da su se prihodi proračuna digli za više od 5 milijardi kuna? Ako je sve već tako sjajno, čega se bojite, zašto ne raspišete izbore? Podsjetiti ću vas da ste imali novca za povećanje plaća ali da ste taj novac nepravedno usmjerili da povećate plaće najbogatijima i sebi. Da niste povećali plaće samo najbogatijima i sebi medicinske sestre, učitelji, policajci, vatrogasci imali bi veće plaće već od ove godine za u prosjeku 700 kuna. Smanjenjem PDV-a na voće, povrće, meso, hrana nije pojeftinila, to svi znamo ali ste zato omogućili što nije nimalo slučajno da se obogati uvozni lobij i vlasnici trgovačkih lanaca. Tih 2 milijarde kuna moglo je biti usmjereno u povećanje plaća. Naš, SDP-ovim planom za povećanje plaća, odnosno dizanjem neoporezivog dijela dohotka sa 3800 na 5000 kuna plaće bi za više od 700 tisuća zaposlenih u Hrvatskoj narasle u prosjeku između 330 i 500 kuna mjesečno, ali to vas ne zanima, vi to ne želite. I opet ste danas prevarili birače po tko zna koji put jer ste im obećali da ćete smanjiti PDV i opet ništa. Građanima ste opet prodali jeftini populizam no od vas ništa drugo i nismo očekivali, samo lažna obećanja i korupciju. Ali u zadnje tri godine možete se pohvaliti samo jednom pravom velikom ozbiljnom bitnom reformom za građane ove zemlje na kojoj vam čestitam, to je reforma datuma blagdana i praznika. I sasvim sam siguran da će građani upravo zbog te reforme živjeti bolje. I tako svaki put, kad nemate odgovor na ključne probleme građana, siromaštvo, korupciju, male plaće i mirovine, iseljavanje, vi se bavite trivijalnostima poput mijenjanja datuma blagdana i praznika. I ljudi više ne mogu to trpjeti, ne mogu gledati ovu nepravdu, ne mogu gledati ovaj kaos koji se prelijeva u gotovo sve sfere našeg društva, između ostalog i zbog toga iseljavaju. Nažalost, ljudi su izgubili povjerenje i u institucije naše zemlje, DORH, pravosuđe, Vlada, predsjednik Vlade, predsjednica Republike, sve su to institucije kojima građani više ništa ne vjeruju. I da bi vratili povjerenje ljudi u Hrvatsku moramo vratiti i povjerenje u instituciju. Toliko ste sve upropastili da je Hrvatskoj potreban novi početak, Hrvatskoj treba red i povjerenje. Red i povjerenje su preduvjet rasta, razvoja i uspjeha. Ja i dalje vjerujem da je Hrvatska zemlja koja ima velik potencijal i šansu za uspjeh ali samo ako ju vode ljudi koji su je spremni služiti a ne oni koji se od nje bogate i oni koji je pljačkaju. Mi u SDP-u znamo da nositelj razvoja nisu ni makroekonomski podaci, ni kvartalna statistika, ni brojevi noćenja turista na Jadranu. Mi znamo da su nositelji razvoja i uspjeha jedino i isključivo ljudi, samo im treba dati šansu, moramo postati društvo jednakih šansi. Put prema boljem će biti težak, svjesni smo u SDP-u da nas čeka puno posla no mi vjerujemo u našu zemlju i vjerujemo u naše ljude i nećemo odustati od ravnopravne Hrvatske za sve njene građane u kojoj svatko treba imati jednaku šansu za uspjeh. Bez obzira tko je, odakle je i kako se zove, vjerujemo u Hrvatsku jednakih mogućnosti za sve a ne samo za neke. Hrvatska se mora promijeniti, Hrvatska jednostavno mora biti bolja zemlja i zato vas pozivam da raspišete prijevremene izbore i omogućite građanima da izaberu bolju Hrvatsku. Hvala vam.
Drugi na redu je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista i poštovani kolega Božo Petrov. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici. Predsjedniče Vlade, ova rasprava i ovaj početak rasprave dobio je jedan prizvuk bizarnog. O čemu mi ovdje pričamo? Vlada se trese, politički partneri u ovoj Vladi se svađaju, javno ucjenjuju sad već pred kamerama a ovdje se raspravlja uglavnom o onome što je bilo vrlo malo o onome što nas čeka. Ja ću zato iskoristiti jedan povijesni citat da bi upitao predsjednika ove Vlade, dokad ćete zlorabiti strpljivost naroda? Dokad će trajati ova politička agonija, ovo prenemaganje? Mi smo se mogli nagledati u Hrvatskoj svega, mogli smo se nagledati u zadnjih 30 g. i afera i korupcija i pogodovanja i novaca koji su se nosili u torbama i dijeljenja utjecaja državnim tvrtkama i njihovim dionicama, mogli smo također svjedočiti jednome predsjedniku Vlade koji je na kraju otišao a da nitko ne zna zašto je otišao, možemo ga danas vidjeti po sudnicama. Mogli smo također svjedočiti jednome predsjedniku Vlade koji je više volio lamentirati u poznatim restoranima nego u Vladi ali nikad, nikad nismo imali ovakvu situaciju. Ova Vlada viče već 3 g., viče koliko je stabilna, koliko je transparentna, otvorena a pola Vlade je neki dan smijenjeno, gotovo pola Vlade je zbog istraga USKOK-a. nevjerojatno. Beskonačno, kao pokvareni gramofon se ponavlja koliko je netko transparentan a zapravo nam se treba nacrtati da se ne poštuje Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa i cijelo vrijeme dok se ponavlja koliko je nešto stabilno, mi možemo svjedočiti paralelno kako neki politički partneri pretrčavaju, prešetavaju Trg Sv. Marka, od Vlade do Sabora i nazad da bi se pokazalo koliko su oni ozbiljni u svojim namjerama, veliki ozbiljni igrači iznoseći svoje namjere. I ta Vlada koja je doslovno skupljena zbrda-zdola, političkom trgovinom, nikakva stabilna Vlada nego doslovno kuća od karata, troši cijelu svoju energiju da bi se sačuvala na vlasti, da bi sačuvala svoje fotelje. Nema tu građana. I onda mi možemo također svjedočiti budući a su taoci sami građani ovakve Vlade, umjesto mirovinske reforme, porezne prave reforme, obrazovne prave reforme, pravosudne prave reforme, tu su bili pošteni, rekli su da ipak je to mini reforma, mi svjedočimo reformi državnih blagdana. Ajde, a barem ćete nešto u ovih 4 g. napraviti, reformirat ćete blagdane. Početak mandata ove Vlade bio je obilježen zakulisnim igrama i onda kada su mislili da je sve riješeno, da će postojati poslušnici koji će odigrati točno onako kako to vama odgovara, dogodilo se da je dio ucijenjenih postao bahat, dio ucijenjenih su postali sami ucjenjivači a onda ste vi trebali zadnjih par godina plesati u balansu između svoje stranačke desnice, koalicijske ljevice, ucjenjivača, velikih salonskih filozofa i veličina i puno je vremena ovaj predsjednik Vlade potrošio na balansiranje, na smirivanje svojih igrača zaboravljajući građane, braneći te iste ljude, pa sjetite se čovjeka koji je mijenjao zbog svoje osobne koristi amandmane i urbanističke planove, tada je naš predsjednik Vlade rekao da je njegov integritet neupitan, da nema uopće nikakvoga govora o nečem lošem, da bi na 3/4 mandata smijenio gotovo pola Vlade zbog istraga USKOK-a i to tada kada ih je smjenjivao, nije postavio eksperte, postavio je ljude po dinastijskom klimoglavskom ključu šaljući time poruku da reforme nisu bitne, promjene i ono što se treba napraviti u Hrvatskoj nije bitno, bitno je da se sluša jer pijun se zamijene pijunima, nikakav problem. Toliko posla u onome da sačuvate svoje fotelje umjesto u onome što bi trebala biti vaša zadaća i zašto su vam uostalom građani dali povjerenje 4 godine. 3 g. su prošle, ništa niste napravili. Budući da ova Vlada trči svoju zadnju dionicu, onda je red da malo opširnije kažemo. Ja ću vam reć prvo o dojmu. Mene kad netko pita za ovu Vladu, prva slika, ja vjerujem pa barem 3 milijuna Hrvata je Trg Sv. Marka, pretrčavanje, kamere su vam se namjestile, sad je to već standardno dolje, na Trgu Sv. Marka i samo prate, samo pretrčavaju od Vlade do Sabora, nazad, velike veličine, naši dragi kolege zastupnici pa onda možemo vidjeti jednoga kolegu Pupovca pa onda istrči Vrdoljak pa onda kolege iz 365, reality show. Vi na Trgu Sv. Marka imate reality show, to ste vi stvorili od ove države stabilna Vlada. I svako malo od njih netko istrči da bi pokazao koliko su njegove namjere ozbiljne, za koje se oni sve probleme zalažu. Ali nije tu kraj. Pa čak i vi sami zastupnici HDZ-a kreiraju reality show. Možemo se sjetiti našeg zastupnika Đakića koji izađe i kaže nikada sa kolegom Pupovcem a onda tjedan, dva dana iza moli članove HVIDRA-e da odustanu od njegovog prijedloga brukajući se. Sami sudjelujete u tom reality showu ne treba vam nitko drugi, dovoljni ste sebi. I to je taj dojam po kojem će ova Vlada ostati upamćena. Kriza vlada, propušteno vrijeme. I umjesto istinskih i pravih reformi, jačanja institucija i veće transparentnosti kako smo mi slušali od ovog predsjednika Vlade na početku mandata, pa ja mogu reći da ste vi afirmirali političku trgovinu kao dio javnog diskursa. To je ono što ste napravili. I sve ste nam to nacrtali u zadnja tri mjeseca nacrtali. Do kada? Ja vas iskreno, pošteno pitam do kada? Popis onoga što niste napravili je dug. Dakle, u sektoru zdravstva o čemu ćemo mi pričati poslijepodne Europska komisija je rekla dovoljno. Rizici u zdravstvu zbog financijskog kolapsa su toliko veliki da vam je to istaknula, dugovi bolnica za lijekove mjere se u milijardama, struktura zdravstva ne odgovara potrebama stanovništva, zdravstveni ishodi uglavnom ispod prosjeka EU. To su činjenice. To vam je rekla Europska komisija ove godine. Mi smo vam ponudili clean start, ali ne, vi ste odlučili zadržati ministra zdravstva koji ništa po ovom pitanju nije napravio u ove 3 godine, dati mu još jednom povjerenje, preuzeti odgovornost za njegovo nečinjenje, vi ste na kraju odgovorni. Vi ste zapravo afirmirali nered u sektoru zdravstva. U području državne javne uprave, digli ste županije na razinu pašaluka, župane učinili politički neodgovornima jer ih se ne može smijeniti još ste im dodijelili 200-tinjak poslova bez ikakve analize i to je vaša reforma. Sada vidite s obzirom na ono što se događa sa štrajkovima da je sve propalo, ali nemojte se čuditi. Obećavali ste plaće i Zakon o plaćama istih tih službenika već 3 godine, ništa niste napravili. Pa kako možete očekivati red u sustavu u kojem sustava nema, niti sustavnog pristupa. Mirovinska reforma, druga stvar, hvalili ste se po Bruxellesu, snimili propagandu, mini serijal, poruka da bi vam bila demontirana voljom naroda. Sada ste sakrili tog istog ministra u neko drugo ministarstvo, nema čovjeka. Nakon toga pokušavate spasiti svoju Vladu pišući te prijedloge iz mirovinske reforme doslovno preko vikenda, ne praveći nikakvu analizu da biste izbjegli referendum, ali o referendumima ćemo malo kasnije. Vaš sustavi pristup, taj stabilni pristup o kojem pričate se zapravo ogleda upravo u Ministarstvu rada, treći ministar u tri godine, moram priznati vrlo stabilno. Obrazovnu reformu, obrazovnu reformu ste tako napravili podijelili ste tablete po školama, mislili ste o svemu, gotovo svemu. Mislili ste o kurikulima, o ishodima učenja, o tabletima jedino o čemu niste mislili su isti ti učitelji, profesori i nastavnici. I čemu se čudite kad vam oni sada javno govore da su očekivanja od njih u nesrazmjeru s onim što ste im dali u ruke da obave taj svoj posao. Čemu se čudite? I još se cinizmom rugate, neki dan se rugate tim učiteljima, profesorima i nastavnicima, prije pola godine govorite naš državni proračun je u suficitu 750 milijuna kuna, danas im se rugate. Što se tiče same reforme izbornog sustava, pa o tome ne treba trošiti riječi. Vi ste obrisali pod sa 400.000 potpisa ljudi koji su tražili promjenu izbornog sustava jer je vi niste kadri napraviti u tri godine, ali je meni jasno zašto. Kako god da se napravi promjena izbornog zakona meni je jasno da vaši partneri u Vladi, ti mali partneri više neće proći na idućim izborima. Vi ne smijete napraviti nikakvu reformu izbornog sustava. I sada ćemo nažalost dočekati nove izbore sa ovakvim izbornim zakonodavstvom, s neredom u izbornim jedinicama gdje takav sustav ne jamči sustav osobne odgovornosti, nego doslovno proliferaciju stranačkog uhljebizma i negativne selekcije. A stanje u demografiji je posebna pjesma, mogli smo čuti da se ovdje s tim hvalite, a ja ću vas jednu stvar. Pa vi niti krovni dokument demografske politike niste uspjeli donijeti u tri godine. Obećavali ste nacionalnu demografsku strategiju. Nema ga, a o čemu trebamo govoriti, trebamo možda govoriti o 1.000 EUR-a koje ste isplaćivali odnosno namjeravali isplatiti. Ništa. O delimitiranju porodiljnih naknada odnosno da svaka žena dok je na porodiljnom prima punu plaću, ništa. To vam je sve bio predizborni program. Ništa. Dakle, ništa se neće dogoditi. Ljudi odlaze, a ova godina koliko su zapravo neuspješne vaše mjere, u ovoj godini u prvih 9 mjeseci rođeno je nikad manje djece u Hrvatskoj. To su vaši rezultati, nikad manje, a pričate o demografskoj revitalizaciji. Naravno ima tu i drugih neispunjenih obećanja tipa vraćanja INE, sjetite se ja sam pitao 2018., na početku 2018. što se s tim događa, predsjednik Vlade je rekao imao sam izabrat konzultante. Konzultante ste birali godinu i po dana da biste rekli da oni koje ste odabrali ne mogu to radit, odabrat ćete druge, a neki dan smo mogli čuti od ministra državne imovine da ova Vlada neće vratiti u ovom mandatu INA-u. Pa o čemu ćemo pričat? O vašim današnjim obećanjima koje ste dali za vrijeme izlaganja o rastu plaća kad se ne držite apsolutno nikakvog obećanja jer u vas obećanje traje jedan dan. O reformi pravosuđa i sektoru pravosuđa, čuo sam da se hvalite rastu RH na indeksu konkurentnosti, jeste možda pogledali poštovani predsjedniče gdje je RH na tom indeksu kada se gleda pravosuđe i rješavanje sporova, efikasnost rješavanja sporova, od 141 svjetskog gospodarstva, RH je na 140 mjestu, predzadnja na svijetu, RH je predzadnja na svijetu, dobro pogledajte to čime se vi hvalite, toliko ste uspješni. I u trenutku kad ste govorili da provodite reformu, mogli smo vidjeti da se vrišti sa naslovnica imovinske kartice sudaca će biti dostupne, gdje su, gdje su nestale, nema ih, nema ih već godinu dana, još jedno obećanje koje niste na kraju proveli. Porezni krug reforme napravili ste tako da ste ovdje nama docirali s govornice kako ćemo mi tek osjetiti to da će apsolutno sve to što ćete smanjiti poreze na određene proizvode i hranu prouzrokovati smanjenje cijene tih proizvoda, pa ne znam je li vi živite možda u paralelnom svemiru, ti isti proizvodi o kojima ste govorili da će se smanjit, povećali su se, cijene tih proizvoda su se povećale, a poduzetnike ste svojom reformom bacili u očaj jer trenutno više ne mogu izdržati razinu PDV-a, a to danas smo mogli čut da neće biti još jedno vaše predizborno obećanje ispunjeno nećete smanjivati PDV ko fol zato da date veće plaće, a ja ću vama reć i ovo, danas je RH dosegla razinu one RH prije recesije, kako to da smo tada imali niži PDV, plaćeno sve, a danas imate za 3% veći PDV, imate deficit već nekoliko godina za redom i nedostaje vam novaca, toliko o onome što vi govorite što se tiče poduzetništva i da usput bilježimo najveći pad industrijske proizvodnje u cijeloj EU, super ste nas riješili za ono što se može očekivat uskoro, to nova recesija. Naravno želeći riješiti svoje aluzije iz Vlade, poslali ste nam te aluzije u HS kao da nemamo dovoljno aluzija ovdje i na tome vam hvala, to se također dogodilo u ovih pola godine. A što se tiče sektora gospodarenja otpadom, pa to je negdje između apsurda i katastrofe, to se može vidjeti po odluci Ministarstva zaštite okoliša o zatvaranju odlagališta i rješenju Državnog inspektorata u kojem se naređuje jednom gradu da preuzme otpad iz grada udaljenog 100 km bez da ste napravili mrežu sortirnica, kompostišta, bez da ste napravili zdravu alternativu, to je to vaše rješavanje, bravo. I što nakon svega bi vam trebao reći? Vlada koja je sastavljena političkom trgovinom, Vlada koja grca u aferama svojih članova, koja stranačke interese stavlja ispred države i naroda, koja se bori, boji referenduma, koja se boji volje naroda i direktnog odlučivanja naroda, koja se boji novih izbora, pa nadrealno vas je nekada slušati kolko bi zapravo izbori bili loši za RH, ne izbori bi bili odlični za RH jer ovo prešetavanje kojima svjedočimo u HS zadnje 3.g., ova sramota, ona sramota na političkom trgu sa reality show-om toga ne bi bilo da se ne bojite toliko izbora i gubitka svojih fotelja, problemi ne počinju s krizom, problemi počinju kada svoje krize rješavate iza zatvorenih vrata sa vrlo skupim kompromisima i kad kao vrag od tamjana bježite od volje naroda i od referenduma i od izbora. Ja vas samo na kraju pitam što ćete napravit, dokad će trajat agonija, dokad će trajati vaše prenemaganje i mrcvarenje apsolutno [[Upadica: Hvala vam]] svakog u RH?
Idemo sada na treću raspravu, to je Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče HS, g. predsjedniče Vlade, g. ministre, poštovane kolegice i kolege, u ime Kluba zastupnika HDZ-a čestitam na uvodnom izlaganju predsjedniku Vlade RH u kom je izlaganju pokazao, prikazao, izložio, dosege i sve što je napravila Vlada u mandatu od 2016.g. Jedino pitanje koje se nakon godišnjeg izvješća predsjednika Vlade ovdje u HS može postaviti je da li građani RH danas žive bolje 2019.g. u listopadu nego što su živjeli 2016. godine kada je ova Vlada imenovana. To je jedina prava ocjena kojom možemo se odrediti prema radu Vlade RH. A da bismo mogli dati ocjenu o radu Vlade, žive građani bolje danas ili prije 3 godine puno više od dojma kojim ovdje u ovoj sabornici pokušavaju uvjeriti i gospodin Bernardić i gospodin Petrov, puno veću, puno više vjerujem i vjeru poklanjam podacima koji govore, bilo da su to međunarodne financijske institucije, bilo da je to Državni zavod za statistiku, bilo da su to podaci koje vode državna tijela. Dakle, vaš dojam može biti takav kakav je ali kažem i građani puno više vjeruju onim pokazateljima koje dobivaju od relevantnih institucija i da li je njihova plaća, njihov standard danas bolji nego što je bio prije 3 godine. Nakon govora predsjednika Vlade u kojemu je iznio sve što je napravljeno a još više kada je najavio što ćemo napraviti u idućoj godini i kad je u pitanju odnos Vlade kao poslodavca prema svojim zaposlenicima a to su državni i javni službenici i namještenici gdje je najavljeno povećanje plaća od 6%, gdje je i pored toga još i povećanje osobnog odbitka sa 3800 na 4000 kuna čini mi se da su pripremljeni govori gospodina Bernardića i gospodina Petrova bačeni i onda su dosta smušeno, rekao bih nastupili pod takvim dojmom ovdje u Sabornici sa svojim izlaganjima koji očito su rezultat neznanja odnosno nemogućnosti odgovora na ovo što je predsjednik Vlade najavio za iduću godinu u kojoj će se značajno povećati plaće. A kad govorimo o povećanju plaće da ne bih kasnije to smetnuo s uma onda želim jasno reći dakle da je Vlada kao poslodavac, kroz povećanje osnovice svim zaposlenicima, dakle svim državnim službenicima i javnim službenicima i namještenicima povećala plaću 11,5% temeljem podizanja osnovice. No mi pri tome zaboravljamo ili namjerno prešućujemo činjenicu da je kroz tri kruga porezne reforme, da je posebno kroz povećanje osobnog odbitka, da je posebno kroz izmjene stopa na dohodak, ta plaća, primjerice ako sada govorimo o državnim i javnim službenicima i namještenicima rasla u prosjeku 17%, 17%, pa ako tome još pridodamo i ovu najavu koju smo malo prije čuli onda će država kao poslodavac, prema svojim zaposlenicima u mandatu od 4 godine povećati plaću u što kažem se uključuje i povećanje osnovce ali i porezna reforma oko 22%, oko 22%. Prema tome, to dovoljno govori, taj podatak o povećanju plaće od 22% u mandatu Vlade što je više nego tri Vlade prije toga najbolje govori o uspješnosti, sposobnosti reformskom kapacitetu, znanju ove Vlade. Kažem, puno više nego što će nam to naši oporbeni prijatelji ovdje na temelju njihovog dojma, na temelju njihovog viđenja stranački obojenog govore o stanju u državi. Podatak kojega sam pročitao ovih dana a koji govori o BDP-u po glavi stanovnika u Hrvatskoj koji je 1. siječnja 2016. godine iznosi 10 tisuća i 800 eura a danas iznosi 12 tisuća i 900, dakle oko 21% je povećan BDP po glavi stanovnika temeljni je podatak koji govori kako se danas živi u Hrvatskoj u odnosu na 2016. godinu. Predsjednik Vlade je iznio brojne podatke i kada je u pitanju povećanje plaće u Hrvatskoj, dakle ne među ovih 240 tisuća državnih službenika i namještenika nego uključujući i cijeli realni sektor, dakle sve zaposlenike u Hrvatskoj. A da i tu kažem, danas ih je oko milijun i 600 ili 165 tisuća više zaposlenih nego kada je ova Vlada preuzela odgovornost za vođenje Hrvatske. Ili da još to plastičnije prikažem 137 dnevno novih je radnika u sustavu rada u Hrvatskoj, 137 dnevno. Za vrijeme Vlade Zorana Milanovića, SDP-a 26 dnevno ih je gubilo posao i onda smo tada bili došli na stopu nezaposlenih od 17, 18%, danas je ona ispod 9%. Dakle taj podatak da dnevno se u Hrvatskoj zapošljava 137 radnika govori također o reformskom kapacitetu Vlade, o brizi hrvatske Vlade i o njenoj uspješnosti. Kada govorimo o povećanju mirovina od 11%, o povećanju minimalne plaće od 20%, onda tim jezikom i tim pokazateljima možemo govoriti o radu Vlade Andreja Plenkovića. Ono što je bitno i što je predsjednik istaknuo, ja bih naglasio, jer sam bio član Vlada koje su imale rast i od 4,5, 5%, dakle sudjelovao sam u radu Vlade kada su imali rast 4,5, 5% ali smo se u tim Vladama da bismo mogli prije svega graditi autoceste, graditi kapitalnu prometnu infrastrukturu značajno zaduživali i tim smo načinom ulagali prije svega u javnu infrastrukturu koja je, u javne investicije koje su tada iznimno brzo i u velikom obimu građene. Pa kada to usporedim s današnjim rastom koji je oko 3% i to treba reći iznad prosjeka EU, rast hrvatskog BDP-a iznad prosjeka EU temeljen isključivo na vlastitom znanju, na vlastitim sposobnostima, na vlastitim snagama. Dakle, bez zaduživanja i pri tome bih posebno izdvojio podatak koji je vrlo važno ga istaknuti jer govori o značaju članstva Hrvatske u EU, a taj podatak kaže da preko 80% svih investicija u Hrvatskoj, svih javnih investicija u Hrvatskoj je temeljem na sredstvima Europskih fondova. A da bimo tih 80% javnih investicija u Hrvatskoj mogli provoditi temeljem Europskih fondova trebalo je ubrzati procedure, trebalo je pojednostavniti procedure kako bismo što prije ugovorili, kako bismo što prije izvršavali te radove, tu te javne investicije koje se financiraju sredstvima EU i od 11,7 milijardi EUR-a kolika je financijska omotnica u RH za ovo financijsko razdoblje 100% je u natječaju, 78% ugovoreno i sada kako se ti radovi ostvaruju dolazi do plaćanja i na taj način se dodatno potiče zapošljavanje i potiče rast gospodarstva u RH. Predsjednik je uvodno govorio o reformama u Hrvatskoj. O reformskom kapacitetu Vlade. Spomenuo je niz reformi i od, i zdravstvenu i poreznu reformu ispustio je reći nekoliko riječi o po meni vrlo važnoj reformi koja u svom nazivu nije reforma, ali u svojoj provedbi je polučila sjajan rezultata na cjelokupno hrvatsko gospodarstvo. Ta reforma po meni je omogućila da mi nastavimo sa sjajnim turističkim sezonama, da se uvede u Hrvatskoj reda kojega prije toga nije bilo u odnosu vjerovnik i dužnik, a to je reforma Agrokor. O tome nismo ovdje čuli, ali kada se 2017. godine donio Zakon o izvanrednoj upravi u trgovačkim društvima nakon toga se bitno mijenjaju odnosi u hrvatskome gospodarstvu. Pitajte sve poslodavce, pitajte sve vjerovnike da li su rokovi plaćanja danas bolji nego prije nego što je donesen Zakon o izvanrednoj upravi, je li se danas bolje, kakav je danas odnos dužnika prema vjerovniku, pa ćete vidjeti da je danas u Hrvatskoj i te kako promijenjeni su rokovi plaćanja, ja ne znam odakle, moram to reći, odakle ovaj podatak predsjedniku SDP-a Davoru Bernardiću da u Hrvatskoj veliki broj zaposlenika ne prima plaću. Mene bi taj podatak interesirao da mi ga kaže, koliko je to, koliko je to pravnih subjekata, koliko je to tvrtki i koliko je to zaposlenika, a ne ovako prosuti sa ove govornice podatak o tome kako veliki broj hrvatskih radnika ne prima plaću kad znam dakle da je upravo zbog toga što se uvelo reda, što se u taj odnos između poslodavca i radnika, između vjerovnika i dužnika se duboko promijenio. I ta činjenica da smo donošenjem Zakona o izvanrednoj upravi sačuvali velikih 30.000 radnih mjesta u Hrvatskoj, da smo sačuvali oko 150.000 radnih mjesta u tvrtkama koji su bili kooperanti ili koji su surađivali s Agrokorom. Činjenica da je u sustavu rada u Hrvatskoj ostalo 30.000 zaposlenika i da to niti jednu jedinu lipu nije koštalo državne obveznike dovoljno govori o kvaliteti i vrijednosti tog Zakona o izvanrednoj upravi u trgovačkim društvima od sistemskog značaja, a znamo i svjedoci smo koliko smo dana ovdje u ovoj sabornici čuli uvreda, kleveta, optužbi o tome da je taj zakon katastrofa da će on se prenijeti, da će on preko 60 milijardi kuna koštati državni proračun, pa onda i porezne obveznike. Na kraju od toga ne da nije bilo ništa, nego upravo obrnuto, vi znate da je i potpisana i nagodba i što je s tim zakonom kasnije napravljeno. Da ne govorim o reformi u cestarskom sektoru, u prometnom sektoru. No ta reforma najbolje pokazuje ono što smo već puno puta ovdje govorili, a to je da se rad ove Vlade temelji na trokutu, trokut financijske stabilizacije koja je u potpunosti načinjena, učinjena. Dakle, nikada do prije ove Vlade nismo imali suficit u državnom proračunu, a taj suficit u državnom proračunu nam se provodi na način da smo rasteretili hrvatske poduzetnike i hrvatske građane sa preko 6,5 milijardi kuna u odnosu na stanje prije 2017. godine. Dakle, u isto vrijeme smanjujemo poreznu presiju, smanjujemo rashode što je onda podredno znači i prihode državnog proračuna, a s druge strane bilježimo suficit državnog proračuna i u godini u kojoj smo bili primorani zbog lošeg rada vlade SDP-a isplatiti preko 4,5 milijarde jamstava za Uljanik. Prema tome, ta financijska konsolidacija, fiskalna konsolidacija državnog proračuna omogućila je sve ove makroekonomske pokazatelje o kojima je premijer govorio koje sam neke i ja naveo. I ta financijska konsolidacija je omogućila ulazak u sve one reforme koje smo maloprije spominjali i kad je u pitanju mirovinska i kad je u pitanju zdravstvena i kad je u pitanju i kad je u pitanju cestarski sektor o kojemu sam sada upravo htio reći zbog čega sam se vratio u ovaj trokut uspješnosti. Da se kroz financijsku konsolidaciju, kroz činjenicu da nam je smanjen javni dug omogućilo se da se krediti koje smo dizali, a koje sam maloprije spominjao da bismo gradili hrvatsku prometnu infrastrukturu, da su se obveze RH na godišnjoj razini smanjile za preko 400 milijuna kuna. Da ništa drugo nije napravljeno u cestarskom sektoru, sama činjenica da smo kroz sređivanje javnih financija omogućili da ne dođe do monetizacije odnosno privatizacije hrvatskih cesta koje je SDP namjeravao ali su ga onda građani referendumom zaustavili, mi ne da nismo prodali autoceste, ne da ih nismo iznajmili, ne da nismo, ne da one ne stvaraju dodati namet RH, nego smo kroz rad, kroz financijsku konsolidaciju omogućili da ta prometna reforma, reforma cestarskog sektora na godišnjoj razini uštedi se u odnosu na ono što je prije toga bilo gotovo 400 miliona kuna. I nažalost, nažalost zbog nesposobnosti vlade SDP-a kada smo se u 4 godine zadužili, pazite po glavi stanovnika 17.500 kuna u mandatu SDP-a u 4.g. kada vi utvrdite da smo se zadužili gotovo 78 milijardi kuna, pa podijelite sa brojem stanovnika, pa ćete vidjet da je to 17,5 tisuća kuna po jednom stanovniku. Mi smo taj javni dug koji je iznosio prije ove Vlade 85 ili 6% danas smanjili na 74%, što nam onda ostavlja mogućnost da možemo dalje investirati u RH. I pri tome onaj iznos koji se prije u hrvatskom državnom proračunu osigurao za javne investicije sada se, kao što sam rekao, naslanja na sredstva Europskih fondova i zahvaljujući upravo toj činjenici da jesmo država članica EU u najviše se danas upravo ulaže u te javne investicije, primjerice izgradnju Pelješkog mosta, ulaganje u željeznicu u koju se godinama nije ulagalo, danas se preko 2 milijarda EUR-a planira, i ulaže i planira u idućim godinama uložiti u željeznicu kao u jedan od najkvalitetnijih vidova prometnog povezivanja. Prema tome, sve ovo što je napravljeno, što je izloženo, a da ne govorim kad je u pitanju socijalna skrb povećanje rodiljnih naknada itd., izgradnja vrtića i svega onoga što je bilo riječi, najbolje govori o radu Vlade i zato ponavljam, između onoga što čujem, u kojem prije svega oporba govori o stanju u RH i od onoga što je se može vrlo jednostavno provjeriti, što joj se dade prekontrolirati, što se može izmjeriti, ja moram reć kao inženjer tehničke struke se, skloniji sam ocjenjivati nečiji rad na temelju, na temelju matematičkih pokazatelja iako u životu sve nije, nije sve crno bijelo, iako nije u životu sve matematika, puno je više i bolje odlučivati na temelju egzaktnih podataka, nego na temelju nečijeg dojma. I još ću nešto reći što se tiče pravosuđa. Svakako da je pravosuđe odraz stanja u hrvatskome društvu, može li ono biti bolje ili lošije, na nama je da o tome odlučimo, imamo stavku o tome. Čuli smo koliko je riješeno, kolko je manje neriješenih predmeta u hrvatskome pravosuđu i još nismo zadovoljni jer često puta je jedan, jedan predmet za kojeg se u javnosti digla bura, oko kojega se jako puno govori, napravi više štete hrvatskom pravosuđu, nego, nego tisuće riješenih predmeta i nisam ni ja, a ni mi u Klubu HDZ-a zadovoljni u cijelosti sa onime što radi hrvatsko pravosuđe, ali ako smo zakonodavna vlast ili naše kolege s druge strane Markova trga izvršna vlast, najmanje što možemo učiniti je osigurati promjenu zakonodavstva da olakša rad pravosuđa, puno više nego na jednom pojedinačnom predmetu govoriti o sveukupnom stanju u hrvatskome pravosuđu jer je to onda direktno miješanje zakonodavne i izvršne vlasti kad ulazi u pojedinačni predmet u rad hrvatskoga pravosuđa. A kada govorimo o hrvatskom pravosuđu, zanimljivo je to, puno puta čujemo ovdje u ovoj sabornici, kada se protiv nekog člana HDZ-a otvore izvidi ili nekakve radnje, izvidne radnje, onda je HDZ kriminalna organizacija. Kada to isto pravosuđe i njegov, ili državni odvjetnik kao sastavni dio tog pravosuđa ne pokrene jer nema razloga, nema činjenica, protiv nekog člana HDZ-a istragu, onda je on, onda je on HDZ-ov državni odvjetnik. A što je još najgore, ako hrvatsko pravosuđe na temelju činjenica odluči da se protiv određenog člana HDZ-a bez obzira koju on funkciju obnašao, ne podigne kaznena prijava ili bila bude odbačena onda što se tiče oporbe tim gore po činjenice, a hrvatsko pravosuđe je kriminalno, to je sklop, mentalni sklop djece komunizma bez obzira da li to govore naši prijatelji iz SDP-a ili prijatelji iz MOST-a, kad bi oni i danas bili i tužitelji i suci, e neće to dragi prijatelj tako ići, u RH postoji pravosuđe, ono može biti bolje, ali bolje da je ovakvo nego onakvo kakvo biste vi htjeli, pa vas molim da ovdje sa ove govornice budete puno oprezniji i tu etiketu koju vi nama pokušavate priljepiti da je ova stranka i ova strana sabornice koruptivna, to možete objesiti mačku od rep jer to, o tome vi nećete odlučivati, o tome će odlučivati oni koji su u RH za to pozvani, a to je hrvatsko pravosuđe koje kažem, ni ja s njime nisam zadovoljan, ali sam puno više zadovoljniji nego sa onim što vi želite u hrvatskom društvu i hrvatskoj javnosti prezentirati. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bačiću. Poštovani kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. U biti bi možda trebalo dati ovih 5 minuta g. Bačiću jer ovo šta je on sada izgovorio, pardon 2 minute, jer ovo šta je on sada izgovorio…
Kolega recite, recite o razlozima stanke.
…tražimo, tražimo… Za stanku? Ovo je zahtjev za stanku g. Reiner…
Izvolite, recite razloge.
…opustite se. … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Evo sad sam reko.
Kolega Reiner molim vas pustite kolegu da govori.
Ovo šta je g. Bačić sada ovdje izgovorio, ova količina neistina i stvari koje ljudi ne osjećaju svaki dan. Znači, on je ovdje govorio o, kako nam je pravosuđe izvrsno, ovdje, on je ovdje govorio kako ljudi u RH žive super, a zbog čega bi se 150 000 ljudi iselilo iz RH, on je ovdje govorio da ovo nije najkorumpiranija Vlada koja je RH imala, a 6 ministara je otišlo prije 2 mjeseca, pa nisu otišli valjda zato što su super radili, zato šta su mogli objasniti nepravilnosti koje je USKOK ustanovljavao i mogli opravdati ono šta su radili tijekom svog mandata na nekim drugim dužnostima, pa to je korupcija sama po sebi g. Bačić, ljudi to vide, 75% ljudi misli da ste najlošija Vlada koju je RH imala. I još jedna stvar, pitali ste kolegu Bernardića odakle mu podaci, pa pogledajte na FINA-u, 10 000 ljudi radi, a ne prima plaću, lideri tih, popisa tih tvrtki su bili do prije mjesec dana Uljanik i 3. Maj, tamo ljudi nisu primali plaću i još ima tvrtki u državnom vlasništvu gdje ljudi rade, a ne primaju plaću, ogromna je količina nesposobnosti i korupcije, ali u ovom trenutku najviše vidim strah u očima premijera Plenkovića boji se izbora, želi godinu dana još držat se za svoju fotelju i želi izbjeći podnijeti račune hrvatskim građanima. Pristat će na sve što god bude trebalo kako bi bio još godinu dana premijer. I gradonačelniku vječitom osumnjičeniku za kaznena djela i prevrtljivcima iz HNS-a, svima će sve popustiti ne bi li ostao još godinu dana premijer zbog straha [[Upadica: Zahvaljujem…]] da ne izgubi svoju fotelju.
… kolega Maras. Kolega Bačić izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom raspravili i naglasili sve ono što je napravljeno u protekle 3 godine ove Vlade. Nažalost za naše prijatelje iz oporbe, prije svega iz SDP-a koji su očito pod, još uvijek dojmom onoga što je predsjednik Vlade jutros ovdje izložio ostali smušeni i ne mogu se čudom načuditi da je na ovaj način riješen problem za koji su oni očekivali da će se štrajkovi valjati hrvatskim ulicama, pa još uvijek ne mogu doći k sebi. Što se tiče kolega Maras što građani misle o nama i vama govore već 10 čini mi se ili 9 izbornih ciklusa za redom, bilo kad se radi o nacionalnoj, bilo kad se radi o lokalnoj razini, a s obzirom da su izbori pred nama vidjet ćete što građani misle i o politici HDZ-a i što misle o oporbi za malo više od 2 mjeseca kada ćemo ponovno izići na izbore. A do tada ako vam nešto znače ankete koje rade hrvatske agencije koje propitkuju javno mnijenje, još uvijek debelo kaskate za HDZ-om, a vjerujte do izbora ćete zaostati jako puno. Prema tome, meni je žao vaša jal, vaš zavist, neće vas maknuti s tih pozicija, dapače na taj način samo još uvijek dajete nam za pravo da je put kojim HDZ vodi državu ispravan. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bačiću. Određujem stanku do 13 sati i 5 minuta. STANKA U 12,54 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,08 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom plenarne sjednice. U ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata poštovani kolega Krešo Beljak. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi gospodine Brkiću, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade gospodine Plenkoviću, kolegice i kolege. Žao mi je što eto nakon pauze se gospodin Bačić nije vratio kao što se nije vratila većina ljudi. Ja moram reći prije nego što se osvrnem na Izvješće o radu predsjednika Vlade da slušajući sat vremena gospodina Plenkovića bilo mi je doista sve toplije i toplije oko srca i oko duše ali kada sam čuo gospodina Bačića onda mi je kapnula i suza na oko. Dakle doista kao da sam slušao sekretara općinskog komiteta komunističkog sustava tamo negdje iz zlatnih '80.-tih godina. Ja da sam na mjestu g. Plenkovića ja bih se zamislio kada me g. Bačić hvali, on je prošao sve sustave i sam se pohvalio da je bio u Vladi g. Sanadera i svi ti sustavi su na ovaj ili onaj način propali ili su pod određenim upitnikom. Mislim da on može biti zloguki prorok i za ovu Vladu i za g. Plenkovića tako da ja bih se na neki način da sam na vašem mjestu g. Plenkoviću bojao toga da me g. Bačić brani. No dobro, osvrnimo se na ovo izvješće, ja sam kada je počelo izvješće najprije pomislio da vi dajete izvješće o radu opozicije i opozicijskih stranaka ili izvješće o radu g. Zorana Milanovića i Vlade koja je bila prije 5, 6 godina, tako mi je to ličilo. Da bih dočekao kraj kada sam pomislio da je riječ o izvješću premijera Švedske, Norveške, Islanda ili Švicarske, doista mi je to tako ličilo. I onda kada sam čuo g. Bačića onda sam u principu shvatio poantu, ovo nije bilo, ovo je samo nominalno bilo Izvješće o radu predsjednika Vlade RH, ovo je bilo izvješće o radu predsjednice Rh, gđe. Kolinde Grabar Kitarović. Naime, upravo je ona na svom inauguracijom govoru rekla da će Hrvatska biti jedna od najbogatijih zemalja svijeta a iz ovog izvješća je razvidno da je to danas tako. Mi smo najbogatija država na svijetu, jedna od najbogatijih, nismo baš u samom vrhu ali pri vrhu, teče med i mlijeko. Na našim granicama i u našim uredima, imigracijskim uredima stoje stotine tisuća zahtjeva ljudi iz cijelog svijeta obrazovanih, školovanih ljudi koji žele napustiti svoje domovine i doći živjeti u kraljevinu Hrvatsku. Nažalost, to tako nije i daleko je od bilo čega što je g. Plenković u svom izvješću rekao. Rekao je da je zatekao visoko polarizirano društvo, sada je kao nešto drukčije. Ja imam sad već dosta godina, tu smo negdje ista generacija, ja se ne sjećam da je ikada ovakvih podjela u hrvatskom društvu bilo a za to je odgovorna politika. Politika je ta koja potiče podjele, politika, prvenstveno onih vladajućih, je ta koja inicira situaciju i atmosferu koja se nerijetko čini kao da je iz '40.-tih godina prošlog stoljeća a ne iz 2019. godine. Mi živimo duboko zakopani i duboko pokopani u našoj prošlosti, u našoj povijesti, mi još nismo završili bitke u našim glavama niti iz '41., niti iz '45. Mi smo zemlja u kojoj su i najmlađi, dakle učenici podijeljeni po ideološkom sustavu ali ne iz ideologije iz 21. stoljeća nego iz ideologije iz početka 20. stoljeća. Rekli ste da hvatamo korak sa zemljama istočne Europe, to je sramotna izjava da mi moramo hvatati korak s nekim, sa zemljama kojima smo, koje su ne hvatale korak s nama nego koje su bile nekoliko desetljeća po razvoju iza nas, svaka čast Mađarskoj, Poljskoj, Slovačkoj, Češkoj, Rumunjskoj, Bugarskoj, Albaniji. Mi hvatamo korak sa Bugarskom? Dajte molim vas. Opet ponavljam, mi koji smo malo stariji mislim da to, to je u principu izjava koje trebaju ići suze na oko ali ne ovaj puta radosnice nego suze od tuge da mi hvatamo korak sa Bugarskom, Rumunjskom ili Poljskom, sramota. Štitimo manjinska prava, ne bih previše se uopće osvrtao na tu izjavu jer to je izjava koja nema nikakve veze sa situacijom u kojoj se Hrvatska nalazi 2019. godine. Prava svih manjina i nacionalnih, vjerskih, seksualnih nikad nisu bila ugroženija čak niti za vrijeme crnog, crvenog komunizma nije bilo toliko ugroženo pitanje svih vrsta manjina u društvu, u hrvatskom društvu. Govorili ste o napretku u pravosuđu, da se ne može utjecati na neovisnost pravosuđa. To je ta jedna floskula, jedna mantra koja se ponavlja uvijek kada se ne želi riješiti problem koji evidentno u hrvatskom pravosuđu postoji. Hrvatsko pravosuđe svaki dan dokazuje iz dana u dan, iz vijesti u vijest da je na dnu, da nema nikakve odgovornosti, čast izuzecima, u tom pravosudnom sustavu. Da ste napravili sustav u kojem taj trodioba vlasti u kojoj je jedan od stupova vlasti pravosudni sustav kao neovisan prvo biran po političkom ključu, svi znamo da je dobar dio sudaca i dobar dio ljudi koji se nalaze u sustavu biran politički, da ih je birala politika a oni poslije toga ne odgovaraju čak niti toj politici. Dakle za vrijeme komunizma je bilo bolje jer je politika birala suce, da, ali su oni odgovarali toj politici, odgovarali su partijskim sekretarima itd. a danas ih HDZ politika bira ali oni više ne odgovaraju niti HDZ-u niti nikome, postaju nezavisni, postaju svete krave i onda se događa ovo što se događa. Da, ne smije se utjecati na neovisnost pravosuđa nikako drukčije osim promjenom zakona. Zakone treba promijeniti, to je utjecaj koji politika treba imati na pravosuđe, promjene zakona koje će predvidjeti drastično kažnjavanje sudaca, oni ne mogu biti zaštićeni kada rade stvari kakvima svjedočimo u zadnje vrijeme, iz dana praktički u dan da sada ne spominjem pojedine sramotne slučajeve koji bacaju ljagu ne samo na pravosuđe, ono je već davno oblatnjeno u očima hrvatskih građana, nego bacaju ljagu na cjelokupni sustav jer u percepciji javnosti naravno ne može biti ništa drukčije nego, nego što jest da je politika ta koja je ključna pri komuniciranju odnosno ključna pri radu pravosuđa i ključna za nesankcioniranje sramotnih odluka iz pravosuđa. Tu nije bilo niti riječi o reformi tog sustava, nije bilo riječi o korupciji, nije bilo riječi o porijeklu imovine, dakle ajdemo vidjeti porijeklo imovine sudaca, bilo je to razno raznih govora oko porijekla imovine i oko zakona koji je HSS predložio, koji SDP sutra predlaže, fokuse je reko na političare, zašto ne bi fokus bio na suce, pa da vidimo da li postoji neki drugi razlozi zbog čega suci donose takve odluke od kojih su neki doista sramotne i nemaju veze s ničim, hoće li netko provjeriti tu imovinu, dakle tu treba zagrebat, o tome niste govorili naravno, niste govorili niti o sukobu interesa, ali to je obzirom na zadnja događanja meni bilo i očekivano i razumljivo, jedino nije razumljivo da jedna institucija, a Vlada RH, predsjednik Vlade RH jest institucija, ne poštuje drugu državnu instituciju, a to je bila zadaća koju smo se obavezali prilikom ulaska RH u EU i ne znam kakva bi to poruka trebala biti. Ha, mogu vam se sviđat ili ne sviđat određene odluke određenih tijela, ali ih morate poštivati kao legalista, kao predsjednik Vlade, kao predsjednik HDZ-a, kao pravnik po struci. Govorili ste o nastavku decentralizacije, ja je doista ne vidim, to je sad i moja struka. Sjednice Vlade na terenu, njih 10 kolko ste održali, nisu decentralizacija. Niti porezna reforma s kojom se hvalite nije decentralizacija, dapače ona je u kontradikciji sa onim što ste govorili o decentralizaciji, dakle kad ste govorili o tome da su donesene porezne olakšice, da je smanjen porez na dohodak itd., porez na promet nekretnina, to su prihodi lokalne uprave, dakle time ste doveli RH odnosno proveli dodatnu centralizaciju RH, a ne decentralizaciju, sve suprotno dakle od onoga što ste rekli o decentralizaciji, porekli ste odnosno kontradiktorno je ono što ste pričali o poreznoj reformi. O prepolovljenom broju nezaposlenih ja doista ne bi trošio riječi, srećom ušli smo u EU, srećom granice su otvorene i srećom hrvatski građani koji su dovoljno sposobni se mogu pobrinuti i otići na drugo tržište rada i to nije problem, to smo svi skupa htjeli i to je očekivano, jedino što je neočekivano da u RH nitko neće htjet doć, dakle kod nas niti migranti sa Srednjeg Istoka ne žele doć, nego žele samo proć kod nas, kod nas nitko neće doć. I o stranim investicijama ste govorili kako se tu nešto povećalo, mislim, nemoguće je da strane investitore više privučete bilo kakvim, bilo kakvim, sada nepostojećim stimulacijama ili odlukama ili, ili, ili razno raznim stvarima kojima se mogu privući investitori. Naime, investitor neće doć tamo gdje nema radne snage, niti kvalificirane, a u RH više niti nekvalificirane, dakle nemoguće je da dođe strane investitor da mu date besplatno, da ga oslobodite svih poreza, da mu date sve besplatne priključke i još 10.g. da ne mora nikakve poreze plaćat državi, on neće doći primjerice u Gospić jer tamo nema 1000 radnika koje taj investitor treba. Dakle, tu pada svaka priča oko stranih investicija u vodu i možete sve mjere koje niste donašali u prošlosti, a sad ih eventualno donosite, staviti mačku o rep jer nema ljudi, investitor traži radnu snagu, te radne snage više nema. Mi koji smo čelnici lokalnih uprava koje su malo bolje stojeće u RH, koje malo odskaču od prosjeka ili su u samom vrhu, znamo jako dobro da u zadnje 2 ili 3.g. dolaze poduzetnici, hrvatski obrtnici, privatnici, moliti da li znamo nekoga tko bi radio, znaju ugostiteljski, ugostitelji u Dalmaciji kad je sezona da nema radnika u RH, da ih moraju uvažati izvana i tu je problem jer i ta procedura izdavanja radnih dozvola strancima kod nas kaska, mi i dalje strance koji bi došli raditi i puniti hrvatski proračun, puniti vaš proračun iz kojeg bi onda, iz kojeg možete onda evo povećati plaće kao što ste najavili, što naravno pozdravljam, dakle i tu i dalje u RH postoji taj konzervatizam jer se bojimo stranih radnika umjesto da otvorimo mogućnosti da dođu ljudi tu raditi na poslove za koje u RH više nema radnika jer ih jednostavno, jer su jednostavno otišli negdje drugdje ili je demografska situacija tako, takva kakva jest. I kad govorite o lex Agrokoru i dalje govorite o nečemu što je dobro. Ja se nadam da ste u zadnje 2.g., 2,5.g. koliko je prošlo od toga ipak uspjeli uvidjeti što ste s tim zakonom napravili, da niste zaštitili odnosno govorite da ste zaštitili državne interese, jeste, samo ne hrvatske državne interese, nego državne interese Rusije i Amerike. Naime, Agrokor jest nastao na privatizacijskoj pljački, HDZ-ovoj privatizacijskoj pljački '90.-tih godina, ali u međuvremenu Agrokor taj koji je ipak na neki način vukao hrvatsko gospodarstvo, a bio je u 100%-tnom vlasništvu hrvatskog građanina kakav god da on je o tom potom, danas to više nije. Dakle, vi ste predali strateško, strateško poduzeće i dobro ste to stavili u zakon, u ruke strancima. I samo pogledajte tko je danas vlasnik Agrokora i onda ćete vidjeti što ste napravili. Ja sam uvjeren da su vas nagovorili na to, da to niste krivi vi g. Plenkoviću, nego ljudi koji su oko vas nagovarali na takav potez i nadam se da ćete i vi uskoro uvidjeti da je to bio pogrešan, pogrešan potez i da od toga RH ne da nema nikakve koristi, nego ima dapače dugoročno štete, da će strateški u hrvatskoj poljoprivredi, u hrvatskoj prehrambenoj industriji, da RH strateški više u budućnosti neće imati pravo glasa, nego će to raditi netko drugi. I opet o digitalizaciji, to je isto nešto što se vuče već godinama i opet ću vas podsjetiti na ono što sam govorio i prije godinu dana u ovom sličnom govoru, mi još uvijek g. Plenkoviću, ponavljam rečenicu, imamo dokument koji se zove rodni list i koji vrijedi 6. mjeseci. Podsjetit ću vas, bez rodnog lista, ne možete dobiti domovnicu, bez domovnice, ne možete dobiti osobnu kartu. Dakle, ako imate osobnu kartu, podrazumijeva se da ste rođeni u Hrvatskoj, da ste hrvatski državljanin, da vam ne treba rodni list ali vam usprkos vašoj „digitalizaciji“, taj dokument nažalost, u Hrvatskoj još uvije treba. Pa dajte barem to maknite da ne moram za godinu dana govoriti ili prije, ja opet o rodnom listu ili netko drugi. To je bezveze, to je doista bezveze, nadam se da se slažete s tim, to nije nikakvo predbacivanje, to je jednostavno sitnica koja možda ne znači puno znači ali znači puno zbog toga jer se zbog takvih tisuću sitnica gomila birokracija u Hrvatskoj, jer su ljudi koji izdaju rodne listove u principu birokrati koji ništa ne rade nego prevrću papire s jedne na drugu stranu, za to dobivaju plaću a guše jednostavno komunikaciju, guše mogućnost brzog rješavanja određenih papiroloških problema hrvatskih građana i vrijeđaju zdravu logiku i zdravu pamet svih građana RH. Rodni list u Hrvatskoj ne treba postojati, pogotovo ne kao dokument koji ima rok trajanja od 6 mj., to je suludo. Poljoprivreda i zaštita sela. I o tome ste pričali, hvalili ste se brojem novootvorenih mladih odnosno OPG-ova mladih poljoprivrednika a zaboravili ste koliko ih je propalo, zaboravili ste kako je priča sa hrvatskim selom bila u zadnjih 15-ak godina, kakva je bila još davno prije, možemo otići u 60-te, 70-te godine kad je politička mantra bila industrijalizacija zemlje kad je tjerano praktički stanovništvo sa sela misleći tada da će selo biti zauvijek rezervoar stanovništva jer će biti obitelji koje imaju puno djece, koje će onda napučivati gradove a bit će naravno još dovoljno i za izvoz, ta vremena su prošla. I nije problem što su prošla, živimo naravno, dio smo zapadne Europe, dio smo Europe u kojoj je taj demografski tranzicijski proces došao do svojih određenih zakonitosti, jedna od tih zakonitosti je da nema djece i nema tih mjera budimo posve otvoreni, koje će imati za rezultat da prosječna hrvatska obitelj ima petero ili više djece. Nema ih, da date milijun eura, neće imati petero djece ali da se zaustavljanje iseljavanja sa sela koje je definitivno devastirano, koje je uništeno, za ove u Slavoniji sad post festum, nemojte zaboraviti da je hrvatsko selo prvo uništeno u Lici, u Gorskom kotaru, na hrvatskim otocima, u Hrvatskom zagorju, Bilogori, Slavonija je zadnja došla na red ali je došla. Hrvatsko selo je uništeno, mi smo prazan prostor. geostrateški ne možete braniti, voljno ne možete braniti prazan prostor. Imamo situaciju sa migrantima u bihaćkoj, odnosno Cazinskoj krajini. Ako se njih tamo skupi 300, 400 000, oni će pregaziti do Zagreba, znate zbog čega? Nema nikoga. Mi smo prazan prostor postali. I tu bez strategije, bez dogovora ključnih političkih aktera, političkih stranaka, ne samo jedne, sa strategijom koja će imati rok trajanja od 20, 30 g., nećemo napraviti ništa, to nam je nužno da bi čuvali prostor jer prostor koji je nenaseljen je nemoguće očuvati. Imate već primjere u Hrvatskoj, imate natpise u određenim medijima, u određenim novinama da u određenim područjima Hrvatske Hrvati postaju manjina odnosno da su mladi među stranim državljanima ili pripadnicima drugih nacionalnosti već postali većina. Dakle to će se događati u Hrvatskoj ali to naravno ne želimo na ovakav nekontrolirani način. A tu vam je vezana i cijela priča sa državnom nebrigom za selo. Osnovna djelatnost na selu, barem je bila, ne znam sad u budućnosti da li će biti su primarne djelatnosti, primarne djelatnosti su poljoprivreda, lov, ribolov, itd., itd. Dakle to je osnovna djelatnost hrvatskog ruralnog prostora hrvatskog sela. Kada su otvorene granice, kada je pušten nekonkurentni, jeftini, često, vrlo često i najčešće nekvalitetan proizvod kao konkurencija proizvodu hrvatskog sela, hrvatsko selo je počelo propadati. Tu se treba poraditi i tu se trebaju naći mehanizmi kako da proizvod sa hrvatskog ruralnog prostora postane konkurentan na domaćem tržištu a onda naravno računamo i na europskom tržištu kojeg smo dio ali tu se Hrvatska kao država treba strateški pobrinuti, nije dovoljno otvarati OPG-ove, nije dovoljno davati milijarde kuna poticaja jer to ide u bunar, ti poticaji često idu „poljoprivrednicima“ koji imaju sjedište u gradovima, znate, koji svoju zemlju koju su dobili često niti ne vide a poticaje uzmu. Ja sam išao tamo u okolici Kutine, vidio nasade oraha iz eko uzgoja za kojeg nitko od nas i poljoprivrednici ne bi rekli da je orah ako baš ne znaju. Milijarde su otišle na to. Poduzetnicima koji su članovi vaše stranke, btw., koji su registrirani u Zagrebu. Ja sam već pozdravio i opet ću pozdraviti povećanje odnosno najavu povećanja plaća službenicima od 6%, 2 plus 2 plus 2. Ja to naravno moram pozdraviti i samo se pitam zbog čega ta odluka nije došla prije, zbog čega smo morali gledati ovakve svađe u vladajućoj koaliciji i čija je sad to zasluga jer je sad za očekivati da će HNS reć da to nije njihova zasluga a vidjet ćemo kako će to sve skupa na kraju izgledati ali eto, da ne ispada da samo kritiziram. Ali moram na kraju završiti sa time da nije bilo samo kritike, u sat vremena opet niti jedna riječ „pogriješili smo“, niti jedna riječ, nemoguće je, statistički je nemoguće ako radite godinu dana da nigdje niste pogriješili. Uvijek se pogriješi i to je ljudski pogriješiti jer onaj koji ne griješi, taj ne radi, tko radi, taj i griješi. Pa dajte probajte naći barem jednu stvar koju ste pogriješili, izmislite ju ako baš mislite da niste pogriješili nigdje. Nema bezgrješnih ljudi a ponajmanje to može biti u politici u kojoj postoji tisuću stvari, tisuću čimbenika, tisuću subjekata na koje ne možete utjecati. Pa kad je već to tako, ako doista nema greški, sve idealno, 5. siječnja 2020. g. vidimo se svi zajedno na izborima, hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-ja, poštovani kolega Emil Daus, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani ministre. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. O Godišnjem izvješću Vlade moglo bi se reći mnogo toga i na mnogo načina zavisno od pristupa. No kao i uvijek ispred kluba IDS-a fokusirat ćemo se na sadržaj i bit svari, ne na populizam, demagogiju i realno kao opozicija u Parlamentu pokušati ukazati na stvari koje je potrebno činiti bolje i učiniti boljim. Bilo bi licemjerno reći da se ne radi baš ništa, da ništa ne valja, da je sve loše, ali niti nakon tri godine ove Vlade ne vidimo dovoljno strateškog promišljanja i dovoljno odlučnosti. Još uvijek nije uspostavljen sustav u kojem se zna što tko mora raditi i na koji način u kom svaki pojedinac ima slobodu, ali i odgovornost za svoje postupke. Sustav koji je zapravo jamstvo sigurnosti, sigurnosti kod investicija, bilo javnih ili privatnih, kod poslovanja, kod provođenja zakona jednako prema svima. Ono što zapravo je dojam da to nije slučajno, naprotiv i daleko od toga da je taj problem došao s ovom Vladom, ali ga isto tako niti ova Vlada nije uspjela riješiti. Štoviše, svojim čestim promjenama ministara i sama narušava jedan kontinuitet i unosi nesigurnost. A primjera da kvalitetan sustav ne postoji ima mnogo, stoga ćemo se fokusirati samo nekoliko njih. Prvi primjer je najavljeni sustav reformi. Moramo priznati da smo očekivali više, više hrabrosti, više odlučnosti, više vizije ne umanjujući pri tom volju i trud, naprotiv mislimo da želja nije upitna. Ali nedostaje pogled 10, 20 godina unaprijed u kom smjeru idemo, koji su nam industrije nosioci i gospodarstva sljedećih 20, 30 godina, koje brojke moramo dostići, koje su nam strateške gospodarske grane u narednom razdoblju. One koje će nam se razvijati paralelno sa sustavom znanosti i obrazovanja, one koje će uzrokovati strateški planirane investicije, one koje će nas dići na jedan viši nivo, to nam nedostaje. Jer kada nema definiranog strateškog smjera ili smjerova, sve ostalo što se nadovezuje tada zapinje, ne uspijeva, nema glavu ni rep i ne realizira se u potpunosti. Imamo primjer tzv. reforme obrazovnog sustava, reforme koja bi trebala biti jedan od temelja razvoja društva, ne samo u društvenom već u svim pravcima. Ali reforma podrazumijeva potpuno promjene sustava, potpuni zaokret u razmišljanjima kao i osiguravanje osnovnih preduvjeta za njenu provedbu. A sustav je promijenjen samo djelomično, zaokreti u razmišljanjima su na bazi individua, a ne sustavni, a osnovni preduvjeti nisu osigurani. Dovoljno je napraviti jedan đir po ruralnim dijelovima zemlje, negdje nažalost i urbanim i pogledati kako nam izgledaju škole, koja je brzina interneta ako ga uopće imaju, kako izgleda oprema potrebna za nastavu. Da, pitanje je da li izgradnja cijelog obrazovnog sustava košta? Naravno da košta, ali ako je cilj kroz određeno vrijeme imati obrazovane mlade ljude u najboljim svjetskim uvjetima i po najnovijim svjetskim standardima, ljude koji će pokretati procese ispred svog vremena tada je to investicija s povratom ulaganja i na taj način je treba gledati. Premali smo mi boriti se s količinama, naš put mora biti kvalitetan. A mi smo zapeli već na jednoj nabavci udžbenika i radnih bilježnica, a s obzirom na to da su štrajkovi postali svakodnevica, očigledno je da smo doslovno pali i na valorizaciji sustava i onih koji u tom sustavu rade. I sada dolazimo do osnovnih pitanja, da li smo postavili cilj gdje želimo biti na gospodarskoj karti Europe u budućnosti? Turizam, u redu ali samo od njega se ne živi. Poljoprivreda i proizvodnja hrane, ali je poljoprivreda strateška grana hrvatskog gospodarstva gdje nam je dugoročna poljoprivredna strategija jer bez obzira na slobodu tržišta države koje sebe vole i poštuju planiraju i štite svoju poljoprivrednu proizvodnju. To rade i po pitanju očuvanja tradicionalnih industrija, poput brodogradnje, naravno s prilagodbom modernim izazovima proizvodnje. A mi imamo prilike čitati ovih dana da Hrvatska ima najveći pad industrijske proizvodnje u EU. Moderne industrije, IT sektor po mnogima velika prilika za ovako malu zemlju. Osim poduzetničkih inkubatora koji su izgradile lokalne i regionalne samouprave i u kojima su mnogi započeli sa svojim start up tvrtkama ne vidi se da je nešto došlo kao rezultat strateškog planiranja. I tako bi mogli nastaviti još dugo, ali nije to cilj, nije to cilj ove rasprave. Cilj je bio ukazati na stvari koje su po našem mišljenju veoma važne i o kojima će ovisiti budućnost Hrvatske i njenih građana. Ali također kroz ovu raspravu cilj nam je podsjetiti na jedan gorući problem gdje očekujemo da uz Istarsku županiju i država preuzme svoj dio problema i odgovornosti, radi se o gospodarenju otpadom u Istarskoj županiji. Istra je poštujući obavezu RH sve sukladno Direktivi EU o odlaganju otpada izgradila Centar za gospodarenje otpadom te je u potpunosti sanirala otvorena odlagališta u gotovo svim jadnicama lokalne samouprave, sve sukladno zakonskim propisima RH koji se tiču predmetne tematike. Iako država je kroz svoja tijela propisala mehaničko-biološku tehnologiju obrade i zbrinjavanja otpada, ista nije uspostavila tržište sekundarnih sirovina uključujući i krupni otpad te nije ponudila dugoročno rješenje zbrinjavanja goriva iz otpada. Zato od Ministarstva zaštite okoliša, vidio sam da je prije ovdje bio i ministar zaštite okoliša, očekujemo učinkovite mjere za uspostavljanje tržišta sekundarnih sirovina i zbrinjavanje goriva iz otpada. A od Fonda za zaštitu okoliša očekujemo obećanu, dogovorenu i sporazumom potvrđenu financijsku pomoć za saniranje evidentiranih nedostataka na Centru za gospodarenje otpadom Kaštijun koje uzrokuju širenje neugodnih mirisa što stvara zabrinutost mještana, izvanredne situacije ljeti i tijekom turističke sezone. Mi jednostavno ne smijemo dozvoliti novu turističku sezonu bez uspostave kvalitetnog, ekološki prihvatljivog sustava zbrinjavanja otpada. Vjerujem da razumijete kakve bi to negativne posljedice bile za hrvatski turizam i za gospodarstvo u cjelini. I na samom kraju, neko je već od kolega spomenuo decentralizacija. Ta riječ koji svi tako lako izgovaraju pred svake izbore, a nitko nema dovoljno snage provesti je u potpunosti, a bez nje nećemo ići naprijed. Stalno ćemo se vraćati na početak na Uravnilovku. Decentralizacija ne isključuje solidarnost prema slabijima, naprotiv, ali nepotpunom decentralizacijom usporavamo one najjače, najsnažnije, da još brže pokreću procese i kažu put onim sporijima, tromijima jer ovih drugih nažalost ima i oni ne mogu vući, ponekad opravdano ponekad ne, ali ne mogu i zato je potrebno potpuno decentralizirati zemlju, a prava decentralizacija je samo ona kad je ona i funkcionalna i fiskalna. Kada damo lokalnoj i regionalnoj samoupravi obaveze, tad im treba dati i mogućnost i alate da ostvare svoja prava i benefite koje će ponovno ulagati u daljnji razvoj. Decentralizacija sigurno nije vođenje sporova između države s jedne strane, te gradova i općina s druge o zemljištu koje pripada tim gradovima i općinama. Kako je još mnogima previše apstraktno za shvatiti da bi većina zemljišta koje je danas u vlasništvu RH trebala biti zapravo vlasništvo gradova i općina, a posljedično naravno i privatno na kojem će vlasnici stvarati nove vrijednosti, kako je još mnogima previše apstraktno za shvatiti da je za razvoj, da je razvoj cjelokupne zemlje moguć i jedino ako većina poreznih prihoda ostaje tamo gdje su stvoreni i gdje će se ponovno ulagati umjesto da hrane previše ogroman, preskupi i previše tromi državni aparat, za početak predlažemo da RH obustavi sve sporove koje ima s gradovima i općinama odnosno povuče tužbe za one čestice koje se nalaze unutar granica građevinskog područja naselja na datume definirane zakonom, te da to zemljište vrati tim gradovima i općinama. Tada će se polako početi buditi nada kako ipak postoji šansa da netko shvaća zašto su najrazvijenije europske države decentralizirane i zašto im nije koncentracija moći u samoj jednoj točki. Bit će to kolegice i kolege jedan mali korak prema decentralizaciji, ali veliki korak za RH, nadamo se da ćete učiniti taj korak, hvala.
