Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада", реєструємося. [[16:00:51]] У сесійній залі зареєстровано 410 карток народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Так, як ми і домовлялися з вами, нам потрібно зараз розглянути деякі законопроекти, включені сьогодні до порядку денного. Розглядається проект Постанови про відзначення 120-річчя з дня народження Павла Тичини. Реєстраційний номер 7550. Є пропозиція за скороченою процедурою. Не заперечує Володимир Олександрович? Прошу підтримати. [[16:02:20]] За-196 Пропозиція підтримана. Будь ласка, голова комітету Яворівський Володимир Олександрович.
Шановні народні депутати! Шановні наші виборці! Шановні шанувальники української літератури і української духовності! 23-го, були різні версії, а офіційна – 25 січня виповниться 120 років українському поетові Павлові Григоровичу Тичині. Немає потреби переповідати, ми всі проходили Тичину в школі, хотів би тільки запропонувати вам такий коротенький, я б сказав, такий сучасний погляд на Павла Тичину. Я думаю, що із певної дистанції, через 125 років від дня його народження і через майже півстоліття після його смерті можна сказати про те, що ми мали, українське суспільство, мали два, і сьогодні ми маємо два Тичини, два Павла Тичини. Перший – це той, який написав «Сонячні кларнети» і був дивовижним модерністом на початку ХХ століття і, очевидно, міг би бути абсолютним поетом, абсолютним генієм. Людина, яка, до речі, десь у 20-х роках про колективізацію написала такого вірша: «Випала ж нам доля, врізали нам поля, в головах тополя, а голів нема». Тобто ніхто не сумнівається, що ранній Тичина – це була людина абсолютно геніальна, чиста. На превеликий жаль, ХХ століття неймовірно складне, драматичне. І цей геніальний поет, звичайно, був зламаний, пишучи пізніше ті вірші, які вивчалися в школі. І ми з вами всі, давайте не будемо приховувати, пройшов вже час, і всі були ці пародії: «В полі трактор дир-дир-дир, ми за мир, ми за мир». Через те був інший Тичина, якого можливо занадто нав’язували і тим самим учням, і який викликав, звичайно, певний супротив у багатьох людей. Але ще раз кажу: Тичини на сьогоднішній день немає, ця людина залишила по собі велику спадщину, ця спадщина різна. І очевидно сучасники мають право в ній розбиратися, кожен на свій смак, я хочу наголосити, він двічі був.
Завершуйте, будь ласка.
Я хочу наголосити на тому, що Павло Тичина був двічі Головою Верховної Ради, він очолював Інститут літературознавства, був депутатом Верховної Ради багато років, багато перекладав. Є пропозиція, щоб на державному рівні відзначити ювілей цього поета.
Дякую. Є необхідність обговорювати? Запишіться. Будь ласка, Корж.
Я гаряче підтримую цю постанову, але чому, краще скаже мій колега Таран Віктор Васильович.
Дорогі друзі, трагічна постать Павла Григоровича Тичини, але передусім це є глибоко національний поет. Це є перший поет, який після того як більшовики розстріляли там, під крутами, молодих хлопців, написав блискучий вірш про Аскольдову і поховали їх на Аскольдовій могилі, де написав він про цих людей, молодих студентів: «На Аскольдовій могилі України світ, по кривавій, по дорозі нам іти у світ». І він передбачив криваву дорогу України через пекло голодомору, через концтабори саме тому, що Україна не здобулася на власну державу. Це був, власне, перший поет, який написав про те, що в Україні голодомор і він написав, як чекісти вриваються в сільську хату, а там у казані щось, знаєте, кипить, і вони питають в молодиці, що це тим робиш? Це ти їсти готуєш? А вона каже: «Ще синок не зварився», - бо люди людей їли. Це тим, хто сьогодні каже, що немає голодомору, не було. І це є поет надзвичайно актуальний сьогодні. Бо, відштовхуючись від постаті Тичини, ми можемо говорити про долю митця в однопартійній системі, про долю митця в комуністичній системи, коли Спілку письменників, практично всю розстріляли, коли до 20-річчя так званої Жовтневої революції вистріляли весь цвіт української інтелігенції в концтаборі «Сандармосі». І таким чином, говорячи про Тичину, ми будемо говорити про долю України сьогодні, бо коли сьогодні вже маємо те, що письменникам роблять обшуки, письменники книжків їх забороняють пускати в обіг. Як це із прекрасною українською письменницею Матіос через те, що тут [[він вийшов зараз, немає його]] написав, розумієте, так, як писали його попередники-комуністи депутатський запит. Це власне був політичний донос і тепер трясуть цю прекрасну українську письменницю. І тому ми категорично за те, щоб відзначити на рівні, говорити про долю Тичини, про долю України, яка, не дай Бог, опиниться в однопартійній системі, то буде теж саме, що було, незалежно від того, яка це партія комуністів чи інших.
