Tisztelt Országgyűlés! Tisztelettel köszöntöm az alakuló Országgyűlés résztvevőit. Az országgyűlési képviselők 2014. évi választását követő új Országgyűlés alakuló ülését megnyitom. Az Országgyűlésről szóló törvény alapján a képviselők általános választásán megválasztott képviselők, valamint a nemzetiségi listát állító, de azon mandátumot nem szerző nemzetiségek képviselői, nemzetiségi szószólók megbízólevelüket az Országgyűlés alakuló ülését megelőzően a köztársasági elnöknek nyújtják be. A megbízóleveleket az elmúlt napokban munkatársaim átvették. Bejelentem, hogy a törvénynek megfelelően az alakuló ülésig mind a 199 megválasztott képviselő és a 13 nemzetiségi szószóló benyújtotta megbízólevelét. Tisztelt Országgyűlés! Kérem, hogy közösen énekeljük el nemzeti Himnuszunkat. [[A teremben lévők közösen eléneklik a Himnuszt. Ezt követően a teremben lévők helyet foglalnak.]] Tisztelt Országgyűlés! Egy hónappal ezelőtt, április 6-án a magyar választók döntöttek. Döntöttek arról, hogy kikre bízzák politikai képviseletüket; döntöttek arról, hogy milyen összetételű legyen az új Országgyűlés, és döntöttek arról, hogy kikre testálják a kormányzás felelősségét a következő négy évben. A választásokon önök jogot és felhatalmazást kaptak arra, hogy a nemzet, az ország ügyeit megvitassák, hogy nemzetünk sorsát befolyásoló döntéseket hozzanak, hogy személyes és közösségi életünket szabályozó törvényeket alkossanak. A jogorvoslati eljárásokat befejezve a Nemzeti Választási Bizottság április 30-án megállapította a 2014. évi országgyűlési választás végeredményét, az Alkotmánybíróság pedig döntött a választási rendszert érintő beadványokról. E két döntést követően senki sem kérdőjelezheti meg a választások tisztaságát, választási rendszerünk alkotmányosságát, a leendő kormány legitimitását. Tisztelt Országgyűlés! Az alaptörvény 16. cikk (3) bekezdése szerint a miniszterelnök személyére a köztársasági elnök tesz javaslatot az Országgyűlésnek. Tegnapi megbeszélésünket követően felkértem Orbán Viktor miniszterelnök urat az új kormány megalakítására, aki a felkérést elfogadta. Ezért az imént idézett alaptörvényi rendelkezés alapján javaslom, hogy az Országgyűlés Orbán Viktor urat válassza meg Magyarország miniszterelnökének. [[Nagy taps a kormánypártok soraiban.]] bekezdése szerint a miniszterelnök személyére a köztársasági elnök tesz javaslatot az Országgyűlésnek. Tegnapi megbeszélésünket követően felkértem Orbán Viktor miniszterelnök urat az új kormány megalakítására, aki a felkérést elfogadta. Ezért az imént idézett alaptörvényi rendelkezés alapján javaslom, hogy az Országgyűlés Orbán Viktor urat válassza meg Magyarország miniszterelnökének. (Nagy taps a kormánypártok soraiban.) Tisztelt Országgyűlés! Történelmi értelemben önök az első magyar népképviseleti Országgyűlés munkájának folytatói, azok jogutódai, akik 166 évvel ezelőtt elindították hazánkat a nyugatos polgárosodás útján. [[10.10]] Önök azoknak a kiváló országgyűlési képviselőknek a hagyományait folytatják, akik a kiegyezés során sikerrel adtak történelmi lendületet a polgárosodás folyamatának. Mint önök is tudják, soha nem látott felvirágzás követte azt az időszakot, amelyet Deák Ferenc, a haza bölcse és kora kiváló politikusai alapoztak meg. Ebben a korszakban épült ez a nagyszerű épület is, amelyben önök most megkezdik munkájukat, és amelyet Európa egyik legszebb parlamentjeként csodál a világ. Mielőtt munkához látnának, kérem, engedjék meg, hogy Deák Ferenc gondolatait ajánljam figyelmükbe, azokat, amelyeket azt követően mondott, amikor negyedik alkalommal választották országgyűlési képviselővé 1872 júniusában. "Ha visszatekintünk a múltra, örömmel kecsegtetem magamat azon hittel, hogy hazánk sorsa javult. De nem elég, nem szabad csak a múltra tekinteni. Tekintenünk kell főképp a jövőre, és akkor, ha nem riadok is el, de mégis aggódva nézek azon nagy tömegére a teendőknek, melyek a hazában szükségesek, és melyek nálunk még hiányoznak." Tisztelt Országgyűlés! Az április 6-ai választás a rendszerváltást követő hetedik szabad választás volt. Hetedik - mégis az első. Önök az első olyan képviselők, akiket a nemzet egésze választott, akik olyan választáson jutottak mandátumhoz, amelyen határainkon túl élő honfitársaink is kifejezésre juttathatták politikai nemzetükhöz való tartozásukat. Önök az elsők, akik az új választási törvénynek köszönhetően nemcsak egy kisebb létszámú és reményeink szerint hatékonyabban működő törvényhozásban kezdik meg munkájukat, hanem egy olyan új összetételű Országgyűlésben, amelyben nemzeti kisebbségeink szószólói is helyet kapnak. És önök alkotják meg az első olyan Országgyűlést, amelynek tagjai Magyarország új alaptörvényére teszik le esküjüket. Meggyőződésem, hogy április 6-án a választók világos üzenetet fogalmaztak meg az új Országgyűlés számára, üzenetet, miszerint lezártnak tekintik a múlt terméketlen politikai vitáit. Nem érdemes vitát folytatni arról, hogy Magyarország köztársaság-e, hiszen alaptörvénye ezt egyértelműen kimondja. Nem érdemes terméketlen vitákat folytatni arról, hogy új alaptörvényünk kiállja-e a jogállamiság próbáját, hiszen a választók egy demokratikus választáson egyértelműen állást foglaltak erről. És nem érdemes terméketlen vitákat folytatni arról sem, hogy a modern, XXI. századi szabad Magyarország vállal-e bármiféle közösséget a múlt diktatórikus államberendezkedéseivel és azok embertelen és megbocsáthatatlan bűneivel, mert a válasz egyértelmű: nem vállal. Sem a fasizmusnak nevezett nemzetiszocialista, sem a szocializmusnak nevezett kommunista rezsimek fájdalmas, magyar életek százezreit követelő és milliókét megnyomorító örökségét nem iktathatjuk ki történelmünkből. Nekünk, mai magyaroknak legfeljebb egyetlen dolgunk lehet ezzel: hogy az egyetlen tisztességes utat választva lélekben valamennyien az áldozatok oldalára állunk. Nincs és nem lehet olyan ok, amely jogossá, elfogadhatóvá vagy megengedhetővé tenné, hogy akár származása, vallása vagy társadalmi hovatartozása miatt, vagy bármely más okból a magyar nemzet bármely tagját megbélyegezzék. Mint ahogy olyan sem létezhet, olyan ok sem létezhet, ami jogossá, elfogadhatóvá vagy megengedhetővé tenné, hogy származása, vallása, társadalmi hovatartozása miatt bárki is úgy érezze, hogy törvényeken felül áll, és ezért nem vonatkoznak rá a nemzet tagjainak békés együttélését biztosító szabályok és kötelezettségek. Kívánom, hogy a Magyar Országgyűlés valamennyi pártja és képviselője ennek tudatában végezze munkáját. Ezek az alapelvek biztosítják nemzetünk egységét. Tisztelt Országgyűlés! Ha az elmúlt 25 évre visszatekintve, Deák Ferenc intését megfogadva rövid számvetést végzünk, és azt kérdezzük, mit akart, miben hitt a rendszerváltás Magyarországa, a lényeget valójában két szóban is megragadhatjuk: Magyarország polgárai szabadságot és jólétet akartak. Szabadságot, vagyis a hazánkban állomásozó szovjet csapatok kivonását. Szabad választásokat, szabad vállalkozásalapítást, szabad sajtót, szabad kulturális életet és a határok szabad átjárhatóságát. A szabadság nemzeteként Európa és a világ szabad országaihoz akartunk tartozni a kommunista blokk börtönszerű bezártsága helyett. [[10.20]] A szabadság mellett pedig jólétet akartunk, és abban bíztunk, hogy ha nem is azonnal, de belátható időn belül felzárkózhatunk Nyugat-Európához. És abban az értelemben is jólétet akartunk, amit a mindennapi élet és közállapotaink nyugalma képes biztosítani országunk valamennyi polgárának. E két alapvető reményünk nem egyformán vált valóra, mert míg szabadságvágyunk követelései lépésről lépésre mind teljesültek, a tisztes polgári lét lehetősége ma még korántsem adatik meg mindenki számára. Ezért, miközben érdemes az elmúlt közel két és fél évtized Országgyűléseinek és kormányainak teljesítményét elismerve közös értékként tekinteni az emberi és polgári szabadságjogok megteremtésére, demokratikus jogállami intézményrendszerünkre, NATO-hoz való csatlakozásunkra és az Európai Unióba való sikeres belépésünkre, nem szabad szem elől tévesztenünk, hogy a jólét megteremtésében korántsem voltunk olyan sikeresek, mint a szabadság kérdésében. Ezért az elkövetkező új korszak legnagyobb feladatát hazánk nyugatos polgárosodásának megerősítése jelenti, hogy újabb 25 év múlva az akkori Országgyűlés tagjai ne pironkodva álljanak a nemzet ítélőszéke előtt magyarázkodva, hogy a jólét ügyében miért is nem tudtunk élni a szabadság adta lehetőségeinkkel. A felelősség, az önök felelőssége, tisztelt képviselő hölgyek és urak, óriási. Mert az első 25 évben még természetes lehetett, ha sok időt felemésztett a múltról szóló viták lezárása, de az az eredmény, ami április 6-án született, arra kell intsen mindenkit, hogy a magyar nemzet befejezettnek tekinti a rendszerváltás hosszúra nyúlt folyamatát. A népakarat egyértelmű kinyilvánítása arra kell intse az itt ülő pártok képviselőit, hogy a szimbolikus ügyekben folytatott árnyékbokszolás sehová sem vezet. A magyar polgárokat ehelyett sokkal inkább az a kérdés érdekli, miként tehetjük jobbá közös életünket; miként tehetjük sikeresebbé nemzetünket, miként nyithatjuk szélesebbre a boldogulás lehetőségét hazánk valamennyi polgára előtt. Amikor Deák Ferenc tanácsát megfogadva tekintetünket a jövőre szegezzük, fel kell tenni magunknak a kérdést: milyen körülmények között, milyen lehetőségek birtokában élnek majd magyarok e tájon 25, 50 vagy 100 év múlva. Mert minden, amit ma teszünk vizeinkkel, földjeinkkel, levegőnkkel és természeti erőforrásainkkal, az az utánunk jövő nemzedékek sorsát is érinti, gyermekeinkét és majdan az ő gyermekeikét. A fenntartható fejlődés nem pusztán egy jól hangzó szlogen, de eleven, húsunkba vágó kérdés, olyasmi, amit nap mint nap minden döntés meghozatala előtt érdemes bölcsen mérlegre tenni. Tisztelt Országgyűlés! Deák Ferenc korábban idézett gondolatai a következőképpen folytatódnak. "Ha Isten eddig megsegített bennünket, magunk iparkodása és Isten segítsége talán tovább visz azon a pályán, amelyen a haza jövőjét biztosítani és a haza minden lakójának jobblétét elérni akarjuk. Véleménykülönbségek voltak, lesznek a politikának mint általában az emberi működésnek minden terén. Nem is volna jó, ha a politikai véleményekben különbség nem volna, mert éppen a véleménykülönbségek által őrlődhetik ki az igazság. Nem sajnálom, sőt, óhajtom, hogy véleménykülönbségek igen fontos tárgyakban is legyenek. Én tisztelem és szeretem a hon polgárainak azon részét is, kik ellenfeleink. Csak azt adja Isten, hogy ellenfeleink legyenek e hazában, de polgár polgártársának, ha ellenfele is, ellensége ne legyen!" Tisztelt Országgyűlés! Magam is ezt kívánom önöknek és minden honfitársamnak. Kívánom, hogy felelősségteljes munkájuk