Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 9. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Hegedűs Lorántné jegyzők lesznek a segítségemre. Köszöntöm a kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat.Tisztelt Országgyűlés! A mai napon tíz nemzetközi szerződés általános vitájára kerül sor. A kialakult gyakorlatnak megfelelően a vita során az előterjesztői, illetve a képviselői felszólalások a szokásosnál lényegesen rövidebbek. A ma felszólalásra jelentkezők névsorát áttekintve megállapítottam, hogy a frakciók csak egy-egy előterjesztéshez jeleztek vezérszónoki felszólalást, ezért a továbbiakban csak az előre bejelentett felszólalókat szólítom meg, és kérem, hogy amennyiben bárki szólni akar, gombnyomással jelezze azt.Kérem a tárcák képviselőit, hogy a tárgyalási szünet elkerülése érdekében figyeljék az egyes viták menetét. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmények kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/2918. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Kontrát Károly úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az országok közötti bűnügyi együttműködés során szükség lehet minősített adatok cseréjére, ezért a megfelelő védelem biztosítása érdekében kívánatos, hogy az országok azonos szintű védelmet biztosítsanak a minősített adatok számára. A minősített adatok védelméről szóló törvény hatálybalépését követően kezdődött meg az a szakmai munka, amelynek célja a partnerországokkal történő együttműködés során keletkezett és kicserélt minősített adatok védelmének biztosítása. A cél megvalósítása érdekében első lépésként 2012-ben hatályba lépett az a kétoldalú minősített adatvédelmi egyezmény, amelyet hazánk a Szlovák Köztársasággal kötött. Az Országgyűlés azóta már több kétoldalú minősített adatvédelmi egyezmény elfogadását tárgyalta meg. A most kihirdetésre váró egyezményt a két állam képviselői 2014. szeptember 8-án írták alá. Célja elsődlegesen az, hogy védelmet biztosítson a két ország közötti együttműködés során keletkezett vagy kicserélt minősített adatok számára. Ennek keretében szabályozza a felek közötti biztonsági együttműködést, kijelöli a hatáskörrel rendelkező hatóságokat, és rendelkezik az egyes nemzeti minősítési szintek egységesítéséről, továbbá a minősített adat biztonságának megsértése esetén alkalmazandó eljárásról. Tisztelt Országgyűlés! A megállapodás megkötése hozzájárul a honvédelem, a belügyi, rendőri együttműködés, valamint a nemzetbiztonság, a nemzetközi szervezett bűnözés és terrorizmus elleni harc területén való együttműködés erősítéséhez, így a két ország és a két ország polgárai biztonságához. Ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Tóth Bertalan képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Itt egymás után két napirendi pont is a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szól, az egyik az Albán Köztársaság Minisztertanácsával, a másik pedig a Macedón Köztársaság Kormányával kötött megállapodásról. Ezért szeretném jelezni az elnök úrnak, hogy egy felszólalásban ismertetem az MSZP álláspontját a két előterjesztéssel, törvényjavaslattal kapcsolatban, tehát a következő napirendi pontnál nem kívánok élni a vezérszónoki felszólalás lehetőségével.Tisztelt Ház! A Magyar Országgyűlés 2009-ben nagy többséggel fogadta el a minősített adat védelméről szóló törvényt, amely teljesen megújította és újraszabályozta a magyar titokvédelmi rendszert. A 2010. április 1-jén hatályba lépett törvény alapjaiban kodifikálta újra a minősített adatok védelmének magyarországi struktúráját. Megteremtette a minősített adatok védelmének egységes jogszabály- és intézményrendszerét, és egyúttal eleget tett a legfontosabb jogharmonizációs kötelezettségeinknek. Megítélésünk szerint a törvény kiállta az idő próbáját, megfelelt mindazoknak az alapvető céloknak, amelyeket a jogalkotó kitűzött, mind a nemzeti, mind a külföldi minősített adatok védelmére egységes követelményrendszert határozott meg. A magasan minősített adatok számának radikális csökkentése történt meg, a minősítési eljárás modernizációja valósult meg, a négyszintű, káralapú minősítési rendszer teljes körű adaptálása a nemzeti minősített adatokra az államtitok és a szolgálati titok intézményének megszüntetésével történt meg. Az automatizmushoz vezető államtitokköri, illetve szolgálatititok-köri jegyzék megszüntetésre került, helyettük a minősítéssel védhető közérdek fogalmának bevezetése történt meg. A törvény által megfogalmazott öt alapelv alapvetően a NATO, illetve az Európai Unió biztonsági szabályzatainak analógiájára került be a jogszabályba; ezek a következők: szükségesség és arányosság elve, szükséges ismeret elve, bizalmasság elve, sérthetetlenség elve és rendelkezésre állás elve. Ugyanakkor felhívom a tisztelt Ház figyelmét az Alkotmánybíróság idén februárban hozott döntésére, amely kimondta az Országgyűlés mulasztását amiatt, hogy a közérdekű, illetve a közérdekből nyilvános adat minősítése esetén nem biztosított az adatminősítés tartalmi felülvizsgálatát biztosító eljárás. Az Alkotmánybíróság által meghatározott idén május 31-ei határidőig módosítani kellene a törvényt. Tekintettel az Alkotmánybíróság döntésére, a Magyar Szocialista Párt kész megfontolni a törvény ilyen irányú módosítását, és megfelelő szakmai előkészítettség és politikai egyeztetés mellett támogatja majd a módosítás elfogadását, nyilván annak tartalmától függően. A napirenden szereplő két állammal kötött egyezmény valóban, ahogy az államtitkár úr említette, egy sorba illeszkedik bele, hiszen már Franciaországgal, Ausztriával, Lengyelországgal, Csehországgal és Szlovákiával, valamint Lengyelországgal is egy ilyen egyezmény megkötésre került. Ennek sorába illik ez a két törvényjavaslat, amelyről ma az Országgyűlés tárgyalni fog. Szeretném jelezni, hogy a Magyar Szocialista Párt támogatja a 2009-ben konszenzussal elfogadott titoktörvényen alapuló, a minősített adatok biztonságos kezelését és cseréjét lehetővé tevő kétoldalú nemzetközi megállapodásokat. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! További vezérszónoki felszólalásra senki nem jelentkezett, ezért a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem, hogy további felszólalók vannak-e. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportjából.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő javaslatok Magyarország Kormánya és az albán, illetve a macedón kormány között a minősített adatok cseréjéről és védelméről szóló egyezményekkel kapcsolatban folytatásai a korábbi - szlovák, cseh, lengyel, francia, lett és osztrák - kormányokkal kötött hasonló megállapodásoknak. Az LMP szükségesnek tartja és támogatja ezeket az egyezményeket, hiszen minden olyan országnak szüksége van ezekre, amely feladatának tekinti, hogy garantálja a polgárai biztonságát. Egy olyan méretű és helyzetű országnak, amilyen Magyarország, szüksége van olyan megállapodásokra, amelyek a minősített adatok cseréjét lehetővé teszik, és ezzel remélhetőleg képessé válunk arra, hogy bármilyen, a magyar emberek érdekeit is érintő fenyegetés minél hatékonyabban kezelhető legyen. Magyarország helyzetét, érdekeinek és állampolgárainak védelmét egyedül nem, csak szövetségeseket és barátokat találva lehetséges biztosítani. [[9.10]] Jó lenne, ha a kormány külpolitikája ebben partnere lenne Magyarország érdekeinek. Jó lenne, ha az ilyen és ehhez hasonló megállapodások nem maradnának súlytalan egyezmények csak azért, mert Magyarországot megbízhatatlan szövetségesnek találva más országok lehetőséget látnának arra, hogy fontos, bennünket érintő információkat visszatartsanak. Abban a reményben tehát, hogy előbb-utóbb összhang alakul ki a magyar külpolitika és a hivatalos egyezményekben vállaltak között, az LMP támogatja ezeket a megállapodásokat. Két dologtól szeretném azonban óva inteni a kormányt. Először is nem szeretnénk azt hallani, hogy ezekben az egyezményekben a kormányoldal csak annak lehetőségét látná, hogy alátámasztja legújabb találmányát, a bevándorlókkal való nyilvánvalóan megtervezett riogatást. Másodszor arra is szeretném a felhívni a figyelmet, hogy ha már minősített adatokról van szó, ez a kormány lassan rutinszerűen titkosít mindent, ami csak a keze ügyébe kerül. Kérem, ne keverjék össze a biztonsággal kapcsolatos közérdeket a kormányoldal pillanatnyi politikai érdekeivel! Nem biztos, hogy ami önöknek jó, ha titokban marad, az jó, ha a magyar emberek előtt is titkos. Engedjék meg, hogy emlékeztessem a kormányoldalt az Alkotmánybíróság minapi fontos döntésére azzal kapcsolatban, hogy jogalkotói alkotmányos mulasztás áll fenn amiatt, hogy a törvényhozó nem teremtette meg a minősített adat tartalmi felülvizsgálhatóságát biztosító alkotmányos garanciákat a közérdekűadat-igénylések kapcsán. Miközben tehát az egyik oldalról igenis vannak olyan információk, amelyek visszatartása a nyilvánosság előtt valóban Magyarország érdekeit szolgálja, az LMP elvárja a kormánytól, hogy ne csak a titkosítás feltételeinek megteremtésében jeleskedjen, hanem tegyen eleget az információkhoz való hozzáférés alkotmányos követelményének is. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Turi-Kovács Béla képviselő úr, a Fidesz képviselőcsoportjából. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A szakmai érveken túlmenően magam is arra szeretnék rámutatni, hogy ezeknek az egyezményeknekMagyarország számára különös fontossága van. Meggyőződésem szerint a Balkán irányába történő minden olyan lépés, amely a biztonságunkat erősíti, támogatandó, és nemcsak támogatandó, hanem a lehető legnagyobb mértékben kiterjesztendő. A helyzet az, tisztelt Ház, hogy a kisgazda álláspont, amelyet én itt a Házban igyekszem következetesen képviselni, egyértelműen az, hogy Magyarországnak nem az az érdeke, hogy egy szövetségen belül katonai jelleggel vegyünk részt különböző akciókban, hanem az az elsőrendű feladatunk és szerepünk, hogy a biztonságunkat szavatoljuk. Miután a NATO az, amely elsősorban Magyarország biztonságát szavatolni tudja és képes, így meggyőződésem, hogy az adott helyzetben azok a fajta szerződések, együttműködések, amelyek lehetővé teszik, hogy Magyarország olyan titkokhoz is hozzáférjen, és kölcsönösen ezeket ki lehessen cserélni, amelyekhez egyébként nem lenne módunk és lehetőségünk, ezért ezek különlegesen fontosak. Ezeket tehát a meggyőződésem szerint a lehető legteljesebb mértékben használni és hasznosítani kell. Csak megjegyezni kívánnám, hogy amikor azt mondtam, hogy kisgazda álláspontot képviselek, akkor szocialista képviselőtársaim halványan elmosolyodtak. Azt gondolom, hogy nekik, ha valamin mosolyogni kellene, akkor a saját helyzetükön kellene. Azon a helyzeten, ahol kényszerűen ugyan támogatnak bizonyos olyan kormányzati lépéseket, amelyek megkerülhetetlenek és elkerülhetetlenek, ugyanakkor viszont folyamatosan és rendszeresen ezzel ellentétes lépéseket igyekeznek megvalósítani. Azt gondolom, ezen kellene egyszer elgondolkodni, és nem azon, hogy vajon egy maradékpártnak van-e arra még lehetősége, hogy az adott szituációban és helyzetben másokon próbáljanak meg valamiféle gunyoros magatartást tanúsítani. Tisztelt Ház! Igen, ebben a Házban különböző nézetek jelennek meg, és ezeknek a nézeteknek itt van a helyük; itt van a helye a szocialista nézetnek, itt van a helye a jobboldali nézeteknek, és persze itt van a helye meggyőződésem szerint annak a kisgazda álláspontnak is, amit én következetesen igyekszem képviselni, nemcsak ebben az ügyben, minden más ügyben. Az adott szituációban különösen fontosnak tartottam, hogy eljöjjek és felszólaljak, mert Magyarország biztonságáról van szó. És a magyar biztonság erősítése ennek a kormánynak most elsőrangú feladata. Lehet arra megjegyzéseket tenni, hogy vajon fölhasználja-e a kormány arra, hogy majd a bevándorlással kapcsolatosan különböző információkhoz jusson. Hát, az a dolga! Az a dolga, hogy azokhoz az információkhoz hozzájusson, amelyek az ország védelmét jelentik. Így ezért azt gondolom, ha némileg túl is terjeszkedtem, nyilvánvalóan túlterjeszkedtem azon, mint ami itt, ebben a jogszabályban van, kérem, hogy vegyék ezt úgy tudomásul, hogy meggyőződésem: az adott esetben a kormánynak minden ilyen kisebb és nagyobb lépése az ország javát szolgálja, ezért ez támogatandó.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Staudt Gábor képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon röviden; főleg Turi-Kovács képviselőtársam ihletett felszólalásra. Egyetértek azzal, amit képviselőtársam mondott, és nagyon sajnálom, hogy Hende Csaba miniszter úr nincsen itt, hiszen tegnap pont arról vitáztunk, hogy létezik-e a NATO-n belüli semlegesség, tehát hogy helyezhetjük-e legelső és legfontosabb szempontként a magyar biztonságot minden tárgyalás és minden misszióban való részvétel fő indokaként és érveként pró vagy kontra. Úgy gondolom, hogy amit kisgazda képviselőtársam elmondott, az pont az, amit mi is gondolunk, hogy legfőbb cél Magyarország biztonságát garantálni, legyen az nemzetközi szerződés vagy legyen az egy misszióban való részvétel. NATO-tagként ránk erőltetni részvételt bizonyos küldetésekben, nyilvánvalóan nem lehet. Egyetlen kötelezettségünk az, hogy ha bármely NATO-tagországot támadás ér, akkor azt úgy tekintsük, hogy minket támadtak meg, és bízunk benne, bár kicsit szkeptikusak vagyunk, de ha az 5. cikkelynek eleget tesz minden tagország, akkor Magyarország elleni támadás esetén is ugyanígy fellépnek ők. Nyilván egy vita van köztünk, hogy ez mennyire erős garancia, de le van írva, és elméletileg kötelezi az összes NATO-tagországot. Hende Csaba viszont azt mondta tegnap, hogy kvázi nem létezik olyan, hogy a NATO-n belül egy semlegességre való törekvés, és tulajdonképpen a kormány lépéseiből inkább az tűnik ki, hogy minél több misszióban való részvétel és a NATO-vezetés és az erősebb országok felé való megfelelési kényszer vezérli a magyar külpolitikát és a Magyar Honvédséget, ehhez képest valóban mi is azt húznánk alá, hogy a legfőbb szempont Magyarország védelme. Tehát úgy ne vegyünk részt egy misszióban, hogy nem kötelező, viszont jómagunkat, Magyarországot, a magyar embereket veszélynek tehetjük ki. Legfőbb szempont ezek alapján Magyarország védelme. Ezeknél a szerződéseknél annyit szeretnék hozzátenni, hogy természetesen amennyiben ez a biztonságot növeli, akkor ezekre szükség lehet. Arra kérem államtitkár urat, bár átolvastam a szerződést, de a megfelelő ellenőrzés is legyen meg, hogy a felhasználó fél részéről - most nyilván arra gondolok, ha mondjuk, az Albán Köztársaság számára átadunk adatokat vagy a Macedón Köztársaság számára, de ez nemcsak ennek a két országnak a szempontjából merülhet fel, hanem minden olyan esetben, amikor minősített adatot adunk át, akkor legyen valamiféle kontroll, hogy ők ezt megfelelő módon használják fel. Persze értem, hogy a szerződésben le van írva, hogy más célra nem használhatják fel, harmadik személynek nem adhatják át, de azért én nyomatékkal kérem államtitkár urat és a Belügyminisztériumot, hogy alkalmazzanak minden olyan lehetséges módszert - nem tudom, hogy esetleg a tárház akár a titkosszolgálati eszközökre is kiterjed, vagy lehet-e ezt monitorozni, erre majd államtitkár úr tud valószínűleg reagálni, hogy ezek a felhasználások megfelelnek-e ennek a szerződésnek; és nemcsak a másik fél állítása alapján felel meg, hanem a magyar állam, a Belügyminisztérium vagy egyéb szervek is tudják-e ezt ellenőrizni, de mindenképpen elvárnánk, hogy olyan adatok ne kerüljenek ki, amelyek adott esetben harmadik félnél landolhatnak, vagy ha ilyen történik, akkor kellő fellépésre lehetne számítani a magyar hatóságok részéről. Tehát lezárva vagy összegezve a mondandómat: minden ilyen cselekedetnél is Magyarország biztonságát vegyük alapul, akár az adatok kiadásáról vagy akár az adatok begyűjtéséről van szó, és nagyon kérem, hogy minden esetben, akár egyedi ügyekben is egyfajta mérlegelés valósuljon meg, és valóban, tényleg csak azokban az esetekben történjen meg minősített adatoknak a kiadása, amikor ez indokolt, célhoz kötött és Magyarország biztonságát elősegítené. Közben tudjuk természetesen azt is, hogy csak az tud kapni, aki ad is valamit, de nagyon fontos, hogy a kontrollrendszer működjön. Ahogy elmondtam: úgy ezeknél a minősített együttműködéseknél, mint a honvédségi együttműködéseknél, ahogy azt Turi-Kovács képviselőtársam mondta, Magyarország biztonsága legyen a fő cél. Továbbra is kiállunk amellett - és ebben vitatkozunk továbbra is Hende Csabával -, hogy a NATO-n belül is lehet egyfajta semlegesebb, függetlenebb álláspontra, békeszeretőbb álláspontra helyezkedni, és ez nem jelenti azt, hogy az első füttyentésre egyébként kötelezettségeinket magunkra vállalva vagy pontosabban pluszkötelezettségként olyan missziókban vegyünk részt, amelyek nem erősítik meg Magyarország biztonságát. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[9.20]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalásokra kerül sor. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy frakciónként egy-egy kétperces felszólalás hangozhat el ebben a körben. Megadom a szót Tóth Bertalan képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Turi-Kovács képviselőtársam felvetésére szeretnék reagálni, hogy azért ez a maradék párt itt mégiscsak a második legnagyobb frakció a Magyar Országgyűlésben, ellentétben a kisgazdákkal. Az elmúlt két időközi választáson egyszer saját jelölttel, máskor pedig támogatóként megnyerte a választásokat, ellentétben a Kisgazdapárttal, amely nem indult ezeken a választásokon. De szeretném felhívni még a figyelmét arra is, hogy ez az ellenzékiség. Nyilván, amikor olyan előterjesztés kerül elénk, mint ez a két törvényjavaslat, amely valóban a magyar nemzet érdekét szolgálja, támogatni fogjuk, ami viszont nem, azt pedig nem. Biztos még ön is emlékszik az ellenzéki időszakukra. Kérem, hogy ezt is vegye fontolóra. Tehát mi támogatjuk ezeket a törvényjavaslatokat. Nyilván, ha olyan kerül elénk, ami nem szolgálja Magyarország érdekeit, azokat pedig nem támogatjuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki felszólalni az adott napirend keretében. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Legelőször is szeretném megköszönni a vitában felszólaló képviselőknek a törvényjavaslat támogatását megfogalmazó hozzászólását. Bízom abban, hogy ez a szavazásnál is majd támogató szavazatokat fog jelenteni, és a tisztelt Ház elfogadja a T/2918. számú törvényjavaslatot. Ami a magyar biztonsági érdekekkel kapcsolatos kérdést illeti, szeretném megnyugtatni a hozzászóló képviselő urat, a tisztelt Házat és a nyilvánosságot, hogy ez a törvényjavaslat megfelel Magyarország nemzeti érdekeinek, és megfelel Magyarország biztonsági érdekeinek is. Erre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy ezt a javaslatot fogadja el. Köszönöm szépen.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/2919. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Kontrát Károly úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előadójának. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormány elkötelezett abban, hogy a sikeres bűnmegelőzés és bűnüldözés érdekében minél több kétoldalú megállapodást kössön, hiszen ez elősegíti Magyarország és a magyar emberek biztonságát. Az előbbi, Magyarország és Albánia között létrejött megállapodáshoz hasonlóan a most a tisztelt Ház előtt fekvő, Magyarország és a Macedón Köztársaság által aláírt egyezmény szintén a minősített adatok védelméről szól. A megállapodást a két állam képviselői 2014. július 4-én írták alá. Ennek a megállapodásnak a célja elsődlegesen az, hogy védelmet biztosítson a két ország közötti együttműködés során keletkezett vagy kicserélt minősített adatok számára. Ennek keretében szabályozza a felek közötti biztonsági együttműködést, és kijelöli a hatáskörrel rendelkező hatóságokat. Rendelkezik az egyes nemzeti minősítési szintek egységesítéséről, valamint a minősített adat biztonságának megsértése esetén alkalmazandó eljárásról. A megállapodás megkötése hozzájárul a honvédelem, a belügyi, a rendőri együttműködés, valamint a nemzetközi szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni harc területén való együttműködés eredményességéhez és erősítéséhez is, ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a jelenleg tárgyalandó törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm figyelmüket.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel írásban felszólalásra senki nem jelentkezett, emlékeztetem önöket, hogy Tóth Bertalan képviselő úr, az MSZP képviselőcsoportjából az előző napirend keretében a vezérszónoki felszólalásában a frakciójuk álláspontját már ismertette. Tisztelt Országgyűlés! Ismételten megkérdezem, hogy kíván-e valaki felszólalni a napirend keretében. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e a napirend lezárását követően valamilyen álláspontot ismertetni az előzőekben elhangzottakkal kapcsolatban. Igen, megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Csak egy mondatot. Mivel az előző napirend során többen jelezték, hogy az erre a törvényjavaslatra vonatkozó álláspontjukat is ismertették, és az szintén támogató álláspont volt, amit szeretnék ezúton is megköszönni, kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy ezt a javaslatot is támogassák szavazatukkal. Köszönöm szépen.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik aMagyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a MagyarKöztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya közötti személyeknek a közös államhatáron történő visszafogadásáról szóló, Budapesten 2002. szeptember 12. napján aláírt Egyezmény módosításáról és kiegészítéséről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/3407. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Kontrát Károly úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az egyre súlyosbodó illegális migrációs helyzetben mind Magyarországon, mind az Európai Unióban egyre hangsúlyosabbá válik a visszafogadási megállapodások létrehozása. Ezen megállapodások célja az, hogy megkönnyítse a szerződő államok területén jogellenesen tartózkodó személyek hazatérését és hazaszállítását. Magyarország az elmúlt 25 évben a legtöbb európai országgal kötött kétoldalú visszafogadási megállapodást, így a Szlovák Köztársasággal is még 2002-ben. A korábbi megállapodás megkötése óta közel 13 év telt el, az ez idő alatt bekövetkezett változások - így többek között a két fél uniós csatlakozása és teljes jogú schengeni taggá válása, valamint az Alaptörvény alapján Magyarország nevének megváltozása - szükségessé tették az egyezmény szövegének módosítását, pontosítását, illetve kiegészítését. A módosító egyezmény aláírására 2014. december 5-én Brüsszelben került sor. Tisztelt Országgyűlés! A jelen tárgyalt törvényjavaslat megfelel Magyarország nemzeti érdekeinek és nemzetközi kötelezettségeinek, ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot fogadják el. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Kiss László képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ha megengedi, akkor én is - hasonlóan az előttem szóló Tóth Bertalan frakcióvezető-helyettesünkhöz -, mivel két egybetartozó napirendről van szó, együtt mondanám el az álláspontunkat. Illetve ezzel együtt szeretnék - csak azért, mert mindig ezt teszem, és lehet, hogy talán az események menetére is pozitív hatással lehet - megemlékezni azokról a szlovák-magyar ügyekről, amelyek még nem kerültek elintézésére. Fontos lenne, ha ezekben is haladás történne. Összességében azt mondhatjuk, hogy az MSZP minden olyan javaslatot támogat, amely a magyar külpolitika mozgásterét jelentősen növeli, és azokat a célokat, amelyek közös céljaink és országunk biztonságát szolgálják. Két ilyen javaslat van előttünk, ezért a Magyar Szocialista Párt ezt is és az ezt követőt is tudja támogatni, mert úgy gondoljuk, hogy növeli az ország mozgásterét, hazánk biztonságát. [[9.30]] Ugyanakkor azonban, bár ez nem államtitkár úr, a Belügyminisztérium felé kritika, hanem inkább a Külügyminisztérium felé, sajnálatos módon jelentős számban vannak olyan ügyek a szlovák-magyar viszonyok kapcsán, amelyek nemhogy régóta mételyezik a két ország kapcsolatát, hanem az elmúlt években erre semmiféle reakció nem történt. Amióta a kormány meghirdette külpolitikai fordulatát, miszerint a külpolitika hagyományos iránya, illetve a nemzetpolitikai irány helyett inkább a gazdaságpolitika kap hangsúlyt, azt gondolom, néhány sikerről valóban be lehet számolni ezen a területen, azonban néhány olyan ügy, ami sokunknak fáj, mintha egy kicsit háttérbe került volna. Először is engedjék meg, hogy arról beszéljek, hogy a kedvezményes honosítási eljárással kapcsolatban vannak olyan problémák Szlovákiával kapcsolatban, amelyeket a magyar külpolitikának nem sikerült eddig érintenie. 2010 májusában fogadta el a könnyített honosítási eljárást lehetővé tevő törvényt a Magyar Országgyűlés, amit a Magyar Szocialista Párt is támogatott. Ugyanakkor elmondtuk a vitában azt, amit azóta is tartunk, hogy a törvényjavaslat beterjesztése rossz időpontban történt. Elsősorban Szlovákia kapcsán kiemelendő, hogy a Magyar Koalíció Pártjának vezetői is kérték a kormányt akkor, hogy egy kicsit tolják el a törvény elfogadását a közelgő szlovákiai választásokra tekintettel. Sajnos, azt kell mondjam, hogy ez a kérés nem volt véletlen, hiszen a szlovák kampány témájává is vált; olyannyira, hogy ellentörvényt fogadott el Szlovákia, aminek következtében több tucat felvidéki magyar állampolgár vesztette el szlovák állampolgárságát. Ezeknek a reakcióknak a tompítására sajnos nem került sor akkor sem. Máig nem derült ki, hogy a magyar kormány mit tesz a felvidéki magyar jogfosztottak érdekében, milyen tárgyalások folynak a magyar kormány és a szlovák kormány között azért, hogy ez a helyzet megszűnjön. Az sem világos, hogy mikor kaphatják vissza állampolgárságukat. Tudom, hogy elsősorban nem államtitkár úr reszortja erre válaszolni, de fontosnak tartom, hogy a Ház falai között ezek a kérdések merüljenek föl, hogy adott esetben, ha ezek a kérdések megoldódnak, akkor arról itt is be tudjanak számolni a kormány tagjai. Navracsics miniszterjelölt úr 2014. június 4-én, bizottsági meghallgatásán a Nemzeti összetartozás bizottságában a következőt mondta: „A külpolitika elsődleges célkitűzésének a nemzeti érdekképviseletet és Magyarország, a magyar nemzet nemzeti érdekeinek népszerűségét tűzöm ki célul, ami azt jelenti, hogy ha ezért kell konfliktust vállalni, akkor vállaljuk a konfliktust.” Ehhez képest ezek a konfliktusvállalások, azt kell mondjam, azóta is elmaradtak ezen a területen. Annál is inkább elmaradtak, mert lehetett volna arra alkalom, hogy ne maradjanak el. Kevesebb mint egy hónap múlva, június 30-án, tehát a bizottsági meghallgatást követően Pozsonyban találkozik Navracsics Tibor úr a szlovák államfővel, kormányfővel és külügyminiszterrel, közös sajtótájékoztatót tartanak, ahol elmondja az akkori külügyminiszterünk, hogy a mindennapi szlovák-magyar kapcsolatok kitűnően működnek. Ez némileg ellentmondásban áll azért azzal, amit korábban láthattunk. A bizottsági ülésen azt mondta a miniszterjelölt úr, hogy Szlovákia az egyetlen szomszédos ország, sőt azt mondhatjuk, hogy a Föld bolygón az egyetlen olyan ország, amelynek a magyar kedvezményes honosítással kapcsolatban problémája van; de nemcsak a magyar kedvezményes honosítással, hanem általában a kettős állampolgárság intézményével kapcsolatban is. Sajnos, ez egyébként nem igaz, mert még Ukrajnának is problémája van ezzel. De azt kell mondjam, ez a probléma azóta is fennáll. Az MSZP folyamatosan szorgalmazza, hogy az ilyen nemzetközi megegyezések kapcsán a magyar fél mindig hívja föl a figyelmet azokra a problémákra, amelyek égetnek bennünket. Azt gondolom, ez nem elsősorban a Belügyminisztérium, hanem a Külügyminisztérium dolga lenne. Úgy tudjuk, hogy Pozsonyban nem esett szó ezekről a kérdésekről, és bár Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes urat is számtalanszor megkértük arra, hogy tegyenek lépést a jogfosztott felvidéki magyarok ügyében, ebben semmiféle előrelépés nem történt. Annál is inkább fájó ez, mert Szlovákia egy olyan törvény alapján fosztja meg jogaitól állampolgárait, amelyik a saját alkotmányával is ellenkezik. Erre is többször felhívtuk a figyelmet, és többször kértük a Külügyminisztériumot intézkedésre. [[Kontrát Károly: Elnök Úr! Ez nem tárgya ennek az előterjesztésnek.]] Azt gondolom, fontos arra is felhívni a figyelmet, hogy egy éve nincs kinevezett kisebbségi kormánybiztosa Szlovákiának. Történt előrelépés a szlovák-magyar kapcsolatban, ez tény, ehhez képest magyar kérésre lekerült napirendről több Ipoly-híd megépítésének terve is. Azt gondolom, hogy amikor ezekről a témákról beszélünk, amilyen most is előttünk van, nem hagyhatjuk szó nélkül azt, hogy a magyar kormány nem vesz tudomást ezekről a kérdésekről. Amikor azt mondta Orbán Viktor korábban, hogy új fejezet kezdődik Magyarország és Szlovákia közös történetében, sikeres évek elé néz Szlovákia és Magyarország, akkor mi kifejeztük abbéli meggyőződésünket, hogy ezek a sikeres évek úgy fognak eltelni, hogy ezek a problémák, amik előttünk vannak, megoldódnak; megoldódik a jogfosztott magyar állampolgárok kérdése, megoldódik a szlovák nyelvtörvény kérdése, és megoldódnak azok a kérdések, amelyek a mai napig feszítik Szlovákiát, például Malina Hedvig kálváriája is. Ezzel együtt azt kell mondani, hogy ezek az előterjesztések, amelyek előttünk vannak, szerintem a magyar-szlovák kapcsolatokat jó irányba viszik tovább, Magyarország külpolitikai mozgásterét növelik. Szeretném kérni vagy inkább kívánni a magyar kormánynak, hogy a közeljövőben ezeknek az általam említett problémáknak a megoldásait is hozza ide, hogy egy nagyon pozitív hangulatú hozzászólásomban örömömet fejezzem ki, hogy a szlovák-magyar viszonyokban újabb jelentős előrelépések történtek. Addig is azt tudom mondani, hogy ezt az előttünk lévő két előterjesztést a Magyar Szocialista Párt támogatja. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt megadnám a szót a következő felszólalónak, jelzem képviselőtársaimnak, hogy bár általános vita van, mégis illő tisztelettel kérem, hogy az adott napirendhez tartsuk magunkat a következőkben. Ezt képviselő úr felé is jelezni kívántam.Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Bana Tibor képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik a két, Szlovák Köztársasággal kapcsolatos javaslatról külön ismertetné a véleményét, hiszen azért ezeknek a témája egyáltalán nem mondható egymáshoz közelinek. Ezért szakmai észrevételeinket külön-külön hozzászólásokban kívánjuk ismertetni. Így most elsőként az előttünk fekvő, a visszafogadásról szóló egyezményről kívánnék mondani néhány gondolatot, ami azt a 2002-ben megkötött és a 2004. évi VII. törvénnyel kihirdetett egyezményt módosítja, ami a Magyar és a Szlovák Köztársaság között jött létre személyek közös államhatáron történő visszafogadásával kapcsolatban. Azok a változtatások, amik ebben szerepelnek, jórészt technikai jellegűek, de akad köztük olyan is, amit kifejezetten pozitívan tudunk értékelni. Pozitívnak tekintjük a 4. cikk (5) bekezdésének változtatását, ami szabályozza a visszafogadási kérelem elutasítása körüli anomáliákat. Korábban akár indoklás nélkül vissza lehetett utasítani a megkereső fél visszafogadási kérelmét, most azonban a visszautasítást már indokolni kell. További támogatható változás, hogy ha az egyezmény szerint szabályozott módon a határidő meghosszabbítása során sem érkezik válasz, a visszafogadást elfogadottnak kell tekinteni. Ezek a módosítások szigorítanak ugyan a megállapodás által az aláírókra rótt kötelezettségeken, ezek azonban szükségesek, sőt elengedhetetlenek ahhoz, hogy az egyezmény valóban elérje a célját. Bár közvetlenül nem tartozik ide, de azért én is utalnék arra két mondatban, hogy amikor a Szlovák Köztársasággal kapcsolatos külpolitikánkról beszélünk, akkor ezen belül határozottan és hatványozottan meg kell jelennie a nemzetpolitikának, felvidéki elszakított testvéreink érdekképviseletének. Mi számtalan fórumon kifejtettük ezzel kapcsolatos véleményünket, így aztán a részletekbe ez alkalommal nem mennék bele. Összességében annyit mondanék a megállapodásról, hogy annak kihirdetését alapvetően támogatni tudjuk, hiszen bízunk benne, hogy ennek segítségével még inkább akadálymentesen és gyorsabban bonyolódhatnak le a két ország közötti visszafogadási ügyek, különösen az illegális bevándorlás mértékének növekedésére tekintettel. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, aki szintén normál időkeretben kért felszólalási lehetőséget. Parancsoljon, képviselő úr! [[9.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP támogatja a Ház előtt fekvő javaslatot, amely egy régi, még a schengeni csatlakozás előtti megállapodást pontosít Magyarország és Szlovákia között. A közös államhatáron történő visszafogadásról szóló 2002-es egyezmény módosítása véleményünk szerint összhangban áll azzal, ami az Európai Unió két tagállamától elvárható. Ismét egy olyan helyzettel állunk tehát szemben, amikor kiderül, hogy több lehetősége is lenne a kormánynak arra, hogy érdemi lépéseket tegyen, ha nem arra fordítaná az energiáit, hogy a magyar embereket félrevezetve olyan veszélyekkel riogasson, amire a megoldást nem a manipuláció, hanem az okos együttműködés jelentené. Ezért, miközben ezt az egyezményt az LMP támogatja, arra azért szeretném felhívni a figyelmet, hogy amennyiben nem a rövid távú politikai haszonszerzés, nem a napi taktika határozná meg a kormány politikáját, akkor a bevándorlókkal kapcsolatos problémák is érdemben kezelhetők lennének. Ezúttal sem szeretnénk azt látni, hogy a kormány az indokolatlan keménykedést választja ahelyett, hogy keresné a lehetőségét egy szélesebb, uniós szintű változtatásnak, amely egyszerre szolgálná az egyszerű emberi kötelességünket a segítségre szorulók támogatásával kapcsolatban, eközben képes lenne a magyar és az uniós érdekek közös képviseletére is. Köszönöm a szót. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén felszólalásra jelentkezett Staudt Gábor képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Néhány adalékot szeretnék hozzátenni a javaslathoz, illetve kérdésekkel élni az előterjesztőhöz. Én első körben azt nem értem, államtitkár úr, hogy 2002-es egyezmény révén, és mi 2004-ben csatlakoztunk az Európai Unióhoz, több mint tíz évig miért tartott ennek a felülvizsgálata. Hiszen nyilván az uniós csatlakozás után teljesen megváltozott az a jogi környezet, amiben gondolkodhatunk, hiszen harmadik ország esetében már nem uniós országokról beszélünk; míg azelőtt akár ez Európán belül is alkalmazható volt, egy teljesen más jogi környezetben kell ezt alkalmazni. Ennélfogva az egész egyezménynek is a lényege és a célja megváltozott. Nem mondom, hogy attól még nem alkalmazható, bár így, ebben a formában, hogy tulajdonképpen több mint tíz évig egy ilyen felemás, bizonyos esetben az európai uniós joggal szerintem szembemenő vagy ellentétes módon élt ez az egyezmény, ez nem feltétlenül jó. Nyilván a kritika nemcsak önök felé él, hiszen 2004-től nem volt folyamatosan Fidesz-kormányzat, de itt egy kis csúszást érzékelek, de jobb később, mint soha, szokták mondani. Én még egy dologra hívnám fel a figyelmet, ami fontos lehet, és itt részben Ikotity képviselőtársamhoz csatlakoznék abban a tekintetben, hogy összeurópai rendezést igényel a kérdés. Persze mi a szigor felé mennénk el. Természetesen, ha valakinek a menekültstátusa valós, és valóban menekültként érkezik az országba, akkor az külön elbánást igényel, de ez csak az eseteknek egy töredéke, ahogy azt a menekültügyi vitanapon is átbeszéltük. Ennek az egyezménynek kapcsán is el lehet mondani, a menekültügyi kérdéseket is egy kicsit beleszőve, hogy mi lesz akkor, ha egyszer Németország és Ausztria is elkezdi alkalmazni azokat az uniós szabályokat, hogy azokat a menekültkérelmet Magyarországon beadó, magukat menekültként beállító embereket, akiknél mondjuk, később kiderül, hogy ezek a menekültkérelmek alap nélküliek, tehát csak egyfajta gazdasági bevándorlókról beszélhetünk, és azelőtt, hogy a döntés megszületne, tovább mennek nyugati országokba, mondjuk, Németországba, Németország elkezdi majd abba az országba visszaküldeni őket, ahol beléptek az Európai Unióba. Ez jelen esetben Magyarország, vagy ha a magyar problémákat nézzük, akkor Magyarország, ami azt fogja jelenteni, hogy akár több százezres nagyságrendben, ha az elmúlt évek statisztikáját nézzük, bizony visszaküldhetik ide azokat a bevándorlókat, akiknek a menekültstátusa időközben megdől, vagy elbírálásra került és nem kapták meg a menekültstátust. Ez egy óriási probléma, és tulajdonképpen ebből az egyezményből is levezethető, hogy miért van szükség európai uniós szinten is a helyzet rendezésére. Nem vagyok benne biztos, sőt biztos vagyok benne, hogy jelen állapotban rosszul járunk, ha Németország és a nyugati államok a hatályos jogszabályokat elkezdik alkalmazni. Nem fogunk tudni mit csinálni ezekkel a bevándorlókkal, akiket adott esetben visszatoloncolnak. Itt a vitanapon az egy megfelelő érv lehetett, hogy úgyis továbbmennek, nem vagyunk célország, tranzitország vagyunk. Ez igaz, csak az uniós szabályok szerint akár vissza is küldhetik ide ezeket az embereket. Nem eltérve a tárgytól, de azért azt el kell mondjam így a felszólalásom végén - mert nem szeretném hosszúra nyújtani -, nagyon örülünk neki, hogy az MSZP magyar nemzeti kérdésekkel is foglalkozik. Nagyon örültünk volna, ha ez megtörtént volna már akkor, amikor az MSZP még kormányon volt [[Korózs Lajos: 2008-ban foglalkoztunk vele!]] hiszen például a DAC–Slovan meccsen 2008-ban a magyarverések akkor történtek meg, és azóta sem történt semmi. A szlovákok mondhatták azt, hogy ezek a magyarverések teljesen jogosak voltak; ez volt a hivatalos döntés. Lehet ezen mosolyogni természetesen, ahogy ezt MSZP-s képviselőtársaink akkor is tették, amikor kormányon voltak. Persze a Fidesztől annyit vártunk volna, hogy miután 2010-ben ők kerültek hatalomra, akkor ezeket a helyzeteket a szlovák féllel keményebben kellett volna rendezniük. Valóban, az állampolgársági kérdések, a nyelvtörvény is idetartozik. Nem szeretnék részletesebben belemenni. Ezek olyan törvények, amelyek nemcsak Szlovákiának adott esetben a saját alkotmányával, de egészen biztosan az európai uniós joggal is szembemennek. Úgyhogy tényleg nem részletesen belemenve, de államtitkár urat arra szeretném kérni, hogy a Belügyminisztérium apparátusát, és amikor a nemzetközi szerződések és a kötelezettségek terítékre kerülnek, akkor az egyébként hasznos szerződések mellett Szlovákiát valóban szorítsák rá, hogy az európai uniós jogot tartsák be, vagy akár azt is lehet jelezni, hogy a magyarokat jogfosztó rendelkezések kapcsán legalább a saját, szlovák alkotmányuknak próbáljanak megfelelni. Úgyhogy ezzel a kiegészítéssel szerettem volna élni. Kérem államtitkár urat, hogy továbbítsa ezeket a kívánalmainkat. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki a napirend keretében felszólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván az elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kiss László hozzászólására szeretnék először reagálni. Köszönöm, hogy támogatja a törvényjavaslatot. Engedje meg, hogy azokra nem a törvényjavaslatokhoz kapcsolódó gondolataira is reagáljak nagyon röviden, amelyeket a magyar-szlovák kapcsolatokat érintve megfogalmazott. Szeretném elmondani, hogy Magyarország Kormánya a magyar-szlovák kétoldalú kapcsolatokban Magyarország és a Szlovákiában élő magyarság érdekeinek megfelelően jár el, a kétoldalú kapcsolatok fejlesztését szem előtt tartva. Ami pedig a felhozott problémákat, a kedvezményes honosítással kapcsolatos ügyeket érinti, engedje meg, képviselő úr, hogy elmondjam, hogy sokkal könnyebb helyzetben lenne a szlovákiai magyarság, de összességében a határon túli magyarság is és a jelenlegi magyar kormány is ezekben az ügyekben, ha önök 2004. december 5-én a kettős állampolgárságról szóló népszavazás kapcsán nem foglaltak volna el olyan elutasító magatartást, amellyel ellökték a határon túli magyarokat a magyarságtól, és ezzel nemcsak a magyar kormányt, Magyarországot, hanem elsősorban a határon túli magyarokat hozták olyan helyzetbe, amelynek a reparálása hosszú időt igényel. Mindenképpen jelentős előrelépés volt a 2010-es törvény elfogadása, amely a kedvezményes honosítás elfogadásával megteremtette a magyar állampolgárság felvételének lehetőségét a szlovákiai és a határon túli magyarság számára, de még egyszer mondom, ha önök 2004. december 5-én nem lökték volna el a határon túli magyarokat Magyarországtól, akkor sokkal eredményesebbek lehettünk volna, és az ő életük is, a határon túli magyarok, magyarság élete és mindennapjai is kedvezőbben alakultak volna. Ezzel együtt szeretném elmondani még egyszer, hogy az álláspontunk az, hogy a magyar kormány mindent megtesz a határon túli magyarok, illetve konkrétan a magyar-szlovák kapcsolatok javítása érdekében, a határon túli magyarság érdekeit szem előtt tartva. Staudt Gábor képviselő úr megtisztel, ha figyel, és nem fordít nekem hátat. Köszönöm szépen a támogatást… [[Dr. Staudt Gábor: Nem, nem, nem fordítok hátat, csak szakmai egyeztetést folytattunk Bana Tiborral.]] - a parlament ennek nagyon fontos színtere egyébként -, köszönöm a támogatást. Ami pedig az illegális migrációval kapcsolatos félelmeit, illetőleg a megfogalmazott kérdéseit illeti, szeretném elmondani, hogy pont erről szólt a vitanap, pont erről szól a nemzeti konzultáció, hogy felkészültek legyünk arra az esetre, ha ez a helyzet, ami akár a magyarországi migrációt érinti, akár az osztrák vagy a német politika vagy a német álláspont jelentős változásával bekövetkezhet. [[9.50]] Szeretném felhívni a figyelmet, a német külügyminiszter ezen a héten hétfőn tárgyalt – emlékezetem szerint - a koszovói belügyminiszterrel, és világosan megfogalmazta a német álláspontot. Tehát helyesen jár el Magyarország, helyesen jár el a magyar kormány, helyesen jár el a magyar parlament, hogyha készül erre a helyzetre, és erről szól a nemzeti konzultáció, hogy olyan javaslatokat tudjunk a parlament elé terjeszteni, hogy Magyarország felkészült legyen erre a helyzetre, és a magyar nemzeti érdekeknek megfelelő döntéseket tudjuk meghozni. Ikotity István képviselő úrnak is szeretném megköszönni a támogatást, amit a törvényjavaslattal kapcsolatban elmondott, és kérem a tisztelt Házat, hogy a javaslatot támogassák. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok beadására lehetőség ma 16 óráig van, és tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy az előző napirendre is ugyanezen határidő vonatkozik. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország és a Szlovák Köztársaság közötti, a Magyar Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között a határokat átlépő bűnözés megelőzésében és a szervezett bűnözés elleni harcban folytatott együttműködésről szóló, Pozsonyban 2006. október 2-án aláírt Egyezmény módosításáról és kiegészítéséről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/3408. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az Európai Unióban az amszterdami szerződés hatálybalépése óta hangsúlyossá vált a tagállamok bűnüldöző szervei közötti együttműködés. Ezt a szervezett bűnözés átalakulása, a határokat átlépő bűncselekmények számának növekedése, az új elkövetési formák megjelenése, valamint a belső határok nélküli schengeni térség államainak biztonsági igénye indokolta. Ebből következően Magyarország az európai uniós csatlakozása óta még nagyobb hangsúlyt fektet a bűnügyi együttműködésről szóló nemzetközi szerződések létrehozására. Tapasztalataink szerint ezen megállapodások hozzájárulnak a bűnüldöző szervek közötti együttműködés megerősítéséhez és ezáltal a terrorizmus és szervezett bűnözés elleni hatékony, eredményes fellépéshez is. A most kihirdetésre váró egyezmény egy korábbi, 2006-ban létrejött egyezmény módosítása és kiegészítése. A változtatásokat a hatálybalépést követően eltelt időszakban szerzett gyakorlati tapasztalatok, valamint Magyarország és a Szlovák Köztársaság teljes jogú schengeni taggá válása indokolják. Az egyezmény aláírására 2014. december 5-én Brüsszelben került sor. A módosítás eredményeképpen bővülnek például a határon átnyúló figyelés, a határon átlépő üldözés lehetőségei, valamint a közös határ menti járőrszolgálat lehetséges területei is. Tovább erősödik a magyar és a szlovák bűnüldöző szervek közötti együttműködés. Kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Tájékoztatom önöket, hogy Kiss László képviselő úr, az MSZP-képviselőcsoport vezérszónoka az előző napirendi ponttal kapcsolatban már kifejtette a frakció álláspontját. Megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, a Jobbik-képviselőcsoport vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy arra az előző vezérszónoki felszólalásomban utaltam, a Jobbik képviselőcsoportja külön szeretné ismertetni álláspontját ezzel az egyezménnyel kapcsolatban, egyrészt azért, mert merőben más területet érint, mint az előzőleg tárgyalt megállapodás, másrészt azért, mert árnyaltabb a hozzáállásunk az ebben foglaltakhoz. Azt láthatjuk, hogy ezt a módosító egyezményt olyan céllal terjesztette be a kormány, hogy a 2006-ban megkötött és a 2006. évi XCI. törvénnyel kihirdetett megállapodást módosítsák, amely a Magyar és a Szlovák Köztársaság között jött létre a határokat átlépő bűnözéssel és a szervezett bűnözéssel kapcsolatos együttműködés területén. Itt is főleg technikai jellegű változtatásokról beszélhetünk. Akad néhány pozitív változás, amelyeket kifejezetten támogatni tudunk, de vannak olyan módosítások is, amelyekkel összefüggésben azért vannak bizonyos aggályaink. Ezeket részletesebben majd Staudt Gábor frakciótársam fejtené ki. Az egyezmény 2. cikke (1) bekezdésének módosulása tekintetében azért alapvetően pozitív a hozzáállásunk, hiszen korábban csak azoknak a bűncselekményeknek az esetében történt együttműködés, ahol legalább egy év volt a kiszabható büntetés, a mostani változtatás eltörli ezt az alsó korlátot. Ilyen irányúnak nevezhető a 12. cikk (1) bekezdését érintő változás is. Viszont amikor arra utaltam, hogy azért merülnek fel bennünk erős aggályok, akkor többek között erre a módosításra is céloztam, hiszen itt a szándékos bűncselekmény elkövetésével vádolható személyek utáni nyomozás már a partnerország területén is folytatható, a korábbi ötéves büntethetőségi határ helyett már egyéves büntethetőség esetén is, ami adott esetben persze jó is lehet, de bizonyos szempontokból azért vannak aggályaink ez ügyben. A 13. cikkbe bekerült új (2) bekezdés tekintetében szintén alapvetően pozitívnak látjuk azt a változást, ami megjelenik, hiszen ez teszi lehetővé a határon átnyúló üldözést abban az esetben, ha valaki kivonja magát az idegenrendészeti, határrendészeti vagy egyéb rendőrségi vizsgálat alól, és ezzel a módosítással vélhetően felgyorsulhatnak majd az elfogások, így akár a menekülők jelentette közúti veszélyeztetések száma is csökkenhet. Sajnos, emlékezhetünk ilyen példákra a közelmúltból.Még a 19. cikk (1) bekezdésének változtatására szeretnék utalni. Ahogy államtitkár úr is elmondta, ez a módosítás bővíti a közös járőrszolgálat területi határait, hiszen 10 kilométer helyett már 20 kilométer lesz az a határ, ahol ez teljesíthető, és külön megállapodással ez tovább bővíthető. Rendkívül fontos lehet ez a módosítás a határ menti falvak biztonságának megerősítése érdekében, tehát alapvetően ehhez is pozitívan állunk.Ahogy tehát röviden igyekeztem összefoglalni, jó néhány olyan elem van, amelyet a Jobbik frakciója támogatni tud, de aggályainkat is megfogalmaztuk a javaslattal kapcsolatban. Vannak előremutató változások itt a módosító egyezményben, amelyek szorosabb együttműködést eredményeznek a magyar és a szlovák hatóságok között, és ténylegesen növelhetik a határ menti településen élők biztonságérzetét, de majd államtitkár úr a felvetéseinket, amelyeket Staudt Gábor frakciótársam fog kiegészíteni, megválaszolja, és ezt követően tudjuk majd az álláspontunkat érdemben kialakítani az egyezmény támogatásával kapcsolatban. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk, most képviselői felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A határon átnyúló bűnözés egyre nagyobb probléma, és egyre nagyobb károkat okoz Magyarországnak is. Hogy másra ne utaljak, itt van mindjárt a NAV-botrány, nemzetgazdasági méretű áfacsalások máig homályban hagyott kérdése. Már csak azért sem világos, hogy miért okozott hétéves késedelmet az együttműködési egyezmény kihirdetése. Mi indokolja, hogy erre a lépésre csak most kerül sor? Magyarország érdeke az lenne, hogy a hatóságok minden eszközt megkapjanak ahhoz, hogy a határon átnyúló bűnözéssel szemben eredményesen vehessék fel a harcot, de ehhez az is kell, hogy a politikai akarat is meglegyen ahhoz, hogy az ilyen és ehhez hasonló egyezmények hatékony eszközzé válhassanak. Az LMP támogatja a javaslatot, de azzal az elvárással tesszük ezt, hogy a kormány és az általa irányított hatóságok, amelyek lehetőségei az előttük fekvő egyezménynek köszönhetően nőni is fognak, végre eredményesen lépnek fel a határon átnyúló, mindannyiunkat károsító bűnözéssel szemben. Köszönöm a szót.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Staudt Gábor képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. A terrorizmus elleni harc természetesen egy nagyon fontos dolog, de úgy Amerikában, mint a világ más területein is, azt láthatjuk, hogy néha ennek a látszata alatt bevezetnek olyan korlátozásokat, amelyek túlzónak mondhatóak, és az államnak egy végtelen adatigénye, egy végtelen adatgyűjtése felé mutatnak. Tulajdonképpen egy olyan igény alakul ki az állam, az állami szervek részéről, hogy mindenkiről tudjanak, mindenkiről adatokat gyűjtsenek, bármilyen olyan információ, amit az állam nem tudhat meg, az már-már gyanús lesz, és azt a látszatot keltheti, hogy itt terrorizmus vagy szervezett bűnözés áll fenn. [[10.00]] Tehát nagyon fontos, amikor ilyen időszakot élünk - és a terrorizmus elleni harc valóban fontos, tehát ezt le szeretném szögezni -, hogy megtaláljuk azt a megfelelő egyensúlyt, ami a terrorista cselekmények felderítése és az állampolgárok szabadságjogainak a garantálása között meghúzódik. Tudom, hogy sok esetben ez egy nagyon érdekes és nagyon pikáns terület, hiszen mindig azt lehet mondani, hogy valóban, az államnak ez az igénye, hogy mindenkiről és mindent tudjon, ez a terrorizmus megakadályozása miatt van, de sokszor azért túllőnek a célon, és nem szeretnénk, hogyha ez tulajdonképpen egyfajta - amit az Egyesült Államokban is láthatunk - puha diktatúra irányába menne el, mert bizony, amikor már minden adatot összegyűjtünk, és mindent rögzítünk, és bárkit megfigyelhetünk, az már egy kicsit az orwelli világ irányába mutat, és tulajdonképpen pont azt fogjuk elérni, amit elkerülni látszunk. Tehát mindenképpen egy ilyen szemüvegen keresztül kell, úgy gondolom, az ilyen egyezményeket vizsgálni, és a fő szempont az kell hogy legyen, hogy valóban, a szervezett bűnözés és a terrorizmus üldözése valósuljon meg, és - ahogy mondani szokás - ne szaladjon túl a kés. Hogy miért van bennem némi kétely? Megmondom őszintén, az 5. cikk kapcsán; és ha államtitkár úr meg tud győzni, akkor természetesen megváltozhat ez a hozzáállásom. De annak a pontnak, ami immár kiterjeszti azt a lehetőséget, hogy az egyik országban megindult nyomozást vagy felderítő tevékenységet - ez lehet bármilyen nyomozási cselekmény, akár titkos információgyűjtés is - a másik ország területén is folytatni lehessen, ennek nagyon fontos garanciális korlátozásokkal körbebástyázott rendelkezésnek kell lennie, hiszen tulajdonképpen arról van szó, hogy adott esetben szlovák hatóságok Magyarországon folytathatják ezt a tevékenységüket. Tehát ezt mindenképpen arra a körre kellene korlátozni, ami a szervezett bűnözés és a terrorizmus kapcsán igényelt és szükséges kör. Na most, én azt nem látom, hogy az öt évről egy évre való csökkentés mennyiben segíti ezt elő. Tehát ha államtitkár úr tud nekem mondani olyan terrorista cselekményt vagy szervezett bűnözéssel kapcsolatos bűncselekményt, ami gyakorlatilag egy évig büntetendő, tehát a 0-1 Btk.-kategóriába esik, hiszen ebben az esetben, már az egy évig büntetendő cselekmények esetében is ezt a határon átnyúló műveletet megnyitnánk, akkor azt szívesen veszem; de ha esetleg ilyen nincs, akkor nem csak a terrorizmus és a szervezett bűnözés kapcsán lehet ezt a rendelkezést felhasználni. Én azért is szkeptikus vagyok, főleg, ha Szlovákiáról van szó, mert kialakult a nemzetközi gyakorlatban - persze ezt lehet cáfolni, de mindenki tudja, hogy miről beszélünk - egy olyan furcsa viszonossági gyakorlat itt a környező országokkal, hogy általában Magyarország mindig készségesebben teljesíti a megkereséseket, legyenek azok politikai vagy egyéb területre tartozók, mint ahogy azt a másik fél meg szokta tenni. És azért mondom, hogy ez a diplomáciától egészen a jogi együttműködésig így van, hiszen mi mindig jó fiúk próbálunk lenni: hogy ha kedvezményeket teszünk, akkor majd a környező államok - és így Szlovákia is - ezeket a kedvezményeket majd viszonozzák nekünk; ha mi az itt élő kisebbségekkel, ami nagyon helyes, korrekt módon járunk el - aláhúzom, ez egy fontos dolog, és támogatjuk -, akkor majd a környező országok is így tesznek. Általában nem így tesznek, sőt az a gyakorlat, hogy - csúnya szólva élve - mindig átverik a magyar felet, mi húzzuk a rövidebbet. És nekem van olyan nagy félelmem, mivel ott van az a rendelkezés, hogy az az állam, amelynek a területén történik ez, hozzá kell hogy járuljon nyomozati cselekmények, felderítő tevékenység folytatásához, nehogy az történjen, hogy mi mindig majd hozzájárulunk, tehát amikor a szlovák fél részéről jön egy megkeresés - mondom, hangsúlyoznám, hogy az egy évig terjedően büntethető szándékos bűncselekmények is már ebbe a körbe esnek, tehát ez tulajdonképpen a magyar Btk.-nak a teljes tárháza -, tehát bármilyen ilyen megkeresés érkezik a szlovákok részéről, attól tartok, hogy a magyar fél könnyen meg fogja adni, a szlovákok meg könnyen mondhatják azt egy magyar megkeresésre, hogy márpedig nem. Ettől kezdve én nehezen látom garantálva azt, hogy egy ilyen passzust nem lehet adott esetben akár egy politikai megfigyelésre is felhasználni. Tehát mondjuk, Felvidéken valakit a magyarsághoz tartozása vagy a politikai tevékenysége, a véleménye miatt, bármilyen passzus alapján, amit úgy gondolnak az ottani hatóságok, megfigyelnek, és ő, mondjuk, átjön Magyarországra, akár azért, hogy védelmet nyerjen, és kikerüljön ebből a hálóból, és őt, mondjuk, a közéleti tevékenysége miatt ne figyeljék meg, akkor, ha a magyar fél erre rábólint, folytatódhat ez a megfigyelés. Úgyhogy nekem ilyen félelmeim vannak. És jobb lett volna, hogyha egy olyan garanciális elem megjelenik ebben a törvényben, hogy ez valóban a szervezett bűnözésre, a terrorizmusra vagy a súlyosabb bűncselekményekre korlátozódik, mert az a megfogalmazás, hogy egyrészt „szervezett bűnözői csoportban részt vevő”, ez rendben van, vagy a „legalább egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő szándékos bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható” - aki azt mondja, hogy ezt szlovák részről nem lehet könnyen megkerülni, és nem lehet egy olyan esetet találni a szlovák büntetőjogban, hogy valakit meggyanúsítanak, még el se ítélnek, még bíróság elé sem kell hogy vigyenek, hanem az ottani bűnüldöző szervek azt mondják, hogy egy gyanúsítással élnek, akkor utána beindulhat ez a folyamat -, ennél azért több garanciát vártunk volna el. És hangsúlyozom, ha még Ausztria esetében beszélnénk egy ilyen egyezményről, akkor még lehetne azt mondani, hogy a korrekt együttműködés és a jogállami garanciák működhetnek; én attól tartok, hogy Szlovákia esetében, ahogy azt az elmúlt időszakban láthattuk, nem hagyatkozhatunk a szlovák félre, és Magyarországnak kell ezeket a garanciákat betartatni. Ebben a passzusban én ezt nem látom megvalósulni, de természetesen, ahogy mondtam, államtitkár úr fejtse ki a véleményét; az lenne a legjobb, hogyha még itt a vitában, hogy lehessen is erre reagálni. És természetesen meggyőzhetők vagyunk, de én ezt egy kicsit aggályosnak tartom. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki felszólalni az adott napirend keretében. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én azt teljesen normálisnak tartom egyébként, hogy ellenzéki képviselők úgy fogalmaznak, hogy aggályosnak látnak bizonyos pontokat; úgy gondolom, fontos az, hogy a vitában, akár a plenárison, akár a bizottsági vitában ezzel kapcsolatos véleményüket elmondják, aggályaikat megfogalmazzák. De szeretném megnyugtatni a megszólaló ellenzéki képviselőtársaimat, hogy ez a javaslat megfelel Magyarország nemzeti érdekeinek, a magyar emberek biztonságát szolgálja. Ami Ikotity István képviselő úr hozzászólását vagy kérdését illeti - sajnálom, hogy nincs itt, de azért válaszolok -, hogy miért csak most került sor a kihirdetésre. Szeretném elmondani, hogy ez egy kétoldalú nemzetközi szerződés, amelynek a létrehozásához két fél kell, most sikerült ezt megkötni, 2014. december 5-én, és ahhoz képest ma, március 5-én a Ház előtt van a javaslat.Ami Staudt Gábor képviselő úrnak az 5. cikkel kapcsolatos aggályait, kérdéseit és kételyeit illeti, a következő választ szeretném mondani. Az 5. cikk rendelkezései szerint a másik országban csak akkor folytatható a nyomozás, ha a másik fél előzetesen hozzájárul ehhez. Ez benn van, tehát úgy gondolom, ez egy garancia. A hozzájárulás feltételhez is köthető, tehát feltétellel is hozzá lehet ehhez járulni. Tehát úgy gondolom, hogy bízzon annyira a magyar hatóságokban, hogy a magyar nemzeti érdekeket fogják képviselni, és az előzetes hozzájárulást abban az esetben adják meg, ha ezek a feltételek fennállnak. És arra is szeretném felhívni a figyelmet, hogy ez az egyezmény elsődlegesen a határon átnyúló bűnözés ellen lép fel, és nem a terrorizmus ellen. Nyilvánvaló, hogy a terrorizmus ellen minden lehetséges törvényes eszközt igénybe kell venni, de ez az egyezmény a határon átnyúló bűnözés elleni fellépésről szól. Én úgy gondolom, hogy számtalan garanciát tartalmaz a törvény, ami mind a nemzetközi, mind a hazai jogszabályoknak megfelel, figyelembe vettük a nemzetközi gyakorlatot is. Úgyhogy én jó szívvel tudom ajánlani a tisztelt Háznak, hogy támogassa és fogadja el a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]] [[10.10]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország és az Albán Köztársaság között a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/2923. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Zombor Gábor úrnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a törvényjavaslat előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magyarország Kormánya kiemelt figyelmet szentel annak, hogy országunk nemzetközi súlyát kétoldalú kapcsolatainak erősítése útján fokozatosan növelje. E célkitűzés megvalósításához járul hozzá a kétoldalú nemzetközi szerződések megkötése is. Az egyezmény a magyar-albán kapcsolatok fejlesztésének egyik záloga lehet, lehetőséget adhat arra, hogy a két ország közötti együttműködés újabb területen valósuljon meg. Az egyezmény kiemelt jelentősége, hogy a szerződő felek állampolgárai, biztosítottjai, gazdasági szerepvállalói számára kölcsönös előnyöket biztosít, fő célként általánosságban rendezve a kétoldalú szociális biztonsági kapcsolatokat. A két szerződő fél szándékának megfelelően az egyezmény elsődlegesen a kötelező nyugdíjbiztosítás keretében biztosított ellátások koordinációját valósítja meg, a modern szabályozási keretet ugyanakkor kiterjeszti az egészségbiztosítási ellátások részleges összehangolására is, ideértve többek között a munkavállalással össze nem függő, ideiglenes tartózkodás alatt felmerülő egészségügyi ellátások nyújtását, valamint a megváltozott munkaképességű személyek ellátásainak koordinációját is.A nemzetközi szerződés hatálya alá tartozó személyi kör szempontjából meghatározó jelentőségű, hogy a két ország joga szerint szerzett biztosítási idők összeszámításával olyan jogosultságokat szerezhetnek, amelyek az egyezmény hiányában nem volnának elérhetőek számukra. Az egyezmény fontos hozadéka továbbá, hogy a szerződő felek között fennálló gazdasági kapcsolatok kiteljesedését is elősegíti, hiszen a másik államban végzett gazdasági tevékenységhez kapcsolódó munkaerő-áramlás tekintetében az adott személyekre alkalmazandó jogot is rögzíti. A fentiek alapján az egyezmény rendelkezéseket tartalmaz a másik ország területén történő munkavégzés esetén irányadó jog vonatkozásában, a nemzetközi szerződéssel érintett személyi kör vonatkozásában rögzíti a szerződő államok joga szerint megszerzett ellátásokhoz való jogok fenntartásának elvét. A már korábban említetteknek megfelelően biztosítja azt is, hogy az érintett személyek olyan esetekben is jogosultságokat szerezzenek, amikor az egyezmény hiányában a két ország jogának önálló alkalmazása nem vezethetne jogosultság megállapítására.Tisztelt Ház! Az egyezmény aláírásával Magyarország Kormánya már kinyilvánította szándékát, hogy az egyezmény megkötése révén hazánk, állampolgáraink, gazdasági szerepvállalóink érdekeit előmozdítsa. Mivel az egyezmény nemzetközi szerződésnek minősül, kötelező hatályának elismeréséhez az Országgyűlés hozzájárulása szükséges. Erre való tekintettel javaslom és kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa az egyezmény Országgyűlés által történő jóváhagyására irányuló törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalásokra kerül sor, ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra. Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Ahogy az államtitkár úr is említette, a két ország esetében az európai uniós tagságunkból adódóan, illetve az Európai Tanács által megfogalmazott elvek alapján kerül megkötésre ez a nemzetközi szerződés. Én úgy látom, ennek - pontokba szedve - hat olyan pontja van, amit nagyon fontos rögzíteni. Az egyik az alkalmazandó jog; egyértelműen meghatározza a másik ország területén való munkavégzés, illetve az ezzel összefüggő tartózkodás esetében. Itt elsősorban fő szabályként kell megfogalmazni, hogy a foglalkoztatott személyre a munkavégzés helye szerinti jogszabályok vonatkoznak, és az ez alóli kivételeket egyértelműen rögzíteni kell a megállapodásban - ezt hangsúlyoznom kellett.A második ilyen, hogy az ellátásokra való jogot biztosítani kell mind a két félnek.A harmadik: a már megszerzett jogokat fenn kell tartani és tiszteletben kell tartani mindkét félnek.A negyedik ilyen pont a jogosultsági időtartamok összeszámítása. A nyugdíj esetében ez a „pro rata” elvet jelenti, ami nem szól másról, mint hogy mindenki teherviselő félként a ráeső hányadot kell hogy finanszírozza a társadalombiztosítási nyugellátás esetében. Az ötödik ilyen pont az ellátásokhoz való hozzáférés Magyarország esetében, illetve az ellátás folyósításának biztosítása, és a hatodik természetesen az arányos teherviselés.Ez alapján az egyezmény alapján Magyarország biztosítja a magyar és az albán jog szerinti öregségi, valamint elhalálozás esetén járó nyugellátásokra jogosultságot szerzett személyek részére ezen megszerzett jogaik megőrzését abban az esetben is, ha mindkét ország nyugdíj-biztosítási rendszerében szereznek biztosítási időt. Hangsúlyozni kell a kiküldetéssel kapcsolatos álláspontokat. Ez alapján az egyezmény lehetővé teszi, hogy hosszabb távon, legfeljebb 24 hónapig, tehát két évig terjedő kiküldetés keretében végzett munkavégzés, illetve önálló vállalkozói tevékenység esetén a másik szerződő fél területére kiküldött biztosított munkavállaló, illetve önálló vállalkozó a kiküldő állam joghatósága alatt maradjon, és abban az államban tartsa meg biztosítási jogviszonyát, illetve teljesítse a társadalombiztosítással összefüggő, különösen a járulékfizetésre vonatkozó kötelezettségeit is. Az egyezmény nagyon helyesen kiterjed az egészségbiztosítási ellátások, a megváltozott munkaképességű személyek ellátásai, valamint a munkahelyi balesetekkel, illetve a foglalkozási megbetegedésekkel összefüggő ellátások jogosultsági szabályainak koordinációjára is.Ki kell hogy térjek az öregség nyugdíj, illetve a haláleset és a rokkantság, többek között a megváltozott munkaképességűek esetén járó ellátások legfontosabb szabályozási pontjára. A modern szociális biztonsági egyezményes elvek szerint az ellátások megállapítása - már az előbb utaltam rá - a „pro rata” elv alapján történik. Abban az esetben, ha a nyugellátásra való jogosultságot nem lehet megszerezni a kizárólag egyik szerződő államban megszerzett szolgálati idő alapján, lehetőség nyílik arra, hogy az egyes országok ellátását nyújtó illetékes intézmények figyelembe vegyék a másik ország biztosítási rendszerében szerzett szolgálati időt. Itt szeretnék kitérni arra, hogy ha így sem biztosítható - például Magyarország esetében, ha itt kéri a nyugdíja megállapítását, húsz év szolgálati idő kell ahhoz, hogy saját jogon járó öregségi nyugdíjat kapjon valaki -, akkor az egyezmény hatálya alá tartozó személy esetében harmadik országban szerzett szolgálati idő is beszámításra kerülhet. Ennyit szerettem volna elmondani. A Szocialista Párt támogatja az egyezmény megkötését. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP támogatja az egyezményt, mert azt gondoljuk, hogy ez némileg erősítheti a dolgozók jogait, ha a másik országban vállalnak munkát vagy másik országban szorulnak szociális ellátásra. Elismerjük azt a törekvést, hogy Magyarország és Albánia között is hasonló eljárások jöjjenek létre, mint amelyek az EU-n belül is lehetővé teszik a szociális koordinációt. Ennek megfelelően a biztosítási jogviszony helye szerinti állam a teherviselő, a nyugdíj esetében a másik ország területén szerzett jogosultsági időt is figyelembe veszik, ha ez szükséges az ellátásra való jogosultság megállapításához, és az arányosság elve alapján fizetik az ellátásokat. Az egyezmény a nyugdíjellátáson kívül kiterjed az egészségbiztosítási, munkanélküliségi, megváltozott munkaképességűeket érintő, valamint a munkahelyi balesetekkel és a foglalkozási megbetegedésekkel összefüggő ellátások és jogosultságok szabályainak koordinációjára is. [[10.20]] Mindez szerintünk rendben is van, az azonban már jóval kevésbé, hogy miközben a kormány szociális megállapodásokat köt más országokkal, saját állampolgáraival szemben egyre kevesebb ilyen kötelezettséget vállal. Mert szép egy ilyen megállapodás, támogatható, hiszen a mindennapok praktikus ügyeiben is közelebb hoz egymáshoz két országot, de ennek éppen az ellenkezője tapasztalható Magyarországon belül: nálunk ugyanis a kormány először csak lassan hátrál saját polgárai elől, majd egyszerűen felmondja a szolidaritást, a dolgozói szegénység folyamatosan növekszik; miközben kölcsönös szociális ellátásokról szóló egyezményt köt, elfelejti, hogy az országon belül milyen nagy mértékben rá vannak szorulva az emberek arra, hogy végre olyan körülmények között élhessenek, ahol a kemény munka tisztességes életet jelent.Nem tehetünk úgy, tisztelt képviselőtársaim, egy ilyen egyezmény tárgyalásakor, mint ha a probléma nem létezne, és csak egy automatikusnak tekintett, országok közti megállapodásról lenne szó. Akinek e megállapodás kapcsán nem az jut eszébe, hogy lassan ideje volna Magyarországon belül is helyreállítani a szolidaritást, az hiába nevezi magát a magyar állampolgárok képviselőinek. Kérem, hogy erre is gondoljanak, amikor erről az egyezményről szavaznak! Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót Zombor Gábor államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a törvényjavaslat támogatását. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország és a Macedón Köztársaság között a társadalombiztosításról és a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/2921. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Zombor Gábor úrnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a napirend előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Amint az önök előtt is ismeretes, a közelmúltban Magyarország több országgal is kötött szociális biztonságról szóló egyezményeket. Ezen kétoldalú megállapodások több szempontból is előnyösek számunkra: egyrészt elősegítik a jó kapcsolatok ápolását az Európai Unión kívüli országokkal is, másrészt közvetlenül segítik a szerződő államok közötti munkaerőmozgást. Szociális biztonsági rendszereink összehangolásával - a gazdasági kapcsolatok, a munkaerőpiac dinamizmusával lépést tartva - a szabályozás kialakításának lehetőségét teremtjük meg. Magyarország és a Macedón Köztársaság vonatkozásában is már itt volt az ideje a szociális biztonsági kapcsolatok újrarendezésének. A két ország között eddig hatályban lévő magyar-jugoszláv szociálpolitikai egyezmény a megkötésekor még modern szemléletű volt, a jogfejlődés azonban időszerűvé tette e szabályok felülvizsgálatát. Az egyezmény aláírására történő felkészülés Macedóniával gördülékenyen, a kölcsönös együttműködés szellemében folyt, mindkét fél teljes mértékben elkötelezettnek mutatkozott egy új, modern, Európában elfogadott, nemzetközi normákhoz igazodó szabályozási környezet kialakításában.Az egyezményben olyan fontos elvek jutnak kifejezésre, mint az alkalmazandó jog egyértelmű meghatározása a másik ország területén való munkavégzés és tartózkodás esetében, az ellátásokra való jog biztosítása, a már megszerzett jogok fenntartása, de kiemelést érdemel a jogosultsági időtartamok összeszámításának szabálya, az ellátásokhoz való hozzáférés Magyarországon kívül, illetve az arányos teherviselés kimondása is. Az egyezmény ezen elvek mentén biztosítja a magyar és a macedón jog szerinti öregségi, valamint halál esetére járó nyugellátásokra jogosultságot szerzett személyek jogainak megőrzését, abban az esetben is, ha mindkét ország nyugdíj-biztosítási rendszerében szereznek biztosítási időt. Az egyezmény lehetővé teszi azt is, hogy a hosszabb távon, legfeljebb huszonnégy hónapig terjedő, a másik szerződő fél területére kiküldött munkavállaló vagy önálló vállalkozó a kiküldő állam joghatósága alatt maradjon, és abban az államban tartsa meg biztosítási jogviszonyát, teljesítse a társadalombiztosítási, különösen járulékfizetési kötelezettségeit.Az egyezmény hatálya kiterjed továbbá az egészségbiztosítási ellátásokkal, a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival, valamint a munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedésekkel összefüggő ellátások jogosultsági szabályainak koordinációjára is. Az egyezmény aláírására hazánk és a Macedón Köztársaság között már sor került. Nemzetközi szerződés lévén kötelező hatályának elismeréséhez az Országgyűlés döntése szükséges. Erre tekintettel kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a törvényjavaslatot, amelyből Magyarországnak csak előnye származhat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalásokra kerül sor, ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra. Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Igyekszem rövid lenni, hiszen tartalmilag nem sokkal tér el az albán-magyar megállapodás a macedón-magyar megállapodástól, de mégis egy keresetlen mondatban idekívánkozik: államtitkár úr, legyen olyan kedves, sürgesse a kormánynál az ukrán-magyar szerződés letárgyalását is, illetve a letárgyalás már megtörtént, az aláírását, mert erre immáron öt éve várunk.Magyarországnak az 50-es évek végén, 60-as évek elején a legtöbb szomszédos országgal voltak ilyen szociális megállapodásai, többek között a Jugoszláv Szocialista Köztársasággal is. Mint jogutód állammal örökítettük át ezeket az egyezményeket, és nagyon helyesen újratárgyalás után egy új egyezmény kerül elfogadására. Nem akarom megismételni, amit az előzőekben elmondtam, de mégis kitérek az egészségpénztárakkal kapcsolatos elszámolásokra vonatkozóan, mert azért ez egy érdemi fejezet.Betegség esetén és anyaság esetén járó pénzbeli és természetbeni ellátások nyújtásának fedezete a biztosított, jogosult személy esetében annak az egészségbiztosítónak lesz a terhe, amelynél az illető személy biztosított vagy jogosultságot szerzett, és nem attól függ, hogy melyik ország területén vett ellátást igénybe, azaz a biztosítási elvet figyelembe véve mindegyik fél viseli a saját biztosítottja esetében jelentkező ellátások pénzügyi terheit.Szeretnék itt is néhány mondat erejéig kitérni arra, hogy az öregség, halál, illetve rokkantság, valamint megváltozott munkaképesség esetén járó ellátások esetében az ellátások megállapítása arányosan - ugyanúgy, mint az albán esetben is említettem -, a „pro rata” elv ismerete alapján történik. Abban az esetben, ha a nyugellátásra való jogosultságot nem lehet megszerezni kizárólag az egyik szerződő államban megszerzett szolgálati idők alapján, lehetőség nyílik itt is arra, hogy az egyes országok ellátást nyújtó illetékes intézményei figyelembe vegyék a másik ország biztosítási rendszerében szerzett szolgálati időt is. Amennyiben a jogosultság még így sem áll fenn, ugyanebben az esetben egy harmadik államban megszerzett szolgálati idő jogosultságát is be kell hogy számítsák.Az előző felszólalás kapcsán csak annyit szeretnék megállapítani, hogy ezt úgy kell érteni, hogy mindenki a ráeső hányadot fizeti. Mondjuk, 42 év szolgálati idő esetében, ha három különböző államban szerezte valaki ezt a szolgálati időt, és az egyik államban szerzett 3 évet, a másik államban szerzett 20 évet, a harmadik államban, mondjuk, 19 évet, akkor mindenki a rá eső részt, a tizenkilenc-negyvenketted részt kell hogy fizesse, a háromnegyvenketted részt és a húsznegyvenketted részt. Úgy vettem ki, hogy Ikotity képviselőtársam ezt nem igazán értette rendesen. A lényege az egésznek az, hogy a Szocialista Párt támogatja az egyezmény aláírását, és megismételni szeretném, hogy sürgessék az ukrán-magyar szerződés elfogadását is. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem, hogy kíván-e még valaki felszólalni az adott napirend keretében. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Zombor Gábor jelzésére:]] Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Köszönöm szépen a törvényjavaslat támogatását. Az ukrán-magyar szerződéssel kapcsolatban érdemes majd megbeszéléseket folytatnunk, hiszen ott a kárpátaljai magyarságra a magyar kormány külön eljárást dolgozott ki, akár az egészségügyi terület vonatkozásában is, és erről szívesen tájékoztatom majd a képviselő urat.Ikotity képviselő úr nincs most itt. [[10.30]] Úgy gondolom, hogy azokról a kérdésekről, amelyeket feszeget, talán érdemes lenne hosszabban beszélni [[Korózs Lajos: De nem ez a napirend!]] majd, hiszen nem ez a napirend. Úgyhogy ezért csak a törvényjavaslattámogatását tudom megköszönni önöknek.