Так, дуже добре, що підтримують такого славного поета. Сухий, будь ласка.
Дякую. Я прошу слово передати депутату Шкілю Андрію.
От що значить злагода в сесійній залі.
Дякую. Дякую, Ярославе. Я думаю, що, власне, основою цієї злагоди має бути видатна дуже складна доля поета Тичина. Тому що справді, знаєте, доля митця завжди вона є складною. Але, на превеликий жаль, а з іншого боку і, на превелике щастя, Тичина повторив повністю долю України, котрій він належав усім серцем, котру всім серцем любив і возвеличував. Тільки, на превеликий знову ж таки жаль, це доля і України й Тичини була складною. Я думаю, що ні в кого не виникне просто моменту сумніву, що Тичина заслуговує на відзначення його видатного великого ювілею. Тому що насправді його творчість була заяложена і замацана в школах, і вчилися не найкращі взірці його великої творчості, але це не применшило ролі поета. Тому що він залишився суспільним діячем. І дуже багато є і спогадів, і людей, які особисто з ними зустрічалися, що це людина, яка несла вогонь української літератури, української душі через увесь простір свого життя. Ну, я думаю, от хотілося, щоб Верховна Рада в цій ситуації поза політикою, а якби в пам’ять літературі, великій українській літературі, великого українського поета віддала більшість своїх голосів за те, щоб ми мали можливість в Україні відзначити його дату, його ювілей. Бо цей ювілей належить вже не тільки йому, його родині, а цей ювілей належить Україні, усій українській нації. Тому я хотів би, щоб якби Верховна Рада за це проголосувала більшістю подавляючою голосів. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Доктор історичних наук, Томенко нагадує про те нам, що Павло Григорович Тичина був нашим з вами начальником. Свого часу він двічі підряд був Головою Верховної Ради, Верховної Ради УРСР. Тому давайте дружно підтримаємо Постанову про відзначення його 120-річчя з дня народження [[реєстраційний номер 7550]]. Прошу голосувати. [[16:10:50]] За-323 Постанова прийнята. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про заходи, спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу" [[щодо порядку погашення заборгованості]] [[реєстраційний номер 7557]]. Доповідає член Комітету з питань палично-енергетичного комплексу Глущенко Ігор Миколайович. Будь ласка.
Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[16:11:38]] За-198 Підтримано рішення. Будь ласка.
Шановні народні депутати, питання забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу регулюється Законами України “Про заходи, спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу”, закон № 2711 від 23.06.2005 року. Цим законом врегульовані процедурні питання впровадження механізмів погашення заборгованості, надання суб’єктам господарської діяльності права їх застосування, визначені порядок взаємодії органів державної влади та органів місцевого самоврядування, розпорядників бюджетних коштів із суб’єктами господарської діяльності щодо застосування механізмів погашення заборгованості. Забезпечення ефективних механізмів погашення заборгованості дозволить уникнути стягнень через механізми виконавчого впровадження, які несуть ризики непрогнозованого арешту та продажу майна підприємств паливно-енергетичного комплексу. З метою активізації процесів погашення заборгованості в галузі розрахунковою датою запровадження запропоновано 1 січня 2007 року. Дію спеціальної процедури було подовжено до 1 січня 2013 року, а проведення реструктуризації дебіторської та кредиторської заборгованості дозволити на термін до 20 років з дати укладення відповідних договорів про реструктуризацію заборгованості. Крім того, на виконання норм Конституції України і пропозицій Президента, які були озвучені в вето к закону 7266, для забезпечення конституційного права людини на судовий захист законопроект передбачає зняття мораторію на звернення стягнень на кошти у підприємств паливно-енергетичного комплексу для погашення їх заборгованості з виплати зобов’язань за трудовими правовідносинами, зокрема з виплати вихідної допомоги, інших виплат, компенсацій, що належить працівнику у зв’язку з трудовими відносинами.