során sohase feledjék azt a négy szócskát, amelyet Himnuszunk szerzője, Kölcsey hagyott ránk: "A haza minden előtt." [[Nagy taps.]] Tisztelt Országgyűlés! A határozati házszabály 7. § (1) bekezdése alapján a házbizottság megalakulásáról szóló bejelentésig az alakuló ülést a korelnök vezeti. Most felkérem dr. Turi-Kovács Béla képviselő urat a korelnöki tisztség ellátására. Bejelentem, hogy a képviselők és szószólók megbízóleveleit mandátumvizsgálat céljából a korelnök úr és a korjegyzők rendelkezésére bocsátottam. Az ülés vezetését átadom dr. Turi-Kovács Béla képviselő úrnak, korelnök úrnak. Köszönöm figyelmüket, az Országgyűlésnek eredményes munkát kívánok. [[Hosszan tartó taps. Dr. Turi-Kovács Béla korelnök kezet fog dr. Áder János köztársasági elnökkel, majd elfoglalja az elnöki széket. Dr. Áder János köztársasági elnök a díszőrség parancsnokának kíséretében elfoglalja helyét a díszpáholyban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy én is tisztelettel köszöntsem az alakuló ülés valamennyi résztvevőjét, vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri ezeket az ünnepélyes pillanatokat. Bejelentem, hogy az országgyűlési törvény rendelkezései alapján a jegyzői feladatokat a tisztségviselők megválasztásáig a nyolc legfiatalabb képviselő: Bana Tibor, Csizi Péter, Demeter Márta, Dúró Dóra, Farkas Gergely, Heringes Anita, Kunhalmi Ágnes és Staudt Gábor képviselők korjegyzőként látják el. Ennek alapján felkérem Bana Tibor és Demeter Márta korjegyzőket, hogy legyenek most segítségemre az ülés vezetésében. [[Bana Tibor és Demeter Márta elfoglalják jegyzői széküket.]] Tisztelt Köztársasági Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Képviselőtársaim! Kedves Vendégeink! Az elmúlt sok év tapasztalata és hagyománya alapján a korelnöknek lehetősége van arra, hogy szóljon a Házhoz, hogy gondolatait itt megossza önökkel, képviselőtársaimmal s ezen keresztül az egész országgal. Ugyanakkor azt is világosan tudni kell és le kell szögezni, hogy a korelnök köszöntője nem lehet programbeszéd, a korelnök köszöntője nem több annál, mint egy megválasztott képviselő gondolatai, vágyai, elképzelései múltról, jelenről és jövőről, amelyet csak azért mondhat el, mert Isten kiváló kegyelménél fogva ő bizonyult a legidősebbnek. Tisztelt Ház! 1990 óta minden első ülése a parlamentnek ünnepi és ünnepélyes volt. [[10.30]] Valamennyien megadtuk, megadták elődeink az ünnepélyes voltát ezeknek az üléseknek, mert ez nem a mi ünnepünk, nem a képviselők ünnepe, hanem a magyar demokrácia ünnepe. Ez annak a népnek az ünnepe, amely megválasztotta ezt a Házat, megadta a bizalmát, és el is várja, hogy a bizalmának alapján teljesüljenek az ő reményei és vágyai. Az 1990-et követő kormányváltások rendszeresen nem voltak többek, mint egyik kormány váltotta a másikat, és nagyjából-egészében folytatta azt a korábbi politikát, amelyet ugyan egyszer-egyszer bal-, másszor jobboldalinak neveztek, de lényegi változást az ország sorsában nem hozott. 1998 volt az első olyan pillanat, amikor egy - akkor még nagyon fiatal - miniszterelnök azt találta mondani, hogy több mint kormányváltás, ami most következik. Hogy ennek nem lett igazán folytatása, az a 2002-es választáson múlott. Az ezt követő évek azonban az egész világon, Európában és különösen itt, Magyarországon olyan súlyos válságot robbantottak ki, amely egyértelművé tette, hogy 2010-et követően Magyarországon ugyanazt nem lehet folytatni, amit korábban a kormányok folytattak. A 2010-es választás előtt egyértelmű volt az üzenet: Magyarországnak új utat kell keresni, olyan új utat, amely elsősorban magyar, de amely illeszkedik az európai közösséghez, amely illeszkedik az európai népek nagy családjához. Ezt az utat 2010-től 2014-ig nehezen, sokszor, azt kell mondanom, sokfajta gonddal és bajjal úgy jártuk végig, hogy a négy évet sikeresnek mondhatjuk. Nem én mondom sikeresnek, tisztelt Ház, hiszen sokan hangoztatták a választás előtt és alatt, hogy ez a szavazás, ez a választás népszavazás lesz - népszavazás arról, hogy vajon jó úton haladt-e Magyarország az elmúlt négy évben, azt az utat választotta-e, amely az elkövetkezendő időkben Magyarországnak tud új erőt, új energiát, új lehetőséget biztosítani. Ahogyan a köztársasági elnök úr mondta: a választások tisztán, demokratikusan lefolytatásra kerültek, és a nép - az, amelynél fenségesebb a politikában nem létezik - egyértelműen állást foglalt: világosan állást foglalt a folytatás mellett. Ugyanakkor, tisztelt Ház, azt hiszem, valamennyien tudjuk, és azt gondolom, nemcsak én gondolom ezt így, hogy nem ugyanúgy folytatjuk, azt az utat folytatjuk, de most sok mindenben, amiben esetleg az idő rövidsége, esetleg éppen a gyorsaság miatt, amelyre a Ház rákényszerült azért, hogy meg tudjunk az idő kihívásainak felelni, hibáztunk, azokat a hibákat most helyre fogjuk hozni. Erre is bizalmat kaptunk. Bizalmat kaptunk arra is, hogy azokat az, azt kell mondanom, talán túl gyorsan hozott törvényeket, amelyekbe mindig becsúszhatnak hibák, ki tudjuk javítani, azokat helyes útra tudjuk terelni. De az alapvető irányunk, az alapvető célunk nem lehet más, mint Magyarország megújításának folytatása. Én ma itt nemcsak korelnökként szólok, tisztelt Ház, hanem egy egyesek szerint már kiveszőfélben lévő magyar fajtának, a kisgazdának a képviselőjeként is. Azért tartom ezt szükségesnek elmondani, mert az én nézetem szerint az elkövetkezendő négy év nagymértékben szól arról, hogy mit tudunk adni, mit tudunk változtatni a magyar vidék életében. Azt világosan látnunk kell, hogy két nagyon fájdalmas dolog van ebben az országban. Az egyik a demográfiai helyzetünk. Így örököltük, így van nagyon hosszú ideje, hiszen már Kodolányi János néphalálról beszélt. Nem ott tartunk, hála a Jóistennek, rettentő sokat tettünk az elmúlt négy évben, erőnkön fölül próbáltunk segíteni azon, hogy megszülessenek a magyar gyermekek, de meggyőződésem szerint még ennél is többet kell tennünk. Egyértelmű az én álláspontom szerint, hogy a magyar nők akarnak gyermeket, a magyar nők szeretik a családot, és családot akarnak, mindent megelőzően, még a karriert megelőzően is. Nekünk azonban azt kell biztosítani, hogy ne lemondással, ne egyfajta karrierfeladással, hanem a pálya folytatásának lehetőségével, mindenkor a jövő építésének a lehetőségével tudjanak gyermeket vállalni. A másik, azt gondolom, nagyon nagy fájdalma ennek az országnak, és nem árt, ha ezt is most számba vesszük, hogy a magyar vidéknek bizonyos részein bizony nagy szegénység van. És ebben a pillanatban, azt kell mondanom, szeretnék hivatkozni nemcsak a mi, a keresztények, hanem az egész világ élő lelkiismeretére, Ferenc pápára. Ferenc pápa azokat az intelmeket nemcsak a keresztényekhez, hanem a világ minden népéhez intézte, amelyeknek az a lényege, hogy minden társadalomnak kötelessége, szent kötelessége azokat a társadalmi rétegeket segíteni, támogatni, amelyek ma a nyomor és az ellehetetlenülés szélén állnak. Az elmúlt négy év arról szólt - és én ebben hiszek, hogy ezt kell folytatni -, hogy tanulás és munka. Meggyőződésem, hogy amikor folytatásról beszélünk, ezt kell folytatni: biztosítani kell a tanulás lehetőségét, és biztosítani kell a munka lehetőségét. Ehhez azonban a magyar vidéken igen jelentős változások szükségesek. El kell tudnunk érni, hogy az a négyéves fejlődés, amely az agráriumban végbement, elérje azt is, hogy egyre több munkahely legyen, hogy egyre többen jussanak munkához, és egyre többen vallhassák azt, hogy ők már földmívesek. Tisztelt Ház! A mai napon szilárd meggyőződésem szerint elindulunk egy olyan folytatás mentén, amely ennek az országnak a föllendülést, egy jobblétet és az elkövetkezendő időben a magyaroknak egy még nagyobb szabadságot hozhat. Mi mást kívánhatnék én, mint azoknak, akik hisznek Istenben, áldást, azoknak, akiknek a hit még nem adatott meg, jó szerencsét és nekik is áldást kívánjak, hogy együtt folytathassuk a munkánkat úgy, hogy Magyarország föllendüljön, Magyarország még erősebb legyen. Tisztelt Ház! Magyarország vágyik a békére, és ezt a békét csak az erős adhatja meg. Most, amikor megkaptuk ezt a felhatalmazást a néptől, akkor az erőt is megkaptuk hozzá. Ezt az erőt a békére kell felhasználni. Ezt az erőt arra kell felhasználni, hogy az egyes társadalmi rétegek közötti feszültség és ellentét minél kisebb legyen. Minden képviselőnek külön felelőssége van ebben, hogy ezt képviselje mindenhol, ahol megszólal, mindenhol, ahol megjelenik. Hitem szerint ez az egyik nagy jövendő. A köztársasági elnök úr Deák Ferencet idézte, és akkor engedjék meg, hogy én befejezésként azt mondjam, nagy öröm a számomra, hogy ez a Ház, a mi Házunk, az ország Háza külsőleg erőteljesen megújul. Olyan új szobrok jelennek meg, amelyeknek én örülök, és amelyeket elfogadok, de van egy picike hiányérzetem, mert ezen a téren valahol Deák Ferencnek is ott lenne a helye. Meggyőződésem, hogy a magyar parlament Deák Ferenc nélkül nem azonos azzal, mint amilyen a mi hosszú, sokszor nehéz, de mégis hősies történelmünk volt. Tisztelt Ház! Én azt kívánom, hogy mindannyian a magyar haza érdekében együtt és közösen dolgozva folytassuk a munkánkat. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Nagy taps.]] Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a mai napon hatályba lépett az országgyűlési törvény módosítása és az új határozati házszabály. Ezek adják mai ülésünk új kereteit. Az alaptörvény, valamint az Országgyűlésről szóló törvény rendelkezik a képviselői és a szószólói tisztséggel való összeférhetetlenségről. Felkérem Bana Tibor korjegyző urat, hogy tegye meg az összeférhetetlenséggel kapcsolatos bejelentést.
Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy minden képviselő és szószóló benyújtotta összeférhetetlenségi nyilatkozatát. Mindannyian úgy nyilatkoztak, hogy velük szemben összeférhetetlenség nem áll fenn, így az Országgyűlés mai ülésén minden képviselő és szószóló gyakorolhatja a jogait.
Tisztelt Országgyűlés! Most az alakuló ülés napirendjéről döntünk. Az alakuló ülést előkészítő korábbi tárgyalásokon a résztvevők megállapodtak az ülés napirendi javaslatáról. Ezt a futárpostában valamennyien megkapták, és a parlamenti honlapon is közzétették. [[10.40]] Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e a napirendi javaslatot. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés túlnyomó többséggel a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Választási Bizottság elnökének, valamint a Nemzeti Választási Iroda elnökének a 2014. április 6-án megtartott országgyűlési képviselő-választásról szóló beszámolója. A beszámolókat B/1. és B/2. számokon megkapták. Először megadom a szót dr. Patyi Andrásnak, a Nemzeti Választási Bizottság elnökének.