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya közötti Légiközlekedési Megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája. Az előterjesztés T/2917. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Tasó László úrnak, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat jelentőségét bizonyítja az is, hogy Magyarország és Azerbajdzsán között az elmúlt évtizedekben nem működött közvetlen légi járat. A keleti nyitás, a kétoldalú gazdasági-kereskedelmi kapcsolatok bővülésével azonban felmerült a közvetlen járatnyitás szándéka. Ennek lehetőségét a két fél bilaterális kormányközi egyezmény hiányában, ideiglenes jelleggel légiközlekedési egyetértési nyilatkozatban biztosította.A 2012-ben létrejött egyetértési nyilatkozat a légitársaságok számára nem nyújtott kellő jogi alapot a járatok kiszámítható és hosszú távú üzemeltetéséhez. A kétoldalú légiközlekedési megállapodás megkötésének szükségessége így egyre hangsúlyosabbá vált. A magyar-azeri légiközlekedési megállapodást az Európai Bizottság jóváhagyásával 2014 novemberében, pontosan fogalmazva a dátumot, 11-én Budapesten írtuk alá. A megállapodás szabályozza az egymás számára nyújtandó forgalmi jogokat, a légitársaságok kijelölését és engedélyezését, a menetrend szerinti járatok üzemelésének és a viteldíjak kialakításának alapelveit is. Rögzíti a légi közlekedés védelmének és biztonságának elvárt követelményeit, továbbá tartalmazza a nemzetközi jogban szokásos rendelkezéseket is. A megállapodás módosításáról is rendelkezik, illetve a viták rendezéséről, a hatálybalépéssel és felmondással kapcsolatban is a 24. cikk ad iránymutatást. Tisztelettel kérem az Országgyűlést, hogy fogadja el a javaslatot, és támogassa a megállapodás kihirdetését. Természetszerűen a megállapodás szövege megegyezik az 1944. december 7-én elfogadott chicagói egyezményben leírtakkal is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalásokra kerül sor, ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra. Megadom a szót Velez Árpád képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az előterjesztés szerint a magyar-azeri kétoldalú gazdasági-kereskedelmi kapcsolatok bővülésével 2012-ben merült fel a közvetlen járatindítás szándéka. A két fél bilaterális kormányközi egyezmény hiányában légiközlekedési egyetértési nyilatkozatban biztosította ideiglenes jelleggel a közvetlen járatindítás lehetőségét. Az azeri fél értékelése szerint ez az egyetértési nyilatkozat a légitársaságoknak nem nyújtott kellő jogi alapot a két ország közötti kiszámítható, hosszú távú üzemeléshez, így a felek között hangsúlyosabbá vált a kétoldalú légiközlekedési megállapodás megkötésének szükségessége. Mivel az Európai Unió Bizottsága Azerbajdzsánnal 2010 óta tárgyalásban áll az átfogó légiközlekedési megállapodás kidolgozásával kapcsolatban, a Bizottság szigorú egyeztetési kötelezettséggel adta meg jóváhagyását a magyar félnek a magyar-azeri légügyi tárgyalások megkezdéséhez. Ennek megfelelően a magyar-azeri légiközlekedési megállapodás megkötésére csak a Bizottság előzetes jóváhagyásával kerülhetett sor. A Bizottság 2014. október 28-án tájékoztatta a magyar felet a parafált dokumentum aláírhatóságáról, így a megállapodás aláírására ’14. november 11-én került sor Budapesten. Az Európai Uniónak az Azerbajdzsáni Köztársasággal közös légtér kialakításáról szóló megállapodásának célja az általános gazdasági, kereskedelmi és idegenforgalmi kapcsolatok előmozdítása, a piaci szereplők új lehetőséghez juttatása, a fogyasztók számára pedig több választási lehetőség biztosítása.Az Európai Bizottság ezzel kapcsolatban kiadott közleménye megállapítja, hogy a közlekedési összeköttetések fejlesztése hozzájárul az európai szomszédságpolitika végrehajtásához is. Tekintettel Azerbajdzsán földrajzi elhelyezkedésére, az ország és az EU közti hatékony légi közlekedés, összeköttetés alapvető fontosságú. Azerbajdzsán Európa és Ázsia találkozásánál stratégiai helyen fekszik, ezáltal magától értetődő jelölt arra, hogy közös európai légtérről szóló megállapodás jöjjön létre.Ennyit szerettem volna elmondani, természetesen a Szocialista Párt a megállapodás kihirdetését támogatja. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megadom a szót Kiss László képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportjából további hozzászólásra. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Amikor erről az előterjesztésről beszélünk, felmerül sokakban a kérdés, hogy az azeri fél mennyire tart be bármilyen megállapodást, amit köt. Ez az ország az, amelyet a szólásszabadság teljes hiánya jellemez, az indokolatlan erőszak alkalmazása, koholt vádak alapján hozott ítéletek, erőszakkal kényszerített vallomások, újságírók megfélemlítése, civil szervezetek elnyomása, ideológiai propaganda, tisztességtelen választások, korrupció és a vallásszabadság korlátozása. Nyilvánvaló, hogy a magyar kormány nem kíván ezekhez asszisztálni, ezért szeretném kérni a kormányzatot, hogy az azeri kormánnyal olyan megállapodásokat kössön meg, amelyek ezeket az eseményeket nem segítik elő. Kérem, hogy a kormányzat az Azerbajdzsánnal folytatott tárgyalásokon minden esetben álljon ki az európai értékek mellett, és ne szolgáljuk az azerbajdzsáni belpolitikai események további kibővülését. Egyúttal, azt gondolom, a magyar-azeri viszonyok nagyon sok esetben számos kérdést vetettek fel. Érdekes lehet arról beszélni, hogy a Baku-Budapest járat indításának milyen pozitív eseményei lehetnek a magyar külpolitikában, illetve Azerbajdzsánnak mit jelent ez a kapcsolat. Azerbajdzsánnak ez a kapcsolat jelentheti azt is, hogy utat nyit Magyarország egy olyan ország felé, ahol az elnök gyerekének verse iskolai tananyag, és az ez ellen tiltakozó diákot pedig börtönbe lehet zárni. Ahol meg lehet tenni azt, hogy egy emberi jogi aktivista házába illegálisan kandi kamerát, rejtett kamerát helyeznek el, majd azokkal a felvételekkel zsarolják őt, amit ott felvettek. Kérem tehát a kormányt, hogy a baltás gyilkos országával csak olyan kapcsolatokra szorítkozzon, ami feltétlenül szolgálja az ország érdekét. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Bangóné Borbély Ildikó tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Az előző észrevételem szintén vonatkozik erre is. Sok minden belefér az általános vitába [[Dr. Staudt Gábor: Repülővel vitték haza a baltás gyilkost!]] , de azt gondolom, hogy maradjunk a napirendnél. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Csak néhány gondolatot osztanék meg az előttünk fekvő törvényjavaslat kapcsolatban. A Jobbik Magyarországért Mozgalom üdvözli a Magyarország és Azerbajdzsán között létrejött légiközlekedési megállapodást. Természetesen támogatjuk ennek az egyezménynek a kihirdetését, hiszen ennek köszönhetően végre akár közvetlen járat is indulhat a két ország között, amely mind a gazdasági, mind a turisztikai kapcsolatainkat erősítheti, nagy lökést adva ezzel akár a környező országokba irányuló gazdasági kapcsolatainknak is. Azerbajdzsán és térsége ugyanis külkereskedelmileg még bőven kínál lehetőséget hazánk számára, és mindenképpen élnünk kell ezzel az eséllyel. Látjuk azokat a próbálkozásokat, amelyeket a kormány az elmúlt évek során tett a térségben több-kevesebb sikerrel. Tudjuk azt is, hogy 2012 végén éppen Azerbajdzsánban nyílt meg az első kereskedőház. Ezzel kapcsolatban érdemi részletes információkra lennék kíváncsi, hogy milyen hatékonysággal működik ez. Illetve, ahogy arra már többször utaltam itt a plenáris ülésen felszólalások során, szeretnénk valamiféle tájékoztatást kapni arról - általában a Külgazdasági és Külügyminisztériumhoz intéztem ezeket a kérdéseket, de most már államtitkár úr irányába is megfogalmazom -, hogy a kereskedőházak összességében hogyan is működnek. Hiszen a kormány nagyon komoly elvárásokat fogalmazott meg ezeknek a megnyitásával összefüggésben, és nagyon sokat reméltek tőlük. [[10.40]] Mi is azt gondoljuk, hogy fontos, hogy ezek léteznek, viszont akár bizottsági ülés keretei között, az Európai ügyek bizottsága vagy más bizottságok ülésein szeretnénk, hogyha tájékoztatást kaphatnánk arról, hogy mi is a helyzet ez ügyben, mit sikerült elérni, milyenek a kilátások, illetve melyek azok az országok, amelyekben további kereskedőházak nyitását tervezi a kormány. A kormány a keleti nyitás politikájának jegyében további erőfeszítéseket kell hogy tegyen a Jobbik véleménye szerint a térségben, hogy ezáltal hazánk jelenlétét érdemben erősíteni tudja, hiszen ezek az országok - nemcsak kimondottan Azerbajdzsán, hanem a környező államok is - remek felvevőpiacot biztosíthatnak a termékek számára, és most egyébként aktuálisan az Oroszországot érintő szankciókkal összefüggésben is további lehetőségek nyílnak e téren. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy az adott napirend keretében kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e válaszolni. Igen, megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelettel köszönöm a támogató hozzászólásokat. Kiss László képviselő úrnak viszont mindenképpen jelezném, hogy nem szerencsés az Országház falai között egy országot minősíteni egy olyan napirend keretében, amely egyébként teljesen másról szól. Tehát ez óvatosságra kell hogy intse a képviselő urat, és kérem is, hogy ne tegye ezt a legközelebbi alkalommal. És én most kérek elnézést azoktól, akik ezt most rosszul veszik, és Azerbajdzsántól is, aki most esetlegesen valamilyen módon hallja azt, amit a képviselő úr elmondott.Szerintem nincs itt ennek a helye, más napirend keretében lehet erről beszélni, de most semmiképpen sem. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtásának határideje ma 16 óra. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről szólótörvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/3401. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Tasó László úrnak, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A 2014. november 28-án Szöulban aláírt megállapodás fő célja, hogy szilárd jogi kereteket biztosítson a légitársaságok számára a menetrend szerinti járatok üzemeltetéséhez. A megállapodás a két ország között 1989-ben aláírt légiközlekedési megállapodást váltja fel. Az új szerkezetű megállapodás megfelel az európai uniós előírásoknak. A korábbiaknál tágasabb, korszerűbb kereteket tesz lehetővé, a menetrend szerinti személyszállító és árufuvarozó légi járatok indítását a két ország nemzetközi repülőterei között.Az együttműködés hozzájárulhat a gazdasági, kereskedelmi, turisztikai és kulturális kapcsolatok fejlődéséhez, ezért tisztelettel kérem, hogy támogassa az Országgyűlés a T/3401. számú javaslat elfogadását és a megállapodás kihirdetését. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót elsőként Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! A 2014. november 28-án aláírt megállapodás hatálybalépésével felváltja a két ország között Budapesten, 1989. november 22-én aláírt, de Magyarországon kihirdetésre nem került kétoldalú légiközlekedési megállapodást.Az 1989-ben aláírt megállapodásban a felek gyakorlatilag minden olyan fontosabb kérdést tisztáztak, amelyek elvileg lehetővé tették volna a Budapest és Szöul közötti légi forgalom beindítását. Szabályozták többek között az útvonalat, a kölcsönös kijelölést, a légi fuvarozással kapcsolatos szabadságjogokat, a biztonsági rendelkezéseket és a két ország hatóságai közötti konzultációs kötelezettségeket. Megállapodtak a módosítási, felfüggesztési, visszavonási vagy megtagadási jogokról, a kölcsönös statisztikai adatszolgáltatásról, a vám-, adó- és illetékmentességről éppúgy, mint a képviselet- vagy irodanyitásról, marketingről vagy a jegyeladásról, valamint a valutautalásra vonatkozó rendelkezésekről.A jelen törvényjavaslatban szereplő légiközlekedési megállapodás szintén rögzíti a felek számára a menetrend szerinti járatok megjelölt útvonalakon történő üzemeltetésre egy vagy több légi fuvarozó kijelölési és ellenőrzési jogát, az üzemeltetési engedély visszavonását vagy felfüggesztését, a megállapodás szerinti járatok üzemeltetési alapfeltételeit.A megállapodás kitér a vámok és a díjak, az alkalmassági bizonyítványok és engedélyek, a használati díjak, a kereskedelmi tevékenységek, pénzeszközök, a viteldíjak szabályozására. A Magyar Szocialista Párt támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik üdvözli, hogy a magyar kormány keleti partnerekkel is egyre több egyezményt, megállapodást köt. Korea olyan ország, amely példaként állhat Magyarország előtt, hiszen Ázsia és a világ egyik legdinamikusabban fejlődő államáról van szó, amely különösen élen jár például a magas szintű technológiák alkalmazásában és a kutatás-fejlesztésben. Korea mindezt úgy érte el, hogy a ’60-as években még szegény mezőgazdasági országnak számított, ma pedig a GDP tekintetében már közel 40 százalékkal gazdagabb, mint hazánk. Üdvözöljük tehát, hogy a kormány szorosabbra kívánja kötni a kapcsolatot a Koreai Köztársasággal, amit bizonyít, hogy a mai napon még egy megállapodást tárgyalhatunk ezzel az országgal kapcsolatban. Ami magát a légi közlekedést illeti, előremutatónak tartjuk az ez ügyben tett lépéseket és az egyezmény létrejöttét, hiszen ennek eredményeként nem csupán a két ország közötti kapcsolatok javulhatnak, de növekedhet a kereskedelem és a turizmus is. Magyarország egyre kedveltebb célpontja az ázsiai turistáknak, 2014 első két hónapjában például 29 százalékkal nőtt az ázsiai vendégéjszakák száma az előző évhez képest. Lehet, hogy vannak azóta ennél frissebb adatok is. Én bízom benne, hogy ez a jövőben még inkább pozitív irányba fog változni. Tehát a fent említett jó kilátások miatt a Jobbik képviselőcsoportja támogatja a Koreai Köztársasággal való légiközlekedési megállapodás kihirdetését, és reméljük, hogy a kormány a jövőben további erőfeszítéseket tesz azért, hogy a keleti nyitás jegyében még szorosabbra fűzhessük a viszonyt, kulturális, gazdasági kapcsolatainkat Ázsia dinamikusan fejlődő országaival. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem, kíván-e valaki az adott napirend keretében további hozzászólást tenni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Tasó László államtitkár urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. Megadom a szót, államtitkár úr.