Zahvaljujem kolega Daus. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Pozdravio bi prvo predsjednika Vlade, Andreja Plenkovića, međutim on je upravo napustio sabornicu, pozdravljam zato ministra Marića, dopredsjednika HS, kolegice i kolege, dakle ja sam pozorno slušao predsjednika Vlade, on eto moće mene pregledati kasnije, kasnije na televiziji ili možda na društvenim mrežama što sam mu imao poručiti, a zapravo njega vjerojatno nije ni briga, on je govorio o Agrokoru, govorio je o manjinskim pravima, govorio je o društvenim podjelama, o lažnim informacijama, a sam ih je iznosio, govorio je o pravnoj sigurnosti, vidimo kako je RH u tom smislu sigurna, govorio je o govoru mržnje, a onda je malo govorio i protiv SDP-a, evo baš se to i fino osjetilo kako se izbori bliže i kako se on odjednom mora udaljit od SDP-a jer u suprotnom hvata isto glasačko tijelo, ako on danas govori protiv suverenista kao što je govorio cijelu kampanju za europske izbore jer smo mu najveća konkurencija, e onda je u problemu, onda će imati još lošiji rezultat nego što je imao, tako da se on vraća onom svom tradicijalnom neprijatelju, pod navodnike naravno, a to je SDP-u, pa eto govori protiv SDP-a. Osjeća se da je vrijeme izbora blizu i da je savjetovan, ovaj put je savjetovan da mora uzeti one desne tradicionalne glasače HDZ-a, a to može samo na način da napada SDP iako, ja moram naglasiti, a svi koji ovo gledaju neka razumiju, Andrej Plenković nema ništa protiv stavova, svjetonazora i ideologije SDP-a, dapače on bi se tu savršeno uklopio, znači on bi bio jedan savršen predsjednik SDP-a i ono što ja uvijek tvrdim, a zapravo javnost već i zna, sutra, sutra će to biti i velika koalicija Andrej Plenković i kolege iz SDP-a, dakle to će, znači oni će pokušati upravljati državom. Nadalje, on je počeo za promjenu spominjati njegovanje vjere i tradicije, govorio o neovisnosti pravosuđa, o digitalizaciji, govorio je o tome da ima manje dužnosnika i to je laž, to nije neistina, to je laž, znači dužnosnika ima više nego što ih je bilo, samo što ih je on u nekom segmentu nazvao znači državnim službenicima, al ih ima više, državni aparat nikad nije bio veći. Govorio je od BDP-u, govorio je o suficitu, govorio je o porezu, međutim rekao je još jednu neistinu, možda nije upućen, rekao je kako je u RH trenutno ima 103 000 više radnih mjesta, a to je ekvivalent jednog Osijeka. Andrej Plenković koji je, ponovit ću, nije tu nažalost, evo upravo je izašao kad sam ja došao za govornicu, ne zna da Osijek više nema 103 000 stanovnika, nego 30-40 000 manje, 30-40 000 manje, dakle to je laž, dakle Osijek ima 30-40 000 manje koje je izgubio mahom za vrijeme njegovog mandata. Govorio je onda o kurikulumu, inače hrvatska riječ je kurikul, on koristi onaj izraz koji koristi njegov koalicijski partner HNS odnosno ministrica Divjak, a koja nije hrvatska. Dakle, on nije pogriješio jer to je čovjek koji govori jako mnogo jezika, on je jarudit, nego on namjerno koristi riječ koja nije hrvatska, a to je kurikulum, a hrvatska riječ je kurikul, kao što i kolege iz SDP-a koriste tu riječ i reču nažalost većina kolega iz HDZ-a koji moraju slušati i slijediti svog predsjednika stranke. Govorio je o obitelji, znači govorio je o obitelji i govorio je kao o temeljnoj zajednici života odnosno nekakvog društva i onda je lijepo rekao da u RH imamo negativne demografske trendove, a onda je odmah, nakon toga je rekao imamo pozitivne demografske trendove, pa je kazao da je u 2018.g. rođeno 417 djece više nego lani, točno, pa je rekao da imamo prirodni prirast za 927 ljudi, djece, nego što je bilo u 2017., a to je laž, to je laž jer nemamo prirodni prirast, nemamo rast broja stanovnika imamo prirodni pad koji je samo mrvicu manji nego što je bio u prethodnoj godini a ove godine ćemo imati veći nego što je bio u 2018., i to nije ni kazao pa ću i ovaj put kazati jasno i glasno ono što hrvatska javnost mora znati, u 2018. g. s kojom se pohvalio Plenković, s kojom se pohvalio naš predsjednik Vlade, nije rođeno 927 stanovnika više nego što je umrlo nego je urmo 15 761 stanovnik više nego što je rođeno, 15 761 više. 2017. još 16 000, 2016. 14 000. Dakle za vrijeme njegovog mandata, radi se od 45 000, ponovit ću, 45 000 ljudi manje. To su strašne brojke, to je strašno. A nisam spomenuo a sad ću reći i negativnu migracijsku bilancu. Iz Hrvatske se više ljudi iseljava nego što se useljava tako da vam je negativna migracijska bilanca, ova službena, imamo jednu neslužbenu, glasi 13 476 2018., 31 802 2017. i 2016. to je bilo 22 451, sve skupa 70 000, službeno plus 2019. plus ovih 45 000, dakle u Hrvatskoj imamo prema službenim podacima, evo ja ću to zbrojiti na brzinu, oko 120 000 stanovnika manje nego što ih je bilo kad je premijer predsjednik Vlade Andrej Plenković sjeo na ovu stolicu. 120 000 manje službeno, neslužbeno ja ne znam. Dakle hrvatska država trenutno ima manje od 4 milijuna stanovnika. To su strašne brojke koje je on odbio spomenuti. Vratit ću se opet maloprije na ono napadanje SDP-a. Neće napadati suvereniste više zbog toga što su suverenisti ostvarili treći najbolji rezultat u državi i boji se da ne bi rasli a rasti ćemo, tu smo i rastemo bez obzira na njegovo napadanje ili nenapadanje. Ono što još moram naglasiti a iznimno je važno a to je reforma školstva, tzv. Škola za život. Dakle, svi ćemo mi često napadati ministricu Divjak i govorit ćemo da je ona upropastila odnosno trenutno upropaštava hrvatsko školstvo međutim, ona je samo jedan od ministara Vlade Andreja Plenkovića i ona radi baš sve što Andrej Plenković želi, baš sve. Pa kad govorimo o toj famoznoj Školi za život, znate li da djeca nemaju tablete a krenuli su u tzv. projekt te reforme? A onda kažu profesori pa dobro djeco, imate smartphone. Prosječan smartphone, znači pametni telefon košta 1500 kn, to je još jedan udar na džep hrvatskih obitelji o kojima je lijepo, onako sam empatijom maloprije govorio naš predsjednik Andrej Plenković sa ove govornice. Ali nije ni to sve. Kada djeca dođu u školu kažu im profesori ajde djeco sada proguglajte, potražite na internetu neki podatak ali nema Wi-Fi-ja u školi, nema mreže. Dakle djeca moraju imati plaćeno roditeljskim novcem svoj Internet jer inače ne mogu funkcionirati, jednostavno ne mogu biti na nastavi. I onda mi govorimo o Školi za život. Još jedna tema koju predsjednik Vlade nije spomenuo a demografiju koju ja govorim 5 minuta ili 10 od mojih 20, predsjednik Vlade je potrošio 30 sekundi od sat vremena, to je njegova briga za demografiju. To je njegova briga za demografiju. A slijedeća tema je migrantska kriza. Nije se usudio spomenuti da trenutno tisuću migranata maršira, imate snimke na internetu, pogledajte, maršira prema hrvatskoj granici, tisuću migranata. Rekao je da je Hrvatska zaustavila nekoliko stotina krijumčara tobože a nije rekao koliko je migranata promarširalo kroz Hrvatsku bez putovnice, bez dokumenata, neovlašteno preko teritorija Hrvatske. Dakle, smatram da predsjednik Vlade Andrej Plenković skreće fokus sa bitnih stvari i najbitnijih stvari o kojima je govorio u kampanji a govorio je ponovit ću, o demografskom oporavku Hrvatske a toga nema. I naposljetku, ponovit ću ono što sam ukazao za jednu stvar koja je jako važna, nije njemu važna, on je kršćanski demokrat samo onda kad treba dobiti glasove kršćanskih demokrata. A kad treba provoditi politiku kršćanskih demokrata, premijer Vlade Andrej Plenković nije kršćanski demokrat. On ima obvezu od strane Ustavnog suda staviti u proceduru, dati ovdje u ovaj dom novi zakon kojim bi se reguliralo pitanje pobačaja. Ja taj zakon nazivam zakon o zaštiti života, on ga naziva zakon o pobačaju i još neki kolege iz SDP-a, nažalost mnogi iz HDZ-a i mnogi drugi. On je kršćanski demokrat kada treba primiti izaslanstvo HBK, Hrvatske biskupske konferencije ovdje kod sebe na Markovom trgu a nije kršćanski demokrat nit je kršćanin kad treba zaštititi život od njegovog začetka, kad treba sve ono što ti biskupi koje je primio, propovijedaju, to ga ne zanima. I stoga sam mu dao knjigu, dobio je i posvetu od Abby Johnson knjiga, „Neplanirano“. Žena koja je doživjela svoju katarzu, koja je bila voditeljica klinike za pobačaje. Danas Andrej Plenković vodi državu na isti način kao što se i u toj klinici, kao što su se događale u toj klinici pobačaji, tako se događaju i u Hrvatskoj. Kao što je Abby Johnson gledala i nije ništa poduzimala, isto radi i Andrej Plenković. Samo Andrej Plenković je sada dobio poruku, jasnu poruku, evo mu druga poruka, ima i posvetu, poštovani predsjedniče Vlade, nadam se dal ćete smoći hrabrosti i zaštiti život od njegovog začeća odnosno od njegovog početka? Nadam se da je makar pročitao poruku i da će kao kršćanin, kako se on naziva da je, razmisliti o poruci i napraviti ono što u konačnici crkva, a kojoj on formalno pripada i propovijeda zašto se zalaže. Bojim se da ništa od toga, jer on očito je kršćanin samo formalno, a ne stvarno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Zekanoviću. U ime Kluba zastupnika GLAS-a poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre Mariću, kolegice i kolege, mi smo imali prilike slušati premijera i Izvješće o radu Vlade za 2019. godinu. Premijeru je očito, ima nekih drugih stvari, pa uvijek imaju neki mogućnost da govore kad je premijer tu, a drugi imaju mogućnost da govore kad premijer nije tu. Svi smo pripremili određene govore, a onda je premijer održao u sat vremena nešto što teško da se može samo nazvati Izvješće o radu Vlade za 2019., ja bih to nazvala jednim predizbornim govorom. Trg Sv. Marka na kojem se mi nalazimo je uvijek prepun turista koji dolaze tu bez obzira da li ujutro ili navečer i zamislite jednog od tih ljudi koji je slučajno zalutao, imao prilike slušati Izvješće o radu Vlade za 2019. godinu i ne znajući ništa što se dešava u Hrvatskoj on bi s pravom došao i rekao, ljudi moji pa to je idealno, pa ja uopće ne razumijem zašto vi imate primjedbe na rad te Vlade, pa ta Vlada bi trebala ostati i dalje, pa vi bi trebali u vašem saboru odnosno vašem parlamentu donijeti odluku da ta Vlada radi i slijedećih 4 godine jer ti rezultati su savršeni. Ali mi koji živimo tu mislimo nešto drugačije. Tako da bi ja ovo umjesto izvješće o radu Vlade nazvala predizborni govor gospodina Andreja Plenkovića, a onda bi u podnaslovu bilo, kako namiciti koalicijske partnere. Mene zanima gospodine Plenkoviću i gospodine Mariću kad ste donijeli odluku o ovom povećanju plaća, kad je to bilo? Jer cijeli vikend mi slušamo kako je, odnosno u petak smo imali priliku onako vidjeti kad je premijer izašao van i rekao povećat ću plaće 100%. Iza toga je pustio svoje koalicijske partnere iz ove poznate trgovačko ucjenjivačke koalicije i polako ih je micio da vidim šta ćete sve napraviti. To su bili govori koalicijskih partnera, pozicija vezanih uz parlamentarne izbore da svako pokaže da je on baš taj koji je omogućio povećanje plaća, da je on baš taj koji je osigurao nastavnicima i profesorima bolju plaću. I gledao je što se dešava. I onda je vrlo jednostavno izašao danas, najprije je povukao cijeli onaj set zakona vezano o, uz rad do 68 tako da smo tu završili temu poslodavaca, a onda je izašao van za ovu govornicu i rekao, dečki moji u toj koaliciji sam ja gazda, a vi meni trebate onoliko koliko ću vas ja pustiti da mi trebate i to je bio taj govor koji je danas gospodin Plenković imao. Ali da se vratim na onog turista koji se šeće Markovim trgom i koji se pita što je tu. Mi koji živimo tu, koji radimo tu imamo potpuno pravo se pitati i reći neke druge stvari. Tako da evo ja ću ići malo redom, nešto što zovemo reformama. Na ovom našem polju u Hrvatskoj vrlo često i vrlo rado koristimo riječ reforma, ali bojim se da reforma ne stanuje u prostorijama Vlade, da reforma je zapravo samo jedna zgodna riječ i da od reforme baš i nema nešto. Pa ću nekako ići redom. Ajmo vidjeti mirovinsku reformu. Mirovinsku reformu kako je to izgledalo? Najprije smo se tu slušali da je to nešto savršeno i najbolje na ovom svijetu, onda su uloženi milijuni u kampanju i onda kad su ljudi izašli van, onda se odustalo. I gdje je riječ o mirovinskoj reformi? Nema je. Sutra ćemo imati jedan zakon u koji će biti ugrađeno samo ono što se kroz referendumsko pitanje pitalo, a ono što je bila nekakva savršena ideja rada do 68 godina kad su poslodavci rekli ljudi moji nemojte odgovornost sa države prebacivati na nas, kad su najavili da će danas imati presicu od toga se odustalo, ali ajdemo biti iskreni i nemojmo se lagati. Nismo mi ništa drugo ni očekivali. Obrazovanje, u obrazovanju reformu koju smo vidjeli imamo zaista novu reformu modernog modela štrajka, pa se sad to zove štraj koji cirkulira od županije do županije i to imamo. I tako se pale i gase lampice pa budući da imamo e-imenike da roditelji dobivaju obavijesti mailovima, pa onda sad roditelji gledaju mail samo da vide da li da djecu pošalju u školu ili ne. I to su zapravo te lampice štrajka koje se pale po Hrvatskoj i bojim se da su to jedine lampice koje se glede reforme obrazovanja su se upalile jer kad imate nesposobnog i kupljenog koalicijskog partnera koji se brine samo o nabavljanju raznovrsne opreme za škole i kad ste njemu dali budućnost Hrvatske u ruke to možete i očekivati. Ali gospodine Plenkoviću ta odgovornost je na vama, vi ste taj koji ste odgovorni za to i vi ste odgovorni za to što zbog vas i vaše Vlade svaka nova generacija sve više i više zaostaje i svakoj novoj generaciji šanse za uspjeh su sve manje. Ajmo o reformi zdravstva iako oko tome g. Plenković nije htio reći ništa, reko je da će bit u popodnevnim satima kad će vjerojatno povučen već, imali smo pred godinu dana, doći tu u 15-tak, 20 minuta formalno obranit ministra Kujundžića, onda ga ostaviti da se brani tu, jer nešto što je karakteristika ove Vlade, to vam je valjda i to zarazna bolest, to je bahatost. Naš premijer, zaista ga karakterizira ta jedna bahatost, ali ta jedna bahatost je očito prijelazna, pa karakterizira i ostale ministre, pa ćemo imati priliku vidjeti kako to g. Kujundžić koji je, već najavljuje da očekuje i da se baš veseli gdje će, veseli raspravi gdje će se on očito na osobnoj raspravi, na osobnoj razini raspravljati s pojedinim saborskim zastupnicima. Kako izgleda reforma zdravstva? Izgleda tako da medicinske sestre i tehničari pod prozorom Markovog trga traže povećanje jer im ta bijedna crkavica koja, koju dobivaju za svoj rad, zaista nije dostatna. Ali pri tom nemamo nikakav problem i da se budu odluke Vlade gdje se ulaže u gubitaše, kao što je recimo Croatia airlines, zašto? Možda zato jel će ti ljudi koji su ispod prozora Vlade štrajkali brže do Münchena doći avionom, nego kad idu autobusom i naravno uvijek je karta u jednom smjeru. Zdravstvo je u raspadnom stanju, a mi, premijer nije htio u ovom govoru ništa reći, al sam sigurna da će zaista štititi svog ministra, a ono što svi vidimo i znamo da taj ministar zaista vrlo teško može voditi i kućni savjet. I to, ova Vlada i njen rad, ali uvijek odgovornost je na prvom čovjeku, odgovornost je na g. Plenkoviću iako zaista moram priznati nije baš sve ministre g. Plenković bio spreman otrpiti do kraja. Kad se ljudima odnosno ministrima taj putar cijedio s glave, a pekmez padao s ruku i policija počela kucati na vratima, e onda se ohrabrio i napravio rekonstrukciju Vlade i to sve zajedno bilo bi smješno da nije žalosno. Kad je riječ o institucijama, ja sam prvi put čula od premijera, ja sam zapravo ono kad vidite životopis premijera onda tamo piše da je naš premijer pravnik, ali prvi put sam čula da premijer voli crtat, pa je onda premijer nacrtao Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa, pa očito to povjerenstvo nije do kraja razumjelo što je naš premijer nacrtao, ali on svojim postupkom gazi institucije i to je inače, gaženje institucija je inače način rada ove Vlade jer premijer je odlučio dokumente ne dostaviti povjerenstvu, ali meni se čini da bi trebao imati hrabrosti i provesti nešto do kraja. Ajdemo g. Plenkoviću, imajte hrabrosti i pošaljite u ovaj parlament Zakon o ukidanju povjerenstva, pa provedite to do kraja, pa da vidimo da li će ga ovaj HS izglasati i dal je u stvarnosti ste u stanju gaziti instituciju ili je riječ bilo zapravo samo o jednom bezobrazluku, jer uvijek, ali baš uvijek, prijezir prema institucijama RH idu ruku pod ruku s ustima punim tobožnjeg domoljublja, ali dobro. Imamo dojam i koji vi ostavljate da nam u Europi ide sve dobro, da će RH uskoro preuzeti presjedanje, što je činjenica, al tu postoji jedna mala nelagoda ili šteta, da vodeće članice EU, prvenstveno Njemačka i Francuska nisu baš impresionirane da smo mi spremni za to, pa su nam za svaki slučaj poslali i organizirali tutorstvo i nadzor nad predsjedanjem, isti oni koji kako stvari čine nas baš ne žele pustiti u Schengen odnosno njima je strah da to naše predsjedanje ne bude fijasko. Zašto? Pa zato što u briselskim hodnicima se ipak zna s kim se ima posla. Kako idu pripreme? Nemamo pojma. Koji su prioriteti predsjedanja, u Zagrebu se govori jedno, a u Briselu drugo, a to je, imali smo prilike zaista ove godine slušati, najvažnije odnosno najsnažnije područje g. Plenkovića, pa je stoga ispalo da zapravo maksimalnu energiju je g. Plenković koristio da pozicionira sebe, pa onda da pozicionira članove HDZ-a, a za državu šta je ostalo, nije važno, ostalo je malo. Imamo tu primjer, slučaj gđe. Lore Vidović kad je premijer jasno rekao da ga predstavnici RH u međunarodnim tijelima zanimaju samo ako su HDZ-ovci. Kad bi bilo tko od nas, bez obzira da li je sa strane vladajućih ili sa strane opozicije, morao onako relativno brzo nabrojiti tri rak rane našeg društva, sigurna sam da bi jedno od ključnih stvari bilo pravosuđe, ali s pravosuđima nema hrabrosti ova Vlada i ovaj predsjednik Vlade uhvatiti se u koštac. Jedan od glavnih razloga nepovjerenja građana i mogućih investitora u državu nastavljaju punite rubrika skandali vezani uz pravosuđe u svim našim medijima. U proceduru su poslati zakoni koji zapravo baš ništa bitno ne mijenjaju, imamo dojam da se nešto dešava, ali se stvarno ne dešava. Mi u GLAS-u smo poslali u saborsku proceduru zakon kojim se jasno definiraju odgovornosti sudaca za rad kazne i nagrade za one koji rade loše odnosno dobro, samozadovoljno taj ste zakon odbili. I možemo tako u nedogled, možemo tako nabrajati i navoditi i gospodarstvo i iseljavanje i demografsku obnovu i društvenu pravednost i solidarnost i nadilaženje društvenih podjela i zaštitu obitelji i poduzetništvo i investicije i poljoprivredu i ruralni razvoj i kreiranje radnih mjesta i javnu upravu i ravnomjerni razvoj svih krajeva Hrvatske i zaštitu socijalno najugroženijih, kulturu, manjine, medije, sve su to pojmovi iz programa vašeg gospodine Plenkoviću i vaše Vlade. I sada se moramo upitati u kojem se od tih područja nešto napravilo? Zapravo se ne moramo pitati jel odgovor znamo, osjećamo ga svi, svi građani RH to osjećaju. Nitko ne očekuje da predsjednik Vlade ima čarobni štapić, nitko ne očekuje da jednim pokretom tog čarobnog štapića se riješe svi problemi, ali očekujemo da će se nešto početi rješavati. I stoga premijer u izvješću o radu Vlade zapravo održi predizborni govor i održi niz obećanja što će on obećati i što će napraviti. Čemu čuđenje? U predizbornoj godini to je uvijek tako. Ali ono što mi znamo, mi znamo kako je bilo te tri godine i znamo što se je napravilo, a nije se napravilo ništa. Zapravo, napravljena je jedna reforma da bih bila iskrena do kraja. To je reforma datum državnih blagdana. I stoga drage moje sugrađanke i sugrađani, obrazovanje, zdravstvo, pravosuđe, javnu upravu, investicije možete potpuno zaboraviti sve vaše i naše probleme riješit će se kada opet službeno ćemo proslavljati dan kada je HDZ prije 29 godina prvi put došao na vlast i to ćemo službeno svi zajedno proslavljati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. U ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti nezavisni zastupnika poštovana kolegica Marija Puh. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Obrazovanje, demografija i zapošljavanje klub Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika ova tri stupa stavlja kao prioritete kojima bi se mi u Hrvatskoj trebali baviti, a koje ujedno smatramo i prioritetima kojima bi se trebala baviti Vlada. Iznimno mi je drago da je predsjednik Vlade se danas dotaknuo u svom izvješću baš svakog od ova tri stupa koja mi u klub Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika smatramo najvažnijima. Obrazovanje, pogotovo ono osnovno obrazovanje koje je zapravo i ustavna kategorija i upisana u Ustavu od ove godine ima jedan veliki napredak. Ova jesen bila je prva jesen kada su građani puno lakše i smirenije dočekali početak nove školske godine, sve osnovnoškolce udžbenici su dočekali na njihovim mjestima u školama. I ono što je posebno važno za napomenuti je da je baš zalaganjem kluba Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika došlo do toga. Također jako je bitno što se tiče besplatnih udžbenika da napomenemo da su i oni na kraju osigurani za apsolutno sve predmete iako se odlukama koje su dolazile iz ministarstava željelo iz toga izbaciti izborne predmete koje učenici moraju izabrati i samim time im oni postaju obavezni predmeti. Ja osobno što se tiče samog obrazovanja moram istaknuti veliko zadovoljstvo što je ova Vlada ispravila dugu nepravdu koja je bila prema mojoj Krapinsko-zagorskoj županiji. Mi smo naime bili jedina županija u RH koja nije imala apsolutno nikakvu mogućnost da studenti ostanu živjeti u svom mjestu i da tamo mogu besplatno studirati. Ova godina se definitivno može i mora označiti kao povijesna godina za Krapinsko-zagorsku županiju po temi i pitanju obrazovanja. Prije dva tjedna prva generacija studenata upisala je Veleučilište Hrvatsko zagorje-Krapina na područje moje županije bez bilo kakve obaveza plaćanja školarine. Sve ono o čemu sam govorila kada sam upozoravala potrebu prijenosa osnivačkih prava Veleučilište Hrvatsko zagorje-Krapina na RH se i ostvarilo. Broj studenata koji su ove godina aplicirali za upis se nemjerljivo povećao u odnosu na apsolutno sve protekle godine kada je studiranje u Krapini koštalo nažalost i više od 15.000 kuna i to po godini. Kod ove priče jedino nam još ostaje otvoreno pitanje pomoći osnivačima Veleučilište Hrvatsko zagorje-Krapina. Naime, mi smo donošenjem u ovom Visokom domu u proračunu za 2019. godinu predvidjeli da će država osnivanje odnosno prava veleučilišta preuzeti na sebe za cijelu 2019. godinu, a to se dogodilo tek u srpnju pa su svi naši osnivači koji su već i do tad znatna sredstva uložili u preživljavanje veleučilišta kroz protekle godine doveli teret financiranja njegovog funkcioniranja i prvu polovicu ove godine, iako smo mi u državnom proračunu imali osigurani novac za cijelu godinu financiranja veleučilišta. Što se tiče demografije, posebno bih se osvrnula na obnovu i izgradnju dječjih vrtića za što su bila osigurana sredstva iz više izvora što preko mjere 7.4., a što preko Ministarstva demografije i obitelji. Naravno da pozdravljamo takve postupke i mislimo da treba omogućiti da svi naši građani imaju mogućnost ostavljanja na čuvanju svoju djecu dok odlaze na posao. Također trebamo voditi brige i o tome da se omogući ostanak djece u vrtiću i u popodnevnim satima jer znamo da ne rade svi od 7 do 3 nego postoji i smjenski rad pa onda popriličan broj roditelja često ima problem gdje će s djecom kada rade popodne. Naš prijedlog je da bi trebalo razmisliti o nekoj racionalizaciji sustava upravljanja vrtićima jer sada su bile jedinice lokalne samouprave te koje su se javljale na natječaj i koje rade i grade vrtiće a gledajući malo projekte i ono što se gradi, neke od jedinica lokalnih samouprava su radili vrtiće čak i za kapacitet od svega tridesetero djece. Znamo da nijedan vrtić ne može biti rentabilan ako nema upisano oko stotinjak djece. Vrtići će se izgraditi, oni će biti tu no pitam se gdje će jedinice lokalne samouprave kroz nekoliko godina naći sredstva za sufinanciranje tzv. hladnog pogona za svaku buduću godinu? Po meni trebalo bi pristupiti nekoj racionalizaciji barem na razini županija. Treba razmišljati o eventualnoj uspostavi javnih ustanova ili nečega drugoga u koje bi ušli svi javni vrtići pa bi se tada smanjila sredstva koja su potrebna za ravnatelje, tajnice, stručno osoblje poput pedagoga, psihologa, logopeda. Oni bi tada stajali na raspolaganju svima a i puno lakše bi bilo upravljati sa zamjenama koje su potrebne prilikom bolovanja, porodiljnih ili drugih slučajeva kada će biti zaposlenici spriječeni doći na svoj posao. Što se tiče porodiljnih i roditeljskih naknada, moram reći da je ova Vlada stvarno učinila ogromne pomake i povećala ih no moja apel za budućnost je da se razmisli o potpunoj delimitaciji roditeljskih naknada za drugih 6 mj., da žene koje koriste porodiljni godinu dana tijekom cijelog tog perioda, primaju iznos svoje prave plaće s radnog mjesta. Znam jako puno svojih vršnjakinja koje iako razmišljaju o trudnoći, jako dobro kalkuliraju jer ih demotivira činjenica da će u drugih 6 mj. imati poprilično manje prihode nego što ih to imaju na sadašnjem svojem radnom mjestu. Vjerujem kada bi došlo do delimitacije porodiljnih naknada, da bi se broj rođene djece značajno povećao pa bi i ove trenutne brojke koje su bile za 417 više rođenih u 2018. g. se još značajno povećale. Decentralizacija. Pojam koji se godinama provlači u našem javnom prostor. Ja bi rekla da on konačno dobiva svoje obrise i svoj smjer kojim bi on trebao krenuti. Za vrijeme svih prijašnjih Vlada naše jedinice lokalne samouprave pale su na koljena pogotovo tu govorim o jedinicama lokalne samouprave u kontinentalnoj Hrvatskoj a poseban naglasak se treba staviti na one koje su imale status brdsko-planinskih i potpomognutih područja. Tada kod prijašnjih Vlada mnogi su ostali i bez do 40% svojih izvornih prihoda uslijed već ugovorenih projekata i planova za buduće. Pitam se kako bi vama bilo da sutra ostanete bez 40% svojih prihoda bez bilokakve najave ili slutnje da će se to dogoditi? Porezne reforme ove Vlade te zakonska rješenja o brdsko-planinskim i potpomognutim područjima donekle su stabilizirali situaciju i omogućile su da jedinice lokalne samouprave stanu na noge. Naš apel je da se i kod budućih poreznih reformi posebno briga vodi o jedinicama lokalne samouprave da nam se ne bi opet ponovio crni scenarij od prije nekoliko godina. Sufinanciranje EU projekata jedinica lokalne samouprave odnosno pomoć koju država daje u podmirivanju vlastite komponente, po nama je iznimno bitna. Kako bi naše povlačenje sredstava iz europskih fondova bilo što bolje, potrebna je dodatna pomoć jedinicama lokalne samouprave te smatramo daje potrebno razmisliti o povećanju ove stavke jer su već sad mnoge jedinice lokalne samouprave dizale kredite kak bi zatvorile vlastite komponente u financiranju pa je upitna njihova mogućnost prijave na buduće natječaje koji će tek doći a isto tako i pripremu projektne dokumentacije za buduću omotnicu. Jedinice lokalne samouprave je potrebno osnažiti i biti im potpora jer ipak su one prve adrese na koje se obraćaju naši građani prilikom bilokakvih svojih zahtjeva ili ne daj bože problema. Prometna infrastruktura je bila područje na koje ste se također osvrnuli u vašem izvješću, konačno nakon godina i godina obećanja gledamo Pelješki most kako iz dana u dan raste, Hrvatska će konačno biti ponovno prometno povezana. Gradilišta su na strane i to je dobro i potrebno je da ih bude još više. Ovih godina ja bi rekla da je bilo dosta veliko težište stavljeno na cestovnu infrastrukturu a mislim da bi bilo dobro da u budućem razdoblju i kod prijave i pregovora oko budućih omotnica iz EU-a se malo više fokusiramo na željezničku infrastrukturu. Ja osobno sam za svoja putovanja po Europi češće i radije birala željeznički prijevoz od onog zračnog i stvarno moram reći da sam uživala i želja mi je da i u RH kroz nekoliko godina možemo putovati vlakom po europskim standardima. Često sam ovdje u Saboru pričala o prometnoj nepovezanosti i izoliranosti mnogih ruralnih područja, naši građani su u nekim dijelovima RH jednostavno izgubili vezu sa svijetom i nemaju mogućnost sa javnim prijevozom doći ni do bolnice ni do nekog malo većeg grada, jednostavno moraju imati vlastiti automobil ili moraju posuđivati automobil ili moliti nekoga za prijevoz. Ono što klub Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika predlaže je integrirani prijevoz kao rješenje za takve naše sredine. Znam da je osnovana radna skupina za izradu Zakon o integriranom prijevozu, moj apel je i prema vama, prema Vladi, da to stavite u svoj fokus kako bi što prije imali gotovo zakonsko rješenje i da krenemo navikavati građane da što više koriste javni prijevoz, a i da što manje zapravo budu prometno izolirani u ruralnim sredinama. I za kraj moram iskoristiti ovu priliku i reći da s nestrpljenjem i optimizmom čekam najavljenu sjednicu Vlade RH koja će se održati u Krapini i nadam se da će određeni projekti koji će biti tada dogovoreni dati jedan dodatan zamah Zagorju i cijeloj našoj sredini. Klub Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika podržat će Godišnje izvješće Vlade RH. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegici Puh. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a. Poštovani kolega Goran Dodig. Izvolite kolega.
Kolegice dobar vam dan želim. I vama gospodine predsjedniče, gospodine potpredsjedniče. Ja nisam bio spreman da se govorim danas, al sam odlučio da govorim tu i da imam veliku potrebu da kratko govorim danas, a govorim iz dva razloga. Prvi je razlog taj što danas govorim javno što mogu govoriti, nisam mogao govoriti godinu dana, da nisam mogao govoriti, nažalost mnogih mogu govoriti. Drugi razlog zašto ću govoriti danas, da ocijenim vrlo kratko što je rekao predsjednik Vlade RH. Pa još ću jednom spomenuti zašto nisam mogao govoriti. Da doživio sam moždani udar, iznenada i bio sam pred smrt. Hvala bogu ostao sam živ i danas mogu govoriti. Da. Ocijenio sam, pod točkom dva, ocijenio sam predsjednika Vlade gospodina Andreja Plenkovića kao predsjednika Vlade RH u cijelosti. Nažalost ja neću govoriti o danas šta je on govorio jer to je bilo ispod dostojanstva šta su govorili, ocjenjivali što je govorio predsjednik Vlade. I zato ću o tome reći nekoliko riječi. Ocjenu koju mogu dati predsjedniku, zašto vi mislite da ste u pravu, molim, ne, [[Upadica: Molim vas kolega.]] prvo ću ocijeniti njegovu intelektualnost, intelekt. Njegova, moja ocjena odličan. A može, može možemo diskutirati, može slobodno, ali vi kao unaprijed znate da nešto ne vrijedi, a ja želim govoriti sada da je to čovjek koji ima intelekt, intelekciju koja ga čini odličnim. Ako vi znate kako ćete ocijenit čovjeka onda morate znati najmanje 6 intelektualaca, intelekcija i morate ih znat što čovjek čini intelektualnost i on može dobiti odlučan. Razumijevanje pod točkom dva, možete se smijat se tome, ali molim vas budite pristojni, molim vas, hvala lijepa. Razumijevanje politike je odličan jer politika je vrlo široki pojam i to treba znati računati o tome, vi ste sociolog ili što li već, međutim to nije dostatno, on je meni dao odličan ocjenu. Razumijevanje realnosti njemu bi dao vrlo dobar, realnosti u životu se mora dobro razumijevati mora gledati kako će gledat čovjek u politici, kako će se ponižavati u društvu i kako će …/nerazumljivo/… Četvrto točko, cijenost u EU, gledam njegovu ulogu u Europi, uniji. Ja ga doživljavam vrlo moćan čovjek u EU s obzirom na veličinu države, na mogućnost on je pokazao vrlo moćan čovjek i to je kažem opet …/nerazumljivo/… poziciji u europskom. Pod točkom pet, da li je on dovoljno hrabar politički, nije točno, niste bili u pravu, niste bili u pravu, vrlo je hrabro, politički vrlo dobar, zašto mu ne bi dao odlučan, jer nisam dovoljno mudrac da mogu sagledati sve elemente je li odličan ili vrlo dobra. Apsolutno, apsolutno nemojte me pregovarat molim vas. Da, da, da, da, jer vi čete govorit o jednim segmenta njega, ja ga gledam u njegovoj cijelosti. I kada sve to završimo ocjenu, onda vam mogu reći da naš predsjednik Vlade, … [[Upadica se ne razumije.]] ne, ne apsolutno podržavamo ga. Ako neko iz HDZ-a ima ljudi koji sumnjaju … [[Upadica se ne razumije.]] ne, dopustite mi.
Poštovane kolege Grmoja i Maras, ja vas lijepo molim nemojte ometati. Kolega Grmoja molim vas.
Nemojte biti bezobrazni molim vas, budite pristojni. Ja nikada nisam vas uvrijedio niti jednog ni drugog, ni trećeg, ni četvrtog. … [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte mi govoriti. On vodi … [[Govornik se ne razumije.]] zašto mi podržamo HDZ jer je velika stranka … [[Upadica se ne razumije.]] apsolutno, to je vaš problem. I bez obzira koji bio predsjednik ja podržavam HDZ jer morate voditi računa o toj činjenici. I dakle podržavamo hrvatsku Vladu bez obzira što u cijelosti ne podržavamo one sve ministre, ali kada gledam njegove cjelovite odluke onda ga podržavam. Hvala vam lijepo što ste me čuli.
Zahvaljujem kolegi Dodigu. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovane kolegice i kolege. Probat ću što kraće sumirati ono pod točkom dnevnog reda. Proteklih godinu dana sigurno je dobro što možemo i imamo dosta konkretnih stvari za istaknuti. Naravno, ne trebamo se uljuljati i reći da je sada sve gotovo i da smo sve napravili, uvijek ima prostora za više i sigurno u ovim najavama to mogu iščitavati. Svakako da neke od najava koje smo čuli, a i ono što se napravilo kada govorimo o nekim poreznim i financijskim aspektima rada ove Vlade i mjera koji su doneseni iz zakona, pravilnika i sve druge, minimalac koji je povećan na 3.000 kuna i da se najavljuje svakako dodatno povećanje. Ono mora biti kao što smo govorili ne dekretom nego sukladno promišljeno i znajući šta to znači prema našim poslodavcima i koje su kompenzacijske mjere i kako su se one pokazale u kojoj mjeri funkcioniraju. I s njima sigurno na umu je onda i povećanje minimalne plaće nešto što bi mogli razmišljati i pozdraviti za apsolutno povećanje dalje. Što se tiče poreza, mislim da podatak koji smo čuli da u tri mjere poreznog rasterećenja ukupno gospodarstvo i građani su manje uplatili poreza, nešto im je više ostalo novaca u iznosu od 8 milijardi kuna, što je svakako pokazalo se kao dobar smjer u smislu da svako rasterećenje je dovelo do povećanja potrošnje i da je to pratilo rast poreznih prihoda. Dakle, smanjiš poreze, porezni prihodi ti rastu, to je nešto što je normalno, što je u krajnjoj liniji već i počelo ja mislim i vjerujem još one prve porezne reforme kada smo krenuli u povećanje osobnog odbitka 2015. godine. I to se pokazalo dobro i pokazalo se dobro što se radi sustavno, što se radi planski, što nije na hu bu, što nije odjedanput i da je to gospodarstvo i da su građani zapravo reagirali. I sigurno i najava svaka koja ide u daljnje porezno rasterećenje plaća je nešto što prije svega u HNS-u pozdravljamo i za što se i zalažemo pa čak i ako ide na uštrb linearnog smanjenja PDV-a koje vjerujem da ne bi donijelo konkretno nikome bolji standard niti nikakvo dodatno rasterećenje stvarno gospodarstva, a sigurno da možemo to tražiti kroz ovakvu preraspodjelu u boljem solucijama i za građane, ali i za naše gospodarstvo i to apsolutno pozdravljamo, dakle i najavljeno povećanje osobne olakšice, ali i ostalih mjera naravno uz napomenu da se i dalje pogotovo što je napravljeno u ovom mandatu, da se dalje vodi računa o fiskalnom izravnavanju naših općina i gradova, da nešto što smo mi predlagali još u onom sazivu s SDP-om tada nije uspjelo proći, danas na snazi i da upravo na taj način vodimo računa i ravnomjernom razvoju naše cijele Hrvatske i fiskalnih kapacitetima naših i općina i gradova da oni ne smiju biti ti koji su zakinuti bilo kakvim poreznim rasterećenjem jer onda nam se događa kada rasteretimo one koji su, kako bi rekao ministar Marić u poreznim škarama, koji imaju nešto veće plaće, oni koji imaju manje to ne osjete, a uzmemo gradovima i općinama, a oni to kompenziraju povećanjem komunalnih usluga, javnoga prijevoza, smanjivanjem ulaganja u sport, udruge, zapravo imamo pad standarda. Tako da mislim to je kvalitetan način raspravljanja i u tom smislu imat ćete uvijek i našu podršku. Ono što je dobro kada gledamo fiskalno, suficit druga godina za redom u iznosu od 0,2% BDP-a ili gotovo 800 milijuna kuna, mislim da to jasno govori da se ovo radi sustavno i planirano i da je imalo i ima uvijek prostora da ide se ono što će donijeti boljitak svim našim građanima. Sukladno tome i udio javnog duga pada, dakle mi ispunjavamo daleko one mastriške kriterije i apsolutno kada govorimo i o neravnoteži izlasku iz procedure prekomjernog proračunskog deficita, dakle, sigurno da su to određeni podaci koji, zašto to govorim? Tako je i premijer rekao, da nam sve to jamči niže kamate, jeftinije zaduživanje, al ne samo od države jer smo tu čuli sa 12 na 9 milijardi za kamate i manje od 9, ispod 9, nego i za građane jer danas ne morate biti preveliki ekonomski stručnjak da odete i da vidite koliko određeni proizvodi financijski i krediti koštaju i tu se već vidi prvo naličje stanja u državi i stanja i financijskog stanja i državne blagajne i makroekonomskih pokazatelja, a to govore i ove agencije, to je ono što građani osjete, to je ono što njima treba reći da oni danas koji imaju veće kamate mogu i moraju i trebaju ili bi trebali otići kod druge banke i u istu banku i tražit refinanciranje svog kredita, apsolutno legalno, moguće, ako je netko digao stambeni kredit 6% prije 5.g., danas ga može dobit za 3, al ako su ostale stvari iste. To je danas suština i realnost, zato i ovim putem koristim da pozovem građane nek se interesiraju, nek odu kod svojih osobnih bankara i nek traže ponude, odu kod drugih banaka, apsolutno je moguće jel nije kad si jednom digao kredit da to sada do kraja života u tih 30., 20., 15.g. kolko je ročnost da to tako mora bit, ne mora, to građani trebaju znati, novac je sada daleko jeftiniji i mogućnosti su veće za građane, a što je naravno sve posljedica sveukupnog stanja u državi i javnih financija. Tako da apsolutno što se tiče gospodarskih postignuća mislim da smo na dobrom tragu, da ove najave što se tiče i naših nastojanja i u povećanju plaća da imaju temelj i to se je sada i pokazalo, da sigurno da ono što nam je apsolutno bitno u mandatu ove Vlade je naravno i u resorima koje imamo HNS i formalno vodi, ali prije svega je stavio svoj sav usmjerenje, prije svega za, kada govorimo o potpredsjedniku Vlade i ministru Štromaru, da u ovih pa i godinu dana pogotovo imamo energetski obnovljeno preko 1300 bolnica, škola, dječjih vrtića, dvorana, učeničkih domova itd., od čega milijardu i po bespovratnih sredstava, preko milijardu kuna vrijednih projekti energetske obnove više stambenih zgrada, deseci tisuća ljudi imaju sada bolju nekretninu, vrjedniju nekretninu i manje troškove, onako da najjednostavnije kažem, to je energetska obnova, to nam ona donosi sa tuđim novcima, naravno a da ne govorimo o javnom sektoru. Preko 5300 subvencioniranih kredita, preko 8000 POS stanova, znači mlade obitelji, tisuće mladih obitelji su ostale u RH kada su se vezali uz nekretninu i sada tu žive i ne gledaju kako otić. S jedne strane kada gledamo i poticaj da svako novorođeno dijete u sklopu POS-a ili subvencioniranih kredita, onda imamo i tu, i taj demografski aspekt, dakle preko 36000 mladih ljudi ukupno u 13500 domova s tim mjerama, to je konkretno. Možemo mi imat dojam ovakav, mislit o nekome onako, ovo su sve konkretne stvari, naravno uvijek se nađe onih koji kažu moglo je puno bolje, može puno bolje, ja ću isto reći uvijek može bolje, nikad se ne treba zadovoljiti, jednom kad staneš zapravo propadaš, ideš unatraške jel svi drugi idu ispred, uvijek se treba truditi i biti brži, bolji i efikasniji. Sigurno da sa digitaliziranom, bržom i jednostavnijom procedurom ishodovanja dozvola raste i sami broj investitora, to će se vjerojatno viditi i na samim, na samoj zapravo kroz i Doing Business ljestvici gdje sigurno će se nešto vrednovati što je napravljeno u tom smjeru, apsolutno da prije si moro za običnu kuću, za, za privatnu imati pet puta 10 kg projekata papira, sad je to sve digitalizirano, uveden je institut svojevrsne šutnje administracije da više vi ne morate zivkati sve javnopravne ustanove, vodovode, struje, sve živo, odvodnje, nego to sve mora riješiti grad ukoliko odnosno uprava koja izdaje dozvolu, ukoliko joj se ne javi u dva tjedna, pojednostavilo je, ubrzala se procedura. Znači, jedan efikasniji, brži i jeftiniji sustav izdavanja dozvola, sigurno da tu ne treba apsolutno niti zaboraviti na nešto što je puno puta stavljeno sa strane, a to je možda i … [[Govornik se ne razumije]] postalo obilježje ove Vlade da se uhvati u koštac sa puno tema koje su onako uvijek bile sa strane i u onoj Vladi nas je to dočekalo, to nije ništa novo, ali ovdje se rješava dosta toga, pa tako i problem zaštićenih najmoprimaca gdje se 30.g. to nekako izbjegavalo. Što se tiče Ministarstva znanosti i obrazovanja, sigurno je prva i osnovna stvar najveća reforma obrazovanja u RH jedna od najvećih reforma općenito u kojoj sudjeluje sada preko 150 000 učenika i preko 40 000 učitelja u preko 1300 škola, od toga, jel bilo je puno onih koji su rekli dajte im plaće, nemojte im kupovat opremu. Dame i gospodo, ta oprema i to financiranje se izvodi u omjeru zapravo preko 800 milijuna kuna iz Europskih fondova gdje ne može se to preusmjeriti osim ono što je ciljano, što je namjenski i što je za tu svrhu, ne možemo dobit novce za povećanje plaća iz tih budžeta, ali to ne znači da se nije uzelo, milijarde su se osigurale za ulaganje u obrazovanje. Tu sam čuo da je netko spomenio da je samo briga HNS-a kako kupovat opremu, ne to radi Središnji državni ured za javnu nabavu, ne mi, ne ministarstvo, ne nitko jel nije to cilj, cilj je da imamo moderne učionice u opremljenim, opremljenu učionicu, u što bolje uređenim energetsko obnovljivim zgradama, sa što kvalitetnijim kurikulumom i što bolje obrazovanim profesorom, učiteljem i naravno što zadovoljnijim jel ako je on zadovoljan i motiviran, onda je i krajnji rezultat taj i u tom smislu je i bio naš stav da takva jedna velika reforma treba pratiti i ljude koji ju iznose u smislu financijske, iz financijskog dijela i zato i pozdravljamo ovo najavljeno povećanje koje smo tražili, naravno i ovu najavu da se i usklade i koeficijenti složenosti poslova odnosno da se to dovede u neke realne okvire što prije nadam se, da sigurno treba adekvatno nagraditi one koji rade dodatno, oni koji imaju ekstra posla i naravno to je i boljka svih državnih i javnih službenika da uvijek imate onih koji za istu plaću odrade fenomenalan posao, a i onih koji ne odrade baš ni upola toliko. I onda naravno kad treba nešto zahtjevnije napraviti date onome koji je već i opterećen, ali to je jedan drugi par rukavica koji ne možemo izdvojiti samo tako. Zato ako je ovo naše i ustrajanje za povećanjem plaća učitelja dovelo da dobiju svi javni i državni službenici povećanje pa govorim i o vatrogascima, policajcima itd., medicinskim sestrama onda i to pozdravljamo. Mi znamo što je naš cilj bio i što je u strategiji i što je ono što smo obećali i rekli da ćemo napraviti i na čemu radimo. I to je nepobitno. Kada govorimo o strukovnom obrazovanju, do sad nam u 25 centara izvrsnosti 50 miliona kuna omogućeno svaki, dakle milijardu i pol kuna, iz Europskih fondova povučeno je 3 milijarde kuna za ulaganje u sustav znanosti i obrazovanja, dakle više zbilja milijarde i milijarde u pojedinim segmentima, apsolutno ulazak u CERN je nešto što je obilježilo nakon toliko i toliko godina, nakon mislim da za ministra Jovanovića se prvi puta podnio zahtjev, sada je to napravljeno. To nije došlo samo od sebe i sigurno kada gledamo ukupni iznos EU fondova, dakle 2,5 milijarde kuna je sigurno nešto što je vrijedno spomena i vrijedno efekata i konkretnih rezultata koje imamo. Tako da apsolutno podržavamo dosadašnje rezultate, naravno sa ovim ozbiljnim svojevrsnim obećanjem da će se i taj to pitanje koeficijenata složenosti poslova razmotriti i da će se zbilja valorizirati oni koji rade dodatno i oni koji jedini možda rade tako neku sveobuhvatnu reformu. A pozdravljamo i ne smatram to nekim uspjehom HNS-a što sada svima su plaće otišle gore još 6%, na takav način ne želim ni razmišljati, ali sigurno želimo razmišljati o rezultatima, o onome što ostavljamo iza i onome što će biti, a to je jedan samo mali korak u svemu onome što sam samo nešta ovdje spomenuo. Zato još jednom, ćemo i podržati ovo izvješće i očekujemo da u ovih zadnjih godinu dana ili već koliko bude trajalo apsolutno damo još sve od sebe i ubacimo u još jednu višu brzinu ako je to i moguće u našim resorima, ali svakako i u onim ostalim drugim. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega. I vi ste, maloprije niste bili, ali dobro. Izvolite kolega, bio vam je odjavio kolega Ćuraj.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, kolegice i kolege kako mi u HNS-u uvijek govorimo prošlost pustimo povijesti, želio bih se sa par rečenica osvrnuti na ono što nas čeka u budućnosti, a to je jedan vrlo odgovoran zadatak, obaveza, ali isto tako i prilika predsjedanje ovo što nas čeka iduće godine. Naime, evo vrlo kratko izazovi su pred nama, očekivanja odnosno najave da će se smanjiti, da će se u stvari povećati postotak nacionalnog sufinanciranja, a isto tako i da će se ukupna omotnica lokacija za Hrvatsku za 6% smanjiti. Pa evo, možda je prilika da se u tom dijelu i kroz tih 6 mjeseci predsjedanja na neki način kvalitetnije pozicioniramo. Ono što je bitno to su operativni programi, ono sa čime će se Hrvatska prezentirati u novo financijsko razdoblje od 2021. do 2027., manje-više u određenim resorima napravili su se kvalitetni pomaci, međutim na nekim sektorima treba raditi kontinuirano, neovisno da li smo u ovom trenutku manje ili više zadovoljni. Prvenstveno radi se o transformaciji gospodarstva, povećanja produktivnosti, rasta konkurentnosti, kompletno znači ne samo malih, srednjih, nego svih, kompletno gospodarstva. Ono što nas čeka to je vjerojatno već i je u nekoj vrsti inicijacije to je industrijska tranzicija, a svemu tome naravno moramo imati i ono što je po meni ključan faktor, a to su školovani, obrazovani i stručni kadrovi. Isto tako poučeni i dosadašnjim radom u resoru obrazovanja smatram da treba se izboriti kroz operativne programe upravo da nam europski novac bude kao poluga, da i ovaj dio reforme koja je u školama da se dovede do one željene razine. Ono što bih također želio tu kazati, a što se kolega Ćuraj je načeo i analizu i ono što očekujemo to je jedna i revizija koeficijenata složenosti poslova u kompletnom javnom sektoru, tu vidim priliku i ono o čemu se godinama govori, činjenica je da ni jedna vlada nije u cijelosti uspjela sprovesti što realno i za mandata vlade je vrlo teško, a to je reforma kompletne javne uprave. Počevši od lokala pa do resornih ministarstva i svih javnih službi. Naravno i tu isto tako i novu financijsku perspektivu vidim kao priliku da se jedan dio novca, a vjerujem da bi nešto slično tome i podržala EU, znači da se javna uprava racionalizira, da se poboljša, da bude efikasnija, naravno kroz operativne programe i zato je neka i preporuka, a koje ste svakako i sami svjesni da je prilika da se sa europskim novcem i tu može uz učešće domaće komponente napraviti kvalitetni pomaci. Što se tiče ostalih operativnih programa u kojima je sadržano, pogotovo u 4 prioriteta predsjedanja koje ste i naznačili, jačanje unutrašnjeg tržišta, konkurentnost itd., e znači prometna, energetska, digitalna infrastruktura. To je nešto u čemu Hrvatska zaostaje i svakako je prilika i na tom, u tom dijelu također možemo uz kvalitetne programe napraviti i u tom periodu financijske perspektive jedan kvalitetan iskorak. Pogotovo što se tiče prometa i isto tako na onoj razini, lokalne razine znači od županijskih, lokalnih do nerazvrstanih cesta koje iako imamo dosta dobre autoceste ta razina lokalnih prometnica je u izuzetno lošem stanju. I tu svakako vidim priliku, imali smo djelomično kroz ruralni razvoj, međutim, velike sredine, veći gradovi ili nešto manji gradovi nisu imali prilike. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Batiniću. Prelazimo na slijedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HSU-a i nezavisnih zastupnika i snage, poštovani kolega Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedničke sabora. Dobar dan gospodinu predsjedniku Vlade. Kolegice i kolege ja bih danas želio progovoriti o onome dijelu Izvješća o radu Vlade o kojemu predsjednik Vlade nije želio govoriti u ovoj točki, a tiče se zdravlja odnosno zdravstva. Prije svega funkcionalni zdravstveni sustav, prevenira i liječi, on pruža kvalitetne zdravstvene usluge jednako svim građankama i građanima. Funkcionalni zdravstveni sustav nadgleda i procjenjuje sve zdravstvene potrebe stanovništva, donosi odluke o raspodjeli resursa kako bi na najefikasniji način pružio kvalitetnu zdravstvenu njegu svima i pod jednakim uvjetima. Svi smo svjesni da naš zdravstveni sustav to ne radi i ne pruža. Ono što želimo time reći je da niti prati zdravstvene potrebe građa, niti efikasno raspodjeljuje ljudskim i financijskim resursima, niti pruža jednaku njegu svima pod jednakim uvjetima. Funkcionalni zdravstveni sustav jedan je od temelja i ljudskog i društvenog razvoja, no disfunkcionalni sustav oduzima zdravlje i reproducira nejednakost u društvu. Funkcionalni sustav poštuje dostojanstvo zdravstvenih radnika i svih pacijenata jednako te se temelji na znanosti i na činjenicama. Disfunkcionalni zdravstveni sustav, a to je onaj što imamo nažalost mi privilegira neke zdravstvene radnike, neke pacijente i stavlja vjerske ideologije iznad znanosti. U funkcionalnom zdravstvenom sustavu jedan svećenik ne vrijedi kao 20 liječnika, nego 1 liječnik vrijedi kao 1000 svećenika. Za ovakav zdravstveni sustav koji je disfunkcionalan odgovoran je prije svega ministar. Ministar zdravstva, a o tome ćemo raspravljati kasnije, ne treba odstupiti samo zbog toga što nije uspostavio funkcionalni sustav zdravstva, što mu je primarna i glavna zadaća kao ministra zdravstva. No, on je odgovorniji zbog toga što promovira i podržava jednu drugu mnogu opasniju patologiju, a to je patologija oduzimanja čovječnosti ženama kroz nepriznavanje ženskog bola i kroz dopuštanje sustavne diskriminacije i nasilja nad ženama u pružanju reproduktivne zdravstvene skrbi na ginekološkim odjelima i bolnicama diljem Hrvatske. I Vladi i različitim ministarstvima puna su usta toga da žene trebaju rađati više djece za potrebe države, kad te iste žene kažu da ih se maltretira, da ih se diskriminira, da ih se ponižava tijekom poroda i tijekom drugih zahvata koji se tiču reproduktivnog zdravlja onda se to ignorira. Statistički se prati koliko plodnih žena imamo u državi, ali se ne prati koliko žena je doživjelo bolni medicinski postupak bez anestezije, koliko žena nije bilo informirano o njihovim pravima i posljedicama postupaka, ne prati se recimo koliko je nasilnih liječnika, koliko je ženama uskraćeno pravo na pobačaj. Naprosto žene su tu da rađaju za državu, ali država nije tu da pruža adekvatnu njegu ženama. Sjetimo se samo hrvatske verzije Meetup pokreta koji je svoju kulminaciju doživio potresnim svjedočanstvom naše kolegice saborske zastupnice Ivane Ninčević Lesandrić, a potom i 100-tinama žena kojima je oduzeto pravo na reproduktivno zdravlje na kvalitetnu zdravstvenu njegu bez boli, bez diskriminacije i bez ponižavanja. Sjetimo se također reakcije ministra zdravstva na traumatično iskustvo saborske zastupnice i preko 400 žena koje su svjedočile kako im je na živo, pod navodnicima rađena kiretaža, pobačaj, aspiracija ili šivana međica nakon poroda, kako su im noge i ruke vezane, kako ih nitko nije informirao da imaju pravo na postupak bez boli i da imaju opciju anestezije. Reakcija ministra tada nije pružala podršku, nije pružala razumijevanje niti kritičko razmišljanje o očitim propustima u zdravstvenom sustavu te kako ih adekvatno spriječiti. Nego njegova je reakcija bila da žene lažu, da ne znaju procijeniti vlastitu bol, da ne poznaju svoja tijela, a iako je bilo nepotrebnih bolnih postupaka to je sasvim prihvatljivo zato što nemamo dovoljno anesteziologa pa neka žene šute i trpe. Naše građanke umjesto prava doživjele su nehumanost bol, patnju i poniženje. Ovo ministarstvo i ovaj ministar o kojemu ćemo razgovarati kasnije, ova Vlada i ovaj premijer o kojima razgovaramo sada, ženama su oduzeli prava. Iako su čak i međunarodne organizacije poput UN-a pokazale zabrinutost za diskriminaciju i nasilje nad ženama u hrvatskom zdravstvenom sustavu ministarstvo i vlada uporno ignoriraju glas i bol žena. Ženama je nadalje uskraćeno oduzeto i pravo na pobačaj. Da budemo jasno bogate žene će uvijek moći financirati skupi pobačaj ili u Hrvatskoj ili u inozemstvu. Hrvatska uskraćuje pristup pobačaju ženama slabijeg imovinskog statusa, ženama koje žive u ruralnim krajevima i koji nemaju društveni i fizički kapital kako bi sami odlučili za sebe kada i koliko djece će imati, time reproduciramo društvene nejednakosti, ovo pravo je postalo igračkom u zlosretnim, gotovo zloglasnim političkim rukama ove iste Vlade i ovog istog ministra. Zato mislim da i ministar i premijer ne trebaju odstupiti samo zbog toga kako liječe, nego prije svega zbog toga kakvu bolest podržavaju i šire, a to je bolest oduzimanja ljudskosti ženama, bolest koja daje prioritet individualnim vjerskim uvjerenjima nad građanskim pravom, na kvalitetne zdravstvene usluge koje im trebaju, to je bolest koja vidi i prikazuje ženu samo kao alat za rađanje, a ne kao potpuno ljudsko biće koje kao i svi mi muškarci ima pravo odlučivati što će raditi sa svojim tijelom i koji ima pravo na zdravstvenu zaštitu i usluge bez diskriminacije, bez boli i bez ponižavanja. Htio bih još prije nego što predam riječ kolegi Žagaru, predsjedniku Vlade pročitati poruke građana koje su mu uputili preko, preko moje facebook stranice prilikom slušanja njegovog izlaganja jutros, dakle ovo je jedna prilika da premijer čuje doista glas građana, pa evo Jasna poručuje premijeru da je jadna zemlja u kojoj pravdu treba tražiti peticijama i ostavlja predsjedniku Vlade link na peticiju Hoćeš li šutjeti ako dirnu u tvoje dijete? Bojan kaže, al ne ja, nego jedan drugi Bojan, kaže da slušamo premijera kako laže i nitko ništa, svi sjede i slušaju, jel netko uvjeren u to sve što je slagao, umirovljenici, silovane žene, sirotinja, nezaposleni, ovako bih do sutra mogao nabrajati. Nikola kaže premijeru da narod nije glup kako ga on pravi i da sve više ljudi odlazi upravo zbog njegove politike i HDZ-a i da mu se, kako kaže, povraća od bahatosti i diktature. Ljerka kaže, katastrofa od njihovog vladanja, gledaju samo sebe, a običan narod ne. Mirjana poručuje premijeru da je jučer kćeri koja je maturantica rekla da završi tu školu i pakira kofer jer ovdje kao mlada djevojka i žena iz obitelji koja ni na koji način nije povezana s politikom i čiji roditelji rade u privatnom sektoru, nema baš nikakve budućnosti. Razmislite o tome g. predsjedniče Vlade.
Zahvaljujem. Kolega Žagar izvolite. Samo jedna informacija, kad završimo s ovom točkom dnevnog reda odredit ću stanku i nastavit ćemo s radom u 16,30 sati. Izvolite kolega Žagar.
Hvala, hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege, s obzirom na kratko vrijeme pokušat ću direktno reći što sam u ovom izvještaju vidio ili što nisam vidio i da slikovito kažem ako je ministar, pardon ako je premijer doveo, dovezao vozilo na tehnički pregled, ajmo ipak podići malo haubu da vidimo što se to krije ispod i što mi se čini ne samo opasno nego možda i u budućnosti upitno, a vezano je za financije u kojima, o čemu je premijer govorio i, a u posljednje vrijeme to se značajno ističe i ministar financija, a to je financijska stabilnost na kojoj se temelji rad ove Vlade. Naime, evo za početak samo par, par činjenica koje su dostupne i koje su bile i u prethodnim izvještajima ovdje u HS. Istina je da je prosječna administrativna stopa nezaposlenosti smanjena, zapravo za 8,9% je iznosi, dakle smanjen je broj nezaposlenih osoba, ali nažalost to ne prati znatno povećanje broja osiguranika. Najveći broj povećanja je bio u građevinskom sektoru, ono što sada možemo čuti i od projektanata je to da broj projekata se smanjuje, to znači da će u skoroj budućnosti, ne možda već iduće godine, ali za 2.g. sigurno pasti i broj investicija. Ono što smo iz prethodnih izvješća vidjeli, izvještaj o izvršenju proračuna je da je rast BDP-a u RH da se temelji najviše na porastu osobne potrošnje. I još jedna činjenica, polovica stanovništva u RH nema priliku otići 7 dana izvan svog mjesta boravka, dakle unatoč tome što RH posjeti 20 milijuna turista, gotovo polovica stanovnika nema priliku otići na more. Zašto ovo sve govorim? Naime, ja pozdravljam današnju odluku ili najavu premijera da će povećati plaće javnom sektoru za 6%, žao mi je što ovdje ne sjedi ministar financija sad da čuje i on to. Ono što nije dobro, što se zanemaruje i ministar financija se nekako na to oglušuje i ministar rada i mirovinskog sustava, a to je konstantno upozoravanje da cenzus za dopunsko zdravstveno osiguranje je prenizak, treba povećati jer građani, mnogi građani i umirovljenici evo indeksacijom dolaze u situaciju da moraju platiti dopunsko zdravstveno osiguranje, umjesto povećanja mirovina imaju smanjenje mirovine. Dakle, to treba, to bi, to bi, o tome bi Vlada trebala vodit računa i to bi trebala napraviti, a zašto mislim da se to može napraviti, čak bi preporučio premijeru da od 1. studenog poveća plaće već u javnom sektoru. Naime, ako promatramo PDV, u odnosu na 2017.g. u 2018.g. PDV je ubran u iznosu već gotovo 4 milijarde kuna veći. Ako pogledamo izvršenje proračuna za prvih 6. mjeseci 2019. onda imamo povećanje, možemo projicirati uz povećanje od 4,7%, 0,47%, 4,7% pardon, gotovo za 2,5 milijarde kuna. Ako se taj novac, a premijer je najavio da će se odustati najvjerojatnije od smanjenja stope PDV-a za 1%-tni poen, to bi značilo negdje po onim procjenama milijardu i 800 milijuna kuna bi kao bili manji prihodi, ako se taj novac usmjeri prema plaćama onda je posve izvjesno, a govorimo o plaćama učitelja, policajaca, da će taj novac ići u potrošnju, on će uzrokovati porast osobne potrošnje, dakle on će uzrokovati porast BDP-a Drugim riječima, gotovo sam siguran da Vlada neće izgubiti kada bi i smanjila stopu poreza na dodanu vrijednost za jedan postotni poen ne bi izgubila ovaj iznos od dvije milijarde kuna već bi se on ubrizgavanjem u plaće u javnom sektoru i povećao. Slična je stvar s umirovljenicima, vi ako povećavate mirovine, posebno one najniže mirovine, onda je posve za očekivati da će takvo povećanje mirovina sigurno uzrokovati veću potrošnju građana jer umirovljenici, učitelji, policajci oni neće taj novac stavljati na štednju, vjerujte, taj novac će ići u potrošnju. Dakle iako je matematika trialna ona govori da prostorna ima, samo se sada postavlja pitanje zašto se nije reagiralo prije, zašto se pustilo da učitelji idu u štrajk? Trebalo je to prije odreagirati, trebao je ministar financija reći postoji prostora jer ako se kaže da će gubitak u blagajni s jednim postotnim poenom biti za milijardu i 800 kuna manje, a ne uzima se u obzir porast koji je evidentan. Evo izvještaj imamo znači od 2018. u odnosu na 2017. za 4 milijarde kuna, a od ove godine u odnosu na prošlu za 2 milijarde i 400 milijuna kuna, onda neko da se tako izrazim ne govori istinu. Dakle imamo povećanje prihoda od poreza na dodanu vrijednost. A i sam ministar je ovdje priznao kada se smanjila stopa poreza na dohodak da se s tim smanjenjem stope poreza povećao ubrani porez. I još jedna stvar na koju bih htio upozoriti premijera, neka dobro obrati pažnju, riječ je o obiteljskim mirovinama. Sve uređene zemlje su to napravile samo kod nas se još nije napravilo. U ruralnim prostorima uglavnom su to žene. Žena koja se ustala svako jutro u pet sati po magli, kiši i snijegu, išla na posao i kada dođe u mirovinu ona može birati ako je suprugova mirovina bila veća 70% njegove, ali se u tom trenutku ona mora odreći svoje mirovine, svih onih 40 i nešto godina koliko je kažem u takvim uvjetima išla na posao. Premijeru razmislite o tome. Ono što sam želio poručiti u ovoj raspravi, očigledno je da novca ima, samo je pitanje želi li se taj novac dati u potrošnju, govorim sada u potrošnju jer opet naglašavam ako se povećaju plaće učitelja, penzije umirovljenika bit će povećana potrošnja. To sigurno neće biti novac koji će štedjeti, rijetki su oni učitelji koji imaju nekoliko milijuna eura na računu. Dakle, premijeru obratite posebnu pažnju na najugroženije slojeve stanovništva. Hvala.
Zahvaljujem kolega Žagar. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovani kolega Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, poštovane kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika SDSS-a krenut ću od glavne točke današnjeg izlaganja predsjednika Vlade o radu Vlade u ovoj godini dana u kojoj je premijer iznio stajalište Vlade o prijeporu koji se proteklih tjedana otvorio, a zapravo se otvara u proteklih nekoliko mjeseci, a to je pitanje kako i na koji način udovoljiti zahtjevima predstavnika javnih službi u zdravstvu, u školstvu, u policiji i sutra vjerojatno u nekim četvrtim ili petim sektorima iznoseći prijedlog koji se sastoji u tome da Vlada predlaže da sljedeće godine uslijedi povećanje u tri koraka ili u tri poteza u visini od 6,12%. Premda klub nema uvid u sve činjenice koje predsjednik Vlade ima i ministar financija imaju, mi mislimo da je to u ovom trenutku razuman prijedlog što se tiče očekivanih zahtjeva. Razuman prvo zbog toga što niko neće biti segregiran i s druge strane što nećemo za mjesec dana imati novu skupinu zahtjeva u odnosu prema Vladi nego će se to odnositi na sve. Razuman je i zbog toga što Vladi odnosno ministarstvu s obzirom na fiskalnu odgovornost stavlja mogućnost da u tri koraka razmotri kako je moguće i na koji način je moguće ispuniti taj zahtjev, s obzirom na dinamiku punjenja proračuna. Razuman je i zbog toga što se odustaje od planiranog smanjenja stope PDV-a jer u protivnom taj zahtjev ne bi mogao biti ispunjen. Ja ću tome dodati u ime kluba još nešto, a ne tiče se niti smanjenja stope PDV-a, a niti se tiče samoga postotka povećanja plaća u javnom sektoru. Tiče se načina na koji mi kao država kontroliramo realizaciju svojih odluka i to ću se osvrnuti na dva aspekta. Jedan aspekt se tiče toga iskustva koja smo imali sa prošlogodišnjim smanjenjem stope PDV-a za pojedine proizvode kao što su proizvodi hrane znači mesu, ribi, voću, povrću gdje je stopa PDV-a značajno smanjena. Efekti toga smanjenja nažalost za građane i za državu nisu bili povoljni. Može biti da Vlada ima neku drugu analizu, ja bih volio da Vlada kaže da to nije točno. Razlozi su ne u pogrešnoj odluci Vlade nego u nedostatku kontrolnih mehanizama i praćenje mehanizama kako se odluka provodi. Ovdje sjede barem dva ministra financija koja ja znam iz ranijih perioda, jedan s desne, jedan s lijeve strane, a pitanje praćenja mjera fiskalne politike u njihovoj realizaciji mi se čini jednom od najozbiljnijih poteškoća u provedbi politike Vlade koje onda stvaraju ozbiljne teškoće u percepciji kod građana. Ako je mjera PDV-a bila uvedena zbog toga da bi se smanjio PDV i da bi se povećala potrošnja i da bi se na taj način poticalo smanjila potreba i pritisak na to da se povećavaju plaće, mi nismo dobili taj efekat. Dobili smo povećanje u najvećem broju slučaja smo dobili povećanje proizvoda kao mesnih i mesa, ribe, voća i povrća, a smanjenje PDV-a ispalo je kao neka vrsta subvencije prema trgovinama i trgovcima. To sigurno niko nije htio ali je tako ispalo. Druga stvar koju je predsjednik Vlade rekao jesu koeficijenti u javnim sektorima. I to je potrebno preispitati i mi se slažemo s tim da se poboljša radna klima i da se stvori ozbiljnija pravednost među ljudima koji rade. Kada kažem bolja radna klima, znači poticajniji uvjeti za rad unutar javnoga sektora, a istovremeno da ljudi koji ne rade u javnom sektoru nemaju osjećaj da ljudi koji rede u javnom sektoru nemaju nikakvih poticajnih pretpostavki za svoj rad i mislim da je to dobra mjera. Ali i ta mjera kao i ova što se tiče poreskih mjera zahtjeva ozbiljnu pripremu državne uprave, državne administracije i rada ministarstava i o njoj ovisi koje ćemo rezultate postići. A ja mislim da o njoj ovisi i vjerodostojnost svake naše odluke ovdje i svake odluke Vlade. I na kraju o njoj ovisi koliko su ljudi privrženi državi, koliko vjeruju državi, koliko je smatraju svojom. I predlažem da se tome posvetimo, predlažem da ova Vlada i vladajuća koalicija pojačaju taj segment svojega programa i svojih mjera. SDSS će u tom pogledu sasvim sigurno biti požrtvovan partner u mjeri u kojoj može. Drugo što bismo htjeli reći, sasvim je točno da je povećana značajno povećano ugovaranje sredstava iz europskih fondova i da je apsorpcija sredstava iz europskih fondova preko različitih ministarstava poljoprivrede, regionalnog razvoja značajno porasla. Međutim, ono što smatram da je neophodno da otvorimo na kraju ove godine i ocjene o tome kako smo radili u ovoj godini, ako je to bio nužan korak, a sigurno jeste, sljedeći nužan korak bi trebao biti da pogledamo kvalitetu te apsorpcije. Koliko je ta apsorpcija i povećanje sredstava recimo u poljoprivredi, koliko je doprinijela tome da imamo povećanu poljoprivrednu proizvodnju i u kojim to sektorima i u kojim to segmentima? Koliko je ta apsorpcija pomogla za trajnost poljoprivredne proizvodnje u segmentima za koja su sredstva bila osigurana i za koja su sredstva povučena? Ne da to radimo zbog slike prema Bruxellesu, ne da to radimo zbog slike jedni prema drugima nego zbog činjenice da je uz turizam poljoprivreda i ono nešto industrije što imamo zapravo ključna grana nacionalna. I ako smijemo gospodine predsjedniče Vlade predložiti da kao jedna od mjera naše Vlade bude sagledavanje upravo ne samo apsorpcijskih kapaciteta koje su sada već približavaju zemljama koje imaju staža apsorpcijske kapacitete nego da se vidimo koja je kvaliteta toga, koja su postignuća toga, koji su efekti toga na unapređenje u ovom slučaju poljoprivredne proizvodnje, smanjivanja regionalne nerazvijenosti i razlika u regionalnoj razvijenosti i onda ostaje naravno ključno pitanje javnih ustanova, škole, sveučilišta, bolnica i svih drugih koji bi ove programe trebale obilato i značajno više koristiti nego što koriste danas. Treća stvar koju u ime kluba SDSS-a želim govoriti, a već sam o tome govorio priliko, nešto o tome govorio prilikom izvještaja koje je predsjednik Vlade podnosio sa sjednica Europskoga vijeća i drugih sastanaka na kojima je bio prisutan, bilo formalnog ili neformalnog karaktera. Mi smo zahvaljujući ovoj Vladi, a zahvaljujući i samom premijeru u značajnoj mjeri podigli razinu utjecaja naše politike u institucijama EU nesumnjivo i neosporno. Ono što se nama čini u našem klubu jeste kako i na koji način i gdje i u kojim segmentima mi kao zemlja možemo pojačati naš kapacitet naše nacionalne politike. Procesi koji se događaju u našem susjedstvu, južnom susjedstvu, jugoistočnom susjedstvu iznimno su važni za našu politiku prema BiH. Procesi proširenja EU koja je, koji proces je u ozbiljnom zastoju iznimno su važni za različite aspekte naše nacionalne sigurnosti, a za različite aspekte naših ekonomskih interesa i za različite aspekte onoga što nazivamo našim nacionalnim interesima. Kako i na koji način da pojačamo utjecaj naše državne politike u toj sferi zanima Klub zastupnika SDSS-a jer tu čini mi se postoje neiskorišteni potencijali, a ne samo neiskorišteni potencijali, postoje i neke vrste imperativa, zbog toga što su su neki drugi akteri mnogo ozbiljnije i snažnije prisutni nego što mi uspijevamo ovoga trenutka biti. Što se tiče pitanja pravosuđa o kojem pod različitim dojmovima i različitim aspektima danas govore različite kolege, kolegice i naravno izaziva različiti interes medija. Jedno je sasvim sigurno, mi trebamo efikasnije, još efikasnije i još profesionalnije pravosuđe nego što ga imamo. Ono što je jednako sigurno jeste da pravosuđe neće postati efikasnije ni u kojem segmentu, ni u segmentu vrlo emocionaliziranih slučajeva u kojima pravosuđe treba djelovati kao što je nasilje prema djeci i nasilje prema djevojčicama bilo koje vrste ili ratni zločini i međuetničko nasilje kroz koje smo prošli tokom '90.-tih. Ukoliko će raditi pravilo ili princip narod treba slušati, bio to narod kroz usta gradonačelnika ili bio to narod kroz usta bilo koga drugog. Emocionalni patriotizam o kojem se raspravlja povodom naših razlika je važna stvar, ali nikako ne može biti važniji od ustavnoga patriotizma, poštivanja zakonitosti u svakom segmentu i na svakom mjestu.
Ovime smo došli do kraja izlaganja po klubovima, šta? Ne, ne, došli smo do kraja izlaganja po klubovima zastupnika i sada završno u ime izvjestitelja još jednom predsjednik Vlade, poštovani Andrej Plenković, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče HS. Zahvaljujem kolegicama i kolegama zastupnicama i zastupnicima koji su u ime klubova danas izlagali bilo da su dali podršku, bilo da su kritizirali rad Vlade u proteklih godinu dana ili uopće u protekle 3.g. Smatram da smo današnjim izvješćem i tu zahvaljujem svim članicama i članovima Vlade i njihovim suradnicima, zahvaljujem i vama kao saborskim zastupnicima koji ste kroz proteklu godinu i protekle 3.g. usvojili brojne zakone koje je Vlada predlagala, dali pregled činjenica, konkretnih, provjerljivih činjenica, podataka koji se odnose na gospodarstvo, koji se odnose na sve sektore kojima se Vlada u svojim aktivnostima bavi, sve što se odnosi u najširem smislu na provedbu načela solidarnosti, dal je to od socijalne politike, dal je to od demografske revitalizacije, dal je to od politike uključenosti svih u hrvatsko društvo il je pak riječ o pitanjima sigurnosnoga karaktera, pitanja koja se tiču vojske, policije, hrvatskih branitelja ili pak našeg međunarodnog pozicioniranja. Nekoliko poruka koje mi se čine važnim iz današnje rasprave su da svi zajedno moramo poraditi još uvijek na pouzdanosti, učinkovitosti i neovisnosti našega pravosuđa. To je po mom sudu jedna od temeljnih zadaća koja će našim sugrađanima ulijevati više povjerenja u funkcioniranje institucija države, mogućnost ostvarivanja svojih prava i da ipak svi skupa zajedno pokušamo razabrati načela diobe vlasti i podjele zadaća institucija u hrvatskoj državi, to je jako važno. Politički možemo željeti nešto u našim programima, u našim aktivnostima možemo to stavljati u prvi plan, ali moramo svi zajedno kao društvo, kao građani znati tko je za što nadležan, to su temeljna načela razvijene demokracije, temeljna načela kvalitetno funkcionirajućeg društva. I stoga i u pitanju koje se tiče problema koji još živi u hrvatskom društvu, a to je traženje istine, pitanja koja su ostala nakon domovinskog rata, rješavanja pitanja ratnih zločina Moramo stvoriti klimu da do istine treba doći da zločini odnosno njihove počinitelje treba kazniti, al da to moraju raditi institucije koje su za to nadležne, to ne mogu raditi političke stranke. To je jako važna poruka. To moramo svi razumjeti u hrvatskom društvu. Ujedno smatram da na jednom segmentu kojeg sam spomenuo na početku, a kojeg su komentirale i neke kolege iz oporbe to je pitanje polariziranosti odnosno podjela u društvu. Da li smo na tom skoru dovoljno dobro radili, da li smo dovoljno učinili? To je možda element s kojim sam najmanje zadovoljan. Hrvatsko društvo iz niza razloga prati možda i neke globalne i europske trendove i ne uspijeva dovoljno učinkovito i dovoljno brzo smanjiti polarizaciju u društvu. Po meni to je temeljeno pitanje hrvatske budućnosti. Mi smo zemlja koja ima 4 miliona ljudi, zemlja kojoj praktički svi naši susjedi, zemlje koje su naše sjevernije od nas zavide na onome što imamo, u pozitivnom smislu, vole našu zemlju i kažu kako je kod vas lijepo. Većina njih misli da je nama imat to što vi imate, u najboljem smislu. Nema strateške zadaće koju Hrvatska nije riješila u ovih 30 godina, slobodna zemlja, demokratska zemlja, međunarodno priznata zemlja, zemlja koja je bila žrtva agresije, zemlja koja je i narod koji je oslobodio svoj teritorij, zemlja koje je riješila sve strateške nacionalne zadaće. Pozicionirala se u međunarodnoj zajednici, dio je kolektivne sigurnosti kroz NATO, dio je političke, razvojne, pravne i ekonomske, kontinentalne snage koju nam daje EU. Sve što je bitno smo mi riješili kao država i kao narod. Sve što nam je ostalo međunarodno su doslovno nijanse. Sve što je bitno smo već riješili. I zato je odgovornost svih nas koji danas imamo povjerenje hrvatskih ljudi da kroz napor svih i onih koji imaju većinu danas, oni koji imaju manjinu da pokušamo iznjedriti jednu drugačiju, bolju, manje isključivu Hrvatsku, to je po meni tema budućnosti jer na gospodarstvu, na konsolidaciji proračuna, na rastu plaća, na povećanju socijalnih prava, na razvoj infrastrukture, na vrlo temeljitom praćenju i hvatanju koraka sa globalnim trendom četvrte industrijske revolucije mi svi dajemo svoj doprinos. Hrvatska niti u jednom segmentu ne ide nazad, ni u jednom. U ovom segmentu internom, koji je slojevit u smislu podjela, moramo učiniti više, moramo učiniti više, više tolerancije, više uvažavanja. Zato sam rekao na početku, ova Vlada i naša politika je da hrvatske manjine trebaju njegovati ono što imaju u proteklih 30 godina i moraju biti uključene u hrvatsko društvo na adekvatan način. Samo na taj način jačamo položaj i Hrvata koji žive u susjednim zemljama, bilo da su konstitutivan narod u BiH i da su primjerice manjina u Srbiji. Samo tim putem, težeći reciprocitetu. Ali ove stvari radimo radi sebe, radi homogenosti našeg društva. To je za mene jako bitno jer na takvim pitanjima struktura, tkivo društva pokazuje kakvo je. Ujedno moramo mijenjati društvenu klimu, društvena klima ako gledate ankete, gledate medije, raspoloženje rekli bi da sve propada, to je katastrofa, prevladava pesimizam, prevladava negativa. Da li je to baš tako? Da vam je to ozračje u kojem živimo baš takvo ili je situacija realna nešto drukčija. Ne kažem da smo sve probleme riješili, niti da je sve ružičasto, ali da li je baš sve negativno, ja mislim da nije. I svatko tu od nas se angažira u konačnici javno da bi dao doprinos da to što radimo za budućnost bude bolje nego što je danas. I stoga moramo poraditi kao političke stranke, ali i drugi akteri u društvu ipak na kreiranju jednog ozračja u kojem ima malo više optimizma, a malo manje pesimizma. To je naša zadaća. To je vrlo važan detalj za svako društvo jer ozračje utječe i na rezultate u bilo kojoj organizaciji u bilo kojem aspektu, ako je ozračje tmurno, rezultati su slabi, ako je ozračje malo pozitivnije, rezultati su bolji. I upravo na tom tragu rasprave poput današnje koja je, za razliku od ove koja će slijediti popodne malo drukčija, više je strukturirana, mirnija je, daje nam za mogućnost da možda promislimo i na takav način i to zajednički i to za dobrobit cijeloga društva neovisno je li netko desno, lijevo, u centru, konzervativac, liberal, ljevičar ili bilo što drugo. Pokušajmo malo pogledati kako da svi zajedno kreiramo optimističnije društvo jer kad realno pogledamo sve bitno što je ova država trebala riješiti proteklih 30 godina je riješila, sve bitno. Praktički uz cijeli taj aki već tu iza nas. Nekad se ponašamo kao da nije, ali je. I zato ćemo i ova pitanja koja su sada otvorena, pitanja plaća, pitanja obrazovanja, uloge sindikata rješavati na dobronamjeran način. Svima je u interesu naši ljudi ne budu potplaćeni da im okolnosti u kojima rade budu veće, da zaposlenost bude veća, da budu primjerenije nagrađeni za rad koji daju. I zato sam i kazao danas ne radi se samo o postupcima i bodovima, radi se isto tako i pitanju produktivnosti, valoriziranju učinka, plaćanju po učinku. To je koncept društva u kojem mi živimo, sustava u kojem smo zadnjih 30 godina, to je bit i tu se krije ključ ove vježbe na koju sam pozvao da nam i oni na koje se to odnosi, a to su predstavnici sindikata pomognu, a to je temeljita, stručna vrlo precizna rasprava o koeficijentima. To je jedno od najsloženijih pitanja od svih resora koje sam ja vidio. Reći ću vam otvoreno, mi smo dva puta kao ova Vlada pokušavali doći do konsenzusa o prijedlogu zakona kojeg bi uputili u Hrvatski sabor. Niti jedan jedini put nema ministarstva koje nije reklo da nije zadovoljno, svi su nezadovoljni jer su svi posebni i drukčiji i bolji od drugih. To su vam realnosti. Zato ta vježba nije tako jednostavna. I slažem se, nepravde koeficijenata nelogičnosti, različite vremenske faze, različiti utjecati pojedinih ministara, resora, stranaka, politika ostavile su sustav u kojem niko nije sretan. Nema nikoga tko je zadovoljan i mi to znamo, svjesni smo toga, ali je naša zadaća da pokušamo pronaći rješenje da li ga možemo naći sami. Ovo što smo mi probali teško ide, a nisu uspjeli ni drugi, teško ide, jednostavno teško ide. To većina vas koji ste bili u vladama ranije jako dobro znate i u Hrvatskom saboru. Mi ćemo tu napraviti napor. Ono što smo danas ponudili to ću još jedanput apostrofirati su vrlo jasne poruke. Izlazimo u susret onoliko koliko možemo, čak na uštrb nekih vlastitih izbornih obećanja pa i već usvojenih zakona jer tih ekstra sredstava za koje možda neko misli da ih ima na prihodovnoj strani proračuna nema, nema ih danas, njih jednostavno nema. Oni se mogu namaknuti za iduću godinu u polovici kako smo to danas kazali, jedino ako ostavimo taj jedan postotni poen u općoj stopi PDV-a, to je izvor odakle uzeti, inače ga nema jer budimo svi skupa svjesni ako jedna skupina traži 6%, već iz istoga sektora došao je zahtjev koji bi išao usuprot onome što je bio glavno načelo sindikata iz osnovnog i srednjeg obrazovanja, ajmo loviti korak s jednim segmentom visokog, već ovaj zahtjev visokoga ponovno bi povećao tu razliku. To nije zahtjev Vlade, to su činjenice. Iz drugih resora policije na primjer, došao je već isto tako zahtjev za koeficijentima. I samo kada zbrojim, samo ta tri segmenta već smo praktički u financijskim okvirima ukupnoga troška ovoga prijedloga kojeg smo danas dali, a koji ide svima i državnim i javnim, ima svoju logiku, ima svoju utemeljenost i ono što je najvažnije ima konzistentnost u pristupu i politici Vlade u proteklim godinama u vrijeme dok mi obnašamo odgovornu dužnost za Hrvatsku i za naše građane, ima konzistentnost. I ako to spojimo sve zajedno onda ćemo doći skoro do 18% povećanja plaće samo podizanjem osnovice, plus za mnoge naše sugrađane i porezne olakšice. Neću sada spekulirati koliko to točno kome prosječno je, ali je preko 20% povećanja plaća u mandatu jedne vlade. Pa to je ozbiljan iskorak, to je dosta ozbiljan iskorak da se ne uspoređujemo s bilo kim, to je ozbiljan iskorak. On govori o onome što možemo u okviru realnih proračunskih mogućnosti, a da pri tom ne srušimo sve što smo radili zadnje tri godine jer ako srušimo u zadnjoj godini mandata sve što smo radili tri godine, to ne bi bilo osobito mudro, ne bi imalo nikakvog smisla, baš nikakvog. I zato smo osmislili ovakav prijedlog koji ide u korak i sa osobnim odbicima, sa 3.800 na 4.000 kuna, govorim o privatnom sektoru koji nakon idućega tjedna i konzultacija sa socijalnim partnerima ide i za novim značajnim povećanjem minimalne plaće, ali ne tako da one poslodavce koji imaju zaposlenike na minimalnoj plaći bacimo na koljena, pa da umjesto ljudi dobiju veću plaću na kraju ostanu bez radnoga mjesta jer to je stalna dilema tog pristupa, to je ta stalna dilema. Uglavnom, hvala vam na raspravi, na sugestijama, bit će zanimljivo vjerujem i kroz otprilike sat vremena kada se vidimo ponovo u dijalogu oko ministra Kujundžića i nadam se da ćemo svi skupa i dalje raditi da našim sugrađanima život bude kvalitetniji i bolji, a da nam zemlja bude uređenija, smirenija i rekao bih na kraju u smislu ozračja optimističnija. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Kažu mi suradnici da je kolega Maras digao povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo. Premijer je povrijedio članak 232. Poslovnika, udaljio se više puta od teme, govorio o budućem radu Vlade, a ne o izvještaju koje je danas ovdje podnosio. I zaboravio je spomenuti da su ljudi opravdano nezadovoljni kada vide korupciju u Vladi, kada vide nepravdu u pravosuđu, kada vide da 25 milijardi kuna više prihoda koje ova Vlada ima nego šta je imala vlada Zorana Milanovića dijele samo svojim interesnim skupinama. I onda se ne treba čuditi zašto su ljudi nezadovoljni.