Просіть, що хочете. Будь ласка, дайте можливість завершити.
Ну я как и автор и от комитета. Комітет просить розглянути цей закон і прийняти його за основу та в цілому. Дякую.
Дякую. Є необхідність обговорювати? Крім Кармазіна, хто ще хоче виступити? Будь ласка, слово Кармазіну.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, безумовно, закон, який зараз вноситься, надзвичайно важливий. Але я хотів би зробити наголос на кількох моментах. Перше. Ми продовжуємо визначену законом про заходи, спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу, процедуру погашення заборгованості підприємств паливно-енергетичного комплексу до 1 січня 2013 року замість того, що вже в нас він закінчився 1 січня цього року. Але. Але ми продовжуємо його для всіх. Я вам нагадаю, що підприємства паливно-енергетичного комплексу зараз у більшості своїй не належить до державної власності. І тільки частина з них належить до державної власності. Я сьогодні вже зупинявся на тому, яка вакханалія сталась зараз в Одесі. При чому так, мер міста собі знаходиться на відпочинку. Призначили виконуючим обов’язки та відключили від тепла. Людям кажуть, що за несплату. І тих, і тих повідключали, а ми думаємо все, чи можна надалі перебувати у приватних руках з цим Енерго і газовим різним організаціям. І тут пропонується додатково розстрочити термін на 20 років податковий борг, у тому числі приватних організацій, а для. також для тих, у кого є не менше 50 відсотків державної власності, до 20 років. Всього така реструктуризація, щоб проведена була за 10 років. Через це я пропонував би прийняти цей закон у першому читанні, але зробити наголос на тому, що ми як держава маємо підтримувати і стимулювати ті підприємства, де значна частка державна. І там написати, що там до 20 років, а приватні хай шукають кошти і роблять це за 5 років. Щоб не було це все за кошти українського народу так, як це сьогодні по паливу. Коли нам дають паливо.
Завершуйте.
Я завершую, спасибі. Коли нам дають паливо неякісне і по такій же самій ціні, і через це псуються сьогодні автомобілі у людей. В цілому я хочу сказати, що закон, внесений Мартиненком, Коржем і Глущенком, підлягає прийняттю в першому читанні. Дякую.
Шановні колеги! Обговорення питання завершено. Я абсолютно підтримую колегу Кармазіна. Мудрі пропозиції вносить. Найкраще було б, Юрій Анатолійович, давайте внесемо закон, щоб все, що забрано у народу, повернути назад і було б все правильно. А в даному випадку я пропоную підтримати пропозицію комітету і прийняти закон за номером 7557 «Про внесення змін до Закону України «Про заходи, спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу». Прошу голосувати дружно. В цілому, голосуємо. [[16:17:58]] За-260 Закон прийнято, дякую. Так, шановні колеги! Ні, ні, я поставлю на голосування пропозицію комітету. Пропозиція комітету полягала в тому, щоб прийняти в цілому як закон. Будь ласка. Я винен, але вже пізно. Так, шановні колеги! Розглядаємо проект Закону про регулювання містобудівної діяльності (щодо скорочення дозвільних процедур у будівництві) (реєстраційний номер 7418). Доповідає заступник Голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики Ігор Володимирович Лисов, будь ласка на трибуну. ([[Шум у залі]]) Зараз, він доповість, а потім я дам можливість висловитись. Будь ласка, 3 хвилини у вас є для представлення.