Tisztelt Országgyűlés! Csak szeretném megköszönni a támogató hozzászólásokat; és az imént egy kérdés elhangzott, illetve egy felvetés, továbbítom majd a kereskedőházak működésével kapcsolatos tájékoztatásra irányuló kérését is képviselő úrnak. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között a vezetői engedélyek kölcsönös elismeréséről és cseréjéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/3402. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Tasó László úrnak, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslattal kihirdetésre kerülő megállapodás a két ország között jelenleg hatályos, a közúti járművek vezetői engedélyének kölcsönös elismerése tárgyában létrejött korábbi egyezményt váltja fel. Az új megállapodás lehetőséget teremt a vezetői engedélyek honosítási eljárásának egyszerűsítésére és a Koreai Köztársaságban kiállított vezetői engedélyek teljesebb körű hazai elismerésére. Ezért tisztelettel kérem az Országgyűlést, a T/3402. számú javaslatot elfogadni szíveskedjen, és támogassa a megállapodás kihirdetését. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor.Elsőként megadom a szót Bartos Mónika képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. [[10.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Talán egyetértünk abban, hogy a kapcsolatok építése lépésről lépésre történik, így van ez az emberek és így van ez az országok között is. Az előttünk fekvő javaslat egy a sok lépés közül, amelyekkel eddig is erősítettük Magyarország és a Koreai Köztársaság kapcsolatát, együttműködését. A vezetői engedélyek kölcsönös elismeréséről szóló törvényjavaslat nemcsak a két ország közötti bürokrácia csökkentését, hanem a turisztikai és a gazdasági kapcsolatok fellendítését is szolgálja. Magyarország néhány éve sikeresen indította el a keleti nyitás politikáját, amely azóta is az egyik legfontosabb pillére hazánk külpolitikájának. Ennek értelmében természetesen ázsiai partnereinkkel és barátainkkal is erősebb politikai, gazdasági és társadalmi kapcsolatok ápolására törekszünk. A Koreai Köztársaság mindig is a nyugati világ iránt nyitott ország volt, és Magyarországgal is nagyon jó viszonyt tart fenn jó pár évtized óta. A kapcsolataink mind parlamenti, mind kormányzati szinten kiegyensúlyozottak. Ennek bizonyítéka többek között, hogy a magyar-dél-koreai parlamenti kapcsolatok a nagy földrajzi távolság ellenére élénkek. A magas szintű látogatások alelnöki szinten valósultak meg. Jakab István alelnök úr 2013-ban járt Szöulban. Házelnöki látogatásra 2002-ben, kiutazásra 2006-ban került sor. Időről időre bizottsági találkozókra is sor kerül. Ilyen volt többek között, amikor 2013-ban L. Simon László, a Kulturális és sajtóbizottság elnöke tárgyalt és adott vacsorát a koreai nemzetgyűlés oktatási, kulturális, sport- és turisztikai bizottsága delegációjának. De arra is volt példa, hogy műemlékvédelmi kérdésekkel foglalkozó koreai delegáció érkezett hazánkba. Élénk a kapcsolat a budapesti koreai nagykövetség és a Magyar-Koreai Baráti Tagozat között. A rendszeres időközönként szervezett találkozókkal igyekeznek ellensúlyozni a nagy földrajzi távolságból adódó kapcsolattartási nehézségeket. Szemmel láthatóan és érzékelhetően ezt az erőfeszítést siker koronázza. Az építkezés másik útja a kormányzati oldal. 2014 végén nagy létszámú magyar kormányzati delegáció látogatott a Koreai Köztársaságba Orbán Viktor miniszterelnök úr vezetésével. Ennek alkalmával egy új, erős oktatási ösztöndíjprogram is köttetett. Az oktatási ösztöndíjprogram a civil együttműködésen keresztül megvalósuló magyar-koreai barátságot is erősítheti. Fontos megemlítenünk az út pozitív gazdasági eredményeit is. Ahogy a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkára, Magyar Levente bejelentette, a miniszterelnök urat kísérő magyar üzletemberek összesen csaknem 23 milliárd forint értékben kötöttek üzletet a kelet-ázsiai országban. Mindezeken túl számos koreai befektetés történt hazánkban. A Woory Industries nevű koreai cég 2014-ben jelentette be, hogy majdnem 9 milliárd forintot kíván befektetni hazánkban, ezzel 120 új munkahelyet teremtve. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmondottakból, úgy vélem, jól körvonalazódik, hogy a magyar-koreai kapcsolatok folyamatosan fejlődnek, bővülnek. Ez azt is maga után vonja, hogy egyre több polgár utazik az országaink között. Annak érdekében, hogy számukra kölcsönösen megkönnyítsük a másik országban történő közlekedést, a két ország kormánya a jelen nemzetközi szerződésben a vezetői engedélyek kölcsönös elismeréséről határoz. A törvényjavaslat mind a magyar, mind a koreai állampolgárok szabad mozgását könnyíti meg, ezzel is erősítve a két ország közötti együttműködést. Így kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák az előttünk fekvő javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak vezérszónoki felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport. Megadom a szót, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Már 1892-ben kezdetét vette a Korea és az Osztrák-Magyar Monarchia közötti hivatalos kapcsolat, ekkor kötöttek ugyanis barátsági, kereskedelmi és tengerhajózási szerződést a Koreai Királyság és a Monarchia képviselői. Sajnos 1910 és 1989 között a világtörténelem alakulása, a két világégés, illetve a hidegháború miatt megszakadt ez a kapcsolat, amit 1989 februárjában a két ország között diplomáciai kapcsolatok felvételével sikerült helyrehoznunk. Magyarország volt az első ország az egykori szocialista táborból, amely kapcsolatokat létesített Dél-Koreával. Az idén februárban ünnepeltük a Magyarország és Dél-Korea közötti diplomáciai kapcsolatok létesítésének 26. évfordulóját. Itt el kell mondani, hogy amíg 1989-ben 18 millió dollár volt a két ország közötti kereskedelmi forgalom értéke, ez 2013-ra 2,8 milliárd dollárra nőtt. Jelenleg mintegy ötven dél-koreai vállalat van jelen Magyarországon, amelyek 2 milliárd dollár értékű befektetéseikkel 20 ezer munkahelyet hoztak Magyarországra. A két legnagyobb befektető a Samsung és a Hankook. A 2014. november 28-án aláírt megállapodás hatálybalépésével felváltja a jelenleg a két ország között hatályos, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között a közúti járművek vezetői engedélyeinek kölcsönös elismerése tárgyában levélváltás útján létrejött és a 74/2005. számú Kormányrendelettel kihirdetett megállapodást. A megállapodás kezeli az elmúlt időszakban a Koreai Köztársaságban kiállított vezetői engedélyek honosításával kapcsolatban felmerült problémákat. Így lehetővé teszi a koreai szabályok szerint magasabb kategóriába sorolt közúti járművek vezetésére is jogosító vezetői engedélyek személygépkocsi vezetésére jogosító D kategóriájú vezetői engedélyként való elismerését. A jövőben a vezetői engedélyek elismerésének nem lesz továbbá feltétele a honosításhoz benyújtott vezetői engedély a kérelmet elbíráló állam nyelvére történő hiteles fordításának benyújtása, ehelyett elegendő lesz az eredeti vezetői engedély, valamint annak az eredeti vezetői engedélyt kiállító állam által fenntartott diplomáciai vagy konzuli képviselet által hitelesített, a cserét végző állam nyelvére történő fordításának benyújtása. A Magyar Szocialista Párt természetesen támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik támogatja a Magyarország és a Koreai Köztársaság közötti kölcsönös vezetői engedélyek elismeréséről és cseréjéről szóló megállapodás kihirdetését. A jelen egyezmény annak a 2005-ös kormányrendeletnek a helyébe lép, amelyben már szabályozták ezt a kérdéskört, ám voltak hiányosságok. Az egyik ilyen hiányosság volt, hogy a korábbi egyezmény nem vette figyelembe a két ország eltérő vezetői engedélytípusai közötti különbségeket. Így fordulhatott elő, hogy a Dél-Koreában létező, magasabb kategóriába sorolt gépjárművekre érvényes vezetői engedélyt nálunk, Magyarországon nem ismertük el B-kategóriás vezetői engedélyként. Koreán kívül Magyarországnak egyébként még Japánnal van hasonló bilaterális egyezménye, amelyet egy 2008-as kormányrendelet szabályoz. A Jobbik álláspontja szerint a hasonló megállapodások rendkívül fontosak, hiszen nagyban megkönnyítik az egyezményt aláíró országokban hosszú távon munkát vállalók életét, legyen az egy Koreában élő, dolgozó magyar vagy egy Magyarországon élő, munkálkodó koreai személy. Szeretném bátorítani a kormányt és államtitkár urat, hogy a jövőben még több hasonló egyezmény megkötésére tegyen javaslatot, természetesen minden esetben figyelembe véve, hogy milyen közlekedési kultúra és szabályok érvényesek a partnerországban, és azok összeegyeztethetők-e a magyarországi szabályokkal, viszonyokkal. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy az adott napirend keretében kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót Tasó László államtitkár úrnak az elhangzottakkal kapcsolatban való reagálásra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelettel köszönöm a támogató hozzászólásokat. Különösen értékesek voltak azok, amelyek a magyar gazdaság megerősödése érdekében a kormány részéről támogatásra kerültek, és visszaigazolták azt, hogy helyes úton járunk, és a keleti nyitás programja Magyarország számára egy igazán erős lehetőséget jelent a fejlődés szempontjából. Köszönjük szépen a támogatásokat. Köszönöm a szót. [[11.00]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és vagyonadók területén Taskentben 2008. április 17. napján aláírt Egyezmény módosításáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/3406. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megadom a szót Tállai András úrnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az Üzbég Köztársasággal a 26/2012. miniszterelnöki határozat adott felhatalmazást a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és vagyonadók területén tárgyú egyezmény módosítására. Az egyezményt módosító jegyzőkönyv végleges szövegének megállapításáról, aláírhatóságáról, illetve törvénytervezetként való elfogadásáról az 1659/2014. Kormányhatározat döntött. A jegyzőkönyv aláírására 2014. november 25-én került sor Budapesten.A jegyzőkönyv a nemzetközi sztenderdeknek megfelelően módosítja a magyar-üzbég adóegyezmény adóhatóságok közötti adóügyi információcserét szabályozó cikkét. A T/3406. számon benyújtott jegyzőkönyv hatálya a jövedelem- és vagyonadók területén megvalósuló információcserére terjed ki. Az egyezmény módosításával a szerződő felek illetékes hatóságai számára teljes körű információcserére nyújt lehetőséget. Jelentősége, hogy a módosított cikk alkalmazása az adóügyi információcsere esetében kizárja a belföldi érdek hiányára való hivatkozást, valamint a banktitokra és a tulajdonosi érdekeltségre vonatkozó információk kiadását is kötelezővé teszi. A jegyzőkönyv tartalmát tekintve megfelel a nemzetközi gyakorlatnak, az OECD-modellegyezményben és annak kommentárjában elfogadott elveknek és szabályoknak, valamint az általunk eddig megkötött más, kétoldalú adóegyezményekben foglaltaknak. Jól szolgálja a kétoldalú kapcsolatok fejlődését, a befektetők érdekeit és az adóügyi átláthatóságot. Ahhoz, hogy a napirenden szereplő nemzetközi szerződés a belső jog részévé váljon, szükséges kötelező hatályának elismerése és jogszabályban való kihirdetése. Tekintettel arra, hogy az egyezmény kizárólagos törvényhozási tárgyat érint, kihirdetésére csak törvényben kerülhet sor. Az elmondottak alapján kérem a Magyarország és az Üzbég Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén aláírt egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm a megtisztelő figyelmet.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Bartos Mónika képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar és az üzbég kormány közötti jelen jegyzőkönyvi módosítás megnyugtatóan rendezi országaink illetékes hatóságai számára a teljes körű információcsere lehetőségét, ahogy azt államtitkár úr is elmondta. Kötelezővé teszi a banktitokra és a tulajdonosi érdekeltségre vonatkozó információ kiadását, valamint kizárja a belföldi érdek hiányára vonatkozó hivatkozást. Tartalmát tekintve megfelel a nemzetközi gyakorlatnak. Magyarország Kormánya már számos országgal kötött ilyen kétoldalú adóegyezményt. A szóban forgó módosítás teljeskörűen harmonizál ezen nemzetközi szerződésekkel, valamint az OECD-tenderekkel is.A magyar-üzbég kapcsolatokban ugyanakkor számos további potenciál rejlik. Parlamenti kapcsolataink kiegyensúlyozottak. Házelnöki látogatásra is sor került, 2013 októberében Kövér László elnök úr tett hivatalos látogatást Üzbegisztánban. Parlamenti kapcsolataink erősödését jelzi az is, hogy 2012 márciusában Lezsák Sándor alelnök úr védnöksége, majd megválasztott elnöksége mellett megalakult az Országgyűlés magyar-üzbég IPU baráti tagozata. Képviselőtársaimnak az ország iránti érdeklődését mutatja, hogy a felére csökkent Országgyűlés ellenére a magyar-üzbég baráti tagozat szinte változatlan létszámban folytatja munkáját.Itt számolok be képviselőtársaimnak arról, hogy alkalmam volt részt venni azon megbeszélésen, amely Lezsák Sándor tagozati elnök úr és Üzbegisztán Magyarországra akkreditált nagykövete között zajlott két nappal ezelőtt. Nagykövet úr hangsúlyozta, hogy Üzbegisztán erősíteni kívánja kapcsolatait Magyarországgal mind gazdasági, mind politikai, mind kulturális téren.Valóban, több területen érdemes lenne kapcsolatainkat fejleszteni. Jelen egyezmény mellett például az árucsere-forgalom vagy más gazdasági együttműködés rejt lehetőségeket. Ezen együttműködési formákat érdemes lenne tovább bővíteni, hiszen mind Magyarország, mind Üzbegisztán érdekelt fellendítésükben. Mint ahogy a tavaly novemberben rendezett magyar-üzbég üzleti fórumon is felmerült, a két ország közötti árucsere-forgalom igen alacsony, mintegy 40 millió dollár, míg az összkereskedelmi forgalom 70 millió dollár értékű.A szabadkereskedelmi zónák számtalan lehetőséget rejtenek, így a magyar cégeknek nagyobb létszámmal kellene jelen lenniük a belső-ázsiai országban. A magyar cégek, akár vegyes vállalatok élhetnének az Üzbegisztán nyújtotta számos előnnyel, így az olcsó munkaerővel, a fejlett infrastruktúrával, a