Tisztelt Országgyűlés! Elnök Urak! Hölgyeim és Uraim! Kedves Vendégek! A vonatkozó törvényi kötelezettségeknek eleget téve írásbeli beszámolót terjesztettem a tisztelt Országgyűlés elé. Kérem, engedjék meg, hogy ennek lényegét szóban is előadjam. Az országgyűlési képviselők választásának új anyagi jogi szabályai egy hat általános választáson alkalmazott, még 1989-ben elfogadott, tehát negyedszázados választási rendszert változtattak meg. Az új eljárási szabályok egy 17 éves eljárási törvényt cseréltek másikra. Az általános választások kitűzését követően a választási szerveknek 11 hét, azaz 77 nap állt rendelkezésükre, hogy a 2014. évi választást a megváltozott jogi szabályozásnak megfelelően szervezzék meg és bonyolítsák le. Az új eljárási törvény, a Ve. megújította a választások központi szerveit, és létrehozta az országgyűlési ciklusokon átívelő megbízási időtartammal bíró, a korábbi Országos Választási Bizottsághoz képest kibővült létszámmal működő Nemzeti Választási Bizottságot, a NVB-t. A hét választott és a három póttag személyére vonatkozó köztársasági elnöki javaslattétel, a kilenc esztendőre szóló megbízás, a jogi egyetemi végzettség követelménye, valamint a megválasztásunkhoz szükséges kétharmados szavazati többség új elemek, amelyek egyszerre biztosítják az NVB függetlenségét, stabilitását és szolgálják a szakmai hozzáértést. Az NVB hét tagját és három póttagját az Országgyűlés 2013. szeptember 30-án választotta meg, a törvényi előírásnak megfelelően a bizottság aznap megtartotta alakuló ülését, és személyemben megválasztotta elnökét, majd javaslatomra az elnökhelyettest is. Az alakuló üléssel megszűnt a korábbi OVB és ezzel a tagjainak a mandátuma is. A választás kitűzéséig a választott tagokon túli további egy-egy tagot az Országgyűlésben képviselőcsoporttal rendelkező pártok bízták meg, a testület a választás kitűzéséig így 12 taggal látta el jogszabályban rögzített feladatait. A választás kitűzésével e tagok megbízása megszűnt, 2014. január 18-a és február 26-a között a bizottság a választott tagjai útján látta el feladatait, és készült föl az addig példa nélküli, várható ügyterhelés kezelésére. Munkánkba később az országos listát állító jelölő szervezetek által megbízott személyek folyamatosan kapcsolódtak be. Ezen a választáson az eddigi legtöbb számú országos pártlistát, 31-et jelentettek be, amelyből végül a törvényes feltételeknek 18 felelt meg. A pártlistákon kívül az országos nemzetiségi önkormányzatok is jogosultak voltak országos nemzetiségi lista állítására. Ezzel mind a 13 nemzetiség élt. Így az NVB jogerősen összesen 31 országos listát vett nyilvántartásba. Az országos listaállítás jogcímén összesen 19 tagot - 14 főt a pártok, 5 személyt a nemzetiségi önkormányzatok - bíztak meg a bizottságba, amely így február 27-e és a mai nap, május 6-a éjfél között 26 taggal látja el feladatait. A Ve. jelenleg kizárólag a választott NVB-tagok számára ír elő jogi egyetemi végzettséget, a megbízott tagoknál ez nem követelmény, ennek ellenére e tagok többsége ilyen végzettséggel szintén rendelkezik. Bizottságunk a választás kitűzése és az országos listás eredmény megállapításáról szóló 2014. április 23-ai döntése között 13 hét alatt 44 ülést tartott - átlagosan hetente három alkalommal ülésezett -, és ez alatt az időszak alatt 1060 határozatot hozott, ez átlagban 24 határozat. Elsőfokú szervként eljárva 315 határozat meghozataláról döntöttünk. Összehasonlításképpen szeretném előadni, hogy az Országos Választási Bizottság 2010-ben a teljes választási időszakban 39 ülésén összesen 237 darab határozatot hozott, tehát ülésenként átlagban hatot. A legnagyobb munkaterhet az országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottságok elsőfokú határozatai ellen érkezett fellebbezések feldolgozása és elbírálása jelentette. A jogszabályváltozások okán az NVB másodfokon eljáró szervként az OEVB-k döntéseinek jogorvoslati fóruma lett. A bizottságokban az egyéni jelöltek nyilvántartásba-vételi eljárása kapcsán hozott, hozzávetőleg 2500 döntés háromnapos jogorvoslati eljárás keretében biztosította az NVB felé a fellebbezés lehetőségét. A jelöltek nyilvántartásba vétele tárgyában és az ajánlóívek határidőben történő visszaszolgáltatásával kapcsolatban bírság kiszabásáról rendelkező, elsőfokú határozatok az esetek túlnyomó többségében megalapozottak és jogszerűek voltak. A jelöléssel kapcsolatos 368 darab jogorvoslati kérelem esetében mindössze 9 esetben találtuk megalapozottnak a fellebbezésben foglaltakat, és döntöttünk az OEVB határozatának megváltoztatásáról. Igaz, hogy 264 kérelem a Ve.-ben előírt, szigorú formai követelményeknek nem felelt meg, ezért azok érdemi vizsgálatára nem volt lehetőség. Az ajánlóívek átadására vonatkozó törvényi kötelezettség megszegése miatt kiszabandó bírság - ez egy új ügytípus és új szankciófajta volt - tárgyában hozott elsőfokú döntések ellen összesen 239 fellebbezés érkezett bizottságunkhoz, tehát csak ebben a tárgykörben több döntést kellett hoznunk, mint az OVB-nek a választás egészét érintően. Következetesen alkalmazott, a Kúria által is megerősített álláspontunk szerint az ajánlóívek leadására, illetve visszaadására a jelölő szervezetet és a független jelöltet objektív felelősség terhelte, ezért ennek elmulasztása esetén kimentésre nem volt lehetőség. Az OEVB-k minden esetben hivatalból voltak kötelesek bírságot kiszabni, nem volt mérlegelési jogkörük, ahogy nekünk sem. Összegzésképpen: az egyéni jelöltek nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó eljárási cselekményekkel összefüggésben hozott elsőfokú döntések ellen előterjesztett, összesen 607 jogorvoslati kérelmet egy nagyon rövid, egyhetes időtartam alatt kellett elbírálni, amely munkateher a napi rendszerességgel tartott ülések és a meghozott döntések jelentős száma miatt mind nekünk, tehát a döntéshozóknak, mind a döntést előkészítő Választási Irodának rendkívüli munkaterhet jelentett. A bizottság egyéb, döntően a választási kampány szabályainak megsértése tárgyában hozott, elsőfokú döntések ellen benyújtott jogorvoslati kérelmeket elbíráló fórumként 138 határozatot hozott. A választási eljárás lényegét képező jogalkalmazó tevékenység - tekintettel a vonatkozó alkotmánybeli, alaptörvényi rendelkezésekre is - teljes bírói kontroll alatt áll, ezért a döntések számánál is többet mondanak a bírósági felülvizsgálat tapasztalatai. Határozataink ellen 219 esetben kezdeményezték a Kúria eljárását. A Kúria 132 esetben folytatott le érdemi vizsgálatot, és 119 esetben, vagyis az esetek 90 százalékában tartotta megalapozottnak a Nemzeti Választási Bizottság döntését. Mindössze 13 esetben, az ügyek 10 százalékában döntött annak megváltoztatásáról, és a 219 kérelemből 87-et érdemi vizsgálat nélkül elutasított. A választási kampány szabályainak gyakorlati alkalmazásával összefüggésben a Kúria több esetben fogalmazott meg a jelöltek és a jelölő szervezetek kampánytevékenysége folytatása szempontjából meghatározó álláspontot. Ebből kiemelendők az elmúlt évtizedekben a választási kampány során egyre nagyobb teret hódító, úgynevezett negatív kampánnyal összefüggésben hozott kúriai végzések. A Kúria - támogatva több határozatunkban is kifejtett álláspontunkat - rögzítette, hogy el kell különíteni egyrészt azt, amikor a választási kampányban a jelöltek és jelölő szervezetek egymás irányába megfogalmazott kritikai megnyilvánulásai véleményt közölnek, másrész azt, amikor tényt állítanak. Míg a vélemény, legyen az akár szélsőséges vagy egyesek számára bántó, önmagában nem vezethet a választási jogszabályok megsértéséhez sem, addig a valótlan tartalmú tényállítások alkalmasak a választópolgárok megtévesztésére és sértik a Ve. szabályait. Szeretnék egy konkrét ügyről is visszajelzést adni. Egy politikai reklámfilmmel összefüggésben az NVB megállapította, hogy annak tartalma sérti két közszereplő, egyben a választási eljárásban részt vevő két jelölt emberi méltósághoz való jogát. [[10.50]] A videó egy állattal, nevezetesen csimpánzzal való azonosítás folytán dehumanizálja az érintett személyeket, ennélfogva egyértelműen túlmutat a negatív kampány, illetve a szélsőséges véleménynyilvánítás határain. Érvelésünket a Kúria és az Alkotmánybíróság is helytállónak ítélte meg. Az Alkotmánybíróság rögzítette, hogy a Kúria az NVB döntésével összhangban alkotmányos módon más alapjog, nevezetesen az emberi méltósághoz való jog védelme érdekében korlátozta a véleménynyilvánítás szabadságát, így ezt a reklámfilmet nem lehetett az adott televíziócsatornán levetíteni. A bizottság - mármint az NVB - a Ve. 51. §-ának rendelkezése alapján a választási szervek számára az azok által folytatandó egységes jogalkalmazói gyakorlat érdekében jogosult iránymutatás formájában értelmezni a választással kapcsolatos jogszabályokat, de csak azokat. Ezzel egyenértékű hatásköre "állásfoglalás" elnevezéssel jogelődjének, az OVB-nek is volt a régi Ve. alapján. 2014. február 9. és április 4. között tizenkét iránymutatás kiadásáról határozott az NVB. A bizottság elvi éllel tartotta magát ahhoz az álláspontjához - figyelemmel a Ve. irányadó rendelkezésére -, hogy iránymutatást kizárólag a választási szervek kezdeményezésére bocsát ki. Ezek közül hadd emeljek ki néhányat. A politikai reklámok mint a médiaszolgáltatásban kizárólag ellenérték nélkül, az esélyegyenlőség biztosítása mellett közölhető új jogintézmény bevezetésével kapcsolatos egységes jogalkalmazás elősegítése érdekében indokoltnak tartottuk a Ve.