Можно, да? Хорошо. Шановний головуючий, шановні колеги. Комітетом з питань будівництва, містобудування, житлового комунального господарства та регіональної політики підготовлений до другого читання розроблений Кабінетом Міністрів проект Закону про регулювання містобудівної діяльності [[щодо скорочення дозвільних процедур у будівництві]]. Законопроект спрямований на дерегуляцію містобудівної діяльності, суттєве зменшення дозвільних і погоджувальних процедур, скорочення часу їх проходження та переліку необхідних документів дозвільного характеру. З прийняттям законопроекту, про який ідеться, втрачається чинність Закону України «Про планування забудови території». До 24 інших законодавчих актів будуть внесені відповідні зміни. Під час підготовки законопроекту до другого читання до комітету надійшло 494 пропозиції народних депутатів України, з яких враховано 244, у тому числі частково та редакційно, а 250 пропозицій відхилено. Насамперед, хочу висловити подяку всім народним депутатам за активну участь у підготовці цього документу і доопрацюванні законопроекту. Приймаючи рішення про врахування тих чи інших пропозицій, комітет виходив, насамперед із об’єктивної необхідності додержання концепції, покладеної в основу законопроекту. Ряд слушних зауважень народних депутатів обов’язково знайдуть своє відображення під час доопрацювання проекту Містобудівного кодексу України, який сьогодні розробляється нашим комітетом. Разом з цим, ураховуючи численні зауваження народних депутатів до положень законопроекту щодо врегулювання земельних відносин, було прийнято рішення про винесення поза межі предмету розгляду цього законопроекту питань, пов’язаних із внесення змін до Земельного кодексу України, з метою додаткового їх опрацювання із залученням усіх заінтересованих сторін. З цією метою Кабінету Міністрів України цим законопроектом доручається протягом трьох місяців внести на розгляд Верховної Ради проект закону щодо скорочення до 60 днів терміну відведення земельних ділянок для містобудівних потреб. Так само позамежі правового регулювання цього законопроекту винесено блок питань, пов’язаних із суттєвим підвищенням відповідальності за правопорушення осіб у сфері містобудівної діяльності, як такі, що не мають достатнього обгрунтування у частині пропонованих розмірів такої відповідальності. Після розгляду цього законопроекту у комітеті до нас прийшов лист від голови Комітету питань аграрної політики та земельних відносин.
Будь ласка.
щодо недоцільності окремихередбачених у законопроекті змін до Земельного кодексу. Проте, як вже зазначалось у моєму виступі, питання врегулювання земельних відносин, а саме змін до Земельного кодексу України, було винесено за рамки даного законопроекту. Також у нас були зауваження Академії наук України. Ми пропонуємо ці зауваження і пропозиції Академії наук розглянути у концепції підготовки законопроекту Містобудівного кодексу. Це питання погоджено із членами комітету. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, по хвилині запишіться, обміняємось думками і будемо розглядати. Прошу, запишіться. Будь ласка, Куликов Кирило.
Шановні колеги! Дуже дякую за можливість виступити з цього законопроекту. Я вважаю, що він потрібен, потрібно його обговорювати, але ми завжди казали, ми з вами працювали.Валерійович у спільній комісії по Києву те, що сьогодні відбувається у місті Києві. Ми бачимо велике громадське занепокоєння з руйнуванням історичного Києва. Те, що цей законопроект обходить питання громадських обговорень, те, що цей законопроект обходить багато експертиз, архітектурних експертиз, екологічних експертиз, я вважаю, що те, що ці експертизи і ці обговорення виключені з цього законопроекту, важливо, що там є зонінг, те, що ми будемо розуміти, що таке центральна історична частина міста Києва. Але поки це буде прийматись, ця зона, у нас зруйнують, в Києві ми бачимо, що постійно, кожного дня в Києві зникають історичні пам’ятки, і скоро нашим дітям нічого не останеться дивиться, яким був Київ 100 років тому, 200 років тому.
Будь ласка, Чорноволенко. Ще раз повторюю, запитань нема. Я ще раз повторюю, подивіться Регламент. Ще раз, подивіться Регламент, при другому читанні немає ніяких запитань. Запитуйте самі себе.
Адам Іванович, шановний Адам Іванович! Дивіться, ми тільки отримали оцю порівняльну таблицю. Більше того, я знаю, що в неї до останнього часу вносилися зміни, все. А з Регламенту рекомендую взагалі-то, 10 днів, щоб ми ознайомилися. Мені дуже приємно, що питання земельні окремо виділені, і дуже приємно, що інші питання, а деякі, скажімо, розглянуті окремо. Я теж згоден, що тут є і корисні речі, але все ж таки мені здається, що це тепер зовсім інший окремий закон, от. І я би його відправив на повторне друге читання, ми би 1 лютого його розглянули вже зовсім з виключенням і земельних питань, і всього іншого. Або тоді я хотів би, щоб чітко було сказано, що ми всі ці питання, всі статті, пов’язані з земельними питаннями і питаннями контролю, виключаємо. Ну, і хотів би сказати, що питання зонінгу зовсім не повинно бути замість питання планування, детального планування території. Це різні речі, і це значно більш сильне, і це теж серйозне питання. Тому, мені здається, закон вимагає серйозного доопрацювання.