Kolega Maras vrijeme je isteklo. Dajem vam opomenu jer ste zloupotrijebili povredu Poslovnika. Izvolite sjesti … [[Upadica se ne razumije.]] zato što je ovo vrlo nekorektno, kršite Poslovnik. Sjednite i dobili ste opomenu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. I najavljujem da nastavljamo s radom u 16,30 sati. STANKA U 15,35 SATI Sada ćemo prijeći na glasovanje o točkama koje smo raspravili. Prva na redu je Godišnje izvješće Vlade RH, podnositelj je predsjednik Vlade RH, a rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HDZ-a, Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke - liberalnih demokrata, Kluba zastupnika Hrvatske demokršćanske stranke, Hrvatsko socijalno liberalne stranke i Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, Kluba zastupnika nacionalnih manjina, Kluba zastupnika Samostalne demokratske Srpske stranke i Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Godišnje izvješće Vlade RH i drugo podržavaju se mjere Vlade RH koje su iznesene u godišnjem izvješću predsjednika Vlade RH. Kolega Petrov izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, ja tražim stanku u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista zbog konzultacija u klubu povodom ove točke koju ste pročitali, također i prijedloga za opoziv ministra Kujundžića. Time dajem vrijeme također i članovima drugih klubova zastupnika da razmisle o tome hoće li prihvatiti ovako izvješće Vlade i i hoće li na kraju podržati i dalje ministra Kujundžića koji apsolutno ništa nije napravio zadnje tri godine za sektor zdravstva. Mi smo danas trebali, odnosno prije dva dana čuti kako je ova Vlada pomogla da se kroz mirovinsku reformu osigura dostojan život građanima. Jel umirovljenici trebaju imaju dostojan život? Trebaju. Što je Vlada napravila? Natjerala da 700.000 ljudi skuplja potpise da vam demontiraju mirovinsku reformu. Jesmo li nakon tri godine dočekati adekvatniju državnu i javnu upravu? Jesmo, da bude na usluzi građanima. Što smo dobili? Dobili smo to da se stvaraju pašaluci od županija i da još dodatno činite te iste župane politički neodgovornima. Je li birokratski aparat trebao biti bolji da bi privrednici i poduzetnici mogli privređivati državi? Da. Što ste napravili? Jednako glomazan i jednako truo. Jesmo li trebali nakon tri godine s vaše strane dočekati da zdravstvo bude takvo da svi građani imaju pravo na jednaku skrb u cijeloj Hrvatskoj? Da. Je li plaćaju za to zdravstvo? Da. Što smo dobili? Dobili smo ministra koji nakon tri godine apsolutno ništa nije napravio, dobili smo to da u ovom saboru imamo političku krčmu gdje se ismijava sve te ljude. I nije na kraju bitno hoćete li podržati ili ne građani pamte i građani vide. Zato dobro razmislite kad bude glasovanje što ćete napraviti [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] jednog dana će vas pitati.
Stanka će biti odobrena, javlja se pretpostavljam u ime stranke mladih kolega Panenić.
Hvala lijepa. Evo kad su se izjasnili ovi umirovljenici kojima je smiješno stanje u Hrvatskoj, upravo je to tema koju Klub Nezavisne liste mladih želi raspraviti nakon izvješća premijera koje je unutar nekih ružičastih naočala izgledalo kao da je Hrvatska sjajna, ali ono što definitivno moramo reći da nakon burnih događanja koja vladajuća koalicija ima unutar sebe nama nije jasno kako je uopće i došlo do prijedloga ovakvog zaključka da svi jednoglasno podržavaju i stvorilo je zapravo jednu potrebu da raspravimo o tome, da raspravimo i o onome što se događa. Da raspravimo zapravo u tom izvješću koje je za 2018. godinu trebalo bi govoriti i najviše o stanju o zdravstvu, ovaj opoziv koji je bio vezan za ministra Kujundžića, nije bio samo izjašnjavanje o njemu kao dužnosniku, nego izjašnjavanju o politici Vlade o događanjima koja se događa i u hrvatskim bolnicama, o dugovima koji nastaju i koji se ne rješavaju. Ako budemo tako pristupali donošenju odluke o prijedlogu zapravo koji ste stavili da se prihvati izvještaj onda se pitamo zapravo zašto sve ovo se događa oko nas, a pogotovo se pitam zašto oni koji kada dođu ovako petkom podržati HDZ-ov prijedlog budu ustrajni dizanju ruku, a s druge strane kroz medije, kroz svoje neke stranačke hijerarhije puštaju poruke koje su sasvim suprotne. Mislim da to zbunjuje narod, a ja ne bih želio da mi kao zastupnici budemo isto tako zbunjeni. Tražimo stanku.
Odobrava se stanka. Kolega Zekanović, vidim da ste se vi javili.
Također tražim stanku da bi se dodatno konzultirali, naime česta je navika da predsjednik Vlade RH neke stvari ne spomene u svom izvješću pa gotovo uopće nije spomenu katastrofalnu demografsku situaciju Hrvatske. Međutim, ono što je veliki problem što je predsjednik Vlade iznio nekoliko neistina. Glavna neistina je da je u svom izvješću rekao da je broj stanovnika u Hrvatskoj narastao odnosno da imamo 900 i nešto stanovnika više odnosno da imamo prirodni rast, što je notorna laž. U Hrvatskoj je samo u prošloj godini za koju on tvrdi da je broj stanovnika narastao, broj stanovnika pao za 15.000, govorim o prirodnom kretanju i za otprilike 15.000 je smanjen zbog emigracije odnosno što su ljudi iz Hrvatske otišli. Druga stvar zbog čega Klub Hrvatskih suverenista ne može podržati ovakvo izvješće i skandalozno nepoštivanje odluke Ustavnog suda. Naime, Ustavni sud RH odavno je naložio Hrvatskom saboru i Hrvatskoj vladi da se donese novi zakon, ja ću ga nazvati zakon o zaštiti života, naš predsjednik Vlade ga naziva zakon o pobačaju, a ta se odluka ignorira. I vi je predsjedniče sabora ignorirate, dakle to je skandalozno. Postoji odluka Ustavnog suda da i u ovaj dom dođe taj zakon i da se to konačno definira. Znam da nemate hrabrosti jer ste lažni kršćanski demokrati, ali imate dovoljno ruku skupa sa SDP-om i mnogim drugim partnerima da potvrdite stari, postojeći zakon. Budite frajeri, pa to napravite.
Javlja li se još netko? Kolega Dodig, izvolite.
Molim stanku od 10 minuta s namjerom da se konzultiram s članovima svoga kluba HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a u smislu stava oko obrane izvještaja predsjednika Vlade i ministra Kujundžića s namjerom da sačuvam njihov identitet, stručnost, korisnost i djelovanje. Istodobno predlažemo promjenu Poslovnika Hrvatskog sabora tako da ćemo tražiti kazne za saborske zastupnike zbog iznošenja netočnih, neistinitih izjava kojima se tako narušava dignitet onih kojih se iskrivljuje. U Hrvatskoj je došlo da saborske anarhije, narušenja digniteta hrvatskog parlamenta. Hvala vam lijepo.
Stanka će biti odobrena. Izvolite što? Povreda Poslovnika kolega Grmoja. Evo ga, može.
Poštovani predsjedniče moram reagirati na povredu svih članka ovoga Poslovnika i hrvatskog Ustava, naime kolega Dodig je najavio udar na slobodu govora ovdje u Hrvatskom saboru, kazne saborskim zastupnicima za izrečeno, znači ugrožene su temeljne ustavne slobode i to od strane vladajuće koalicije, najavljena je represija prema saborskim zastupnicima i gušenje [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem.]] slobode govora za koju su se naši branitelji i svi oni koji su se borili [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja, ja vas molim da sjednete.]] za slobodnu Hrvatsku, borili, hvala.
Dakle, samo malo, samo malo, kolega Dodig je najavio da će klub zastupnika dati neke prijedloge za izmjenu Poslovnika, ja ne znam kako ste vi iz toga zaključili da će vam netko bilo što zabraniti … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] On je najavio da će nešto predložiti, kako će to formulirati, hoće li predložiti, to je mislim, puno prerano da bi se vi tako jako uplašili da nećete smjeti govoriti. Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Ja bi također rekao, ovo što je kolega Dodig sada iznio, to je direktno udar na demokraciju, povrede su ustavnih prava koje osjećam kao zastupnik, znači ustavnih prava koje osjećam kao ovdje zastupnik. Ako on smatra da treba ukinuti ovaj dom, nek kaže tako i nek ostane samo vladajuća koalicija koja nema potrebe s nikim raspravljati. Mislim neće nam se [[Upadica predsjednik: Kolega Panenić.]] događati udari u okviru ovakvih ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] se nama događa upravo to da nam takvi pokušavaju krojiti demokraciju.
Vjerujte mi dok sam ja predsjednik Sabora, moći ćete govoriti sve što hoćete, kako god želite i kad god želite u okviru procedure. Kolega Beljak, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Hrvatskog sabora, tražim u ime kluba HSS-a i demokrata stanku u trajanju od 10 minuta kako bi pozvao na kavu g. Grmoju i g. Panenića kako bi na toj kavi objasnio da je spomenuti kolega i njegov klub totalno i potpuno irelevantno u hrvatskoj politici, da se radi o Plenkovićevim ne žetončićima nego priljepcima koji su sada tu i više ih poslije slijedećih izbora nećete nikada vidjeti a to što oni mlate praznu slamu, to ću vam detaljnije objasniti na kavi, hvala.
Kolega Beljak, ja vas molim da ipak kontroliramo se, govorite o svojim kolegama, ne morate vrijeđati, možete svoje mišljenje iznijeti i na drugačiji način. Kolega Jelkovac, izvolite, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Kolega Beljak povrijedio je članak 238. Poslovnika vrijeđajući kolege, mislim da je ovo stvarno vrlo nisko na ovakav način vrijeđat svoje kolege zastupnike, hvala.
To sam rekao i smatram da nije to u redu što je napravio i molim vas da to ne činimo. Kolega Vučetić, izvolite.
Zahvaljujem.
Pardon, samo prije, oprostite kolega Vučetić, povreda Poslovnika, kolega Pernar.
Kolegica iz HDZ-a smatram da je bez razloga podigla pločicu za povredu Poslovnika i da je time zapravo sama prekršila Poslovnik jer po mome sudu, kolega Beljak je rekao istinu koja očito nekima smeta.
Izvolite, kolega Vučetić.
Zahvaljujem. Nakon ovih psiholoških i emocionalnih ekspertiza koje se događaju u sabornici, ja bi zatražio [[Upadica predsjednik: Tražite stanku?]] Ja bi zatražio stanku u ime kluba povodom točke koja se tiče izbora i imenovanja. Naime, Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora još nema svog predsjednika a svjedoci smo toga da se ovijaju mnogi nasilni elementi u Hrvatskom društvu, od silovanja do podvođenja, recimo samo ovaj tjedan što su mediji pratili i ovaj Sabor bi trebao imati predsjednika za ravnopravnost spolova odbora. Budući da taj predsjednik dolazi iz kvote SDP-a, SDP se ne može dogovoriti, ja predlažem da se u ovoj stanci SDP usuglasi oko jednog čovjeka koji je zasigurno, kojeg svi u SDP-u podržavaju a to je Bernardić jer je potrebno da Odbor za ravnopravnost spolova normalno funkcionira, da Odbor za ravnopravnost spolova sudjeluje u radu i iznošenju onih stavova koji su bitni za javnost. Ovo što tko misli o nekome na emocionalnoj i psihološkoj ili političkoj razini izrečeno u ovoj sabornici, ja vam samo mogu reći vjerujem vam sve što kažete jedni o drugima ali ono što se događa u javnosti a ne može se komunicirati putem odbora, ja u to ne mogu povjerovati i ne mogu vjerovati da Odbor za ravnopravnost spolova nema svog predsjednika, zahvaljujem.
Odobrava se i vama stanka, povreda Poslovnika, kolega Bauk.
Tehnički gledano, povrijeđen je članak Poslovnika o traženju stanke jer kolega nije govorio o točki koja je na dnevnom redu ali bi ga htio a i svekoliku javnost upoznati da je Klub zastupnika SDP-a predložio kolegicu Sabinu Glasovac za predsjednicu Odbora za ravnopravnost spolova sukladno Poslovniku, to će biti na slijedećoj sjednici Odbora za izbor i imenovanje i nadam se na slijedećoj sjednici Sabora a ako se to može održati u ovoj stanci sjednica Odbora za izbor i imenovanje, nek se održi p ćemo i to riješiti odmah, hvala.
Dobro, javlja li se još tko za riječ? Potrošili smo 17 minuta a ne baš nešto naročito korisne rasprave i u 27 nastavljamo, 12, 27, molim vas da budete tu. STANKA U 12,17 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,30 SATI]] Kolegice i kolege, molim vas da zauzmemo svoja mjesta. Prije nego što nastavimo s radom pozdravio bih učenike i učenice Srednje škole Ambroza Haračića iz Malog Lošinja. Pozdrav. … [[Pljesak.]] Kolega Maras, izvolite što trebate?
Hvala lijepa. Htio sam vas samo jednu stvar zamoliti gospodine predsjedniče. S obzirom da uporno odbijate staviti na dnevni red Izvješće o pravosuđu i izvješće Đure Sese koga ste tamo nominirali kao predsjednika Vrhovnog suda. Mi smo prikupili zbog stanja u pravosuđu odluke sudaca koje se svaki dan donose na način na koji se donose, prikupili smo 31 potpis zastupnika koji ću vam sada uručiti da konačno nakon dvije godine stanje u pravosuđu postane tema u Hrvatskom saboru. Ja vas molim i sada morate to uvrstiti zbog toga što vas Poslovnik po tom.
… [[Govornik nije uključen.]] Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: 1. Prihvaća se Godišnje izvješće Vlade RH i 2. Podržavaju se mjere Vlade RH koje su iznesene u Godišnjem izvješću predsjednika Vlade RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za i 55 protiv donesen zaključak kako su ga predložili klubovi zastupnika. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,35 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, na redu je točka dnevnog reda: - Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Milanu Kujundžiću, ministru zdravstva u Vladi Republike Hrvatske Predlagatelji su 32 zastupnika u Hrvatskome saboru na temelju čl. 116 Ustava RH i čl. 125 Poslovnika Hrvatskog sabora. Vlada je dostavila očitovanje. Sada će predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje, 30 minuta. U ime predlagatelja govorit će poštovana Ines Strenja, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] g. Plenkovića, ministra zdravstva g. Kujundžića. Dakle kolege zastupnici i svi oni koji nas slušaju jer je ovo očito rasprava koju očekuju već neko vrijeme, i mi očekujemo, prošlo je jako puno otkad smo podnijeli zahtjev. Dakle par riječi tome zbog čega je MOST zajedno sa više oporbenih stranaka zatražio da se raspravi o ministru Kujundžiću i da izložimo razloge zbog čega on više ne može biti ministar zdravstva. Za početak bih pozvala i premijera da nam osigura ono što je rekao da je bilo i u jutarnjim satima, jednu raspravu na visini jer mislim da danas ovdje trebamo govoriti o argumentima, ministar vjerojatno ima i svoje pokazatelje ali i mi imamo itekako materijala zbog kojih smatramo da je ovo opravdano, da ne bude niskih udaraca i osobnih napada jer mislim da to nikome nije u interesu. Ja sam ovdje jedna kao zastupnica kao i svi kolege koji će govoriti zastupnici, bez obzira da li sam liječnik ili bilokoje druge struke i danas govorimo ovdje o zdravstvu a govorimo samo zbog pacijenata zbog kojih zapravo i postoji taj jedan od najkompleksnijih sustava u svakoj zemlji. Dakle pravo na zdravlje je temeljeno ljudsko pravo. Dostupnost i dobra organiziranost zdravstvenih usluga svim građanima RH pod jednakim uvjetima, smanjivanje nejednakosti u području zdravlja te olakšavanju pristupa boljoj i sigurnijoj zdravstvenoj skrbi treba biti naš cilj a sve ostalo su samo sredstva. Dakle, danas ono što mi smatramo, pacijenti u zdravstvenom sustavu dobivaju ono što im se daje a ne ono što im treba. To je za nas neprihvatljivo, necivilizacijski i nemoralno. Trebamo društvo koje stalno povećava izglede svojih oboljelih članova i svim pacijentima omogućava najkvalitetnije pravodobno i pravedno liječenje a ne suprotno. Zdravstveni sektor s jedne strane karakterizira njegov značajni potencijal za rast, inovacije i dinamiku a s druge strane izazove s kojima je suočen u smislu financijske i socijalne održivosti i učinkovitosti zdravstvene zaštite zbog čega između ostalog zbog demografskog starenja te nepovoljnim ekonomskim trendovima i u našoj zemlji i u mnogim drugim zemljama postoje problemi. I druge se zemlje susreću sa rastućim troškovima zdravstvene zaštite, troškovima tehnološkog napretka u medicini i nemogućnošću da zadovolje ukupne zdravstvene potrebe stanovništva no druge zemlje spremno su krenule u reforme zdravstvenog sustava. Imamo svijetle primjere održivih sustava koji su pravovremeno shvatili u tim zemljama da je reforma zdravstvenog sustava imperativ. Nažalost ova zdravstvena administracija za to nije imala ni vizije ni odlučnosti a očito ni kapaciteta unatoč velikim potencijalima za povećanjem učinkovitosti, rasta i inovacija koji se može ostvariti koordiniranim djelovanjem kako bi uspostavili jasne politike za zaštitu i poboljšanje postojećih zdravstvene zaštite. Dakle u Hrvatskoj se danas vrlo rijetko odluke donose isključivo na osnovu argumenata i činjenica, dobrih iskustava i međunarodnih uzusa. Sve dok su vladajući uvjereni da im se nečinjenjem ne ugrožava pozicija na vlasti, oni i dalje neće provoditi prijeko potrebne reforme no mi smo danas ovdje da kažem da je vrijeme nečinjenja prošlo jer sad već dionici sustava vide da je voda došla do grla, i liječnici i medicinske sestre i poslodavci i veledrogerije ali prvenstveno pacijenti. Svoj stav najjasnije su o ministru izrekle i krovne liječnike udruge, Hrvatska liječnička komora, Hrvatski liječnički sindikat i Hrvatski liječnički zbor. Nije vam nepoznato da su predsjednici i Predsjednica, tri krovne hrvatske liječničke udruge potpisali rujansku izjavu o hrvatskom liječništvu i statusu zdravstva u kojoj su se usuglasili i upozorili Vladu da je vrijeme nečinjenja isteklo izražavajući ozbiljnu i duboku zabrinutost zbog stanja hrvatskog liječništva i održivosti hrvatskog zdravstvenog sustava. Odlučno su zatražili da Vlada RH odmah započne proces izrade i donošenje zakona o plaćama liječnika i strukovnog ili strukovnog kolektivnog ugovora za liječnike. U najkraćem mogućem roku zahtijevaju sastanak sa premijerom, to su zatražili još u 9 mj. sa unaprijed definiranim točkama dnevnog reda. Naravno, i oni poput predstavnika reprezentativnih sindikata u zdravstvu, sudeći po ovoj izjavi, svog resornog ministra ne doživljavaju više relevantnim sugovornikom već se obraćaju direktno premijeru. Dakle svi mi ovdje danas jednoglasno zazivamo prosperitet hrvatskog zdravstva, primjerenu društvenu pozicioniranost liječnika i medicinskih sestara i dobru zdravstvenu perspektivu svih hrvatskih građana. Pitanje je samo koliko je tko u tome iskren, oni koji ne povlače ključne poteze u zdravstvu ili oni koji kritiziraju nečinjenje? I zbog toga smo ovdje gdje smo danas. Godinu dana nakon prošlog opoziva, godinu dana nakon šta smo naveli nekih 50-ak točaka zbog čega ministar treba odstupiti, mi smo već izišli sa odgovorima na svaku od tih točaka što je trebalo poduzeti u ovih godinu dana, ali se nismo daleko odmakli. I zbog toga smo na temelju članka 116. stavka 1. Ustava RH i članka 125. stavka 1. Poslovnika Hrvatskog sabora potpisali smo zahtjev i podnijeli prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Milanu Kujundžiću ministru zdravstva u Vladi RH iz sljedećih razloga: ministar Kujundžić bio je odgovoran da kao resorni ministar za pripremu, bio je odgovoran za pripremu, predlaganje i provođenje reforme zdravstvenog sustava, nažalost nakon gotovo tri godine mandata on je nije niti započeo. Propustio je strateški upravljati sustavom kao što je propustio oformiti kvalitetan tim koji je u stanju isplanirati i provoditi dugoročno kvalitetan strateški razvoj zdravstvenog sustava. Doneseni Zakon o zdravstvenoj zaštiti nakon punih desetak godina ukazao je na njegovo temeljno nerazumijevanje hrvatskog zdravstvenog sustava i njegovih vrijednosti kao što je propustio pravodobno donijeti Zakon o zdravstvenom osiguranju čega svjedočimo. On praktički nakon jedne rasprave imamo potpunu tišinu što se tiče, ne znamo kada će doći u Sabor, zbog čega je među ostalim i sustav u ovom trenutku financijski neodrživim. Propustio je osnažiti primarnu zdravstvenu zaštitu, nije uvažavao brojne kritičke argumente prilikom donošenja novog Zakona o zdravstvenoj zaštiti zbog čega se sustav i dalje temelji na skupom bolničkom sustavu umjesto na dostupnoj primarnoj zdravstvenoj zaštiti gdje treba rješavati i više od 70% zdravstvenih potreba stanovništva. Propustio je osigurati provođenje novog Zakona o zdravstvenoj zaštiti te pravodobno donijeti sve podzakonske akte zbog čega su županije i gradovi sustavno onemogućili odobravanje zakupa ordinacija po pravičnim i realnim uvjetima čemu svjedočimo svakog dana, a grad Zagreb uopće nije započeo s tim. Propustio je preustrojiti bolnički sustav, nije akreditirao ni kategorizirao bolnice, funkcionalna integracija je i dalje samo načelna no nije provedena u praksi kako je planirana i najavljena. Bolnice svakako treba integrirati, ali ne da se naruši načelo dostupnosti s ciljem postizanja jednakosti i efikasnosti i bez snažnog političkog utjecaja jedinica lokalne samouprave koje i dalje prisutan te dodatno politizira zdravstveni sustav. Propustio je racionalizirati zdravstveni sustav uz pomoć najboljih praksi korištenjem smjernica ili medicine temeljene na dokazima i analizama troškovne učinkovitosti. Propustio je financijski stabilizirati sustav. nije reorganizirao HZZO i načine plaćanja usluga koji sustav čine ekonomski održivim. Propustio je predložiti model dugoročnog rješavanja financijskih obveza prema veledrogerijama i drugim dobavljačima zbog čega rast dugova bolnica iz zdravstvenog sustava ozbiljno prijeti urušavanjem sustava. Trenutno gotovo sve bolnice osim nekih specijalnih posluju negativno. Prema našim podacima ukupne obveze zdravstvenih ustanova do kraja rujna ove godine iznose 8,9 milijardi kuna, a dospjele 4,3 milijarde kuna pri čemu ukupne obveze bolnica iznose 93% obveza svih zdravstvenih ustanova, a dospjele obveze bolnica 99% svih dospjelih obveza. Dodamo li tome i situaciju trenutno koja se dešava sa veledrogerijama i situaciju sa tužbama zbog obračuna prekovremenog rada liječnika, imamo ozbiljnu prijetnju financijskom eksplozijom zdravstvenog sustava. Rokovi plaćanja lijekova nekih zdravstvenih ustanova prelaze tisuću dana pri čemu zbog prekoračenja zakonskog roka plaćanja od 60 dana dolazi do povećanja cijene lijekova koje bolnice plaćaju u slučaju naplate putem ovršnih postupaka za oko 30 pa možda i 50%. Cijenu lijeka tada čini osnovna cijena lijeka, zatezne kamate, sudski troškovi te iznos zbog neplaćanja faktura. Dakle, ako ne znate sukladno Zakonu o financijskom poslovanju po ispostavljenoj, a u zakonskom roku neplaćenoj fakturi plaća se i 300 kuna jednokratne naknade po jednom računu. Zamislite koliko danas ima neplaćenih faktura i koliki je to nepotreban trošak. Za stabilizaciju financijskog sustava nužno je potrebna i korekcija cijena zdravstvenih usluga, uspostava realnih limita koji omogućavaju pozitivno poslovanje te u konačnici povećanje proračuna za zdravstvo osiguravanjem svih uplata koje je Ministarstvo financija uskratilo svih ovih godina uplatiti na račun HZZO-a. Stoga ću još jednom ovdje podsjetiti da država i dalje ne plaća u potpunosti HZZO-u iznos predviđen člancima 72. i 82. Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju te redovito svake godine od izlaska HZZO-a iz riznice ostaje dužna nacionalnom osiguravatelju između milijardu i milijardu i pol kuna neisplaćenih sredstava za zdravstvenu zaštitu. Da pojasnim, 30% građana ove zemlje plaćaju zdravstvenu zaštitu za 100% građana ove zemlje koji je koriste. Mi jesmo za solidarno javno zdravstvo za koje se borimo, ali i da računica države prema zdravstvenom sustavu bude sukladna tome. I konačno, potpuni izostanak upravljanja ljudskim resursima. Zdravstveni kadar najvrijednije i nezamjenjivi resurs u zdravstvu i njegov odljev nećemo zaustaviti penalizacijom već poticajnim mjerama i stimulacijama za ostanak i u Hrvatskoj i u manje atraktivnim sredinama. Sustavnim višegodišnjim zanemarivanjem rješavanja, nejednake regionalne raspodjele zdravstvenog kadra liječnika i medicinskih sestara, ne poduzimanjem mjera za njihov ostanak u Hrvatskoj te ne uključivanjem svih dionika društva unatoč upozorenjima doveo je sustav u situaciju da su i sada u bolnicama velikih gradova ravnatelji prisiljeni zatvarati odjele radi nedostatka liječnika i medicinskih sestara što je prijašnjih godina bio slučaj samo za bolnice u malim sredinama. Nametanje protuzakonite satnice prekovremenog rada, nekorektno obračunavanje vrijednosti prekovremenog rada, isključenost i obespravljenost u socijalnom dijalogu s liječnicima i medicinskim sestrama, to je danas naša realnost. Dakle, propustio je donijeti vremensko kadrovske normative te je umjesto dijaloga višekratno pokušao utjecati na pravosuđe kako bi spriječio donošenje presuda u korist liječnika zbog neisplate prekovremenih sati, a oni koji kažu da je dovoljno liječnika u Hrvatskoj treba reći da godišnje rade 3 milijuna prekovremenih sati. Da povuku svoju suglasnost za rad više od onoga koliko je propisano po zakonu, sustav bi stao, stao bi u roku možda 48 sati. Kad bi liječnici naplatiti sve svoje prekovremene sate to je otprilike možda i više od 2 milijarde kuna, samo da znate o kojim brojkama govorimo. Dakle, u protekle 3 godine doslovno ništa niste poduzeli po pitanju sređivanja stanja u sestrinstvu unatoč brojnim upozorenjima i signalima iz niza udruga i grupacija o neodrživosti sustava obrazovanja, znate da one moraju ići 5 godina u srednju školu te o nužnosti redefiniranja uloge medicinskih sustava u sustavu zdravstva. Nadalje, propustio je uspostaviti dijalog s medicinskim sestrama radi zaštite prava iz radnog odnosa i poboljšavanja općih uvjeta rada i života medicinskih sestara te nije utvrdio radna mjesta za koje je potrebno visoko obrazovanje medicinskih sestara čime je i dodatno destimulirao njih na ostanak u Hrvatskoj i omalovažio uložen trud u stjecanje visokog obrazovanja. S obzirom na navedene razloge podnositelji ovog prijedloga predlažu Hrvatskom saboru da nakon provedene rasprave donesu odluku o iskazivanju nepovjerenja ministru Kujundžiću, ministru zdravstva RH. Hvala za sad.
Imamo 20 replika, pa idemo redom. Prvi je na redu kolega Petrov. Izvolite.
Kolegice Strenja, nakon vašeg izlaganja teško da se može što još dodati, ali ja ću podcrtati jednu stvar. Mi smo ovdje bili prije godinu dana s istom ovom temom, tada predsjednik Vlade i taj ministar zdravstva su nam objašnjavali da je u sektoru zdravstva sve u redu, da će biti još bolje. Pet mjeseci iza toga izvješće Europske komisije stoji citiram: Sustav zdravstvene zaštite i dalje je izvor rizika za javne financije, dugovi bolnica za lijekove ogromni mjere se u milijardama. Zdravstveni su ishodi uglavnom ispod prosjeka EU. Struktura sustava nije dovoljno usklađena s potrebama stanovništva. E sad, ja ću vas pitati kažete danas treba iznositi činjenice, ovo su činjenice. Netko iznosi neistine ili Europska komisija ili dvojac ispred nas. Hoćemo li isto ovakvo izvješće dočekati ponovo [[Upadica: Hvala vam.]] za 5 mjeseci?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolega. Dakle, mi smo ovdje danas da razgovaramo o hrvatskom zdravstvu, zato što svi želimo dobro i ja zbilja sam uvjerena da i moji kolege sa desne strane sabornice i sa lijeve, moje lijeve strane svi žele isto. I zbog toga sam ja danas još jednom pobrojala krucijalno pet područja na kojima nije bilo pomaka. Dakle, Hrvatska zbilja treba ulaganja, povučeno je dosta novca iz europskih fondova i grade se zgrade, ali smo zaboravili čovjeka. Čovjeka koji radi i pruža uslugu, liječnike i medicinske sestre i zaboravili smo pacijente. Pacijenti nisu samo u Zagrebu, pacijenti nisu samo u Rijeci, oni su i na otocima i u unutrašnjosti i u Sinju i u Slavoniji i svi oni zahtijevaju malo drugačiji pristup. Naravno mi smo ponudili i nekakva rješenja, ali unatoč svim našim komentarima i u ovih godinu dana [[Upadica: Hvala.]] pomaka većeg nije bilo.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, gospođo Strenja, prije tjedan dana ministar Kujundžić izrekao je nešto što ja nisam mogao vjerovati da ću čuti. Gospodin Kujundžić je najavio da će u Hrvatskoj i socijalni slučajevi početi plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje. Takva mjera, takav prijedlog je za mene u potpunosti neprihvatljiv i da vas parafraziram duboko nemoralan. Mislim da će takva mjera dovesti do nečega što je Hrvatskoj potpuno nepotrebno, a to je još produbiti postojeću veliku nejednakost, a čitavom nizu građana RH ograničiti pristup zdravstvenoj zaštiti. I sad vas pitam, ako je činjenica da je HZZO u plusu 626 miliona kuna, pa da li je normalno, da li je normalno tražiti od [[Upadica: Hvala vam.]] socijale u Hrvatskoj da plaća dopunsko zdravstvenu zaštitu? Hvala.
Odgovor izvolite.
Dakle, to je ono o čemu ja zapravo pričam. Mi se hvalimo da smo solidarno javno zdravstvo i obećajemo, ali nismo u stanju pacijentima to pružit. Dok država ne bude ispunjavala sve svoje obveze koje ima prema HZZO-u nije potrebno povećavati dopunsko zdravstveno osiguranje, a tih prihoda, znači prihodi koji su uskraćeni je više od milijardu i pol godišnje. Dakle, to su svi oni građani koji ne plaćaju uopće zdravstveno osiguranje i oni koji su zbog svojih bolesti, znači psihijatrijski pacijenti, pacijenti oboljeli od raka i svi oni znači zatvorenici, sva djeca do za vrijeme studija itd. do završetka redovnog školovanja koji su oslobođeni. To je zakon i to je ono šta smo mi se odlučili za to i što smo donijeli. To je obaveza države. Obaveza države da to uplati u HZZO i to nisu učinili. Dokle god to država ne bude ispunila [[Upadica: Hvala vam.]] nema razloga da se povećava zdravstveno, dopunsko zdravstveno osiguranje.
Kolega Grmoja izvolite.
Hvala. Poštovana kolegice Strenja, nakon vašeg ovog izlaganja vidim da je ovaj dvoja u knockdownu tamo, gotovo da ništa ne treba dodati, ali evo ja ću ipak postaviti nekoliko pitanja u 15 minuta ste razmontirali ovu maglu laži koje prodaje ministar Kujundžić, hvali se da nema PR-a, ne može mu pomoći nikakav PR, ne može mu pomoći ni čak onaj koji je otišao iz Vlade jer je pokušao zabraniti koncert Marka Perkovića Thompsona čujem da radi za ministra Kujundžića u Zagrebu nakon što su naši vatreni osvojili drugo mjesto, znači nitko mu ne može pomoći. Zašto? Zato što je zdravstveni sustav u ogromnim problemima, u Dubrovačko-neretvanskoj županiji 30 liječnika znači konstantno nedostaje, imamo jedan tim znači hitne medicinske pomoći u Sisačko-moslavačkoj županiji sustav se urušava, tako je gotovo u svim [[Upadica: Hvala vam]] županijama.
Odgovor izvolite.
Hvala kolega, dakle to je ono o čemu sam ja rekla, nema više nedostatka liječnika i medicinskih sestara, nije to samo u velikim bolnicama, to je sada i u manjim gradovima. Ministar je propustio nešto učiniti što se tiče ljudskih resursa i došli smo u situaciju da čak i jedan veliki grad kao što je Dubrovnik ima velikih, ima ogromnih problema i sam gradonačelnik je rekao da ne radi se o onoliko građana koliko ima na spisku da su Dubrovčani, nego od 200 000 građana koji dolaze turista koji trebaju tu zdravstvenu pomoć, dakle ne radi se o 30 liječnika koji trebaju popunit specijalizacije, znate kolko treba dok oni postanu specijalisti, nego od 89 specijalista raznih specijalnosti koji svaki mjesec dolaze u dubrovačku bolnicu da bi ona opstala i da bi mogla funkcionirat, dakle vrijeme je da država nešto učini jer sami gradovi, same županije na koje se taj teret prebacuje, to više nisu u stanju.
Kolega Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala. Dakle, bilo bi dobro iako vi to kolegice u svom izlaganju ne želite da razgovaramo o ideološkom pitanju u zdravstvu, dakle to je pro-life ili pro-choice, ali nećemo danas o tome jer je u zdravstvu to također jedan dio ideologije, nego ćemo danas razgovarat o podacima, pa ću se ja malo da, ako sam dobro shvatio i čuo, dakle u plaćanju zdravstvenih usluga dakle imamo rokove plaćanja koje su preko 1000 dana, dakle to je skoro pa 3.g., samim time i cijena, najvećim dijelom lijekova, dakle raste preko 30%, što je isto činjenica. Zar vama to možda u ovoj polu koruptivnoj Vladi ne miriši malo na također jedan dio korupcije, na neki dogovor? Znači ako su cijene 30-40% veće tu ima dosta prostora i za nekakve dogovore.
Odgovor, izvolite.
Situacija, dakle dijalog sa veledrogerijama jedan je od razloga znači zbog čega dijalog koji nije uspostavljen, zbog čega smo isto tako tražili opoziv ministra Kujundžića, o tome ću detaljnije kasnije još jednom govoriti, ali situacija s veledrogerijama nije potpuno jasna. Dakle, mi imamo ogromne dugove i došli su u situaciju da su blokirali određene bolnice da bi se mogli barem dijelom naplatiti i mi njima sada isplaćujemo, dogovoreno je 500 milijuna kuna, ali mi problem, znači problem lijekova, cijene lijekova nismo riješili. Nije samo stvar u posebno skupim lijekovima, dakle mi svaki mjesec 300 milijuna kuna koštaju, je cijena lijekova, 150 milijuna se plati, 150 ide u dug, mi jednostavno sustav moramo drugačije posložit, a pitanje je koliko smo sa referenciranjem postigli pravu cijenu jer se uspoređujemo sa zemljama koje su malo više na zapadu umjesto sa zemljama i referenciranje [[Upadica: Hvala]] treba ić prema zemljama koje su malo više [[Upadica: Kolega Sladoljev izvolite]] našeg ekonomskog statusa. Hvala.
…/Upadica: Kolega Sladoljev izvolite...
Hvala g. predsjedniče. Poštovana kolegice Strenja, puno toga ste se toga dotakli dakle u vašem izlaganju, no ja bi spomenuo još jedan problem, a to je zabrinjavajući porast broja zapljena sintetičkih droga i porast broja novih dakle sintetičkih droga. Imamo slučajeve kada se zapravo te tablete dilaju kroz prozore osnovnih i srednjih škola i ulazak djece u svijet droga je sve niži, pa po vašem mišljenju zbog čega još nije donesen strategija nacionalna protiv ovisnosti iako je ona napisana, šta se sa time čeka? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Nečinjenje, dakle nije, mada je napisana, donesena već godinu dana nacionalna strategija za borbu protiv ovisnosti, nije donesena ni nakon 3.g. nacionalna strategija za borbu protiv raka, a mi smo apsolutno na samom začelju, prije nas je samo Mađarska, podsjećam da je prva moja tematska sjednica kad sam ušla u HS bila o potrebi donošenja nacionalnog plana za borbu protiv raka, tad je još ministar Nakić formirao povjerenstvo koje je nastavilo se dalje i već još nakon 3.g. nismo dalje, nije donesena nacionalna strategija za borbu protiv demencija i alzheimera znači i ostalih demencija, nije donesena nacionalna strategija za borbu protiv moždanog udara, cijeli niz strategija stoje u ladicama, meni je najstrašnije što nije donesena nacionalna strategija za djecu, za dječju i adolescentnu psihijatriju koja stoji u ladicama napisana, a u ovom trenutku [[Upadica: Hvala vam]] nemamo jednog dječjeg kreveta [[Upadica: Kolega Dobrović izvolite]] od Rijeka do Dubrovnika gdje ćemo stavit dijete koje ima psihičke tegobe. Hvala.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Strenja, puno toga ste iznijeli u svom izlaganju i ja sam negdje vidio podatak da RH stoji jako loše u jednoj statistici, a radi se o alkoholizmu mladih do 16.g. gdje smo mi na nezavidnom 3. mjestu u Europi. Čini mi se da je to itekako problem ovoga ministarstva i da bi se ono moralo uhvatiti u koštac s ovim problemom, pogotovo što je kod nas prisutna jedna opća prihvaćenost takvoga ponašanja, a kao roditelj sam se šokirao uobičajenim praksama, dakle u, u klubovima gdje djeca u toj dobi izlaze, gdje se za stolom, dakle servira alkoholno piće kao praktički jedna ulaznica. Mislite li da bi se tu dalo nešto napraviti?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, imali smo dojam da je ministar zbilja vidio da postoji problem i sa alkoholizmom i sa pušenjem, ali mislim da je to on gledao prvenstveno na način da eventualno smanjimo pobol od raka pluća i da pojačamo naš budžet, znači zdravstveni budžet. Mislim da strategije u smislu smanjenja pijenja alkohola i pušenja posebno alkohola u adolescentnoj dobi zahtijeva malo drugačiji pristup, a to znači da tu mora biti uključeno i Ministarstvo obrazovanja i znanosti i mislim da prevencija i način na koji bismo modele ponašanja i pristupa toj temi trebali graditi puno prije, znači još i u osnovnoj školi i uključiti sve one koji su oko tog djeteta. Nažalost, u RH ne postoji ni jasna strategija za borbu protiv alkoholizma jer znamo da otprilike sa 500 000 onih koji redovno konzumiraju alkohol, koliko sekundarno onih je članova obitelji koji pate zbog prekomjernog ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa. Kolega Jovanović, izvolite.]] tako da strategija bi trebala biti puno jasnija osim samo zabrana.
Kolegice Strenja, molim vas da se držite samo vremena, izvolite.
Hvala lijepo, predsjedniče. Uvažena kolegice Strenja, oboje smo medicinari, znamo da je medicina utemeljena na dokazima i ja često govorim da volim i politiku utemeljenu na činjenicama tako da se nadam da ćemo danas na činjenicama govoriti o tome zašto nismo zadovoljni resorom kojim upravlja Kujundžić. Između ostalog ono što želim naglasiti u ovoj replici, a to je da znamo da je u Hrvatskoj iznad europskog prosjeka smrtnost od kardiovaskularni bolesti, od srčanog infarkta, moždanog infarkta, od smrtnosti u prometnim nesrećama i nema nikakve dileme da je razlog tome odsustvo zbrinjavanja u tzv. zlatnom satu. Prema tome, iako postoji projekt, iako smo svi ukazali na to, od stručnih udruga do politike da nam je potrebna hitna helikopterska medicinska služba, ništa u ovom mandatu nije učinjeno i bojim se da će i do kraja ovog mandata uz ministra Kujundžića Hrvatska ostati bez hitne helikopterske medicinske službe.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem. Da, to je pitanje o kojem zapravo treba malo više u ovoj raspravi reći a to je da zbilja nije učinjeno ništa. I dandanas znači nakon 28, 29 godina od onih helikoptera o kojima smo se vozili u ratu, i danas ovisimo o tim vojnim helikopterima. Mi smo jedina zemlja u Europi koja koristi vojne helikoptere. Prošle godine u obrazloženju nakon opoziva Vlade, pisalo je i ministar je to rekao da su osigurana sredstva, 35 milijuna eura, da će se krenuti u nabavku, u ovom očitovanju toga uopće nema. Dakle ne znam gdje smo s tim, govori se sada o brodicama, govori se o nekakvim analizatorima, laboratorija, znači laboratorijskim analizatorima. Nabavka za te analizere je bila 2016. još natječaj, znači još nije završena, to jako dugo očito traje i treba, ne znamo gdje smo s tim helikopterima, nažalost, propustili smo ono šta smo trebali, mi smo turistička zemlja i osim naših građana, dužni smo tako jedna zemlja koja pripada europskom krugu imat, nažalost nemamo.
Hvala vam. Kolega Podolnjak, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] predsjedniče. Kolegice Strenja, rekli ste na početku vašeg izlaganja da smo još u ljeto u ime Kluba zastupnika MOST-a i drugih zastupnika i drugih oporbenih stranaka podnijeli zahtjev za raspravu i glasovanje o povjerenju ministru zdravstva. I da podsjetimo javnost, to smo činili 22. srpnja i čekamo puna 3 mj. na raspravu o radu ministarstva i ministra zdravstva. I nažalost to je vjerojatno rekord u povijest Hrvatskog sabora da se čeka 3 mj. na raspravu o takvom pitanju. Ukoliko i Vlada i premijer i ministar misle da su radili dobro u resoru koji obnaša, zbog čega ovo odugovlačenje 3 mj. da raspravimo goruće pitanje o kojem ćemo danas u cjelodnevnoj i cjelonoćnoj bolje raspravi, govoriti o brojnim nedostacima u sustavu zdravstva?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Da, mislim da je to otišlo onako kako ni sam premijer nije htio, dakle očekujući da će mu to odugovlačenjem na neki način zaboraviti na cijelu ti priču jer po onim brzim aktom su otišli oni ministri protiv kojih su bile, isto tako je bio zahtjev za opoziv, zapravo su se problemi i nagomilali, problemi su se nagomilali što se tiče pregovaranja, što se tiče prosvjeda medicinskih sestara, što se tiče blokade bolnica, blokirana je bolnica u Kninu, veteranska bolnica, nemojmo zaboraviti, dugovi veledrogerijama su zbilja došli do situacija da su prijetili i drugim bolnicama, dakle problemi su samo narasli. Ja sam za to da se uvijek problemi iznesu i da se brzo riješe. Dakle, najgore je ne donijeti odluku, odluka se mora donijeti kakva god bila jer odugovlačenje u ovom sustavu može imati pogubne posljedice.
Kolega Reiner, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovana kolegice Strenja. Ja nisam dignuo tablicu prije nego što ste počeli govoriti kao neki moji kolege do sada ali kad ste počeli govoriti onda dvije stvari su me ponukale da kažem. Vi ste parafrazirali čl. 59 Ustava gdje ste rekli da svatko ima pravo na zdravstvenu zaštitu, niste doduše nastavili a u Ustavu stoji „uz sukladno sa zakonom“. To je otprilike slična paralela sa čl. 55 gdje svatko ima pravo na rad pa opet niti kod nas nisu svi zaposleni a ni u jednoj zemlji ne postoji zaposlenost. Međutim slažem se s vama kad ste rekli da je problem socijalne izdržljivosti, da pučanstvo svih zemalja europskih sve starije i da sve zemlje imaju probleme sa održivim zdravstvom. Zanima me silno, [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] rekli ste neke su napravile reforme [[Upadica predsjednik: Kolega Reiner, hvala vam.]] i sve su to riješili. Koje su to zemlje riješile sve svoje reforme?
Odgovor, izvolite. Molim vas da se držimo reda.
Pa Danska, Slovačka, Rumunija, o čemu govorim, znači Rumunija koja ima 489 eura po glavi stanovnika, mi u ovom trenutku imamo 803, Europa ima 3000. Dakle Rumunjska koja je jednim aktom, ja sam kao predsjednica saborskog odbora zatražila od njihovog parlamenta da mi dostave taj zakon. Zakon sam dobila. Rumunija je u jednom danu jednim zakonom liječnicima povećala 172% plaće. Mi to ne tražimo. Jednim aktom vratili su liječnike, liječnika nemate, oni su sustav, oni su oni koji nose sustav kao i medicinske sestre. Medicinskim sestrama su dignuli 50%. Postoji cijeli niz rješenja. Ja ću poslije u raspravi još ponovit, dakle financijski stabilizirat sustav ne znači samo povećati plaće onima koji nose sustav ali je to jedan od rješenja da u sustavu ne nedostaje ljudi. Dakle reorganizacija bolnica, znate da je Danska smanjila broj bolnica, jednako je velika kao naša zemlja, imala jednaki broj bolnica kao mi.
Hvala vam. Kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Strenja, da netko neupućen zapravo pročita vaš prijedlog vaše interpelacijske oporbe, ovo vam je šesti prijedlog, zapravo pomislio bi da u Hrvatskoj nema zdravstva, da se ljudi liječe na ulicama, alternativno, da je zapravo sve kolabiralo a o uspjesima hrvatskog zdravstva i njegovih liječnika zapravo više govore stranci nego vi kolegijalno o vašim kolegama. Do dolaska g. Kujundžića na mjesto ministra zdravstva utrošilo se nekih 30, 40 ili 50 milijuna kuna za specijalističko usavršavanje doktora medicine. Samo zadnjim natječajem potrošeno je 187 milijuna kuna povećano za 30, oko 217 milijuna kuna, na koji se javilo više od 30 domova zdravlja i više od 20 zavoda za hitnu medicinsku pomoć. Jel vi znate uopće koliki je broj dodijeljenih specijalističkih usavršavanja [[Upadica: Hvala vam]] doktora medicine od njegovog dolaska?
Izvolite odgovor.
Prekratko je ovo vrijeme da bi vam odgovorila na ovako kompleksno pitanje, sve je to meni jasno. Dakle, reforma sustava ne počinje od ove Vlade, nit je počela od prethodne Vlade, niti one, ona mora trajat kroz više Vlada, dakle dugogodišnje zanemarivanje, dakle i ovi s moje desne strane su zanemarivali specijalističku usavršavanje, a i oni prije, ona Vlada prije jer je bila kriza, nije bilo novca, dakle ministar je uletio u situaciji kada je došao u situaciju da već 2016. započeto povlačenje sredstava za dnevne bolnice, za OHBP-ove, znači objedinjene hitne bolničke prijeme, za specijalističko usavršavanje, krenulo se tada, nastavilo se sada i vjerojatno će se nastaviti kroz slijedeću Vladu koja god bila. Dakle, nemojmo govoriti o tome jer to je samo nešto što se povuklo i što je samo proces koji traje sve ovo vrijeme, pa ja sam 2016. bila i znam kako smo ugovarali dnevne bolnice, pa nije to rezultat samo ove Vlade, al isto tako će i nakon ove Vlade i slijedeća vjerojatno nastavit u tom smislu. Dakle, specijalističko [[Upadica: Hvala vam]] usavršavanje je samo bio slijed onoga [[Upadica: Kolegice Petrijevčanin izvolite]] što je bilo povlačenje sredstava koje je započelo.
Izvolite, kolegice Petrijevčanin.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Kolegice Strenja Linić ja u vašem melodramatičnom govoru nisam čula zapravo nijedan valjani argument za smjenu ovog ministra koji ovdje sjedi, nitko ne spori o tome da postoji problemi u hrvatskom zdravstvenom sustavu i nitko ne umanjuje značaj tih problema. Ali ono što je činjenica za razliku od vašeg melodramatičnog govora je da ova Vlada odnosno u mandatu ovog ministra i ove Vlade se zaista i radi na poboljšanjima zdravstvenog sustava ne umanjujući važnost tih problema. I isto tako ste manipulirali i pogrešno tumačili da je tijekom zadnje 3.g. u pitanje dovedeno pravo hrvatskih državljana na zdravlje, to u zadnje 3.g. nikad nije dovedeno u pitanje, to je netočno. Isto tako u RH ne vlada nestašica lijekova i u našoj zemlji ne vladaju epidemije kako bi se pogrešno moglo protumačit iz vašeg uvodnog izlaganja.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Gđo. zastupnice, unatoč vašem plačljivom načinu na koji objašnjavate da ja melodramatično govorim, ja itekako dobro poznajem sustav. Dakle, prije nego što sam sjela u ove klupe, sam preko 20.g. radila, radila u tom sustavu i bila kliničar koji je svakodnevno pregledavao pacijente i sada radim u sustavu, svakog ponedjeljka, ponedjeljka i utorka sam na svojoj klinici. Dobro znam da ovaj sustav opstoji na osnovu naših vrhunskih liječnika i požrtvovnih i kvalitetnih medicinskih sestara i opstat će unatoč vama koji niste 3.g. uspjeli završit natječaj za analizatore, za laboratorij koji je raspisan bio tada, tender 2016. još nije završen, samo to, analizatori tada, da je bilo tih analizatora, ukoliko nam trebaju sad, znači očito da, možda bi i neki životi bili spašeni, samo za taj jedan tender 2016 [[Upadica: Hvala]] laboratorijski analizator.
Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Kolegice Strenja, rekli ste to kako izgleda globalno, ja vam želim dati sliku iz perspektive pacijenta odnosno pokušati je dati, a posebno u svijetlu dostupnosti zdravstvene njege o čemu je govorio ministar upravo ovog jutra na hrvatskom radiju. Naime, zamislite situaciju, imate pacijenta na štakama, u bolovima, ne može stajati, a znate koji je najraniji termin kada se može naručiti za specijalistički pregled, prvi specijalistički pregled, 19. siječnja, naš narod ima izreku, kaže do tada tko živ, tko mrtav, u ovom slučaju, nažalost doslovno i kada kažete naši građani imaju pravo na zdravlje, pa imaju pravo na zdravlje ako prežive do tada, ako prežive do tada. Recimo, kada se rendgen aparat pokvari u Domu zdravlja Osijek, čeka se u bolnici po mjesec dana na rendgen slikanje, znate i sami koliko je to dijagnostička metoda koja je tražena, korisna i koja se mora koristiti brzo, šalju ljude u Našice koje su 50 km udaljene, to si ne mogu svi priuštiti, toliko o [[Upadica: Odgovor izvolite]] [[Govornik se ne razumije]] zdravlja.
Dakle kolega, prioritetne liste čekanja nijedan zdravstveni sustav nije u cijelosti riješio. Dakle, i danas ćete vi u Velikoj Britaniji čekati 2.g. kuk jer vam nije hitno jer ćete do tad prolazit sve ono što je potrebno itd., ministar je uveo prioritetne liste i to je dobro, 23 000 građana je uspjelo ostvarit svoje pravo i pravodobno doći, 90% toga bili su opravdani hitni, ali šta je s onima koji zapravo ipak su hitni, ali nisu njihovi liječnici to odradili, nije im hitno da u roku od tjedan dana obrade jer ne boluju od raka, ali isto tako zato što nisu pravodobno došli, njihovo zdravstveno stanje će se pogoršat, o tome govorimo. Danas mi je jedna građanka poslala poruku, bila je naručena u 4. mjesecu da danas, ovaj tjedan zapravo da dođe na pregled, rečeno je ne može, dobila je drugi termin za 4. mjesec slijedeće godine, znači nije samo rečeno danas ne radi liječnica, pa dođite za [[Upadica: Hvala vam]] ona je, kao da je danas se naručila ponovo [[Upadica: Poštovana kolegica Mrak Taritaš]] to je problem, sustav ne funkcionira na pravi način.
Kolegice Strenja, molim vas držite se vremena. Kolegice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Strenja, ja se osjećam ko u onom filmu „Beskonačni dan“, pa onda se probuditi i svaki put isto. Dakle, mi smo ovakvu jednu raspravu imali, tad nam je ministar objašnjavao da mi baš to dobro ne razumijemo jer da on radi odlično svoj posao, pa me zanima što ste vi kao netko koji je pripremao i ovaj, ovaj prijedlog i koji smo mi potpisali, što smo mi sve zajedno prepoznali da se je desilo recimo u godinu dana jel nam je ministar rekao da samo što nije, šta se u posljednjih godinu dana desilo, koja su to poboljšanja bilo il nam se je desilo obrnuto da je zapravo produbilo i sve gore i gore. Za mene najveći grijeh koji imao je ministar je greh nečinjenja. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Dugo bi trajalo, pa bi ponovo me morao opominjati ovaj predsjednik HS, ali dakle nije sve u opremi i nije sve u zgradama, ono što meni posebno smeta šta smo počeli obećavat tu kinesku zgradu i novu bolnicu na Klisu da nismo sjeli i rekli dal je uopće potrebno to na toj lokaciji i što zapravo u Splitu treba? Dakle, ako želimo bolnički sustav graditi, pa valjda nekakav trust mozgova treba sjesti i reći kakav bolnički sustav mi želimo u Hrvatskoj u slijedećih 30 godina, barem to. Dakle, možemo reći da gradimo bolnicu u Puli, to je super najzad će završit, tko će tamo radit, ne znam, nema ljudi, nema ljudi vjerujte mi, idemo iz KBC u ispomoć tamo, gradimo bolnicu u Rijeci, napokon, vrijeme je bilo da najzad i Rijeka dobije nešto novo, ali gdje su ljudi. Dakle, sustavno zanemarivanje ljudskog potencijala, a to ima reperkusije i na pacijente, jer pacijentima ne treba premoren liječnik koji pregleda 51 pacijenta, a zapravo bi trebao taj dan [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] pogledati 20 i premorena sestra.
Kolega Ljubić, izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice Strenja Linić, kao liječnik, kao bivši dugogodišnji ministar zdravstva i član izvršnog odbora Svjetske zdravstvene organizacije sa punim kredibilitetom tvrdim da je hrvatski sustav zdravstva bolji od svih sustava zdravstva sličnog pa čak i većeg BDP-a. Naravno to nije samo zasluga ministra Kujundžića, međutim i on je dao značajan doprinos tome, dakle roboti u kirurgiji, dnevne bolnice u ruralnim područjima RH, višestruko povećana sredstva za rijetke bolesti i skupe lijekove, dakle sve su dakle postignuća ovoga sustava zdravstva. S druge strane vi evo godinu dana pokrećete drugu inicijativu za smjenom ministra koja je bezrazložna, beskorisna i besperspektivna. Dakle ja ne znam stvarno šta vam je, koji je vrag ovdje za ovu destrukciju u situaciji kada na hrvatske granice nasrću desetine tisuća ilegalnih migranata, kada se dešava [[Upadica: Hvala vam.]] rekonfiguracija političkog …/nerazumljivo/… Europe, [[Upadica: Hvala kolega Ljubić.]] kada mnogo toga ima šta možemo doprinijeti.
Odgovor izvolite.
Kolega šta vi mislite da ja ne znam zbrajati da ćete ponovo imati dovoljno ruku i ponovo glasati protiv ovog prijedloga. Mislim da je stanje u zdravstvu, financijska situacija u zdravstvu, ljudski resursi prema kojima se moramo okrenuti toliko bitno da mora biti jedna sjednica posvećena samo zdravstvu, a da nije zakon da kažemo o čemu se radi. Da li vi znate koliko zapravo smo inzistirali da zapravo Mostarska bolnica o koj bite vi trebali reć, da se ostvari prekogranična suradnja da ljudi iz Metkovića ukoliko imaju srčani ili moždani udar mogu tamo doći i ostvarit svoju hitnu i neodgodivu pomoć, ali da li znate da je to bilo dogovoreno i potpisano sa Izolom, da ljudi iz Istre iz Umaga mogu otići i da je to ministar skinuo zato da bude prvo da se ide prema Mostaru. To je ono, ja želim da svi građani u Hrvatskoj imaju jednako dostupnu zdravstvenu zaštitu [[Upadica: Zahvaljujem.]] a ne da ovise o političkoj podobnosti dijela zemlje.
Hvala vam. Kolega Klarić, izvolite.
Neodgovorno ovako kritizirati i reći da ništa nije učinjeno. Imali ste priliku ali niste bili toliko konstruktivni kad ste bili i između ostalog imali predsjednika sabora i ministre. Dvije milijarde i 200 miliona kuna je uloženo u zdravstvo u ove posljednje dvije godine. Vi ste iz Rijeke iz mog kraja, nadam se da vidite i cijenite kad ste nabrajali onaj popis i ministru predbacivali što je propustio učiniti pa ste trebali istaknuti da je barem to nešto veliko što se gradi i koliko to košta i mislim da je na ponos svima nama, a i ovoj Vladi i premijeru i ministru. Dakle, lako je sjediti u oporbenoj klupi, lako je kritizirati i raditi perfomanse, ali očito vam ne paše kad treba snositi odgovornost, donositi odluke i stajati iza njih kako to radi ovaj ministar, premijer i njegova Vlada.
Odgovor izvolite.
HDZ se jako potrudio da umanji sve ono, sav moj angažman koji sam učinila trčeći i pokušavajući da krene priča sa riječkom bolnicom. To se sad zaboravilo, možemo naknadno. Dakle, sva sreća da tada i HDZ i MOST su zajednički htjeli tu bolnicu i ministar Marić je bio i zbilja osjećao koliko je to bitno i ušla je u proračun. Dakle, nemojte govoriti ja dobro znam šta je s tom bolnicom i rekla sam da je Rijeka to napokon dobila, ali nemojte zaboraviti da je ministar, da je premijer Milanović donio odluku donio da se gradi, ali nije donio odluku o višegodišnjem zaduživanju, pa smo odradili to, pa je nakon toga nastavila ova Vlada. Meni je, gledajte to ide kroz više vlada i takvi projekti trebaju ići kroz više vlada, zbilja trebaju ići kroz više vlada i svaka čast, ali dok je MOST bio u vladi i dok je imamo svog zamjenika ministra prvi put je dozvoljeno da liječnici mogu radi izvan punog [[Upadica: Zahvaljujem.]] radnog vremena i donesen je Pravilnik o specijalizacijama, a o tome ću kasnije.
Kolega Ćelić, izvolite.
Poštovana kolegice Strenja uzimajući u obzir da su teme zdravstva najosjetljivije, da su građani najosjetljiviji preko resora zdravstva napadate Vladu RH, ministra zdravstva prozivate za dežurnog krivca, tražite njegovu glavu, ja kritiku mogu prihvatiti, ali ne mogu prihvatiti kad se izolirane, tragične slučajeve ili eventualne pojedinačne liječničke pogreške koriste za kritiziranje zdravstvenog sustava u cjelini, pa onda tako i ministra zdravstva. Zdravstvo je skupo, premda su nas dugo uvjeravali, dugo smo živjeli u sustavu gdje su nam govorili da je sve besplatno. Podsjetit ću vas na 2015. godinu kada ste govorili da dopunsko zdravstveno osiguranje treba povećati, danas kao opozicija to ne govorite. Ponovno vam postavljam pitanje, da li ste za povećanje dopunskog zdravstvenog osiguranja? Konstruktivna kritika da, jeftino politikanstvo ne.
Odgovor izvolite.
Kolega Ćeliću da li vi zbilja mislite da će [[Upadica: Samo malo kolegice Strenja…]] da?
… nekakva povreda poslovnika. Izvolite povreda Poslovnika. Isključite se kolegice.
Povreda Članka 238. nitko ovdje tijekom razlaganja znači i rasprave nije spomenuo niti jednu tragediju u našem zdravstvenom sustavu i kolega Ćelić je zapravo, zapravo je on namjerno manipulirao išao obmanuti javnost. Nitko nije spomenuo niti jednu tragediju u našem zdravstvenom sustavu, prvi koji je to učinio ovdje u raspravi ste upravo vi.
Kolega Grmoja, ovdje nema nikakve povrede Poslovnika … [[Upadica se ne razumije.]] ja vas molim ovo što ste napravili je povreda Poslovnika i dobivate opomenu, tako da vas molim da odustanete kolega Ćelić jer sam opomenuo kolegu nije bilo povrede Poslovnika. Izvolite.
Povrijeđen je Poslovnik, Članak 238., kolega Grmoja sjetite se Zaprešića i sjetite se prvog traženja opoziva ministra Kujundžića, što je to? Ja bih se zabrinuo radi onoga Mostara kojeg je kolegica Strenja spomenula za vas iz MOST-a iz Metkovića, to bi se zabrinuo.
Kolega Čelić i vama ću dati opomenu jer ste i vi zloupotrijebili Poslovnik. Ne, ne može. Kolega Grmoja bit ćete isključeni iz rasprave nakon druge opomene. … [[Upadica se ne razumije.]] Zato što kršite Poslovnik namjerno s ciljem da replicirate kolegi. … [[Upadica se ne razumije.]] Možete, držite se reda. Red je napravljen zato da bismo mogli normalno funkcionirati, zato su osmišljena pravila, a ne da radi svako šta ga volja. Izvolite kolegice Strenja, odgovor na repliku. Odustajete, dobro. Onda idemo sada na iduću repliku to je kolegica Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Kolegice Strenja, najčešći izraz koji ste koristili u svom izlaganju je bilo nečinjenje. Nečinjenje po svim mogućim pitanjima i problemima što hoćete reći da se ništa po nijednom pitanju nije napravilo. Zar mislite da je ništa to što je ugovoreno za vrijeme ovog Vlade i ovog ministra? 1,9 milijardi kuna novih projekata u zdravstvu, dodatnih 312 milijuna kuna za učinkovite ljudske potencijale, nabavljen je prvi robotski kirurški sustav, potpisano je 66 ugovora sa 39 domova zdravlja i 21 zavodom za hitnu medicinu za 212 specijalizacija, uvedena je zajednička javna nabava za oko 30% lijekova i potrošnog materijala, uvedene su mogućnosti nagrađivanja radnika za posebne i natprosječne rezultate rada radnika i slično. Zar mislite da je sve to ništa?
Odgovor izvolite.
Dobro čitate kolegice. Dakle ovaj odgovor bite trebali potražiti u Europskoj komisiji koja vam je jasno rekla da su u Hrvatskoj loši ishodi, da se ne provode dovoljnom brzinom zdravstvene reforme i da je potrebno malo drugačije organizirati sam zdravstveni sustav.
Kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, poštovani ministre. Uvažena zastupnice. Ja ne shvaćam i ne prihvaćam ovo što govorite jer sam dio sustava i znam vrijednosti koje ministar Kujundžić radi i trudi se. Spomenula ste na početku nečinjenje i nekakvih 50 grijeha ministra Kujundžića. Mi katolici imamo sedam smrtnih grijeha, ali ne činjenje da li možete nazvati početak gradnje nove bolnice, da li možete nazvati plan gradnje nacionalne dječje bolnice, da li je nečinjenje ne participiranje kod skupih lijekova i tretmana koje mnoge bogatije zemlje moraju plaćati. Usput spominjete financijsku stabilizaciju sustava. Morate dobro znati da svi sustavi zdravstveni posluju sa osam do deset posto manjka u svijetu. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Kolega Kirin, mi nismo samo kritizirali. Mi smo ponudili konkretna rješenja točno po svakoj točci što bi trebalo učiniti. Da se to učini, barem pola od toga mi bismo dvije ruke digli za ovog ministra jer je zbilja krenuo. Nama je potrebna zdravstvena reforma. Dakle ne zanima me imenom ovaj ministar, zanima me ministar koji će hrvatski zdravstveni sustav presložiti i krenuti od početka u sasvim drugom smjeru. Previše vremena smo propustili. Bila je kriza pa smo čekali, pa smo imali sastavljanje nove Vlade i to sve i ti godine čekamo. Imamo konkretne odgovore na to što treba učiniti da sustav bude značajno bolje.
Kolegice Perić izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovana kolegice. Ja ne znam da li znate za podatak ako ćemo o činjenicama da je od 2015. na ovamo raspisano natječaja za 587 specijalizacija, da je vrijeme vlade SDP-a došlo do smanjenja limita, da su koeficijenti i vrijednosti DTS-a i DTP-a tada smanjeni sa 8.600 na 4.600 i da je tek ova Vlada podigla tu vrijednost na 7.650 do sada odnosno preko 8.000 kuna u ovom momentu, dakle nije se još dosegao iznos od 8.655. Dakle, koja je onda krimen ovog ministra i ove Vlade ako ispravlja puno onoga što se dogodilo prethodno?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem. Da li mislite, ne vi, da li vaša rodbina i da li građani Hrvatske misle da je zdravstveni sustav dobar u cijeloj Hrvatskoj, da li građani misle da je dobar? Ne misle. Slušajte malo, čak i predsjednica kaže slušajte bilo svoga naroda. Dakle ovaj sustav opstoji zbog kvalitetnih liječnika i medicinskih sestara. Govorite o SDP-ovoj vladi, naravno ja sam uvijek bila oporba Komadini u Rijeci, vjerujte u dva mandata u županiji. Dakle da li imaju krimena? Da. Da li je bila kriza? Da. Da li je krenula potreba i da li se uspjelo povući sredstava za specijalizacije? Da, ali mislim da to nije dovoljno. Znate zašto? Zato što ova Vlada nije učinila ništa da te limite koji su smanjivani poveća, limiti nisu povećavani. Cijena zdravstvenih usluga je preminorna. Danas je operacija slijepog crijeva 3.200 kuna u toj cijeni je 150 kuna anesteziolog i sestra.
Hvala vam lijepa. Kolega Žagar izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Dozvolite kolegice Linić da kažem ovako trivijalno, postoje dijelovi koji su originalni, postoje oni zamjenski. Naime, u medicini se ugrađuju umjetni zglobovi i ja to govorim sa stajališta pacijenata koji ne mogu odlučivati o tome koji će im umjetni zglob biti ugrađen. Ovdje se kolegica hvalila da postoji objedinjena javna nabava, ja mislim da je upravo javna nabava problem u RH. Nije uvijek tako da je najjeftiniji proizvod u konačnici najjeftiniji. Mi ne znamo u ovom trenutku koliki je postotak reoperacija koje se vrše, pa onda to je trauma za pacijenta, to su ponovni troškovi anestezije svega onog što se radi. Na tom problemu bi trebalo poraditi iz dva razloga, prvo što je javna nabava predvorje korupcije, a druga stvar zato da pacijenti dobiju pravu zaštitu jer ne znamo koliki postotak njih ima, trpi traume i nakon operacije i nakon ugrađivanja ovakvih neadekvatnih ugradbenih proizvoda.
Hvala vam, odgovor izvolite.
Dakle, bolnice, posebice male bolnice, sa malim limitima dovedene su u situaciju da ne mogu dovoljno kvalitetno odradit posao. Kad vi imate kninsku bolnicu, veteransku bolnicu, koja 3 milijuna kuna mora platit za plaće, a limit joj je 2 milijuna i 700, gdje su tu lijekovi, gdje je tu energent i gdje je tu hrana, gdje je sve ono ostalo osim plaće djelatnicima, to su ti limiti i naravno da je blokirana nakon određenog vremena. Da li znate da se i za 15 kreveta za branitelje obećali milijun kuna, pa su stavili 500.000,00 pa su stavili na 250.000,00 nema nijednog branitelja tamo sad u krevetu jer isto ima neka procedura zbog čega treba povjerenstvo riješit, pa tek onda da dođu, ne kao šta je obećano samo sa uputnicom, to je problem. Dakle mi moramo razmišljat da postoje bolnice i postoje bolesnici i izvan Zagreba, izvan Rijeke, izvan Splita, već čim se malo odmaknemo dolazimo u situaciju da te bolnice ne mogu opstat i tamo situacija nije dobra [[Upadica: Hvala vam]] opstaju zbog onih koji se bore još uvijek [[Upadica: Hvala vam kolegice Strenja]] al nije dobra.