-nek a politikai reklám és a politikai hirdetés fogalmára, illetve közzétételére vonatkozó szabályainak értelmezését 2/2014. számú iránymutatásunkban. Külön értelmeztük a jelölő szervezetek kampányidőszak, illetve a jelöltállítási időszak során történő névváltoztatásának kérdését, hangsúlyozva, hogy a jelölő szervezetek neve olyan különleges adat, amellyel a választópolgár közvetlen kapcsolatba kerül, ezért annak megváltoztatása a választópolgári akaratra is hatással van. Az ajánlások ellenőrzésére vonatkozó szabályok kapcsán megállapítottuk, hogy az ajánlást adó választópolgár személyes adataival összefüggő, a teljes körű központi névjegyzéki adatokkal való megegyezés szó szerinti, mérlegelés nélküli alkalmazása éppen hogy nem segítené a választópolgári akarat kialakítását, hanem azt akadályozná. Az iránymutatás taxatív felsorolásban rögzítette, melyek azok a központi névjegyzék adataihoz képest csekély mértékű eltérések, amelyek nem eredményezik az ajánlás érvénytelenségét; így például: a doktori cím fel- vagy fel nem tüntetése, anyja neve, édesanyjának második keresztneve, és így tovább. Az alaptörvény és az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011. évi CCIII. törvény rendelkezései alapján a demokratikus jogállam történetében először gyakorolhatták választópolgárok választójogukat az 1920. évi trianoni békediktátum és az azt megerősítő 1947. évi párizsi békeszerződés következtében Magyarország határain kívül rekedt honfitársaink. A szavazás alkotmányos és eljárásjogi alapelveivel összhangban történő joggyakorlás elősegítése érdekében a levélben szavazás szavazólapjának és azonosító nyilatkozatának külképviseleten való leadásáról szóló iránymutatásunkban rögzítettük a levélben szavazás és a helyszíni, szavazóhelyiségben történő szavazás eltérő szavazási rendjének következményeit. Kiemelendő még az úgynevezett relatív területi kampánytilalom, az úgynevezett "150 méteres" szabály egyes kérdéseiről szóló, 11/2014. számú iránymutatás, amely elemezte, értelmezte, meghatározta azokat a tevékenységeket, amelyek a szavazóhelyiségek bejáratától 150 méteren belül nem folytathatók a kampánycsend megsértése nélkül. A Ve. rendelkezéseinek megfelelően a 106 egyéni választókerületi választási bizottság 2014. április 12-én megállapította a választás egyéni választókerületi eredményét. A választási bizottságok felkészült és a választási jogszabályoknak megfelelő munkavégzése, a választási szervekbe vetett közbizalom megnyilvánulása és a viszonylag mérsékeltnek mondható kampány folytatása eredményeként értékelhető az, hogy mindösszesen 5 jogorvoslati kérelem érkezett az NVB-hez az egyéni választókerületi eredményt megállapító döntések ellen, míg egy kifogás általánosságban az alaptörvényben foglalt rendelkezésekből kiindulva vitatta az egyéni választókerületi eredményeket. A bizottságunk egy fellebbezés esetében találta megalapozottnak a szavazatok részbeni újraszámlálására irányuló indítványt, hangsúlyozva, hogy önmagában az első és második helyen végzett jelöltek közötti kisszámú szavazatkülönbség, illetve az érvénytelen szavazatok magas aránya nem szolgálhat alapul a szavazatok automatikus újraszámolásának elrendeléséhez. A Kúria, megerősítve álláspontunkat, rögzítette, hogy az eredmény elleni jogorvoslati eljárás keretében - figyelemmel a kérelmet előterjesztők korlátozott bizonyítási helyzetére - a delegált szavazatszámláló bizottsági tagok nyilatkozata elegendő bizonyítékul szolgálhat az eredmény megállapítása során bekövetkezett jogsértés alátámasztásához. Az egyéni eredmény elleni jogorvoslati kérelmeket elbíráló döntéseink ellen három esetben kérelmezték a Kúria eljárását. Két esetben a Kúria érdemben vizsgálta a felülvizsgálati kérelmet, és az NVB határozatát valamennyi vitatott esetben törvényesnek ítélte meg, míg egy esetben érdemi vizsgálat nélkül utasította el a bírósági felülvizsgálati kérelmet. Az egyéni eredmények jogerőre emelkedését követően, 2014. április 23-án a bizottság megállapította a szavazás országos listás végeredményét, és megállapította, hogy ez alapján mely 93 képviselő nyert mandátumot országos pártlistáról; egyben megállapítottuk, hogy kik a nemzetiségi szószólók. Döntésünk a jogorvoslati, bírósági felülvizsgálati eljárások lezárulta folytán április 28-án emelkedett jogerőre, ezt követően április 30-án részletes közleményt hagytunk jóvá a Magyar Közlönyben történő megjelenés céljából. A jogerőtől független, azt követő rendkívüli jogorvoslati eljárás keretében az Alkotmánybíróság tegnap kiadott döntésével elutasította, illetve részben visszautasította a kúriai végzés ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt. Az NVB a 2014. évi választások alkalmával először alkalmazott jogszabályi rendelkezések három sarkalatos pontjára kíván rámutatni. Ezek esetében a gyakorlati jogalkalmazás eredményeképpen nyilvánvalóvá vált, hogy a hatályos jogszabályok alapvetően nem szolgálják teljeskörűen a jogintézmény céljával összhangban lévő magatartást, tehát a jogszabály dogmatikai érvényesülése elválik a jogpolitikai érvényesüléstől. E joghézagok és kodifikációs problémák rendezése jogalkotói hatáskörben szükségeltetik. Ezek közül az egyik az érintettség vizsgálata, illetve megkövetelése a másodfokú jogorvoslati eljárásban. Kizárólag a választási bizottságok másodfokú határozatai és az NVB elsőfokú döntésével szembeni bírósági felülvizsgálati eljárást kezdeményező kérelemben követeli meg a törvény az érintettség bemutatását, igazolását, fennállását. Álláspontunk szerint ennek megkövetelése indokolt lehet az NVB előtti másodfokú eljárás keretében is. Hadd említsem azt meg, hogy a bizottságunk közel száz olyan fellebbezést bírált el, ahol egyetlen beadványozó minden érintettségre okot adó körülmény megjelölése nélkül, teljes mértékben általánosan megszövegezett kérelmeket benyújtva támadta a különböző országos, egyéni választókerületi választási bizottságok jelöltek nyilvántartásba vételével kapcsolatos döntéseit. A második kiemelendő terület a többes ajánlás intézménye. Az ajánlásokra vonatkozó két lényeges újítás egyike volt az ajánlószelvényeket felváltó, hitelesített, sorszámmal és bélyegzővel ellátott ajánlóív bevezetése, valamint a különböző jelölő szervezetek irányában megengedett többes ajánlás intézménye. Ez az új lehetőség eredményezte azt a rendkívül jelentős aktivitást a jelölő szervezetek részéről, amely egyébként pozitív jelenségnek tekintendő, amelynek eredményeképpen 1531 nyilvántartásba vett jelölt vett részt a választási eljárásban; választókerületenként átlagban 14. A többes ajánlás rendszere azonban magában hordozza a választópolgárok adataival való visszaélés fokozott lehetőségét. A választópolgároknak az ajánlás során közölt személyes adatai, valamint a polgár valós választói akarata védelme érdekében indokoltnak tartjuk a jogalkotó részéről a többes ajánlási rendszer újragondolását és a szabályok módosítását, amely alapján a választópolgár jelölési fajtánként egy érvényes ajánlással élhet. Végül harmadik pontként szeretnék rámutatni a választási bizottságok összetételére. A választási bizottságba, nevezetesen az NVB-be különböző jogcímeken delegálhatnak a jelölő szervezetek, illetve az Országgyűlésben képviselőcsoporttal rendelkező pártok tagokat. [[11.00]] A Ve. hatályos rendelkezései nem határolják el kellőképpen azokat a helyzeteket, hogy amikor két választási eljárás egy időben zajlik, az egyik választás esetében meghatározott jogcím alapján tagot megbízó jelölő szervezet ugyanazon bizottságba a másik választás kapcsán más jogcímen delegálhat-e, bízhat-e meg tagot. Álláspontunk szerint a jelölő szervezetek közötti esélyegyenlőség érvényesülése alapján egy jelölő szervezetnek, illetve jelöltnek csak egy megbízott tagja lehet a választási bizottságokban, annak ellenére is, ha egyébként több jogcímen is jogosult lenne tag delegálására. Álláspontunkat a Kúria is megerősítette végzésében. Összegzésként elmondható, hogy a választási szervek, köztük a választási bizottságok teljesítették a Ve.-ben foglalt rendeltetésüket. Feladatukat pártatlanul, a választások tisztaságát és törvényességét biztosítva látták el. Mindezek alapján a Nemzeti Választási Bizottság elnökeként köszönetemet fejezem ki az országgyűlési képviselők 2014. évi választása jogszabályoknak megfelelő és eredményes lebonyolításában részt vevő valamennyi választási szerv tagjának és munkatársának. Országos illetékességű, egyben másodfokú bizottságunk elnökeként elismerésemet fejezem ki a mindnyájunk számára új jogszabályok alkalmazása során az oevb-k által meghozott körültekintő és lelkiismeretes döntésekért, az olykor még a német alkotmánybíróság alapjogi gyakorlatára is hivatkozó színvonalas határozatokért, amelyekkel nemcsak a tételes jogot alkalmazták kivétel nélkül magas szinten, hanem a választások és a választási eljárás alapelveire is mindenkor figyelemmel voltak a bizottságok. Külön köszönöm a bizottságunk munkáját segítő, kiszolgálását ellátó Nemzeti Választási Irodának a választási igazgatás és a bizottság szakmai munkájának támogatása érdekében kifejtett tevékenységét. Megítélésem szerint a választási szervek hatékony és a jogszabályok megtartása és megtartatása érdekében végzett munkájának köszönhetően az országgyűlési képviselők idei választásának előkészítése és lebonyolítása eredményesen, a hatályos jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően történt. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Tisztelt Szószólók! Önöknek, mint a 2014. évi általános választás eredményeként megválasztott képviselőknek és szószólóknak a nemzet szolgálata érdekében végzendő törvényhozói munkájukhoz a Nemzeti Választási Bizottság és a magam nevében sok sikert és eredményes négy évet kívánok. Salus Hungariae suprema lex esto - Magyarország üdve legyen a legfőbb törvény! Kérem beszámolóm elfogadását, és köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Megadom a szót dr. Pálffy Ilonának, a Nemzeti Választási Iroda elnökének.