természeti kincsekkel vagy a külföldi befektetőknek nyújtott adó- és vámkedvezményekkel. Emellett a magyar tőke biztonságosan tud befektetni Üzbegisztánban. A magyar vállalatok versenyképesen sorakozhatnának fel az Üzbegisztánban működő számos nemzetközi cég mellett. További előny, hogy a befektetők védelmét kétoldalú kormánymegállapodás biztosítja. Üzbég partnereink számára a magyar cégekkel való együttműködés nem csupán a tőkebefektetés, hanem a csúcstechnológia Üzbegisztánba történő beáramlása miatt is fontos.A több mint 30 milliós lélekszámú országban 60 százalék a 18 és 65 év közötti, munkaképes lakosság aránya. Sikeres egészségügyi programot hajtottak végre, aminek eredményeként az anya- és a gyermekhalálozás is jelentősen csökkent. Az egészségügyi szolgáltatásokhoz való országos hozzáférés és a sürgősségi ellátás jó, évente a költségvetés több mint 15 százalékát költik egészségügyi ellátásra, elsősorban röntgenkészülékekre, sterilizálókra, fertőtlenítő berendezésekre volna szükségük. Az egészségügyi termékek 70 százalékát még importálják, köztük sok magyar terméket is. A Richter meghatározó szereplője az ottani gyógyszeriparnak, többek között nem tudnak még gyártani asztma elleni, hormonális és vírusellenes termékeket, ezekre szívesen fogadnak ajánlatokat.Együttműködésre az egészségügy és a gyógyszeripar területén kívül például a gépgyártás, a turisztika, a vízgazdálkodás, a kármentesítés, a mezőgazdasági termékek feldolgozása terén van lehetőség. Az előttünk fekvő törvényjavaslat Magyarország és Üzbegisztán gazdasági együttműködését erősíti, de mint ahogy Lezsák Sándor tagozati elnök úr és a nagykövet úr találkozóján is felmerült, a kulturális kapcsolatoknak is igen nagy jelentősége van, hiszen egymás megismerése, kölcsönös megbecsülése alapján lehet további kooperációnk.Közös büszkeségünk például Vámbéry Ármin orientalista és Molla Szadik tatár-üzbég származású muszlim vallástanító munkássága. Molla Szadik igazhitű muzulmánként elsajátította az írás-olvasás tudományát, és valószínűleg dervisként a Korán tanulmányozásának szentelte volna életét, ha a sorsa nem hozza össze Vámbéry Árminnal, akihez azért csatlakozott, hogy Mekkába zarándokoljon vele. Mekka helyett azonban Magyarországra érkezett, ahonnan nem is tért vissza távoli hazájába. Felnőttként tanult meg magyarul. Az MTA könyvtárának altisztjeként többeket tanított tatár, üzbég és más nyelvekre. Vámbéry Árminnak nyelvmestere és élő szótára volt, mivel csatagáj anyanyelvén kívül kiválóan ismerte a türk nyelveket is. [[11.10]] Ismert volt íróként és műfordítóként is, meséket, mondákat fordított, közöttük Arany János Rege a csodaszarvasról című elbeszélő költeményét is átültette csatagáj török nyelvre. Utolsó éveit Velencében töltötte, ott temették el mohamedán szertartással és katonai tiszteletadással a református temetőben. Igen, fontos megtalálnunk a kulturális kapcsolatokat, a közös pontokat, melyek hidat képezhetnek közöttünk, ember ember, ország ország, nemzet és nemzet között, és fontos megtalálnunk azokat a lehetőségeket, amelyek gazdasági területen erősítik az együttműködést. Ezért kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák az előttünk fekvő javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Magyarország 1991. december 26-án ismerte el Üzbegisztán függetlenségét. A két ország 1992. március 3-án létesített diplomáciai kapcsolatot. Üzbegisztán lakossága körülbelül 30 millió fő, amelyből 10 millió fő a Fergána-völgyben él. A lakosság 40 százaléka 18 évnél fiatalabb, évente 700-800 ezer gyerek születik. Prognózisok szerint 2030-ra a lakosság lélekszáma eléri majd az 50 milliót. Az ország a világ egyik legnagyobb gyapottermelője, a mezőgazdasághoz nagyon jó adottságokkal rendelkezik, nyersanyagokban gazdag, rendelkezik gázzal, arannyal, uránnal és rézzel. Fejlett a textilipara, a vegyipara, valamint nagy erőfeszítéseket tesznek az autóipar fejlesztésére. A magyar-üzbég 2013. évi 40 millió dolláros árucsere-forgalom nagyon alacsonynak tekinthető. A magyar cégeknek, akár vegyes vállalatok formájában, aktívabban jelen kellene lenniük Üzbegisztánban, kihasználva a szabadkereskedelmi zónák nyújtotta lehetőségeket. Együttműködésre számos területen lehetne lehetőség, például az egészségiparban, a gépgyártásban, gyógyszeripar, turisztika, vízgazdálkodás, kármentesítés, mezőgazdasági termékek feldolgozása. Az egyezmény módosító jegyzőkönyv célja az egyezmény adóügyi információcserét rendező cikkének nemzetközi sztenderdeknek megfelelő aktualizálása. A 2008-ban kihirdetett adóegyezmény még nem tartalmazta a teljes körű információcsere lehetőségét, a jegyzőkönyv szerinti módosítás ennek pótlására irányul. Az egyezmény megkötésének alapjául szolgáló OECD-modellegyezmény 2008. évi felülvizsgálata szerinti teljes körű információcsere lehetőségét biztosítja a jegyzőkönyv szerinti módosítás. Az egyezmény módosításával a szerződő felek illetékes hatóságai számára teljes körű információcserére nyújt lehetőséget. A módosítás a kölcsönös ratifikációt követően kizárja a belföldi érdekek hiányára hivatkozást, valamint a banktitokra és a tulajdonosi érdekeltségre vonatkozó információ kiadását is kötelezővé teszi. A jegyzőkönyv tartalmát tekintve megfelel a nemzetközi gyakorlatnak. A jegyzőkönyv tartalmát tekintve törvényhozási tárgyat érint, ezért a nemzetközi szerződések megkötésének szabályai és a jogalkotás rendjének törvényi előírásai szerint kihirdetésére törvényben van mód. A Magyar Szocialista Párt támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az adóelkerülésnek és az adócsalásnak mindig mindenki sértettje, aki nem tartozik az elkövetők közé, az adóztatás kijátszása pedig mára olyan súlyos nemzetközi méretű problémává vált, amelyet egyetlen ország sem tud csak a saját erejéből megoldani. Az adócsalás és az adókikerülés csökkentése révén az állandó megszorítások által gyötört állami büdzsék növelni tudnák adóbevételeiket, ami mozgásteret teremtene nekik adórendszerük oly módon való átalakításához, hogy az jobban ösztönözze a növekedést. Emellett, tekintettel a kihívás nagyságrendjére, az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítése nemcsak a bevételeket, hanem a méltányosságot érintő kérdés is. Különösen ilyen nehéz gazdasági időszakban nem elfogadható, hogy a becsületes adófizetőket az adócsalók és az adókikerülők miatt keletkezett bevételhiány fedezésére kivetett pótlólagos adóterhek sújtsák. Ennek szellemében a Lehet Más a Politika támogatni fogja a Ház előtt fekvő javaslatot. Mi ugyanakkor azt gondoljuk, hogy az országok közötti megállapodások csak akkor válthatják be a hozzájuk fűzött reményeket, ha az egyezmények az országhatárokon belül is hasonló törekvésekkel találkoznak. Sajnos azonban ennek kevés jelét láthatjuk, sajnos még mindig homályban tartják a magyar állampolgárokat, hogy miként kerülhetett sor a sok milliárdos áfacsalásokra, és ki azokért a felelős. Sajnos még mindig nem tudjuk, hogy az ígéret ellenére hogyan üzletelhetett a kormány offshore-cégekkel, amelyek köztudottan azért jöttek létre, hogy elkerüljék az adófizetést, és átláthatatlanná tegyék a tulajdonosi viszonyokat. Ebből a szempontból kicsit cinikusnak tartjuk, hogy éppen ez a kormány köt az adóelkerülés elleni egyezményeket, bár lehet, hogy csak arról van szó, hogy ki más értene a témához jobban, mint az éppen hivatalban lévő kormány. Egy ilyen egyezmény akkor éri el a legtöbbet, ha azok, akik megkötik, hisznek abban, hogy betartható és betartandó. Az előbb említettek miatt gondoljuk azt, hogy az előttünk fekvő megállapodás szükséges, de nem elégséges feltétele a méltányos közteherviselésnek, ezért az LMP ezzel a figyelmeztetéssel együtt szavazza meg a javaslatot. Köszönöm a szót.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik az előttünk fekvő megállapodást támogatja. Néhány gondolatot külgazdasági szempontból hozzáfűznék ehhez a javaslathoz, hiszen nemrég, amikor az Azerbajdzsánnal kötendő légiközlekedési megállapodásról volt szó, akkor elmondtam azt, hogy fontosnak tartjuk, hogy a keleti nyitás politikája jegyében valóban érdemi eredményeket tudjunk elérni, felmutatni e téren, s bár például Üzbegisztánban egyelőre még nem nyílt kereskedőház, de a kapcsolataink szerencsére egyre élénkebbek ezzel az állammal is, amit a magunk részéről természetesen nagyon pozitívan tudunk fogadni. Tasó államtitkár úr az előző javaslatnál ígéretet tett arra, hogy valamilyenformán majd az ilyen jellegű tárgyalásokról vagy éppen kimondottan a kereskedőházak helyzetéről, a kormány további terveiről tájékoztatást tudunk kapni például az Európai ügyek bizottsága ülésén vagy egyéb fórumon. Többször elmondtam ezt már a Külgazdasági és Külügyminisztérium irányába is, de most kihasználom a lehetőséget, hogy Tállai államtitkár úr is itt van, hogy minél több minisztérium irányába megfogalmazzuk ezt a kérésünket, hogy tényleg rendszeresen hozzájuthassunk ezekhez az információkhoz, hiszen nyilván én magam is követem a Magyar Nemzeti Kereskedőház oldalát, és igyekszem az ezekkel az országokkal kapcsolatos híreket a lehető legteljesebben áttekinteni, de üdvözlendő lenne, hogyha valóban érdemi tájékoztatást tudnánk kapni, és Tasó államtitkár úr erre ígéretet is tett, úgyhogy bízom benne, hogy ez valóban így fog történni majd a jövőben. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki az adott napirendi pont keretében felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak, aki a vitában elhangzottakra kíván reagálni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a támogató képviselői felszólalásokat. Előterjesztőként nagyon bízom abban, hogy a törvényjavaslatot a parlament egységesen fogja támogatni és megszavazni; bízom benne, hogy sem nem szavazat, sem tartózkodás nem lesz. Köszönöm a kritikus megjegyzéseket is, különösen az LMP részéről [[Ikotity Istvánnak:]] , de ha megengedi, most felszólalásának azt a részét értékelem nagyobbra, amikor azt mondta, hogy támogatni fogja az előterjesztést. Köszönöm az MSZP képviselőjének a felszólalását is, aki olyannyira egyetért az előterjesztéssel, hogy lényegében megismételte az előterjesztői expozét szóról szóra. Igazán nagyon köszönöm, hogy ennyire egyet tudunk érteni, van olyan téma, amiben ennyire egyet tudunk érteni a Magyar Szocialista Párttal.Még egyszer köszönöm a felszólalásokat, és bízom az eredményes szavazásban. Köszönöm.
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. [[11.20]] Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalás következik. A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselőcsoportjából: „Nőnap előtt” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagyon szerettem volna, ha ezt a mai napirend utáni felszólalásomat lemondhattam volna, de sajnos nem tudtam megtenni, mert a keddi nap után úgy gondolom, hogy mindenféleképpen el kell mondanom, amit én reméltem, hogy nem kell elmondanom. Ugyebár, a keddi szavazáskor az isztambuli egyezményt a Fidesz leszavazta, a Jobbik pedig tartózkodó szavazással viselkedett ezen a napon ezzel a törvénnyel kapcsolatban. Igaz, hogy mi csak azt szerettük volna, hogy vitázzunk az isztambuli egyezmény ratifikálásáról, de még ezt sem sikerült a keddi napon elérnünk. Szó szerint idézném, hogy mit szerettünk volna kedden az isztambuli egyezménnyel. Az Országgyűlés kifejezi elkötelezettségét aziránt, hogy Magyarországon a családon belüli erőszakkal összefüggő esetek száma radikálisan csökkenjen. Az Országgyűlés kinyilvánítja, hogy elítéli az erőszak minden formáját, ezenkívül is különösen azokat, amelyekben fizikai és érzelmi szempontból védtelen nők és gyermekek az áldozatok. Nem mehetünk el amellett, hogy ez az eset megtörtént most kedden, mert azt gondolom, hogy amikor olyan adatok jönnek ki Magyarországon, vagy olyan adatok látnak napvilágot, hogy ma körülbelül 300-400 ezer nőt érint a családon belüli erőszak, az elmúlt héten két nő halt bele a családon belüli erőszakba, a statisztikák azt mutatják, hogy közel másfél nő hal meg átlagban egy héten családon belüli erőszakban… - és havonta egy gyermek.Azt gondolom, ha bántalmazásról beszélünk, itt ki kell emelnem nőnap előtt, hogy nemcsak nőkről beszélünk, hanem gyermekekről, fogyatékosokról és idős emberekről. Ezért lett volna szükség arra, hogy amikor 2014 márciusában Magyarország csatlakozott ehhez a megállapodáshoz, kijelenthettük volna most a keddi nap után, hogy egyáltalán hajlandóak vagyunk tárgysorozatba venni, vitázni erről a kérdésről és megvitatni a Parlament falain belül, hogy mit is tehetne a Magyar Országgyűlés, a törvényhozás annak kapcsán, hogy minél kevésbé, minél jobb adatok szolgálhassanak majd a következő években a statisztika alapjául. Addig, amíg Magyarországon a parlament még csak vitatkozni sem hajlandó erről az ügyről, én úgy gondolom, hogy nem mehetünk el szó nélkül, és minden egyes esetben hangot kell adni ez ellen. Pontosan azért szólaltam most fel, mert március 8-án, vasárnap nemzetközi nőnap van. Nagyon szeretném felhívni férfi társaim figyelmét, amikor édesanyjuknak, nagymamájuknak, kislányuknak vagy unokájuknak egy szál virágot vasárnap átnyújtanak, akkor jusson eszükbe majd az, hogy nagyon fontos lenne, hogy ezt az egyezményt Magyarország is ratifikálni tudja, és minél szélesebb körben tudjunk fellépni a családon belüli erőszak ellen. Nagyon kérném a parlament képviselőit és a kormányt, hogy ha még egyszer benyújtásra kerül az isztambuli egyezmény tárgysorozatba vétele, támogassák majd ezt, mert higgyék el, hogy ebben a ciklusban meg fogjuk még egyszer próbálni, és addig fogunk próbálkozni, és addig fogjuk társadalmi szervezetek segítségét kérni, míg a kormány észre nem veszi, hogy ez Magyarország érdeke, a családok érdeke, a gyerekek, a nők és a bántalmazottak érdeke. Ha a tévénézők még nézik ezt az adást, a napirend utáni közvetítést, akkor nőként kívánok minden nőnek nagyon sok boldog nőnapot. Kívánnám azt, hogy mivelhogy jobbikos képviselőtársak ülnek itt a legnagyobb számban, ők is gondolják végig, hogy támogatni kellene majd az isztambuli egyezménynek a vitára való felvételét. Mindenkinek kellemes hétvégét kívánok, és nagyon nagy szeretettel közeledjenek a hétvégén nőtársaim felé. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Levezető elnökként nem reagálhatok a képviselő asszony által elmondottakra, azonban engedjék meg, hogy a nemzetközi nőnap alkalmából valamennyi nő számára - gondolom, férfitársaim nevében megtehetem - nagy tisztelettel kívánjunk sok boldogságot és minden szépet, jót, amit mi kívánhatunk a nőknek, a hölgyeknek. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalásunk végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés hétfőn 11 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. [[Az ülésnap 11 óra 26 perckor ért véget.]]