Sada će predsjednik Vlade Andrej Plenković u ime Vlade govoriti 15 minuta sukladno Poslovniku, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Poštovane zastupnice i zastupnici, Vlada odbija sve navode iz drugog prijedloga za pokretanje pitanja povjerenja ministru zdravstva Milanu Kujundžiću. Ministar Kujundžić odgovorno obavlja svoje zadatke, svoje poslove iz nadležnosti u zdravstvu, predano radi na mjerama da osigura financijski održivi zdravstveni sustav koji će građanima pružiti zdravstvenu sigurnost i osigurati dostupnu i kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. Ova Vlada poduzela je niz koraka kako bi unaprijedila i modernizirala hrvatsko zdravstvo. Ako je usporedimo sa ranijim Vladama koje su stvarale nove dugove u zdravstvu, učinile nedostupnim pojedine zdravstvene usluge, stvorile liste čekanja bez određivanja pravih prioriteta i propustile uložiti u modernizaciju bolnica i bolničke opreme, smatramo da smo ostvarili značajan iskorak. Dug u zdravstvenom sustavu je naslijeđen i razumljivo je da dok se ne dosegne puni gospodarski zamah i veći priljev sredstava u HZZO, nije moguće postići apsolutnu financijsku stabilnost zdravstvenoga sustava. No, mjerama koje provodimo na više područja očekujemo ostvariti dugoročniju racionalizaciju troškova zdravstvenoga sustava. U 2017.g. dodatnih 1,3 milijarde kuna usmjerili smo u zdravstveni sustav, smanjili smo obveze hrvatskog zdravstvenog sustava s kraja 2016. sa 8,2 milijarde kuna na 7,8 u 2017. U 2019. su osigurana značajna sredstva za posebno skupe lijekove, riječ je o 1,5 milijardi kuna, to je povećanje od 100% u odnosu na alocirana proračunska sredstva iz 2015.g. Veledrogerijama smo u recentno isplatili 300 milijuna kuna duga za isporučene lijekove, a od ukupno 500 milijuna koliko bi im trebalo biti uplaćeno do kraja godine, a i ranije smo tijekom ove godine plaćali veledrogerijama. Korištenje sredstava Fondova EU pridonijelo je poboljšanju kvalitete hrvatskoga zdravstva, njima rješavamo pitanje objedinjenih hitnih bolničkih prijema, dnevnih bolnica, dnevnih kirurgija, projekata ranjivih skupina, primarne zdravstvene zaštite, kao i stručno obrazovanje zdravstvenih radnika. U okviru operativnoga programa konkurentnosti i kohezija ugovoreno projekata 2,2 milijarde kuna. Vlada je krenula u modernizaciju 29 bolnica, niz drugih projekata radi povećanja razine zdravstvenih usluga, modernizacije bolničke opreme i poboljšanje uvjeta rada. Podsjećamo da smo tijekom 2017. i '18.-te realizirali funkcionalnu integraciju 12 bolnica s ciljem restrukturiranja i osuvremenjivanja, te racionalizacije troškova. Donijeli smo nacionalni plan razvoja kliničkih bolničkih centara, kliničkih bolnica, klinika i općih bolnica za 2018.-2020. kojim osiguravamo nastavak započetih aktivnosti na reformi bolničkog sustava usmjerenih na modernizaciju bolničkih kapaciteta. Pokrenuli niz kapitalnih investicija, primjerice ovu koju ste vi naveli u Rijeci, bolnicu u Puli, projekt nacionalne dječje bolnice u Blatu, nacionalni centar za medicinsku robotiku, translacijski centar za pedijatriju na Srebrnjaku, čitav niz drugih investicija diljem RH neovisno o tome tko je gdje na vlasti na lokalnoj razini ili je projekt započela neka ranija Vlada, bitno je dovesti projekte do kraja. U cilju bolje standardizacije provođenja postupaka javne nabave provedena je reorganizacija u dijelu javne nabave kojim je ona organizirana na jednom mjestu, a to je Ministarstvo zdravstva. Posebno nam je važan projekt na kojem radimo, projekt centralnog upravljačkog sustava usmjeren na osiguranje boljeg upravljanja bolničkim sustavom, bolje upravljanje informacijama, praćenje svih zdravstvenih indikatora, projekt e-naručivanje svih usluga u zdravstvenoj zaštiti. Ovaj projekt radimo sa profesorima sa Sveučilišta Harvard, sa posebnim agilnim timovima u okviru našega zdravstvenoga sustava. Njima želimo podići razinu transparentnosti u poslovanju zdravstvenih ustanova, pokazatelj učinkovitosti i kvalitete, kontinuirano dorađivati i vrednovati kako bi provoditeljima zdravstvene zaštite pojačali ukupnu učinkovitost poslovanja i digli kvalitetu usluge pacijentima. Do kraja ove godine bit će usvojen i nacionalni program protiv raka, dakle projekt kojeg grade stručnjaci u koordinaciji ministra zdravstva i sa vrlo vrijednim i kvalitetnim međunarodnim recenzijama. Donesen je novi Zakon o zdravstvenoj zaštiti kojim se uređuje organizacija djelatnosti primarne razine zdravstvene zaštite, jača se uloga domova zdravlja, jača se specijalističko konzilijarna zdravstvena zaštita na primarnoj razini koja do sad nije bila dovoljno zastupljena, uvode se dežurstva u djelatnosti obiteljske medicine, zdravstvene zaštite predškolske djece i dentalne zdravstvene zaštite koju obavljaju domovi zdravlja i privatni zdravstveni radnici koji obavljaju zdravstvenu djelatnost u ordinaciji. Unapređuje se palijativna skrb na primarnoj razini. Ujedno jedna od novina je i Nacionalni registar pružatelja zdravstvene zaštite koji će obuhvatiti sve pružatelje zdravstvene zaštite. Mogućnost nagrađivanja za nadprosječne rezultate rada radnika koji obavljaju zdravstvenu djelatnost se također uvela. Uređeno je područje zdravstvenoga turizma koje ranije nije bilo. Novim zakonom uvodi se model funkcionalne integracije za djelatnost hitne službe na svim razinama zdravstvene djelatnosti. Također, stavit ćemo naglasak na edukaciju medicinskih sestara, medicinskih tehničara u timovima hitne službe. Ulaže se napori organizacije u hitne helikopterske medicinske službe za ovaj projekt iz europskih fondova planirano 35 milijuna EUR-a. Riječ je o sredstvima na pozicijama Ministarstva obrane. U tijeku je uspostava pomorske medicinske službe prijevoza specijaliziranim brodicama. Posebno želimo osigurati kroz nabavu 6 brodica dostupnost usluge na otocima Mali Lošinj, Rab, Zadar, područje Zadra, Šibenika, Brača i dubrovačkih otoka. Također, u tu svrhu osigurana su dodatna sredstva EU u iznosu od 45 milijun kuna. Najveća vrijednost hrvatskog zdravstvenog sustava nedvojbeno su liječnici, medicinske sestre, čitavo zdravstveno osoblje kojima smo nedavno nakon isteka granskog kolektivnog ugovora potpisali dodatak i regulirali dodatke tj. omogućili povećanje plaća o kojem smo govorili nešto malo i jutros. Također, koristeći sredstva europska izdvojili smo 187 milijuna kuna za specijalističko usavršavanje doktora medicine, povećali smo za skoro 30 milijuna kuna i osigurali financiranje specijalizacije za 212 specijalizanata. Ujedno povećavamo kvalitetu života oboljelih od teških bolesti. Ne samo da smo povećali proračun za posebno skupe lijekove, vidjeli ste uvrštavanje novih lijekova i jučer na konferenciji za medije HZZO-a, poseban napor smo napravili kada je riječ o oboljeloj djeci od spinalne mišićne atrofije, ne samo da je lijek Spinraza stavljen na osnovu listu lijekova nego smo u dogovoru i aktivnim angažmanom sa drugom farmaceutskom kompanijom Hoffmanm la Roche uspjeli Hrvatsku uvrstiti u kliničko ispitivanje i naši pacijenti primaju i taj lijek. Sve skupa se liječi 31 dijete od kojih je 8 na respiratoru te 7 odraslih osoba. Sa tvrtkom la Roche potpisan je nedavno i ugovor koji će omogućiti financiranje izgradnje posebnog laboratorija u KBC-u Zagreb za istraživanje personalne medicine i liječenje malignih bolesti, najsuvremenije metode na najboljoj svjetskoj praksi. Sve je to dio naše politike društvene solidarnosti. Ova Vlada kao i u drugim područjima o čemu ste imali prilike čuti malo više u današnjem izvješću poduzima mjere za provedbu reformi u zdravstvu. Za bolji položaj i zdravstvenih djelatnika, ali prije svega za dostupnost i kvalitetu usluge našim pacijentima. Promjene u organizaciji zdravstvene zaštite, kvalitetnija primarna zdravstvena zaštita, jačanje preventivnih aktivnosti, razvoj učinkovitog sustava hitne medicine, stvaranje pretpostavki za bolje upravljanje ljudskim i drugim resursima te bolja zdravstvena zaštita pacijenata glavne su piste djelovanje ministra Kujundžića i cijele Vlade u ovoj domeni. S obzirom da naš zdravstveni sustav pruža kvalitetnu uslugu, a u usporedbi sa razvijenijim članicama EU ulažemo puno manje sredstava po glavi stanovnika, moramo naći balans racionalizacije i iznalaženja načina da nam sustav bude učinkovitiji. Također, želim kazati kako ćemo djelovanjem na tragu koji smo do sada napravili racionalizacijom, zalaganjem svih dionika, iznalaženjem boljih rješenja za financiranje zdravstvenoga sustava nastaviti sa unapređenjem zdravstvene zaštite, a ministar Kunjundžić u tom pogledu ima važnu ulogu. Vjerujem da će i ova rasprava završiti kao i prošlogodišnja. Hvala vam lijepo.
Sada će se još obratiti ministar zdravstva, kolega Kujundžić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče sabora, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, poštovane zastupnice i zastupnici ja vas sve lijepo pozdravljam i zahvaljujem vam se u ime Vlade, u ime ministarstva, u svoje ime, nadasve u ime hrvatskog naroda što ste omogućili danas raspravu. U početku ću se razgovarati na način kako to ide u znanosti i struci, brojevima u rezultatima, a onda s obzirom da u Hrvatskoj osim papirnatih medicinara za koje se izmišljaju lažne katedre ne postojeće, tri puta se izmišljaju povjerenstva i birani bivaju nastavnike postoje vrhunski stručnjaci koji znaju i promišljaju i premijer je spomenuo personaliziranu medicinu, u drugome dijelu ću se personalizirano vam obraćati i ja mislim da Hrvati trebaju istinu, razgovarati se lijepo istinom, gledamo se u oči, ne na osobnoj razini, nego tko je tko, što je tko napravio, što smo dali svome narodu, tko dobiva plaću za ništa, tko je u životu napravio ništa, a posebice u hrvatskoj medicini, a tko ovaj daje nešto. Dakle, idemo sada sa ovim brojevima. Gleda onoga što je najvažnije, najvažniji su ljudski resursi. Pa ću malo se vraćati na momente u povijest, bismo bolje sagledali. Dakle, 2015. u hrvatskom zdravstvenom sustavu radi 14.400 liječnika, sada ih je oko 15.300. Glede sestara prije tri godine u vrijeme SDP-a u hrvatskom zdravstvenom sustavu radi 29.000 sestara, a sada ih je 31.000. Glede plaća svi ste zabrinuti za plaće vidim, 2015. srednja stručna sprema sa noćnim dežurstvima prosjek 5.800, sada je 6.700, viša i visoka stručna sprema 2015. 6.500, sada je 7.300. Sada sestre i liječnici imaju regrese i božićnice. Ukinuli ste im regrese i božićnice, da je ostao tadašnji ministar on bi ukinuo i Božić vjerojatno, nego sreća izgubili su izbore pa su otišli pa nije Božić ukinut u Hrvatskoj. Ja vas lijepo molim brojeva malo pa ćete poslije imati prilike, … postoji personalizirana medicina. Dakle idemo dalje, ova Vlada nije čekala kraj mandata nego na početku mandata 1. siječnja 2017. ide plaća 2%, a tada u niz 2, 3 do ukupno završno sada 18%, dakle, povećane su plaće sestrama i liječnicima 18%, a u SDP-ovo vrijeme su smanjivanje. Dakle nemojte im više braniti plaće molim vas, radite štetu i svi vas znaju, mi se u sustavu svi znamo. A isti taj sustav na čelu s tadašnjim ministrom koji sada hoće diskutirati napravio je najsramniji čin u povijesti svjetske medicine, gore gledam moga kolegu Mrsića dakle on ukida liječnici nisu reprezentativni i liječnici postaju subjekt koji ne može pregovarati, dakle sramni čin o kojemu se smije cijeli svijet. Idemo se dalje lijepo razgovarati, ja ću vas slušati pa ćemo se razgovarati lijepo. Dakle, što ste radili sa smanjivanjem koeficijenata osnovice, nećemo o tome sada. Idemo sada što smo mi radili. Dakle, glede povlačenja iz eu fondova, povukli smo maksimum, ovo ministarstvo, ova Vlada maksimum iz eu fondova 100%, dakle 2 milijarde i 200 smo povukli i uložili u hrvatske bolnice, nismo negdje drugdje nego u hrvatske bolnice i doslovce svaki dan liječnici i sestra nadasve pacijenti zahvaljuju ovoj Vladi, ovome premijeru i posebice onima koji rade u zdravstvenom sustavu sve što dobivaju, a poslije ću opet brojevima reći što dobivaju sada, a što su dobivali prije koju godinu. Svi mi možemo sada reći gradit ćemo bolnicu na mjesecu.
Ministre, hvala vam lijepa [[Upadica Kujundžić: Već mi je gotovo?]] E nažalost [[Upadica Kujundžić: O Gospe moja taman sam počeo.]] Bit će vremena. Evo ga ovako imamo 13 replika za predsjednika Vlade i 10 replika za ministra. Pa krećemo, prvi je na redu poštovani kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Moram vas ispraviti, Bolnicu u Puli ste zatekli u izgradnji, niste ju vi započeli, problem je što nikako da ju dovršite. Ali ono o čemu vas želim priupitati je nešto drugo, vi ste spominjali u svom izlaganju probleme sa zdravstvenim osiguranjem, sa punjenjem proračuna HZZO-a. Gospodin ministar kontinuirano govori o tome kako se dopunsko zdravstveno osiguranje mora povećati, najavljuje da će ga plaćati i socijala. S druge strane, već mi godinu dana ne želite odgovoriti na pitanje, da li smatrate da je u redu da pojedini privatni osiguravatelji ne žele osiguravati, ne žele primati u sustav DZO-a osobe starije od 65 godina ili bolesne iako je to njihova zakonska obveza. Moje pitanje vama je, da li mi ne odgovarate na to pitanje zato što ne znate što piše u zakonu, zato što ne znate kako provesti zakon ili zato što je supruga gospodina ministra direktorica tvrtke kćeri jednog privatnog zdravstvenog osiguravatelja? Hvala.
Hvala kolega Grbin. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Grbin, jedan od naših sportaša prijavitelja iz redova saborskih klupa prijavitelja povjerenstvu imate tu kolegu potpredsjednika … [[Upadica se ne razumije.]] skupa ste, skupa ste. Vidim da ste se trznuli obadva, stvarno je uvijek važno to napominjati, to je jako bitno kao karakterna osobina. To je prvo. Drugo, vi ste onaj zastupnik koji se nije udostojao doći na sjednicu Vlade u Puli, a zastupate Istru i Pulu i to treba znati hrvatska javnost. Treće, za razliku od vas župan Istarske županije je čovjek s kojim ne da smo tri puta razgovarali nego dogovorili u do u detalje kako iznaći 750 milijuna kuna za dovršetak Opće bolnice u Puli koja će povećati zdravstvenu zaštitu u Istri i Puli. A što se tiče ovih vaših pitanja, nema tu povećanja DZO-a, a ministar će vam odgovoriti na ova obiteljska pitanja … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala predsjedniče Vlade. Idemo na povrede Poslovnika, dvije. Kolega Grbin izvolite.
Uvaženi predsjednik Vlade povrijedio je članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora jer svojim izlaganjem vrijeđa pamet svih nas ovdje u sabornici i građana RH. On izbjegava odgovoriti na konkretna pitanja koja se tiču sukoba interesa ministra, a istovremeno me proziva što nisam htio doći na sjednicu Vlade u Puli iz prostog razloga što ja vaš žetončić biti neću i sjediti negdje gdje mogu samo slušati, a ne postavljati pitanja ne pada mi gospodine predsjedniče Vlade na pamet.
Ovo nije povreda Poslovnika, jako dobro to znadete i ja sam vam primoran dati opomenu. Kolegice Glasovac vi ste se isto javili za povredu Poslovnika.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Također smatram da ste trebali upozoriti premijera jer je prekršen članak 238., konkretno prozvavši kolegu Grbina da nije nazočio sjednici Vlade kada se održava u Puli. A s druge strane kolegica Linić, recimo slučajno sam s njom razgovarala prije ispred sabornice koja je željela nazočiti sjednici, njoj je bilo odgovoreno da nažalost nema dovoljno mjesta. Tako da se ovdje očito obmanjuje ne samo zastupnici nego i hrvatska javnost i to je vrlo ružno od premijera.
Kolegice Glasovac, znadete da ovdje nema povrede Poslovnika i vi isto tako dobivate opomenu. Idemo sada na drugu repliku poštovani kolega Hajdaš Dončić. Izvolite.
Poštovani premijeru. Vi kao ekonomski genijalac skoro dobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju, ko svojevrsni Pandit boy htio bih da mi nešto objasnite. Dakle danas ste spominjali koliko da je vlada SDP-a 17 tisuća kuna zadužila posebno građane RH. Mi se nadamo da niste ukalkulirali preuzeti dug iz brodogradnje, željeznice, zrakoplovne industrije ali nebitno. Dajte objasnite ovaj fenomen, kako je ministar zdravlja uspješan Ako je 2015., recimo na kraju, ukupan dug dospjeli, dakle bolnica, zdravstvenog sustava bio 2 milijarde danas je 4 milijarde. A onaj koji spominje hrvatski narod, ja se odmah hvatam za novčanik jer se bojim kada se pozivam na nekog.
Odgovor, izvolite. Predsjedniče Vlade, želite li odgovoriti? Izvolite.
Hvala lijepa cijenjeni zastupniče Hajdaš Dončić, suspendirani potpredsjednik SDP-a koji je malo manje prpošan u zadnje vrijeme i iznad svega prijavitelj, iznad svega prijavitelj kojeg to očito malo dira kada mu se to kaže ali to je dobro. Gledajte ono što ste vi uradili od 2012. do 2015. ima vas nekoliko koji ste bili tada u Vladi a i u parlamentarnoj tadašnjoj većini, te rezultate smo evocirali danas. Ja sam ih lijepo, podsjetio sam, znam da vi ne želite da se na to podsjeća, računate da ljudi to ne pamte, ne vide, ne čuju, da se neće sjetiti, znam da se nećete vi hvaliti s time, pa mi moramo podsjetiti, mi moramo podsjetiti na to jer bitno je da ljudi znaju što je bio vaš aki a danas ste mogli čuti što je naš aki, tj. postignuće. Razlika je jako velika i hvala na ovim komplimentima u vezi ekonomije, cijenim.
Kolega Jovanović, izvolite, vi ste treći.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče Vlade, vi ste nabrojili konkretno neke činjenice koje zaista su se dogodilo u ovom mandatu no one bi se dogodile bez obzira tko bio u fotelji ministra jer se događaju po inerciji. Ali objasnite mi gospodine premijeru, ono što ste rekli je jednostavno netočno da ministar radi da održi financijski održiv sustav. Evo ja imam slajd, mogu vam ga i uručiti kasnije, slajd nije izradio SDP-ovac nego Udruga poslodavaca u zdravstvu. Dakle 31.12.2015. dospjeli dug iznosio je 2,5 milijardi. 31.12.2018. iznosio je 3 milijarde a 30. rujna 4,3 milijarde. Ono što je vrlo bitno 2018. se dug povećavao 77 milijuna, 2018. 100 milijuna mjesečno a 2019. iako su prihodi najveći 133 milijuna mjesečno i raste. Dakle ministar ne osigurava financijski održiv sustav nego sustav koji se raspada.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Cijenjeni zastupniče, što se tiče brojeva, dakle mi smo ako ste pažljivo slušali moje izlaganje u kontekstu svega onoga što inače lociramo u zdravstvu 2017. godine dali realokacijom sredstava još milijardu i 300 milijuna kuna, to se još nikada nije dogodilo. Te godine, po prvi puta je smanjen dug u zdravstvu, prvi puta je smanjen, je, smanjen je, pogledajte malo bolje pa ćete vidjeti taj detalj. Ove godine, ove godine smo mi samo isplatili samo veledrogerijama prema podacima koje ima ministar milijardu i 200 milijuna kuna. Samo ove godine. Ja sam vam kazao u svom izlaganju racionalizacija, racionalizacija, povećavanje sredstava koliko se može i servisiranje obaveza, to je cilj koji imamo. Hvala vam.
Kolega Bauk, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, citirati ću sljedeće: „Stanje u zdravstvu je neću reći katastrofalno ali je doista vrlo loše i u posljednje tri godine nije se učinilo gotovo ništa, ni-šta.“. Vi volite rastavljati riječi u slogove, pa da naglasim. „Žao mi je da tijekom ove zadnje rekonstrukcije Vlade nije zahvaćeno i zdravstvo“, rekla je predsjednica RH, gđa. Kolinda Grabar Kitarović negdje u ljeto ove godine. E sada vi ste nam 10,5 minuta govorili nešto sasvim drugo a ona je rekla nije napravljeno ništa. Moje pitanje je jednostavno i glasi tko govori besmislice vi ili predsjednica Republike, blagi smješak?
Odgovor, izvolite.
Poštovani zastupniče Bauk vi znate da se Bračani i Hvarani obožavaju, tako ja vas volim jako, po nizu osnova, po političkoj, košarkaškoj, sudačkoj, kojoj god hoćete osnovi pa i otočkoj osnovi. Što se tiče sastava članova Vlade, to je posao premijera, to je posao parlamentarne većine, to je posao vladajuće stranke. Poštujem stavove vaše ili predsjednice Republike ali o članovima i članicama Vlade odlučujemo mi ovdje a nitko drugi. Hvala vam.
Kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, vi tvrdite da stojite iza rada i ministra Kujundžića da on radi dobro unatoč tome što najavljuje poskupljenje police dopunskog zdravstvenog osiguranja i tvrdi da će čak i socijalni slučajevi to morati plaćati. Da li vi gospodine premijeru slučajno znate da na posebnom računu dopunskog zdravstvenog osiguranja posebnom računu pri HNB-u, ne pri bilo kojoj poslovnoj banci ima više od 500 milijuna kuna kumuliranih sredstava od ovih polica koje većina ovdje nas plaća po 70 kuna, po 70 kuna mjesečno. Pa me zanima otkud ta potreba da se stvara atmosfera da će nešto poskupjeti a onda privatni osiguravatelji nude police po 30 kuna ali za one mlađe od 30 godina?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Hrelja. Što se tiče HZZO-a vi znate da je on van riznice, to pretpostavljam znate pa pretpostavljam da kroz tu logiku i govorite o posebnim računima. No ono što je ovdje bitno i sad sam i provjerio sa ministrom, ja moram priznati ne znam jer nigdje nismo vodili nikakvu raspravu o tome da bi se povećavalo dopunsko osiguranje ili da bi ga plaćali socijalni slučajevi. Ministar kaže da to nije kazao, ja čak to nisam niti u javnom prostoru registrirao. Da li je to bila nekakva špekulacija, da li je bilo nešto slučajno ili izvađeno iz konteksta, ne znam, o tome nikada nismo razgovarali, to nije stav Vlade, to nije politika Vlade pa ni samoga ministra. Evo da to razjasnimo jer vidim da se već u drugoj intervenciji to proteže kao da je činjenica. Hvala.
Kolegica Mrak Taritaš izvolite.
Hvala lijepo, hvala lijepo. g. predsjedniče Vlade, mi se tu nalazimo iz jednog jednostavnog razloga, kad ste ušli u rekonstrukciju ovo ljeto tada je, prije toga su oporbeni zastupnici tražili opoziv niza ministara, među njima je bio i g. Kujundžić, bile su i nekakve najave da će g. Kujundžić biti smijenjen, ali očito iz nekih razloga nije bilo dovoljno snage da njega smijenite. Mene zanima kad premijer odnosno kad, oprostite, vaš ministar izađe za govornicu i govori na način na koji je i ministar Kujundžić govorio 4 minute, da li ta bahatost i ta bezobraština nastaje temeljno, dakle nešto šta je karakterno ili je to uvjet da budete, da budete i ministar u vašoj Vladi? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite. Nema odgovora, pa je na redu poštovani kolega Ante Babić.
… [[Govornik se ne čuje]] predsjedniče HS, poštovani predsjedniče Vlade, pripremajući se za ovu raspravu istraživao sam sustave Austrije, Njemačke i Švicarske i zapravo njihovu participaciju u nabavci lijekova bolničkog liječenja i bolničkih intervencija. Svi sustavi i austrijski i njemački i švicarski imaju participacije u nabavci lijekova i liječenje u bolničkim intervencijama, čak onaj najbolji švicarski ima do 20% u nabavci lijekova, per capita imaju u Švicarskoj oko 6.200,00 CHF, Nijemci imaju oko 4.300, Austrijanci 3.700, mi smo, mi imamo per capita 750 i samo u godinu i pol dana izdvojili smo milijardu i 400 milijuna kuna za imuno terapije i za skupe lijekove, što je zapravo 1% hrvatskog proračuna, dakle 1% hrvatskog proračuna milijardu i 400 milijuna kuna, a nemamo participacije za takve lijekove. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa, zastupniče Babić, točno je, kažem od 2015.-2019. za 100% je povećan iznos sredstava za posebno skupe lijekove, na taj način smo poslali poruku da želimo olakšati pacijentima, olakšati obiteljima, uopće mogućnost liječenja sa takvom vrstom lijekova. To je jedna snažna poruka, realnost je upravo suprotna od onoga što bismo ponekad mogli razabrati iz rasprava koje imamo u javnosti ili medijskih rasprava. Što se tiče izdvajanja za zdravstvo po glavi stanovnika, u mandatu naše Vlade sa ranijih 750,00 EUR-a po glavi stanovnika danas se izdvaja, izdvaja 802,00 EUR-a, idemo naprijed, ali u realnim okvirima. Hvala vam.
Kolega Vlaović, izvolite.
Hvala predsjedniče HS. Poštovani predsjedniče Vlade, evo čuli smo ovde više puta dugovi bolnice, pa recite hrvatskoj javnosti koliko su oni stvarno dospjeli dugovi hrvatskih bolnica, koliko od toga su dugovi kliničkih bolnica, kolko dugovi bolnica općih odnosno gradskih? Zašto to pitam? Pa evo, priča je da će kliničke bolničke centre sanirati državni proračun, a opće i gradske bolnice da to trebaju učinit osnivači županije, župani su rekli da tog novca nemaju, kako ćete to riješiti i na koji način i zašto ako već ministar se nije potrudio riješiti limite da se dignu bolnicama, da ne posluju negativno jer kažnjavate one koji dobro rade, da ne mogu fakturirati ono što su napravili, nego posluju s gubitkom, a sutra će to biti i domovi zdravlja jel sad do 25% timova neće ni domovi zdravlja moć pozitivno poslovati, tko će platiti specijalizaciju domovima zdravlja, neće ih biti. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa, zastupniče Vlaović, prema podacima koje imam od ministra zdravstva iznos dospjelih obveza KBC-a oko 2,2 milijarde, ostalih bolnica negdje oko 700 milijuna kuna, nešto manje nego od 3 milijarde kuna sve zajedno. Što se tiče limita, oni su uspostavljeni ranije u vrijeme nekih drugih Vlada, mi ih nastojimo dignuti jer smo svjesni da je funkcionalnost bolnica upitna sa ovakvim okvirima. Hvala.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani premijeru, ja bih postavio pitanje oko sustava primarne zdravstvene zaštite u Sisačko-moslavačkoj županiji, znači tamo 70% županijskih zdravstvenih ustanova posluje s gubitkom, a u nekima imamo čak 42% nezdravstvenih radnika, možete zaključiti zapravo o čemu se radi, radi se o uhljebljivanju stranačkih kadrova, župan Žinić i HDZ, slična je i situacija u mojoj županiji, odakle ja dolazim, Dubrovačko-neretvanskoj gdje ste uništili sustav zdravstvene zaštite, ovaj čovjek koji sjedi do vas obećao je Metkoviću prije dvije i nešto godine dnevnu bolnicu, a nije rekao građanima Metkovića da nema liječnika, da u svakom trenutku 30-tak liječnika nedostaje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, prestanite obmanjivati ovaj narod, recite im istinu i više će vas cijeniti.
Odgovor, izvolite. Nema odgovora, kolega Žagar izvolite.
Hvala predsjedniče HS. Uvaženi predsjedniče Vlade, htio bih vas upoznati s jednim od ključnih problema u hrvatskom zdravstvu na koji je upozorila uvažena liječnica gđa. Željka Perić iz Zdenaca, gđa. Željka Perić je 2014.g. proglašena najboljom liječnicom u RH po izboru udruge hrvatskih pacijenata. Osobno ju poznajem i cijenim itekako njen rad i ne samo ja nego mnogi žitelji Virovitičko-podravske županije i šire, mislim ako bi postojala nagrada na uzoru na zlatnu kunu, ona bi trebala dobiti zlatno srce. Na što ona upozorava? Ne mogu se stvari rješavati administrativno odozgora prema dolje, nitko ne pita ljude na terenu što se zbiva, nju tjeraju da iz Zdenaca odlazi 60 km na posebno dežurstvo u Viroviticu, to je odredio HZZO ili županija, tko god je odredio nije dobro odredio i na te stvari trebate upozoriti i ministra, neka se stvari u zdravstvu rješavaju tako da se dolazi u ruralni prostor, neka se uvide koji su stvarni problemi pristupačnosti liječnika građanima [[Upadica: Zahvaljujem]] i tad će se bolja, bolja rješenja donositi. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa na sugestiji, siguran sam da bi doktorica Perić koju ste spomenuli mogla svojim iskustvom pomoći savjetu i ministrom i uopće Ministarstvu zdravstva da ono što vide u praksi da može bolje funkcionirat da se poboljša. Što se tiče bolnice u Virovitici, ja sam tamo bio dva puta, koliko ja znam mi smo prije otprilike ne znam manje od mjesec dana čini mi se nešto malo više od mjesec dana bio je Dan Virovitičko-podravske županije posjetili bolnicu, tamo se čitav novi aneks izgradio, investiralo se i u magnetsku i u CT čini mi se i jedan i drugi element su došli u Virovitičku bolnicu. Što se tiče ovih sugestija otvoreni smo za sve korisne sugestije za poboljšanje. Hvala vam.
Kolegice Glasovac izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani premijeru u vašem izlaganju kada ste nabrajali postignuća Ministarstva zdravstva, ministra i Vlade naveli ste projekt uspostave hitne helikopterske medicinske službe. I sve bi to bilo u redu da u Strategiji razvoja zdravstva do 2020. godine i u Nacionalnom programu sigurnosti prometa na cestama do 2020. godine nemamo kao cilj već uspostavu hitne helikopterske medicinske službe. Znači mi danas tri mjeseca pred 2020. godinu i dalje samo govorimo o uspostavi hitne helikopterske medicinske službe, a moje pitanje vama jest ne šekspirijanski words, words, words, samo riječi, riječi, riječi nego kada ćete prijeći s riječi na djela jer kraj 2019. je već tu već je trebalo biti uspostavljeno?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Što se tiče sredstava, ponovit ću 35 milijuna eura izdvojenih za taj projekt, nositelj je Ministarstvo obrane, a dok se ne nabave ti helikopteri o kojima ovdje govorimo ja moram pohvaliti predstavnike Hrvatskog ratnog zrakoplovstva koji angažiranjem helikoptera pomažu redovito, pohvaliti Hrvatsku policiju koja također pomaže, pohvaliti u krajnjoj liniji Vladu koja nerijetko šalje u sekundi zrakoplov i u podne i u ponoć ako treba nekom spasiti život. Prema tome, radimo ono što možemo s postojećim sposobnosti. Kada se ovaj natječaj provede, kada se nabave ta će cijela helikopterska služba dodano podići razinu zdravstvene zaštite. Hvala.
Kolega Lenart izvolite.
Zahvaljujem. U Saboru je ministar, a sada i vi izjavio da smo osigurali 35 milijuna eura za hitnu helikoptersku medicinsku službu. 2018. je formirana radna grupa, 2019. u travnju zadnji sastanak. Da li je ta grupa dala Vladi prijedlog kako uspostaviti hitnu helikoptersku medicinsku službu? I mene zanima kako smo eu sredstva dobili prije nego je Vlada odlučila ući u ovaj projekt? Ako je odlučila zanima me kada jer nemamo saznanja o tome. A vi znate da MORH ne može obavljati ovu službu, da prema propisima EU da su Slovenci već opominjani zbog toga. I s obzirom da je to 35 milijuna zanima me gdje ti helikopterčići lete? Vi znate jako dobro da teretni helikopteri Hrvatske vojske nisu za tu namjenu, da prvo dolazi hitna na mjesto događaja pa onda zove helikopter i da je to daleko od onoga zlatnoga sata kada nastaje velika šteta i nastaje skuplje liječenje, a mogli bismo uštedjeti mnogo ovdje na liječenju kako bismo … zdravstveni sustav. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, izvolite. Dobro, onda idemo na zadnju repliku za predsjednika Vlade, kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, moram vam priznati da ste uspješni kao i ministar Kujundžić u svom poslu. I htio bih da mi objasnite jedan paradoks, znači u Hrvatskoj se u zadnje tri godine iselilo 150 tisuća ljudi, znači imamo manje ljudi u RH, sada je ministar rekao da imamo više doktora i sestara. Znači pazite, pratite me dobro, manje ljudi, više doktora i sestara, a liste čekanja su duže. Kako je to moguće? Kako to može uspješan čovjek sa manje posla i više ljudskih kapaciteta napraviti duže liste čekanja? To je vrlo, kako bi rekao jednostavno pitanje. Mislite li zbilja da je ministar uspješan? … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Šta ste rekli gospodine?
Kolega Bačić nemojte dobacivati. Izvolite.
Nisam čuo, ali sigurno je nešto pametno bilo, tako da htio sam da mi kaže. Vrlo jednostavno pitanje ukoliko možete [[Upadica Predsjednik: Isteklo vam je vrijeme.]] Dajte deset sekundi mi je čovjek uzeo [[Upadica Predsjednik: Hvala kolega Maras, isteklo vam je vrijeme.]] Znači objasnite mi to vrlo jednostavno pitanje, manje ljudi, više liječnika, duže liste čekanja. Hvala lijepo.
Kolega Maras, svi se drže minute pa vas molim da se držite i vi. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Maras, za razliku od ranijih situacija u mandatu ministra Kujundžića formirane su prioritetne liste čekanja. Svi oni koji zaista trebaju žurnu, hitnu intervenciju sve se to rješava u roku od sedam dana. To je velika i važna novost, to pacijenti znaju, to liječnici znaju, a zahvaljujući evo vašem pitanju zna i javnost. Hvala vam lijepa.
Sada idemo na replike za ministra. Prvi je na redu kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani ministre. Vidim da vi volite govoriti jezikom brojki jer su one doista egzaktne, pa ću vam reći vi ste sami rekli da je zdravstvenim djelatnicima u vašem mandatu u mandatu ove Vlade povećana plaća 18,5%. Na godišnjoj razini to znači kada ste vi postali ministar zdravstveni djelatnici primali 12 plaća i sada ih primaju 12, ali u apsolutnom iznosu sada primaju 14 onih plaća i više od 14 onih koji su primali prije nego što ste vi došli. Dakle, radom ove Vlade, vašim radom zdravstveni djelatnici u Hrvatskoj u ovoj godini u 10. mjesecu primaju 14,5 onih istih plaća. Ako je to zdravstvenim djelatnicima važno između ostalog, a svakako plaća je, to najbolje govori o tome koliko se vi osobno brinete za rad vaših djelatnika … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Hvala vam lijepa. Ja ne znam tako dobro računati, a tu otprilike ti brojevi gdje je to povećanje plaća, međutim ti ih ljudi i zasluže. Dakle, idemo dalje s brojevima dame i gospodo. Dakle, 2015. kada je riječ o magnetskoj rezonanci radilo se u Hrvatskoj 129 tisuća, a 2018. 147 tisuća, CT 184, 2018. 224, mamografija 215, sada 247, operacija koljena 2500, sada 2900. Idemo sada na ove bitne stvari malo neurolozi, neuroradiolozi, neurointervencijske radiologije. Dakle bilo je tada kada je 2015., 2016., radilo se je 407 a sada je 767. Isto tako koronarografije posebice, koronarografija u jednodnevnoj bolnici, dođeš u bolnicu, naprave ti koronarografiju, dobiješ stent ideš kući. 4x se povećao broj, dakle to su brojevi, to su činjenice.
Hvala vam. Kolegice Luc-Polanc, izvolite.
Gotovo svaki ministar u svom ministarstvu, odnosno u ministarstvu zdravstva je bio poznat po nekoj novini ili reformi koju je doveo. Pa je neki ministar samo promijenio ime ministarstva a neki, bilo je ministara koji uvodili sanacije bolnica ili izdvojili HZZO iz sustava proračuna da bi smanjili dug. Mene zanima što je ono novo, koja je ono konkretna, jedna reforma da ju navedete koju ste vi kao novinu uveli u sustava koja će danas sutra biti neko vaše autorsko djelo i ono što će ostati kao pečat vašeg mandata. Jer ovo što vi nama navodite, ovo su sitni koraci unutar sustava kojima vi pokušavate začepiti pojedine male rupe i znate to se u narodu zove puno htio, puno započeo. Vi do sada nemate nekakve rezultate. Pa vas molim da navedete znači jednu konkretnu mjeru ili nešto što će obilježiti vaš mandat. Hvala.
Odgovor izvolite.
E sada ću ići personaliziranom medicinom, prilagoditi ću se vama jer vidim da niste u medicini, dakle to je ono što mi u medicini zovemo kada čovjek manje zna onda mu se treba prilagoditi, teško je to vama objasniti kako se u medicini radi ali pokušati ću vam nacrtati. Dakle Hrvatska je bila zaostala u robotskoj kirurgiji, mi smo bili kraj svijeta a prije 10 godina se cijeli svijet razvija. Dakle ovo ministarstvo, ova Vlada formira nacionalni robotski centar na Rebru na kojemu sada se rade hrvatski pacijenti, gdje uče se sada i liječnici iz drugih bolnica i Hrvatska će imati robotsku kirurgiju za narednu godinu dvije u obliku kakvu ima sada bar Slovenija koja je počela prije 10 godina. A što smo radili, ako hoćete poslije u onkologiji, gastro, možda vas gastroenterologija zanima, dođite pa ću vam, hematologiju, što god hoćete nacrtati ću vam, sve ću vam nacrtati. Hvala vam.
Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, reći ću poštovani jer vaš diskurs govori o vama dovoljno. Slušao sam vas jutros na hrvatskom radiju i jako puno ste govorili o politikantima, klepetalima, ništa koristi ljudima koji sjede u ovom Saboru, koji bi trebali podnositi izvješće hrvatskoj javnosti. Znate šta, da sam zločest rekao bih da opisujete vladajuću većinu ali ja nisam zločest pa neću to reći jer među njima ima stvarno vrhunskih stručnjaka koje izuzetno cijenim. Ali reći ću vam nešto drugo, vi volite brojke, ja ću vam govoriti iz iskustva, idite na osječku kardiologiju, uđite u sanitarni čvor koji koriste pacijenti. Dva prsta urina je na podu. I onda ajmo pričati o standardima koje želim postići, o ljudskom dostojanstvu ljudi koji su prisiljeni taj sanitarni čvor koristiti i zbog čega je to tako. Da li je to zbog dotrajalosti instalacija, da li je to što osoblje koje čisti nema opremu s kojima treba čistiti a mi pričamo o zdravstvu 21. stoljeća.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa što ste me odveli malo u Osijek. Ono ne povlačim, uistinu, pogledajte životopise pojedinih ljudi ovdje pa ćete vidjeti tko su bili, što su bili, šta su radili. I oni koji su u medicini, imaju papir ali nisu radili nikada ništa, oni nikada ni jednome pacijentu nisu pomogli, dakle to je hrvatska realnost, ja nisam političar, ja sam dr. gastroenterolog koji sada mogu otići bilo gdje u svijetu u svaku bolnicu raditi i samnom ćete se ovako razgovarati. Dakle idemo Osijek. U Osijek je uloženo u dnevne bolnice 50 milijuna, u hitni prijam je 30 milijuna, nabavljeni su i magnet i CT i koronarografija i angiografija i linearni akcelerator i k tome što je najvažnije osigurana su sredstva iz eu fondova, rade se projekti za izgradnju nove Sveučilišne bolnice u Osijeku. Dakle to je vizija ali to je izvesti a ne pričati.
Kolega Mrsić, izvolite.
Ministre Kujundžiću, vi ste jedna teška politička kukavica, za razliku od mene i nemojte se skrivati iza mene. Jer da ste mogli, da ste htjeli, mogli ste promijeniti reprezentativnost u Zakonu o reprezentativnosti. I to samo govori da ste nesposoban ministar jer ako to ne valja, ako to nije u redu onda ste to trebali u ove 4 godine lijepo promijeniti. Ali vidi se vaša nesposobnost i nesposobnost pokušavate sakriti iza mene. E jeste politička kukavica, jer ste trebali sjesti sa sindikatima i to dogovoriti sa sindikatima. A sami znate da sindikati kažu 20% ne može biti 10%. I to je ono politička ste kukavica i nemojte nas ovdje napadati i braniti se na način da nas napadate osobno. Politička kukavica jeste i ostati ćete.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Poštovani hrabri kolega Mrsić, točno je da sam politička kukavica. Nisam u gimnaziji bio u partiji, nisam bio šef partije na fakultetu, nisam bio partijski kadrovik na Rebru, u tome smislu jesam kukavica. A što se tiče medicine vi znate gdje smo ja i vi, to zna cijela Hrvatska. Hvala.
Kolegice Strenja, izvolite.
Već sam nekoliko puta promijenila, slušajući ministra što bi trebalo reći ali ono da budemo načisto, da ne govorimo u simbolima. Dakle, nakon što nisam htjela postati član HDZ-a jer je to bio jedini uvjet u ratu u Gospiću da dobijem specijalizaciju, provela sam 5 godina u ratu i zbog toga sam u zaostatku za cijenjenim ministrom koji je zbilja mogao to vrijeme usavršavati se i postići sve svoje znanstvene i sve druge, medicinska dostignuća. I na kraju sam nakon svih godina i imala uvjete čak i za profesora postala docent ove godine, o tome ministar govori. Nakon toga se sastao HDZ-ov savjet za zdravstvo u Rijeci i pokušali su na bilo koji način to osporiti. Ma meni to na kraju nije ni bitno. Dakle, o tome govori ministar. Ono što bih ja samo htjela još jednom reći, dakle ovaj ministar je imao mogućnosti, kolega Mrsić i protiv vas sam bila i Varge, imao je mogućnosti promijeniti [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem.]] Aha, dobro vratiti ću se kasnije.
Zahvaljujem, žao mi je, ali držite se te minute, molim vas. Odgovor izvolite.
Nadam se da će se kolegica vratiti kasnije pa kad bude imala zreliju misao onda ću joj odgovoriti.
Kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani ministre dakle vi ste u svom izlaganju dakle govorili o tome šta je SDP-ova vlast učinila prije 4 godine. Ja mislim da oni koji nas gledaju, a to hrvatski pacijenti, liječnici i medicinske sestre zanima ono što je sadašnjost i budućnost, a ja sam bio na prosvjedu sa medicinskim sestrama, dakle ja nisam liječnik, nisam stručnjak u medicini, međutim oni su mi rekli konkretne podatke, a to je da evo jedna medicinska sestra je rekla da je ovaj sa 20 godina staža ima 6.000 kuna plaću sa svim mogućim dežurstvima, da one moraju čistiti ovaj bolničke krevete poslije operacije jer je outsorcingom to više ne pripada spremačicama, da teško mogu otići na bolovanje jer ih nema tko mijenjati. Pa da li mislite da su njihovi problemi stvarni ili imaginarni?
Odgovor izvolite.
Hvala vam lijepa za taj upit, hvala vam lijepa. Uistinu medicinske sestre i liječnici što rade i kako rade to je pod jedan humanost, to je etičnost, to je davanje za čovjeka za zdravlje, a tek onda plaća. I naravno da zaslužuju više i kamo sreće da smo im mogli dati više. Ova Vlada je izašla i dala im je 18% nije im smanjivala plaću kao što su radili oni s kojima sada ste zajedno potpisivali ovu peticiju, nego je povećavala plaću i sestre i hrvatski liječnici su traženi svugdje u svijetu jer znaju. Međutim i taj problem o kojemu ste sada govorili, o njezi bolesnika i to smo sada riješili i negdje je sada ovih dana će biti prihvaćen pravilnik gdje rješavamo pomoć sestrama na način kao što je riješeno u svijetu, gdje uvodimo status njegovateljice, gdje će se ljudi educirati za 6 mjeseci, onda će oni čistiti krevet i hraniti pacijenta i bit će sestrama olakšano. Hvala vam lijepa što ste pitali.
Kolegice Glavak, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre slušajući odgovore odnosno replike mogu to svesti na tri stvar. Prvo jedan od kolega bio je bespomoćno uvrijeđen, pa je onda vas vrijeđao. Saznali smo da nitko nije hvala bogu ozbiljno bolestan, već da je problem u toaletima i da je kolegica koja nije u HDZ-u napredovala za vrijeme HDZ-a. Šalu na stranu, ne ponovilo se ono što je bilo za vrijeme socijaldemokratske partije, što je bilo u neku ruku ovdje i izrečeno od strane predsjednika Vlade i vas. Želim samo još jednom podsjetiti, vrlo kratko. Dnevne bolnice, kirurgije za kolegicu koja ne može pronaći podatke, pronađite gaf.hr Ministarstvo zdravstva se zove sve vam tamo piše. Ono što je učinjeno za vrijeme ovog ministra i za vrijeme ove Vlade jeste ama baš u svakom gradu i ama baš u svakoj županiji bilo uloženo, bilo u medicinsko osoblje, bilo u poboljšanje uvjeta rada [[Upadica: Hvala.]] ili za poboljšanje pacijenata.
Hvala vam. Želite? Ne. Onda idemo na kolegu Borića. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre ne liječe svi komplekse ovdje u sabornici na isti način. SDP-ovci i MOST-ovci to rade na jedan osebujan način i reći ću zašto. Vi ste 11 ministar zdravstva u RH u svih 14 vlada. To je dokaz da ta funkcija ipak ima jednu svoju trajnost i prvi ste ministar protiv kojeg iste stranke u godinu dana pokreću drugi opoziv. Na koji način? Tako da je Grmoja skucao jedva na 2 od 4 papira nešto da bi mogao raspravljati, otiđu van i onda ide salva uvreda, pokušaja da vas se deskreditira kao osobu bez i jednog argumenta. Ono što su oni napisali ovdje je opisno nekakvo stanje koje se može čuti u svakom kafiću danas ili nekoj drugačijoj birtiji jer jednostavno [[Upadica: Hvala vam.]] ovako razgovarati sa vama je ispod svake razine od kolege medicinara koji dolaze iz vaše struke.
Kolega Borić, hvala vam. Želite odgovor? Ništa. Kolegice Perić, izvolite.
Poštovani ministre javnost bi trebala znati da vi morate skrbiti o 63 bolnice u Hrvatskoj, vama se prigovara da niste napravili funkcionalnu integraciju bolnica, a napravljeno je to za 12. Neke od ovih bolnica ne ispunjavaju limite, dakle niti ono što imaju zagarantirano sa mjesečnim limitom, a sve te osobe i svi ti sustavi moraju funkcionirati. Dakle, o tome treba govoriti koliko je to složeno 63 bolnice u Hrvatskoj.
Odgovor izvolite.
Hvala vam lijepa. Uistinu hrvatske bolnice su nastale u neko drugo vrijeme primjereno tome vremenu otprilike prije 150 godina, sad ih uistinu imamo u suvremenoj tehnologiji prometa i liječenja veliki broj. I ne treba izmišljati toplu vodu, treba raditi ono što su napravile i druge zemlje i mi smo u tome pravcu krenuli. Mi se ne bojimo, mi se ne bojimo, imamo određenih problema, ali smo postigli konsenzuse i sa županima i sa lokalnim ljudima, idemo u funkcionalnu integraciju jer neprimjereno je na 20 kilometara imati dvije urologije, ortopedije, neurologije itd., na taj način štedimo, štedimo novce, ali nadasve bolje raspolažemo ljudskim resursima, imamo veću kvalitetu i bolje ishode liječenja. I mi ćemo to nastaviti, dakle neovisno što ćemo ponekad imati malo otpora.
I zadnja replika kolega Ćelić. Izvolite.
Poštovani ministre poznato je kako je za vrijeme SDP-a prisilne uprave premda je uloženo 6,5 milijardi kuna za nepune 2 godine dug je bio veći od 7 milijardi kuna, dakle te prisilne uprave koje su po partijskom diktatu bile imenovane stvorile su još veće dugove. Mene zanima jedno pitanje, dakle najlošija, uvjerljivo najlošija vlada Zorana Milanovića je suprotno stručnim indikacijama i zaobilazeći proceduru nabavila više od 25 Ecmo uređaja koji su bili nepotrebni hrvatskom zdravstvu i tako opteretila hrvatsko zdravstvo sa milijunima nepotrebno utrošenih kuna za uređaje koji nisu potrebni, jeste li vi naručivali jedan ECMO uređaj u ovome mandatu?
Odgovor, izvolite.
Jesmo naravno, di god zatreba, gdje postoji potreba pacijenata, a potreba je bila tamo ne ih dijeliti tamo gdje ne treba, nego tamo gdje znaju i gdje treba i kad treba sjednu ljudi iz naše klinike za zarazne bolesti i odu u našu Istru i spase pacijentu život. Dakle, nabavljali smo ih, ali nekoliko, nismo nikada išli u tako masovne nabavke šakom i kapom, to se ne radi.
Hvala vam, otvaram sada raspravu i prvi klub zastupnika je Klub zastupnika nezavisne liste mladih, poštovani kolega Marin Škibola s tim želim reći da se predstavnik predlagatelja može javljati po 5 minuta tijekom rasprave i isto tako predstavnik Vlade, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče HS. Uvaženi ministre g. Kujundžiću, treba reći da je teško elaborirati sve probleme koje ima zdravstveni sustav u 15 minuta, tako da ću se ja dotaknuti samo određenih elemenata, određenih pojedinosti, ali ono što moram na početku reći jest da zdravstveni sustav u RH nije toliko dobar kako ga vi predstavljate hrvatskoj javnosti danas u vašoj raspravi. Europski zdravstveni potrošački indeks kvalitetu i dostupnost zdravstvene zaštite mjeri kroz analizu 45 indikatora. 2017.g. naš zdravstveni sustav bio je na 26. mjestu između 35 europskih zemalja. Najveći pad očituje se u dostupnosti zdravstvenih usluga i u ishodima liječenja, povećane su liste čekanja za preglede bolničkih specijalista, za operativne zahvate i za pretrage CT-om. Ono što trebate priznate priznati pred javnosti g. Kujundžiću da imamo previsoku smrtnost od raka i kardiovaskularnih bolesti. U RH prema podacima HZJZ godišnje od raka umire više od 14 000 ljudi, godišnje se otkrije više od 22, od 22 000 novih pacijenata oboljelih od raka, što znači da svaki dan dijagnozu dobije oko 60 ljudi. Prema najnovijim podacima RH je na 10. mjestu na svijetu po smrtnosti od raka i to su zastrašujući podaci. Sjeverna Koreja je g. Kujundžiću na 8. mjestu, znači samo malo smo bolji od Sjeverne Koreje. U EU od nas je slabija samo Mađarska, ja vjerujem da su vama poznati ti statistički podaci. Postotak smrtnosti od raka je npr. u RH duplo veći nego u Danskoj, to je poražavajuće, mi moramo učiti od iskustva država koje imaju za duplo bolji sustav u tim segmentima. Nužna nam je jedinstvena radio terapijska mreža, uređaji za radio terapiju jako su stari i nedovoljno funkcionalni, te su preveliki troškovi njihova servisiranja, zaista je potrebno nabaviti nove aparate i na tome se ne bi trebalo štediti, to su stvari za koje se ne može reći da nema novca, one su prioritetne. Problem politike ove Vlade jest što nije odredila prioritete i stalno se vrtimo u krug, što nam vrijedi porast BDP-a za 2% kada hrvatski građani to ne mogu efektivnije osjetiti u svojim životima, znači to je danas jedna obična prazna priča koju zapravo malo tko vjeruje. Svaki dan sve više ljudi napušta ovu državu, ponajviše medicinskih djelatnika, druge države cijene svoje medicinsko osoblje, dok vas nije briga. Nedavno smo imali prosvjed medicinskih sestara, pitam vas ministre da li bi vi bili motivirani raditi poslove koje radi medicinska sestra za plaću od 5.000,00 kn? Da ste vi danas medicinski tehničar, a ne ministar, isto bi bili na Markovom trgu i tražili, tražili svoja prava. U mnogim zdravstvenim ustanovama, posebno domovima za starije i nemoćne osobe, sestre rade za minimalne plaće, a broj osoba za koje skrbe je izvan svih normi. Jedna medicinska sestra često se brine za 10-tke ljudi. Pitam vas dal je to uopće normalno, dajete im mrvice i mislite da će se zadovoljiti sa tim mrvicama. Toliko medicinskih sestara i tehničara je došlo na Markov trg, čak bez sindikata, a vi ne želite razgovarati uopće sa njima. Do kada tako? Dok državne bolnice grcaju u dugovima, privatnim ustanovama sve više rastu prihodi, pa se postavlja logično pitanje kome odgovara kolaps zdravstvenog sustava i duge liste čekanja? Novinari bi mogli to provjeriti o kojim povezanim interesnim strukturama se tu radi, a možda vi znate g. ministre, pa nam kažite o čemu se tu radi? Svi znamo da je nužna reforma zdravstvenog sustava i da bi to trebao biti prioritet. Isto tako znamo da je … [[Govornik se ne razumije]] reforma lokalne samouprave gdje bi se mogla provesti ogromna racionalizacija, međutim to se nikada neće dogodit dok se HDZ i SDP izmjenjuju na vlasti. Cijela država je postala taoc njihovih partikularnih interesa i sve dok ljudi budu na izborima glasali za HDZ i SDP te ključne reforme neće se dogoditi i to građanima treba biti jasno. g. Kujundžiću, vi više čak niti ne krijete da vam je u interesu liberalizirati zdravstvo, ali ljudi moraju znati da je to korak prema privatizaciji i koje su konzekvence privatizacije zdravstva. Ako Rumunjska i Češka mogu povećati plaće svojim djelatnicima za 40%, onda može i RH. Proglasite zanimanje zdravstvenih djelatnika deficitarnim, nije poanta da uvozimo medicinske djelatnike iz BiH ili iz Albanije, a da naši ljudi odlaze raditi u Njemačku i Austriju. Iz kojeg razloga onda obrazujemo sve te ljude da bi poslije radili vani, a vi se hvalite da provodite politiku od nacionalnog interesa, međutim ovi podaci pokazuju da to nema veze sa politikom nacionalnih interesa, to je politika raseljavanja naših ljudi sa ovoga prostora i Za kraj želim reći da Klub nezavisne liste mladih ne podržava ovakvu zdravstvenu politiku neovisno o tome da li ste vi na čelu ili netko drugi tako da ćemo podržati prijedlog oporbe za opozivom. Hvala.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Ines Strenja. Izvolite.
Vrlo je teško u kratkim replikama odgovoriti na neke od upita pa ću samo ponoviti ono što sam htjela reći a to je dakle i ministar Mirando Mrsić je, nije ostvario kvalitetan dijalog bio sa liječnicima ali je ovaj ministar koji toliko govori o tome to isto tako propustio zbog toga što unatoč najavama već nekoliko godina nije izmijenio Zakon o reprezentativnosti. Prije 2 godine, sada u 11. mjesecu je 2 godine i ja sam predala Izmjene Zakona o reprezentativnosti kojim bi liječnici kao nosioci sustava bili reprezentativni, svaki njihov sindikat, znači sindikat onih koji su nosioci sustava. To se je moglo izmijeniti 2 godine, mogli su uzeti taj zakon, pripisati ga i staviti ga kao svoj. Da je htjelo se, moglo se učiniti nešto da liječnici sjede i za stolom i pregovaraju o uvjetima svoga rada. Ovako ponovno nije ispregovarano način na koji se obračunavaju prekovremeni sati i sve ove silne tužbe za prekovremene sate jer nisu pravilno obračunati, sve te tužbe sada dospijevaju polako na naplatu ali i nove mogu krenuti jer i dalje taj članak kolektivnog ugovora nije ispregovaran. A ja bih htjela sad nešto reći o primarnoj zdravstvenoj zaštiti koliko stignem a to je da je dakle primarna zdravstvena zaštita sama baza zdravstvene zaštite svakog sustava i kod nas je naopako postavljena već cijeli niz godina jer odnos zapravo liječnika u specijalističkoj zaštiti, znači i specijalističko konzilijarnoj zaštiti i onih u primarnoj zdravstvenoj zaštiti je u Hrvatskoj 3:1 što je jako nepovoljno. Dakle stvarni nosioci i nositelji primarne zdravstvene zaštite u RH je 8 tisuća visoko obrazovanih zdravstvenih djelatnika, dr. medicine, dr. dentalne medicine, magistra farmacije, magistra biokemije, patronažnih sestara i uz još barem toliko djelatnika srednje stručne spreme koji su članovi timova što ukupno čini oko četvrtine svih zaposlenih u zdravstvenom sustavu a i više ako ne računamo, ako uračunamo i ne zdravstvene djelatnike. Dakle ona je, primarna zdravstvena zaštita je općenito prepoznata kao visoko kvalitetna, sigurna, sveobuhvatna, integrirana, pristupačna i ekonomična za svakoga i svugdje, pružana sa suosjećajem, poštovanjem i dostojanstvom od strane zdravstvenih djelatnika koji su dobro educirani, vješti, motivirani i predani u svom poslu. Tako kaže deklaracija ... [[Govornik se ne razumije.]] na Svjetskoj konferenciji o primarnoj zdravstvenoj zaštiti 2018. godine. Dakle od osamostaljenja RH primarna zdravstvena zaštita je podvrgnuta brojnim reformama, neuspješnim najčešće no pri tome se tako rijetko uvažavalo prijedloge same struke. Stoga je kod nas i dalje naopako postavljena ta piramida o kojoj sam na početku govorila u kojoj bi jaka primarna zdravstvena zaštita trebala biti temelj umjesto ciljanog rješavanja više od 70% slučajeva zdravstvene problematike ona obavlja velik dio administracije za HZZO pa je tako u 2018. 96,5% odnosno 6 tisuća zarez 16 svojih kontrola HZZO-u načinio baš na razini primarne zdravstvene zaštite, dakle manje od 4% ili 210 kontrola ukupno. Provedeno je u ostalim razinama zdravstvene zaštite. Dakle prvenstveno najviše išlo se na njih i najviše ih se kontroliralo a oni nose zdravstveni sustav na toj primarnoj razini. Znajući da je većina kontrola iz domene obiteljske medicine a s obzirom da tih ordinacija nema ni 2500, svaka je ordinacija kontrolirana najmanje 2x. Svaka pak kontrola daje preporuke ali i financijske uskrate liječnicima o administrativnim zahtjevima te tako liječnici u primarnoj zdravstvenoj zaštiti sve manje mogu brinuti o struci a sve više o pravilnicima i financijskim ograničenjima koja pacijentima ni HZZO ni Ministarstvo zdravstva nikada do sada nisu imala hrabrosti predstaviti u vidu košarice usluga. Time se primarna zdravstvena zaštita čini sve manje atraktivnom doktorima kojih je i ovako premalo. Ponuda specijalizacija koja se tokom 2018. povećala putem sredstava operativnog programa Europskog socijalnog fonda ne može nadoknaditi veliki manjak koji sa sadašnjih nekoliko stotina biva sve veći. Na primjeru samo obiteljske medicine specijalizacija po programu traje 4 godine, no u praksi radi se o mladim ženama često najviše su žene u tom dijelu i po 7 godina zbog prekida itd.. Znači također specijalisti obiteljske medicine iznimno su cijenjeni u inozemstvu i oni zbog toga i lakše isto tako mogu otići [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Imamo dvije replike, prva je poštovanog potpredsjednika ovoga Doma, Hajdaš Dončića.
Hvala ... [[Govornik se ne razumije.]] Sabora. Ja vas kolegice Strenja ne razumijem. Vi se toliko trudite sa toliko argumenata a ministar vam je prije ja mislim 10-ak minuta rekao jednu rečenicu, znači tu je sve jasno, ako ste dobro i pažljivo slušali. On je rekao da on ne zna sa brojkama. Pazite osoba koja upravlja sa financijama, možemo razgovarati o 26 milijardi kuna, HZZO, kaže ovdje pred svima da on ne zna sa brojkama. I onda se vi čudite, limiti u bolnicama, dakle OK, porasle su i plaće, porasli su i troškovi, imamo neku inflaciju, poraslo je to sve 20% a limiti bolnica su 4%. Nemamo se više šta čuditi. Dakle rješenje je vrlo jednostavno, čovjek ne zna sa brojkama.
Odgovor poštovane zastupnice Strenje.
Pa to je i ono što ja zapravo želim reći, dakle toliko je dramatična situacija što se tiče i primarne zdravstvene zaštite. I umjesto da svi zajedno, svi zajedno postignemo jedan politički konsenzus i pokušamo riješiti taj problem ova zdravstvena administracija zatvara oči. Imamo trenutno 89 timova obiteljske medicine bez nosioca. Znate što to znači? To su liječnici koji su upisani u tu ordinaciju ali nemaju svog liječnika 15% ginekološki, znači 15% ordinacija nema ginekologa gdje 6 tisuća žena koje pripadaju toj ordinaciju nemaju svog ginekologa, a govorimo o nekakvoj prevenciji malignih bolesti. Dakle, situacija je vrlo ozbiljna i ne trebamo zatvarati oči nego moramo otvoriti brojke reći, problem je pokušava se riješiti, ali zajednički trebamo sasvim drugačije odlučiti kakva ta rješenja trebaju biti. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Silvana Hrelja.
Poštovana kolegice Strenja. Za funkcioniranje primarne zdravstvene zaštite izuzetno je važno koliko građana RH plaća DZO. Prije su negirali, ali ministar je rekao prilikom rješavanja duga veledrogerijama kojom je prilikom ponovno istaknuo da treba smanjiti troškove unutar zdravstvenog sustava, ali povećati i prihode bilo kroz povećane cijene cigareta i alkohola, bilo kroz povećanje cijena DZO-a. Ne treba izmišljati toplu vodu, postoje oblici u svijetu koji su dokazani kao što sam bezbroj puta govorio o cigaretama i alkoholu. Tako postoje drugi modeli uključujući dopunsko osiguranje i uključivanje u plaćanje brojnih onih koji ne plaćaju danas, a vode se kao socijalni slučajevi. Sada tko je ovdje pametan? Jel laže koza ili rog? Ovo je izjavljeno na renomiranoj televiziji N1.
Odgovor poštovane zastupnice Strenje.
Dakle, čak i vi koji se zbilja skrbite i predstavljate jednu od najranjivijih populacija, a to su naši umirovljenici koji su zbilja najviše izloženi siromaštvu i žive na rubu siromaštva razmišljate o tome da nešto u sustavu treba presložiti. Naravno i vi ste na tragu onoga što je ministar govorio da treba razmišljati o trošarinama i načinima na koji treba penalizirati one koji sustavno troše na alkohol i pušenje i time uništavaju svoje zdravlje i postoje potencijalno troškovi za sustav. Ali za to treba imati volje, sjesti i razgovarati na koji način treba financijski presložiti naš sustav da plate oni koji trebaju i da budu oslobođeni oni koji ne trebaju, ali za to treba malo više volje. Mi tog pomaka u ove tri godine nismo vidjeli.
Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Mi danas raspravljamo o kompetencijama aktualnog ministra zdravlja i o tome da li i dalje obzirom na te njegove kompetencije treba biti ministar zdravlja ili ne. To je naše pravo, ne samo da je naše pravo, to je i naša obveza. I zato ne biste smjeli po meni ministre se dati ovako isprovocirati i dozvoliti da vas preuzme personalizirana medicina jer to nije dobro ni za koga, ni za razinu rasprave, a ni za zdravlje kako vaše tako ni za naše. Mi danas ne raspravljamo o ljudskim kvalitetama ministra Kujundžića, mi ne raspravljamo o njegovim stručnim kompetencijama jel on dobar gastroenterolog ili nije. Mi danas raspravljamo o tome koliko je i da li je uspješan ili je ne uspješan u obnašanju jedne iznimno važne funkcije. Zdravlje je jedno od najvažnijih društvenih kategorija, bez zdravlja pojedinca nema zdravog društva niti snažnog društva. I zato, baš zato zdravlje mora biti u fokusu svake odgovorne vlade i u fokusu svakog odgovornog ministra. Nama se čini da u slučaju ove Vlade je to upitno, to je naše pravo. Mi danas argumentiramo zašto tamo mislimo. Ministar se brani, to je njegovo pravo. I premijer ga je branio i to je njegovo pravo. Ali nema većeg prava od prava na zdravlje i kvalitetan život i kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. Danas raspravljamo o tome da li je to iznimno važno pravo dovedeno u pitanje. Kako utvrditi da li je to tako, kako biti objektivan, kako izbjeći lart pour lart? Vrlo jednostavno, argumentima i brojkama nikako drugačije. Stoga ću ja u ime kluba SDP-a postaviti vam ministre nekoliko vrlo važnih pitanja. Pitat ću vas da li je točno da nam nedostaje zdravstvenog kadra, da li je točno da liječnici i sestre napuštaju Hrvatsku i da li znamo brojke? Točno je to i znamo brojke. Jeli točno da se čeka na neke pretrage preko dvije godine? Da, točno je. Jeli točno da se neke operativne zahvate čeka preko dvije godine? Da, točno je. Jeli točno da smo po ishodima liječenja onkoloških i srčanih bolesnika doživjeli pad? Da, točno je. Jeli točno da je stopa smrtnosti od bolesti krvožilnog sustava gotovo dvostruko veća od prosjeka EU? Da, točno je. Jeli točno da umiremo dva puta više od srčanih bolesti od dugih? Je, točno je. Da li je točno da je stopa smrtnosti od raka pluća, dojke, debelog crijeva među najvišima u Europi? Da, točno je ministre. Jeli točno da je RH očekivani životni vijek za više od tri godine ispod prosjeka EU? Mi tri godine kraće živimo, da točno je ministre. Vi se možete ministre braniti, to je vaše pravo, ali moje pitanje u ime kluba SDP-a glasi. Recite nam što se učinili da zaustavite odljev zdravstvenog kadra iz Hrvatske? Što ste učini da im poboljšate uvjete rada? Što ste učinili da smanjite liste čekanja? Što ste učinili da poboljšate ishode liječenja? Što ste učinili da poboljšate dostupnost zdravstvene zaštite? Vaša je zadaća ministre i tu nema dvojbe i ne možete nas uvjeriti u drugo, da upotrijebite sve instrumente koje imate kako biste sustav zdravstva poboljšali, kako biste mu olakšali, kako biste ljudima olakšali. To je vaša obaveza i to je vaša odgovornost. Mi danas o tome govorimo. Teško je dokučiti čime ste se u tri godine bavili, teško je, nama je teško ali nam je lako, nekako nam je lako zaključiti ničim važnim. Dati ću vam jedan vrlo, meni važan primjer a to je primjer koji pokazuje ministre kako funkcionirate, to je nekako vaš, ono habitus, modus operandi. U Hrvatskoj smo imali tri screeninga, tri probira, tri preventivna programa. Jedan je bio za rak dojke, drugi za debelo crijevo a treći za rak vrata maternice. E ministre, sad imate jednu krasnu priliku reći zbog čega ste ovaj treći zaustavili, stopirali ste ga, ukinuli ste ga 2016. godine. Ja vas sad u ime Kluba SDP-a pitam zbog čega, zbog čega ministre kada je taj program dao izvanredne rezultate od studenog 2012. godine do studenog 2015. godine smanjila se incidencija ove opake bolesti za 18,2%, fenomenalan rezultat i vi ukinete program. Ministre to su brojke, ne idu vam u prilog. A kada su vas jednom pitali ministre zbog čega je program probira raka za vrat maternice ukinut vi ste rekli ha bio je loš odaziv. Pa vidite ministre o tome i govorimo, o tome govorimo. Umjesto da ste se pitali zašto je odaziv loš, umjesto da ste se potrudili da se on poveća, da se javnost senzibilizira, da se žene uvjeri da je to iznimno važno, da je to jedna od najpreventabilnijih bolesti koje danas postoje i da i ni jedna žena u 21. stoljeću, u Hrvatskoj i u Europi ne bi smjela umrijeti od ove bolesti, vi kažete odaziv je bio loš i stavite, pa mislim to je i kao da ste stavili ruke u džepove ili kao da ih nikada niste ni izvadili, svejedno. Vama se nije sviđao taj program jer ga je započeo SDP, pa ja to mogu isto shvatiti ljudski ali ako ste ga već ukinuli onda ste trebali i nešto novo dati a ne jednostavno u ni jednoj europskoj državi se nije dogodilo da se neki nacionalni program ukine. U Hrvatskoj jest, nažalost. E ministre to su vam brojke, to su vam argumenti i to su vam činjenice. Cjeloukupna javnost i stručna i opća s pravom očekuje da vi kao ministar probleme prepoznate, da nam nudite rješenja ali mi, vi kažete dojam je to a mi vam kažemo nije dojam jer iznosimo brojke i argumente i činjenice. Vi rješenja ne nudite, mi ih ne vidimo. Vi kupujete vrijeme i prebacujete odgovornost na nekog drugog. I stalno vam je netko drugi kriv. Da zdravstvo je težak resor, je bremenit je problemima ali vi ste preuzeli odgovornost, vaša uloga ne može biti pasivna, ne možete čekati da se stvari riješe same od sebe jer se neće riješiti, vi morate biti lider u resoru. Vaše ministarstvo s vama na čelu mora nuditi rješenja a zato ste ministar, niste ministar da vam brže prođe vrijeme. Imate nevjerojatne moćne instrumente u svojim rukama ali oni se tope kao, ne koristite ih a mi se s pravom pitamo da li je to zašto što nećete ili ne znate. Iako zapravo ako ćemo biti iskreni rezultat je jednako poguban u oba slučaja. U prošlogodišnjoj raspravi od koje je situacija u resoru zdravstva postala još gora rekli smo vam a ja ću vam i ponoviti da ste po našem mišljenju se odlučili za jednu potpuno krivu taktiku, rekli ste, rekli ste nešto što je navelo svekoliku javnost da pomisli da zapravo nećete ništa raditi jer ako čovjek ništa ne radi onda zna da ga nitko ni za šta više ne može niti kritizirati, da nije ništa kriv. A taj pristup ne samo da je pogrešan, da je apsurdan, da je destruktivan on je i sa dalekosežnijim posljedicama. Vi nečinjenjem zapravo postajete direktno odgovoran za nagomilane probleme u ovom prevažnom resoru zbog čega ne samo da sustav stagnira nego on zapravo i zaostaje odnosno nazaduje. I tko će popraviti tu štetu i pod koju cijenu ministre i što će biti sa ljudskim resursom do tada, tko će uopće biti stupovi hrvatskoga zdravstva? Vi npr. govorite o četiri nove sveučilišne bolnice a opća i stručna javnost, ja ću vam to sada reći, u čudu vas gleda i ne vjeruje zapravo što čuje. Pa da se sutra počnu graditi a neće, za 8 godina vjerojatno ne bi bile izgrađene i stavljene u funkciju. A što do tada? I vi kupujete vrijeme. Pričate o novim bolnicama iako jako dobro znate da nije realno u skorijoj budućnosti da se to i ostvari ali vas nitko i ništa ne može natjerati da konačno progovorite o tome kako kanite poboljšati ishode liječenja ili zašto ništa ne poduzimate po pitanju helikopterske medicinske službe, hitne helikopterske. Malo prije smo čuli, kaže premijer, u proračunu MORH-a 35 milijuna eura, kuna, nije važno, čuli ste od kolega, kolege iz HSS-a, pa dakle to je nedopustivo. MORH ne može preuzeti tu funkciju, MORH to ne smije raditi, EU to ne dozvoljava. Ali pazite vi ste dezinformirali i premijera, nije premijer nas svjesno nam rekao neistinu, vi ste njega dezinformirali. A kada ste njega dezinformirali pa šta onda nama radite i općoj javnosti? Nešto vam treba priznati ministre ipak, da, ima nešto u čemu ste zapanjujuće uspješni a to je kupovanje vremena, prebacivanje odgovornosti na druge. Preživjeli ste rekonstrukciju Vlade ali da li ova Vlada može preživjeti s vama, to je veliko pitanje a i vidjeti ćemo u petak. Da, kada vam ponestane inspiracije i alibija vi onda lopticu prebacite u tuđe dvorište, najčešće u dvorište ministra financija. I onda kažete pa bi ja, bi ja ali on ne da, nema novaca. On je kriv, njega držite. Ali ministre, ajmo se opet vratiti na brojke, pa je li itko u povijesti hrvatskoga zdravstva imao više novaca od vas? Ministre što kažete? Nije. Nitko. Nitko nije imao više od vas. Osim toga oni koji rade u sustavu i koji razumiju sustav zdravstva znaju jako dobro da su financijski problemi u ovom resoru samo vrh sante leda. I istina je da smo bankrotirali. To je istina i ne da nam voda nije došla do grla, mi smo potonuli. Ali se to još ne vidi, onako jasno kako će se vidjeti za neko vrijeme. Teško je procijeniti kada, upravo zbog vrijednih ljudi koji rade u sustavu, koji krpaju rupe, koji rade, snalaze se, da to je prava istina. Mi vama na teret stavljamo puno toga, to sam rekla prije godinu dana, ista rasprava je bila ali sve se svodi pod zajednički nazivnik koji glasi nečinjenje. To vam smatramo ključnim grijehom. U 3 g. bilo je puno prilika da nešto učinite. Umjesto da svaku priliku koristite ne bili udarali po bivšoj Vladi, mogli ste promijeniti sve što ste željeli, sve zakone koje ste trebali da bi sustav bio bolji. Dali ste u proceduru jedan od temeljnih resora koji suštinski nije promijenio ništa. Pola godine ste prelijevali iz šupljega u prazno, stavili zakon na e-savjetovanje bez socijalnog dijalog, dobili 5,5 komentara kao da je laik pisao zakon, izludili javnost time jel ide privatizacija, ne ide, ide, ne ide, ide, ne ide, a ni onda niste takli bolnički sustav koji je grcao u problemima i dugovima kao što to ne radite niti sada. Stalno govorite da ste naslijedili dugove i da smo provodili neuspješne sanacije. Eto kolega vam je prije odgovorio, ja mogu samo ponoviti da smo sanacijama i reformama vratili ne samo dugove koji su ostali od prethodnih Vlada, nego smo zbog zakonskog skraćivanja roka plaćanja sa 180 na 60 mi praktički preko noći imali 6 milijardi dospjelih obaveza i to u doba recesije. Da vas podsjetim, u doba recesije i to smo uspjeli riješiti i pokazali smo da se može ako se hoće. A vi ste pokazali kako se može sve vratiti na staro i kad se neće. E to treba znati. Da, puno je toga za reći a vremena zapravo premalo, vi možete misliti ministre da vas mi bez razloga napadamo ali činjenice i brojke su na našoj strani, nisu na vašoj, brojke kažu čuli smo i od kolege Škibole da smo pali na svim mogućim ljestvicama i da se to itekako održava na kvalitetu zdravstvene skrbi u Hrvatskoj, pacijenti to osjećaju, liječnici to osjećaju. Medicinske sestre i tehničari to također osjećaju. Umjesto suštinskih i strateških promjena već 3 g. vi nama šaljete u saborsku proceduru vrlo nedorečene i konfuzne zakone koji su u koječemu kontradiktorni pa i diskriminirajući. Odlučili ste se za nekakva parcijalna rješenja koja stvaraju novi kaos i financijske dubioze, nemate plana i nemate vizije. Vi ćete to doživjeti osobno, pa tako zapravo i trebate. Ako imate imalo osjećaja odgovornosti ali nema strateškog niti dugoročnog promišljanja niti sagledavanja interesa zdravstvenog sustava u cjelini a to je pogubno za ovaj sustav. I teško se oteti dojmu da vi uopće zapravo ne slušate struku i niti svoje vlastite kolege a još manje vas zanima što misle socijalni partneri. Jednostavno ministre, nažalost ne upravljate procesima, oni upravljaju vama, vi mislite ja mislim jedini u Hrvatskoj da je sustav zdravstva dobar i u velikoj, velikoj ste zabludi. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo, vrijeme isteklo. Sada će se obratiti ministar Kujundžić u ime Vlade, izvolite 5 minuta.