Олександре, для депутату вашого досвіду будь-який закон не становить труднощі, й 10 днів вам аж ніяк не треба. Сербін, будь ласка.
Шановні колеги! Я хочу відповісти тим нашим колегам, які кажуть, що закон потребує доопрацювання. Він дійсно потребує доопрацювання. Але я б зараз запропонував, і ми як фракція будем це підтримувати, обговорюючи попунктно і голосуючи по пунктам, все ж таки прийняти його в цілому сьогодні в другому читанні. Чому? Що оці питання, які є по цьому закону, наприклад, питання Академії наук, їх можна врахувати і потрібно врахувати при доопрацюванні другого читання по Містобудівному кодексу. Це перше. Друге. Питання, які ставляться зараз і які не допрацьовані тут і заплутане питання зонінгу, якийсь чомусь пішов як окрема стадія документації і не спрощує, а навпаки, затягує процеси, він повинен бути складовою частиною, де.
Дякую за підтримку. Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я хочу сказати, що комітет серйозних зусиль зробив, щоб дещо покращити закони, але погоджуюсь з тим, про що говорив Кирило Куликов, тому що, наприклад, виключили і статтю 32, яка була прийнята в першому читанні, «Місцеві правила забудови». Абсолютно поділяю ту стурбованість, яка робиться. яка робилася в Києві, те, що робиться зараз в інших містах – в тій же Одесі. Через те бачу, що друга частина законопроекту. ну таке у мене враження, я хочу, щоб на мене комітет не образився, якось робилося вже. ну з.втомою. робилося. Ну менше. менше вимогливості пред’являлося. Через те очевидно, що друга частина зроблена трошки слабіше, ніж перша. Запобіжники ці по страхуванню викинуті. Викинуті запобіжники по експертизі. І тому я все-таки думаю, що треба ґрунтовніше було б трошки підійти.
Юрій Анатолійович, я думаю, ваша оцінка будується на наступному. В першій частині ваші поправки враховані, а в другій – ні. Тому, шановні колеги, я відійшов від Регламенту – і дав можливість висловитись, але будемо йти за процедурою другого читання, тут все зрозуміло. Єдине, що я хотів би врахувати і підтримати пропозицію, з якою колега Сербін в тому числі виступав. Ми з вами прийняли в першому читанні Містобудівний кодекс. І, звичайно, цей закон повинен бути його складовою частиною. Тому я пропоную, а я переконаний, що ми його сьогодні приймемо, але тоді, коли ми будемо працювати, а робота наполеглива, я знаю, продовжується над Містобудівним кодексом, щоб ці положення врахувати при другому читанні. І я не виключаю, що, приймаючи потім в цілому Містобудівний кодекс, ми можемо цей закон навіть вже визнати таким, що не діє. Тому, будь ласка, є закон, ми будемо його розглядати. Не можна з цього приводу. Будемо йти по поправках. Будь ласка. Ну, Ключковський. Це по блату, да.
Дякую за блат, Адам Іванович. Але хочу сказати, що мене здивувала ваша пропозиція – людини, яка настільки блискуче знає Регламент і його дотримується. По-перше, якщо прийнято в першому читанні закон з якогось предмета, то до завершення процедури його розгляду не може розглядатися інший закон з цього самого предмета. Це положення зараз порушується. По-друге, ваша пропозиція, щоб положення цього закону були включені в проект Містобудівного кодексу, означає пропозицію порушувати 116 статтю Регламенту, яку ви достатньо послідовно, і я з вами погоджуюся, весь час захищаєте. Тому ваша пропозиція не може бути реалізована, а цей законопроект не може розглядатися з двох причин: по-перше, тому що прийнято в першому читанні Містобудівний кодекс і процес його розгляду не завершений, закон не прийнятий, або законопроект не відхилений; а по-друге, тому що порушена інша стаття Регламенту, не гірша від 116-ї: про 10 днів на ознайомлення народних депутатів. І це також Регламент, Адам Іванович.