Tisztelt Országgyűlés! Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Vendégek! A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 13. §-ának (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően az országgyűlési képviselők 2014. évi választásával kapcsolatos állami feladatok megszervezéséről és végrehajtásáról az alábbiakban számolok be. Magyarország köztársasági elnöke az országgyűlési képviselők választását 2014. április 6-ára tűzte ki. A választás kitűzését követően, figyelemmel a teljesen átalakult jogszabályi keretekre és a megújult intézményrendszerre is, a választási szerveknek rövid idő állt rendelkezésre az országgyűlési képviselők választásának előkészítésére, a választással kapcsolatos feladatok megszervezésére. A 2010. évi választásokat követően Magyarországon megkezdődött a közjogi berendezkedés teljes körű átalakítása, amelynek keretében az alaptörvény elfogadását követően sor került a választás anyagi és eljárásjogi újraszabályozására. A magyar választási rendszer jelentősen átalakult. Az egyik legfőbb változás alapján az Országgyűlés létszáma 386 főről 199 főre csökkent; az alaptörvény kiterjesztette a választójogot a Magyarország határain kívül élő, magyarországi lakcímmel nem rendelkező magyar állampolgárokra; sor került az országgyűlési egyéni választókerületek arányos kialakítására; s először választhattak és választhattunk, illetve küldhettünk nemzetiségeket az Országgyűlésbe. A korábbi választási rendszerhez képest újítás a területi listák megszüntetése, így országgyűlési képviselői mandátum megszerzése már csak az országos listán és országgyűlési egyéni választókerületben lehetséges. Az új választási eljárásról szóló törvény értelmében létrejött a Nemzeti Választási Iroda, amely a végrehajtó hatalomtól független, autonóm államigazgatási szerv, feladatkörében nem utasítható. Számára feladatot csak törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály írhat elő, költségvetése az Országgyűlés költségvetési fejezetén belül önálló címet képez, a Nemzeti Választási Iroda elnökét a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki. Az iroda feladatai között szerepel többek között a központi névjegyzék vezetése, a választás lebonyolításához szükséges közbeszerzési eljárások lefolytatása, az informatikai rendszer kialakítása és biztonságos működtetése, a választás központi logisztikai feladatainak ellátása, a választás pénzügyi lebonyolítása, működteti továbbá a választások hivatalos honlapját, megszervezi az igazgatási és informatikai próbákat, gondoskodik a választás lebonyolításához szükséges központi nyomtatványok előállításáról és szállításáról. Biztosítja a Nemzeti Választási Bizottság működésének tárgyi és technikai feltételeit, döntésre előkészíti a testület hatáskörébe tartozó ügyeket. A Nemzeti Választási Iroda elnökének kinevezésére 2013. május 24-én került sor, és egyben ez az iroda alakításának időpontja is. Így tíz hónap alatt kellett felépíteni egy teljesen új intézményt és megszervezni, lebonyolítani az új alapokon nyugvó országgyűlési képviselő-választást. A választási rendszer átalakulása következtében kiemelt jelentőségű volt a választási szervek megfelelő szakmai felkészítése, továbbá a választópolgárok, a diplomáciai testületek, az EBESZ, valamint a média képviselőinek pártsemleges, folyamatos tájékoztatása. Az elmúlt években hazánk állam- és közigazgatása jelentősen átalakult, amelynek eredményeképpen a választások lebonyolításában tapasztalatokkal rendelkező személyi állomány nagymértékben kicserélődött. Az okmányirodák irányítása a választások lebonyolítását végző önkormányzatok helyett a kormányhivatalokhoz került, míg az önkormányzati köztisztviselők jelentős hányada az újonnan létrejövő államigazgatási szerveknél helyezkedett el. A Nemzeti Választási Iroda választási felkészítők megtartásával gondokoskodott a választási irodák tagjainak oktatásáról, továbbá a Választási Füzetek új kiadványai segítették a választási irodák vezetőinek, a külképviseleti szavazás lebonyolítóinak, a jelölteknek és a jelölő szervezeteknek a munkáját. A Nemzeti Választási Iroda folyamatosan működtette a választások hivatalos honlapját, amelyen keresztül a választópolgárok benyújthatták a névjegyzékkel kapcsolatos kérelmeiket, illetve tájékozódhattak a választással kapcsolatos tudnivalókról. Az országgyűlési választások 3176 településen, 10 386 szavazókörben, valamint 97 külképviseleten történő lebonyolításában több mint 20 ezer választási irodai és mintegy 76 ezer választási bizottsági tag vett részt. A Nemzeti Választási Iroda több mint 16 millió darab, 170 tonnányi szavazólap előállításáról gondoskodott. A szükséges számú szavazóurnát és mobil szavazófülkét eljuttattuk a választási irodákhoz, összesen 10 790 darab - ami 770 raklapot jelentett - egységcsomagot szállítottunk ki. Kiépítettünk egy új rendszert, az úgynevezett adatmonitoring-rendszert, amely a szavazóköri jegyzőkönyvek teljes körű képi rögzítését követően független informatikai rendszerben ellenőrizte az eredményeket, és összevetette a jogi eredmény megállapításának alapját képező hiteles, papír alapú jegyzőkönyvek adatait a nemzeti választási rendszerben tárolt adatokkal. [[11.10]] A választók névjegyzékében összesen 8 millió 241 ezer 562 választópolgár szerepelt. Az országgyűlési képviselők április 6-án megtartott választásán 10 386 belföldi szavazókörben 4 millió 943 ezer 762 választópolgár, a választójogosultak 61,65 százaléka szavazott. Minden eddiginél több, Magyarország területén kívül tartózkodó választópolgár gyakorolta szavazati jogát a külképviseleteken, a külképviseleti névjegyzéken szereplő választópolgárok 85,65 százaléka adta le szavazatát. A levélben szavazók névjegyzékébe felvetteknek pedig 81,87 százaléka élt szavazati jogával. A korábbi választási szabályok legtöbbet bírált eleme a jelöltállítás ajánlószelvény-gyűjtéshez kötése volt. Az új szabályozás értelmében a kopogtatócédulát felváltotta az ajánlóív, a jelöltek ajánlása ajánlóíven történik, és 500 érvényes ajánlás kell a jelöltté váláshoz. Szintén új szabály a választáson ténylegesen indulni szándékozó jelölő szervezetek és jelöltek részére a többes ajánlás rendszerének bevezetése. A jelölési szabályok egyszerűsítése következtében 3826 választópolgár kívánt jelöltté válni, akik összesen 478 118 darab ajánlóívet igényeltek. Mindezek eredményeképpen idén összesen 1531 egyéni jelölt indulhatott az országgyűlési képviselő-választáson, ez szinte a duplája a négy évvel ezelőttinek, amikor 895 jelölt volt. Miután az országoslista-állítási szabályok is egyszerűsödtek, 18 pártlista és 13 nemzetiségi lista állítására került sor. A jogszabály által megadott határidőben összesen 441 475 darab ajánlóívet adtak le, és a választási irodák 1 millió 372 ezer darab ajánlást ellenőriztek. Az ajánlások ellenőrzésére három nap állt rendelkezésre, amely rendkívüli munkaterhet rótt az irodák tagjaira. Éppen ezért meggondolandó, hogy ezen rövid határidőt a tisztelt Ház majd esetleg egy-két nappal meghosszabbítsa, hiszen heroikus munkát kellett végezni a munkatársaknak, hogy határidőre tudják teljesíteni ezeket a feladatokat. A választás tisztaságának megőrzése érdekében minden jelöltként indulni szándékozó választópolgárnak, illetve jelölő szervezetnek tételesen el kell számolnia az általa igényelt ajánlóívekkel. Ennek elmulasztása esetén minden be nem nyújtott ajánlóív után bírságot kellett kiszabni. Jelenleg 1,8 milliárd forint bírság kiszabására került sor. Szintén meggondolandó, hogy szükséges-e a választások tisztaságának biztosításához ekkora összeg, ajánlóívenként több mint 50 ezer forint bírság kiszabása. Az új választási rendszer életbelépését követően a Nemzeti Választási Iroda feladata a központi névjegyzék folyamatos vezetése is. Ehhez létre kellett hozni a választásra jogosultak adatainak központi nyilvántartását, kezelését biztosító informatikai infrastruktúrát, és ki kellett fejleszteni a szükséges alkalmazást. A választási eljárásról szóló törvény értelmében az országgyűlési képviselők 2014. évi választásán a magyarországi lakcímmel nem rendelkező magyar állampolgárok levélben adhatták le szavazataikat. A levélszavazás gyakorlásának feltétele az előzetes regisztráció. A regisztrációs kérelmeket 2013. augusztus 1-jétől postai úton, november 1-jétől online is elő lehetett terjeszteni a Nemzeti Választási Iroda címére. A kérelmek és mintegy 400 fellebbezés elbírálása után a levélben szavazók névjegyzékében 193 793 választópolgár szerepelt. A részükre megküldött szavazási levélcsomagot 158 654 választópolgár juttatta vissza, és a jogszabályi feltételeknek 128 429 levélszavazat felelt meg. Feltétlenül meggondolandó a levélszavazással kapcsolatban bizonyos egyszerűsítés, így többek között a regisztráció egyszerűsítése, természetesen a szükséges garanciáknak a megteremtésével egyetemben. A szavazás napján külföldön tartózkodó, magyarországi lakóhellyel rendelkező magyar állampolgároknak lehetőségük volt külképviseleten szavazni. Ezzel a lehetőséggel kizárólag azok élhettek, akik a törvényben meghatározott határideig kérték a külképviseleti névjegyzékbe vételüket. A 2014. évi országgyűlési választások egyik legjelentősebb technikai újításának köszönhetően lehetőség volt online módon kérelmezni a külképviseleti névjegyzékbe vételt. Ez a könnyítés is nagyban hozzájárult ahhoz, hogy a négy évvel ezelőtti választásokhoz képest a külképviseleteken szavazók száma jelentősen, mintegy háromszorosára emelkedett. A sokat vitatott és még többet támadott igazolással történő szavazást egy teljesen új jogintézmény, az átjelentkezés váltotta fel. Átjelentkezéssel szavazhattak azok, akik a szavazás napján lakóhelyüktől távol, de Magyarországon kívántak élni választójogukkal. Az online módon történő átjelentkezés lehetősége hozzájárult ezen jogintézmény széles körben történő igénybevételéhez. Összességében 120 552 választópolgár élt az átjelentkezés lehetőségével. Az átjelentkezett választópolgár a lakóhelye szerinti választókerület egyéni jelöltjére szavazhatott, kizárva ezzel a korábbi választások alkalmával előfordult voksturizmus lehetőségét. Az átjelentkezés bevezetésével a Nemzeti Választási Iroda hatalmas logisztikai kihívással kellett hogy szembenézzen. Itt is megfontolandó, hogy az online átjelentkezés feldolgozására a jelenlegi egynapos határidőt egy kicsit meg kellene hosszabbítani, hiszen ez is nagyon nagy munkaterhet jelentett a választási irodai munkatársaknak. Az új választási eljárásról szóló törvény további újdonsága volt, hogy a korábbiakban jóval több segítséget biztosított a fogyatékkal élőknek. A látássérült választópolgárok Braille-írással készült szavazási értesítőt, a szavazáshoz pedig Braille-szavazólapsablont igényelhettek. A mozgáskorlátozottak számára az akadálymentes szavazókörök kialakítása megtörtént. A Nemzeti Választási Iroda 2013. májusi megalapítását követően az állomány üzemszerű működését biztosító feltöltése augusztus és december hónapok között történt meg. A Nemzeti Választási Iroda jelenlegi létszáma 79 fő, amelyből 67 fő határozatlan időre és 12 fő határozott időre foglalkoztatott munkatárs. Az április 6-i választást megelőző egy hónapon keresztül különböző intézményektől mindegy 50 fő munkatárs került kirendelésre az NVI-hez. Ideiglenes beállításukkal lehetett csak megoldani a beérkezett levélszavazatok feldolgozását, az átjelentkezéses és a külképviseletről beérkező szavazatok átcsoportosítását és feldolgozását. Az országgyűlési képviselők választása előkészítéséhez és lebonyolításához közvetlenül kapcsolódóan 12 közbeszerzési eljárást folytattunk le. A 2014. évi három országos választás támogatását biztosító informatikai rendszer kiépítése és üzemeltetése jelentős forrásokat igényelt. A jogszabályi változások szükségessé tették a választási alkalmazások újrafejlesztését, nélkülözhetetlenné vált a 2008-ban és 2009-ben beszerzett központi választási eszközök cseréje. A közigazgatási átalakítás keretében bekövetkezett változások lekövetése és a fokozott működésbiztonság megteremtése céljából a meglévő okmányirodai és anyakönyvi rendszerek alkalmazása mellett önálló, kizárólag választási célú országos hálózat kiépítése vált indokolttá. [[11.20]] A Nemzeti Választási Iroda számára a 2014. évi választásokra 8,9 milliárd forintot terveztünk. Ebben jelentős tételként szerepelnek a megváltozott jogszabályi környezet miatti többletkiadások, az informatikával, a levélszavazással, a regisztrációval, a szavazólapok méretének átlagos 50 százalékos növekedésével, valamint a biztonsági papír használatával kapcsolatos többletköltségek. Az itt felsorolt többletkiadások nélkül az országgyűlési választásokra tervezett összeg 800 millió forinttal kevesebb, mint a 2010. évi országgyűlési választásokra tervezett összeg. Az országgyűlési képviselők 2014. évi választása a megújult jogszabályi környezetben és intézményrendszerben, nagyon szoros határidők mellett, a felsorolt nehézségek ellenére zökkenőmentesen, törvényesen, Magyarország Alaptörvényének és a jogszabályoknak megfelelően került lebonyolításra. Az ország állam- és közigazgatása, a választási szervek - a választások lebonyolítását elősegítő közreműködő szervekkel együtt - áldozatos, több esetben éjszakába nyúló kitartó munkát végeztek annak érdekében, hogy a választópolgárok akaratnyilvánítása megkérdőjelezhetetlen legyen, a hazai és a nemzetközi normáknak mindenben megfeleljen. Köszönetemet fejezem ki a szavazás előkészítésében, megszervezésében és lebonyolításában részt vevő több tízezer embernek, köztisztviselőnek, közalkalmazottnak, valamennyi választási szerv és választási bizottság tagjának, akiknek munkája hozzájárult az országgyűlési képviselők 2014. évi választásának sikeréhez. Külön köszönöm a Nemzeti Választási Bizottság munkáját, hogy iránymutatásaival segítette a Nemzeti Választási Iroda és a választási szervek jogalkalmazással, választások lebonyolításával kapcsolatos tevékenységét. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy beszámolómat fogadja el. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokból. Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozati házszabály 11. §-a alapján a beszámolókról az Országgyűlés a képviselői eskütételt követően vita nélkül határoz. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői mandátumvizsgálat következik. Felkérem Demeter Márta korjegyző asszonyt, ismertesse ennek menetét.