Ja vam se svima zahvaljujem i lijepo nastavljam sada argumentima se razgovarati što se događa. Dakle glede ocjene hrvatskog zdravstvenog sustava, vi to profesorice znate tko je Lancet i što je Lancet, Lancet kao najstariji i najkvalitetniji časopis u medicini, hrvatski zdravstveni sustav svrstava među 15 najboljih u svijetu sa svim slabostima koje mi znamo da postoje. Glede pojavnosti karcinoma uistinu imamo ozbiljan problem i zato je ova Vlada napravila kao što je premijer rekao, nacionalni program ... [[Govornik se ne razumije.]] kojega ćemo do kraja godine donijeti a već sada imamo u zadnje 3 g. bolje ishode liječenja karcinoma dojke. Isto tako početi će u tjednima koji su pred nama screening program karcinoma pluća, dakle i u tom smo krenuli, nismo zatvarali oči. Na tren ću se osvrnuti na karcinom cerviksa, istine povijesne radi, dakle nije SDP-ov, to je bio HDZ-ov prof. Ćolušić je čak u Bruxellesu dobio negdje 2010. nagradu za to ali nema veze, važno je da je nešto dobro a sada ginekolozi imaju upite velike kolika je korist i zato se to sada analizira. Glede ulaganja u tu problematiku moram reći slijedeće. Ova Vlada je napravila slijedeće. Upravo na problemu radioterapije, nabavljena su tri linearna akceleratora, jedan Osijek, jedan Rebro, jedan za dječju bolnicu i nabavljen je gama knife, dakle nisu se zatvarale oči, znamo mi šta je onkologija, znamo učinak radioterapije a posebice ova Vlada je podigla i izrazito povećala izdvajanja za skupe lijekove koji značajnim dijelom odlaze na pacijente sa malignom bolešću. Što se tiče smrtnosti od kardiovaskularnih bolesti, mi Hrvati nažalost imamo veliku pojavnost a naša mreža, mislim da su mi za par dana, neka me prof. Reiner ispravi, tu je Europsko kardiološko društvo, upravo na modelu Hrvatske razvijati će svoju mrežu jer Hrvatska je glede mreže intervencija unutar jednoga sata i dobivanja stenta unutar jednoga sata, jedna od najbolje organiziranih zemalja a na tragu kardiovaskularnih, upravo smo u programu eksperimentalnom koji sada već radi a brzo će i zaživjeti, za druge vaskularne bolesti odnosno intervencijsku radiologiju, govorim o aneurizmi abdominalnoj i torakalnoj aneurizmi, i to smo riješili. Pokazao sam brojeve intervencijske neuroradiologije, vidjeli ste koliko smo povećali i vidjeli ste da oni centri koji nisu radili, sada počinju raditi, educiramo sada i vašu Rijeku, Split je već, prof. Dodig je zahvaljujući tome, isto tako educiramo Osijek, dakle mi stvaramo mrežu kao što smo prije nekoliko dana stvorili mrežu za ERCP isto tako gdje neće pacijent neovisno da li je u Ogulinu, Virovitici ili u Dubrovniku, imati životnu ugrozu zato što netko na standby-ju stoji u Splitu u endoskopiji, napravit će … [[Govornik se ne razumije]] stavit će mu stent i spasit će ga od nekrotizirajućega pankreatitisa ili fulminantnoga ili fulminantne bilijarne, bilijarne sepse. Dakle, ni u jednome trenutku nismo zatvarali oči, a g. Hrelji zavaljujem, on je uistinu točno pročitao što sam rekao, dakle rekao sam otprilike ono što ste vi lijepo pročitali, postoje modeli u svijetu koji se rabe, koji su dokazani i mi u RH ih trebamo razmatrati, ne prejudicirajući time nijednu model ni, ni cigarete, ni dopunsko, dakle nisam ih ja izmišljao, to su dokazani modeli koje treba analizirati, a glede socijalnih kategorija, nikada ova Vlada nije mislila smanjivati solidarnost, to je vrlina i kvaliteta ovoga zdravstvenog sustava, to ćemo njegovati, a vi dobro znate da postoje lažni umirovljenici, lažni invalidi, lažna bolovanja, lažni siromasi koji voze porschea, dakle lažna bolovanja, to je nešto čime se trebamo svi zajedno neovisno o stranka, neovisno o strankama se time trebamo pozabaviti. Evo vidim da mi ističu zadnje, zadnje sekunde i glede ljudskih resursa, prosjek EU i broja liječnika je 350 na 100 000 stanovnika, mi sada imamo 340, dakle nemojmo naciji dizati paniku, liječnici nam trebaju, kao i inženjeri, trebamo ih zadržati sve, ali realnost je takva da u ovome trenutku nemamo ozbiljnije ugroze na globalnoj nacionalnoj razini, ali u pojedinim bolnicama, prvenstveno zbog nedavanja specijalizacija imamo određene krize koje premoštavamo sada. Hvala vam lijepa.
Idemo na replike, prvi je kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvaženi g. ministre, replicirat ću vam više-manje kao što sam replicirao premijeru koji iz samo njemu znanih razloga na to nije odgovorio. Vi ste i sada još jednom spominjali dopunsko zdravstveno osiguranje, u više navrata ste govorili o poskupljenju dopunskog zdravstvenog osiguranja, govorili ste, poslušao sam, govorili ste i o zdravstvenom osiguranju dopunskom kojeg će morati plaćati i socijalni slučajevi, ali nikako da mi odgovorite na pitanje koje vam već godinu dana postavljam, a to je da u RH postoje privatni osiguravatelji koji unatoč jasnoj zakonskoj odredbi ne prihvaćaju u dopunsko osiguranje stare osobe i bolesne osobe, već godinu dana vas molim za intervenciju, vi na to ne reagirate. Dal je to zato što ne znate što piše u zakonu, da li zato što ne znate kako primijeniti zakon ili zbog vaše osobne veze sa privatnim osiguravateljima. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Gledajte, moja osobna veza što insinuirate, moja žena je pedijatar i ravnateljica Croatia poliklinike, dakle radi isključivo u liječenju pacijenata, nema nikakvu poveznicu sa osiguranjem, nemojte se takvim stvarima služiti na osobnoj razini, a i šta ste mi govorili, šaptali za svoju gospođu i to ću hrvatskoj javnosti reći ako hoćete, dakle ja sam vam koji gleda u oči i sve kaže, evo to je o mojoj ženi, odgovorio sam vam na vaš upit, postavili ste pitanje, dobili ste odgovor, dakle provjerili smo ovo di ste postavili sumnju da postoji diskriminacija da neke osiguravajuće kuće i dobili ste pisani odgovor, pa pročitajte Hrvatima šta smo vam odgovorili.
Kolega Bauk, izvolite.
g. Ministre u jednom odgovoru mislim da je to bilo g. Hajdukoviću rekli ste da niste političar, bili ste kandidat za predsjednika HDZ-a, kandidat za predsjednika države, predsjednik političke stranke Hrvatska zora i sad ste ministar i tvrdite da niste političar. Svaka čast. Dakle, kada vam je predsjednica RH rekla da ne radite ništa odnosno da niste napravili ništa, vi ste odgovorili citiram, uvijek prije određivanja i početka terapije napravim egzaktnu dijagnozu i diferencijalno razmotrim druge bolesti i tako ću postupiti u ovom slučaju. Pa imam za vas pitanje, jeste li odredili dijagnozu predsjednici RH i oćete li za nju glasat obzirom da vam je rekla da ne radite ništa? … [[Govornik se ne razumije]] za pljesak.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam, hvala vam lijepa, pa ću odgovoriti na ono pitanje da ne znam računati, možete provjeriti, sva prvenstva dok sam bio u osnovnoj školi i gimnaziji iz matematike sam ja, ja osvojio, dakle to glede vama odgovora, a glede vašega, u medicini se tako razmišlja dijagnostički, diferencijalno, dijagnostički i ne ide se isti tren u terapiju, dakle alegorija je nešto što vi kao obrazovan čovjek znate što je, pa malo razmišljajte.
Kolega Beljak, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani g. Kujundžić, evo uspjeli ste nas nasmijat, evo ja vam se zahvaljujem. Imam dva pitanja, dakle prvo govorili ste sami o lažnim braniteljima i lažnim umirovljenicima, lažnim braniteljima invalidima, ljudima koji voze bjesne aute, pa kako ste sad imali izlaganje u ime Vlade RH, ja vas onda otvoreno pitam što ste vi osobno i Vlada RH poduzeli u zadnje 3.g. da taj problem koji očito opterećuje hrvatsko društvo riješite? I drugo zanima me što ste ovo govorili o gđi., o ženi g. Grbina jel, ako sam dobro polovio, nešto ste rekli, pa dajte sad recite svima, nema razloga da bilo što skrivamo, ja bi volio čuti, vjerujem da i ostale zanima o čemu se točno radi, a ne ono imam vam nešto za reći, ali bolje da šutim, ajde recite nam sad svima, pa nas nasmijte do kraja.
Ajmo bit korektni jedni prema drugima, pa izbjegavajmo ipak spominjanje obitelji, mislim da to nije u redu ni s jedne ni s druge strane, tako, mislim da, zadržimo određenu razinu, izvolite ministre. Ne? Onda idemo dalje, kolegice Jerković izvolite.
Ministre, ja moram priznati da ste vi meni u tim vašim verbalnim vratolomijama čak i simpatični. Nije vas lako pratit jer ja vas npr. napadnem da ste zaustavili jedan vrlo važan preventivni program probira, skrininga, raka vrata maternice, a vi zađete za govornicu pa kažete e, to nije bio u SDP-u, to je bio u HDZ-u, treba vas pratit stvarno, a istine radi, to je bio nacionalni program ranog otkrivanja raka vrata maternice usvojen na sjednici Vlade u srpnju 2010., samo nacionalni program, a Ministarstvo zdravlja pokrenulo ga je u studenom 2012.g., prema tome krenuo je s time SDP. Drugo, kažete da dojka, rak dojke da je u padu, dajte nam pokažite te podatke, ja imam nešto potpuno drugo, iz registra 2012. 2450, 2013. 2562 žene, 2014. 2644, 2015. 2748, [[Upadica: Hvala vam]] nije točno to što govorite ministre, nije točno.
Odgovor želite? Izvolite.
Pogledajte zadnje podatke pa ćete vidjeti. Vi znate da u znanosti ovisno o izvoru i interpretaciji nekada postoje statističke oscilacije, dakle nedavno je društvo objavilo pogledajte te rezultate, mislim prije 5 dana, možete pogledati.
Kolega Lenart, izvolite.
Zahvaljujem. Ministre spomenuli ste dobivanje stenta unutar jednoga sata jel tako? To možda možete dobiti vi ili premijer. Znate kako izgleda kod mene u Kutini? Dođete na hitnu, zaključana vrata, pa ne znate da li biste čekali ekipu ili ne bi čekali ekipu jer je negdje na terenu, pa onda se uputite za Sisak, dođete na staru internu ako niste do tamo umrli onda kad vidite tamo ambijent najrađe bi se sami ubili. Tko može dobiti stent unutar jednoga sata? Običan čovjek ne može, običan čovjek ne može dobiti normalnu pretragu kada mu potrebna. Stotine ljudi nas zovu za obećani CT, za običan ultrazvuk, a kamoli da dobiju stent unutar jednoga sata. Ne mogu doći do liječnika u Zagrebu, nego su osuđeni biti u nekim bolnicama koje jako, jako loše stoje. Vi znate kako stoji u Sisačko-moslavačkoj županiji, sisačka bolnica i znate kako župan s njom upravlja i da ga baš boli briga za pacijente u Sisačko-moslavačkoj županiji. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Gledajte ja uistinu govorim činjenice. Znači iznio sam vam brojeve da se iz godine u godinu povećava broj u interventskoj kardiologiji, a čak 4% se je povećao u jednodnevnoj bolnici implantacija stentova odnosno dilatacija i koronarografije. Dakle, mreža funkcionira neovisno da li se sada nalazite negdje u Lici, u Dalmatinskog zagori na udaljenosti od 40-tak minuta ćete to dobiti. To ćete dobiti tako da je to uistinu realnost. Pojedinačne slučajeve nažalost ne mogu, a i glede bolnice u Sisku ja je znam dobro. I tamo je ova Vlada investirala i tamo smo nabavili novi magnet, a glede broja postupaka iznio sam vam brojeve koliko sada je kupljeno novih CT-a koliko magneta, ali nadasve koliko se svake godine radi sve više i više. Istina postoji tu i još jedan drugi problem kojega rješavamo gdje indikacije se nekada neopravdano postavljaju, dakle to je nešto što isto sada rješavamo novim informatičkim programom.
I zadnja replika, kolega Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre to se zove želudac. Govoriti da ovo ministarstvo i Vlada radi i vodi računa o socijalnoj sigurnosti građana, to se zove želudac. Od 2004. nije promijenjen cenzus za dopunsko zdravstveno osiguranje, od 2012. za 250.000 tisuća ljudi država je prestala plaćati, ti ljudi zbog povećanja 10 kuna moraju plaćati 70 kuna, a nisu bogatiji nego su još siromašniji. Takvom jednom umirovljeniku treba 4 godine da se vrati na primanja prije nego što je počeo plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje. I sad govorite o socijalnoj osjetljivosti, a imate, a imate 500 milijuna kuna na posebnom računu u HNB-u od dopunskog zdravstvenog osiguranja koje plaća milion i 600 građana [[Upadica: Hvala vam.]] redovno svaki mjesec.
Hvala vam. Odgovor izvolite. Želite li odgovor? Izvolite.
A gledajte na uvrede ne reagiram …
Kolega Hrelja, samo malo, samo malo, kolega Hrelja. Ja vas molim da takav rječnik ne koristite ovdje.
… evo o želucu, o želucu znam malo više jer sam doslovce milijun puta bio u ljudskim želucima, pa ako hoćete možemo se na tu temu razgovarati, a što se tiče dopunskoga znam vašu inicijativu koju ste imali, ali vjerujte to je bio goli populizam, podilaženje. Dakle, budimo realni, budimo realni, čuvajmo sve kategorije ljudi, nemojte se derati na mene, ja vam ne spadam u te [[Upadica: Kad lažete čovječe.]] gospodine dobar vam dan.
Samo malo, kolega Hrelja dobivate opomenu. O što ste pristojni, svaka vam čast, baš ste pristojni, doviđenja i laku noć. Dobro, da idemo onda sada u ime predlagatelja kolega Nikola Grmoja. Izvolite 5 minuta.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani premijeru, ministre ja ću govoriti o ruralnom prostoru, znači u Hrvatskoj se ruralni prostor kome pripada 73% površine i oko 40% stanovništva desetljećima suočava s procesom depopulacije i nedovršenog sustava primarne zdravstvene zaštite. Najteže stanje je ipak tamo gdje zdravstveni radnici rade u iznimno otežanim uvjetima, na rubnom, pograničnom bivšem ratnom miniranom i otočnom području s dubokim strukturalnim promjenama i specifičnim infrastrukturnim, demografskim i javnozdravstvenim obilježjima. Takvo teško stanje je u Sisačko-moslavačkoj županiji, na Banovini, o tome sam već u replici govorio. Upravo na ovom području nije popunjena mreža javne zdravstvene službe u nekim djelatnostima kao u obiteljskoj medicini, dentalnoj medicini, ginekologiji, zdravstvenoj njezi u kući i općoj palijativnoj skrbi. Pa tako stanovnici tamo nemaju jednako dostupnu zdravstvenu zaštitu kao u urbanom dijelu RH. Dakle, polica zdravstvenog osiguranja ovdje manje vrijedi od police na drugim područjima RH, liječnici i medicinske sestre ovaj prostor napuštaju jer im je život nepodnošljiv i znatno skuplji od onoga koji imaju njihove kolege u urbanim sredinama. Također, tu postoji velika potreba za boljom opremljenošću ordinacija, dodatnom edukacijom i boljim informiranjem pacijenata. No to ne mogu promijeniti zdravstveni radnici entuzijasti na terenu, za to je potreba suradnja i razumijevanje na svim razinama. Također, značajan problem je nefunkcionalnost, loša organizacija domova zdravlja i neadekvatna suradnja i koordinacija s privatno praksom obiteljske medicine i svim drugim dionicima primarne zdravstvene zaštite u lokalnoj zajednici. Ministre, ja sam to već rekao u replici, poznato vam je kako se sustav primarne zdravstvene zaštite u Sisačko-moslavačkoj županiji urušava, 70% županijskih zdravstvenih ustanova posluje s gubitkom, isti toliki postotak njih ima prekobrojne nezdravstvene radnike, a u nekima, nekim ustanovama je čak i 42% nezdravstvenih radnika što financijski značajno opterećuje jednu od najnerazvijenijih županija iz koje je i najveći val iseljavanja. Na području županije postoje tri doma zdravlja, Sisak, Kutina, Petrinja koji su međusobno nepovezani, radi svatko za sebe, a samostalno ne mogu obaviti svoju zadaću bez pomoći privatnih ustanova i ordinacija. Ono što je čudno, da sredstva od 161 koncesionara u iznosu 1,5 milijuna se koristi za financiranje rada uprave domova zdravalja, administracije, a ne za ulaganje u prostor ordinacija u najmu. Dodajmo i činjenicu da se decentralizirana sredstva u većem iznosu na razini županije bez posebnih kriterija prosljeđuju Općoj bolnici Sisak za pokriće gubitaka i prikrivenih rashoda, a na štetu primarne zdravstvene zaštite koja treba riješiti 80% svih zdravstvenih potreba građana. Menadžment domova zdravlja se bavi sam sobom, ne nude niti jedan ozbiljan program racionalizacije i ušteda u poslovanju. Župan Žinić ne uzima u ozbiljno razmatranje cjelovite analize zdravstvenih potreba i prioriteta na razini županije, u promicanju zdravlja i prevencije bolesti nema objedinjenih kampanja na razini Sisačko-moslavačke županije. Postoje samo manje pojedinačne aktivnosti udruga i nekih zdravstvenih ustanova organizirane na inicijativu i na entuzijazmu pojedinaca. Također ne postoji evaluacija financiranih programa javnih potreba u zdravstvu. Ministre Kujundžiću godinama je primarna zdravstvena zaštita na području Sisačko-moslavačke županije neopravdano zapostavljena, a sada se za vrijeme vašeg mandata potpuno urušava. Zašto to promatrate i zašto ništa ne poduzimate? Slična je situacija i u mojoj Dubrovačko-neretvanskoj županiji, nedostaje liječnika, obećali ste prije više od dvije i nešto godine dnevnu bolnicu, a svi vidimo, tada ste rekli da je to gotova stvar i riješena stvar. Nema još ni dnevne bolnice, a i kad se napravi dnevna bolnica neće biti liječničkog kadra. I vi o tome ne govorite, ne želite ljudima reći istinu nego namjerno obmanjujete i hrvatske građane i hrvatsku javnost. Hvala.
Idemo sada sa replikama. Prvi je kolega Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovoga kolega Grmoja spomenuli ste probleme u sisačkoj bolnici, znači županijskoj bolnici. Koliko je teška situacija u toj bolnici da liječnici iz te bolnice odlaze ne u Zagreb, ne u Irsku, nego u Pakrac. Znači toliko je teška situacija u bolnici. Problemi koji nastaju tamo župan ne želi vidjeti, a on i njegov dožupan abnormalno zapošljavaju svoje kadrove po bolnici. Iskustva u toj bolnici su toliko loša, nažalost ne zbog toga što su doktori toliko loši, nego uvjeti da jednostavno roditelji izbjegavaju sisačku bolnicu. Ministre da li to znate? Ljudi koji vode županiji ne vode brigu o sisačkoj bolnici, samo rade probleme i gledaju kako će vrtiti neke pare tamo, a ne brine ih zdravlje u sisačkoj bolnici. Teško je na Banovini jako, teško je i u Moslavini, u cijeloj županiji.
Hvala vam lijepa. Obraćate se kolegi Grmoji, a ne ministru. Izvolite.
Da poštovani kolega, pa iznio sam podatak 42% nezdravstvenih radnika ima u nekim županijskim zdravstvenim ustanovama. To je čisto stranačko uhljebljivanje. Pa oni će, oni će uništiti zdravstveni sustav u Sisačko-moslavačkoj županiji. Ministar i predsjednik Vlade ništa ne poduzima. U Dubrovačko-neretvanskoj županiji dom zdravlja u Metkoviću, pa tko je odgovoran za to stanje, tko je odgovoran kolega Ćeliću, tko 29 godina upravlja domom zdravlja u Metkoviću, tko je odgovoran? Jambo je jedno vrijeme, ali to je isto produkt HDZ-a, Jambo je jedno vrijeme bio na čelu županije, 4 godine samo. SDP je bio župan Šprlje 4 godine. Sve ostalo vrijeme HDZ. Tko je odgovoran za to stanje? Ne mi nismo bili na vlasti u županiji, mi smo bili u gradu, a kolega Ćeliću vi biste trebali znati da grad ne upravlja domom zdravlja, nego da upravlja županija, na županijskoj razini nikad nismo bili s HDZ-om na vlasti, vidite [[Upadica: Zahvaljujem.]] da niste upoznati žalosno, zasvijetlila su vas svjetla Zagreba, zaboravili ste [[Upadica: Kolega Grmoja.]] svoju županiju i svoj grad.
Kolega Grmoja, ja bi vas lijepo molio malo spustimo loptu, a vas kolega Ćeliću molim da ne ometate kolegu Grmoju dok replicira odnosno nekog drugoga. Prelazimo na slijedeću repliku. Kolega Grmoja … Prelazimo na slijedeću repliku, poštovana kolegica Željka Josić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa evo kolega Grmoja u nekoliko navrata ste prozvali i mene i moju bolnicu, moram vam samo reći da sisačka bolnica nije tako loša kako vi tvrdite i govorite neke županijske ustanove imaju 47% nezdravstvenih radnika, zašto ne kažete koje to imaju. Sisačka bolnica kao prosjek Hrvatske ima oko 27% nezdravstvenih radnika. Što se tiče liječnika u sisačkoj bolnici oni su izuzetno kvalitetni i kvalitetno obavljaju svoju djelatnost. Što se tiče pedijatrije u sisačkoj bolnici ja odgovorno tvrdim da su dobri pedijatri jer svoje dijete isključivo liječim na sisačkoj pedijatriji. Što se tiče ulaganja u sisačku bolnicu, ne znam koliko znate ali tamo se gradi objedinjeni hitni bolnički prijem, dnevna bolnica, ulaže se u opremu, ulaže se u ljude. Županija je uložila sada 60.000 kuna u doktorske stipendije s područja zdravstva. Dakle, to nisu nekakve izmišljotine to su činjenice. Ovdje bi se moglo još dosta toga reći, ali [[Upadica: Zahvaljujem.]] naravno nemamo više vremena.
Izvolite kolega Grmoja.
Poštovana kolegice niti jednom riječju vas nisam spomenuo, ne znam zašto ste se osjetili prozvanom, nisam spomenuo, nisam uopće spomenuo liječnike i njihov entuzijazam, dapače govorio sam o entuzijazmu liječnika o tome da liječnici dobro rade svoj posao, ja sam govorio o županu Žiniću i uhljebljivanju stranačkih kadrova i lošem stanju u zdravstvenom sustavu, a zašto ste se vi osjetili prozvanim, zašto morate braniti župana Žinića, to je pitanje na koje vi morate dati odgovor, ja nažalost na to pitanje ne mogu dati odgovor.
Zahvaljujem na odgovoru. Slijedeća replika poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Problem koji kolega Grmoja ističe lokalne sredine Sisačko-moslavačke nije nešto što je unikatno za RH, nažalost i francuske ruralne sredine i njemačke imaju sličan problem s deficitom kadrova. Prošli tjedan sam razgovarala s nekoliko gradonačelnika odnosno lokalni čelnika, recimo načelnika koji su mi rekli da i kad raspišu natječaj za bolnicu, za liječnike, da natječaji moraju biti ponovljeni po nekoliko puta jer se nitko ne javi, a kad se netko javi, ta osoba onda ima problem što supruga će bit nezaposlena, pa čak i kad bi ga zaposlili moraju mu ponudit stan zato što je, naprosto je tako loš interes za te sredine liječnika da ljudi više ne znaju što bi im ponudili da rade u tim mjestima, taj problem nije unikatan za RH, to je problem koji se sad događa i u EU.
Zahvaljujem. Kolega Lenart molim vas, nisam vam dao riječ, imate odgovor kolega Grmoja, izvolite.
Poštovana kolegice, mene zanima RH, moj fokus je na RH, ne bavim se međunarodnim optikama kako voli reći premijer, ne zanima me znači kakva je situacija ovdje ili ondje, zanima me kako žive hrvatski ljudi, hrvatski građani u svim dijelovima RH, imaju li Ustavom zajamčenu jednaku zdravstvenu zaštitu ili nemaju, ja se time bavim, vi se bavite Francuskom, ja se bavim Siskom, Sisačko-moslavačkom županijom, bavim se Dalmatinskom zagorom, bavim se mojom Neretvom, to je ono što me zanima, moja Slavonija, a vi se bavite Francuskom ili ste možda istaknuli danas kandidaturu za buduću europarlamentarku ne znam zašto se bavite Francuskom, nije tema Francuska, tema je hrvatski zdravstveni sustav.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Slijedeća replika poštovana kolegica Ines Strenja, izvolite kolegice.
Pa samo da još jednom se vratimo na tu dnevnu bolnicu u Metkoviću koju Metković nasušno treba. Kolega Petrov je uporno govorio da moramo jasno shvatiti da ono što je neophodno potrebno to je brzi transport pacijenata u najbližu ustanovu koja može pružiti, znači kod infarkta srca, kod teških prometnih nesreća, kod infarkta mozga, intervenciju koja je potrebna i dok se drugačije ne riješi to se može riješit u KBC u Mostaru, jako su se tome čudili i ismijavali, na kraju se to desilo, to je dobro, to je interreg suradnja, ono što moramo činiti gdje god imamo takve džepove gdje nemamo dostupnu našu zdravstvenu ustanovu unutar te zemlje, to je u Europi poznato na mnogo mjesta, na preko 200-tinjak mjesta, ali to npr. nisu dozvolili u Umagu da može odraditi sa Izolom već su potpuno potpisani bili ugovori, ali sad je problem dnevne bolnice, dnevnu bolnicu ne može opskrbljivati Dubrovnik [[Upadica: Zahvaljujem]] jer Dubrovnik nema dovoljno liječnika, to je problem [[Upadica: Zahvaljujem]] a taj odgovor nismo dobili.
Odgovor kolega Grmoja izvolite.
Poštovana kolegice, najbolji odgovor na vaše pitanje je šutnja premijera kada sam postavio isto pitanje, znači ostao je sjediti bez odgovora jer odgovora nema. Znači, dnevna bolnica da, ali dnevna bolnica je prije dvije i nešto godine bila gotova stvar da bi danas vidjeli da to nije gotova stvar, a i kad bude gotova stvar, mi imamo nedostatak liječničkog kadra, a sad mi javljaju ljudi, pitala je kolegica gdje je to 42% nezdravstvenog osoblja, znate gdje, u Zavodu za javno zdravstvo Sisačko-moslavačke županije i tu je 42%, tamo gdje vi kadrovirate, gdje vi uhljebljujete, zato ste se i osjetili prozvanim, znači jer vaša stranka koja vas je ovdje delegirala u HS tamo, tamo uhljebljuje.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega podpredsjednik HS g. Željko Reiner, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS. g. Predsjedniče Vlade, g. ministre, kolegice i kolege, kad sam po drugi puta u godinu dana čuo da će se pokrenuti pitanje povjerenja ministru Milanu Kujundžiću, očekivao sam u najmanju ruku jedan ozbiljan prijedlog potkrijepljen argumentima, bez obzira slagali se mi s njima ili ne. Ono što je stiglo međutim bilo je jedan jadan uradak na formalno stranicu i trećinu, al zapravo s obzirom da trećinu prve stranice zauzima priča o, na temelju kojeg članka i nadnevak itd., zapravo jedna stranica teksta. Jedna stranica teksta puna paušalnih neargumentiranih optužbi koji za svrhu jedino imaju dizanje prašine u javnosti. Ja sam mislio da u pisanju takvog teksta nije sudjelovao nijedan liječnik, nažalost evo sad me diskusija nekih razuvjerila jer sam uvjeren bio da to ne može napisat neki liječnik, al da ne može napisat ni netko tko se iole razumije u financije jer vjerovali ili ne za tako ozbiljnu stvar, dakle smjenjivanje jednog ministra, uradak od jedne stranice nema niti jedne jedine brojke, doslovce ni jedne jedine brojke i s time se želi, s time se namjerava, hoće smijeniti jedan ministar. To je upravo sramotno, to je mizerno, mogli ste se barem potruditi da nešto nađete da nešto objektivno nađete, da nađete neke brojke, da nađete neke argumente, pa nije to teško to je zdrljano u pola sata ti vjerojatno tih jednu stranicu teksta, bez ponavljam doslovce i jedne jedine brojke. Ni jednog jedinog argumenta i naravno da je to potpuno promašeno. Ni na jednom jedinom mjestu ne piše što je to Milan Kujundžić krivo učinio, što je on konkretno loše učinio, koje je on loše poteze povukao, na koji je on način naštetio zdravstvenom sustavu, ni jedne činjenice. To je prijedlog sačinjen velim na jednoj stranici, jadno od kompilacija, neprovjerenih vijesti, vijestica koje se mogu pronaći u bespuću interneta po nevjerodostojnim portalima, društvenim mrežama, a vidim da neki i sad dobivaju nekakve podatke, treba ih sad skupiti, nisu bili u stanju to skupiti kad su pisali tih jednu stranicu teksta. Naravno da oporba ima pravo postavljati pitanja o povjerenju bilo kojem ministru i ona to i čini, ali ovo ovaj uradak daje dojam da oporba jedino koristi blagodati Poslovnika e kako bi postigla nekako malo vidljivost jer ga vjerojatno inače takvu vidljivost ne može dobiti. Idemo malo pogledati ipak činjenice, dakle ja volim brojke iako sam liječnik i volim baratati sa brojkama. Da li vi mislite da je zdravstveni sustav u Hrvatskoj uistinu katastrofalan, pa što se ne idete liječiti van, pa otiđite se liječiti van barem jednom. Jeste li ikada posjetili neku državnu inozemnu bolnicu, državnu naglašavam i tamo vidjeli stanje kako tamo izgleda. Jeste li ikada to učinili, pa da možete uspoređivati, da možete reći da ono dobro, a ovo ne valja. Mi govorimo o zemlji u kojoj se izdvajalo do nedavno 750 EUR-a po glavi stanovnika za zdravstvo. Ova Vlada je to podigla na 802 EUR-a po glavi stanovnika. Znate koliko se izdvaja prosječno u EU po glavi stanovnika za zdravstvo? 3.076 EUR-a. Usporedimo se sa nekim zemljama, volimo se uspoređivati sa drugim zemljama i mislim da se i moramo uspoređivati sa drugim zemljama. Primjerice Slovenija izdvaja oko 1.500 EUR-a po glavi stanovnika, da li vi mislite da je kod nas zdravstvo upola lošije nego li Slovensko, a izdvajamo gotovo upola manje novaca. Češka izdvaja 1.100 EUR-a po glavi stanovnika, Slovačka isto 970, Austrija 4.000. Da li vi mislite da je u Hrvatskoj zdravstvo uistinu 5,6 puta lošije negoli što je to u Austriji? Nije, ja vas uvjeravam da nije zato jer sam bio po austrijskim bolnicama, a vi niste bili, ovaj osim možda po nekim poslima koje ne bih htio spominjati. Nema zemalja, ima zemalja koje izdvajaju čak 6 ili 7.000 EUR-a po glavi stanovnika u EU, dakle 10 puta više nego što mi izdvajamo i odgovorno tvrdim da mi imamo odlično zdravstvo iako izdvajamo neusporedivo manje od mnogih drugih zemalja, većine zemalja. A zašto imamo tako dobro zdravstvo? Zato jer imamo vrlo kvalitetni kadar i liječnike i sestre i sasvim sigurno da sa 7,4 bruto domaćeg proizvoda posto koji izdvajamo za zdravstvo, a europski prosjek je 9,9% mi imamo uistinu dobro zdravstvo. Kad govorimo o brojkama tu su se nabacivali neki kolege sa brojkama o tome kako je, ne znam koliko su sada obveze ogromne postale itd. Evo vam grafikon, evo vam grafikon obveza po godinama od 2012. do 2019. pa pogledajte jesu li danas obveze veće negoli onda kada su neki drugi bili na čelu vlade, oni koji su zamrznuli plaće, oni koji su oduzeli božičnice, koji su oduzeli regres itd., itd. ili to sve moramo zaboraviti. Naravno, u Hrvatskoj oduvijek tvrdim postoji jedna bolest, a zove politička amnezija, pa se, začas zaboravimo šta je bilo koju godinu, a ponekad i prije koji mjesec. Znate li koliko, al to je bilo znate jer je nekoliko puta bilo to naglašeno, se izdvaja za skupe lijekove u Hrvatskoj? Ova Vlada je podvostručila tu sumu na gotovo milijardu i pol, to je rijetkost u svijetu, vjerujte mi, a pogotovo u zemljama koji izdvajaju takav postotak BDP-a kao što to izdvaja RH, a pogotovo u zemljama koje u apsolutnom iznosu izdvajaju tako mala sredstva za zdravstvo, ne zato što ne bi htjela veća izdvajat naravno, nego zato što je tek od ove Vlade počeo gospodarski oporavak dok su prije upropaštavali ovu zemlju godinama. Da li znate kolko otprilike lijekovi koštaju? Znate li recimo da se samo za jednog pacijenta od neke rijetke bolesti, primjerice gošeove ili fabrijeve bolesti, na samo lijekove potroši godišnje 2,5 milijuna kuna, za neke druge isto koje su rijetke, mukopolisaharidozu, oko 4 milijuna kuna godišnje samo lijekovi koštaju, jedan postupak liječenja godišnje kao što je aferiza primjerice košta oko milijun kuna godišnje za jednog pacijenta, neću spominjat sad spinrazu koja jedna doza košta 640.000,00 kn i to je sve dostupno našim pacijentima, pa otiđite malo u neke druge zemlje i vidite što je u sklopu obveznog zdravstvenog osiguranja u tim zemljama dostupno, zemljama koje izdvajaju dva, tri, četiri puta više nego li što to može izdvojiti RH. To su podaci, to nisu nabacivanja olakim kvalifikacijama koje zapravo u ovom prijedlogu jedino stoje. Ponavljam, u tom prijedlogu nema nijednog jedine brojke, ima naprosto jedna impresija da se djelu oporbe Milan Kujundžić ne sviđa, nisu sretni s njime. E sad zašto, ima li to neke podloge, ima li to nekih stvarnih propusta njegovih u tome, o tome ne možemo ništa doznati, iz tog uratka. Znate li koliko u svim zemljama, ne RH, u svim zemljama prosječno godišnje rastu troškovi samo za lijekove? Otprilike 10 do 12% svake godine i onda uspoređivati neke stvari danas sa stvarima od prije ne znam 5.g. ili 10.g. je potpuno bespredmetno, to se ne zbiva samo u RH, to se zbiva u svim zemljama jer dolaze novi lijek, koji pametni lijek, koje dolaze nove aparature koje eto mi nabavljamo i s kojima opremamo bolnice i zapravo ja ću vam sad reć jednu okrutnu istinu, mi imamo zdravstvo koje je neusporedivo bolje nego što imamo gospodarsku snagu zemlje. Fala Bogu ona se u zadnjih 3.g. povećava, ali i dalje daleko kvaliteta zdravstva, opremljenost zdravstva našega nadmašuje naše financijske mogućnosti i budimo toga svi svjesni, nemojmo pričati o dojmovima. Govori se isto tako o dugovima, potpuno krivi izraz samo ukazuje na nepoznavanje onih koji govore o dugovima u zdravstvu, možemo govoriti o dospjelim obvezama i o ukupnim obvezama. Jesu li se povećale ukupne obveze u odnosu na prije 3.g.? Nisu, nisu. Jesu li se povećale dospjele obveze zdravstva u odnosu na stanje prije 3.g.? Nisu, pogledajmo brojke opet, nemojmo se nabacivati starima, nego pogledajmo brojke, pogledajmo kakav je dug, Vlada ako želimo terminologiju duga, ona ga je naslijedila i nije ga povećala, dapače nešto je i smanjila. Obveze koje postoje pokušala ih se riješiti, 1,9 milijardi kuna je dano prije 10-tak dana veledrogerijama ispraćeno 300 milijuna kuna za isplaćene lijekove od ukupno 500 milijuna kolko im je trebalo biti isplaćeno do kraja ove godine, kolko mi se čini kraj godine još baš i nije, neki možda misle da jest stigao, ali nije stigao, još do kraja godine ima dosta vremena. Naravno je da plaće niti sestara, niti liječnika koji jedni i drugi rade vrlo odgovorni i težak posao, nisu onakve kakve bismo svi htjeli, ali su onakve kakve se financijski mogu pomoć, postići. U 3.g. plaće su povećane za 18%, sigurno da bi svi htjeli [[Upadica: Zahvaljujem…]] da budu veće, ali to je jedino moguće. Hvala vam lijepo.
…poštovanom kolegi. U ime predlagatelja poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Poštovani premijeru, vidim da idete, nismo imali mogućnost traženja stanke, al nakon ove skandalozne izjave akademika Reinera svakako je trebalo zatražiti stanku jer je on pozvao građane RH da ako misle da im je loš zdravstveni sustav u RH, da se idu liječiti u inozemstvo. Bolje bi bilo da nije ništa govorio, da je ostao danas bez ove rasprave, ali nažalost evo on je imao potrebu nešto reći i nije baš pomogao niti ministru Kujundžiću, ali niti ovaj Vladi. Ono što, što nas je također pokušao upozoriti davao je primjedbe usporedbe s drugim zemljama npr. Slovačkom. Slovačka ima samo milijun ljudi više od RH, mi imamo 60 milijardi ukupni BDP, a oni 110, znači to su razmjeri zaostajanja RH za zemljama Srednje Europe, tko je za to odgovoran akademiče Reiner? Tko je odgovoran zato što mi dvostruko zaostajemo za Slovačkom? Odgovaran je HDZ akademiče Reiner, HDZ je odgovoran zato što mi dvostruko zaostajemo za Slovačkom. Govorili ste da mi iznosimo nekakve netočne podatke, ja sam iznio točne podatke i onda su mi ljudi još to potvrdili, a da vam pokažem koliko smo se dobro spremili evo i graf, evo i tablica, znači naziv zdravstvene ustanove i koliko ima nezdravstvenog osoblja, Zavod za javno zdravstvo 42%, Psihijatrijska bolnica dr. Ivan Barbot Popovača 39,2%, Lječilište Topusko 36,1%, Ivo Pedišić Sisak 28,2% nezdravstvenog osoblja, itekako smo se dobro spremili. Dakle, sve ovo što ste rekli tijekom vašeg izlaganja ne stoji, dodatne poruke sad s terena od ljudi primam, evo npr. ravnateljica kninske bolnice, kažu ljudi plaća 33.000,00 kn, 4 puta se pojavila u bolnici, bolnica u blokadi, ogromni problemi, mole me da upozorim, da to iznesem. Također stranačko uhljebljivanje u upravnom vijeću itd., sve, sve ista klika stranačka, pa ljudi to vide, ne možete to sakriti, znači ljudi to vide, vi nas idete sad uvjeriti, mi znamo da mi imamo dobre liječnike, mi znamo da mi imamo kvalitetno zdravstveno osoblje, mi znamo da naši ljudi svojim entuzijazmom nadoknađuju sve probleme zdravstvenog sustava, mi znamo koliko oni prekovremenih sati imaju, pa znamo uostalom koliko je tužbi zbog toga bilo, znamo uostalom koliko će to koštati naš državni proračun i nitko o tome nije akademiče Reiner govorio, ali vaša poruka hrvatskim građanima da ako im je loš hrvatski zdravstveni sustav, da se odu liječiti vani, to možda mogu neki istaknuti političari iz HDZ-a se otići liječiti vani, hrvatski građani to ne mogu akademiče Reiner i ta poruka koju ste poslali odavde vam nije trebala. Ono što bih ovdje još želio naglasiti, nema nitko od nas ništa protiv ministra Kujundžića osobno, evo čovjek je tu, niti jednu ružnu riječ o njemu nismo rekli, rekli smo o onom što je propustio učiniti u zdravstvenom sustavu, vi ste rekli ništa nije izneseno od toga što je on to loše napravio, pa ne morate nešto loše napraviti, dovoljno je da ne učinite ništa, a ništa zapravo nije učinjeno, vi se hvalite time da dugovi nisu povećani, kako vi kažete to nisu dugovi, to su dospjele i nedospjele obveze, ali koliko je ulupano sredstava u hrvatski zdravstveni sustav i vi se sad hvalite time da nije došlo do povećanja. Mi s time nismo zadovoljno, protiv ministra osobno nemamo ništa kao čovjeka znači jer nemam razloga imati bilo što, nikome od nas nažao ovdje nije bilo što učinio osim što je pokušao ovim našim kolegama koji su liječnici, oduzeti licence zato što su ga kritizirali, što je neviđeno u demokraciji, znači ako ja nekoga politički kritiziram onda da mi on ide uzeti kruh i pokušava mi uzeti liječničku licencu, ja mislim da je to neviđeno u nekom demokratskom sustavu, ali evo i to smo ovaj oprostili, ali nečinjenje u zdravstvenom sustavu to oprostiti ne možemo i zbog toga tražimo ostavku ministra Kujundžića odnosno tražim opoziv. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovani kolega potpredsjednik HS, g. Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Grmoja, znate ako me želite citirati onda me citirajte točno, a ne lažno, a ne lažno, jer vi vrlo dobro znate da ja nisam rekao da hrvatski građani nek se idu liječit van, nego sam rekao jeste li vidjeli kako izgledaju bolnice vani, kakvo je zdravstvo vani, pa da možete to usporediti, siguran sam da niste, sasvim siguran sam da niste, onda nemojte govorit neistine, nemojte govorit da sam ja rekao neistinu jer to vam je tipično ono znate tko je to, postavio tu maksimu, ako 100 puta po 100 kažeš neistinu, postat će istina, tako i vi valda mislite da ako ponavljate neistine da će postat istina, neće, neće jer ja to nisam rekao i nećete nikog uvjerit da sam to rekao, al vi jeste rekli nešto što je vrlo nezgodno, vrlo, vrlo nezgodno, a to je bolje da o tome uopće ni ne govorim [[Upadica: Zahvaljujem]] da se u zdravstvo ulupala su sredstva [[Upadica: Zahvaljujem]] pa šta vi mislite da doktori i sestre prolijevaju lijekove u [[Upadica: Kolega]] ne znam wc [[Upadica: Kolega Reiner zahvaljujem]] jer na taj način se ponašate.
Isteklo vam je vrijeme. Odgovor kolega Grmoja, izvolite. Kolega Reiner možete ugasit, hvala vam.
Poštovani akademiče Reiner, vi ste pozvali građane i saborske zastupnike ako misle da je loš hrvatski zdravstveni sustav da se idu liječiti vani, a hrvatski, hrvatski, … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] da se idu liječiti vani, a hrvatski građani su rekli što misle o ovom ministru, pogledajte istraživanja javnog mijenja i što misle o hrvatskom zdravstvenom sustavu, a ja o hrvatskim liječnicima i medicinskim sestrama nisam rekao ništa, nego sam rekao vašoj upravi, načinu na koji vi upravljate, na koji preko svojih stranačkih kadrova vodite domove zdravlja, bolnice i hrvatski zdravstveni sustav, znači sasvim je jasno što sam rekao, a hrvatske liječnike i medicinske sestre sam pohvalio.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Ćelić, izvolite.
Poštovani kolega Grmoja, vi mene prozivate za Metković, dobro znate da sam ja saborski zastupnik 7. izborne jedinice, mogu vam sad nabrajati što sam radio na području zdravstva u Gradu Zagrebu, od unaprjeđenja psihijatrije, starije životne dobi, mentalnog zdravlja, prevencije ovisnosti itd., a vas pitam što ste vi radili dok ste vodili grad Metković i što radite sada premda ne obnašate vlast u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Grad Metković ove godine je izdvojio 500.000,00 kn za transportni inkubator. Ja mislim da ste vi isto tako dok ste vodili grad Metković mogli puno više ulagat u zdravstvo, premda je to ingerencija županije i dobro znam što je ingerencija županije umjesto da ste bili zaslijepljeni rotacijskim svjetlima i bubicama u ušima i glumili nekakve revolucionare, trebali ste preuzeti zdravstvo, školstvo i takve resore, dr. Strenja odbila rekla je mjesto ministrice zdravstva pa bi vidjeli što ste mogli, a ipak ste obnašali vlast na nacionalnoj razini.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Grmoja. Izvolite.
Kolega Ćeliću, znate što smo radili, vraćali smo dugove koalicijskog partnera vaše stranke Stipe Gabrića Jambe, to smo radili 4 godine i suprotstavljali se vodstvu Dom zdravlja Metković i upozoravali župana na to stanje. Sjećate li se kad je izašla slika Tomislava Karamarka i Bože Petrova da su se našli na cesti, netko ih je slikao, a tada je gospodin Božo Petrov kao gradonačelnik Metkovića upozoravao tada predsjednika HDZ-a na neodrživo stanje u metkovskom domu zdravlja kojim upravlja županija koju vodi HDZ. I te kako smo se trudili mijenjati stvari, a vaši koalicijski partneri su upropastili grad Metković, mi smo sada vam sve lijepo posložili, imate dupli proračun i evo riješite stvar imate našu punu potporu. I sve što je dobro ja ću podržati.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grmoji. Možemo nastavit kolega? Hvala vam lijepo. Imamo slijedeću repliku, poštovana kolegica Željka Josić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa evo kolega Grmoja nas dvoje stalno se oko te moje Sisačko-moslavačke županije sporimo. Što se tiče Zavoda za javno zdravstvo, ja nisam ekspert u tome kako je on ustrojen, ali malo bolje od vas ipak razumijem kako je Zavod za javno ustrojen, pa evo vi kažete ima 42% ja nisam sad računala koliko je to u postocima, ali ja bih iz onih vidljivim podataka na njihovim stranicama, rekla bih da ima negdje 15% liječnika, u Odjelu za ekologiju ima 22 zaposlenih, dakle govorimo o visokoobrazovanima što se tiče inženjera kemije, inžinjera biokemije, kemijskih tehničara, 2 administrativna tajnika su u odsjeku u odnosno u Službi za epidemiologiju i jedan mali dio koji je naravno naslijeđen to su čistačice, njih ima 6 i 5 ih ima u računovodstvu. Dakle, nemojmo govorit sad ljudima kako se netko tamo uhljebljuje to su ljudi koji tamo rade određeni broj godina neovisno o tome tko je na vlasti [[Upadica: Zahvaljujem.]] i to je način na koji funkcioniraju zavodi za javno zdravstvo. Hvala.
Zahvaljujem kolegice. Izvolite kolega Grmoja.
Taj broj je nerealno visok i to ne možete osporiti, ali ono što je zanimljivo pričali ste o Općoj bolnici Sisak. Ona je ostvarila manjak prihoda u 2018. godini u iznosu od 27,5 milijuna kuna dok je preneseni manjak iz 2017. iznosio 78,8 milijuna kuna. Znači to je rezultat ljudi o kojima vi govorite, to je rezultat rada župana Žinića i ostale ekipe, to je rezultat rada HDZ-a, ministra Kujudžića, župana Žinića i ostalih, to su vaši rezultati. I vi se s tim morate nositi. Ja ne raspravljam s vama, ja iznosim činjenice, a to što vi morate reagirati i braniti neobranjivo ponovo vam kaže, to nije moj, al to nije problem.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovana kolegica Ines Strenja. Izvolite.
Vi predsjedavajući, pozdravljam još jednom, sad ćemo nešto malo u vezi u ime kluba i malo nešto o brojkama. Dakle, kod prošlog zahtjeva za opoziv ministru Kujundžiću u saboru on nam je u pisanom materijalu Vlade za odbacivanje zahtjeva naveo da je osigurano 35 miliona EUR-a za hitnu helikoptersku medicinsku službu i kupovinu helikoptera iz EU fondova, predviđena je kupovina 4 helikoptera i predviđen rad u 3 permanentne i 3 povremene baze. Prošlo je više od godinu dana od navedeno, što je s tim projektom i zapravo u ovom obrazloženju, odgovoru na naš zahtjev za opozivom ni jedne jedine riječi mi nemamo u vezi hitne helikopterske službe. Dakle, odluka Vlade nije donesena, luta se, improvizira se, mijenjaju se ministarstva koja rade na tome, a unutar Ministarstva zdravstva razjedinjenost u stavovima koja je potpuno evidentna i potpuna neaktivnost i dalje. Dakle, hitna helikopterska medicinska služba, Hrvatska i Slovenija su jedine države EU koje nemaju hitnu helikoptersku medicinsku službu odnosno medicinski transport obavlja vojska. Čak i Albanija ima, kod nas to obavlja vojska, čak i Albanija 2 godine ima taj servis. Ona bitno spašava broj života i smanjuje težinu povreda ljudi. Analizom slučajeva dokazano je da brzinom dolaska liječnika do ugrožene osobe na mjesto životne ugroze te brzina smještaja ugrožene osobe u zdravstvenu ustanovu smanjuje smrtnost, invaliditet i omogućuje brži oporavak i povratak nazad u rad i život. To je taj zlatni sat. Dakle, on je sustav koji se sastoji od jako puno elemenata koji trebaju usklađeno raditi za dobrobit životno ugroženih pacijenata kako bi se život spasio. Dakle, bitni elementni su prijemni centar hitnog poziva koji onda odlučuje idu li bolnička kola ili helikopter na osnovu indikacija. Helikopterska baza s helikopterom gdje dežuraju pilot i liječnik i medicinski tehničar. Ekipa s helikopterom polijeće u vremenu od 3 minute i u zlatnom satu ili ranije ugroženu osobu predaje bolnici. Bolnica osposobljena za prihvat svih tipova životne ugroze i spašavanje života, a u čijem sastavu postoji heliodrom za prijem ili transfer osoba, pacijenti dolaze u takvu ustanovu. Dakle, uspostava hitne helikopterske medicinske pomoći od nacionalnog je interesa za RH. Onaj tko može proguglat vidjeti će da sam u vezi toga uporna bila i protiv ministra Varge koji je tada, jer ja radim sa takvim pacijentima, tada je napravio pilot projekt gdje je zbilja utukao puno novca a imali smo brze, imali smo helikoptere koji nisu mogli letjeti noću, koji nisu mogli letjeti po lošem vremenu i nisu letjeli čak ni vikendom. I to je bilo loše, ali je funkcioniralo da su ipak bili dostupniji nego sada kada imamo i dalje ove vojne helikoptere koji ne mogu svugdje sletjeti, gdje vi opet morate voziti s kolima pacijenta do takvog jednog heliodroma gdje će ga on preuzeti. Dakle, imamo veliki broj, zašto nam je potreban, imamo velik broj stanovništva i gostiju znači turista van dosega bolnica, hitnih službi i mogućnosti prijevoza do bolnice a to su otoci, gorski krajevi i autoputevi jer su nam gosti pretežno iz država gdje zapravo oni imaju hitnu helikoptersku medicinsku službu. Mi imamo više od, zato nam i treba jer imamo više od 23 tisuće umrlih od srčanih i moždanih udara godišnje. Znači točno znamo koliko je bitno da pacijent nakon moždanog udara dođe dovoljno brzo do ustanove, da može dobiti trombolizu ili da se može ići sa vađenjem tog ugruška znači na trombolektomiju koja je sada dostupna ali koliko je potrebno da dođe i dobije primarnu koronarnu intervenciju. I zato što imamo više od 300 poginulih u prometu i 2700 teško stradalih u prometu godišnje. Dakle osnovne pogreške onih koji zapravo trebaju promišljati hitnu helikoptersku službu je da je to samo prijevoz medicinski opremljenim helikopterom životno ugroženog pacijenta, da je to potreba samo za otoke, da prvo dolazi liječnik s bolničkim kolima do pacijenta pa se onda zove helikopter, da u helikopteru nije potreban liječnik, da je moguće organizirati višenamjensku službu znači oprema u helikopteru zlatni sat i prioritet upotrebe helikoptera bez jasnog sustava i da se i dalje naplaćuje sve iz proračuna a ne naplata strancima što zapravo mi isto tako moramo početi raditi. Dakle sve to je zapravo potrebno promišljati kada se razmišlja o ovoj službi. Kakvo je trenutno stanje u Hrvatskoj? Sa aerodroma Krk i iz Splita cijelu godinu lete MORH-ovi helikopteri, višenamjenski, teški, transportni helikopteri koji ne mogu do pacijenta niti neposredno do bolnice. Uz to sat leta je skup, košta 52 tisuće 825,60. Imamo točnu cijenu. Sa Čilipa leti MUP-ov EC135 helikopter samo tri ljetna mjeseca. U 2019. do 25.9. iz tri baze Split, Krk i Dubrovnik prevezeno je MORH-ovim helikopterima 711 pacijenata, MUP-ovim znači Dubrovnik u ta 3 mjeseca 160 pacijenata, 76% su bili građani RH. Sada taj helikopter je sad prizemljen. Dakle odluka Vlade da se ide u organizaciju i uspostavu hitne helikopterske medicinske službe kakva je Hrvatskoj potrebna još uvijek nije donesena. Prijedlog je trebala valjda dati radna skupina koja kao što smo već čuli nije se sastala od travnja. Dakle o hitnoj helikopterskoj medicinskoj službi se govori kao o dijelu u višenamjenskoj službi ali ne o samostalnoj službi što zapravo u EU nije pristup. Imamo dovoljno slučajeva životne ugroze u RH da hitna helikopterska medicinska služba bude samostalna i isplativa služba u civilnom sektoru i u skladu sa europskim propisima i zahtjevima. To je sustav koji i bez postavljanja svih segmenata sustava biti će problema u funkcioniranju gdje plaćena studija za uspostavu nije objavljena, niti javno niti je stručno verificirana. I o kupovini helikoptera se govori sada unutar dva ministarstva, Ministarstvo zdravstva i Ministarstvo unutrašnjih poslova. Uz to je uključen dakle MORH koji bi vodio cijeli taj postupak. Osigurano je kažu 35 milijuna eura i ukoliko se financira iz državnog proračuna neće biti moguća naplata usluge. Dakle Austrija je krenula sa policijom da bi rad s helikopterima prepustila civilnom društvu. U većini zemalja u Europi koje imaju hitnu helikoptersku medicinsku službu on radi u civilnom sektoru. Dakle, svjedoci smo ulaganja u bolnice, u Rijeku, u Zagreb u Pulu. U koliko projekata rekonstrukcije ili gradnje novih hitnih prijema kojih je ipak dosta i u ovim starim bolnicama su predviđeni heliodromi po svim zakonskim propisima sa mogućnošću dnevnog i noćnog slijetanja malih helikoptera u neposrednoj blizini a to znači 30 metara od bolnice ili na krovu bolnice. U svijetu je standard da svaka ustanova koja ima hitni prijem pacijenata ima i heliodrom za dnevni i noćni prihvat helikoptera. Dakle, ministar zdravstva naveo je razgovore i pregovore jer imaju resurse i sa znači MORH-om i sa MUP-om, govori se o korištenju pilota i aerodroma za hitnu helikoptersku, medicinsku službu. Iznesenim stavovima dokazao je da zapravo uopće ne razumije kako bi ovaj sustav trebao izgledati i kako bi zapravo trebalo u konačnici, kakav bi rezultat rada te radne skupine trebao biti. Dakle, da skratim, nigdje se ne vidi gdje je u ovom cijelom sustavu i u fokusu čovjek i brzina njegovog spašavanja. Ne planiraju se, dakle planiraju se povremene baze koje bi bile u Slavoniji. Što ne mislite da u Slavoniji tokom 24h 365 dana je isto tako potrebno dovoljno brzo dovesti pacijenta do bolnice unutar zlatnog sata? Ne radi se znači samo o pacijentima sa srčanim i moždanim udarom nego pacijentima nakon teških prometnih nesreća. Dakle, nigdje se ne vidi gdje je ovdje čovjek. Sve se drugo više naglašava, višenamjenski i povezano ... [[Govornik se ne razumije.]] naroda neće se doktori samo voziti, skupo je, nemamo sada novaca, može i kolima hitne. I odgađa se ali odluka se mora donijeti. Potrebno je stoga konačno, stručno i odgovorno pristupiti i pripremiti organizaciju ove službe. Dakle u ovom obrazloženju Vlade mada smo upit o tome postavili nemamo niti jedne jedine riječi. Medicinska tehnologija u kliničkim centrima u kojima naši stručnjaci unesrećenima mogu spasiti život je raspoloživa i jasno je kako suvremeni hitni helikopterski transport je karika koja nedostaje u uspješnosti preživljavanja koji ovisi o brzini dolaska u klinički bolnički centar. Dakle ministre očekujemo ipak nekakvo rješenje u vezi hitne helikopterske medicinske službe a ne samo prazna obećanja.
Zahvaljujem kolegice Strenja. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, poštovani kolega Krešo Beljak. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Brkić. Uvaženi gospodine ministre, ja ću biti kratak imam pola, pola će doktor Mrsić koji će vam sigurno reći puno stvari. A ja ću vas podsjetiti na neke vaše govore odnosno na neke vaše izjave od prije nekoliko mjeseci ili čak i kraće. 15.8. ako se dobro sjećam ste izjavili u jednom intervjuu, u intervjuu da ste vi seljak iz Imotskog, a danas ste rekli da niste političar, a sad ću vam ja demantirati u nekoliko minuta jednu i drugu tvrdnju. Vi ste bili seljak iz Imotskog gospodine Kujundžić, ali više niste, niste zato jer ste živjeli u vrijeme sustava kojem se danas tako rugate koji vam je omogućio da kao seljak bez ikakve šanse u nekakvom demokratskom pod navodnicima zapadnom svijetu, bez ijedne kune odnosno tada dinara plaćene školarine završite fakultet, završite specijalizaciju i postanete ono što ste u biti htjeli postati i što i danas želite silno postati, a to je građanin a ne seljak, jer da ste vi seljak ne biste bili u HDZ-u bili biste u HSS-u, ali niste zato jer niste seljak jer ste u međuvremenu postali političar. Postali ste političar koji ima silnu ambiciju, silnu ambiciju biti najprije predsjednik HDZ-a, pa onda izgubi, pa onda osnuje svoju stranku jer mora biti predsjednik, pa stranka izgubi jedne i druge izbore katastrofalno, pa onda mora biti ministar, nije dovoljno da bude obični saborski zastupnik ili nešto mora biti faca, mora biti ministar. I sami ste rekli da vas to ne zanima, ali vas i te kako zanima, rekli ste da nema PR službu, ali tako imate dobru PR službu jer vi patite o funkcije. Ja sam uvjeren da želite biti vitez, baš kao vaš kolega Reiner. To je vama krajnji cilj, funkcija. Nema više grofova, da ima grofova vi biste danas htjeli biti grof. Ovako vitez Kujundžić to lijepo zvuči i to je ono što vi želite. Problem je, a tu bi gospodin Ćelić vaš kolega kao psihijatar ili gospodin Petrov kojeg danas nema trebali dati dijagnozu kakva je to vrsta kompleksa kad netko ne želi biti ono što jest po rođenju nego želi biti eto vitez ni manje ni više nego vitez. I onda maltretira sve nas tu skupa kako on nije političar, obrazlaže situaciju u hrvatskom zdravstvu, a svi mi koji smo imalo stariji koji se sjećamo tog pod navodnicima nakaradnog sustava jako se dobro sjećamo da je taj sustav bio uz sve probleme, uz sve nedostatke, uz sve poteškoće, uz svo kaskanje u određenim segmentima za zapadnim zemljama što se tiče zdravstvene zaštite, poglavito lokalne zdravstvene zaštite praktički u samom svjetskom vrhu. Ja imam neke obitelji u Americi koje su tamo negdje početkom 80 došli nama u posjet nakon 50 godina pa su se čudili kako mi tu ne plaćamo doktora. Naime, u Americi kako su nam oni objašnjavali se svaki odlazak doktoru kad otvorite vrata plaća 20 dolara, mi smo se tome smijali kako je to moguće kod nas toga naravno nije bilo. E, vidite ta ista Amerika koju vi kao budući vitez, pretedent na viteza gledate kao potpuni ideal, ta Amerika ima zdravstveni sustav koji 20 milijuna ljudi ostavlja praktički da umru ako nemaju novaca, to je ono što vi kao ministar, vitez Kujundžić želite Hrvatskoj. To nije hrvatski interes, to nije nešto što hrvatski građani žele, a to je ono što vi želite privatizirati zdravstvo do kraja da stvorite način, da stvorite uvjete da oni koji imaju novca biraju hoće se liječiti u privatnim klinikama u Zagrebu ili u Beču, Grazu kao vitez Reiner ili ne znam bilo gdje, a oni koji nemaju novaca, a to je velika većina hrvatskih građana da umru od najobičnijih bolesti. To je put kojem vi vodite hrvatsko zdravstvo. Da, a sad će gospodin Mrsić nastaviti, tu je.
Nastavit će poštovani zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovanje svima, zanimljiva rasprava, mi danas raspravljamo o opozivu bivšeg ministra zdravstva. Zašto bivšeg? Zato što je ministar trebao podnijeti ostavku onog trenutka kad je premijer odbio parafirati dogovoreni sporazum sa liječnicima, medicinskim sestrama i ostalim djelatnicima. U normalnim zemljama svaki ministar bi tada trebao podnijeti ostavku, ali bivši ministar Kujundžić je očito politička kukavica i to je ono što ga krasi i u cijelom njegovom mandatu jer ego bivšeg ministra Kujundžića i strah Plenkovića da ga razriješi dužnosti doveli su se do situacije u kojoj se danas nalazimo. U situaciju da je Plenković odlučio da mu Kujundžić radi manje štete kao ministar nego kao saborski zastupnik, a isključivo manje štete Plenkovićevom opstanku na vlasti dok je uništavanje zdravstvenog sustava za Plenkovića manji problem. Žao mi je što premijera nema tu. Političko preživljavanje i opstojnost HDZ-a na vlasti iznad je zdravlja građana ove zemlje. O tome danas i raspravljamo. I nema sumnje da će bivši ministar Kujundžić i dalje ostati bivši na dužnosti jer u ovom saboru je sasvim normalno da će žetončići dignuti ruku za Plenkovića i sebe. Nesposobnost ove Vlade dovela je zdravstveni sustav na rub kolapsa, ne vjerujete mi, otiđite u jedan dom zdravlja ili u bolnicu i stanite u red sa brojnim građanima i vidjet ćete sliku našeg zdravstvenog sustava, sliku nerada ove Vlade i situacija je danas gora nego što smo je imali '90. za vrijeme rata kada su neki branili Hrvatsku sa Bavarskih livada ili organizirali pomoć iz Njemačke. Ja sam tada mogao ostati u Americi i organizirati pomoć iz Amerike, ali sam se vratio u Hrvatsku, stavio se na raspolaganje Hrvatskoj državi i bio ono što jesam, a to je liječnik koji liječi ljude i pomaže svojoj zemlji. Danas raspravljamo o ministru zdravstva i red je zašto Demokrati će glasati za opoziv. HDZ je govorio liste čekanja će se smanjiti, liste čekanja su se povećale, reklo se dugovi će se sanirati, milijardi kuna dugova više ih ne brojimo jer ne znamo kada ćemo ih vratiti. Ovaj mjesec zdravstvo, bolnice imaju 150 milijuna kuna gubitka, to će biti milijarda i pol gubitka, 8 milijardi gubitka je u zdravstvu i nitko ne govori da je to nešto što treba riješiti. To nije samo problem HDZ-a, to je bio problem svih vlada, ali ministar koji je u Vladi koja ima dobre ekonomske uvjete, koja ima punjenje proračuna, koje stvari se dobro rješavaju nije napravio ništa da to riješi jer jedino rješenje je racionalizacija bolničkog sustava. Bez racionalizacije bolničkog sustava nema šansi da razriješite problem dugova u zdravstvu. A ministar nije napravio ništa. Bolnice će poslovati bez gubitaka. Jel postoje bolnice bez gubitaka? Govorimo sada o povećanju iznosa police dopunskog osiguranja, već dugo govorimo o ukidanju 3% umirovljenicima, sve je to mogla HDZ-ova Vlada napraviti. Mi to nismo mogli jer je bila kriza, ali smo mogli napraviti gospodine Boriću mogli ste napraviti sada i nemojte se skrivati iza nas jel i vi ste političke kukavice ako govorite da sve je kriva SDP-ova vlada, a da HDZ nije mogao ništa napraviti. Ministar Kujundžić se sakrio iza mene oko reprezentativnosti i tu se vidi politički kukavičluk jer se to ako hoćete moglo se riješiti, ali ne možete to riješiti. Da, ne možete to riješiti jer se morate dogovoriti sa sindikatima, jel tako gospodine Šuker? Sjećamo se 2010. i Zakona o radu. Prema tome, to je nešto što se treba dogovoriti sa sindikatima i ministar Kujundžić da je htio i mogao to je mogao riješiti, ali nije . Odljev liječnika i medicinskih sestara je gorući problem i umjesto da rješava nagomilane probleme, ministar zdravstva gradi nove bolnice. Nove bolnice koje će raditi nove dugova i sanjamo o četiri sveučilišna bolnička centra, ljudi će iz Splita putovati do Klisa da tamo dobiju zdravstvenu zaštitu uz to što imamo kliničke bolničke centre. To je opet jedan PR i spin koji samo služi da građanima pokaže da eto nešto se radi. Osnovali smo bolnicu 20 minuta u Zagvozdu, to je spomenik ministru, vjerojatno će se zvati bolnica Milan Kujundžić negdje u budućnosti. Ali zašto da ljudi iz Metkovića iz Makarska putuju 20 minuta do Zagvozda kada imaju to isto u svom gradu. To se moglo organizirati i u Makarskoj i u Metkoviću i u svim onim mjestima koji zahtijevaju takav vid zdravstvene zaštite. Bolnički proračuni se teško mijenjaju, pa danas imate bolnice koje 99% proračuna troše na plaće i režije, zgrade propadaju, a za lijekove se gomila gubitak. To je krvna slika hrvatskog zdravstva, ona nije od sada i nije kriv bivši ministar Kujundžić za to, ali nije napravio ništa da se to promijeni jer reforma nije provedena. Jedina prava reforma zdravstvenog sustava je reforma bolničkog sustava, to je majka svih reformi i to je trebalo napraviti sada kada se ima novaca. Ministar Kujundžić je dobio još 1,5% veći proračun jer smo ukinuli doprinos za zapošljavanje i doprinos za zaštitu na radu. 23 milijarde su na raspolaganju, a nitko nije zadovoljan niti građani, niti ljudi koji rade u zdravstvu. Nered u zdravstvenom sustavu je gorući problem i to je direktna odgovornost ministra zdravstva. Umjesto da uvodi reda, ministar se bavi PR-om i blaćenjem saborskih zastupnika. Zašto niste reorganizirali sustav? Zašto uništavate domove zdravlja i potpuno zaboravljate preventivu i preventivne kampanje? Nažalost, tri godine ove HDZ-ove Vlade su potrošene uzalud jer se nije provela reforma, samo nam je veći dug i sretan je onaj tko je zdrav i ne dođe u doticaj s ovakvim sustavom. Uvaženi kolega Reiner kaže odite pa se liječite van, to je vjerojatno mantra HDZ-a jer su se neki njegovi liječili van. Vjerojatno uvaženi kolega Reiner nije to mislio tako, ali je to tako zvučalo i to je nešto što nije dobra poruka sa ove rasprave. Žalosno je vidjeti da su sve mjere koje su do sada predložene u sustavu od ove Vlade usmjerene prvenstveno na fiskalnu konsolidaciju sustava koju će niti krivi, niti dužni snositi građani ove države i još k tome s posljedicom koja neće biti poboljšanje kvalitete pružene zdravstvene usluge ili povećanje razine zdravstvene zaštite. Neorganizirani sustav ne može funkcionirati bez obzira koliko novaca uložite u njega. Možemo utočiti 30 milijardi u zdravstveni sustav umjesto 23, ako ga ne uredimo on neće biti efikasan. Zadnja linija obrane socijalne države je javno zdravstvo i zato moramo pod hitno uvesti reda u sustav. gradnja novih bolnica, kupovanje skupih uređaja neće riješiti probleme hrvatskog zdravstva. Ovom prilikom želim jasno i otvoreno poručiti hrvatskim građanima mjere koje poduzima ova Vlada u zdravstvenom sustavu su izrazito opasne i štetne po javni zdravstveni sustava a one koje ne poduzima a morala bi prijete da će zauvijek uništiti javno zdravstvo kakvo pamtimo. Zato ministar mora otići i zato i ova Vlada mora otići. I na kraju obraćam se kolegama iz MOST-a koji su pokrenuli ovu inicijativu, gospodo kada treći put budete dovodili HDZ na vlast pazite barem da građanima ostane nešto od javnog zdravstva jer ovo stanje je i vaša odgovornost i vi ste dva puta HDZ doveli na vlast, ako bude trebalo i treći put ćete jer po onoj narodnoj, treći put i Bog pomaže, ministar se voli poštapati sa tim poštapalicama. Nemojte raditi treći put istu grešku. HDZ je napravio to što je napravio, prema tome, jer tu smo gdje jesmo a sam ministar koji se skriva iza drugih kolega je samo jedna obična politička kukavica. Hvala lijepa.
U ime predlagača, poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Dakle, dotakao bih se bitnih stvari ovdje u raspravi, znači govorili smo o stanju zdravstva u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Znači mi imamo jedan tim T1 u Dubrovačkoj-neretvanskoj županiji, dakle jednog liječnika u hitnoj službi za cijelo dubrovačko područje 24h, to je potpuna katastrofa. Ministarstva Kujundžić je izjavio kako će izlaziti na poziv dežurni liječnici iz Dubrovačke bolnice na teren u grad i izvan grada zbrinjavati hitna stanja ali tko će onda brinuti o potrebama pacijenata u bolnici. Jedva uspijevaju znači zatvoriti okvire dežurstava liječnika bez pomoći 40-ak posto liječnika koji su u Dubrovačkoj bolnici zaposleni temeljem ugovora o djelu zbog čega se i vodi postupak protiv bolnice pred nadležnim državnim tijelima, bolnica znači može večeras slobodno staviti ključ u bravu. Ali to nije jedina stvar na koju me upozoravaju ljudi iz Dubrovačke bolnice, mole me da postavim pitanje ministru zdravstva zašto se ne reagira na prijave nepravilnosti i nezakonitosti, diskriminacije i mobinga u Općoj bolnici Dubrovnik za što je kriv ravnatelj koji se petlja u rad sindikata te je stvorio sindikalnu podružnicu liječnika pod svojom ingerencijom. Može li ministar i to mole ljudi s terena objasniti prevelike razlike u plaćama liječnika u Općoj bolnici Dubrovnik i kako se novci preko tzv. pomorske medicine izvlače iz Opće bolnice Dubrovnik, gdje je utrošeno 22 milijuna kuna, znači i zbog čega liječnici i medicinski tehničari doslovno ginu evo, to je pitanje iz Opće bolnice Dubrovnik. Kolega Mrsić ovo vam nije trebalo, nikoga mi nismo dva puta doveli na vlast, da smo nekoga doveli na vlast ne bi HDZ rušio vlastitu Vladu. A vaše kolege ministre s kojima ste sjedili u Vladi drže u ovom trenutku Milana Kujundžića, stupovi Milanovićeve Vlade su sada Plenkovićevi žetončići koji drže Milana Kujundžića. MOST je u hrvatskoj politici dva puta pokazao vjerodostojnost, ostavio je pozicije nakon 6 mjeseci, nije zatezao u izbornoj godini nego nakon 6 mjeseci je izašao iz Vlade. Zadnji smo koje možete prozivati i nije vam ovo trebalo, danas smo u istoj misiji ovdje da govorimo o stanju zdravstva u RH i suzdržati ću se, mogao bih svašta reći ali ipak mi je cilj puno, puno bitniji. Ono što na kraju ovdje želim reći je pustiti video jedan iz današnje rasprave, vrlo je kratak. …/Puštanje snimke s mobitela./… Ovo je poruka hrvatskim građanima od strane vladajuće, od strane vladajuće većine, idite se liječiti vani. Idite se liječiti vani, to je poruka koju šalje ova Vlada, Vlada Andreja Plenkovića, akademik Reiner, ministar Kujundžić i članovi vladajuće koalicije. Hvala.
Hvala lijepo. Vi zlorabite naravno situaciju što ja vama ne mogu odgovoriti, ja nisam to govorio građanima nego vama ali dobro. Ali dobro. Nastavimo, u ime Vlade RH, sada će govoriti poštovani ministar Milan Kujundžić, izvolite.
Ja vas još jedan put lijepo pozdravljam i zahvaljujem se što ste uporni u argumentiranju a posebice što ste olaki u potezanju dijagnoza. Gospodine Beljak, u dijagnozama sam ja malo vještiji ali u vašem slučaju ona kineska ne treba biti postolar da vidiš da cipela vodu pušta, ovdje ne treba biti veliki dijagnostičar pa vam postaviti dijagnozu. Dakle zahvaljujem se na vašoj dijagnozi meni a vi meni dođite u Dubravu sutra, u Saboru ne smijem postavljati dijagnoze, sutra dođite pa ću vam je postaviti. Idemo dalje, … ... [[Upadica se ne čuje.]] Idemo dalje, vama se obraćam gospođo Mrak Taritaš. Kažete vi meni … ... [[Upadica se ne čuje.]] Skočite radosno, sada ćete skočiti radosno, gledam vas ja u oči, kažete vi danas da ja ne mogu biti ni predsjednik kućnog savjeta. ... [[Govornik se ne razumije.]] moj stupanj inteligencije i sposobnosti mogli ste i sa dvije koze čuvati ali s ove dvije riječi ja ću vam besplatno uzvratiti i dati ću vam savjet, znači od savjeta dati ću vam savjet, nemojte nikad više kuću spominjati, vi za tisuću godina i nitko vaš nakon kuća u Gunji ne spominjete, čudio se cijeli svijet građevinski kako ste uspjeli postići cijenu od 2 tisuće eura, dakle toliko o kućnome savjetu i dijagnozama a Mirando tebi i privatizaciji mojim dijagnozama, koliko ono ti je žena milijuna ostala dužna, šta ste radili, a sve pod plaštem velike partije, ajde molim vas da, al zato se je i dobro ovako razgovarao u HS, lipo se gledamo u oči ko ljudi, a doću ja sad do Grmoje ću ja doći. Ovako, do tebe ću doći slijedeće godine u 9. misecu, neće vas biti u parlamentu, dakle neće vas biti MOST-a tvoga jer HDZ u petak slijedeći potpisuje, bolnica kreće, a bili ste dolje u gradu na lokalnoj razini se odlučuje primarna, dnevna bolnica će biti napravljena, mogli ste riješiti i hitni transport u Mostar, niste riješili. Dakle, vidim se s tobom lijepo dolje na izborima, pa ćemo se onda dolje razgovarati i vidjet ćeš, a usput tko će raditi, radit će ko i u Zagvozdu, dakle postoji dolina Neretve, ima sinove koji znaju, ne mlatače prazne slame koji su radili nigdje i ništa, ima dolina Neretve sinove koji će doći dolje raditi, a oni imaju prijatelje koji će doći iz Zagreba, Splita, iz Mostara, Dubrovnika koji će doći i narod u dolini Neretve će, imat će ga tko liječiti, a već sada je bolje stanje nego je, nego je bilo. A glede Zagvozda, oćeš dvije riči da ti kažem ili? Dakle, Zagvozd je nešto brilijantno, doslovce na 20 minuta i Makaranima i Vrgorčanima i Imoćanima … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] vejt. Dakle, zato što je netko znao pametno osmislit tamo bolnicu i sada se tamo ljudi liječe, ne ide 20 ljudi iz Makarske, Vrgorca i Imotskoga prema Splitu, nego dođe jedan gastroenterolog i napravi 20 gastroskopija, dođe kardiolog i napravi 20 ultrazvukova, dakle postoje oni koji rade, koji nisu od mladosti rane živili od politike, nego znaju raditi, dakle samo se razgovarajmo lijepo argumentima. Oćete dalje neko, tko se javlja? Nemate hrabrosti, bok.