Tisztelt Országgyűlés! A korelnök úrral és a korjegyzőkkel együtt mandátumvizsgáló testületként eljárva a választási iratok alapján megvizsgáljuk a képviselők és szószólók megbízólevelének szabályszerűségét. A gyorsabb eljárás érdekében a korábban beérkezett iratokat már az alakuló ülést megelőzően megtekintettük.
Tisztelt Országgyűlés! A határozati házszabály 8. § (2) bekezdése értelmében a névsor szerinti első öt képviselő, Ágh Péter, Ander Balázs, Apáti István, Aradszki András és Bajnai György Gordon testületként eljárva megvizsgálja a korelnök és a korjegyzők megbízóleveleit. [[Derültség.]] bekezdése értelmében a névsor szerinti első öt képviselő, Ágh Péter, Ander Balázs, Apáti István, Aradszki András és Bajnai György Gordon testületként eljárva megvizsgálja a korelnök és a korjegyzők megbízóleveleit. (Derültség.) A testület most megalakult. Kérem a mandátumvizsgáló bizottság tagjait, hogy a korjegyzőkkel együtt fáradjanak a Jegyzői Irodába, a főemelet 1-2. számú szobába. Tisztelt Országgyűlés! A mandátumvizsgálat idejére 20 perc szünetet rendelek el. (Szünet: 11.24-12.04 Korelnök: dr. Turi-Kovács Béla Korjegyzők: Dúró Dóra és Farkas Gergely)
[[Csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! A mandátumvizsgáló testület befejezte eljárását. Most a mandátumigazolással folytatjuk munkánkat. Bejelentem, hogy az ülés vezetésében a továbbiakban Dúró Dóra és Farkas Gergely korjegyzők lesznek segítségemre. Felkérem Ágh Péter képviselő urat, ismertesse a korelnök és a korjegyzők mandátumvizsgálatának eredményét.
Tisztelt Országgyűlés! A névsor szerinti első öt képviselő a választási iratok alapján megvizsgálta a korelnök és a korjegyzők megbízólevelét. Ezek mindegyikét szabályszerűnek találta. Ennek alapján javasoljuk az Országgyűlésnek, hogy a korelnök és a korjegyzők mandátumát igazolja. Köszönöm a figyelmüket.
Tisztelt Országgyűlés! A mandátumvizsgáló testület a Nemzeti Választási Iroda munkatársainak közreműködésével valamennyi képviselő és szószóló megbízólevelét és választási iratait megvizsgálta. A testület megállapította, hogy ezek mindegyike megfelel a törvényben előírtaknak. A mandátumokat az Országgyűlés vita nélkül igazolja. Tisztelt Országgyűlés! Most az alakuló ülés első gépi szavazással történő határozathozatala következik. Előtte technikai okokra figyelemmel jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem önöket, győződjenek meg, hogy szavazókártyájukat elhelyezték-e a szavazógépben, és nyomják meg annak egyik gombját. [[Megtörténik.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés határozatképes. [[A kijelzőn megjelenik az eredmény: 189 jelen van, 10 távol van. Jelzésre:]] Megismétlem: megállapítom, hogy az Országgyűlés határozatképes. Tisztelt Képviselőtársaim! Több képviselőtársunknak, úgy tűnik, a kártyája vagy nem működött, vagy azt elfelejtették elhelyezni a megfelelő helyen. Kérem, szíveskedjenek megnézni és ellenőrizni a saját kártyájukat. Tisztelt Országgyűlés! Indítványozom az Országgyűlésnek, hogy határozatával igazolja a megválasztott országgyűlési képviselők és szószólók mandátumát. Kérem, gombnyomással szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 197 igen szavazattal, nem szavazat és tartózkodás nélkül a képviselők és szószólók mandátumát igazolta. Tisztelt Országgyűlés! Felkérem Dúró Dóra és Farkas Gergely korjegyzőket, hogy ismertessék az igazolt képviselők és szószólók névsorát.
Az igazolt képviselők névsora a következő. Ágh Péter Ander Balázs Dr. Apáti István Dr. Aradszki András Bajnai György Gordon Balczó Zoltán György Balla György Balla Mihály Tibor Balog Zoltán Bana Tibor Bangóné Borbély Ildikó Bánki Erik Bányai Gábor Elemér Dr. Bárándy Gergely Péter Bartos Mónika Éva Becsó Zsolt Bencsik János Dr. Bene Ildikó Bíró Márk B Nagy László Bodó Sándor Boldog István Bóna Zoltán Dr. Botka László István Dr. Budai Gyula Burány Sándor Czerván György Dr. Czomba Sándor Czunyiné dr. Bertalan Judit Csenger-Zalán Zsolt Cseresnyés Péter Csizi Péter Csöbör Katalin Dankó Béla Demeter Márta Demeter Zoltán Dunai Mónika Dúró Dóra Egyed Zsolt Farkas Flórián Farkas Gergely Farkas Sándor Dr. Fazekas Sándor Firtl Mátyás Sándor Dr. Fodor Gábor Dr. Fónagy János Vilmos Font Sándor Földi László Dr. Galambos Dénes Gelencsér Attila Dr. Gulyás Gergely Győző Gúr Nándor László Gyopáros Alpár Ádám Gyöngyösi Márton Balázs Győrffy Balázs Gyurcsány Ferenc Dr. Gyüre Csaba Hadházy Sándor Halász János Harangozó Gábor István Dr. Harangozó Tamás Attila Dr. Hargitai János György Harrach Péter Pál Hegedűs Loránt Gézáné Dr. Hende Csaba Károly Heringes Anita Dr. Hiller István Hirt Ferenc Hiszékeny Dezső Dr. Hoffmann Rózsa Margit Dr. Hoppál Péter Tamás Horváth István Horváth László Dezső Dr. Hörcsik Richárd Ikotity István Jakab István Dr. Józsa István Kara Ákos Kepli Lajos Dr. Kerényi János Kiss László Kiss Péter Dr. Kontrát Károly Kónya Péter Korózs Lajos Kósa Lajos Dr. Kovács József Dezső Kovács Sándor Dr. Kovács Zoltán Dr. Kövér László Csaba Kubatov Gábor Kucsák László Kulcsár Gergely Kunhalmi Ágnes László Tamás Lasztovicza Jenő Dr. Latorcai János Miklós Dr. Lázár János Dr. Legény Zsolt Lezsák Sándor István L. Simon László Lukács Zoltán Géza Magyar Zoltán Manninger Jenő Vilmos Dr. Mátrai Márta Mária Dr. Mengyi Roland Mesterházy Attila Csaba Mirkóczki Ádám Dr. Molnár Ágnes Dr. Molnár Csaba István Dr. Molnár Zsolt Krisztián Móring József Attila Dr. Nagy István Dr. Navracsics Tibor Németh Szilárd István Németh Zsolt Attila Novák Előd Attila Dr. Nyitrai Zsolt Péter Dr. Oláh Lajos Dr. Orbán Viktor Pánczél Károly Dr. Papcsák Ferenc Dr. Pesti Imre Petneházy Szabolcs Attila Pócs János Pogácsás Tibor János Dr. Pósán László Potápi Árpád János Rácz Róbert Dr. Répássy Róbert Dr. Rétvári Bence Máté Riz Gábor Rogán Antal Dr. Rubovszky György Dr. Salacz László [[12.10]] Sallai Róbert Benedek Schiffer András Dr. Schmuck Erzsébet Dr. Selmeczi Gabriella Dr. Semjén Zsolt Dr. Seszták Miklós István Dr. Simicskó István Dr. Simon Miklós Simon Róbert Balázs Simonka György Sneider Tamás Soltész Miklós Dr. Staudt Gábor Szabó Sándor Dr. Szabó Szabolcs Szabó Timea Szabó Zsolt Szabolcs Attila Dr. Szakács László Szászfalvi László Szatmáry Kristóf Szávay István Dr. Szél Bernadett Szijjártó Péter Szilágyi György Dr. Szűcs Lajos Tállai András László Dr. Tapolczai Gergely József Tasó László Teleki László Tessely Zoltán Károly Dr. Tiba István Csaba Tiffán Zsolt Dr. Tilki Attila Tóbiás József Dr. Tóth Bertalan Tóth Csaba János Törő Gábor Tukacs István Dr. Turi-Kovács Béla Dr. Tuzson Bence Balázs Dr. Vadai Ágnes Vágó Sebestyén Vantara Gyula Varga Gábor Varga József Dr. Varga László Varga Mihály Vargha Tamás János Dr. Vas Imre Vécsey László József Dr. Vejkey Imre Velez Árpád Vigh László Dr. Vinnai Győző Dr. Vitányi István József V. Németh Zsolt Volner János Vona Gábor Dr. Völner Pál Witzmann Mihály Dr. Zombor Gábor Zoltán Zsiga-Kárpát Dániel Gábor Zsigó Róbert Vilmos
A nemzetiségi szószólók névsora a következő: Alexov Lyubomir Dr. Csúcs László Györgyné Farkas Félix Fuzik János Sándor Giricz Vera Hartyányi Jaroszlava Hepp Mihály Kissné Köles Erika Koranisz Laokratisz Kreszta Traján Ritter Imre Dr. Turgyán Tamás Varga Szimeon
Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselők ünnepélyes eskütétele következik. Kérem, hogy az eskü letételéhez álljanak fel. [[A jelenlévők felállnak. Megszólalnak a fanfárok, a vezénylő tiszt az elnöki pulpitussal szemben lévő bejáraton keresztül bejön, és az ülésterem közepéről engedélyt kér a korelnöktől a történelmi és a nemzeti zászlók behozatalára, aki az engedélyt megadja. A fanfárok hangja mellett az elnöki pulpitus két oldalára bevonulnak a zászlók. A díszőrség parancsnoka a pulpitus előtti helyére áll.]] Tisztelt Országgyűlés! Most előolvasom az eskü szövegét. [[Felolvassa az eskü szövegét, amit valamennyi képviselő felállva ismétel meg.]] Én, ... fogadom, hogy Magyarországhoz és annak alaptörvényéhez hű leszek; jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; országgyűlési képviselői tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a nemzetiségi szószólók az alakuló ülést követően az Országgyűlés elnöke előtt tesznek esküt. Bejelentem, hogy a képviselők eskütételével az új Országgyűlés megalakult. [[Nagy taps. A díszőrség parancsnoka előlép, majd jelzésére a fanfárok hangjára a zászlók elhagyják az üléstermet. A jelenlévők leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! [[Gyurcsány Ferenc, dr. Molnár Csaba, dr. Oláh Lajos, dr. Vadai Ágnes állva maradnak, és a korelnök beszéde alatt a "Fogadom, hogy mindent megteszek a köztársaság..." kezdettel rövid szöveget mondanak el, amelynek vége az elnök szava és a teremzaj miatt nem érthető. Közbeszólások.]] Soron következik a Nemzeti Választási Bizottság elnökének, valamint a Nemzeti Választási Iroda elnökének a 2014. április 6-án megtartott országgyűlési választásról szóló beszámolójának határozathozatala. A beszámolókat B/1. és B/2. számokon kapták meg. [[12.20]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Nemzeti Választási Bizottság elnökének B/1. számú beszámolóját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Tisztelt Országgyűlés! Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 165 igen szavazattal, 31 nem ellenében, tartózkodás nélkül a beszámolót elfogadta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Nemzeti Választási Iroda elnökének B/2. számú beszámolóját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kérem, szavazzanak - aki még nem szavazott! [[Derültség.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 163 igen szavazattal, 32 nem ellenében, tartózkodás nélkül a beszámolót elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy köszönetet mondjak annak a közel százezer közreműködőnek, akik az országban segítettek a 2014. évi országgyűlési képviselő-választás sikeres megszervezésében és lebonyolításában. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a parlamenti pártok megalakították képviselőcsoportjukat. A frakcióvezetők a házszabály 12. § (3) bekezdése alapján írásban bejelentették a képviselőcsoport elnevezését, a csoport vezetője és egyéb tisztségviselőinek nevét, valamint a képviselőcsoportot alkotók névsorát. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség 117 fős frakciójának vezetője Rogán Antal úr ; a Kereszténydemokrata Néppárt 16 fős frakciójának vezetője Harrach Péter úr (Taps.); a Magyar Szocialista Párt 29 fős frakciójának vezetője Mesterházy Attila úr (Taps.); a Jobbik Magyarországért Mozgalom 23 fős frakciójának vezetője Vona Gábor úr (Taps.); a Lehet Más a Politika 5 fős frakciójának vezetője Schiffer András úr. (Taps.) Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Országgyűlés elnökének titkos szavazással történő választása. Az országgyűlési törvény 6. § (1) bekezdése alapján a képviselőcsoportok vezetői közös indítványt tettek a házelnök személyére. Ennek figyelembevételével S/3. számú javaslatomban azt kezdeményeztem, hogy az Országgyűlés Kövér László urat válassza meg házelnökké. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] bekezdése alapján a képviselőcsoportok vezetői közös indítványt tettek a házelnök személyére. Ennek figyelembevételével S/3. számú javaslatomban azt kezdeményeztem, hogy az Országgyűlés Kövér László urat válassza meg házelnökké. (Taps a kormánypártok soraiban.) Felhívom a figyelmet, hogy a törvény 6. § (4) bekezdése értelmében ehhez módosító javaslatot nem lehet benyújtani. A törvény rendelkezéseinek megfelelően a házelnök megválasztása titkos szavazással történik. Tisztelt Országgyűlés! A határozati házszabály 1. számú melléklete tartalmazza a titkos szavazás lebonyolításának rendjét. Felkérem Dúró Dóra és Farkas Gergely korjegyzőket, ismertessék a legfontosabb tudnivalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A titkos szavazás szabályai a következők. A szavazás során az Országgyűlés korelnöke és korjegyzői szavazatszámláló bizottságként járnak el. A szavazólapot a képviselők a Duna-parti folyosón a nevük kezdőbetűjének megfelelő csoportból vehetik át. A szavazófülkék a folyosó végén vannak elhelyezve. A jelöltre érvényesen szavazni a neve melletti "igen", "nem" vagy "tartózkodom" négyzetek egyikébe tett, két egymást metsző vonallal lehet. Felhívom figyelmüket, hogy érvénytelen az a szavazat, amelyből nem állapítható meg, hogy a képviselő hogyan szavazott. Ha a képviselő a szavazólap kitöltését elrontotta, a szavazat leadása előtt erről tájékoztatja az urnánál szolgálatot teljesítő korjegyzőket, akik a rontott szavazólapot bevonják és helyébe újat adnak ki.
Tisztelt Országgyűlés! Megkérem képviselőtársaimat, hogy fáradjanak a nevük kezdőbetűjének megfelelő táblával jelzett asztalhoz, ahol megkapják a szavazólapokat. Felhívom figyelmüket, hogy a korábbi alakuló üléseken kialakult gyakorlatnak megfelelően vigyék magukkal, és a szavazólap átvétele előtt szíveskedjenek felmutatni képviselői igazolványukat. A szavazólap átadására csak ennek ellenében kerülhet sor. Ezt követően a névjegyzéken a felvétel tényét, kérem, aláírásukkal igazolják. A szavazás ideje alatt az ülésterem Duna-parti folyosóján csak képviselők, illetőleg a szavazásban közreműködők tartózkodhatnak. A titkos szavazás során a képviselők szavazatát senki, semmilyen módon nem ellenőrizheti. Azokat semmilyen technikai eszközön rögzíteni nem lehet, és erre a képviselő sem teremthet lehetőséget. Kérem képviselőtársaimat, hogy a korjegyzők munkájának megkönnyítése érdekében a szünet megkezdésétől szavazzanak. Tájékoztatom önöket, hogy a titkos szavazás megkezdését és befejezését az üléstermi csengő is jelzi.
Tisztelt Országgyűlés! Az alakuló ülést megelőző tárgyalásokon a résztvevők megállapodtak abban, hogy a titkos szavazás eredményének megállapításában azon frakciók képviselői is vegyenek részt, amelyek soraiból korjegyzők nem kerültek ki. Felkérem Móring József Attila képviselő urat, a KDNP- és Ikotity István képviselő urat, az LMP-frakció tagját, hogy vegyenek részt a szavazatszámláló testület munkájában. Tájékoztatom önöket, hogy a szavazatok leadására 20 perc áll rendelkezésre. Most a szavazás és az összeszámlálás idejére 40 perc szünetet rendelek el. (Szünet: 12.27-13.40 Korelnök: dr. Turi-Kovács Béla Korjegyzők: Heringes Anita és Kunhalmi Ágnes)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Az ülés vezetésében a továbbiakban Heringes Anita és Kunhalmi Ágnes korjegyzők lesznek segítségemre. Bejelentem, hogy a szavazatszámláló bizottság befejezte munkáját. Megállapította, hogy a szavazás érvényességét befolyásoló esemény nem történt. A titkos szavazás érvényes és eredményes volt. Ismertetem a szavazás eredményét. A titkos szavazásban 196 képviselő a szavazólapot felvette. Kövér László személyére az urnában megtalált szavazólapok száma alapján 196 képviselő adta le a szavazatát. Ezek megoszlása a következő: az érvénytelen szavazatok száma 3, az érvényes szavazatok száma 193. Ebből az igen szavazatok száma 171 a nem szavazatok száma 19, a tartózkodó szavazatok száma 3. Bejelentem, hogy az Országgyűlés Kövér László urat az Országgyűlés elnökévé megválasztotta. [[Nagy taps. Kövér László felállva köszöni meg a tapsot.]] Most az ünnepélyes eskütétel következik. Felkérem Kövér László házelnök urat, hogy fáradjon az ülésterem közepére, és kérem az Országgyűlést, hogy az esküt szokásainknak megfelelően felállva hallgassa meg. [[A jelenlévők felállnak. A nemzeti lobogót tartó országgyűlési őr az elnöki pulpitus felől bejön, és a zászlót megdöntve a terem közepén áll az eskü időtartama alatt. A korelnök előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Kövér László, fogadom, hogy Magyarországhoz és annak alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; országgyűlési elnöki tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[Hosszan tartó taps. Kövér Lászlónak dr. Áder János, Orbán Viktor és dr. Semjén Zsolt gratulál.]]
Felkérem Kövér László házelnök urat, hogy írja alá az esküokmányt, Csizi Péter közjegyző urat pedig [[Derültség és közbeszólások az MSZP soraiból: Közjegyző? Hát persze!]] hogy szíveskedjen az aláírásnál közreműködni. [[Kövér László aláírja az esküokmányt. Kövér Lászlónak Csizi Péter, Vona Gábor, dr. Schiffer András, Mesterházy Attila, Harrach Péter és Rogán Antal gratulál.]] Engedjék meg, hogy házelnök úr megválasztásához gratuláljak, a munkájához sok sikert kívánjak! Egyben a tisztelt Háztól elnézést kérek, de az ügyvéd örökké ügyvéd marad. [[Derültség, taps.]] Tisztelt Képviselőtársaim! A monitor jelzése szerint 183 kártya van elhelyezve. Kérném, hogy szíveskedjenek ellenőrizni a kártyájukat. Tisztelt Országgyűlés! Most az alelnökök és a jegyzők megválasztására kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A képviselőcsoport-vezetők közös indítványa alapján S/3. számú javaslatomban azt kezdeményezem, hogy az Országgyűlés 6 alelnököt, köztük a törvényalkotásért felelős alelnököt és 10 jegyzőt válasszon. A megállapodás értelmében kezdeményezem, hogy az Országgyűlés alelnöknek Jakab Istvánt, Lezsák Sándort, Fidesz, Latorcai Jánost, KDNP, Hiller Istvánt, MSZP és Sneider Tamást, Jobbik, a törvényalkotásért felelős alelnöknek Gulyás Gergelyt, Fidesz, jegyzőnek Pócs Jánost, Pogácsás Tibort és Szűcs Lajost, Fidesz, Földi Lászlót és Móring József Attilát, KDNP, Gúr Nándort és Hiszékeny Dezsőt, MSZP, Hegedűs Lorántnét és Mirkóczki Ádámot, Jobbik, valamint Schmuck Erzsébetet, LMP, válassza meg. A személyi javaslatokhoz módosító javaslatot nem lehet benyújtani, azokról vita nélkül külön-külön határoz az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem önöket, hogy megválasztják-e Jakab Istvánt az Országgyűlés alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: 192 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül az Országgyűlés Jakab Istvánt alelnökének megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem önöket, hogy megválasztják-e Lezsák Sándort az Országgyűlés alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 192 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül Lezsák Sándort az Országgyűlés alelnökének megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem önöket, hogy megválasztják-e Latorcai Jánost az Országgyűlés alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: 193 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül Latorcai Jánost az Országgyűlés alelnökének megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem önöket, hogy megválasztják-e Hiller Istvánt az Országgyűlés alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: 191 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül Hiller Istvánt az Országgyűlés alelnökének megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem önöket, hogy megválasztják-e Sneider Tamást az Országgyűlés alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 150 igen szavazattal, 35 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett Sneider Tamást az Országgyűlés alelnökének megválasztotta. [[Taps a kormánypárti padsorokban és a Jobbik soraiban.]] [[13.50]] Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem önöket, hogy megválasztják-e Gulyás Gergelyt az Országgyűlés törvényalkotásért felelős alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 192 igen, 2 nem szavazat, 1 tartózkodás mellett Gulyás Gergelyt az Országgyűlés alelnökének megválasztotta. Bejelentem, hogy Gulyás Gergely alelnökké történő megválasztásával a törvényalkotási bizottság elnökjelöltjévé vált. Tisztelt Országgyűlés! Most az Országgyűlés jegyzőinek személyéről döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztja-e Pócs Jánost az Országgyűlés jegyzőjének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 192 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett Pócs Jánost az Országgyűlés jegyzőjévé megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztja-e Pogácsás Tibort az Országgyűlés jegyzőjének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 193 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett Pogácsás Tibort az Országgyűlés jegyzőjévé megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztja-e Szűcs Lajost az Országgyűlés jegyzőjének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 193 igen, 1 nem szavazattal, tartózkodás nélkül Szűcs Lajost az Országgyűlés jegyzőjévé megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztja-e Földi Lászlót az Országgyűlés jegyzőjének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 193 igen, 2 nem szavazattal, tartózkodás nélkül Földi Lászlót az Országgyűlés jegyzőjévé megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztja-e Móring József Attilát az Országgyűlés jegyzőjének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: 191 igen, 2 nem szavazattal, tartózkodás nélkül Móring József Attilát az Országgyűlés jegyzőjévé megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztja-e Gúr Nándort az Országgyűlés jegyzőjének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 193 igen szavazattal, nem szavazat és tartózkodás nélkül Gúr Nándort az Országgyűlés jegyzőjévé megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztja-e Hiszékeny Dezsőt az Országgyűlés jegyzőjének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 194 igen szavazattal, nem szavazat és tartózkodás nélkül Hiszékeny Dezsőt az Országgyűlés jegyzőjévé megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztja-e Hegedűs Lorántnét az Országgyűlés jegyzőjének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 187 igen, 4 nem szavazattal, 2 tartózkodás mellett Hegedűs Lorántnét az Országgyűlés jegyzőjévé megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztja-e Mirkóczki Ádámot az Országgyűlés jegyzőjének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 190 igen, 3 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett Mirkóczki Ádámot az Országgyűlés jegyzőjévé megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztja-e Schmuck Erzsébetet az Országgyűlés jegyzőjévé. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 193 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett Schmuck Erzsébetet az Országgyűlés jegyzőjévé megválasztotta. Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében a megválasztott tisztségviselőknek gratuláljak, a munkájuk ellátásához sok sikert kívánjak. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a képviselőcsoportok megalakulásával, valamint az Országgyűlés tisztségviselőinek megválasztásával a házbizottság megalakult. A házbizottság tagjai: Kövér László házelnök úr; Jakab István, Lezsák Sándor, Latorcai János, Hiller István, Sneider Tamás alelnök urak; Gulyás Gergely törvényalkotásért felelős alelnök úr; valamint Rogán Antal, Fidesz; Harrach Péter, KDNP; Mesterházy Attila, MSZP; Vona Gábor, Jobbik; Schiffer András, LMP, frakcióvezető urak. Tisztelt Országgyűlés! Az ülés vezetését ezennel átadom Kövér László úrnak, az Országgyűlés elnökének, valamint Szűcs Lajos és Hegedűs Lorántné jegyzőknek. (Az elnöki széket Kövér László, az Országgyűlés elnöke foglalja el. A jegyzői székeket dr. Szűcs Lajos és Hegedűs Lorántné foglalja el.) [[14.00]]