Imamo negdje povrede Poslovnika, poštovani zastupnik, prvo poštovani zastupnik, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, ministar je povrijedio čl. 238. omalovažavajući i vrijeđajući zastupnika, a vi ste povrijedili čl. 239. Uvaženi g. potpredsjedniče, poznati ste po lakom prstu na okidaču kada se zastupnicima dijele opomene, ali kada se ministar zastupniku obraća sa „ti“, to je donja granica na koju morate reagirati, a vi ste to propustili učiniti i molim vas da u slijedećim situacijama ovakve ministrove eskapade zaustavite. Hvala.
Hvala. Ja sam to shvatio s obzirom da su oni kolege, da zato, da mu se zato obratio sa „ti“, ali ovaj, ali slažem se, evo ministre ubuduće molim vas svima govorite „vi“. Ovaj, bilo je još povreda Poslovnika, jel tako? Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepa. g. Potpredsjedniče, svašta smo se naslušali u ovom HS, ali ovako, ovakav ton, prst, upirati u zastupnike, znači 232., 238., 239. još nismo vidjeli. Znači, ministar koji je akademski građanin on se informira sa poluportala, ovo šta on izgovara ovdje, pa od sramote ne bi izgovorio svaki čovjek koji drži do sebe. Ministre, vi ste pali ispod svake razine, ne znam zašto si ovo dopuštate.
Dobro, vrijeme vam je, vrijeme je…
To je sramotno za vas.
Vrijeme vam je isteklo, to nije, znate i sami, povreda Poslovnika, ali ovaj to je vaš stav o ministrovim izrečenim riječima. Ovaj, sad ćemo ići na replike jel? Ovaj, prvi poštovani zastupnik Beljak, izvolite.
Hvala vam lijepa. A zašto ste se naljutili ministre? Pa nisam vam ja dao dijagnozu, ja sam zamolio vašeg kolegu Ćelića da vam da dijagnozu, al to je poznata dijagnoza znate, ja nisam liječnik, ali sam završio neke škole, završio sam dva fakulteta i sjećam se, mislim da je bio Jovan Sterija Popović, a zvala se je knjiga odnosno djelo Pokondirana Tikva, to vam je otprilike dijagnoza malograđanštine, čovjeka koji je iz opanaka uskočio u čizme i onda misli da je najpametniji i onda želi biti grof, želi bit barun, želi bit vitez, najveći vitez još od vremena Kralja Tomislava.
Nije, nije digo kolega, kolega Maras niste digli sad povredu Poslovnika zbog vređanja ministra? Aha, da zakasnili ste, dobro, da, da, dobro. Odgovor poštovanog ministra Kujundžića.
A ne, neke stvari ne zaslužuju odgovor. Dakle, neke stvari, neka djela, neki ljudi ne zaslužuju odgovor, pa je moja šutnja odgovor njima.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak Tartitaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Uvaženi ministre, g. Kujundžiću, doktore Kujundžiću, kad govori netko i sa govornice il s ovog mjesta onda on govori sam o sebi i kad nemate argumenata onda vrijeđate.
Čekajte, zar nije vrijeđanje nekome reći da ne može biti predsjednik kućnog savjeta? Ja sam samo gospođi malo dao savjet besplatni o kućama, dakle ja sam krajnje uljuđeno postupio i besplatno dao savjet.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Miranda Mrsića.
Bivši ministre Kujundžiću, a opet ste politička kukavica, opet se sada skrivate iza mene, sad iza moje obitelji, ja sam očekivao taj, to vaše pitanje i vaš odgovor. Dakle, moja obitelj niti ja nikad ovoj državi nismo bili dužni niti kunu, a ovo o čemu vi govorite je odnos između strane kompanije i HZZO-a. Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa od tko me netko prijavio je vrlo jasno reklo da nisam bio u sukobu interesa i to su činjenice, opet ste politička kukavica i kad nemate argumenata onda se idete skrivati iza obitelji, ja vašu obitelj nisam dirao, niti ću je dirati, ali politički kukavičluk je nešto što vas očito obilježava. A kad govorimo o Zagvozdu, pitajte građane i Metkovića ili Makarske da li im je jednostavnije otići u Zagvozd ili to isto imati u domu zdravlja koji imate sve uvjete da se gastroskopija radi i u Metkoviću i u Makarskoj.
Odgovor poštovanog ministra Kujundžića.
Da je ovo rekao netko drugi, ja bih rekao to čovjek ne zna, ali da neko kaže da možete na svakome kantunu raditi gastroskopiju, ultrazvukove srca, dakle niti ima ljudi, niti ima alata i tako se ne radi. Dakle nemojmo prodavati populizam. Znači ovo je bilo idealno mjesto na 20 minuta svima, a to da bi radili u svakome kraju bolnicu bila je ideja od MOST-a da bi radili bolnice. Ja mislim da su imali dvije ideje bolnice u Dolini Neretve raditi, dakle ne radi se tako. Kolega Mrsiću, ovo je bilo kolegijalno uistinu prijateljski ti, ali će sada bi vi naravno.
Hvala lijepo. Imamo povredu Poslovnika, kolega Klarić. Jeste sigurni da je povreda Poslovnika, molim vas?
Predsjedniče Sabora, povrijeđen je članak 228. kolega Mrsić je nebrojeno puta danas tijekom svojih nastupa vrijeđao ministra. Mislim da bi vi kao predsjedavajući trebali zaštiti dignitet ministra. Nazvao ga je nebrojeno puta kukavicom, dakle članak 238. je povrijeđen i mislim da nisam pogriješio kada sam digo i da trebate opomenuti kolegu Mrsića.
Ovako ja vas lijepo molim, neću vam sada dati opomenu, neću dati opomenu ni kolegi Marasu ako je dignuo to, ali vas molim nakon toga dajem stvarno opomene bez ikakvog razmišljanja ako ćete se početi prepucavati sa povredama Poslovnika odnosno zloporabom povrede Poslovnika. Vidim da je malo žustrija rasprava i rasprava je malo možda otišla u jednom smjeru koji se meni isto ne sviđa, ali ne može se očekivati da netko nešto kaže malo žustrije, a da mu drugi ne odgovori malo žustrije, ali do jedne granice. Ja vas molim nemojmo ići sa tim povredama Poslovnika, jel se slažemo?
Samo tehnički. Kolega Klarić je rekao 228.
On se ispravio, ali ga vi niste slušali.
Ispravio se kada se dignuo iz stolice ili?
On se ispravio prema tome. Dobro, ajmo. Imamo repliku poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala vam lijepa. Gospodine ministre, otišli ste sasvim u smjeru koji je što se tiče ove rasprave irelevantan. Mislim da li je neko bio nekada u partiji ili nije, kog to ovdje zanima? Nas zanima šta građani misle o vašem sustavu. Pa zar mislite da bi mi ikada predlagali i podržavali nešto da mislimo da građani misle da je sustav zdravstva izvrstan i da vi radite najbolji posao, pa to bi bilo političko samoubojstvo. Pa mi smo izabrali najlošijeg ministra, evo to ću priznati pred svima, najlošijeg ministra u Vladi da napišemo opoziv, zato što mislimo da građani to podržavaju. To je vaša presuda i dijagnoza. Pustite vi psihijatre, kuće, Zagvozd itd., ljudi misle da je sustav katastrofalan i zato tražimo vaš opoziv. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog ministra Kujundžića.
Poštovani najbolji zastupniče Hrvatskog sabora, zadivljen sam vašim mislima, ali glede zdravstvenog sustava da ste došli na vrijeme i da ste slušali onda biste vidjeli šta je u ove tri godine učinjeno glede ljudskih resursa, glede plaća, glede postizanja sigurnosti ishoda liječenja, glede Nacionalnog programa protiv raka, glede ulaganja u onkološku opremu u angio opremu u kardio opremu u gastroenterološku opremu, u radiološku opremu, glede ulaganja u lijekove, glede svih segmenata koji se odnose na zdravstveni sustav u usporedbi šta se je dogodilo, a usput ću sada još imam 18 sekundi, zašto bolnice jel ste se često pozivali županijske posluju sa gubitkom jer ste im nasilno skinuli limite, doslovno ste ubili županijske bolnice prije pet, šest godina. Dapače, što se mene tiče uvijek za razgovor za argumente s osmijehom i pogledom u oči.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi doktore Kujundžiću, ministre Kujundžiću, gospodine Kujundžiću, političaru Kujundžiću. … [[Upadica se ne razumije.]] Rasprava u ime kluba, dopustite [[Upadica Reiner: Molim vas.]] [[Upadica se ne razumije.]] [[Upadica Reiner: Molim vas nemojte iz klupa dobacivati, ja vas lijepo molim. Pustite poštovanu zastupnicu da kaže, kolegice izvolite.]] Hvala lijepo. Ja se kada je ova rasprava drugi put o radu odnosno opozivu ministra Kujundžića zaista osjećam ko u onom filmu Beskonačni dan. To vam je onaj film gdje se glavni junak probudi i cijelo vrijeme mu se ponavlja jedan te isti dan. Otprilike vrlo slična rasprava sa vrlo sličnim argumentima i na vrlo sličan način je bila pred nepunih godinu dana. Jednako tako je gospodin Kujundžić vrlo slično reagirao i spominjao mene u kontekstu izgradnje, a onda smo se sreli na hodniku i što je na hodniku gospodin Kujundžić nadalje meni rekao, ja to neću spomenuti s ove govornice, to zna on i to znam ja. Ali idemo se vratiti na temu. Tema je resor kojim upravlja ministar Kujundžić. Ja nisam nikad bila niti ću biti saborska zastupnica, ja to zovem opće prakse da se razumijem u sve. I zaista se ne razumijem u liječenje, niti želim o tome raspravljati s ove govornice, razumijem se kao pacijent. Jednako tako ima nekih zastupnika koji jesu opće prakse, to ja nisam ali kad upravljate jednim resorom i kad upravljate jednom pričom onda su izuzetno važna tri elementa. Prvi element da stvorite zakonodavne okvire koje može kontrolirati i koji će donijeti probitak tom resoru. Drugi element da stvorite materijalne uvjete za rad, što znači u konkretnom slučaju dakle da se radi u kvalitetnim uvjetima. I treća stvar su ljudi. Mi smo jako skloni da na tu treću stvar zaboravimo. Nema ni jednog resora koji može dobro i kvalitetno funkcionirati bez ljudi. Možete napraviti najbolju bolnicu na ovom svijetu, ta bolnica može biti opremljena najboljim mogućim uređajima ako u toj bolnici nema tko raditi zabadava vam je sve. I ono što je ključno u ovom trenutku ljudi koji odlaze iz Hrvatske, ljudi koji odlaze iz Hrvatske tražeći bolju budućnost u nekim drugim zemljama i ljudi koji dolaze pod prozore preko puta na Markovom trgu i koji kažu otići ćemo jer su plaće premale. I što ministar na to radi? Gleda, možda ih malo potapša po ramenima i kaže odite tamo gdje je bolje. Nema nitko čarobni štapić, čarobni štapić nema ni ovaj ministar, nije imao ni oni ministri prije, ali su se trudili, nešto su probali napraviti, a ovaj ministar ima na sebi grijeh nečinjenja. Ministar kao katolik jako dobro zna što je taj grijeh, grijeh nečinjenja. Stvari će se desiti same po sebi, pa ako bude dobro bit će, a ako ne bude dobro e moj bože nisam ja tu mogao puno ni pogriješiti. I grijeh nečinjenja je grijeh koji stoji iza ovog ministra. Zgodno je očitovanje Vlade, ali da se prije toga vratim na ono što je ministra jako ovaj pogodilo, a što sam raspravljala kad sam raspravljala i u ime kluba o predizbornom govoru gospodina Plenkovića koji smo ovaj put nazvali izvješće Vlade za 2019. godinu i onda se je ministar kad sam o tome govorila dosta uvrijedio jer sam spomenula njega u kontekstu rasprave koja će biti sad. Ono što svako od nas kad izađe za ovu govornicu i krene govoriti, mora odgovarati za ono što je rekao, bez obzira da li govori odavde ili da li govori sa svog mjesta. I ja ono što sam rekla neću ni u jednom trenutku povući jer zaista tako kao netko tko je na čelu jedne stranke mislim. Ali vratit ću se i malo na očitovanje ove Vlade i tad nešto što sam rekla, a rekla sam to premijeru. Tamo ovo ljeto, oporba je dala niz zahtjeva za opoziv niza ministara, za one opozive niza ministara gospodin Plenković ih se odrekao i rekao je ne trebate mi, previše ste napravili mi štete, jedinog ministra kojeg se tad nije odrekao je bio ministar Kujundžić. Da je i ministar Kujundžić slučajno bio u tom paketu, mi bi sad bili negdje doma, neko bi gledao nogometnu utakmicu, neko bi gledao nešto drugo, ali gospodin Plenković se u tom paketu nije odrekao gospodina Kujundžića, ali ga je ostavio ovdje samog. Otišao je, ostavio ga ovdje samog i rekao ok, on će biti dovoljno bezobrazan, bahat, pa će se on obračunavati s pojedinim saborskim zastupnicima, što je i u onom govoru od 4 minute najavio. Ovo očitovanje Vlade koje je bilo 19. rujna, je dobro očitovanje i sad kad idete po svim elementima, kaže u ovom očitovanju Vlada, da zapravo se zalaže i da radi kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. Ja ću proći neke stvari i pitati vas, ne morate čuti šta ja o tome mislim. Sami se pitajte i dajte si onako pošten odgovor za sebe da li je to napravljeno. Pa idemo redom. Decentralizacija zdravstva, da li je napravljeno, što je napravljeno? Kvalitetnija primarna zdravstvena zaštita, u kojim elementima je kvalitetnija primarna zdravstvena zaštita? Bolja zdravstvena zaštita pacijenta, ja to ne vidim, možda netko vidi. Bolje radne uvjete liječnicima i drugim zdravstvenim radnicima, negdje nekakav pomak je, ali stvarno pitajte zdravstvene radnike i liječnike u kojim uvjetima rade, ja za njih neću odgovorit, pitajte njih. Tu su, ostalo je dosta saborskih zastupnika koji su liječnici, pa razmislite da li je? Kaže učinkovitiji sustav hitne medicine, što je tu napravljeno? Kvalitetnija bolnička zdravstvena zaštita, ja samo čitam ono što je Vlada napisala. Jačanje dnevnih bolnica, unapređenje sustava palijativne skrbi, što je napravljeno? Učinkovito upravljanje ljudskim potencijalima i kaže razvoj zdravstvenog turizma, pa bi bilo zgodno da vidimo gdje i kako se je razvio taj zdravstveni turizam kad je već riječ o turizmu, on se dešava u određenim zgradama, pa o tome ja bih nešto mogla reći. Jedna od stvari za koje Vlada kaže da je napravila da je vezano uz izgradnju nacionalne dječje bolnice u Zagrebu. U Zagrebu mi imamo jednu bolnicu koja je nekad bila na kraju grada, a danas to više nije, koja je napravljena do ove razine doprinosima građana neke druge zemlje, ali građani su uvijek isti samo se zemlja drugačije zvala. U jednom trenutku se je stalo, napravljen je dosta veliki pomak jer je očišćeno pa više nije u svim onim obraslim granama, drvećem i svemu ostalom. Jedno vrijeme se taj prostor koristio ko skladište i jedna stabilna, čvrsta, jasna koalicija HDZ-a i gospodina Milana Bandića koja je jasna koalicija i u ovom saboru, a i skupštini, je rekla napravit ćemo nacionalnu dječju bolnicu. Bilo bi dobro da se napravi, nitko nema ništa protiv toga. Bilo bi dobro da to tamo bude ali ova Vlada ako neće biti nekih potreba a ja sam od onih koja je sigurna da tih potreba neće biti i da ćemo izbore imati, da će Vlada odraditi svoj posao do kraja i da će izbori biti krajem godine jer ti izbori ne ovise o koalicijskim partnerima, ti izbori isključivo ovise o HDZ-u, izbori će biti negdje krajem godine. U tih godinu dana to će biti jedan od programa koji će biti za sljedeće parlamentarne izbore. Onda vam dolaze oni lokalni izbori 2021. pa će sigurno ta bolnica biti od tih programa i za lokalne izbore 2021. i to vam je situacija sljedeća. Sava će i dalje teći, tu bolnicu na kraju grada koja više nije bolnica na kraju grada ćemo, biti će možda malo bolje ili malo više uređena, različite stranke će imati različite programe a mi tu imamo u obrazloženju Vlade, kaže izgradnja nacionalne bolnice, imamo izrada studija izvodljivosti u procijenjenom iznosu od 10 milijuna kuna pa će biti zgodno znati što je za tih 10 milijuna kuna napravljeno i kada će recimo ta nacionalna bolnica biti. Ali u jednom trenutku će i biti, samo se svi zajedno pitajmo tko će tamo raditi. Jer sad iz Hrvatske odlaze ljudi ne zato što, čak ne zato ni zbog plaće oni odlaze jer u ovakvoj zemlji neće živjeti. Kad gledate malo kako neke druge zemlje govore o razvoju zdravstva pa onda malo čitate kako to čine neke druge zemlje i onda kaže da postoje tri elementa koja su jako bitna u razvoju zdravstva. Pri tome zaista ja nisam saborska zastupnica opće prakse, moram reći da se zaista ne bih usudila nešto tumačiti iz resora bazične djelatnosti a tu ima sasvim dosta liječnika, iako recimo budući da danas je google jedan od velikih načina na koji ljudi dobivaju informacije, recimo mislim da, recimo neku laku operaciju slijepo crijeva na bi bio problem napraviti ali kažu da su tri elementa. Da je važan element sektor skrbi jer je stanovništvo sve starije i o tome se treba voditi računa, da je važna industrija medicinskih tehnologija i da su važne farmacija i biotehnička industrija. Ajmo se svi zajedno pitati što se je tu napravilo, gdje smo i gdje ćemo biti. Ja u svojim raspravama uvijek nastojim biti korektna i uvijek nastojim biti jasna i nedvojbena. Zdravstvo je veliki problem, ne samo ovog ministara nego i ministra prije a vjerujete mi biti će i ministra iza toga. On je veliki gutač i dijela proračuna. Svi znamo kad idemo se liječiti, voljeli bi biti vrlo brzo na redu i voljeli bi dobiti najbrže moguću i najbolju moguću uslugu. I to svi možemo prepoznati kad stojimo pa kada nas netko naruči ili u redu pa čekamo pa to ne dobijemo ili dobijete neku uslugu za 2 mjeseca ili 3 mjeseca. I nije jednostavno ali meni se čini, ne samo da mi se čini nego sam apsolutno sigurna, puno veću energiju bi ministar trebao i trebao je uložiti u svoj sektor, probati odraditi jednu dionicu, svaki ministar bez obzira da li zovemo zdravstva ili zdravlja mora odraditi jednu dionicu tako da sljedeći nastavi tamo gdje je ovaj stao. Ali ne na način da pljujemo prema svim koji su bili prije nego na način da zaista se vodi računa. Tako da bi puno veću energiju ministar Kujundžić, jer ovdje govorimo o ministru Kujundžiću trebao zaista utrošiti na svoj resor i da taj resor bude neusporedivo bolji nego što je sad nego da dođe ovdje i s ove govornice vrijeđa saborske zastupnike jer to jednostavno nije komunikacija koja je u redu i nije komunikacija koja treba biti. Hvala lijepo.
Hvala. U ime predlagatelja sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, uvaženi ministre. Više puta se ovdje čulo da ste vi dobar ministar, s druge strane da niste dobar ministar jer ste propustili učiniti neke radnje. A ja ću vas evo sada u ime Kluba HSS-a koji smo također potpisali ovaj zahtjev za vašim opozivom reći zašto smo mi to potpisali. Jer očekujemo da je zdravstveni sustav održiv, učinkovit i dostupan. Kakvi su pokazatelji dijelom je već iznešeno. A ono što se stvara dojam da vi ne vjerujete da je tako loše u sustavu pa vas na to moraju upozoriti preko 2 tisuće medicinskih sestara i tehničara i čudite se što su oni došli na Markov trg. Pa došlo bi još i puno građana, pacijenata, da su znali za taj prosvjed jer su javno podržali taj prosvjed. Jer jednostavno taj sustav nije održiv i nije jednako dostupan u cijeloj RH. Pogotovo kada je riječ o primarnoj zdravstvenoj zaštiti koja bi trebala riješiti 80% problema u zdravstvu Hrvatske. Rekli ste ide na bolje, ministre prije godinu dana kada smo razgovarali o vama bilo je od 886 timova 56 u Hrvatskoj nepopunjeno, tim nije imao liječnika obiteljske medicine, nedostajalo je u Hrvatskoj 56. Danas 89. Je li to bolje? Preko 20 pedijatara fali. Pa to je preko 100 tisuća naših sugrađana koji ne znaju gdje kod kojeg liječnika se upisati, gdje da se liječe. A pogotovo što je to riječ o ruralnim prostorima, o našim selima koji nemaju ni novca a nema ni javnog prijevoza do gradova, do liječnika obiteljske medicine. I kako da se oni liječe, kome da se jave? Zašto ste propustili učiniti nešto da se omogući tim građanima da mogu imati i liječnika obiteljske medicine i pedijatra i logopeda jer svega toga nedostaje na ruralnim područjima? Problem su da domovi zdravlja koji su bili perjanica kvalitete kada je riječ o primarnoj zdravstvenoj zaštiti, urušili ste taj sustav. Pa ne može ravnatelj doma zdravlja sada do 25% pogona organizirati 100% sustava. To je nemoguć da se to napravi i sad već većina domova posluje negativno. I neće imati novca za platiti nove specijalizacije a kako onda nadoknaditi ta mjesta koja fale liječnike obiteljske medicine i drugih specijalista na terenu? Nemoguće je. Očito da ste tu propustili kvalitetnije sagledati ili je cilj ovo što je već ovdje rečeno tko ima novca će se liječiti. Otići će u Austriju ili će otići u Zagreb. Ali nemaju svi građani tu mogućnost. I onda moja baka Mara Drežniku očekuje da ima liječnika u Rešetarima a ne da mora tražiti u Brodu ili u Novoj Gradiški. To ste propustili učiniti. Povećan je nedostatak liječnika u odnosu na zadnjih godinu dana. Domovi zdravlja investiraju u opremu, opremaju ambulante, plaćaju specijalizacije i onda ste vi svojim zakonima dozvolili da taj liječnik da otkaz i direktno s vama dogovori, dobije dozvolu za rad i otvori privatnu ambulantu u ordinaciji bez znanja ravnatelja doma zdravlja, upravnog vijeća pa ni župana na kojeg se naslanjate kao nositelja, osnivača tog doma zdravlja. To je jednostavno nedopustivo. A kada je riječ o bolnicama imam dojam da se nagrađuju oni koji loše rade. Već više puta su neki koji loše rade i koji stvaraju gubitke sanirani dok one bolnice kao što je Slavonski brod, Požega, koji dobro rade obično nekako ostanu po strani. I to nije fer da se loši nagrađuju a da se nikako ne riješi za županijske bolnice pitanje limita jer s ovakvim limitima oni ne mogu poslovati pozitivno, da rade uštede ne znam kolike. I nažalost, znate što su mi rekle medicinske sestre ovdje na trgu? Da više od 10 godina nisu dobili novu odjeću u kojoj rade. Same se snalaze i kupuju a to košta 500 do 800 kuna. Pa zar na medicinskim sestrama treba na taj način štedjeti? Ministre, to je sramota i treba tim medicinskim sestrama da, prihvatiti zahtjev za povećanje plaće i osigurati materijalne i tehničke uvjete da mogu raditi. I svaka čast medicinskim sestrama, tehničkom osoblju i liječnicima koji kroz svoj entuzijazam čuvaju taj sustav od totalnog kolapsa. Kada je riječ o listama čekanja, nažalost su produženje. I zadnji put sam ovdje spominjao ako se sjećate da bi išao na CT mozga, da ja vidim da li ja uopće mogu vas razumjeti kada vi kažete da je sve OK, nisam uspio doći na red, jer su vam liste čekanja od 180 do 280 dana ali sada mi dajte savjet što reći roditeljima djeteta od 7 godina koji više od godinu dana čeka magnetnu rezonancu? Što reći tim roditeljima zašto je to tako? Zašto njihovo dijete mora čekati godinu dana a ima problem i oni to moraju gledati godinu dana i nema gdje napraviti magnetnu rezonancu. E moj ministre.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Marasa kada se prestane fotografirati.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Vlaović, malo prije ste rekli, gotovo nevjerojatnom se čini ova izjava koju je pustio kolega Grmoja gdje nam se sugerira da se idemo liječiti vani ukoliko nam sustav ne odgovara u Hrvatskoj. Iako je jedna od najvećih vrijednosti hrvatskog zdravstvenog sustava dostupnost a trebala biti i kvaliteta i pravovremenost. Nažalost otkada je ministar Kujundžić u poziciji tri godine i kvaliteta i pravovremenost se unazadila. Koliko god ovdje ministar i predsjednik Vlade koji je otišao i ostavio ministra samoga, ja ih se začudio na njegovom mjestu i zabrinuo zašto me je predsjednik Vlade ostavio samoga ovdje da sjedim a kada je on bio, predstavljao svoj program bilo je tu 3, 4 ministra, potpredsjednika Vlade itd.. To je isto gesta koja dovoljno govori sama po sebi. A HNS-a uopće niti nema niti komentiraju vaš rad niti su se javili u ime kluba. Što vi mislite gospodine Vlaoviću o tome?
Odgovor gospodina Vlaovića, molim vas.
Hvala lijepa kolega Maras na vašoj replici. Treba još jedanput istaknuti da sustav upravo počiva na entuzijazmu i samoj požrtvovnosti liječnika, medicinskih sestara i drugog medicinskog osoblja. Nažalost, naši sugrađani žele se liječiti u Hrvatskoj, nemaju oni novca ići izvan Hrvatske ali nije im to omogućeno jer evo čuli ste 89 liječnika obiteljske medicine nedostaje, nedostaje više od 20 pedijatara a preko 4 tisuće liječnika obiteljske medicine u narednih 10 godina je najavilo odlazak u mirovinu. Sustav sigurno se na taj način neće održati. Mi iz HSS-a smo predlagali jedno rješenje da se povećaju upisne kvote na medicinske fakultete. To nisam stigao reći, ministre da li ste šta napravili po tome da se povećaju upisne kvote na medicinskim fakultetima, da omogućimo mladima da studiraju medicinu, da se riješi sveučilište u Slavonskom Brodu, da omogućimo obrazovanje u svom gradu da ne moraju putovati u Osijek ili u Zagreb ili u Rijeku? Nažalost ništa nije riješeno i ministre mislim da ipak shvaćate da to nije protiv vas nego sustav ne funkcionira.
Hvala lijepa. I još jedna replika poštovanog zastupnika Stričaka.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Vlaoviću, imali ste poprilično dramatičnu raspravu, ne znam kako je u sredini odakle vi dolazite ali znam kakvo je stanje na području Varaždinske županije. A to je da nikad toliko investicija u zdravstvu kao sad u vrijeme ove Vlade. Na hitan bolnički prijem i dnevnu bolnicu čekalo se 15 godina, natječaj je raspisan, vrijednost radova 70 milijuna kuna. 83 milijuna kuna bolnica u Varaždinu, energetska obnova, spinalni centar u sklopu bolnice Varaždinske toplice čekalo se 10 godina, vrijednost radova 107 milijuna kuna. 16 milijuna kuna usavršavanje liječnika, 4 nova vozila vezano za hitnu pomoć. Uglavnom kada se sve zbroji po svim dijelovima zdravstvenih ustanova dolazimo do kojih 500 milijuna kuna. Nikada toliko ulaganja kao u vrijeme aktualne Vlade.
Odgovor poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega ja vam čestitam na tim investicijama, ali uglavnom su te investicije u zgrade i opremu i to je hvale vrijedno, toga treba, međutim problem, sustav ne može funkcionirati ako nema čovjeka na kojem to sve počiva ako nema liječnika i medicinske sestre, ja sam o tome govorio i u Brodsko-posavskoj županiji preko 100 miliona kuna županija ulaže u energetsku obnovu medicinskih zgrada, ali nema unutra liječnika i medicinskih sestara, doduše još kod nas u Brodu ima, ali nema u Vrbju, nema u Cerniku, nema u Staroj Gradiški, nema u Oprisavcima, e to su ti problemi. Kako će ti građani ih tih područja koje su 30, 40 kilometara od Broda ili od Nove Gradiške doći do liječnika? Jer ga nema u ambulanti, ambulanta je opremljena, uloženi novci, uzalud novci, oprema i zgrade ako nema ljudi, liječnika. Hvala.
Hvala. Kolega Lenart je dignuo koliko sam shvatio bi htio stanku.
Poštovani potpredsjedniče, evo tražim stanku u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata s obzirom da se ministar odnosi prema kolegama zastupnicima kao da su zajedno čuvali ovce u Zagvozdu. Tvrdi da se ne razumije u brojeve, a mislim da su brojevi vrlo važni u zdravstvu i s obzirom da su svi trendovi negativni u zdravstvu u porastu, ja predlažem i Vladi RH da predloži jedan novi zakon u kojem bi se pogrebna društva preimenovala u društva za završne radove u zdravstvu kako bi ministar na kraju bio uspješan ministar. Hvala.
Dobro, to naravno nije baš bio nekakvi zahtjev za ovaj za stanku, ali ja ću, ja vam moram odobriti stanku. Htio bih vas samo upozoriti sve skupa, mi imamo još jedan klub i imamo 30 i koliko pojedinačnih rasprava, ukupno negdje računajte slijedećih, bez replika, negdje između 6 i 7 sati. Tako da ovaj samo da znamo, da znamo ovaj se orijentirati. Hvala vam lijepo i vidimo se, vidimo se, ne nemam ja moram isto tu sjediti, prema tome vidimo se u 21 i 10. STANKA U 21,02 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 21,10 SATI]] Kolegice i kolege, evo stanka nam je istekla pa ću zamoliti poštovanog zastupnika Kažimira Vardu koji će govoriti u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Ovako bi sada mogao na kraju reći glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, ako dozvolite [[Upadica Reiner: Možemo mi to jako brzo završiti. Vi kažete da nećete odustane kolega Borić i mi smo puno brže, ne moramo mi tu do jutra ostati.]] Naime, ako je to tako po proceduri pripremio sam naravno u ime kluba raspravu u trajanju od 15 minuta, a ja ću to maksimalno skratiti. Saslušao sam pažljivo sve dosadašnje rasprave, replike i odgovore na replike. Htio sam zapravo inicijatorici ovog zahtjeva za opoziv ministra Kujundžića, ja bar tako mislim da je to gospođa Strenja, predsjednica Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku Sabora, kazati da ne vidim što se to promijenilo u ovu godinu dana od prvog zahtjeva za opoziv ministra Kujundžića. Ovo je prvi slučaj, ja mislim da se za jednog ministra u roku od godine dana traži dva puta opoziv. A da samo podsjetim da smo u prvom zahtjevu zapravo, negdje je to bio 10. mjesec 2018. godine kada je pokrenuto prvi put pitanje povjerenja Milanu Kujundžiću. U tom zahtjevu u najmanju ruku proglasilo ministra zdravstva RH poštovanog gospodina Milana Kujundžića maltene grobarom zdravstva odnosno tada se tvrdilo u tom prijedlogu da je pridonio rastu mortaliteta pacijenata od malignih i ne zaraznih bolesti. Ja nisam vidio veliku razliku u ovom novom zahtjevu i čini mi se da ovdje nije zapravo suština u problemu sustava zdravstva nego se radi ili o netrpeljivosti ili osobnoj osveti. Ja drugog motiva ne znam. Naime, u samom prijedlogu kao što je već u raspravi istaknuto nikakve brojke nisu navedene, a gospođa Strenja, zastupnica Strenja, kolegica, predsjednica Odbora za zdravstvo je u uvodnom govoru rekla da traži, predlaže jednu normalnu kolegijalnu raspravu u ime pacijenata i da su u fokusu pacijenti. Sada se ja pitam znate kada pročitate očitovanje Vlade i ono što ministar zdravstva ovdje iznosi, ako su u fokusu pacijenti onda je ovaj ministar i ova Vlada osigurala čini mi se bar iz očitovanja oko milijardu i 400 milijuna kuna za lijekove, skupe lijekove koji su sada dostupni našim svim pacijentima. Ja nisam liječnik, ali mislim da je to bilo za onu spinrazu, imuno terapiju itd., ako su u fokusu pacijenti onda je to to. Onda su to te skupine pacijenata koje su zapravo najpotrebitije, o kojima hrvatsko zdravstvo za razliku i od drugih bogatijih zemalja je takve lijekove osigurala. Jel bi to bio dovoljan razlog da i osobno pa i klub stanemo u obranu profesora, doktora znanosti Milana Kujundžića kao ministra zdravstva? Ja nisam liječnik, dakle ja sam u tom smislu potpuni laik, kao laik, ali recimo političar ne vidim, stvarno ne vidim razloga za ovaj prijedlog za opoziv osim ili u sujeti kolega liječnika, mislim kolega sadašnjem ministru zdravstva nekakvoj povrijeđenoj taštini ili u osveti, ne znam ja zbog čega, ja tu pozadinu ne znam, a nije ona ni važna, ali u svakom slučaju nije to dobro za zdravlje ni ovog Sabora, a ni ove države. Danas sam se naslušao, hvala Bogu, dosta rasprava pa i vrijeđanja i prozivanja, govorili smo o potrebi donošenja etičkog kodeksa u ovom Saboru, ja mislim da od tog etičkog kodeksa nije nam ni potreban, imamo dovoljno Poslovnik osim što bi nam bilo potrebno da prekinemo praksu zaštite saborskih zastupnika odnosno imuniteta kada to javnost, građanin koji nas bira i na kojega se često pozivamo, zatraži povodom tužbe. Ono što mene također moram priznati zbunjuje, predsjednica Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku sazvala je do sada 76. redovnih sjednica, redovnih sjednica 77. je odgođena jer ste povukli ovu točku s dnevnog reda o radu. Ne znam točan broj tematskih sjednica, pa ja mislim negdje oko 30-ak, oko 30-ak, to je stotinu i nešto sjednica u 3 g. Mi na nijednoj sjednici odbora nismo ni na tematskoj nismo imali stanje o zdravstvenom sustavu ali zato imamo dva outa zahtjev za opoziv. I kako da ja to drugačije protumačim nego da se radi ili o sujeti ili o osveti, ja sam vrlo konkretan. I da mnogi zastupnici jer takva je praksa, čim netko dođe sa prijedlogom, traži potpise, potpisujemo, ni ne gledamo šta je, važno je najprije da s kupimo potpise a onda pišemo zahtjev. Osim toga ja moram reći, makar to može vama biti smiješno, ja ne bi želio povrijediti ni predsjednicu odbora ni nikoga od vas kao što to zahtijevam u odnosu na sebe, ali meni se čini da je predsjednica Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku iz kvote pozicije imenovana, iz kvote pozicije. Ja bi molio da vi to provjerite. Ako je to tako a mislim da je, onda bi ja zatražio opoziv predsjednice odbora zato što na sjednice odbora ni kroz tematsku sjednicu nijedanput nije stavila problem ili problematiku stanja u zdravstvenom sustavu. Ministre Kujundžiću, ja sam već čovjek u godinama, meni treba liječnička pomoć, od svih liječnika ovdje, ja bi najradije išao k vama i možete računat na moj glas. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja sad će govoriti poštovan zastupnica Ines Strenja.
Zahvaljujem. Neću vam odgovoriti u skladu sa onim što mi je specijalizacija, ali vas mogu podsjetiti, neću govorit o tome da ste možda zaboravili. Tematske sjednice su bile o financijskoj održivost zdravstvenog sustava, o problematici medicinskih sestara, o odlasku liječnika, o reformi hitne medicinske pomoći, o sustavu javnog zdravstva jer općenito pričati o zdravstvu na tematskoj sjednici je nešto za što bi trebalo u komadu barem 24 sata. Dakle, ja sam cijeli zdravstveni sustav, cijeli, a neke tematske sjednice su bile ponovljene, otvarala sazivala, zvala sve relevantne stručnjake, pokušala da se ne ide ni desno ni lijevo, da se pokušaju pronaći rješenja i dok smo bili pozicija i opozicija i zaključke slala relevantnim ministarstvima. Kad je bilo pitanje medicinskih sestara, bila su tri ministarstva, i Ministarstvo znanosti i obrazovanja i Ministarstvo rada i Ministarstvo zdravstva. I bili su kvalitetni zaključci, nažalost ništa. Žao mi je što se ne sjećate jer smatram da zdravstvo je takva tema kod koje moramo uporno otvarati teme a sa tematskim sjednicama to se može pogledati na web stranici, pokrili smo cjelokupni zdravstveni sustav jer sam uporno otvarala sva pitanja koja se tiču. Dakle nisam se rodila sa mjesto predsjednice odbora niti ću s tim umrijeti, ovo je samo jedna epizoda u mom životu, ja sam bila i ostala liječnik, moje radno mjesto me čeka i ja dovoljno dugo radim u sustavu da se imam gdje vratiti bez obzira koliko mislio, ja sam specijalisti i radim kao neurolog i moji pacijenti u KBC-u i cijeloj Primorsko-goranskoj županiji znaju dobro koje su moje vrijednosti ali to ovdje nije pitanje. Mi ne želimo i mislim da ne smijemo propitivati što je tko od nas kad ovdje stane, dal je liječnik ili saborski zastupnik jer to treba bit tema od interesa za svih. Žao mi je jer vi ste bili u jednoj drugoj priči i žao mi je da vi sad u ovoj poziciji vjerovatno dobivate dobru zdravstvenu skrb kao umirovljenik ali vi biste trebali zastupati sve one umirovljenike koji jako teško žive iako im je dostupna zdravstvena skrb ne u Zagrebu nego u zaleđu, znači u kninskoj bolnici koja je blokirana, nema tamo toliko pacijenata ali ona starčad koja je tamo ostala treba tamo imat bolnicu i ona se ne smije ugasiti nakon 150 g., o tome ja govorim. Što se tiče drugih tema, Nacionalni plan za borbu protiv raka, slušajte me, bila sa u poziciji, otvorila sam tu temu pa sam u opoziciji pa sam otvorila tu temu zato što je to tema koja svih nas mora zajedno držati i smatram da od prošle godine do ove godine ipak taj nacionalni plan je trebao biti. Trebao je biti donesen nacionalnim plan za očuvanjem mentalnog zdravlja jer je to problem, imamo problem sa osobama koje imaju tegobe i mi im se moramo točno odrediti prema njima, mi imamo djecu koja sustavno su zanemarena, djeca sa psihičkim teškoćama, imamo djecu i napisan plan o dječjoj i adolescentnoj psihijatriji, i ti je bila jedna vrlo kvalitetna tematska sjednica i nažalost, taj plan stoji u ladicama. U ovom trenutku ni za jedno dijete koje ima psihičke tegobe od Rijeke do Dubrovnika nemate jedan jedini krevet. Imate 500 psihijatara za odrasle osobe, samo 40 za djecu. Ako razmišljamo o odnosu odrasli i djeca, onda je to stotinjak. Nemate pojma koliko djece počini suicid u Hrvatskoj, manje od 30. Koliko je onih koji pokušaju pa prežive, koliko je onih koji su vrlo blizu tome i prolaze tu negdje, što je sa onom djecom koja ne mogu doći u Zagreb u instituciju koja je, u polikliniku gdje im se može pružiti pomoć nego ne mogu o riješiti u ostalim dijelovima Hrvatske, o tome ja govorim, zato je trebalo donijeti Nacionalni plan za dječju i adolescentnu psihijatriju. Trebalo je donijeti nacionalni plan za borbu protiv demencija i Alzheimerove bolesti, napisan je, prof. Mimica je vodio tu priču. Dakle, žao mi je što s obzirom na vašu diskusiju je Bandić dobio ono što je želio i zbog toga će vaš klub ovo, biti protiv opoziva, ali građani će to na kraju ipak suditi kad budu izbori. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovana kolegice Strenja, vidimo da ovdje nema koalicijskih partnera iz HNS-a koji bi branili ministra Kujundžića, nema premijera koji je otišao, ostavio ga samog, a ovi koji su ga branili, bolje bi bilo da ga nisu branili, od akademika Reinera koji je građanima poručio da se idu liječiti vani ako im ne odgovara zdravstveni sustav.
To sam reko vama, nisam građanima.
Mi smo, znači rekli ste to sa govornice svima ovdje…
Vama, vama osobno.
…u sabornici, mi smo isto građani i to je poruka svima koji su nezadovoljni zdravstvenim sustavom. Nemojte me ometat dok govorim. A kolega, ja ne znam, on je, kao da nije bio, on kao da nije bio na tematskim sjednicama i sjednicama Odbora kojeg ste vi sazivali. To je najaktivniji odbor u HS koji je raspravio gotovo sve probleme u hrvatskom zdravstvu, a ima ih puno, on kaže da se o tome nije govorilo, a vjerojatno je jedini njegov zadatak doći petkom ovdje i dići ruku, znači nazove ujutro Bandića i kaže šefe [[Upadica: Hvala]] za koga smo danas [[Upadica: Hvala]] odnosno protiv koga smo danas.
Odgovor poštovanog zastupnika Varde, pardon poštovane zastupnice Strenje, oprostite.
Pa znate šta? Teško je govoriti iz pozicije, kolega Grmoja kada s druge strane imate ovakav neargumentiran napad koji samo treba pokazati da je kolega Bandić očito dogovorio ono što mu je bilo potrebno i zbog toga klub danas ovako glasa. Još jučer smo imali dosta interesantnu situaciju, a čak još više i prekjučer kad je ujutro Bandić rekao jedno, a navečer drugo i koalicija se drmala. Dakle, trgovina je uspjela, ovo sad je samo predstava, obećao je i ministar da će bit predstava, ja sam željela da pričamo o zdravstvu i pričat ću, u bilo kojoj poziciji i bilo gdje ja ću reći ono što je dobro u sustavu jer ima dobrih stvari, ono što nije učinjeno o tome ću govoriti i od toga neću odustat. Hvala.
Poštovani zastupnik Podolnjak, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Strenja, mi smo maloprije čuli, zapravo vaš odbor rekao bih, među najaktivnijim odborima, ako ne i najaktivniji odbor u HS po broju sjednica, redovnih sjednica, ali i tematskih sjednica, što znači da ste kao predsjednica tog odbora činili maksimalno da HS ispuni svoju dužnost u nadzoru rada Vlade i u konstruktivnom doprinosu, poboljšanju zdravstvenog sustava i to kaže zastupnik koji dolazi iz redova parlamentarne većine, zar to nije najbolji argument kad ovdje kolegica Strenja govori o svim problemima u sustavu, a da je pokušala kroz HS, kroz ovaj Odbor za zdravstvo učinit sve što je bilo moguće, da je ovo jedini preostali način da zapravo možemo govoriti i [[Upadica: Hvala]] da imamo ovdje ministra…
Poštovana zastupnica Strenja.
…koji o tome mora odgovarat.
Pa ja ću samo najaviti zapravo još jedno desetak sjednica prije nego što me smijenite, sjednice za koje ste i vi dali podršku da se održe, a to će biti tematska sjednica o očuvanju mentalnog zdravlja, tematska sjednica o zdravlju branitelja koji je poseban problem, organizirat ću film koji je kolega Sedlar snimio da se pogleda ovdje u HS o suicidima branitelja, pričat ćemo ponovno o dječjoj adolescentnoj psihijatriji, sve ono šta smo se dogovorili i zajednički konsenzusom zaključili koje tematske sjednice su bitne da se održe, kao što sam uvijek, i vi ste bili prisutni tome jako puno puta, rekla molim vas recite o čemu želite da se progovori, progovorit ćemo, poslat ćemo jasne poruke. A da ne govorim o onoj cijeloj priči socijalnih tema koje smo otvorili i u obiteljskim centrima, i u udomiteljstvu i svim onim segmentima koji pokriva i socijalna politika, što je tema ovog, što je zaduženje ovog odbra.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Varde, izvolite.
Žao mi je što me očito niste svjedočili.
E, poštovani potpredsjedniče hvala. Kolegice Strenja, ja sam govorio u vlastito ime i ne znam zbog čega spominjete g. Milana Bandića u svom odgovoru, to je predsjednik stranke, al nije u HS, niti sam ja njega spominao, niti meni Milan Bandić kao predsjednik stranke treba skakat u pomoć ili mi davat naputke kako ću govoriti u ovom HS, to je nizak udarac. Drugo, kad sam govorio o tematskim sjednicama, rezultat nula, broj sjednica ogroman, rezultat nula i sad mi dopustite, niti sam doveo u pitanje ni vaše zvanje, ni vaše znanje, ni vaše iskustvo, ni vaš braniteljski status. Govorio sam isključivo kao zastupnik [[Upadica: Hvala]] Molim.
Odgovor poštovane zastupnice Strenja.
Dakle kolega, ponovo ste zamijenili poziciju izvršne vlasti i zakonodavne vlasti, čak je to i ova čelnica sindikata rekla što smo napravili sa sestrama, što? Naše je da otvaramo temu, da sjednemo za stol ministre članovi njihovih administracija i pokušamo pronaći neko rješenje. Nisam ja ta koja će otići u Ministarstvo zdravstva i tamo potpisat Pravilnik o akreditaciji bolnica, o kategorizaciji bolnica, o nacionalnom planu, ja ne mogu, ja mogu samo pozvati iz ove pozicije i zato upozoravam jer neke stvari je trebalo odradit, stvar je bilo samo potpisa. Cijeli niz pravilnika koji reguliraju zdravstveni sustav nije donesen, napisani su, prošla su javna savjetovanja, o tome ja govorim, ja ne mogu otić tamo i potpisati i pustit ih da postanu pravovaljani, o tome ja govorim, ja nemam izvršnu vlast, imam samo ono što mi je dato mojim izbornim legitimitetom [[Upadica: Hvala]] U zakonodavnom sam tijelu i otvaram teme.
Prelazimo, prelazimo na pojedinačnu raspravu kojih ima poveliki broj, pa ćemo početi sa prvim, a to je poštovani zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa želim nešto reć danas ovdje na ovu temu opoziva uvaženog g. ministra Milana Kujundžića jer moraju građani znati i da je ovo u direktnom prijenosu, pa interesantno gledaju vjerojatno, moraju znati kako smo uopće došli do ove situacije da nam ministar Kujundžić opet sjedi ovdje, a prošla je nepuna godina dana od zadnjeg opoziva, već sam to danas rekao u svojoj replici jednoj, znači imali smo 14 Vlada do sada, 11 ministara, ali ovo je prvi ministar za kojeg se u godinu dana traži dva puta opoziv sa uradcima koji nastaju vjerojatno u nekih 20 minuta. I ovo građani moraju vidjeti što smo mi to cijelo ljeto prolazili kao politika, zašto se pritiskalo ne znam i Ustavni sud i predsjedništvo HS i sve saborske zastupnike da se mora održati izvanredna sjednica HS da bi se raspravljalo o zahtjevu MOST-a i oporbe da se izglasa nepovjerenje ministru zdravstva. Građani moraju vidjeti koliki je to uradak, evo stane na jedan A4 papir, na dvije strane, jedna i po strana, 5 točaka optužnice, optužnice bez ijednog navedenog broja, bez ikakve nekakve primjedbe koja bi imala smisao, koja bi te optužila za nešto da si kriv, da si napravio loše, nego jedan opisni rad koji je vjerojatno nastao u nekih 20-tak minuta inspiracije g. Grmoje i Bulja koji su valjda nakon šalice kave i pokrenutih opoziva nekih drugih ministra shvatili da bi oni još jedanput mogli pokušati se osvetiti Milanu Kujundžiću jer se usudio ne znam, tužiti nekog njihovog člana ili predsjednika da ga je klevetao ili da je nešto napravio, a da nije trebao. Nažalost, opet danas smo ovdje i cijelo popodne, vjerojatno i dio noći, provest ćemo na raspravi o ovom papiru A4 na kojem piše 5 točaka optužnice opisno bez ijednog argumenta ne bi li se sučeljavali oko toga tko je bolji ili gori ministar zdravstva od svih 11 koje smo imali i tko je što ostavio u nasljeđe nekom drugom. Nažalost, slušajući ove riječi ovdje danas, taj odnos između kolega koji su u medicini, koji su ipak vrh nekog intelektualizma u RH, koji moraju jedni druge barem koliko toliko cijeniti. Ove riječi o kriminalcima, lopovima, o, o ne znam kakvim drugim pridjevima koje si daju jedni drugima, kukavicama ili što ti ja znam sve ne da bi se pokazalo da si jači ili bolji od nekog drugog, a već smo na jedno glasanju pokazali da ih se skupilo tada 53 junaka koji su htjeli to napraviti već prije godinu dana, znači nisu bili voljni čak ni doći svi u nekakvom broju, pa sada opet će to sutra biti ili prekosutra ne znam opet 50-tak i prolaze dani i rasprave o tome tko je što napravio. Da li mi živimo u dobroj državi slušajući sliku države koju imamo ovdje priliku čuti od oporbe tokom cijelog dana, jednostavno se čovjek pita može li se uopće živjeti u takvoj državi, možemo li sutra očekivati nekoliko tisuća pacijenata u zdravstvenom sustavu RH kad on ne valja? Ja mislim da možemo i oni će uredno biti svatko na svome mjestu tamo gdje nešto treba, dal je to dom zdravlja, dal je to bolnica, bilo koji odjel ili bilo koja operacija itd. Utvrditi danas kao što su neki utvrdili da ima nestašice lijekova, da ne valja ništa, da je sustav najgori ikada, o čemu te riječi uopće između vas kolega medicinara, ja nisam u tom prostoru, al to je ružno slušati, što uopće građani imaju misliti nakon takvih rasprava. Pa da vidimo za što su to optužili g. Grmoja i Bulj, g. Kujundžića, što je on to htio ili nije htio napraviti? Imamo tu optužnicu, kažem u 5 točaka gdje su dvije riječi najvažnije „propustio“ i „nije uvažavao“. Znači propustio, što se u životu svašta može propustit, kolega Grmoja je propustio vlast dva puta recimo, da li mu je netko kriv za to, vjerojatno sam i nekakav njegov temperament ili neznanje, nema veze, ali što to sugerira riječ „propustiti“, što je on to propustio, evo optužbe, propustio osnažiti primarnu zaštitu, koliko možemo o tome govoriti, vjerojatno 3 dana sigurno, bez ijednog argumenta, brojki, bilo čega, propustio provođenje zakona, onda im se nije dalo ni pisat cijeli ovaj zakon, nego su stavljali kratice, Zakona o ZZ-u, o zdravstvenoj zaštiti valjda ne, nije vam se dalo pisat, pa ja govorim o ozbiljnosti uratka na kojeg upozoravate već nekoliko mjeseci cijelu hrvatsku javnost, da oni to čuju sada, gledaju to, pa nije vam se dalo pisat ni puni naziv zakona, a kamoli razmišljati o tome što je ministar htio, htjeli ste samo podlogu da možete stvarati nekakve lažne slike o hrvatskom zdravstvu i to samo kao osveta zato što se netko usudio nešto napravit. Što je još propustio? Preurediti ili preustrojiti bolnički sustav, racionalizirati zdravstveni sustav, financijski stabilizirati sustav, nije reorganizirao HZZO, uspostaviti dijalog s medicinskim sestrama. Zamisli tih optužbi? Strašno. A sustav funkcionira, a dijaloga je bilo ja mislim. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]]
Molim vas nemojte iz klupa, ne iz klupa, molim vas.
3000 došlo, 3000 je i otišlo, vjerojatno su dobili nekakve dodatke kojeg ste i vi ispregovarali kao predsjednica valjda Odbora za zdravstvo, čuli smo 77 sjednica, puno je riječi tamo palo, naravno da ste vi zaslužni za sve, da ministar nije ništa radio, to je uvijek tako ispalo, važni su oni koji se znaju nametati. I to je ta optužnica gdje su je javnosti prijavili kao 50 točaka oni imaju, pa ne možete zbrojit 50 riječi, rečenica u cijelom ovom uratku, cijeli uradak stane kažem na jedan papir, s ovim se RH trebala baviti cijelo ljeto. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] S ovim. Vlada? Vlada vam je odgovorila na 16 stranica.
Molim vas nemojte iz klupa, dajte budite malo korektni prema drugima.
i morate znati da kao MOST prema provaliji ne možete prodavati više hrvatskom građaninu priče koje ste prodavali do sada, vi kao MOST prema provaliji jednostavno niste razumjeli vlastitu ulogu, ako je gđa. Strenja odbila biti ministrica, tko joj je kriv, mogla je biti ministrica i riješiti sve ove probleme, ali nije htjela, lakše je ovo, predsjednik odbora, putuješ, govoriš, svi te slušaju, ništa ne odgovaraš nikome i uvijek tražiš tko bi ti nešto trebao biti kriv. Naravno, prethodni uradak je bio nešto ozbiljniji u 26. točaka, ali kažem pao je svega 50-tak ruku. I sada kad se usporedimo što smo mi to prije godinu radili i sada, ispada je ministar u odnosu na ovih 26. točaka koje je bio kriv i sadašnjih 5. da je puno toga učinjeno, puno toga, ali zaboravili su oni što su pisali prije, prije tog, jednostavno nisu se uspjeli sjetiti i kad danas vidimo što imamo u sustavu da li uopće nekoga interesiraju brojke koje bi izgovarao ministar ili premijer, neka milijarda i 900 iz Fondova EU koji se ugovaraju, pa dodatnih 312 milijuna kuna ili ne znam priča o brodicima za otoke ili priča o prvom robotskom kirurškom sustavu ili ne znam milijardu i 359 milijuna za poboljšanje isplativosti pristupa dnevnim bolnicama itd., itd., zar vi mislite ministre da to njih interesira? Naravno da ih ne interesira, jer smo čuli danas od onih koji su dizali ruke kao ministri da je bila kriza, da nisu ništa znali ni mogli i da kad ono stavimo 8 milijardi duga da vi to trebate riješiti drugi dan, ako ne onda ste vi nesposobni, a za njih je bila kriza i bavili su se sasvim nekim drugim stvarima, jednostavno ih morate razumjeti, nisu znali, ostavili su to što su mogli i danas ide nekakva žal za time što bi mi sve danas riješili da je nama ova situacija u odnosu na onu koja je bila krizna, a za ovu situaciju kažu da je nikad gora u RH, nikad gora, zamislite tu logiku, nikad gora situacija, ali što bi mi sa tom najgorom situacijom, s najgorom Vladom uspjeli učiniti samo da smo mi ministri danas, jednostavno da čovjek ne povjeruje s čime se mi kažem danas bavimo u toku cijelog dana. Čuli smo i ove koji žale za Jugoslavijom i sustavom koji je bio u to vrijeme, kažu da je sve bilo super. I sad imamo situaciju da nam oni koji ništa nisu radili nižu optužbe ne bi li nas doveli na razinu na kojoj su ostavili RH, nećete gospodo, ima ova Vlada puno dobrih brojki, danas je vrijeme takvo od 100 dobrih brojki traži se jedna koja ne valja da se o njoj piše. Prije kad su gospoda vodili RH bilo je 100 loših brojki, a tražila se jedna koja je bila [[Upadica: Hvala]] dobra da se o njoj priča i moralo se pričati da svi [[Upadica: Hvala]] vide kako je ta RH tada napredovala.
Imamo opet više replika, ostat ćemo mi i iza 4 sata čini mi se, ovaj prva je poštovane zastupnice Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, rekli ste da je ova optužnica svedena u 5 točaka bez ikakve argumentacije i to je tako, ali naprosto prisjetimo se svih zahtjeva za opozivom koje smo imali u ovom mandatu, pa svi su bili na taj način sastavljeni, svi zahtjevi, bez argumenata, bez ozbiljnih brojki, bez ičega i raspravljali smo o tome samo zato što opozicija misli da je to baš zgodan alat i da oni stalno prozivaju i smjenjuju ministre, eto to im je baš zgodan alat za to. Niko ovdje ne govori da je u sustavu sve idealno, pa sam ministar je svjestan svih problema koje ima, al nisu ti problemi od jučer nastali, oni su gomilani godinama, ali dakle nitko ovdje od kolega ja nisam čula da su oni rekli da je ministar nešto krivo napravio i da je zato odgovoran, nego govore o stvarima koje se još uvijek trebaju rješavati i poboljšavati, al te stvari se ne mogu sve riješit preko noći. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo kolega, kolegice Jelkovac, rekao sam moram vam pokazati, ovo je uradak g. Grmoje i Bulja, A4 papir s dvije strane o čemu je RH trebala raspravljati čitavo ljeto, a i mi danas čitavu noć ako treba, da se vidi ozbiljnost tog MOST-a prema provaliji što oni nude za budućnost RH i na koji način bi oni percipirali i pitanja zdravstva i kako bi oni to rješavali, jednostavno ne možete vjerovati da su se usudili uopće ovo dati kao podlogu za opoziv jednog ministra, ozbiljnog ministra, jednog ozbiljnog područja u RH koji bi trebao pasti radi toga što su inspiraciju u jednom trenutku dobili Grmoja i Bulj valjda dok su pili kavu dolje i sjetili se sad bi bilo vrijeme da se i mi uključimo i da mi nekoga srušimo, pogotovo onoga koji nas je prijavio, našeg predsjednika, zato što ga je klevetao sudu da mu oduzme licencu, ako ja mislim da je to to, zato vam ministre idu dva opoziva [[Upadica: Hvala]] vjerojatno će biti i treći.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Klarića, izvolite.
Uvaženi kolega Borić, dobro ste rekli, ružno je ovo danas slušati i danas čitav dan slušajući ovo bezbroj puta sam se sjetio one izreke ako vas ne mogu pobijediti, ako vam ne mogu prići, na sve načine će vas pokušati ocrniti, omalovažiti taj vaš rad i upravo to se ovdje događa. Od 30-tak njih koji su potpisivali ovo, pogledajte sad koliko ih ima u sabornici, prije 10-tak minuta nije bilo čak niti jednog. Dakle, ako ova Vlada nije polučila rezultat koji je toliko vidljiv, ako ništa drugo o izgradnji KBC-a u Rijeci, u Puli, sa 2 milijarde i 200 milijuna kuna uloženih u zdravstvo u protekle 2.g., sa izgradnjom Pelješkog mosta, svega onog što se gradi, a da se to ne spominje i nitko nema hrabrosti uprt prstom i reć da ova Vlada je polučila i napravila to, već se na sve načine pokušava ocrnit, populistički izvrijeđat sve živo što se radi [[Upadica: Hvala]] , a onda je ovo danas stvarno [[Upadica: Odgovor…]] ružno i preružno slušati.
…poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Kolega Klarić, gledajte, ovaj uradak na jednom papiru A4, to je toliko ružno uz ovaj sklop riječi koje su rabili danas da bi napali ministra i još nas gospođa Ines Strenja nagovara nas iz Primorsko-goranske županije da glasamo za opoziv ministra koji nam je počeo graditi bolnicu koju smo čekali 30 godina. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa dobro, ali ja mislim da sam vas vidio tamo, da ste bili [[Upadica Reiner: Molim vas, nemojmo iz klupe, molim vas.]] se naslikavati tamo. Ali sad tko je počeo ja mislim da je za mandata ovog ministra, ako nije tako, ako laže koza ne laže rog barem. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa dobro, ajde, ali [[Upadica Reiner: Molim vas nemojte iz klupe.]] Ja bih vas molio da nas ne nagovarate na to, mi ćemo podržati našeg ministra kao i njegove suradnike koji omogućavaju da se konačno u gradu Rijeci unutar KBC-a dogodi ono što su svi htjeli bez obzira što vi to ne želite gđa. Strenja. I ne znam što vam to treba u vašoj političkoj karijeri da ste protiv onoga što se gradi u gradu Rijeci a da ne spominjem Pulu.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stričaka. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Boriću, vi ste ovaj prijedlog za pokretanje opoziva ministra Kujundžića nazvali uradak što očito jer jer svega petero zastupnika je spremno danas ovdje večeras od 32 koliko je potpisalo to braniti. Tu jednu stranicu svega njih pet od 32 koliko je potpisalo brani i to dovoljno govori o cijeloj ozbiljnosti te operacije. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Stričak, ne znam jeste li vi vidjeli ovo, kažem A4 na 1,5 stranici da mi o ovome trebamo raspravljati pola godina, pola godine o mislima Bulja i Grmoje uz neku kavu, dok ste pili kavu. Nije vam se dalo pisati ni puni prijedlog zakona nego ste skraćenice pisali, toliko o ozbiljnosti vas koji sutra mislite … ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica Reiner: Molim vas, nemojte iz klupa.]] da možete voditi ovu državu kao ozbiljnu instituciju, kao državu. Gospodo ostavite se ovakvih opoziva puno ste puta nastradali u glasovanju kao što ćete i u petak. Ne možete smijeniti nikoga… ... [[Upadica se ne čuje.]] Nikoga ne možete smijeniti [[Upadica Reiner: Kolega Grmoja, ma dajte nemojte iz klupa konačno.]] ne vi sa vlastitim glasovanjem. I jednostavno trošite vrijeme jer o vama sve gospodine Grmoja govori ovaj uradak na jednoj stranici A4 kao podloga da se smijeni jedan bolji ministar od mnogih koji su do sada bili tamo, koji je napravio za hrvatsko zdravstvo puno više nego što vi to želite reći.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala. Poštovani kolega Boriću, vi se zapravo sablažnjavate nad činjenicom da poneki liječnici koji su ulozi saborskih zastupnika tako loše govore o hrvatskom zdravstvu a još gore od uspjesima svojih kolega. Da su samo malo zaguglali i vidjeli koliko svjetska medicina se zapravo divi tim njihovim kolegama evo našeg kolege Kirina i zapravo šake koja je oduzeta, koja se dogodila jednom bravaru a zapravo mu je spašena od prof. Kujundžića koji je radio jednu tešku, teški implatant zdjelice, razdvajanja sijamskih blizanaca i prof. Grizelj i nekoliko desetaka liječnika koji su na tome radili. Dakle stvari kojima se divi svjetska medicina i o kojima pišu medicinski časopisi a ovdje kolege to izruguju na najgori mogući način. Šteta jer su dio toga sustava, ako ništa drugo mogli su biti solidarni s njima i zapravo govori …
Kolega Grmoja, pa kada ćete konačno prestati iz klupe dobacivati, pa stvarno ste bezobrazni, doslovno bezobrazni, to je pitanje kućne kulture. Neprestano dobacujete govornicima iz klupe. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ma dajte molim vas.
I zapravo govori o onome što pacijenti u RH znaju a to je dobro zdravstvo, to je dobro zdravstvo, dobri liječnici i praksa koja je na najbolji mogući način približena pacijentu.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Kolega Babić, vidite i sami da je g. Grmoja rastrojen kada je vidio kakav uradak je uopće pustio u proceduru saborsku, jednostavno ne može ni sam vjerovati da je uspio ovo napisati zajedno sa Buljem na temu smjene ministra Kujundžića. Ali ono temeljno što smo htjeli danas poručiti kroz ovu raspravu, gospodo Hrvatska nije crna kronika onakvom kakvom je vi opisujete svakodnevno ne bi li pronašli nešto nezadovoljnika na svoju stranu i pokušali prevarama i nekakvim lažnim slikama sutra igrati na izborima nekakvu utakmicu. Ovo je ozbiljna država koja ima svoje probleme, naravno, koji se pokušavaju rješavati jer su ili naslijeđeni ili su nastali ali se rješavaju. I ova današnja priča i samo izvješće premijera jasan je putokaz da ova Hrvatska ide u boljem smjeru od onog kojeg smo naslijedili i da nikakve kritike na razini ovakvih uradaka jednostavno građane koji razumiju pa i zdravstveni sustav RH ne mogu okrenuti bilo koga na stranu kažem Grmoje koji jednostavno više ne može čak ni otrpjeti svoj uradak kojeg je gradio punih 20 minuta.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovane zastupnice Branke Juričev Martinčev, izvolite. A oprostite, u ime predlagatelja prije će govoriti poštovana zastupnica Ines Strenja, izvolite.
Zahvaljujem kolega Boriću, neće vam biti ova rasprava dovoljna da ne budete zamjenski član i u sljedećem sazivu Sabora. Dakle ono što vi ne možete iščitati jer nije bilo potrebno osim sustavno pobrojati pet sektora unutar kojeg nije bilo značajnih pomaka, nisam rekla da nije bilo ništa. Dakle, ali ono što je npr. u obrazloženju Vlade, Vlada sama ne priznaje da nije nešto odradila. Dakle 1.1. je stupio na snagu Zakon koji smo čekali 10 godina koji se počeo pisati još 2016. pa se onda bilo stalo, praktički 10 godina je nastajao ali nekoliko mjeseci barem pola godine je bio u proceduri, znači moglo se pripremiti. Ono što je bitno, mi do dan danas, sam ministar priznaje koliko je bitna akreditacija bolničkih ustanova, bez toga ne možemo zbilja mnoge stvari napraviti u sustavu i onda, evo 10 mjeseci nije bilo dovoljno da se donese pravilnik o akreditacijskim standardima za bolničke zdravstvene ustanove, pravilnik o načinu, uvjetima i postupku zadavanja akreditacije nositeljima zdravstvene djelatnosti i Pravilnik o mjerilima za priznavanje međunarodne akreditacije. Dakle, sve je to trebalo biti gotovo prije samog zakona, zakon je sazrijevao određeno vrijeme, stupio je na snagu 1.1., pa onda na drugoj strani kad govorimo, to je ova kreditacija, o kategorizaciji bolničkih ustanova sve će se dovršiti ali po donošenju Pravilnika o provedbi postupka kategorizacije bolnica, pa onda sukladno onom što je rekao da treba zbilja vidjeti tko radi, tko ne radi ja sam to najviše na svojim leđima osjetila jer sam zbilja imali 8.000 pregleda u odnosu na neke kolege koji su imali šta ja znam 300-tinjak i bilo mi je krivo što ne mogu dobiti na neki način benefit zbog tog što radim puno više od ostalih, ali evo obećano je 1.1. još uvijek nije donesene uredba Vlade o, kako bi se nagrađivanje radnika na neki način učinilo najzad pravilnijim i pravednijim. Dakle, da se vratimo jer ja moram u nekoliko navrata nemam dovoljno vremena govoriti o primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Dakle, imali smo dugo sazrijevanje Zakona o zdravstvenoj zaštiti, nakon 10-tak godina, al on je površan i nepotpun i dalje nedostaju pravilnici koji su isto tako bili propisani da donesu se ovim zakonom. Dakle, zdravstveni radnici u primarnoj zdravstvenoj zaštiti suočeni su s novim modelom provedbe zdravstvene zaštite odnosno privatnom praksom umjesto dosadašnjih koncesija. Odgovornost za donošenje odluke o iznosu zakupnike ordinacije u vlasništvu domova zdravlja temeljem novog zakona očekuje se od skupština županija. Skupštine su donijele odluke u bitno različitim iznosima zakupnina čime su zdravstvene radnike izložili diskriminaciji s obzirom da svi ugovaraju jednake uvjete pružanja zdravstvene zaštite. Znate šta to znači, 300% se razlikuju te zakupnine, mislim da je to propust. Mislim da je to propust ministarstva jer ne može biti da je u mojoj županiji 125 kuna da je jedna kuna u jednoj od Slavonskih županija u Osijeku, a da je 1.000 EUR-a u Dubrovniku, a i nema liječnika. Ne može biti da je 6.000 kuna u ovaj u Karlovačkoj županiji. Dakle i uza sve to ja smatram da je ministar propustio provesti upravni nadzor nad onima koji to nisu proveli. Dakle, opstruiranje provođenja zakona događa se i dan danas, 10 mjeseci od stupanja ovog zakona na snagu. Posebno, sad mi je žao da nema Varge, Zagreb, Grad Zagreb je najveći problem. Dakle još uvijek nije donio odluku o broju ordinacija i visini zakupa. Više županija je donijelo odluke u suprotnosti sa zakonom ili financijski destimulirajuće zbog čega su pojedinci i udruge i poslali ministarstvu više zahtjeva za upravnim nadzorom, ministarstvo se na to nije očitovalo. Dakle, po isteku dvije godine koliko Zakon o zdravstvenoj zaštiti predviđa rok za prelazak iz koncesije u privatne ugovorne ordinacije ili natrag u dom zdravlja, koliko ordinacija zapravo mi sad očekujemo da će još uvijek imati liječnika. Mi smo već sada u situaciji da nedostaje 200 obiteljskih liječnika, da je 89 ordinacija bez nositelja i da imamo očekivano 600-tinjak njih koji će otići u mirovinu za 5 godina. Do neće biti dostatno da toliko specijalizacijama nadoknadimo liječnika. O tome ja govori. Slična situacija u ginekologiji, slična u pedijatriji. Dakle, mislim da je zakon propustio na pravi način regulirati situaciju unutar primarne zdravstvene zaštite. Da li znate da tri pedijatra odlaze u Zadru? Evo to mi pada na pamet, tri pedijatra sa punim ordinacijama, gdje će ta djeca, jer ih nema, nema ih na tržištu. Gdje će ta djeca? Dakle, liječnika nema, medicinskih sestra nema. država je propustila donijeti mjere [[Upadica: Hvala lijepa.]] da ostanu u ovom sustavu, a ne može se bit na županijama.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Borića. Izvolite.
Zahvaljujem se. Uvažena kolegice Strenja, nisam znao da imate tako loše mišljenje o zamjenskoj zastupnici gospođi Čikotić, nadam se da je nećete potjerati iz kluba s obzirom da vi to meni zamjerate da sam ja zamjenski zastupnik, vi ste mi to rekli danas, jeste. Jel vam smeta gospođa Čikotić kao zamjenski zastupnik, ne, ona je iz MOST-a pa može. Nadam se, ja sam mislio da ste vi u boljim odnosima s njom, ali vi očito to njoj zamjerate, s obzirom da ste vi onako vrlo važni. Vidjet ćemo mi, bit će izbora još. Što se tiče vaših opservacija čuli smo što sve znate da nevalja. Što ste riješili, imate nešto što ste vi nabrojili da ste riješili kako predsjednica Odbora za zdravstvo? Nikome ništa riješili, nikome pomogli, pa tako to meni ispada. Ili ćete mi sada reći što ste riješili, ja ću biti zadovoljan ako je to tako ili sve to nešto ministar mora riješiti. Što ste vi onda u tom odboru? Onda vam ne treba. I treća stvar oko helikoptera, mogao bih puno, puno ih napadate, probali [[Upadica: Hvala.]] smo neke pilote naši helikopteri MORH-a i te kako ispunjavaju svoje zadaće.
Poštovana zastupnica Strenja.
Pa ja zbilja, mene zbunjuje da vi ne znate koja je uloga sabora, a koja izvršne vlasti. Moje je da otvaram i ukazujem i pokušam pomoći da se dođe do nekakvog rješenja, ali s druge strane nisam uspjela dobiti pozitivan odgovor na sve to što smo zajednički na sjednicama zaključivali, zbilja, jer su bili relevantni stručnjaci koji su ukazivali da neki problemi postoje. Šta mislite da nema problema u javnom zdravstvu? Oni su rekli da prvi put otkad je sabora je bila sazvana tematska sjednica i pričalo se, a oni su stalno bili negdje u kutu sa strane. Znate gdje je bilo pomaka, u udomiteljstvu, zato što je ministrica Murganić zbilja bila prijemčiva, slušala i razgovarala sa svima kako bi donijela najbolji dosada zakon u udomiteljstvu i implementirala sve ono što su od nje tražili oni što u sustavu nedostaje i tako redom, Zakon o psihoterapeutima itd. Nažalost, što se tiče zdravstva sve što smo predlagali nije proizašlo [[Upadica: Hvala.]] i donijelo do nikakvog rezultata.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Babića.
Gospođo Strenja, prozivajući ministra za nešto što je propustio prozivate i Vladu. Kao članica Grmoja županijske skupštine, vidi, Grmoja ja vas molim da me ne prekidate. Gospođo Strenja kao članica županijske skupštine iz moje županije, ajde barem jednom priznajte da svi kapitalni projekti koji su se odradili upravo u vašoj županiji su rađeni za vrijeme HDZ-ovih vlada i za vrijeme ove Vlade. Od riječke zaobilaznice, autoceste Zagreb – Rijeka, terminala na Brajdici, čvora Sveti Kuzam, ceste za Krk, sve što je kapitalno građeno, pa i ova riječka bolnica KBC na Sušaku gradi se sad za vrijeme HDZ-ove vlade. I kad govorite da je vaša uloga ukazati, pomoći na, zar je ovo pomoć prozivati i da se smijeni ministar, potpisivati tu i [[Upadica: Hvala]] na neki način kritizirati nešto [[Upadica: Hvala]] za što čovjek nema [[Upadica: Poštovana zastupnica Strenja]] čarobni štapić da u 2.g. promijeni nešto što ne valja 50.g.
Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, unatoč tome što ste sve učinili kao HDZ, nije vam pomoglo i nikada niste uspjeli osvojiti vlast u toj županiji, ja se isto pitam zašto? Dakle, ja mogu reći da ste učinili, dakle ovako, riječka bolnica odluku o gradnji riječke bolnice donijela je Milanovićeva Vlada, al nije donijela odluku o višegodišnjem zaduživanju. Nakon toga Oreškovićeva Vlada morali smo trčat na bilo koji način da se riješi, da se počne s kopanjem jame koja se kopala godinu dana da se osigura 12 milijuna kuna za kopanje jame gdje kreće gradnja bolnice i nakon toga dok je još MOST bio u Vladi smo uspjeli da uđe u trogodišnji znači projekcije gradnja te bolnice. Naravno, i vi ćete nastavit, al ja mislim da HDZ nakon ovog mandata, nakon što više ne bude na vlasti da, nadam se da će SDP ili tko već bude Živi zid nastaviti graditi tu bolnicu [[Upadica: Hvala lijepa]] Dakle, [[Upadica: Hvala lijepa]] svak ima svoju dionicu koju mora pošteno [[Upadica: Kolegice Strenja]] odraditi [[Upadica: Čuli smo hvala]] i to je ono što ja očekujem od svake Vlade.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Nemojte bit tako pesimistički, možda ćete vi biti na vlasti. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje, o pardon, poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege, pa evo danas se govori o tome što ministar Kujundžić, ministarstvo i ova Vlada nije učinila, a treba reći i ono što je učinila. Naime, dolazim iz Šibensko-kninske županije i dužnost mi je reći što je to učinjeno u našoj županiji. Opća bolnica Šibenik je stara 150.g., ono što je uloženo za vrijeme ove Vlade, ovog ministarstva i ovog ministra nije učinjeno od njene izgradnje prije 150.g. Naime, dovršen je projekt energetske obnove zgrade u prosincu prošle godine vrijedan 51 milijun kuna + PDV, u cijelosti je obnovljena fasada, krovovi i stavljena nova rasvjeta, troškovi energije prije obnove iznosili su 4,4 milijuna kuna, sada će iznositi 2,1 milijun kuna, 13% energije bit će proizvedeno iz obnovljivih izvora, kompletno je učinjena toplinska izolacija, zamijenjena vanjska stolarija, rekonstruirana kotlovnica itd. Pri kraju je uređenje dnevne bolnice koje zajedno sa nabavom magnetske rezonance iznosi projekt vrijedan 46 milijuna kuna za koji neće izdvojiti ni kune, ni šibenska bolnica, ni proračun Šibensko-kninske županije, 80% vrijednosti projekta stižu iz europskih fondova, do 15% je osiguralo ministarstvo. Tim samo nabavom uređaja magnetske rezonance tu sam svjedok kroz više mandata i posebno SDP-ove Vlade, ulagali smo kolega Kulušić i ja amandman za nabavu tog uređaja, sada možemo s ponosom reći da imamo jedan od najsuvremenijih uređaja u RH vrijedan 8 milijuna kuna, da stanovnici Šibensko-kninske županije više neće morati na taj pregled čekati i biti na listi čekanja ni u Zadru, ni u KBC Splitu ili pak privatno plaćati ili biti u privatnim klinikama, sada će taj pregled moći raditi u tom kao što sam rekla jednom od najsuvremenijih uređaja upravo u našem gradu, u Šibeniku. Mislim da je jako licemjerno kad slušamo kako kolege, kolege govore kad je u pitanju izdvajanja za zdravstveno osiguranje, uvijek je sve puno i skupo, a kada tražimo uslugu želimo najbolje i najskuplje. Sigurno da za sve ono što je dobro treba osigurati daleko više sredstava. Upravo ova Vlada, ovo ministarstvo i ovaj ministar učinio je da je udvostručen iznos sredstava za posebno skupe lijekove koji iznosi sada 1,4 milijardu kuna, što je 1% državnog proračuna. Ne treba zaboraviti da troškovi zdravstva prosječno rastu godišnje i do 10% i da dok ne osiguramo veći priljev sredstava do tada nećemo postići financijsku stabilnost kad je u pitanju zdravstvo. Da nije sve ulaganje i u infrastrukturu u zdravstvu što se tiče bolnica i drugih, treba reći evo za primjer sam uzela stanje u Općoj bolnici Šibenik, pa možemo vidjeti da su rashodi za zaposlene u prvoj polovini ove godine u odnosu na prvu polovinu prošle godine porasli preko 4 milijuna kuna, isplaćuju se regresi, božićnice, poštuje se kolektivni ugovor, kao što sam rekla jako puno se izdvaja i za posebno skupe lijekove i taj dio u cijelosti osigurava ministarstvo. Evo ovom prilikom u ovom kratkom izlaganju želila bi se zahvaliti ministru, ministarstvu i Vladi RH koja je upravo u Opću bolnicu Šibenik prvi puta uložila ovoliko puno sredstava nakon 150.g. otkad je bolnica izgrađena. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko opet replika, poštovane zastupnice Ljubice Lukačić je prva.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice, u svom izlaganju spomenuli ste posebno skupe lijekove. Mislim da je važno za istaknuti kako je ova Vlada i ovaj ministar omogućili su jedan lijek za koji svi znaju, a to je spinraza koji na godišnjoj razini košta oko 150 milijuna kuna, spinraza će omogućiti dakle svim oboljelima od spinalne mišićne atrofije da mogu dobiti spinrazu, te jel se vidi hoće li im ona koristiti u njihovom liječenju, to je veliki korak naprijed i nije samo nada za one male, dakle za malu djecu koja su na respiratoru, već i za odrasle osobe s invaliditetom. Hvala.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Istina kolegice Lukačić, kao što sam i rekla udvostručen je iznos sredstava za posebno skupe lijekove. Znamo da danas na tržištu svakodnevno se, imamo nove, kvalitetnije lijekove ali oni su i daleko skuplji nego one koje smo imali ranijih godina. Upravo zato i kažu da troškovi u zdravstvu rastu prosječno 10% godišnje. I ovo ministarstvo i Vlada RH kao jako socijalno osjetljivo ima razumijevanje i nastoji svim tim našim pacijentima, posebno ako se radi o djeci omogućiti te lijekove koji mogu pospješiti najbolje rezultate.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena kolegice, evo drago mi je da ste se vi osvrnuli na one pozitivne stvari koje je napravio ministar i ministarstvo. Ja se još ovim putem zahvaljujem ministru što je prepoznao potrebu stanovnika Brodsko-posavske županije na jednaku dostupnost zdravstvene usluge i što su se razdvojile opća bolnica a Slavonski Brod i Nova Gradiška koje su famoznim master planom spojene. Trenutno u našoj bolnici iz fondova a iskorišteno preko 50 milijuna kuna. Ministarstvo daje podršku kadrovskoj strukturi, plaćanje HZZO-u je ispod 200 dana, to je samo jedan dio onih pozitivnih stvari koje su se desile u našoj općoj bolnici. A samo ću napomenuti da je prije master plana dugovanje bilo 30 milijuna kuna a izlaskom iz master plana to dugovanje je bilo 105 milijuna, znači višestruko premašeno. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolegice Maksimčuk, dobro je da naši građani čuju što je sve učinjeno i u mojoj Šibensko-kninskoj županiji i u vašoj županiji ali da se ne ulaže samo u bolnice, u zgrade, u izgradnju dnevnih bolnica ili nabavu uređaja već ulaže se i u specijalističko usavršavanje dr. medicine. Tako npr. 60 je ugovora potpisano sa 39 domova zdravlja i 21 zavodom za hitnu medicinu kako bi se omogućilo i 212 specijalizacija.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, ja bih htjela napomenuti a to se vidi lijepo na stranicama Ministarstva zdravstva da je u lipnju 2017. izbjegnuta suspenzija 2 milijarde kuna iz eu fondova koja su namijenjena za zdravstvo upravo što je prijetilo 2015. godine i to zbog toga što je ministarstvo ispunilo ex ante uvjete i na taj način povuklo značajna sredstva. U Zadru npr. možemo se pohvaliti da je upravo iz tih sredstava isto tako se došlo do projekta dnevnih bolnica gdje se ulaže preko 47 milijuna kuna uz opremu brojnu i moramo napomenuti da je prije ove Vlade da je sama županija, grad i poduzetnici su kupovali magnetsku rezonancu a sada je to omogućeno preko ministarstva.
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolegice Perić, zaista veseli da i u Zadarsku županiju a čuli smo ranije i u brojne druge, gotovo sve županije znatna sredstva su uložena i u novu opremu a i u neke druge projekte. Imamo po prvi puta u RH robotski kirurški sustav što je sigurno jako bitan nacionalni centar za medicinsku robotiku.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Nikole Grmoje, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, žao mi je što nema tu kolege Borića, on je jako nezadovoljan što mi nismo kao prvi put naveli svih 52 točke, iako nisam ja autor uratka nego naš savjet za zdravstvo gdje su liječnici iz cijele Hrvatske. Njemu je to jako žao jer da smo mi napisali 10 stranica a ne 1 stranicu on bi sigurno glasovao za opoziv ministra Kujundića. Da smo mi to opširnije obrazložili taj čovjek bi sigurno se poveo argumentima, on ne bi slušao ono što kažu Andrej Plenković i stranačko vodstvo nego bi slušao argumente i zdrav razum. Uvijek je bio čovjek koji je držao do argumenata i do zdravog razuma, nikad nije bio na daljinski, nikad nije bio stranački žetončić. Znači žao mi je evo što nije ovdje jer bi možda sada nakon ove moje rasprave promijenio mišljenje i u petak glasao za opoziv ministra Kujundžića. Što se tiče kolegice ovoga što ste iznijeli oko šibenske bolnice. Šalju mi ljudi sada poruke da su stariji liječnici, sindikalisti koji su imali određene pritužbe na rad u samoj bolnici maknuti u Kninsku bolnicu da ih se potjeralo, da je toliki taj stranački pritisak u Šibenskoj bolnici. Evo ja sam dobio takve informacije. Tako da ima različitih pogleda na stanje stvari u hrvatskom zdravstvenom sustavu ali podrška koju dobivamo od građana tijekom ove rasprave pokazuje što oni misle o ovome zdravstvenom sustavu. I ne, neće oni ići iz Hrvatske kako im je zaželio akademik Reiner, neće ići iz Hrvatske, nego ćemo [[Upadica Reiner: Ponavljajte vi neistine samo i dalje, ja sam to vama rekao.]] nego ćemo, poštovani potpredsjedniče, poštujte Poslovnik, ako imate nešto za reći, recite nakon mog izlaganja, nemojte intervenirati dok ja govorim, zamolio bih vas. Dakle, neće građani Hrvatske ići vam Hrvatske nego će zdravstveni sustav ovdje biti onakav kakav treba biti. I nije istina da kada se nekoga kritizira, kada se upozorava na ono što je loše da je to nešto negativno. Ne, to je prilika da se nešto i popravi. Do opoziva, ministar je siguran, do njegovog opoziva neće doći. Većina postoji, u petak će ovaj opoziv biti odbačen. Mi smo znači svjesno ušli u jedan politički poraz kako bi se ovdje u Hrvatskom saboru raspravljalo o stanju u zdravstvenom sustavu. Pa ovo je prilika ministru, umjesto da ovo shvati dobrohotno da posluša ovdje što će se iznijeti i nešto od toga pokuša promijeniti, zašto to shvatiti kao nešto negativno? Ja niti jednu lošu riječ nisam rekao o ministru Kujundžiću, kao čovjeku, kao liječniku, govorio sam o stvarima u zdravstvenom sustavu. Nisam ga ni vrijeđao, nisam koristio kao neke kolege ne znam riječi vitez, nisam govorio bilo što loše o ministru. Govorio sam o lošim stvarima u sustavu. I ovo je prilika da ministar Kujundžić to čuje i da neke stvari, evo još je godina mandata ako ne bude prijevremenih izbora da te stvari popravi i promijeni. Zašto mislite da je svaka kritika nešto što je negativno? Pa to je prilika da se stvari poprave. Znači pa nećemo vas, ako vas budemo hvalili onda ništa nećete ni raditi, nećete ništa mijenjati. Znači kritika je a posebno ako je konkretna kritika, s konkretnim problemima onda je to prilika da se problem riješi. Sve je u vašim rukama. Znači kolegica Strenja može sazivati sjednice odbora ali ništa ne može promijeniti, može otvoriti određena pitanja ali nema, u vašim su rukama i škare i sukno. U rukama vas i ove Vlade, premijera ministra financija i ostalih. Znači zašto svaku kritiku shvatiti kao nešto negativno? Zašto prijedlog oporbe shvatiti kao nešto negativno. Ja mislim da je svima nama u interesu, ja nikad nisam rekao da bilo tko od vas kolega želi da zdravstveni sustav bude loš. Ja sam siguran da kolega Ćelić želi da zdravstveni sustav bude dobar, da stanje zdravstva u gradu Metkoviću, u Domu zdravlja Metković bude dobar. Pa zašto bi čovjek želio da on bude loš? Ja to nikad nisam rekao niti bi to preko mojih usta ovdje u Hrvatskom saboru ikad prešlo. Niti smatram da akademik Reiner kao liječnik sigurno želi da stanje zdravstvenog sustava želi da bude dobro i da hrvatski građani budu s time zadovoljni. Sigurno ne želi ništa loše. Ja sam se pozivao na jednu nespretnu izjavu ali sam uvjeren da u njoj nije bilo nikakve zlonamjernosti, ja sam u to siguran. Znači tako da nemojte kolege svaku kritiku shvaćati kao da je to širenje nekakvog defetizma. Ne, ja nikad građane ne bih pozvao da idu iz ove zemlje. U ovoj zemlji treba ostati, za ovu zemlju se treba boriti, ovu zemlju treba unapređivati, ovu zemlju treba popravljati. I ne slažem se sa onima koji kažu da je u bivšem režimu bilo bolje. Ovo je slobodna Hrvatska u kojoj svatko od nas, pa evo i mi ovdje možemo reći slobodno mišljenje, svoje mišljenje, možemo iznijeti stav, možemo iznijeti kritiku, to se u bivšoj državi nije moglo. Dakle, s tima koji tako tvrde se nikako ne slažem. I zato budite malo otvoreniji za kritiku, kritika služi da se stvari popravljaju i ja sam uvjeren da je puno, znači koliko god je bilo uvreda prema nama, znači evo kolega Borić je koristio tu nekakav uradak, ja i kolega Bulj, nismo se ja i kolega Bulj bavili zdravstvom da je on autor tog uratka kako je rekao kolega Borić, onda bi čovjek bio danas ovdje, puno mu je bitnije da pokuša zaustaviti ovaj otpad koji mu iz Vrgorca pokušavaju dovesti. Imamo mi ljude koji se bave zdravstvom, koji su radili u zdravstvu i koji nešto znaju o tome. Ali ja iz pozicije i ono sve što sam govorio, govorio sam iz pozicije građana, pacijenata, liječnika koji mi šalju poruke, znači i nisam nikoga želio ocrniti i prikazati ga u nekakvom negativnom svjetlu. Pa ja mislim da bi i ministar bio sretan da je stanje u zdravstvenom sustavu dobro, da ima više stvari s kojima se može pohvaliti. Znači nitko ovdje nije zlonamjeran ali smatrali smo i zašto je opoziv onakav kakav jest. Pa nismo pisali ministar je namjerno to napravio nego ministar je propustio napraviti ono što mi smatramo da se treba napraviti. Znači nije učinio ono što je kao ministar trebao učiniti i zato smo zahtijevali opoziv. I bilo bi dobro da se u ovom Hrvatskom saboru više raspravlja o svim problemima u hrvatskom društvu od pravosuđa, zdravstva, znači javne uprave pa na dalje. Što je loše u tome? Znači kaže kolega Borić, cijelo ljeto su nas terorizirali. Čime smo terorizirali? Da dođe do rasprave? Što je loše u raspravi? Što se dogodilo? Hoće li ministru pasti kruna s glave što je ovdje cijeli dan? Izgubio je jedan dan, možda ga je izgubio, a možda ga nije izgubio, ako je slušao o problemima, možda je dobio nekakve ideje kako određene stvari riješiti, čak nije onda ni izgubljen dan. Dakle, naučimo se malo tome što je parlamentarna demokracija, što je dužnost opozicije, što je zadatak vladajućih i budimo malo otvoreniji za kritike. Hvala.
Hvala. Imamo repliku poštovane zastupnice Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolega Grmoja, vi ste iznijeli tu da neki stariji liječnik zbog političkog opredjeljenja morao je ići i putovati u Knin. To je neistina. U posljednjih 5, 6 godina otkada je, evo sada sam kontaktirali i sa ravnateljicom, predsjednica sam upravnog vijeća, koliko ja znam, temeljem ugovora o funkcionalnoj integraciji liječnici mogu potpisati ugovor i putovati u Knin ako to žele i to su posebno plaćeni, ako to ne žele oni to ne moraju. Jedino postoji mogućnost da umirovljeni liječnik ide i radi u Knin, ali to je opet njegova slobodna volja. Znači ovo su neistine da je nekoga Šibenska bolnica, ravnateljica, upravno vijeće ili slično zbog njegovog političkog opredjeljenja ne znam poslao ili šikanirao da putuje u Knin.
Poštovani zastupnik Grmoja.
Poštovana kolegice a što ste mislili da će ravnateljica reći da je to istina? Znači da će vam potvrditi? ... [[Upadica se ne čuje.]] Ja neću govoriti, ja neću govoriti imena i prezimena jer ne želim na bilo koji način ugroziti te ljude koji su mi se obratili ali svi znamo kako funkcioniraju stvari od državne uprave do znači nažalost zdravstvenog sustava gdje je još jako bitno tko je kakvog političkog opredjeljenja, tko je kritičan prema onima koji su na vlasti. Pa evo sami ste priznali da ste vi tu kao politička osoba imenovani znači, nije imenovan netko iz neke druge političke stranke, nego ste imenovani vi iz HDZ-a. Nemojmo se pratiti, pa nemojmo se praviti blesavi, pa nemojmo se praviti blesavi.
Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Roberta Podolnjaka.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. U ovoj višesatnoj raspravi imali smo prilike čuti veliki broj argumenata o stanju u zdravstvenom sustavu i to je ono što smo zahtijevali da javnost čuje. I uvjereni smo da će sud javnosti biti za argumente koje smo iznijeli, koji govore o svim slabostima i propustima u onome zdravstvenom sustavu a za koji je zadužen resorni ministar. Ali činjenica je ako pogledate ministar je ovdje ostavljen sam na vjetrometini da se brani, nema niti predsjednika Vlade. Vi i sami vidite da zapravo nitko od vaših koalicijskih partnera ne želi podržati vašeg ministra, pogledajte, nema nikoga. Na taj način, mi smo ovdje ali gdje su vaši koalicijski partneri, nema nikoga. Nitko ne želi podržati ministra, čak niti izlaganjem u ime kluba, zapravo se na taj način ograđuju. Onda će možda morati glasati kao neki žetončići ili tako netko kad dođe u petak, radi održanja Vlade, radi mira u kući ali gledajte, stvarne potpore nema, nema one moralne potpore koja bi se očekivala od jedne Vlade koja ima zajednički program i stoji iza rada svakog pojedinog ministra. Ali ono što mene osobno posebno žalosti, o čemu zapravo i nije bilo rasprave a to je činjenica da ste ovu raspravu odgađali maksimalno koliko ste mogli nategnuti čak i u vašem tumačenju ustavnih rokova. Mogli ste ovu raspravu provesti u ljeto, u tijeku jednoga dana, ovu raspravu smo tražili 22.7. mi smo čak 19.7. imali izvanrednu sjednicu jer su se imenovali novi ministri, znači i iza onoga roka od 15. srpnja, mogli smo održati sjednicu, mogli smo puno ranije o ovome raspravljati. Mogli smo o ovome raspravljati i odmah kada smo došli na zasjedanje 18. rujna ali pogledajte, vi ste čekali sa ovom raspravom do isteka tog roka od 30 dana koji ste sami rekli da počinje 18. rujna. To znači da ste i vi sami izbjegavali tu raspravu do krajnjeg mogućeg roka za koji ste rekli da počinje 18. rujna. Kažem, rekli ste da počinje 18. rujna, za mene je to onaj ustavni rok od 30 dana i duboko me žalosti što je čak i Ustavni sud propustio reći da je to taj rok koji se ima pridržavati vladajuća većina. I zbog toga 3 mjeseca nije bilo ove rasprave. A ovaj Hrvatski sabor nije u funkciji da radi izvršne poslove ali je u funkciji nadzora. I to je jedna od temeljnih funkcija koje Hrvatski sabor u parlamentarnom sustavu ima da nadzire Vladu i rad svakog pojedinog ministra. Jedan važan instrument tog nadzora je i rasprava i glasanje o povjerenju jednom od ministara. To je temeljna funkcija i nemate nikakvog razloga prozivati predsjednicu Odbora za zdravstvo da je ona u toj funkciji trebala raditi određene poslove koji pripadaju izvršnoj vlasti i koje pripadaju ministru. Ali mi radimo onaj posao koji jest ... [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatskom saboru i koji smo htjeli raditi i u vrijeme kad formalno Sabor ne zasjeda u ljeti. Ali gledajte jedan primjer koji dolazi iz jedne druge države kada je jedan premijer suspendirao rad parlamenta da ga parlament ne bi mogao nadzirati, da mu ne bi mogao smetati, da bi ga pustili na miru, pa je privremeno poslao zastupnike na godišnji odmor. Ali u toj zemlji vladavine prava koja čak i nema ustav kao pisani dokument je postojao vrhovni sud koji je rekao ne možete to raditi g. premijeru, ne možete to raditi. Parlament mora raditi da bi nadzirao rad vlade, to mu je temeljna funkcija. To je ono zašto parlament postoji. I vlada je odgovorna tom parlamentu. I da bi mu mogla biti odgovorna parlament mora zasjedati. To se dogodilo u jednoj zemlji u Ujedinjenom Kraljevstvu baš ovoga ljeta kada mi nismo mogli raspravljati upravo u funkciji nadzora nad radom ministra. Ali to vam samo pokazuje kako u jednoj zemlji parlamentarne demokracije sustav na kraju ipak funkcionira. I kad imate premijera koji ne želi raspravljati o svom radu i o radu Vlade postoji taj Vrhovni sud koji mu kaže e to ne možete činiti. Nažalost kod nas Ustavni sud to nažalost nije učinio. I dozvolio vam je da ovu raspravu odugovlačite puna 3 mjeseca sada do sredine listopada i da još glasamo 18. listopada onaj zadnji dan kada ste po roku, koji vama započinje od 18.10. kada je ovaj Sabor počeo zasjedati, kada je zapravo imao prvi dan i utvrdio dnevni red da počinje ustavni rok od 30 dana. Pa da ste stvarno toliko uvjereni, toliko uvjereni u ispravnost rada ministra pa ne biste čekali toliko dugo da pričate sve ono dobro što želite reći o radu ministra i o radu Vlade. Zašto biste čekali do zadnjega dana? Ne, htjeli biste se odmah pohvaliti, što prije to iznijeti. Upravo to što ste do krajnje moguće vremenske granice odgađali ovu raspravu zapravo pokazuje da ste je htjeli izbjeći. Na kraju krajeva i sada raspravljamo u vrijeme kada nas malo koji dio javnosti promatra i sluša ovu raspravu. Ali to je činjenica to zapravo uvijek radite u kontinuitetu, ali mi smo svejedno uvjereni, sve ovo što smo govorili nije uzalud. Govorili smo o funkciji zastupnika kojima je dužnost nadzirati rad Vlade i svakog pojedinog ministra. I uvjereni smo da ovo nisu uzalud riječi koje odlaze u vjetar i funkcija je parlamenta upravo da to govorimo. I sve ovo što smo govorili i niz ovih argumenata koje je govorila kolegica Strenja u ime predlagatelja i drugi zastupnici sasvim sigurno će imati odjek u javnosti. A vi bez obzira koliko branili pojedine poteze ministra u cjelini nećete moći dokazati da je sustav kakav danas postoji održiv, učinkovit, kvalitetan i da takav sustav može dugoročno opstati. On zapravo tone dnevno i to vidimo u svakom pojedinom segmentu tog sustava, a najbolje o tome govore u tom sustavu rade, a to su liječnici i medicinske sestre i ostalo medicinsko osoblje. Zahvaljujem.
Hvala i na vaše izlaganje imamo replike, prava je poštovane zastupnice Marije Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, koliko je zahtjev za opozivom ministra opravdan govori ova vaša rasprava. Vi u tijeku cijele ove svoje rasprave niste iznijeli ni jedan argument, niti razlog zašto uopće vi jeste u, među onima koji su potpisali zahtjev za izglasavanje nepovjerenja ministru. Mi smo ovdje u cijelom vašem izlaganju slušali teoriju o rokovima onako kako ju vi vidite iako i sami jako dobro znate da se ova rasprava provodi u onim rokovima koji su u skladu sa Ustavom i zakonom i da su o tome svoje mišljenje rekli ustavnopravni stručnjaci. Nije to dakle tumačenje HDZ-a i da smo mi zato što mi tako mislimo to proveli sada. Tako da evo ja stvarno ne znam da li vi niste imali što drugo reći u svojoj raspravi osim vaše teorije o rokovima kad je ovu raspravu trebalo provesti [[Upadica: Hvala.]] ili zaista nemate ozbiljnih argumenta. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Podolnjaka.
Ja sam rekao poštovana kolegice da su iznijeti mnogi argumenti u ime predlagatelja i od kolegice Strenje koja je predsjednica Odbora za zdravstvo i drugih zastupnika i nisam imao potrebe ponavljati te argumente, nema potrebe, javnost je to čula. Ali sam sa stajališta osobno kao profesor ustavnog prava imao potrebu reći one argumente koji nisu uopće bili izrečeni danas u ovoj raspravi, a koji su jako važni. Vjerujte za mene kao profesora ustavnog prava su izuzetno važni ustavni argumenti u smislu nadzora sabora nad radom vlade. I ne mogu tek tako jednostavno preći preko povrede Ustava, da se rasprava o povjerenju nije održala u ustavnom roku od 30 dana, ako u Ustavu piše da se rasprave i odlučivanje mora provesti u roku od 30 dana. Dozvolite da kao profesor ustavnog prava ne mogu to tako prihvatiti i da to nije moja puka teorija, to nije moja puka teorija. I drugi profesori, velika većina je to isto rekla.
Hvala lijepa. Slijedeća je replika poštovane zastupnice Ljubice Lukačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega budite uvjereni gledaju naši građani ovu raspravu jer evo barem meni svako malo stiže neka poruka, tako sigurno gledaju. Ono što ste vi danas izrekli kao što je kolegica Jelkovac maloprije rekla me ne iznenađuje, čini mi se da ste mogli nešto drugo govoriti osim ustavnih rokova iako ste rekli da to vas posebno dira, mogu to možda i razumjeti. Nema razloga da mi ovu raspravu odgađamo i to nismo činili, a već danas ovim što smo izrekli, izrekli smo puno više argumenata za ministra nego vi protiv. Pa to što ste rekli da je nas ovdje jako malo koji ga brane, nema ni vas puno više koji govorite protiv njega. Prema tome, kad bismo išli pobrojati tko je argumenata izrekao više sigurno bi mi bili u prednosti.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Podolnjaka. Dobro, hvala. Idemo na slijedeću pojedinačnu raspravu poštovanog zastupnika Ivana Ćelića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zdravstvo je danas strahovito skupo i nema tog ministra koji može u ovakvim izazovnim vremenima sa sve skupljom tehnologijom sa sve skupljim lijekovima namijenjenim u personaliziranoj medicini odgovorit na način na koji vi predlažete. Zapravo ja nisam čuo nikakvu alternativu koju ste i predlagali osim što ste na jedan populistički način htjeli javnost traži Pedra i sad za određene probleme je kriv ministar zdravstva i aktualni ministar zdravstva kad ode svi problemi će biti riješeni. Zdravstvo čine zgrade, zdravstvo čine uređaji i ono što je puno puta danas istaknuto zdravstvo čine ljudi. Temeljeni stup hrvatskog zdravstva su medicinske sestre i liječnici. Za vrijeme ministra Milana Kujundžića ni jedna zamolba koja je upućena prema Ministarstvu zdravstva, a odnosila se na zapošljavanje medicinskih sestara i liječnika, koliko je meni poznato, ni jedna zamolba nije uskraćena. Za vrijeme ove godine samo preko europskog socijalnog fonda 212 specijalizanata, ni jedna specijalizacija koja je zatražena od zdravstvenih ustanova u vlasništvu države, u vlasništvu županije, nije uskraćena. Ako kompariramo rashode za zdravstvo po glavi stanovnika koji su u prosjeku gotovo 4 puta manji od prosjeka u odnosu na druge europske zemlje, ako odemo po bolnicama koje su u vlasništvu država u susjednim zemljama onda ćemo vidjeti da hrvatsko zdravstvo jako dobro i sve ove argumentacije koje su danas iznesene da je situacija katastrofalna, to apsolutno ne stoji. Problem s ljudima izvan velikih gradova postoji i u Njemačkoj. Jedinice lokalne samouprave traže različite načine, nude različite povlastice za liječnike koje pozivaju iz županijskih bolnica da bi došli raditi u ordinacije obiteljske medicine širom Njemačke, širom Austrije, dakle ništa novo, s tim da mi nikada nećemo biti Njemačka i ne trebamo ljude lagati. Što se tiče uređaja, samo prošle godine 10 magnetnih rezonanci, 5 CT-a, 2 aspekta, 6 angiografa, 2 linearna akceleratora ljudi koji rade u bolnicama educiraju se u tim bolnicama čija se oprema neprestano zanavlja i bez toga ne bi imali visokospecijalizirane stručnjake. Prisjetimo se svjetskog uspjeha hrvatske medicine, a to je razdvajanje sijamskih blizanki gdje je 14 liječnika nakon petnaestosatne operacije napravilo uspjeh svjetskih razmjera. Liječnici u Klaićevoj spasili bebu rođenu u 27. tjednu trudnoće koja je težila svega 450 grama, u KBC-u Sv. Duh uzgojena hrskavica izvađena iz nosa, presađena u koljeno, u KBC-u Rijeka liječnik ingvinalnim putem izvadi zahvate na srcu rješavanje kongenitalnih anomalija. U Općoj bolnici Karlovac onkološki tim izveo operaciju jajnika pomoću tzv. plavog svjetla, sanacija puknuća aneurizme zdjelične arterije endovaskularno KBC Rebro moj prijatelj Dražen Perkov. To vam je hrvatska medicina i to je medicina 2019. godine koja se odrađuje uz pomoć ove zdravstvene administracije i ovog ministra zdravstva. Dobrodošli u Hrvatsku.
Imamo više replika ponovo. Prvo poštovana zastupnica Ines Strenja.
Poštovani kolega Ćelić, drago mi je da ste cijeli taj niz vrhunskih uspjeha naših kolega izrekli jer je to meni poznato i o tome treba pričati. To je ono po čemu je hrvatska medicina prepoznata od transplantacije do takvih pojedinačnih. Kolega koji to radi u Rijeci već desetak godina i zatvara … moj prijatelj Čače, da ja nečije ime spomenem koji to radi, moj ratni kolega sa mnom je bio u 9. gardijskoj, znači vrhunski su nam liječnici. Pa vas ja pitam zar nije opravdano da tražimo da ministarstvo donese konkretne mjere za ostanak zdravstvenih djelatnika i liječnika i medicinskih sestara uz to što su potplaćeni, ali kao razloge svog odlaska nisu navodili baš u najvećem dijelu male plaće nego radne uvjete, odnose, mogućnosti napredovanja da to nije političko napredovanje, da ovisite o tome koja je stranka na vlasti. Dakle mnoge te stvari su puno bitnije. Dakle trebalo je učiniti nešto za ostanak liječnika i medicinskih sestara u našem sustavu, poboljšati njihov status. To je ono zašto se borimo …
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Ćelića.
Poštovana kolegice Strenja, volio bih da ste tom intonacijom vodili čitav dan ovu raspravu. Apsolutno se slažem s vama da treba učiniti sve da odljev hrvatskih liječnika i medicinskih sestara bude što manji. On će biti. U Klinici za psihijatriju Vrapče otišlo je dvoje liječnika od 60, naravno da je situacija bolja u Zagrebu nego u određenim jedinicama lokalne samouprave, ali vjerujte mi sa svime onime što je u ove tri godine ministar zdravstva napravio, vjerujte mi da je rezultat da je ipak odljev zdravstvenog osoblja manji. Voljeli bi svi da je manji i ministra su optuživali da je sindikalist kada se zalagao za veće plaće, ali trebamo vidjeti i trebamo realno sagledati situaciju u kojoj se svi mi nalazimo bez obzira što smo mi subjektivni kao liječnici kada govorimo o temi zdravstva.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Maksimčuk.
Hvala lijepa. Kolega Ćeliću vi ste u vašoj raspravi rekli da zdravstvo čine zgrade, oprema, ljudi i upravo zbog toga Brodska bolnica bila je i ostat će europska bolnica i to zbog ljudi koji već 121 godinu predano rade na tome da bude europska bolnica. Za vrijeme Domovinskog rata je bila najveća ratna bolnica, a sada uz pomoć ministarstva koje daje podršku kako u kadrovskoj tako i u drugim potrebama, odobreno je temeljem zadnjeg natječaja 15 specijalizacija što u mnogo pomaže opstanku i ostanku naših mladih liječnika upravo u Slavonskome Brodu.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Ćelića.
Poštovana kolegice Maksimčuk. Slažem se, ja ću se opet vratiti u kliniku u kojoj ja radim. Dakle za vrijeme ovoga ministarstva uz pomoć SAFOA do kraja je izrealiziran projekt najveće investicije preko europskih fondova u hrvatsko zdravstvo, Zavoda za forenzičku psihijatriju. Znači standard koji se neprestano kontinuirano popravlja u svim bolnicama, pa tako i Općoj bolnici dr. Josip Bendžević Slavonski Brod dio je nastojanja Ministarstva zdravstva i aktualne zdravstvene administracije. I ponekad mi se čini da u Hrvatskoj nedostaje kultura zahvalnosti, ne očekujem od oporbe da hvali i da iznosi panegirike našem ministru Kujundžiću, ali one činjenice koje su dobre treba pohvaliti i reći hvala svima onima koji rade na boljem standardu prema našim pacijentima.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Josić. Izvolite.
Evo kolega Ćeliću svi smo se ovdje složili oko jedne stvari, a to je da medicinu ne čine samo zgrade već je čine ljudi, posebice zdravstveno osoblje, pa vi kao psihijatar jako dobro znate kako su ustrojene psihijatrijske bolnice. Ovdje smo imali priliku čuti kako u mojoj županiji ima veliki postotak nemedicinskog osoblja u određenim bolnicama pa tako između ostalog i u Neuropsihijatrijskoj bolnici u Popovači. Nažalost, o tome govore ljudi koji ne znaju kakav je ustroj određenih zdravstvenih ustanova, a posebice što se tiče specifičnih bolnica. Pa mislim da bi se o tome trebalo progovoriti a i po pitanju ne samo neuropsihijatrijskih već i specijalnih bolnica i drugih zdravstvenih ustanova trebali bi neke zastupnike koji su ovdje općeg smjera i te kako dobro upoznati sa ustrojstvima.
Odgovor poštovanog zastupnika Ćelića.
Evo drago mi je kolegice Josić da ste to spomenuli, dakle bolnice koje se bave specifičnim dijelovima medicine kao što su psihijatrijske bolnice imaju nažalost s obzirom da je pansionski tip, imaju jako puno tog tehničkog nemedicinskog osoblja koje je nužno da bi bolnica funkcionirala između ostalog i neuropsihijatrijska bolnica Popovača. Ono što je isto tako jedan od projekata Ministarstva zdravstva to je centralni upravljački sustav i ono što neprestano ministar govori koji se zalaže protiv uravnilovke i to će, to je omogućeno sa novim Zakonom o zdravstvenoj zaštiti da se napokon kada se ustroji taj informatički sustav, da oni liječnici koji više rade imaju veću plaću.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Lukačić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega vi ste spomenuli nekoliko pozitivnih primjera u našim hrvatskim bolnicama, mislim da je potrebno itekako spomenuti i pozitivne primjere u rehabilitacijskim centrima kao npr. u ovom trenutku obnavljaju se Varaždinske toplice, dakle bolnica u Varaždinskim Toplicama. Npr. ova Vlada, to je jako važno za reći, je ponovno pokrenula projekt spinalnog centra koji SDP nikada nije dovršio, a obećavao je. Bolnica, specijalna bolnica Biokovka u Makarskoj svake godine milijune kuna ulaže u standard pacijenata, dakle u smještaj, u opremu i odljev liječnika, medicinskih sestara i fizioterapeuta tamo je nula.
Odgovor poštovanog zastupnika Ćelića.
Evo, poštovana kolegice Lukačić drago mi je da ste spomenuli i taj segment i sa izmjenama Zakona o zdravstvenoj zaštiti zdravstveni turizam je poprimio puno bolju konfiguraciju i ja očekujem tijekom nadolazećih godina da će i investicije u tom području što se tiče dakle fizikalne terapije i rehabilitacije da će tu biti puno veća ulaganja i da ćemo onda na taj način bit konkurentni za zemlje EU. Mi već imamo određenu situaciju kao što je recimo bolnica u Rovinju koju vodi dr. Marinko Rade gdje osiguranici iz drugih zemalja EU koriste vrlo kvalitetne usluge fizikalne terapije i rehabilitacije.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Poštovani potpredsjedniče HS, ministre, kolegice i kolege, često ističem da je sve mjerljivo, pa tako i rad u politici, mjeri se gospodarskim pokazateljima tj. rastom gospodarstva, mjeri se povlačenjem sredstava iz Europskih fondova, mjeri se izgradnjom cesta, vrtića, škola, bolnica, rastom plaća i mirovina po čemu je ova Vlada najuspješnija do sad. Kolega Podolnjak je u svojoj raspravi istaknuo da se javnost mogla uvjeriti u snagu argumenata, čime se slažem, ali smatram da su argumenti ipak na drugoj strani. Trenutačno u sabornici od 32 potpisnika prijedloga za opoziv ministra Kujundžića je njih svega 5-ero ili 15%, toliko o ozbiljnosti da se raspravlja o opozivu ministra Kujundžića. Također slijedeći argumenat o dobrom vođenju i Vlade i resora zdravstva kada govorimo o području Varaždinske županije su slijedeći projekti, u Varaždinskoj županiji, domu zdravlja, vrši se projekat poboljšanja pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti u vrijednosti 12 milijuna 840 tisuća kuna i u provedbi je. Gradi se dnevna bolnica vrijednosti 50 milijuna kuna, u tijeku je postupak javne nabave. Gradi se objedinjen hitan bolnički prijem vrijednosti 20 milijuna kuna, postupak javne nabave je u tijeku. Odrađena je energetska obnova 7 zgrada u vrijednosti 83 milijuna kuna. U Novom Marofu je izgrađen objekt palijativne skrbi vrijednosti 53 milijuna kuna, nabavljen je uređaj magnetska rezonanca, sve zajedno sa uređenjem prostora, vrijednost negdje oko 9 milijuna kuna. Nabavljen je CT uređaj u vrijednosti 5,5 milijuna kuna, oba uređaja su u funkciji. Spinalni centar u Varaždinskim Toplicama vrijednosti 107 milijuna kuna, ishođena građevinska dozvola. Projekt energetske obnove objekta Minerve vrijednosti 82 milijuna kuna se provodi. Specijalističko usavršavanje doktora medicine u domu zdravlja i zavodu za hitnoj iznosi oko 16 milijuna kuna, itd., mogo mi još podosta nabrajati sve do negdje iznosa od kojih 500 milijuna kuna. Recimo projekt spinalni centar priprema se 10.g., aktualna Vlada ga je pripremila i odradila sve do građevinske dozvole, dnevna bolnica i hitan bolnički prijem priprema se 15.g., tek je u mandatu aktualne Vlade i aktualnog ministra natječaj u tijeku i znači u slijedeću godinu, dvije, moći ćemo ga pustiti u opticaj. Naravno, uz sve ove hvale vrijedne investicije dolazi i do određenih nepravilnosti, recimo inspekcija HZZO-a je za 2018.g. utvrdila da je jedna od bolnica bez postupka javne nabave Pa čija je to odgovornost, da li ministra ili ravnatelja? Da se razumijemo. Protiv aktualnog ravnatelja zaista nemam ništa, vrhunski je kirurg, predaje na tri visokoškolske ustanove i pretpostavljam da nije stigao sve pratiti, ali u tom slučaju to je njegov problem. Ako si kirurg, ravnatelj mislim da je dovoljno da si predavač na jednoj visokoškolskoj ustanovi, a ne na tri. Dalje, postoje upravna vijeća, pa recimo upravno vijeće jedne ustanove u zdravstvu je utvrdilo da si je jedna osoba koja je prije radila u toj ustanovi isplatila 160.000 kuna i zatražila da se to vrati. Gdje su upravna vijeća? Ovo je očito jako dobro odradilo svoj posao, ali postavlja se pitanje, gdje je tu nadogradnja, gdje su inspekcije, DORH, pravosuđe i svi ostali. Ili treći primjer gdje je anonimno prijavljen jedan od ravnatelja također ustanova u zdravstvu, čovjeka se 8 mjeseci provlači za ništa za period kada uopće nije bio ravnatelj. Da li je to odgovornost ministra ili je državno odvjetništvo koje je očito pustilo to van jer ovdje gore u toj anonimnoj prijavi je štambilj državnog odvjetništva kada je vidjelo da nema argumenata odlučilo malo čovjeka vući, prosto rečeno, po blatu? Prema tome kada bi svatko u našoj domovini odradio svoj dio posla, kada bi malo savjesnije prionuli pogotovo u pravosuđu rješavanja kojekakvih predmeta, smatram da bi nam daleko, daleko bolje bilo svima. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala vam lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani i ustrajni ministre, kolegice i kolege. Dakle i danas sam rekao i ponovit ću, kada bi netko pročitao ovaj zahtjev od oporbe vezano za opoziv vaš, za opoziv ministra zdravstva iščitao bi iz toga da se radi o jednom sustavu koji uopće ne funkcionira o ljudima koji se ne liječe u hrvatskim bolnicama već to traže na ulici alternativnom medicinom sustava koji je kolabirao. A jel tome tako? 32 zastupnika koji su potpisali taj opoziv mogu shvatiti zašto nisu večeras tu do samog kraja ove rasprave, ali ne mogu shvatiti da se nisu javili barem za pojedinačnu raspravu i raspravljali o onim stvarima koje su imali kao kontraargument, kontra ministra Kujundžića. Dakle u tom zahtjevu se kaže da nema i nije unaprijeđena zdravstvena zaštita da sustav nije sam po sebi stabilan, da ljudskim resursima nitko ne upravlja, da je sustava Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje ekonomski neodrživ, da bolnice nisu integrirane, da nema ili da ministar nije donio vremensko kadrovske normative, da zapravo ne razgovara sa medicinskim sestrama niti sa medicinskim osobljem. Dakle, kada imate i kada ste u mandatu jedne vlade onda naravno da kroz taj program koji kao ministar donosite imate četiri godine za odraditi određene stvari. Neke se mogu na samom početku vlade, a za neke treba dosta vremena i mislim da je to jasno i svim kolegama koji su danas raspravljali o nekim stvarima i govorili o tim zahtjevima. Ali u društvenoj klimi defetizma u hrvatskom društvu različitih opstrukcija mislim da je intencija oporbe bila u tome da se ide na to da se ide na zdravstvo jer su tu ljudi najosjetljiviji i onda su mislili da će to pasti na plodno tlo. Međutim, to sjeme nije urodilo plodom i zapravo su i mnoge druge interpelacije koje su bile u ovom Hrvatskom saboru postale potpuno besplodne. Sve zemlje u svijetu žele unaprijediti svoj zdravstveni sustav. Ja sam pokušao barem u našem okruženju vidjeti kako to rade neke druge zemlje od Slovenije, Austrije, Savezne Republike Njemačke, Švicarske o onim sustavima o kojima se ne govori i koji mi ovdje u Hrvatskom saboru znamo glorificirati, a na štetu našeg hrvatskog zdravstvenog sustava. Dakle kada pogledate udio BDP-a u pojedinim zemljama, on je puno, puno viši nego u RH, kada pogledate per capita zapravo liječenje u tim državama vidjet ćete da je ono preko 4, 5 ili 6000 eura, dakle u Hrvatskoj 750 eura, kada pogledate participacije koje su pacijenti dužni plaćati u tim zemljama od bolničkog liječenja, bolničkih intervencija ili kod nabavke skupih lijekova, vidjet ćete da recimo u jednom velikom i jakom sustavu kao što je švicarski morate participirati i do 20%, dakle do 20% u nabavci lijekova. A ova Vlada je za godinu dana udvostručila iznos za kupnju skupih lijekova i za liječenje teških bolesti u RH 1,4 milijarde kuna. Dakle 1,4 milijarde kuna je 1% proračuna RH i mi govorimo o lošem zdravstvu u RH. Meni je žao, ja ne želim biti maliciozan i govoriti o tome kako je to bilo za vrijeme SDP-ove vlade, o tome su neki danas govorili, ali ja ne želim to abolirati, zapravo neka pacijenti i oni koji su to doživljavali govore o tome na takav način. Spomenut ću samo neke stvari koje su se danas govorile u raspravi u Hrvatskom saboru, tada je tadašnji predsjednik vlade je zapravo zaratio bio sa svim društvenim skupinama a ponajviše sa liječnicima i medicinskim sestrama. Sjetite se samo tog vremena. Kada govorimo o tome prijedlogu dužnost mi je reći da je Vlada RH kroz svoje očitovanje na nekih 52. točke zapravo obrazložila svaku takvu stavku. S obzirom da se o njima razgovaralo danas dosta iz naših klupa a i iz redova oporbe, ja ću spomenuti samo neke stvari koje su jako važne jer i neke od njih su bili i razlozi odlaska liječnika iz RH a radilo se zapravo o specijalizacijama doktora medicine koji su tada malo ili nikako dobivali specijalizacije da bi se recimo u mandatu ove Vlade i ministra Kujundžića to eksponencijalno raslo na preko 210 milijuna kuna i zapravo na zadnjem pozivu koliko se sjećam više od 30 domova zdravlja i više od 20 institucija vezano za hitnu medicinsku pomoć se prijavilo na taj natječaj gdje se morao i povećati iznos sredstava vezano za specijalizacije. Mislim da je to iznimno dobro i da je to dobra poruka. Razgovarajući sa mladim liječnicima koji su netom završili medicinu kao i njihovom stažu oni su puni pohvala za Ministarstvo zdravstva i za ministra Kujundžića što je meni posebno drago. Dakle shvaćajući situaciju u kojoj se mi nalazimo i poboljšanju zdravstva u RH mislim da se u ovome trenutku na najbolji mogući način izvlače one ostvari koje su dobre prvenstveno za pacijente u RH i dostupnost usluga prema njima a zatim i za medicinsko osoblje, odnosno samim liječnicima. Dakle, druga stvar o kojoj želim pričati jer mislim da je nitko nije spomenuo jest zajednička javna nabava što je dodatno rasteretilo pojedine bolnice od administriranja a zapravo uštedjelo i novac i proračun RH. Odnos prema pacijentima je od iznimnog značaja i mislim da se Ministarstvo zdravstva na najbolji mogući način pristupilo pacijentima i onim područjima koje ste vi danas nazivali ruralnim područjima gdje to zapravo nije bilo moguće i zapravo ministar Kujundžić je približio zdravstvo i medicinu i u ta područja dovodeći prvenstveno stručnjake, specijaliste u ona područja gdje ih do sada nije bilo a to se ogledalo i kod vrlo skupih terapija, zatim kod same dijagnostike i adekvatne usluge koja im se pruža. Ono što me žalostilo kroz cijelu ovu raspravu a to je, ja to osobno ne volim kada glorificiramo druge a zapravo o sebi govorimo najlošije. Dakle govoriti o hrvatskom zdravstvu a čini mi se da je prije godinu ili dvije dana, Medicinski fakultet proslavio 100.-tu obljetnicu tada se zapravo govorilo o svim uspjesima hrvatske medicine pa i mi sami ako zaguglamo i sve ono što nas kroz dnevnu štampu, dnevni tisak ili kroz portale, kroz elektroničke medije često zna obradovati a to su uspjesi naših liječnika. Danas sam spomenuo neke od njih koji su i ovdje u Hrvatskom saboru a i mnoge one liječnike o kojima se ovdje ne govori a zaslužuju svaku pažnju od svih nas saborskih zastupnika što je zapravo i ponos cijele Hrvatske. No, ja moram malo pogledati i tu mikrorazinu, dakle ja sam zahvalan prvenstveno Ministarstvu zdravstva i Vladi RH i ministru Kujundžiću o nekim stvarima o kojima smo mi razgovarali nekoliko, nekoliko godina unaprijed a zapravo se radilo o jednom području od Dubrovnika do Splita i nedostatku bilo kakve bolnice na tome području. I tada je se rodila zapravo ideja o dnevnoj bolnici u Zagvozdu koju ste vi danas spominjali a neki su i omalovažavali, ugledni naši kolege ovdje poštovani saborski zastupnici rugajući se zapravo i prostoru gdje se to nalazi a i mjestima u kojima se to nalazi. Ali poruka svima njima taj provincijalizam o kojem oni govore i o kojem su govorili danas u Hrvatskom saboru nije nikakav geografski pojam već je to stanje duha pojedinih ljudi koji o tome govore a zapravo je želja da svaki građanin RH ima adekvatnu zaštitu. Dakle dnevna bolnica u Zagvozdu pruža specijalističke usluge pacijentima s tog područja, ne samo s Imotske krajine, ako hoćete i dijela Hercegovine, cijelog Makarskog primorja, pa dijelom i onih pacijenata koje sam ja vidio iz Ploča i iz Metkovića jer im je to prikladnije i brže. Naravno da je ona u svom razvitku i da se treba puno bolje razvijati kako bi ona dostigla ono što mi želimo da zapravo na tome čvorištu ljudi mogu dobiti adekvatnu uslugu. Razmišljamo li o tome koliko štedimo sredstava HZZO-u kroz putne naloge? Dakle jedan specijalist medicinski kodi dolazi u tu dnevnu bolnicu štedi 20 ili 30 odlazaka pacijenata u Split ili ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Kolega Babiću, površno ste analizirali ovo da je oporba odnosno kolege iz MOST-a odabrali zdravstvo zbog toga što su ljudi najosjetljiviji. Dakle ovo je u 7. mjesecu napisano, tada smo mi odabrali najprije korupciju, na to su ljudi najviše osjetljiviji. Dakle g. Kujundiž je, nije bio u toj skupini, dakle ovi koji su otišli, Žalac, Tolušić, Kuščević, Marić za njih smo isto napisali zahtjev za opoziv, međutim predsjednik Vlade ih je smijenio zato što nije imao argumenata da ih brani. Ovdje je pokušao braniti ministra zdravstva, ministar se čak bolje branio nego što ga je premijer branio, moram vas pohvaliti ministre. Ali sve ovo što prigovara se opoziciji da govori o sustavu zdravstva ustvari je prigovor predsjednici Republike. Dakle vaša kandidatkinja za predsjednicu Republike je rekla da je trebao ministar Kujundžić otići i da se u zdravstvu nije napravilo ništa. I sad kakva bi mi bili opozicija da ne kažem od čega kada bi mi šutjeli a vaša kandidatkinja govori da je trebao ministar otići.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Bauk, ovo je 6.-ta interpelacija ako idemo na svako 6 mjeseci x 6, 36 u 3 godine, od svih tih suvislih prijedloga konstruktivnih koji bi trebali dolaziti sa strane oporbe zapravo dolazi samo interpelativni dio, i ja nemam ništa protiv, to je, to je legitimno pravo, to je legitimno pravo oporbe, a to što kažete da je napisano u 7, mjesecu, pa to u ovom trenutku apsolutno ništa ne znači da li je u 7. ili 8. mjesecu, ali činjenica je, a i to, to je dolazilo i iz, iz vaših klupa da bi bilo dobro da se ide na ministra Kujundžića jer su ljudi u RH osjetljivi na zdravlje i zdravstvo i da bi to bilo pogodan trenutak govoriti o tome. Dakle, znam da ste razgovarali o tome, to je legitimno pravo, ali su vam argumenti lošiji, a ono što je Vlada u svom očitovanju napravila [[Upadica: Hvala]] mislim da dovoljno govori [[Upadica: Slijedeća pojedinačna…]] što je Ministarstvo zdravstva … [[Govornik se ne razumije]]
…rasprava je poštovanog zastupnika Miranda Mrsića.
Kolege iz HDZ-a, pa ja mislim da ste falili vrijeme kad ste stavili ovu raspravu jer vi ili živite u paralelnom svijetu ili mislite da je sve divno i krasno jer ne gledaju vas građani, ovo ste trebali staviti onda ujutro kada su tu novinari, građani jer ako je to tako sve divno, krasno, novaca ima, gradi se, uspjesi kolega su fenomenalni, to su špicevi medicine, to znamo da je to tako, a onda se ja čudim šta ste to sad gurnuli u popodne, ponoć, evo još malo bit će ponoć, pa ćemo još uvijek o tome raspravljat, trudite se toliko nama objasniti da je sve u zdravstvu divno i krasno, a da očito u zdravstvu to i nije tako. S druge strane u svim vašim diskusijama polazite od premise zahvalni smo ministru zato što je ministar dao ovo, što je ministarstvo dalo ovo, ali morate biti i zahvalni građanima koji iz svojih plaća izdvajaju sada 16,5% za zdravstvenu zaštitu, nije to dao ministar, nije to dalo ministarstvo, to su dali građani, a ministar i Vlada su tu da to najbolje rasporede s time da zdravstvena zaštita u RH bude bolja. I ministra branite, a on je u stvari već bivši jer ga je se premijer odrekao, odrekao ga se je u onom trenutku kada je ministar potpisao, parafirao kolektivni ugovor o zdravstvu, a onda je premijer i Vlada reklo puj pike ne važi, ne može to tako, to je prvi put u povijesti pregovaranja i kolektivnih ugovora u RH da ono što je parafirano, a to kad je parafirano znači da je i potpisano jer prije parafiranja ministar bi se trebao dogovoriti sa premijerom i ministrom financija da li to može parafirati, ne onda ovo je samo drugi, drugi dakle čin koji je više onako za, za medije i za javnost. Prvi puta se desilo da je ministar to parafiro, a premijer reko ne važi, ne može, već ga se tada, tada, tada odrekao i sasvim sigurno da sve što danas pokušavajte nas uvjeriti da je situacija fenomenalna, uvjeravate sami sebe jer baš i ne branite zdušno ministra nego očito da imate naputak kako to treba izgledati, pa se hvalite kako je to u Šibeniku, kako je to u Varaždinu, kako je to negdje u drugim bolnicama. Ali gospodo, ja sam iz sustava kao i ministar, zgrade, novac ne čine zdravstvo, zdravstvo čine ljudi, a ljudi vam odlaze i odlazit će i dalje i ovo povećanje plaća nije nešto što će zaustaviti taj odlazak, ono što bi trebalo zaustaviti je bolji odnos i bolja situacija u zdravstvu jer u zdravstvu u ovom trenutku su nezadovoljni i građani i nezadovoljni su i korisnici usluga, nezadovoljni su i ljudi koji rade u sustavu i onda se čovjek pita zašto je to tako, ako ima novaca, novac se daje, al opet su ljudi, ljudi nezadovoljni i zašto se ova interpelacija za smjenom ministra pojavila? Zato što nije napravio ono što je trebao napraviti kao ministar, a on kao ministar nije tu da samo dijeli novce, nego je tu da napravi reformu sustava i da u sustav uvede red jer mi u ovom trenutku ulažemo u zdravstvo 23 milijarde kuna, ogroman je to novac, a nemamo onaj odgovor i onaj rezultat koji bi očekivali za tako velike novce i ministar to nije napravio, majka svih reformi je reforma sustava bolnica, mi smo jedina zemlja koja ima 63 bolnice, nekakav kriterij da imate dvije bolnice jedna do druge je 60 km, naš je prosjek 37, jedino dvije regije koje to odgovaraju je Pula-Rijeka i Split-Dubrovnik, ali i tu kad govorimo o Splitu i Dubrovniku ministar ide gradit sebi spomenik u Zagvozdu i gradi tamo dnevnu bolnicu gdje nema niti dakle niti pacijenata, nema ni doktora, jer doktori dolaze iz Splita i sasvim sigurno da to nije građanima pri ruci jer 20 minuta od Zagvozda do Makarske ili do, do Metkovića ili ne znam do Hercegovine da nije nešto što bi ti građani trebali imati kao benefit, pa jednostavnije je da doktor iz Splita dođe u Dom zdravlja u Makarskoj jer, ne zaboravite, po Zakonu o zdravstvenoj zaštiti pacijent koji ide iz Makarske u Zagvozd nema pravo na troškove puta jer je manji od 50 km, prema tome i tu su zakinuti ljudi, umjesto da dođe, ako već dolazi iz Splita u Zagvozd, može doći i iz Splita u Makarsku i to vam cijelo vrijeme pokušavamo govoriti da ono što je ministar napravio nije nešto što bi dovelo do toga da se sustav sredi. Bolnice vam troše 99% novaca za plaće, kad troši 99% novaca za plaće logično je da nema za sve ostale, a mora se pružit zdravstvena zaštita jer ona je zagarantirana Ustavom i opet se vraćam, majka svih reformi je reforma bolničkog sustava gdje ministar nije napravi ništa. Vidi se i po gubicima koji se javljaju koji su sve veći, 150 miliona kuna mjesečno vam radi bolnički sustav. To se vidi po dugovima za lijekove, oni rastu svaki dan pa su onda veledrogerije krenule s ovrhama jer nisu mogle se dogovoriti da naplate dugovanja. Jedan od najefikasnijih ministara koji je išao i doveo do naplate dugova je bio ministar Milinović, a znate zašto, zato što je bio zamjenik šefa HDZ-a, a očito da ministar Kujundžič nije blizak premijeru jer da je to tako onda bi premijer vrlo lako posegnuo za kesom i riješio pitanje dugova veledrogerijama i dugova u zdravstvu. I zašto cijelo vrijem govorim da je ministar bivši? Iz razloga što ste ga se odrekli. Ovo je sada samo farsa prema građanima, ali ministar dakle nije imao povjerenje premijera kada mu je premijer uskratio potpis na kolektivni ugovor i tada je trebao povući politički potez, pokazao je da je politička kukavica jer je tada trebao reći ne, ja sam ministar, ja sam potpisao taj kolektivni ugovor i ja iza njega stojim. To su vidjeli svi građani i nakon toga je išao popravak pa eto opet se to potpisalo, pa je opet bilo isto, ali je bilo vrlo jasno da ministar ne uživa povjerenje premijera. I ovo danas što je je farsa jer jasno da Plenković ne želi da mu dođe do destabilizacije, ne želi da mu Milan Kujundžić dođe tu u sabor jer je on kao političar vrlo elokventan vidjeli smo ga u predsjedničkim izborima i tu bi mu radio nered. Pa onda bolje žrtvovati nerad u zdravstvenom sustavu i bolje žrtvovati zdravstveni sustav, nego žrtvovati i politiku stabilnost i ovdje u saboru stvarati probleme. I to je sukus svega ovoga što se dešava oko opoziva ministra Kujundžića, jer nemojte optuživati MOST da je on ovakav, da je ovakav, oni su napravili ono što su mislili da je najbolje, da li je to jedan papir, deset papira, petnaest papira, dragom bogu svejedno jer svi vide koji su problemi u sustavu i zato me čudi da se toliko trudite večeras nama objasniti da je u sustavu fenomenalno, da smo mi krivi, da pored zdravih očiju ne vidimo da u sustavu se stvari ne odvijaju dobro i da sustav neće izdržati izazove koji su pred njima. Opet čudim vam se zašto to niste napravili u vrijeme kada je bila televizija, kada je bio prijenos i da onda pokažete kako je sve divno i krasno i kako HDZ zna voditi ovu državu. Ovo samo pokazuje da ste pogriješili, da je ministar osoba koja nije dovela zdravstveni sustav do onoga što je trebala dovesti, a imao je divnu priliku, imao je izvrsnu priliku da to napravi jer je imao situaciju koja mu je u proračunu vrlo komotna, dobio je još dodatne 2 milijarde kuna u proračun što mu je financijski osiguralo stabilnost i onda je trebao napraviti reformu bolničkog sustava, a to se nije usudio i to je razlog zašto se traži opoziv. Hvala lijepo.
Imate nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva je poštovane zastupnice Marije Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, malo ste ironično rekli kako mi tu hvalimo, ali nije dobar trenutak jer je kasno rasprava, a mi smo je tako tempirali. Niste u pravu rasprava je ova, točka je danas druga bila na dnevnom redu, rasprava je počela poslijepodne, a može trajati cijelu noć, to ovisi o nama. Što se tiče toga da su ljudi jako važni u ovom sustavu, ja se tu s vama slažem, ali isti ti ljudi u tom sustavu, istim tim ljudima ste vi kao ministar snizili plaće, ukinuli božićnice, a sad ste kad ste u opoziciji jako brinete za njihovo povećanje plaća. Ne vidim kako ste tu vjerodostojni. Reći ćete bila je kriza. Ja vas samo podsjeća da je ovaj isti ministar za kojeg danas tražite izglasavanje nepovjerenja i ova Vlada povisili plaće 18%.
Odgovor poštovanog zastupnika Mrsića.
Kad ćete početi i prestati skrivati iza SDP-a il nekakve druge vlade. Bila je kriza i točno je i tada smo napravili to što smo napravili i rekli smo, to ćemo vam vratiti u onom trenutku kada situacija bude bolja. I ova situacija je sada bolja zato što smo mi napravili one rezove u to vrijeme. I vi sada vraćate ono što smo mi obećali svima kojima smo napravili rezove u javnim službama jer je tada trebalo isplatiti plaće i mirovine i nije bilo drugog načina, a ono što ste nam ostavili, ostavili ste nam 2010. 14 milijardi kuna rupu u proračunu, najveća rupa u proračunu u povijesti RH. To ste napravili vi u HDZ-u, mi smo to ispravili i rekli smo to ćemo vratiti. I ovo što se sada vraća, de facto vi vraćate ono što smo mi obećali. I nemojte se skrivati iza SDP-a ili bilo koje druge vlade [[Upadica: Hvala.]] napravite ono što ste trebali napraviti.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala. Uvaženi zastupniče vi ste bili SDP-ov ministar u vladi premijera Milanovića i smatram da vam neće biti problem nabrojiti jedan jedini objekat koji je izgrađen na području Varaždinske županije u vašem mandatu. Znači ne dva, ne tri, ne četiri, ne pet, jedan jedini objekat u zdravstvu koji je izgrađen u vašem mandatu ili obnovljen. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Mrsića.
Pa poštovani zastupniče, nemam informacija niti bi trebao imati, ali opet vam kažem da otvaranje zgrada, nabavka aparata, nabavka magneta je hvale vrijedno, ali ako imate vrhunski uređaj, a na njemu nema tko raditi, nema tko očitavati te nalaze to je onda kao da ga i nemate. I vi ste tu vrlo lijepo govorili šta se sve u Varaždinu napravilo, ali s druge strane opet je pitanje koliko građani u Varaždinu imaju koristi od toga jer je pitanje tko radi na tim uređajima. I ono što cijelo vrijeme i ovdje ukazujemo da ljudi odlaze i da se nije ništa napravilo da se ljudi zadrže. Same zgrade, sami uređaji nisu garancija da će zdravstvena zaštita biti primjerena, ono što je organizacija i sprečavanje da vam cure novci preko javne nabave na sve strane.
Sljedeća pojedinačna rasprava trebala bi biti poštovanog zastupnika Vlaovića. Nema ga, gubi pravo na govor. Pa će sljedeća rasprava biti poštovane zastupnice Željke Josić. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo danas na kraju dana, rekla bih tako, čuli smo i ono što je za i protiv opoziva ministra. Cijelo vrijeme imam osjećaj kao da se ovdje vode nekakvi osobni ratovi i nekako mi se sve manje čini da ovdje govorimo o zdravstvu u kojem neki od nas rade. Čuli smo što se događa u pojedinim županijama, što se događa u pojedinim bolnicama, neki su ovdje rekli kako eto ističemo svoje dobre strane u svojim bolnicama ili u svojim županijama. Ja ne bih rekla da su to dobre strane ili da nekoga ističemo ili da nekoga dižemo u visine, ono što moramo znati gdje živimo i vrijeme u kojem živimo činjenica je oko koje ćemo svi složiti da liječnici doista odlaze i idu za boljim radnim mjestima. Naravno svi imamo na to pravo, neovisno o tome koja je politička opcija na vlasti. No, ajmo biti realni, recimo tko što radi za naše kolege. Ja sam u nekoliko navrata spominjala nekoliko primjera, dobrih primjera iz moje županije. Možda se to nekome neće svidjeti, ali doista se trudimo i pokušavamo zadržati kolege koje žele živjeti u Sisačko-moslavačkoj županiji. Ako kažem da u našoj bolnici ima 70 mladih liječnika koji su na specijalizaciji ne smatram da tu nekome podilazim. Smatram da su to ljudi koji su odlučili svoj radni vijek provesti u toj bolnici. Da možda uvjeti nisu svaki puta idealni pa i nisu, no doista se trudimo da to oni budu. Ako pogledamo da se radi nova zgrada objedinjenog hitnog bolničkog prijema, ako kažem da se radi nova zgrada dnevne bolnice, to su sve neke bitne stvari koje su nama u Sisačko-moslavačkoj županiji bitne. Mogu se složiti s vama da zgrade neće činiti zdravstveni sustav i da neće činiti bolnice, naravno da ih čine ljudi koji će u njima raditi. trenutno imamo te ljude koji u njima rade, trenutno ti ljudi rade na aparatima koji su kupljeni u zadnju godinu, dvije ili tri. Trenutno naši pacijenti doista mogu reći da imaju puno kvalitetniju zdravstvenu skrb nego što su imali u onom periodu kada sam ja počela raditi. Ne mogu se složiti s nekim kolegama koji kažu da nam te zgrade neće biti potrebne. Oni ne znaju u kakvim smo mi uvjetima radila u određenim trenucima, oni ne znaju gdje su naši pacijenti dolazili. I ti naši pacijenti i ti naši kolege i te naše sestre doista zavređuju bolje uvjete ne samo za rad već i za zdravstvenu zaštitu. Ja ću samo reći da u toj županiji koja je doista siromašna u kojoj živi ja bih rekla i najstarije stanovništvo u RH uloženo je oko 15 milijuna kuna u primarnu zdravstvenu zaštitu. Dakle radi se o opremi, o sanitarnim čvorovima za osobe s invaliditetom, o pristupnim rampama. Isto tako spomenula sam kako bih simbolične, rekla bih, ali ja mislim da je to dobar put, daju se stipendije za doktorske studije. Dakle u ovom trenutku dodijeljene su dvije stipendije u vrijednosti od 60.000 kuna. Mi koji znamo što znači doktorski studij, to znamo da neće biti veliki iznos, ali će biti pomoć koja će u ovom trenutku našim kolegama nešto značiti. Ako kažem da smo dijelom iz svojih sredstava kupili uređaj za magnetsku rezonancu koji možda neki smatraju da nama nije potreban, moram reći da se u tome jako varaju. Itekako liječnici znaju da je medicina jako napredovala i da s tim napredovanjem i taj uređaj za magnetsku rezonancu i u toj županiji jako puno znači. Ono što znamo, a i oni koji rade pogotovo u ministarstvu znaju da u Sisačkoj bolnici u zadnje vrijeme ta zanovljena oprema morala se zanoviti iz vrlo jednostavnog razloga što je bila toliko stara da se na njoj nije moglo više raditi. Nabavljeni su i kolonoskopi i gastroskopi novi i trenutno se nabavljaju četiri nova ultrazvučna aparata. Kada ovako neko govori ko radi u toj bolnici onda vam to uvijek izgleda da mi sebe volimo jako dizati u nebesa, da smo mi jako dobri. No evo ja ću se malo odmaknuti prema dijelu Banovine i Domu zdravlja Petrinja koja je u svoje liječnike u Gvozdu i u Topuskom uložila na način da im je dala određeni nad standard i njihove plaće i to naravno financiraju iz svojih sredstava. Isto tako taj isti Dom zdravlja Topusko je omogućio ljudima na Banovini da imaju svoju radiološku dijagnostiku u Topuskom. To su male stvari i složit ćemo se svi da ti ljudi vjerojatno zaslužuju i više, ali budimo realni ako održimo standard koji trenutno imamo i ako ga nadograđujemo u budućnosti, ja doista vjerujem da ćemo moći omogućiti i bolju zdravstvenu zaštitu, a isto tako i zadovoljnije radnike na tim područjima. Meni je drago koji rade tamo su zadovoljni i došli su iz drugih krajeva, ne samo iz Sisačko-moslavačke županije. Trenutno su dva liječnika u Gvozdu i u Topuskom koji nisu iz Sisačko-moslavačke županije i to mi je evo moram reći izuzetno drago. Da nam fali liječnika na području pedijatrije i ginekologije, fali na, pa niko ne bježi od toga i to nam je svima jasno pa tako i ministarstvu da se moramo doista tu truditi i napraviti još puno dodatnih koraka da ih educiramo i da ih zadržimo na ovim prostorima. Nemojmo zaboraviti, svi govorimo o klinikama i kako se najbolja oprema upravo slijeva u klinike, ali evo ovo su vam primjeri da ipak dio te dobre opreme, dio tih dobrih aparata može doći i u krajeve koji su i izvan Zagreba i izvan središta županija. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala bi bit, a pardon, u ime, u ime predlagača će govoriti poštovana zastupnica Ines Strenja.
Pa evo ukoliko smo zaboravili, zapravo o čemu mi to pričamo, sad ću vam reć što je trebalo napraviti. Dakle, trebalo je osigurati veću dostupnost izvan bolničke i bolničke hitne pomoći, a to znači provesti zakonske i edukacijske pretpostavke za postupni stručno održivi prijenos dijela posla i odgovornosti s liječnika izvan bolničke hitne medicine na osposobljene medicinske sestre i medicinske tehničare, te tako imati umjesto transportnog T2 tima hitne pomoći gdje su samo sestre i, sestre i vozač, reanimacijski tim koji u međuvremenu je mogao spasiti mnoge ljudske živote, dakle o tom šiftingu smo govorili i prije godinu dana, to je 500 liječnika koje možemo s kola staviti na OHBP-ove znači u bolnice gdje oni nedostaju. Još jednom napominjem, znate koliko je liječnika otišlo? Kao jedan cijeli KBC Rijeka i KBC Osijek, toliko liječnika je otišlo. Dakle, to mi ne možemo kroz povećanjem ne znam kojeg broja studenata medicine u jako dugo godina nadomjestiti jer nije to samo fakultet od 6.g., nego su to i godine specijalizacije i godine struke jer dio njih su i stručnjaci, dakle u svojim područjima, nisu otišli samo mladi liječnici. O hitnoj helikopterskoj službi sam već govorila, dakle trebalo je ubrzat postupak prijema u hitnim bolničkim prijemima i spriječiti ili barem smanjiti mogućnost pogreške sa smrtnim posljedicama zbog nepravodobnog prepoznavanja smrtne ugroze, dakle potrebno je provesti postupak uvođenja i standardizacije trijaže u bolničkim hitnim prijemima, potrebno je povećati zainteresiranost mladih liječnika za specijalizacijom i radom u djelatnosti hitne jer je nažalost odaziv na natječaj i interes je zabrinjavajući malen, toga svjedočimo i u Dubrovniku. Dakle, kad sam ja bila mladi liječnik Dubrovnik je bio san, dobiti tamo specijalizaciju, danas oni ne mogu popuniti specijalizacije iz hitne, zamislite kako je u tek nekim drugim manjim bolnicama. Dakle, ustanoviti specijalizacije iz hitne medicine treba na suvremeni način, ali i organizirati rad hitne medicine kako bi mladi liječnici imali interesa i volje specijalizirat hitnu medicinu, a ne kao danas specijalizirati hitnu medicinu između ozbiljnih reanimacijskih postupaka vađenja bodlji od ježinaca ili krpelja u bolničkom hitnom prijemu zbog čega je vrlo mali interes za specijalizacije za razliku od kolega u inozemstvu. Dakle, potrebno je osigurati dostupnost lijekova građanima Ličko-senjske županije, to je konkretno. Dakle, da li vi znate nakon što završi radno vrijeme u petak da do ponedjeljka vi nemate gdje uzeti panadon za dijete, ne antibiotik, panadon za povišenu temperaturu niti čepić od Gospića do Zadra, ni Gračac, ni Obrovac, a ovi iz Otočca idu do Ogulina, tamo su rekli da je dežurna apoteka. Dakle, prioritetno ustrojiti ugovorni punkt ljekarničkog dežurstva u jedinicama regionalne uprave i samouprave gdje nedostaju, to smo rekli, to je ono konkretno, osigurati dostupnost lijekova turistima u turističkim mjestima priobalja i na drugim mjestima gdje je to potrebno. Dakle, razmotriti zakonske modalitete koji će obvezati jedinice lokalne (regionalne) uprave i samouprave na osnivanje i financiranje dodatnih stalnih ili privremenih punktova za cjelodnevna dežurstva ljekarni u turističkim regijama. Posebna priča je turistička medicina, znamo koliko ovismo o turizmu, potrebno je bilo osigurat dostupnost primarne zdravstvene zaštite turistima i ostalim potrebitim pacijentima u turističkim sredinama jer postojeći mahom stihijski model znatno opterećuje kapacitete primarne zdravstvene zaštite i smanjuje dostupnost liječnika domaćim pacijentima. U mojoj županiji 25.g. postoje turističke ambulante, u Splitu ne postoje, dakle tamo ravnatelj doma zdravlja je reko da to njima nije potrebno. Dakle, urediti treba način organizacije rada turističkih ambulanti, ne možete ovisiti o volji lokalnog moćnika ili lokalnog županijskog doma zdravlja, dakle potrebno je uredit način organizacije rada turističkih ambulanti na način da bi se iz prikupljenih boravišnih pristojbi preko Ministarstva turizma osigurali troškovi dohotka liječnika i sestre u takvim ambulantama, dok bi se troškovi lijekova propisanim u turističkim ambulantama, a izdatih turistima u ljekarnama osigurali na teret sredstava HZZO-a za zdravstveno osiguranje jer vi možete uvijek tražit povrat. Dakle, na taj način se osigurava viša razina sigurnosti svim turistima koji dolaze u RH i svojom potrošnjom pomažu državnom proračunu. Sredstva za rad dodatnih timova van bolničke hitne medicinske pomoći na autocestama također bi trebalo osigurat na teret sredstava Hrvatskih autocesta čime se podiže razina sigurnosti u korištenju istih. Takvi precizniji načini financiranja zdravstvene službe u ljetnim mjesecima [[Upadica: Hvala lijepa]] tijekom turističke sezone itekako [[Upadica: Slijedeća pojedinačna rasprava…]] bi bila … [[Govornik se ne razumije]] na turističku sezonu. Hvala.