Mélyen tisztelt Köztársasági Elnök Úr! Miniszterelnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Honfitársaim! Mindenekelőtt kötelességem köszönetet mondani elsősorban minden újonnan megválasztott képviselőtársam nevében; a polgárok bizalmát kell megköszönnöm, a bizalmat, amellyel a tisztelt Ház tagjai sorába választottak bennünket. Ugyancsak mindannyiunk nevében mondok köszönetet az elmúlt ciklus képviselőinek az elvégzett, óriási mennyiségű és jelentőségű munkáért, a helytállásért, amelynek révén, elkerülve az összeomlást, kiemeltük hazánkat a válságból, és megteremtettük egy új, XXI. századi állam- és nemzetépítés törvényi alapjait. Különös köszönet azoknak a volt képviselőtársainknak, akik azért nincsenek ma itt az új Országgyűlésben, mert - ezzel önmagukat is megfosztva a mandátumszerzés lehetőségétől - szavazatukkal hozzájárultak ahhoz a választójogi reformhoz, amelynek egyik legfontosabb következménye a kiosztható mandátumok az eddigieknek majd felére csökkentése. Még mindig az egész Ház nevében kell megköszönjem az Országgyűlés Hivatala minden dolgozójának, hogy a több mint két évtized óta megszokott megbízhatósággal és odaadással segítették a képviselők munkáját az elmúlt négy esztendő során, és készítették elő az új összetételű Országgyűlés megalakulását. Végül pedig a magam nevében köszönöm meg a tisztelt Ház belém vetett bizalmát, a jelölést és a leadott szavazatokat. Igyekszem megszolgálni. Ha azt nem is ígérhetem, hogy mindenki tetszésére, de azt igen, hogy a lelkiismeretem szavára hallgatva, kiszámíthatóan és méltányosan eljárva próbálom ezt tenni. Meggyőződésem szerint az Országgyűlés tekintélyének növekedése nemcsak az egész nemzet, de minden egyes képviselő és az általuk alkotott minden egyes párt érdeke is. Ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, mandátumuk betöltése során ennek szellemében tevékenykedjenek. Az Országgyűlés méltóságának a képviselők viselkedésében is tükröződnie kell. Ez a választókkal szembeni tisztelet kifejezése és egyben fokmérője is. Ez pedig nem képzelhető el az emberi méltóság tiszteletben tartása nélkül, amely megillet minden embert és azok közösségeit, függetlenül attól, hogy egy kisebbséghez vagy a többséghez tartoznak-e. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés mai alakuló ülésével nem csupán egy új törvényhozási ciklust kezdünk meg, hanem sok tekintetben egy új korszakot is. A rendszerváltozás kezdete utáni hetedik, jelentősen csökkentett létszámú Országgyűlés új házszabályi rendelkezések alapján a működés új útjait kell hogy kitapossa magának. Ugyanannyi munkát kevesebben, legalább a megszokott, de ha lehet, jobb színvonalon csak hatékonyabban megszervezve tudunk elvégezni. A képviselők mellett most először kapcsolódnak be a törvényhozás munkájába a nemzetiségek szószólói is, miként hasonlóan történelmi jelentőségű az a tény, hogy ez Magyarország történelmében az első képviselőház, amelyik az általános és titkos, valamint egyenlő választójog alapján az egész nemzetet képviseli, azaz több mint Országgyűlés. Ez azonban nemcsak forma, de tartalom kérdése is kell legyen. A képviselők e Ház falai között pártok, azaz a részek tagjaiként szólalnak meg, de az egész, a nemzet érdekében kell politizálniuk. Az Országgyűlés mint testület pedig csak akkor tudja betölteni hivatását, az egész nemzet képviseletét, ha mi, képviselők legalább az alapvető sorskérdésekben, a történelem és a jövő állította kihívásokra adandó válaszokban megtaláljuk azt a közös nevezőt, amely oly fájdalmasan hiányzott közéletünkből az elmúlt majd negyedszázad alatt. A tét ma sem kisebb, mint Széchenyi István korában, aki így fogalmazott a Stádiumban: "Az emberiségnek egy nemzetet megtartani, ez, és nem kevésb forog most kérdésben, 's rajtunk áll ennek szerencsés eszközlése." Tisztelt Képviselőtársaim! A Teremtő kegyelméből és a választók megtisztelő bizalmából hetedszer tehettem képviselői esküt e Ház falai között, és másodszor választottak az Országgyűlés elnökévé. A kötelező szerénység és az élethez elengedhetetlenül szükséges derűlátás mellett is talán mondhatom, hogy már több tapasztalatom van, mint amennyi illúzióm maradt. [[Derültség.]] A mai napot is beleértve, a választások óta eltelt idő eseményeit és nyilatkozatait figyelve csak óvatos reményre látok alapot, hogy az előttünk álló ciklusban magunk mögött tudjuk hagyni azokat a jobb sorsra érdemes energiákat emésztő, terméketlen küzdelmeket, amelyek szinte folyamatos kísérői voltak az 1990 óta zajló átalakulásnak. Mégis, meggyőződésem szerint a választások arra is valók, hogy a választók időről időre eldöntsék a politikai élet szereplői közötti vitákat. Most is ezt tették, s egyúttal megbíztak bennünket a négy esztendeje elkezdett országépítő munka folytatásával. Tegyük hát ezt, tisztelt képviselőtársaim, együtt, különbözve, amiben muszáj, és egyetértve, amiben lehet. Ehhez kérek a Jóistentől mindannyiunknak jó egészséget, erőt, bölcsességet és kitartást. És jó munkát kívánok! [[Hosszan tartó taps.]] Tisztelt Országgyűlés! Az országgyűlési törvény rendelkezései értelmében a háznagy az Országgyűlés tisztségviselője. Személyére nekem kell javaslatot tennem. Ennek alapján S/4. számú javaslatomban azt kezdeményezem, hogy az Országgyűlés Mátrai Márta asszonyt válassza meg háznaggyá. Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlésről szóló törvény 11. § (1) bekezdésének g) pontja értelmében a háznagy tisztségére jelölt személyről házbizottsági meghallgatás után határoz az Országgyűlés. Most tehát húsz perc szünetet rendelek el, és kérem a házbizottság tagjait, szíveskedjenek a Delegációs terembe fáradni. (Szünet: 14.06-14.45 Elnök: Kövér László Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hegedűs Lorántné)
Kérem képviselőtársaimat, foglalják el helyüket, folytatjuk munkánkat. Kérem képviselőtársaimat, hogy ellenőrizzék a kártyájukat a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! A házbizottság megtartotta ülését, amelyen meghallgatta Mátrai Márta háznagyjelölt asszonyt. Most a háznagy személyéről nyílt szavazással dönt az Országgyűlés. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztja-e Mátrai Márta asszonyt az Országgyűlés háznagyává. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Tisztelt Ház! Bejelentem, hogy az Országgyűlés 160 igen szavazattal Mátrai Mártát az Országgyűlés háznagyának egyhangúlag megválasztotta. A háznagy a házbizottság tagjává vált, ezzel a házbizottság létszáma teljes. Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében a megválasztott háznagy asszonynak gratuláljak és megbízatásához, munkájához sok sikert és jó egészséget kívánjak! Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy az alaptörvény 20. cikke (1) bekezdése, valamint a (2) a) pontja értelmében a kormány megbízatása az újonnan megválasztott Országgyűlés megalakulásával megszűnt. Az alaptörvény 22. cikke (1) bekezdése alapján az új kormány megalakulásáig a kormány hivatalban marad, és gyakorolja mindazokat a jogokat, amelyek a kormányt megilletik, nemzetközi szerződés kötelező hatályát azonban nem ismerheti el, és rendeletet csak törvény kifejezett felhatalmazása alapján, halaszthatatlan esetben alkothat. Tisztelt Ház! Emlékeztetem önöket, hogy Áder János köztársasági elnök úr tegnap délelőtt Orbán Viktor urat kérte fel miniszterelnöknek, és az alakuló ülés kezdetén az Országgyűlés előtt is ismertette javaslatát. Tájékoztatom önöket, hogy Orbán Viktor miniszterelnök-jelölt úr jelezte, hogy felszólalási jogával későbbi ülésünkön kíván élni. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló országgyűlési határozati javaslat határozathozatala. A bizottsági rendszerre tett javaslatot az alakuló ülés előkészítése során a résztvevők elfogadták. A frakcióvezetők megállapodása szerint a független képviselők véleményét mérlegelve azokra tettem javaslatot, akik jelölésében egyetértés mutatkozott. Ezt H/5. számon megismerhetik. Tájékoztatom önöket, hogy közös indítvány hiányában bizottsági tagnak nem jelölt személyekre, valamint a nemzetiségi bizottság elnevezésére és tisztségviselőinek személyére a következő házbizottsági ülésen fogok javaslatot tenni. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a honvédelmi és rendészeti, valamint a nemzetbiztonsági bizottságba a mai napon olyan tagokat tudunk választani, akik rendelkeznek nemzetbiztonsági átvilágítással. A többi tag megválasztására később kerül sor. Arra figyelemmel, hogy az országgyűlési törvény rendelkezései alapján a törvényalkotási bizottság elnökének személyéről külön kell döntenünk, először a bizottsági rendszerről, a bizottságok tisztségviselőiről és tagjairól határozunk, ezt követően szavazunk a törvényalkotási bizottság elnökéről. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy a H/5. számú előterjesztésnek megfelelően megalakítja-e bizottsági rendszerét, és megválasztja-e a bizottságok tisztségviselőit, illetve tagjait, a törvényalkotási bizottság elnökének kivételével. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 185 igen szavazattal, egyhangúlag megalakította a bizottsági rendszert, megválasztotta a bizottsági tisztségviselőket és a bizottság tagjait. Tisztelt Országgyűlés! Most a törvényalkotási bizottság elnökének választása következik. Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés Gulyás Gergelyt a törvényhozásért felelős alelnökké választotta. Az alelnök úr ezzel a törvényalkotási bizottság elnökjelöltjévé vált. Kérdezem a tisztelt Házat, megválasztja-e Gulyás Gergely urat a törvényalkotási bizottság elnökévé. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 185 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett Gulyás Gergely képviselő urat a törvényalkotási bizottság elnökévé megválasztotta. Engedjék meg, hogy valamennyi megválasztott bizottsági tisztségviselőnek és tagnak eredményes munkát és sok sikert kívánjak! [[14.50]] Tisztelt Országgyűlés! Kedves Vendégeink! Mai teendőink végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére 2014. május 10-én, szombaton 15 órai kezdettel kerül sor. Az alakuló ülést bezárom. Megkérem önöket, hogy felállva énekeljük el együtt a Szózatot. [[A teremben lévők felállnak és eléneklik a Szózatot, majd a Jobbik-frakció tagjai elkezdik énekelni a Székely himnuszt, amihez a kormánypárti képviselők többsége is csatlakozik.]] [[Az ülés 14 óra 55 perckor ért véget.]]