…trebala je biti poštovanog kolege Karlića, nema ga, gubi pravo, slijedeći je trebao biti kolega Kirin, nema ni njega, pa će slijedeći biti poštovani zastupnik Željko Jovanović, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Evo, već je odmaklo vrijeme, pitam se ima li i smisla još nešto dodatno reći, tim prije što mi se čini da sve što govorimo iz oporbe je jedan Sizifov posao, ali eto obzirom da sam ostao ovdje do ovih kasnih sati reći ću nekoliko rečenica u kojima ću istaknuti jedan od ključnih problema za koji mislim da je posljedica nečinjenja i nedjelovanja aktualnog ministra, a odnosi se na fiskalno neodrživ sustav zdravstva kakav imamo trenutačno. U svojoj raspravi koristit ću se brojkama, dakle bez ikakvih stranačkih preferencija, bez ikakvih subjektivnih doživljaja, brojke crno na bijelo koje pokazuju aktualno stanje. Samo jedna rečenica o nekim prošlim vremenima jer mi smo danas u 2019.g., govorimo o aktualnom ministru, što je bilo 2015. zapravo je potpuno nebitno ali postoji jedna bitna činjenica zbog toga što se stalno ta brojka i ti potezi na jedan krivi način tumače i zapravo zloupotrebljavaju. Ako želimo biti zaista egzaktni jer rekli smo da je medicina utemeljena na dokazima, politika može biti utemeljena na činjenicama onda treba reći da je sanacija i reforma koja je provedena 2012. do 2015. u vrijeme SDP-ove vlade bila sanacija u kojoj nisu vraćeni samo naslijeđeni dugovi iz prethodne vlade, a oni su kolegice i kolege, htjeli vi to priznati ili ne, bili ogromni, nego smo u to vrijeme i skratili, zakonski skratili rokove plaćanja. Dakle, rok plaćanja gdje su dugovi bili dospjeli morali se platiti nije bio više 180 dana nego je smanjen na 60 dana. Dakle preko noći je 6 milijardi kuna dugova postalo dospjelo i moralo se platiti i to u doba recesije, znate kakva je recesija bila. Tako da sanacija niti računovodstveno, niti matematički ne može se usporediti ni sa jednom sanacijom koja je došla nakon toga, dakle ona je iznosila 6 milijardi. Ono što se uporno izbjegava, a što treba onima koji to žele čuti objasniti dakle ukupne obveze i dospjele obveze su dva potpuno različita pojma, to su kruške i jabuke, ne mogu se brkati i na temelju da se govori o ukupnim, misli na dospjele obveze i na taj način komparirati učinke u različitom vremenu. Prema tome, kada govorimo o ukupnim obavezama one predstavljaju sve zaprimljene račune neke ustanove i dospjele i ne dospjele. Oni sami po sebi nisu problem, dakle da ih nema značilo bi da su sva plaćena avansna unaprijed ili da ustanove uopće ne postoje, pa prema tome nema nikakve dugove. Međutim, za nas su problem dospjele obveze. Dakle ovi dugovi za cijelo javno zdravstvo već godinama se kreću oko 8 milijardi kuna i oni sami po sebi nisu problem, problem su dospjele obveze, obveze koje se moraju platiti sada u roku od 60 dana. I upravo te obveze u ovom periodu aktualne Plenkovićeve Vlade i ministra zdravstva kontinuirano rastu. Dakle, kolegice i kolege, one kontinuirano rastu uprkos tome što raste gospodarstvo, što rastu prihodi HZZO-a i što stalno imamo dodatne sanacije koje Ministarstvo financija upumpava u zdravstveni sustav tijekom 2017. i 2018., to je ključni problem zbog čega smatram da aktualni sustav nije financijski održiv. Dakle, 31.12.2015. i to sam pokazivao na ovom slajdu koji crno na bijelo pokazuje kakvo je stanje, dakle tu se ništa ne može frizirati, izradila ga je Udruga poslodavaca u zdravstvu, 31.12.2015. dospjele obveze cijelog zdravstva iznosile su 2,5 milijarde kuna od čega bolničkog sektora 1,9 milijardi. 3 godine kasnije 31.12.2018. dospjele obveze bolničkog sektora iznose 3 milijarde kuna, dakle pratite koliko su narasle, a istovremeno tijekom 2017. i 2018. iz državnog proračuna povrh prihoda od HZZO-a za dugove bolnica uplaćeno je dodatni milijardu i 700 milijuna kuna. To znači da su u protekle tri godine dugovi javnih bolnica u prosjeku stvarali 77 milijuna kuna novog duga svaki mjesec, a 2018. to je iznosilo 100 milijuna kuna novog duga svaki mjesec. Dakle, pratite me, 77 milijuna svaki mjesec, 2018. 100 milijuna svaki mjesec. Međutim, podaci koje smo čuli neki dan na Kongresu udruge poslodavaca u zdravstvu su još alarmantniji, nikada u povijesti nije bilo tako teško stanje glede dospjelih obveza, a one su problem jer ih morate platiti u roku od 60 dana, ako ih ne plaćate idu svi oni instrumenti koji povećavaju dug. Prema tome, to je ključno kada govorimo zašto smatramo da aktualni sustav zdravstva nije financijski održiv. Došli smo do 2019., dakle najbolja godina za zdravstvo, 26 milijardi kuna u HZZO-a. Nikada u povijesti nije bilo 26 milijardi kuna u HZZO-u. Zašto? Imam povećanu stopu obveza za zdravstveno osiguranje koji inače čine 82% svih prihoda, ali uprkos tome dakle ogromnih 26 milijardi, 2 milijarde dodatno je Ministarstvo financija dalo zdravstvu, dobili smo 30. rujna 2019. 4,3 milijarde kuna dospjelih obveza kolegice i kolege, dospjelih obveza, od čega je 99% bolnički sustav i stoga je jasno tko stvara probleme i zašto ti problemi nisu riješeni. Prema tome, upravo ovaj slajd koji sam pokazao više puta govori gdje je tu ključni problem. Dakle možete ga pratiti od 2008. preko 2015. do 2019. i taj problem se pod ovom administracijom ne rješava niti vidimo naznake da će se rješavati. Dakle, što dodatno zabrinjava? 77 milijuna mjesečno se stvarao dug 2017. godine, 100 milijuna kuna mjesečno novog duga se stvarao 2018., a sada smo došli uprkos tome što imamo 26 milijuna kuna najveći proračun HZZO-a 2 milijarde i 200 milijuna dodatnih financija koje su došle iz Ministarstva financija u sektor zdravstva, a dugovi rastu 133 milijuna kuna mjesečno. Dakle usprkos tome što imamo najviše novaca dugovi se stvaraju nikada brže i sve više i stoga proizlazi da zapravo sustav nije financijski održiv. Protekle tri i pol godine prihodi bolničkog sektora kontinuirano rastu, ali rashodi rastu još brže. Zašto? Rastu zbog troškova zaposlenih, zbog povećanja plaća, izmjena kolektivnog ugovora, novog zapošljavanja što je u redu u prosjeku 4,5% godišnje. Rastu i troškovi na lijekove prosječno oko 20% godišnje, istovremeno čujemo i farmaceutsku industriju, proizvođača, veledrogeriju nisu zadovoljni sa cijenama, cijene ne rastu ali rastu količinski. Međutim, istovremeno je i pitanje referentne liste lijekova na koji način se određuju cijene i zašto smo uzeli Francusku i Italiju kada smo mogli uzeti i neke druge zemlje gdje su cijene niže pa bi onda automatski cijene u Hrvatskoj bile manje. Da li štitimo tzv. domaću industriju, neka odgovori neko drugi. Prema tome, to su sve razlozi zašto smatramo da ministar nije uložio dovoljno energije da osigura financijsku održivost zdravstvenog sustava i financijsku održivost zdravstvenog sustava i to smatramo njegovim najvećim problemom u njegovu radu. Brojke su egzaktne, one nemaju ni crvenu ni zelenu stranu i pokazuju da bi u cilju osiguranja fiskalno održivog sustava trebalo promijeniti sustav participacija, sustav plaćanja bolnica, sustav plaćanja nagrađivanja djelatnika, sustav nabave lijekova, sustav kontrole. Međutim većinu tih bazičnih mjera nemamo niti u najavi a kamoli u pripremi ili provedbi. Stoga bi i svako dodatno dolijevanje novca a čuli smo želje da se povećaju doprinosi iz dopunskog zdravstvenog osiguranja značili zapravo samo stvaranje još veće neučinkovitosti u sustavu zdravstva. Prema tome, za ove konkretne reforme u smjeru osiguravanja fiskalno održivog zdravstvenog sustava aktualni ministar nije pokazao dovoljne volje niti želje. Pa iz tog razloga smatramo da bi bilo dobro da netko drugi preuzme ovaj sustav i da učini nešto više na rashodovnoj strani jer troškovima treba aktivno upravljati a ne samo tražiti da se povećaju prihodi a da istovremeno rashodovna strana uopće ne bude dotaknuta. Prema tome, treba uvesti plaćanje po izvršenju i po količini i po kvaliteti posebno u bolnicama, treba i nagrađivati zaposlene u sustavu na temelju njihovog rada, količine i kvalitete. Treba uspostaviti racionalniju mrežu bolnica, centralno koordinirano planiranje potreba i nabave u zdravstvu, akreditaciju svih bolnica, uvođenje kontrolinga na svim razinama, potpunu informatizaciju, umrežavanje svih ustanova, racionalniju farmaekonomiku, novi sustav nabave, drugačije referiranje cijena lijekova, uvođenje jasnih kliničkih smjernica algoritama liječenja, preciznije definiranje prava i obveza ... [[Govornik se ne razumije.]] te javnih i zdravstvenih ustanova posebno bolnica. Prema tome, puno toga je trebalo učiniti, ministar je to nažalost sve propustio. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Jovanoviću kada ste već govorili o brojkama, imamo i mi tu brojke. Ukupne obveze zdravstvenih ustanova i HZZO-a u razdoblju od 31.12.2012. do 31.12.2018. pa se jasno može vidjeti da je 31.12.2012. godine ukupne obveze su bile 11,6 milijardi kuna da bi 31.12.2018. bile 8,4 milijarde kuna, da ne govorimo s kojim rokovima plaćanja.
Odgovor poštovanog zastupnika Jovanovića.
Evo kolegice opet ste pokazali da ne znate, dakle nije problem ukupnih obveza nego dospjelih obveza, dospjele obveze su eksplodirale. 31.12.2015. su iznosile 2 milijarde, 31.12.2018. 3 milijarde, 30.9.2019. 4,3 milijarde. 2017. mjesečno se stvaralo 77 milijuna novog duga, 2018. 100 milijuna novog duga a ove godine 133 milijuna novog duga koji se stvara sve više i sve brže usprkos tome što su prihodi u sustavu zdravstva veći. Dakle dospjeli dug je problem kolegice, ne ukupne obveze. Ukupne obveze znače da se posluje, ukupne obveze znači da se posluje a vi morate platiti dospjeli dug. Kada ne plaćate dospjeli dug onda idu ovrhe. E to ste morali naučiti.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre kojeg nema, kolegice i kolege. Dakle čuli smo danas jako puno statistika i statistike su kako ja volim točan zbroj netočnih podataka. Ja bih radije volio pričati o realnosti s kojima se pacijenti, ja prije svega to gledam iz perspektive pacijenta s kakvom se realnosti susreću. Evo ja sam ležao u KB Dubrava u koju je, ministar je pozvao neke da im postavi dijagnoze, u mojoj bolničkoj sobi prozorsko staklo bilo je zalijepljeno selotejpom. O kakvim mi onda uvjetima pričamo, kolegice i kolege? Već sam ranije spomenuo sanitarni čvor kardiologije u KBC Osijek koji pliva u urinu. Žao mi je što nisam mogao to fotografirati i donijeti vam da vidite kako to izgleda. I o kakvim mi onda zdravstvenim standardima onda pričamo? O kakvom dignitetu ljudi koji su prisiljeni, dakle prije svega pacijenti koristi taj sanitarni čvor mi pričamo? Zašto je tome tako? Je li instalacija dotrajala? Je li osoblje koje čisti je nemarno ili nema jednostavno s čime to očistiti, to ne znam, u to ne mogu ulaziti. Ali ja vam kažem s čime sam se ja kao pacijent susreo. Hoćete doći vidjeti uvjete u kojima rade liječnici na internom odjelu KBC Osijek, ili na neurologiji recimo još bolje? Na internoj su ambulante u suterenu, često vrlo ne uvjetne, čak i žbuka otpada sa stropova nekih, u takvim uvjetima liječnici rade ili hoćete doći na neurologiju koja je još uvijek u barakama čiji su zidovi debljine stiropora i koji su preko 30, 40 godina privremeno rješenje za taj odjel? Hoćete doći u Osijek kada aparat za rendgen ne radi u Domu zdravlja Osijek? Kada se u KBC-u Osijek mjesec dana čeka na rendgensku snimku a sami, pogotovo vi koji ste liječnici znate koliko je rendgenska snimka zapravo često korišteni nalaz i prijeko potrebna pretraga prije dijagnoze. I kada se ljude šalje u Našice koja je najbliža bolnica ako izuzmemo onu Vukovarsku gdje nema toliko čekanja ali Našice su udaljene nešto manje od 50km od Osijeka što nažalost a govorimo o takvoj realnosti si neki ne mogu i priuštiti. Govorimo o zdravstvenom sustavu u kojem kako sam rekao pacijenti na štakama u bolovima, ne svojim izborom, ne zato što je zanemario svoju bolest već zato što se to tako desilo a prvi pregled kod specijaliste može imati tek 19. siječnja, 19. siječnja. I govorimo onda o dostupnosti zdravstvene njege. Pa dostupnost zdravstvene njege je ono tko je doživi imati će je. Nažalost, na to se svodi. Radi se prešutna privatizacija zdravstva gdje su ljudi prisiljeni, oni koji si to naravno mogu priuštiti ići kor privatnika da bi odradili pretrage, da bi imali pregled specijaliste jer jednostavno dok to dočekaju, ne znaju da li će dočekati neki do njih. Kada govorimo o dignitetu, djelatnika, mogu vam samo reći, pitao sam ministarstvo o medijalnoj plaći medicinskih sestara odnosno tehničara i liječnika opće prakse, voditelja tima, to su odgovori iz ožujka doduše, tako da vjerujem da se to promijenilo do sada ali možemo to uzeti isto kao podatak. Dakle, medijalna plaća medicinske sestre u ožujku ove godine odnosno medicinskog tehničara, bila je 6566 kuna i 82 lipe. Medijalna plaća, kolegice i kolege što znači da barem 50% ili 49% medicinskih tehničara i medicinskih sestara rade za manje od ove plaće. Što se tiče liječnika opće prakse, voditelja tima, njihova medijalna plaća u ožujku bila je 9569 kuna i 92 lipe. Obje plaće nisu tako loše promatrane i kad je usporedimo sa prosječnom ali opet ću vas podsjetiti, ovo znači da 49% najmanje liječnika opće prakse radi za manju plaću. Za manju. Dakle ako govorimo o dignitetu djelatnika, on ne postoji, barem u mom skromnom mišljenju, vidjeli smo u kakvim uvjetima rade, odnosno sad sam vam o tome nešto govorio, vidjeli smo za koju plaću rade. Poštovani ministre, puno sam pitanja postavio vašem ministarstvu i neki odgovori koje sam dobio jednostavno nisu na razini. Odnosno možda bi vam mogao ponovno pisati pitanja i reći nisam vas to pitao, ministre. Evo vam dva primjera. Postavio sam vam pitanje u vezi odnosno što ministarstvo radi kako bi poboljšali prehranu pacijenata u hrvatskim bolnicama? Vjerujte mi znam zašto vas to pitam jer sam se hranio na toj prehrani odnosno bio sam korisnik iste, da vam ne kažem koliko sam kila bio izgubio itd., itd., a vaše ministarstvo mi odgovara odlukom se propisuju standardi prehrane bolesnika u bolnicama na način da se u svim bolnica ma na području RH osigurava jednoznačno označavanje broja vrsta dijeta itd., itd., osnov za izračun normativa jela i jelovnika za svako dijete jesu podavi navedeni u točki 2, stavku itd., itd., itd. Znači uopće što bi se rekli sportskim rječnikom, promašili ste cijelu loptu. Ili drugo pitanje. Kada sam vas pitao što se radi u vezi odnosno koji je plan ministarstva i što se poduzima radnji smanjivanja korupcije u zdravstvu, odgovor koji sam dobio, u slučaju da Ministarstvo zdravstva stekne znanja o počinjenom o kaznenom djelu, primanje mita u gospodarskom poslovanju iz čl. tog i tog zakona, bla bla bla, bez odgode izvještava nadležno ministarstvo. Ali to opet nije ono što sam pitao. Ja znam koji je postupak, ja znam na koje se regulative pozivate prilikom onog standarda kojeg imamo, kojeg smo stekli. Ja sam pitao ono što se planiram. Znači na ... [[Govornik se ne razumije.]] valjda mogu postavljati pitanja, dobivat ću slične birokratske odgovore koje vi potpisujete, ministre. Što se tiče prakse u županijama odnosno u županijskim bolnicama, tu također postoji jako puno stvari o kojima bi se moglo raspravljati, recimo novi Zakon o zdravstvenoj zaštiti RH je stupio snagu 1. siječnja 2019. g., u 1. mj. 2019. g. liječnici koji rade u domovima zdravlja predali su zahtjeve za najam prostora u ostvarivanju prava na koncesiju po novome ugovoru ... [[Govornik se ne razumije.]] Neke županije, točnije moja županija je to riješila tek sada nedavno, Osječko-baranjska županija. isto tako postoji čitav niz dilema recimo to tako, nakon što je recimo županija i tražila očitovanje i dobila i ga, pa je propisivala neke odluke koje baš i nisu u skladu sa tim, opet ako pitate mene, pa moje pitanje vama bi bilo može li se odlukom osnivača odrediti da će u domu zdravlja biti više od 25% ordinacija u svakoj djelatnosti odnosno može li se odlukom osnivača urediti da će u domu zdravlja biti manja od 25% ordinacija u svakoj djelatnosti jer to je na kraju očito tumačenje koje vaše ministarstvo dalo, nije jasno nekim županijama odnosno ono što ste odgovorili je da odlukom osnivača ne može se odrediti da će u domu zdravlja biti više od 25%, dakle ja to tumačim kao limit. S obzirom da je zakon izrijekom propisao da dom zdravlja obavezno uz odluku osnivača je osigurati da su svakoj djelatnosti ima do 25% ordinacija odnosno vi mislim da bi trebali više kontrolirati što se radi na terenu, što se radi sa županijskim bolnicama i one koji formalno financiraju županije, one se ipak financiraju iz državnog proračuna odnosno na kraju dana, bez novca koji dobivaju iz proračuna te bolnice ne bi mogle funkcionirati tako da vas odmah pozivam da to učinite na području Osječko-baranjske županije. Sustav zdravlja nose predani pojedinci i to je nažalost postala praksa u Hrvatskoj kao i sustav obrazovanja nose ljudi kojima je stalo i koji u njemu rade. Meni je jasno da ministar ne može riješiti sve probleme u jednom mandatu, niti u 2 niti u 3 g., ali ono što zamjeram je da ja ne vidim pokušaj da se neki problemi riješe pa makar to bili i oni higijenski uvjeti na odjelima u određenim bolnicama. Naime, građani ne vide taj silan rad ministara Kujundžića, liječnici i medicinske sestre ga ne vide također a ni u opoziciji ga ne vidimo, jedino tko ga vidi su vladajući. Ljudi doslovno umiru na cesti jer sustav nije dobro posložen, imamo puno tragičnih slučajeva na koje vas ne želim ponavljati a vladajući igraju igrice, ponašaju se kao da je zdravstveni sustav njihova igračka koju su oteli a to je iznimno opasno. Ako ste toliko sigurni u to što govorite cijelo popodne, ako je sve tako divno, bajno i krasno pa hajdemo onda na prijevremene izbore pa da čujemo što građani misle o tome zdravstvenom sustavu, o tome kako ste se bavili zdravstvom ali i obrazovanje, gospodarstvom itd., itd. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Snježane Sabolek, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi predsjedavajući, g. ministre, poštovane kolegice i kolege, sjećam se predsjedničkih izbora 2014. g. kada je g. ministar bio kandidat. Moj predsjednički kandidat Ivan Vilibor Sinčić, tada mladi čovjek na tim izborima dobio je 17%. Danas je zastupnik u EU parlamentu, a g. ministar, koliko se sjećam, iskusan liječnik i političar, dobio je tada nešto sitno. Tada se već vidjelo da ne ulijeva povjerenje građana. Nažalost, ni danas ne ulijeva povjerenje tih istih građana. Zapravo, usudim se reći da je upravo on svojom ministarskom pojavom ubio hrvatsko zdravstvo. Nikada više liječnika i medicinskih sestara nije otišlo iz Hrvatske, nikada veće liste čekanja nisu bile, bolnice su nam zaista u katastrofalnom stanju, neopremljene i u raspadu. Mnoge ambulante se gase, a strašna je i činjenica da imamo mnoge ambulante gdje uopće nemamo liječnika, da doista, stvarno. Imamo ambulante gdje nemamo liječnika. Nezamislivo, ali to je činjenica. Također, nema zakonskih normativa zbog direktnih propusta i manjkavosti sustava desile su se nažalost mnoge strašne stvari, no g. ministar ne smatra se odgovornim za stanje u zdravstvu, ne shvaća pojam odgovornosti, ne razumije da je 4 godine, 4 kritične godine izgubio. Ako malo analiziramo stanje u zdravstvu možemo samo usporediti broj zdravstvenih djelatnika, liječnika i medicinskih sestara i zadovoljstvo građana prije i nadamo se nakon, sada njegovog mandata. Zapravo, žalosna je činjenica da mi danas ovdje raspravljamo o nepovjerenju ministru jer da je g. ministar imao moralno obaveze, pozdravio bi se sa tom pozicijom kada se saznalo je da svoga sina htio preko veze upisati na fakultet ili onoga momenta kad je hrvatska javnost saznala da je lažirao ratni put i time pljunuo u lice svim hrvatskim braniteljima. Strašno. Svega smo imali u ministarstvu, ali g. Kujundžić neosporivo zaslužuje titulu ubojice hrvatskog zdravstva. Hvala vam.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Damjana Vucelića.
Uvaženi predsjedavajući, kolege i kolegice, ministre Kujundžiću. Ukazati ćemo danas na aktualni proces privatizacije koji se događa u zdravstvu i koji korake koji vode k tome. Želimo cjelokupnoj hrvatskoj javnosti skrenuti pažnju na trenutno stanje u hrvatskom dopunskom zdravstvenom osiguranju. 2013. g. 95% od ukupnog broja osiguranika bilo je osigurano u HZZO-u, a tek 5% kod privatnih osiguravatelja. 3 godine kasnije, 2016. taj broj se je smanjio na 89% osiguranika u HZZO-u, a 11% kod privatnih osiguravajućih društava. Prošle godine, u prva dva mjeseca, dobit, tj. prihod HZZO-a od dopunskog zdravstvenog osiguranja pao je za 5 milijuna kuna. U ta dva mjeseca, vidljivo je da 70 tisuća korisnika prešlo iz HZZO-a kod privatnih osiguravatelja. Poražavajući je podatak da 90% osiguranika je populacija starija od 60 godina. Dakle, osobe koje imaju više zdravstvenih problema, čije je liječenjem mnogostruko skuplje. Važno je napomenuti kako polovica osiguravajućih društava niti nema dopunsko osiguranje za umirovljenike ili to isto dopunsko osiguranje niti ne nudi umirovljenicima. Dakle, došli smo u situaciju, da ako ste mladi i ako ste zdravi, plaćate dopunsko gdje privatnici profitiraju uz minimalni trošak na vaše liječenje, a kada ostarite, onda se dižu ruke od vas i preusmjerava vas se u HZZO, na teret, naravno, javnog novca. Tako se HZZO stavlja u neravnopravnu situaciju gdje se ne može konkurirati privatnicima i stavlja se u situaciju neizbježnog bankrota i uništenja. Nadalje, većina osiguranika MUP-a i komore, liječničke komore, prebačena je iz HZZO-a kod javnih privatnika. Osiguranici MORH-a su prebačeni svi, MORH koji se financira iz državnog proračuna, koji se financira našim novcem i umjesto da se novac vraća državi baš kroz to osiguranje u HZZO-u, taj novac ide privatnim osiguravajućih društvima. Ovo nema logike i ovo je pokazatelj namjernog uništavanja HZZO-a dok ljudi u tvrtkama, npr. poput Croatia osiguranja pune svoje džepove, kupuju jahte, kupuju vile. Ono najvažnije, svjedoci smo mnogih i mnogih slučajeva gdje su osiguranicima kod privatnih osiguravatelja raskidaju ugovori. Raskidaju im se ugovori kod težih bolesti ili kod nekih učestalih liječenja. U budućnosti očekujemo povećanje takvih slučajeva, potpunu privatizaciju zdravstva, gdje će se moći liječiti samo oni imućniji. Ostale čeka prodaja njihove imovine, kako bi uopće mogli pratiti svoje liječenje ili će morati gledati kako im najmiliji umiru polagano zato što nemaju osnovnih sredstva da plate za pretrage ili njihovo liječenje. To će g. Kujundžiću biti zadnji čavao u lijes našem zdravstvenom sustavu, naravno, sustavu kakvog smo poznavali i završetak procesa koji je odavno isplaniran. Vi, g. Kujundžiću ste tihi grobar hrvatskog zdravstvenog sustava. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnik, a prvo, prvo u ime predlagatelja poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo, ponoć je i mislim da hrvatski zdravstveni sustav, hrvatski liječnici, hrvatske medicinske sestre, zdravstveno osoblje i hrvatski pacijenti zaslužuju raspravu o stanju u zdravstvenom sustavu i ovdje s ovoga mjesta sad posebno pozdravljam medicinske sestre s kojima smo zajedno prosvjedovali tu dali im podršku na Markovom trgu. Mnoge od njih su sada na svom radnom mjestu u teškim uvjetima. Ako spominjemo bolnice za produljeno liječenje jedna sestra na 80 ljudi, znači ako spominjemo znači i druge zdravstvene ustanove imamo također nemoguće, nemoguće omjere. Zbog vaše nebrige dogodila se potpuna marginalizacija djelatnosti zdravstvene njege i rehabilitacije u kući bolesnika, a uz nju i opće palijativne skrbi. Tako je dospjela u neravnopravan status u odnosu na druge subjekte u zdravstvenom sustavu. Znači cijela djelatnost bačena je na koljena, brojne ustanove došle su do točke kada više ne mogu financijski izdržati pa je jedan broj njih prestao s radom poglavito u depriviranim, ruralnim i otočnim područjima. Ilustracije radi put medicinske sestre u zdravstvenoj njezi u kući do pojedinih pacijenata udaljenih više od 80 km od sjedišta ustanove, po makadamu i šumskim putovima traje oko 90 minuta. Cijena koju HZZO plaća je ista kao u središtu većih gradova gdje su troškovi znatno niži zbog gustoće naseljenosti i prometne povezanosti. Udio materijalnih troškova u najugroženijim ruralnim područjima je iznimno velik stalno se mora raditi s vozilom koje se po lošem putu brzo amortizira. U radu postoje ograničenja s brojnim čimbenicima kao meteorološkim prilikama i udaljenošću zbog čega se izgubi vrijeme za koje je u urbanim područjima moguće mnogo više odraditi i time znatno smanjiti troškove poslovanja. Djelatnost zdravstvene njege i rehabilitacije u kući bolesnika osnovali su privatni poduzetnici u zdravstvu uglavnom medicinske sestre, tehničari koji su zakoračili u neizvjestan poduzetnički pothvat. Investirali su značajna sredstva u svoje obrazovanje, opremu, prostor i edukaciju svojih zaposlenika. Dakle, nisu se time opterećivala sredstva iz državnog proračuna, a ukupna investicija ipak služi javnim zdravstvenim potrebama kroz djelatnost koja je umrežena u nacionalni zdravstveni sustav. Ovakav gotov proizvod danas se nudi zajednici u nadi da će kroz sinergijsko djelovanje s obiteljskom medicinom i svim ostalima postati novi impuls u razvoju. Neke procjene govore da i 1 kuna uložena za zdravstvenu njegu i rehabilitaciju u kući bolesnika na najugroženijim ruralnim područjima i otocima rezultira s najmanje 10 do 20 kuna uštede u sustavu zdravstva i društva u cjelini jer utječe na smanjenje bolničkih troškova i intervencija hitne medicinske pomoći. Ako se ova pitanja ne riješe u ovoj djelatnosti teško da zaživi i funkcioniranje i palijativne skrbi u ovom području. Ministre vi kao da se trudite svojim nemarom potpuno uništiti ovu djelatnost koju naše medicinske sestre i tehničari nose na svojim leđima. Znači želim svim medicinskim sestrama i tehničarima s ovog mjesta izraziti podršku. Znači postoje ovdje i ljudi i saborski zastupnici koji vam izražavaju potpunu podršku i koji su se spremni odazvati na sve akcije koje bude organizirali i mislim da je ova današnja rasprava prema samom ministru bila izrazito korektna, ako znači izuzmemo znači ovaj zadnji dio ovaj koji su iznijeli kolege iz Živog zida, nije se išlo na nikakvu osobnu razinu, govorimo se o problemima. Kolege iz Živog zida su upozorile na neke stvari koje se vuku za ministrom Kujundžićem već dulje vrijeme, ali ovo što ste vi iznijeli to su iznosile i njegove stranačke kolege za to dezerterstvo ga je optuživao njegov stranački kolega iz HDZ-a Andrija Hebrang. Mi za time nismo posezali u ovoj raspravi, posezali smo za konkretnim, konkretnim argumentima znači i stanjem u zdravstvenom sustavu i u tom smislu značim mislim da je to puno kvalitetnije. Bit će prigode zasigurno progovoriti i o tim stvarima. Znači opoziv zbog kojeg, odnosno razlozi za opoziv su stanje u zdravstvenom sustavu.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Vucelića. Izvolite.
Gospodine Grmoja, nije samo ministar Kujundžić nesposoban kao što ste naveli, ja vam moram napomenuti da ovo što se radi u hrvatskom zdravstvu namjerno, znači namjerno se uništava. A zašto se uništava? Pa zato da bi ga mogli privatizirati. Zato da bi se sav posao mogao prebaciti poliklinikama, zato da bi se moglo višestruko naplaćivati za posao koji se sada obavlja. Zato da ljudi, tj. većina ljudi neće imati za liječenje. Imati će samo oni bogatiji, samo oni imućniji, a ostatak ljudi njih ćemo gledati kako umiru, kao što umiru u SAD-u. Pa tamo se događa da ako slučajno ostanete bez dva prsta, a nemate novaca da vam se zašiju oba dva prsta možete birati koji prst da vam se zašije bez ovog drugog ćete ostati. Evo to očekuje Hrvatsku. I to jako brzo. Jako brzo će se to dogoditi, a to ovaj ministar radi, ali to radite i vi koji dižete ruke za ove zakone. Hvala.
Poštovani zastupnik Grmoja, odgovor.
Poštovani kolega ne dižemo mi ruke za nikakve zakone, znači ono što se s vama slažem da sustav treba digitalizirati i to je naš prijedlog da mi znamo tko što radi u bolnici, je li odrađuje svoj dio posla, da onda može odrađivati u ovom privatnom dijelu znači dodatni posao. I mi se za to zalažemo i ja se tu s vama slažem da ne može se nama događati da netko ne odrađuje svoj posao i onda da taj posao odrađuje znači kao privatnik i tu zarađuje dodatni novac. To je ono što se ne smije događati i to nitko ne podupire. Ali isto tako moramo učiniti sve da naše liječnike zadržimo u Hrvatskoj jer ako nam odu liječnici tamo gdje im je bolje onda neće biti ni zdravstvenog sustava. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Slušajući današnju raspravu, raspravu posebno sa strane kolega iz HDZ-a ja sam sebi zabilježio nekoliko očitih nelogičnosti koje ću u ovoj pojedinačnoj raspravi, a zato sam se i prijavio nešto kasnije jer nisam mislio raspravljati, ali kada sam čuo argumente bilo mi je malo tri replike da sve napravim s kontraargumentima. Dakle prvo što se moglo steći dojam je da ovi iz opozicije nemaju pametnijeg posla nego pisati uratke na dvije stranice kako bi maltretirali ministre bez ikakvih argumenata itd. to je prvi dojam. Ajmo sada napraviti jednu kratku analizu tih uradaka koje smo napravili. Pave Barišić bivši, Martina Dalić bivša, Nada Murganić bivša, Gabrijela Žalac bivša, Tomislav Tolušić bivši, Lovro Kuščević bivši, Goran Marić bivši i Zdravko Marić nije bivši za jedna glas. Tako da nije baš da mi eto kada se sjetimo ono razmišljamo ujutro na kavi koga ćemo uputiti zahtjev za opoziv pa bez ikakvih argumenata mi uputimo taj zahtjev i onda vas maltretiramo tu do ponoći vas držimo da raspravljamo. Prema tome, ja bi bio oprezniji kada govorimo o zahtjevima opozicije, kao što vidite ako baš ne postignemo gol u regularnom vremenu, kao što je to bilo ovo kada je premijer smijenio prije onda to dođe u sudačkoj nadoknadi, oni odu naknadno. Prema tome, ministre ne kažem da će to tako biti za vas za sada, a za sada nema naznaka. E drugo, gospodin Borić je u svojoj raspravi danas pokušavši malo i omalovažiti gospođu Strenja kao rekao otprilike ono ministri rade i oni su odgovorni, a predsjednici odbora ne rade ništa. Ja se čudim gospodine potpredsjedniče, ujedno i predsjedniče Odbora za Ustav da mu niste dali opomenu zbog toga. Dakle ja mislim da i predsjednici odbora nešto rade, ali ima predsjednika odbora … [[Upadica se ne razumije.]] pa stalno zbog riječi. Zbog čega se dobivaju opomene? Dakle, recimo imamo jedan slučaj predsjednika Odbora za vanjsku politiku iz vladajuće većine za kojega je premijer rekao citiram „da je njegov utjecaj na politiku HDZ-a ko običnog građanina Finske“, dakle ako predsjednik odbora iz vladajuće većine ima utjecaj na politiku kao građanin Finske, onda predsjednik odbora iz opozicije ima utjecaj kao građanin Madagaskara. Dakle, ja ne bih ovako polemizirao s premijerom i njegovim mišljenjima o predsjedniku Odbora za vanjsku politiku ali kolega Borić je imao potrebu nekoliko puta to spomenuti gospođi Strenja. Sljedeće, drvlje i kamenje na SDP-ovu vladu i citirat ću ove koji su vodili, dakle ja mogu samo reći dolje Varga, dolje Milanka i dolje Vrdoljak to su vaši koalicijski partneri oni su vodili. Znači Varga je bio ministar zdravstva jel tako, potpredsjednica za društvene djelatnosti bila je Milanka Opačić njemu nadređena, oni su danas u klubu stranke Rada i solidarnosti, a ja bi taj klub inače ovdje nazvao varda, varga i varka, to je prevara građana. To je to, dakle ako raspravljate sa onima koji su vodili imate vaše koalicijske partnere znači njih tri ministra koji su bili ministri i tu ovi iz HNS-a. I kada gospodin Stričak bude pitao tko je za vrijeme mandata naše vlade sugrađanin iz zgrade u Varaždinskoj županiji ima Štromara koji je bio s nama, ima Batinića koji je bio s nama i ima Habeka koji je bio s nama iz Varaždinske županije pa brate njih pitajte šta nas pitate. Dosta mi je više da mi preko medija slušamo kako se vi u koaliciji svađate. Ovo s predsjednicom sam nekoliko puta rekao. Dakle ponovit ću četvrti put, predsjednica je rekla gospodine ministre da se u zdravstvu tri godine nije napravilo ništa, nije rekla u šest godina pa da malo zakači i naše ove odnosno vaše i naše, nego je rekla u zadnje tri godine, zato što je to narodu lijepo čut. Evo danas je recimo rekla da bi pravosuđe trebalo slušati narod. Zadnji put kada se to dogodilo to je bilo prije skoro 2000 godina u Jeruzalemu, nije dobro završilo, nije bila pravedna presuda. Tako da je to jedna u nizu takvih izjava gdje ste evo ministre vi ispali kolateralna žrtva predsjedničine lepršavosti u zadnje vrijeme. Dobro nije u pjesmi, dobro da vas nije opjevala, pazite kako ide može se i to dogoditi. Vi ste inače gospodine ministre vidim u trajnom sukobu s ministrom financija. Vi bi htjeli više novaca za vaš resor, a to ministar financija ne da, a rezultat je on je najpopularniji, a vi najnepopularnijih od ovih koji su ostali. Prema tome, treba tu malo i učiti. Naime, kada se pita, ovo sam iz ankete našao, pita se koji su ministri najuspješniji i onda od svih ministara vi ste ministre predzadnji sa 26, a lošiji od vas po rejtingu je ministar Marko Pavić sa 18%. Doduše kako je ispala ova mirovinska reforma to je stalno kružni proces, najprije će biti potrošeno 40 milijardi onda neće biti potrošeno 40 milijardi, pa ga se premjesti na ovo za eu fondove, dođe ovaj drugi ministar Aladrović onda on najprije se snažno usprotivi sindikatima pa snažno pristane na ono što sindikati traže, pa se snažno usprotivi poslodavcima pa je danas pristao na ovo šta poslodavci kažu, tako da ćete vi imati konkurenciju među ovim u percepciji građana koji su najlošiji. Možda se pomaknete ne treće mjesto odozdo. I sada kako su navalili na ministricu Divjak možda i ona zauzme to mjesto. E ali kada se pita tko bi trebao otići iz Vlade onda je gospodin ministar zdravstva prvi ono možete birati jednoga, a ne sada više, on 25%, a onda je sljedeće negdje 2 do 3%, tako da očito je da mi nismo jedini mi iz opozicije, nismo mi jedini koji misle da treba ministar otići. Dakle to je 32 koji su potpisali plus nešto što će glasati mimo tih 32, to je 25% građana da bi trebao on, kao kad birate jednoga, kada bi se pitalo tko je najuspješniji, to znači 74% misli da nije uspješan, predsjednica republike, ja mislim da se ni ministar financija ne bi bunio da mu netko manje traži novaca, prema tome, široka je to fronta, g. ministre koji misle da trebate otići i ja sam nešto primijetio danas dok je premijer držao uvodno izlaganje. Naime, on kad govori o EU, o Europi, o međunarodnoj politici, njemu se na licu vidu da u tome uživa, dakle ono, širok osmijeh, pogled, sjaj u očima, manje cinizma nego kad govori o, onda to su pitanja o EU-i. Onda slijede druga razina pitanja o domaćoj politici i opoziciji. Onda je manji osmijeh, ali još uvijek ostane cinizam. Onda ga pitaju o unutarnjim odnosima u HDZ-u, e brate tu onda lice, e i ona 4. kad ga pitaju za kuma i ... [[Govornik se ne razumije.]] sukob interesa. To je, to je nešto strašno dakle. E, dakle u toj kategorizaciji od 1 do 4 dakle, Europa, opozicija, HDZ i kum, on je bio negdje između ove 0,1 i 1,5, dakle on je čitao nešto tamo, nije bilo tu sjaja u očima, ono birokratski je pročitao ovo kad je govorio mišljenje Vlade o ministru i iz te jedne gestikulacije, mimike, boje glasa i tonaliteta se može zaključiti da će ga braniti i dalje do prve kapi krvi. Dakle, kada njemu bude štetilo da ministar Kujundžić bude ministar, onda više neće biti ministar, kao što je to vrijedilo za sve ove druge koje je smijenio jer ih je najprije branio, gledao papir po papir, kako je rekao, papir po papir, nije gledao članke, gledao je papir, ali nema veze. I onda kad ga mi pitamo zašto ih je smijenio na aktualnom prijepodnevu, za nijednog nije odgovorio, tako onda jednom vjerojatno neće ni za vas odgovoriti, ali obzirom da imate izvorni mandat u Saboru, tu će vjerojatno bit nešto oprezniji, a mandat ste dobili na vaše ime i prezime preferencijskih glasovima, sa zadnjeg mjesta, ako se ja dobro sjećam, to je bilo u mojoj izbornoj jedinici. Prema tome, to vam je plus, zato ste još malo više ostali, to nije Tolušiću, doduše pomoglo, ali nema veze. Poštovane kolegice i kolege, imao sam potrebu dati ovu jednu opću politički sliku jer u zdravstvo se ne razumijem toliko osim, kao što bi kolega Hajduković rekao iz pozicije pacijenta, i to ne tako često, hvala Bogu za sada. I nadam se da sljedeća rasprava neće trajati ovoliko dugo i da će biti provedene u ustavnom roku jer ovo je malo onako dosta nategnuto tumačenje, nateknuto tumačenje Ustava. Mogli smo mi se naći u 8. mj. jedan dan, manje bi pričali jer je dan duži, sezona je, zaboravilo bi se, niti bi vi puno raspravljali jer bi svi čekali ići kući, ali sad ćemo ići kući. Zahvaljujem.
U ime Vlade, sada će govorit poštovani ministar Milan Kujundžić. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dva dana. Do nedjelje.
Poštovane zastupnice i zastupnici. Svima sam vam zahvalan za vaše rasprave danas. Vama koji ste ovdje i onih koji nisu imali snage izdržati do kraja. Posebice sam zahvalan ubojicama, kukavicama, vitezovima, kućnim savjetima i grobarima. Dakle, vama sam posebice zahvalan, ali hajmo sad se razgovarati. Dakle, nisam ja ovdje večeras sam, ja imam apsolutnu podršku i predsjednika stranke i većine u Saboru. Ali, s druge strane, duboko poštovanje prema vašim umovima i vašim političkim karijerama, ja za nijansu od vas medicine znam više pa se onda mogu s vama lako razgovarati, tako da mi nije trebala pomoć, pa se možemo o medicini razgovarati, kad god hoćete i koliko god hoćete. Ali i to je nevažno, idemo napraviti lijepo rekapitulaciju. Dakle, vidio sam kako kontradiktorno diskutirate, u jednom trenutku brinete o sestrama, o doktorima, u jednom trenutku o pacijentima, u trećem o nečemu trećem. Dakle, činjenice su sljedeće. U mandatu ove Vlade imajući prvenstveno u vidu da su najvažniji ljudi, povećao se broj liječnika za oko 2 tisuće i povećao se broj sestara za oko 2 tisuće. Isto tako, povećale su se njihove plaće za oko 18%. Dakle, to su najvažnije stvari jer kažete da su vam ljudi najvažniji. Uistinu, dijelim s vama to mišljenje, samo ne kada pobjegnete u drugu stranu pa onda i ne biste dali novce. Znači, sad bi im dali u jednom trenutku, nekada im ne biste dali novce. A mi bismo im dali, a posebice bismo platili one koji znaju. Dakle, gledam ja ljude uvijek u oči i kažem, neki su papirnati medicinari, a neki su ljudi koji znaju, koji sada mogu otići u bolnicu bilo koju raditi i pomoći. Da, i zaboravih. I večeras je sa mnom tisuće mojih pacijenata koje sam liječio i tisuće članova obitelji pacijenata kojih više nemam, a koje sam liječio. Večeras su sa mnom generacije i generacije mojih studenata i specijalizanata, dakle, lako se je meni s vama razgovarati o medicini, ali teško se nositi sa sustavom kao cjelinom, posebice, to će reći oni koji znaju sustav. Ne ovako nešto pročitati u nekom priručniku i napisati na pola ili na 13 stranica, ništa lakše, ja da ako mi date sada internet 10 minuta, napisat ću vam sve probleme koje imaju ne znam koji avioni i koje podmornice, ništa lakše. I tako vas gledam neke kako pričate, a kad vam otišao sam malo na internet, pogledam u CV, mislim, Gospe moja, što će oni govoriti o zdravstvu, nisu ovaj, o tome ništa još naučili, daj Bože da zbog bolesti i ne naučite. Dakle, treba platiti one koji znaju i na tome tragu u novome zakonu smo predvidjeli, novom Zakonu o zdravstvenoj zaštiti, da oni koji rade više, imaju bolje rezultate, da njih treba platiti, a CUS će vidjeti sve, tko radi, što radi, koje opsege zahvata, koga se traži u državi Hrvatskoj, dakle, akreditacija je nešto što treba napraviti. Međutim, hrvatska medicina, hrvatski liječnici, hrvatske sestre su i to tako akreditirani, dakle znamo mi koga se traži i neurologa i pulmologa i gastroenterologa, a koga nikada nitko nije potražio da se može do njega doći. Imajući u vidu da bez ljudi nema ništa, u mandatu ove Vlade osjetno smo povećali broj specijalizacija, dakle u prosjeku za 50% na godišnjoj razini povećavamo, povećali smo broj specijalizacija, tako da imamo mlade ljude koji će ostati i znati raditi. Isto tako smo se pobrinili za njihove edukacije, osigurali smo novce kojim se plaćaju edukacije tih ljudi, tako da će oni znati raditi, na tragu smo i izrađuju se ozbiljno Hrvatski liječnički zbor odnosno društva izrađuju smjernice, kako bismo bili što učinkovitiji, što prija do dijagnoze sa što manje postupaka i što prije započeti s liječenjem jer kao što rekoh, mnogi mogu pričati, a rijetki mogu napraviti i utoliko je važno vidjeti jasno, CUS će pokazati, više nema skrivanja tko je tko i kao pojedinac i kao bolnica, dakle nema skrivanja, vidi se, tamo će se vidjeti sve, tko je pravi nastavnik, tko radi na svojoj katedri, a tko je na izmišljenim katedrama nepostojećim, a o čemu ću aktivirati Ministarstvo znanosti i zatražiti da se malo to preispita kako se je postojalo i kako se postaje nastavnikom na medicinskim fakultetima u RH. Dakle, hrvatska javnost mora znati sve, kao što se mene lijepo analizira i treba me svaki dan od jutra do sutra, tako ćemo i druge početi malo analizirati, pa ćemo onda to vidjeti. Dakle, pokazao sam vam brojeve, iz godine u godinu šta se događa sa dijagnostičkim i terapijskim postupcima, po onoj narodnoj ako laže koza, ne laže rog, dakle vidi se koliko se radi magneta, CT-a, transplantacija, katarakti, kukova il ne znam ni ja čega, dakle brojevi vam ljudi sve kažu, pogledajte i bit će vam sve jasno, ne samo koliko je kupljeno kojih aparata, dakle kaže netko ovdje kličući ljudima, ali imajte u vidu ljudi su najvažniji, međutim bez alata nema ni zanata, naravno vi koji nemate zanat i ne radite, vama i ne trebaju alati, a nama koji radimo mi itekako znamo kad zarežemo, kad počne krvariti ako nemaš kateter, ako ne možeš raditi koagulaciju, ako ne možeš podvezati, što to znači, ništa lakše nego napiskarati nešto i pričati, dakle oni koji znaju što to zna i kad krene loše prof. Mrsić zna kad krene sepsa kod transplantiranoga bolesnika što sve treba učiniti, dakle rijetki znaju, a mnogi pričaju. Donijeti odluku, ništa lakše nego na razini ministarstva, Vlade donijeti odluku da se radi sada 349 bolnica u RH, ovdje se netko pozvao mi smo donijeli odluku o dakle, mnogi mogu pričati, rijetki mogu napraviti, ova Vlada je osigurala novce i privodi se kraju izgradnja bolnice u Puli i započeta je gradnja bolnice u Rijeci za otprilike 850 milijuna, dakle to nije priča, to je realnost, to je budućnost hrvatskih građana u tim područjima. Kao što smo osigurali sredstva iz EU fondova za studije izvodljivosti i projekte za izgradnju nacionalne dječje bolnice kao faze A Sveučilišne bolnice u Zagrebu, ali isto tako Sveučilišnih bolnica u Splitu. Glede uspješnosti povlačenja, dakle ništa lakše nego pričati povući ćemo iz EU fondova, ne znaju to svi. Moji djelatnici diljem RH u sustavu zdravstva su znali i povukli su 100% sredstava iz EU fondova, stvorili smo tako uspješnu mladu ekipu gore u Ministarstvu zdravstva koji su mi ponos, koje mogu poslati bilo gdje i koji će odraditi posao kao što sam ponosan, ovo nije priča, ovdje neki šalju tugaljive poruke sestrama, ma što oni znaju o sestrama, niti oni znaju što znači biti u bolnici u ponoći, ni u 3 sata, niti oni znaju što znači kad umire, kad duša odlazi, nego ovdje mogu u HS malo pričati, a pričat ću ja s njima dolje u dolini Neretve na izborima i vidjet ćemo kako će proći na slijedećim izborima, tu vas ja čekam, podižite vi tu lijepo lampice, al gledaj sad u oči, znači pričat ću ja s vama dečki u 9. misecu slijedeće godine na izborima, a do tada će biti, a u petak dođite obojica slijedeći u Dubrovnik potpisuje se Ugovor za izgradnju dnevne bolnice u Metkoviću koji će raditi, ne oni koji pričaju, gospodine molim vas ne prekidajte, gospodine molim, u školu ćete ić opet ako budete pričali. Dakle, slušajte me molim vas, molim vas slušajte me, dakle tamo će doći raditi oni koji znaju, ne oni koji pričaju o sestrama i doktorima, dakle postoje doktori iz doline Neretve koji su napravili karijere u RH i u svijetu, koji znaju raditi, dakle oni će doći raditi i njihovi prijatelji će doći iz Splita, Dubrovnika, Zagreba i vi se nemojte bojati tko će tamo raditi, a to će građani dolje znati i prepoznati na glasovanju, a to što vi šaljete ovdje već rasplačljive poruke sestrama, ma dajte molim vas, ma dajte molim vas. Glede, ovdje je netko lijepo diskutirao da je jedan od ključnih problema smanjiti broj bolnica i povezati bolnice, to je uistinu ozbiljan problem kojega trebamo riješiti, ali nismo to izmislila ova Vlada, dakle mi smo krenuli u to, vi ste o tome nekada možda i pričali, ali niste se u to usudili ić, a mi smo krenuli sa funkcionalnim povezivanjem bolnica i na tome tragu ćemo ustrajati i biti će manje, manje će biti odjela, a kasnije će biti i bolnica jer ćemo morati rješavati, kad smo već počeli rješavati palijativnu skrb i respiracijske centre. Problem postoji financijski, financijske održivosti, on je ozbiljan i treba racionalizirat, međutim medicina poskupljuje i na tome tragu teško se je nositi i u bogatim zemljama, kamoli ne u RH, a glavni problem loma bolnica u financijskome smislu je nastao kada se prije nekih 6.g. drastično smanjili limiti bolnica koje sada pomažemo jer sada što radiš više i bolje zapravo radiš u korist svoje štete, tako da ćemo morati tražiti rješenja na konsenzusu, ali će se razgovarati oni koji znaju, ne ovi koji će ovako malo pričat, koji ništa i ne razumiju o čemu se razgovara. Problem karcinoma je ozbiljan problem i na tome tragu napravili smo Nacionalni program protiv raka, nabavili smo značajno opreme za radioterapiju, uveli smo sve oblike imunoterapije odnosno sve oblike biološke terapije kako bismo se nosili. Naravno tu su i novi citostatici koji znaju nerijetko biti jako skupi. Što se tiče lista čekanja, po broju postupaka iz godine u godinu radimo sve više, medicina se mijenja, dijagnostika se drugačije indicira, nekada i ne opravdano. I to rješavamo sa informatičkim programima da se ne dupliraju da zato što mene malo boli zub da ne treba ni ići na CT, međutim sve ozbiljne bolesnike, ne hitne, ozbiljne bolesnike riješili smo sa prioritetnim listama čekanja. Dakle kada bolestan čovjek uđe liječniku, ovaj prepozna da kod njega se radi o ozbiljnoj bolesti, u roku 7 dana su otvorena sva vrata gdje može odraditi sve dijagnostičke projekte. Neki su se igrali malo sa cjepivima, igranja sa cjepivima nema i to je bolest i smrt djece a da bismo to bolje kontrolirali napravili smo upravo i sada, biti će puštena u naredna 2, 3 tjedna informatički program za cjepiva u čemu će Hrvatska biti među prvima u svijetu. Kao što smo nažalost bili do prije pola godine zadnji u svijetu u robotskoj kirurgiji sada se Hrvatska pozicionira na kartu svijeta gdje već sada u naš robotski centar na Rebru dolaze se educirati ljudi iz drugih zemalja. Dakle jedno je pričati a drugo je napraviti i znati. Glede skupih lijekova, oni su s jedne strane bogatstvo, nada i rezultati u liječenju a s druge strane dižu troškove i od tuda se javljaju ti problemi koje ćemo nažalost i imati. Da bismo koliko toliko uspješnije se nosili sa troškovima ova Vlada je napravila već do sada 45% svih lijekova i ... [[Govornik se ne razumije.]] materijala kroz objedinjenu javnu nabavu. Mreže da bi spašavale ljudske živote, prije smo imali u invazivnoj kardiologiji, sada i razvijamo u vaskularnoj, u neuroradiologiji, u RCP-u i na tome tragu već sada imamo rezultate ali večeras sam ih već iznosio te brojeve. I dnevna bolnica u Metkoviću će dakle biti, biti ćete lijepo pozvani. Znači nema više priče, nema skrivanja, dođite sljedeći petak, dođite sljedeći petak. I još na kraju malo šale, ja ne mogu malo se ne našaliti. Ja mislim da je večeras jedna Nobelova nagrada zagarantirana dr. Jovanović vama. Dakle vama je važno samo dospjeli dugovi a ukupne obveze su nevažne. Prevedeno pučki znači samo je važno da ja ne moram moj kredit otplaćivati naredna mjeseca a to što dugujem 100 ili 300 kuna ili milijuna to je nevažno. Dakle ja mislim da Nobelova nagrada će vas dočekati, ja vam to od srca želim a svima vama lijepo želim, razgovore ugodne, gledamo se u oči, dakle ja to športski podnesem što vi meni kažete a podnesite i vi malo športskoga a ne svoje taštine ovdje pokazivati a pokažite i svoje znanje. Živjeli.
Pločicu sa povredom Poslovnika dignuo je poštovani zastupnik Grmoja. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani ministar Kujundžić se poziva na nekakve izbore u 9.mj. Ja ne znam tko će sastavljati liste u HDZ-u ako bude Plenković sastavljao liste, nažalost se nećemo moći suočiti. Znači žao mi je što se nećemo moći suočiti.
Zašto zlorabite povredu Poslovnika? Ja vam izdajem opomenu. Idemo na replike. Prva je poštovanog zastupnika Vucelića.
Ministre Kujundžiću, sada ću vam reći neke činjenice. Činjenice zašto vas se treba smijeniti. U KB-u Rebro u Zagrebu sam osobno čekao 7 sati, 7 sati sam čekao da me se primi na pregled u hitnoj. A to nije sve, osim što nemate osoblja, kada se je davala infuzija, medicinski tehničar je s istim rukavicama davao infuziju trojici pacijenata. Ja sam bio prvi. Na drugom je imao već zakrvavljene rukavice i onda je s tim istim rukavicama išao na trećeg. Kada sam ga pitao zašto to radi je li on normalan, znate šta mi je odgovorio? Je li znate? Rekao je da nema sredstava, da mu je nadređeni rekao da tako mora raditi. Čovjek nema osnovnih sredstava za rad. Evo to je slika i prilika vas, to ste vi. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mrsića. Izvolite.
Hvala lijepo. Bivši ministre, dajte mi odgovorite na jedno jednostavno pitanje a to je Imunološki zavod. Nemojte se opet sakriti iza SDP-a i SDP-ove Vlade, šta je SDP-ova Vlada napravila. 4. godine ste imali vremena da pokrenete imunološki sustav, 32 milijuna se iz proračuna isplaćuje u plaće radnicima koji su tamo, socijalni mir je u redu ali ljudi bi željeli raditi. S druge strane naša plazma je izuzetno kvalitetna. Mi bi trebali prema načelima Svjetske zdravstvene organizacije Vijeće Europe iz te plazme proizvoditi dakle sve ono što nam treba u Hrvatskoj po načelu samodostatnosti ali očito da niste ništa napravili niti ste bilo šta pokrenuli. Imate neko tajno povjerenstvo koje nešto radi, Milan Bandić to gleda kao poziciju da izgradi vile tamo u Rockfelerovoj i to je ono, to je slika onoga što vi radite, dakle nesposobni ste da to riješite.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Kujundžića.
Ljudi koji poznaju problematiku postavljaju upite a kada ovi koji ne znaju onda mi onako dođe mi smijati se ali moram biti pristojan pa se ne smijem u Saboru. Je, plazma je hrvatska odlična i načelo samodostatnosti i sigurnosti i problemi koji su u Imunološkom, to vi kolega Mrsiću dobro znadete što je bilo i kako je bilo. Plazmu smo riješili na način da je sada prerađujemo u Austriji i vraćaju nam našu plazmu. Ali ste dobro obaviješteni, znači doslovce danas je prebačeni novci gdje će početi adaptacija prostora i početi će proizvoditi bakovi jer ono što je bio Imunološki i brend Imunološkoga i sojevi to je vama koji znadete, to je jedna ozbiljna vrijednost. Međutim ako se to ne radi to ide sve, to ide sve u zaborav, evo tako da smo konačno uspjeli složiti i novce i krećemo u proizvodnju … [[Govornik se ne razumije]] Hvala vam lijepa.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Petrova.
Poštovani ministre, ta potreba da na osebujan način pokažete kolko vi znate, a kolko drugi ne znaju odnosno da sve svedete na neku osobnu razinu obračuna je indikativna i mislim da ona zapravo govori i o tome kolko ste nesigurni u vođenju ministarstva, a budući da je Europska komisija dala jasnu ocjenu vašeg vođenja ministarstva, mislim da je Europska komisija prava adresa gdje trebate reći da oni tamo u Europskoj komisiji znaju samo pisati, a ne znaju ništa raditi. Europska komisija je prava adresa, ne mi ovdje, ja ne znam zašto vi nas želite na osobnu razinu svesti, al ono što želim reći ta želja da ponizite druge zapravo govori da ste svjesni [[Upadica: Hvala lijepo]] koliko je loš zdravstveni sustav.
Odgovor poštovanog ministra Kujundžića.
Malo ste manifestirali svoju profesiju, međutim ovdje nije bio predmet. Dakle, demokracija podrazumijeva osebujnost izričaja, a sad možemo govoriti o suglasnicima, naglascima, riječima, osmijehu, mimici, pogledu, kad bi ja vama sada iščitavao s lica svašta bi vam iščitao, dakle to je sve normalno, dakle … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ali to je, to je ljudi sve je normalno, dakle ovdje u HS ljudi se gledaju u oči i razgovaraju, zašto doživljavate osobno, ja se s vama lijepo razgovaram argumentima.
Kolega Grmoja, ajde dajte, nemojte, nemojte, nemojte dobacivat iz klupe, pa stalno to radite, pa onda slušajte i šutite ko drugi, budite pristojni. Dobro, sad će poštovana zastupnica Ines Strenja u ime predlagatelja govoriti.
Sve smo rekli u ovoj raspravi, a ja sam nakon ovih, nadam se da ste čuli, zbilja više puta ponovljenih osobnih prijetnji, zbilja u situaciji da ću se zbilja potrudit i boriti bez obzira što neću izić iz MOST-a da SDP pobijedi jer jao si ga meni i svim mojima ukoliko HDZ ostane na vlasti jer im je jasno da ću morati otići iz ove zemlje za koju sam se borila, dakle o meni mogu govorit moji pacijenti jer ja sam 20.g. kao neurolog odradila u KBC u Rijeci, mogu govorit moji pacijenti, dakle netko se bavi i crijevima i trbuhom, a netko se bavi mozgom i krvnim žilama i to uopće nije bitno ovdje, to je naš posao, zato smo primali plaću, ali mislim da o meni sve govore oni dečki koji hodaju zahvaljujući tome što sam se ja izložila napadima, bombardiranju granatama da bi ih izvukla, da bi im pružila medicinsku pomoć, izložila sebe, izvukla ih i danas su živi, neki od njih su invalidi, puno njih je čak i ako ste gledali ovu emisiju Liječnici i političari, mene je moj zapovjednik jako iznenadio, bio je dogovoreno 5 sekundi da se samo obrati, a on je doveo cijelu ekipu, cijelu postavu ovih mojih dečki npr. iz Medačkog džepa koje sam izvukla žive, to su ljudi na koje sam ja ponosna kad ih danas vidim da hodaju da imaju svoje obitelji i svoju djecu i oni o meni dobro govore. Ja se osjećam dobro u ovoj RH dok takvi ljudi o meni dobro govore, a sad za kraj, dakle sustav u RH, zdravstveni sustav opstoji zbog ljudi koji nose taj sustav jer znaju da naši građani, naši pacijenti trebaju njihovu pomoć. Ja sam ovdje danas htjela ukazat na to da nije dostatno učinjeno s one pozicije s koje je ministar trebao, trebao je osnažiti i pomoći da primarna zdravstvena zaštita preživi jer imamo devastirane naše krajeve, trebalo je drugačije razmišljati o tome koje nam nove bolnice trebaju, koje treba potpuno ukinut, koje treba funkcionalno integrirati zbog toga što danas i danas je bolnički sustav najskuplji dio i troši najveći dio sustava, a ne bi trebalo biti tako jer znate da neke bolnice su pozitivne, a neke su očito u jako velikom minusu. Dakle, govorila sam i o HZZO-u koji treba na sasvim drugačiji način financirati odnosno evo odgovoriti na pitanje malih limita bolnica, a isto tako i cijene usluga koje su izuzetno niske, a najviše sam htjela da danas govorimo o ljudima, o medicinskim sestrama kojima nisu priznati koeficijenti koje je SDP ukinuo, kojima je to trebalo vratiti, dakle i jedni i drugi imaju tu grijeha, medicinske sestre koje zaslužuju da se valorizira ono što su uložile u svoje školovanje, koje rade i o tome prvenstveno su govorile ne samo o plaćama, u teškim uvjetima, u radnim uvjetima, koji zbilja jesu za jednu sestru koja je na 20 operiranih pacijenata, koja ne zna kako da, kako odradi noć i ide svojoj obitelji, drugi dan sva smoždena u ustanovama gdje ih nema dovoljno, gdje rade, gdje toliko imaju prekovremenih sati koji im isto tako nisu dobro obračunati da ukoliko ih ide iskoristit stavi u gabulu druge sestre. I liječnici, liječnici koji zbilja požrtvovno rade, ali koji su dovedeni u situaciju da im je ovaj ministar pokušao onemogućit ono što je njihovo pravo, dakle oni koji ne pregovaraju o svojim pravima, ponovo ne pregovaraju o tim svojim prekovremenim satima, govori se o povišici, ali liječnicima možda ni ne treba povišica, treba im samo platiti ono što su zaradili, to je možda čak 2-2.500,00 kn koje im se ne plate na pravilan način jer se prekovremeni sati pravilno ne obračunavaju i to su te tužbe, teške i do 2 milijarde kuna dakle, tu je trebao pravi dijalog plus ostalo, dakle ne možemo nadomjestiti ono što je zbilja dugo vremena bio, bilo napravljeno sa ne dodjeljivanjem specijalizacija, ali i nešto drugo će ostaviti liječnike u RH. Ne može se očekivat, pogotovo slabiji, slabijih, financijski slabijih županija da učine nešto, da dodjeljuju stanove, da subvencioniraju kredite liječnicima jer oni za to nemaju, nemaju dovoljno sredstava, al je zato država bila ta, zdravstvena administracija je trebala osmisliti na koji način zaustavit naše liječnike jer mi imamo dakle 803,00 EUR-a po glavi stanovnika u RH, 3000 je prosjek za cijelu Europu, ali u Rumuniji ima 469, rekla sam vam 12.600,00 RON-a, to je 19.600,00 kn je plaća početna specijaliste, koji je tek specijalist, na to idu dežurstva, posebno plaćena tjedno, posebno plaćena vikendom. Dakle, ono što mi tražimo to je samo, samo pomak ka tome da ostavimo one koji nose ovaj sustav jer neće moći izdržat, ne možemo stalno ići na humanost. Dakle, mi smo danas htjeli o tome progovoriti, mi smo htjeli raspravu o stanju u hrvatskom zdravlju koji naravno da funkcionira, mi smo se svi opredijelili za solidarno javno zdravstvo i zato se svi borimo samo netko to radi s figom u džepu, a netko se bori, pa ma kako završilo ovo glasovanje, borit će se i dalje. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice Strenja, prije svega da se složim s vama apsolutno da entuzijasti i pojedinci nose ovaj sustav, ne jedini koji nose u RH, drugo da vam se zahvalim što dijelim cilj očito, a to je da uvedemo red u zdravstvo, da ga učinimo održivim i dostupnijim našim građanima, a to je ono za što se SDP zalaže. Hvala.
Hvala. Vi želite odgovoriti?
Da, oprostite nisam se javila.
Dobro, niste se javili.
Oprostite.
Izvolite.
Kasni su sati, dakle kolega, ovdje je danas bilo različitih aspekata, meni je drago da se dio zastupnika uključilo i sa svojim osobnim svjedočenjem da sustav ne funkcionira. Dakle, ne govorimo da je sustav se slomio, nego govorimo o situacijama kad zbilja, zbilja u određenim dijelovima RH nemaju dostupnu zdravstvenu zaštitu, a ona nam je dakle jednako dostupna, zapisana u Ustavu i zato se borimo i mi koji ukazujemo da u tom sustavu za sad u ovom trenutku nešto nije dobro, dakle nije dobro da mi … [[Govornik se ne razumije]] imamo dospjelih dugova 4,2 milijarde, znači 8,9 su zapravo dugovi, dospjeli su, dakle oni koji nas najviše guše. Imamo veledrogerije koje neprekidno leže, stoje za vratom ovom ministarstvu i uporno traže novac i šta smo napravili, dali smo im 300 milijuna i dat ćemo još 200 do Nove Godine i šta smo napravili? Ništa. Dakle, oni još uvijek način na koji funkcioniraju [[Upadica: Hvala]] naplaćuju [[Upadica: Slijedeća…]] naplaćuju preskupo naše lijekove [[Upadica: …replike poštovanog zastupnika Petrova]] nismo uredili sustav.
Izvolite.
Kolegice Strenja, ne jedna stvar dodirnula i moram u vašem izlaganju evo tu moram reć svoju opasku, vi ste rekli da ćete trebati pakirati kufere ako kojim slučajem HDZ bude ponovo na vlasti da vam je jedina utjeha mogućnost SDP-a, ja vas nažalost moram pobiti jer nije ni to sigurnost, niste ni tu sigurni, kako sada stoji situacija ako dođe SDP na vlast, doći će i HDZ na vlast, velika koalicija, drukčije se ne mogu posložit, dakle ako vam je utjeha u tome bojim se da ćete pakirati kufere.
Hvala lijepa. Time ću zaključiti raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti, a nastavit ćemo sa radom danas u 9,30 sati sa Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju, prvo i drugo čitanje P.Z. br. koji će biti. Želim vam ugodan nastavak noći. PREKID SJEDNICE U 00,45 SATI
Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Milanu Kujundžiću, ministru zdravstva u Vladi RH. Predlagatelji su 32 zastupnika i zastupnica, rasprava je zaključena. Sukladno članku 252. Poslovnika Hrvatskog sabora za donošenje odluke o iskazivanju povjerenja članu Vlade potrebna je natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76 glasova. No prije nego što krenemo na glasovanje, kolega Jovanović izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a kako bismo još jedanput u toj stanci razgovarali o problemima u sustavu zdravstva i dali mogućnosti i ostalim zastupnicima da još jednom razmisle o tome da li dati ili ne dati povjerenje ministru Kujundžiću koji je svojim neradom, neučinkovitošću, neodgovornošću doveo zdravstveni sustav RH pred potpuni kolaps. Pravo na zdravlje mora biti solidarno, sveobuhvatno i svima jednako dostupno, što ovog trenutka u Hrvatskoj nije slučaj. Ministar Kujundžić svojim bahatim istupima u Saboru samo je dodatno pokazao koliko ne raspolaže znanjem i iskustvom koje je potrebno da bi se vodio ovako složeni i odgovoran sustav i s tom bahatošću zapravo skriva svoju nesposobnost. U Hrvatskoj je ugrožen svaki segment zdravstvenog sustava. Kadrovsko upravljanje, kadrovski resursi su katastrofalni, jedino što spašava hrvatski zdravstveni sustav od kolapsa je mukotrpan rad svih zaposlenih sestara, zdravstvenih radnika i liječnika, a odnos ministra prema njima je podcjenjivački i zbog toga dovodi do toga da svakim danom sve veći broj sestara i liječnika i ostalih zdravstvenih radnika odlazi iz Hrvatske. Drugo, liste čekanja svakim danom su sve duže. Ima na raspolaganju najviše novaca u povijesti, ali liste čekanja su sve duže što dovodi do tihe privatizacije zdravstva jer oni koji nemaju novaca jednostavno ne mogu čekati, a oni koji imaju novaca plaćaju taj novac privatnim poliklinikama i na taj način pokušavaju spasiti svoj život. No ključno zbog čega ministar ne može više obavljati svoj posao je to da nije osigurao financijsku održivost zdravstvenog sustava. 2019. hrvatsko zdravstvo raspolaže sa 26 milijardi kuna što nikada nije imalo u povijesti, a istovremeno je iz Ministarstva financija dobilo dodatnih 2,2 milijarde. Uz sve to svaki mjesec stvara se novi dug od 133 milijuna kuna što dugoročno vodi u potpuni kolaps zdravstvenog sustava. Stoga ministar Kujundžić ne zaslužuje više voditi zdravstvo u RH.
Dobro, stanka će biti odobrena. Izvolite kolega Reiner.
Poštovani gospodine predsjedniče. Ja molim stanku u ime kluba HDZ-a da još jednom naglasimo da je oporba tražila opoziv jednog ministra na temelju nečega što zapravo je bilo upravo sramotno jer se sastojalo slovima i brojkama jedne jedine stranice teksta na kojoj nisu bili u stanju niti jednu jedinu primjedbu argumentirati. Nije bilo niti jednog navoda o tome što je daj ministar kojeg se želi smijeniti, dakle to je vrlo ozbiljna stvar, napravio krivo, u čemu je on pogriješio, što je on tako kobno napravio za hrvatsko zdravstvo da ga valja smijeniti. U tom mizernom uratku na jednoj jedinoj stranici nema jedne jedine brojke, a govori se o financiranju hrvatskog zdravstva itd., itd. U vrijeme kada su neki od onih koji su potpisali taj uradak bili na vlasti bile su bolnice u dugu od po tisuću dana i sada se čude ako je jedna bolnica također u dugu od tisuću dana. Ali rabi se izraz dug, a uopće se ne radi o dugu nego se radi o dospjelim obvezama ili ukupnim obvezama i tu su stvorili jednu potpuno krivu sliku javnosti o tome u kakvom stanju je hrvatsko zdravstvo. S jedne strane tvrde da su liječnici i sestre marno rade i vrijedno rade s čim se apsolutno slažem, a s druge strane kažu da njih nema da su [[Upadica Predsjednik: Hvala kolega Reiner.]] oni u kolapsu, da su svi oni otišli i da ništa ne valja.
Hvala. Odobrit ću stanku, dakle imamo tri povrede Poslovnika. Izvolite kolega Petrov.
Poštovani predsjedniče Sabora. saborski zastupnik i potpredsjednik ovoga Sabora Reiner povrijedio članak 238. a ne samo saborske zastupnike nego i apsolutno sve one koji danas na bilo kakav način privređuju u Hrvatskoj. Jer ja mogu samo postaviti jedno pitanje gospodinu Reineru jer li se plaća prima kada se nešto napravi ili se ne treba ništa raditi a primati plaću.
Hvala vam kolega Petrov, isteklo je vrijeme, ovo je čista opomena, povreda Poslovnika ovdje nema apsolutno ništa što bi bilo povezano sa povredom Poslovnika. Izvolite kolega Peđa Grbin.
Uvaženi gospodine predsjedniče, potpredsjednik ovog Doma g. Reiner povrijedio je članak 238. Poslovnika o radu Hrvatskoga sabora iznoseći hrpu neistina i time vrijeđajući ne samo nazočne nego i cjelokupnu hrvatsku javnost. Uvaženi g. predsjedniče, uvaženi g. potpredsjedniče, dospjeli dug bolnica je za mandata g. Kujundžića narastao 2,5 puta. Stvorili ste 2,5 milijarde kuna dospjelog u hrvatskim bolnicama i vi sada [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem kolega Grbin.]] ovdje govorite o nekakvim stranicama. Sve što je g. Kujundiž radio u svom mandatu [[Upadica predsjednik: Kolega Grbin, molim vas.]] /Govornik je isključen./…
Kolega Grbin molim vas da sjednete, dobivate opomenu. Kolega Grbin, dobivate opomenu i vi i ja vas pozivam sve da ne kršite Poslovnik na ovaj način, ovo su vrlo, ma nisu ni sofisticirani načini, vrlo, vrlo primitivni načini ustvari kršenja Poslovnika gdje ustvari koristite to za replike i molim vas da to ne činite. O tome smo već više puta razgovarali i mislim da moramo iz korektnosti jedni prema drugima držati se Poslovnika. Izvolite kolegice Strenja.
Zahvaljujem. Zanima me kolega Reiner da li bi vam bilo dovoljno i da smo 50 stranica napisali [[Upadica predsjednik: Kolegice Strenja, što je povrijeđeno, vi sad polemizirate, o čemu vi sad?]] Ne, ovako, tako je, kolega, kolega, samo malo [[Upadica predsjednik: A što je povrijeđeno?]] Kolega, kolega Reiner povrijedio je članak 238. jer je rekao da je to bijedni uradak i time je uvrijedio sve koji su dali suglasnost i popis na taj opoziv i rekao je da nismo suvislo napisali taj prijedlog. Dakle, kolega Reiner, zanima me da li biste drugačije glasali [[Upadica predsjednik: Kolegice Strenja, molim vas.]] da smo to obrazložili na 50 stranica [[Upadica predsjednik: Kolegice Strenja.]] Žalosno je da obmanjujete sve građane Hrvatske [[Upadica predsjednik: Kolegice Strenja, ajde molim vas.]] /Govornica je isključena./…
Kolegice Strenja, molim vas da sjednete, povrijedili ste i vi Poslovnik i vi isto tako dobivate opomenu. Sada će i kolega Bačić vjerojatno dobiti opomenu, ali izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja mislim da nema potrebe da meni dajete opomenu jer ja sada tvrdima da je i ja sam se javio na izlaganje kolege Petrova. Članak 238. govori, naime, zloupotrijebili ste Poslovnik, niste u ničemu objasnili u čemu je povrijeđen Poslovnik nego ste replicirali. Ali to mene kolega Petrov niti ne čudi, niti ne čudi jer ste, vaši su zastupnici rekli da će učiniti sve da SDP učini na idućim izborima. Pa prema tome, to vaše slaganje sa onime što je rekao g. Jovanović je na tragu poruke [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Bačić]] glas za MOST je glas za SDP.
Kolega Bačić i vi ste isto tako povrijedili Poslovnik i dobivate opomenu. Dakle samo malo, dao sam i vama opomenu. Kolegice i kolege dakle predsjednik Sabora je taj koji presuđuje što je povreda Poslovnika i što nije i sukladno tome daje opomene. Dakle ako ja nekome dam opomenu više niste vi onda dužni ti, niste ti koji ste dužni podsjećati i ukazivati da li je povrijeđen Poslovnik a da sam ja rekao da je povrijeđen poslovnik. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobio je opomenu, da dobio je opomenu. Dakle molim vas sada ako ćete ponovno ulaziti u replike, moja je jedina mogućnost da vam dajem opomene i ja ću vam davati ali to nije korektno prema svima nama koji ovdje sjedimo. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, ja ću i riskirati sa drugom opomenom da bih gospodinu Bačiću rekao sljedeće, ne brinite se, mi nećemo utrčati u taj vlak s kojim idete sa SDP-om, nećemo vam biti konkurencija, niti vama niti njima. Vjenčajte se slobodno.
Dobivate drugu opomenu. Ajde ovako, samo malo, samo sekundu, samo sekundu, kolegice i kolege. Ovako, neću dozvoliti da se ovo što sada činimo a to je glasovanje pretvori u zlouporabu povrede Poslovnika iz cjelokupnoga Poslovnika koji imamo, koji smo napravili zato da bismo mogli raditi u redu. Ovo sad što se događa je namjerno, svjesno kršenje Poslovnika zbog repliciranja, to ste vi sami kolega Petrov i rekli, sada ću žrtvovati drugu opomenu, vi to znadete. Pretpostavljam da će to učiniti i kolega Grmoja i kolega Bauk i kolega Maras, pa bih ja molio da odustanete od povredi Poslovnika pogotovo ako ih mislite koristi u smislu replika. ... [[Upadica se ne čuje.]] Vaše nije replika? Onda izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Kolega Bačić je povrijedio članak 238. jer je iznio čistu neistinu. Dakle upotrijebio je frazu Ive Sanadera, glas za HSP, glas za SDP kada je on nosio crne torbe a zapravo se pokazalo da je glas za HDZ glas za sustavnu pljačku hrvatskog naroda. Hvala.
Kolega Grmoja sjednice, dobivate, samo malo kolega Bačić, dakle dobivate opomenu kolega Grmoja ali ono što je gore od opomene je to što ste me prevarili, dakle lagali ste da nećete raditi repliku a radili ste repliku. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne, nemojte ajde nemojte, ajde molim vas da se držimo reda i da budemo korektni. Dakle stanka je do 12,55h. Što je kolega Vlaović.
U ime kluba HSS-a i Demokrata također tražim stanku da se konzultiramo kako ćemo glasovati o ovoj temi jer je [[Upadica predsjednik: Pa vaš predsjednik je tražio stanku, sjednice, stanka je do 12,55h]] činjenica da…
Kolega Beljak je tražio stanku, dajte molim vas se koordinirajte barem malo. STANKA U 12,45 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,56 SATI]] Kolegice i kolege molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli pristupiti glasovanju. Dakle, dajem na glasovanje odluku za iskazivanje nepovjerenja Milanu Kujundžiću ministru zdravstva u Vladi RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da je za odluku o iskazivanju nepovjerenja glasovalo 127 zastupnika, protiv je bilo 79, suzdržano 0 i za 48. Dakle, utvrđujem da nije donesena odluka o iskazivanju nepovjerenja Milanu Kujundžiću, ministru zdravstva u Vladi RH.