І це правильно. Але до Містобудівного кодексу 116 стаття не буде задіяна, тому щ о це новий кодекс і нема з чим його порівнювати. Розумієте? Ми пишемо новий закон. тому в таких випадках, коли приймається новий закон, мається на увазі, коли ми не вносимо зміни, а пишемо новий закон, там 116-ї не може бути. Тому що це пишеться, дійсно, новий закон. Так, розминка проблема, поїхали. Так, значить, будемо йти за тими поправками, які не враховані. Будь ласка, Смітюк, четверта, не наполягає. Чорноволенка п’ята? Будь ласка.
Шановні друзі, моя правка стосується визначення поняття «детальний план території». З моєї точки зору воно дуже не детально тут виписано. Я пропоную записати наступним чином, що детальний план території – це містобудівна документація, що визначає зонування території, розташування червоних ліній, це дуже важливо, інших ліній регулювання забудови зон, до яких встановлюється планувальні обмеження розміщення та функціонувальне призначення об’єктів містобудування, види забудови для окремих районів, мікрорайонів, кварталів та районів реконструкції існуючої забудови населених пунктів. Я хотів би від пана Лисова послухати, чому мою поправку в цьому плані відхилили? По-моєму вона достатньо нормально описує процес детального планування території. Дякую за увагу.
Ми вивчили уважно вашу пропозицію ось, але наполягав автор законопроекту, залишити в тій редакції, яка була запропонована в першому читанні і комітет погодився підтримати пропозиції Кабінету Міністрів.
А автор серйозний – Кабінет Міністрів. Не наполягаєте на?. Не наполягаєте на поправці?
Так, наполягаєте на голосуванні? П’ята поправка Чорноволенка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[16:33:32]] За-17 Не підтримана. Сьома, Бевзенко – не наполягає. Так, Одарченко, восьма – ні. Ткач, 10-та – ні, Бевзенко – 12-та – ні, Чорноволенко – 14-та.
Врахована редакційно. Дякую, Адам Іванович. Дивіться, мова йде про частину першу статті законопроекту щодо такого. Схема планування території, визначення, «містобудівна документація, яка визначає принципове вирішення планування». Значить, те саме стосується частини першої статті першої. Об’єкт планування – територія України, територія адміністративного. Тобто в мене детально прописаний сам процес. Те, що тут пропонується, це дуже коротко записано, і знову таки, оця от коротка пропозиція, яку дає автор, Кабінет Міністрів, потім дозволяє різночитання бачити і робити певні помилки, і навіть і прорахунки, а як наслідок, злочинну халатність. Дякую.
Ваша поправка врахована у статті два, якщо ви прочитаєте, там детально, практично, все прописано. Ні, написано: «враховано редакційно».
Ні, це чотирнадцята поправка. Це чотирнадцята поправка. Ми 14-ту.
А, 13-та?.
14-та, на восьмій сторінці.
Абсолютно чітко визначає, що таке «територія», редакція Кабінету Міністрів. Тому тут абсолютно не протирічить тому, що ви написали. Тобто ви додали фрази, які не посилюють зміст тієї редакції, яка запропонована Кабінетом Міністрів.
Олександр Віленович, вам треба погодитися, щоб Кабмін сильніший. Ставиться 14-та поправка на голосування. [[16:35:57]] За-14 Кармазін, поправка, врахована. 16-та, Бевзенко, не наполягає. Так, Кармазін, 20-та, врахована. 25-та – Мірошниченко, не наполягає. Бевзенко, 27-ма і 28-ма. Не наполягає. Кармазін, 29-та. Не наполягає. Бевзенко, 31-ша, 32-га. Кармазін, 33-тя. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги депутати! Найперше, мені незрозуміло, чому сьогодні немає віце-прем’єр-міністра тире міністра Тихинова, тому що дуже серйозний закон. Давайте говорити. Ми приймали рішення про те, щоб. Віце-прем’єра немає, заступників. Ми приймали рішення про те, щоб були міністри. Серйозний закон, і кодекс розробляється. Повірте мені, що треба, щоб були вони. Особливо зараз при цій поправці. Я пропонував перенести всі повноваження Кабінету Міністрів в одну статтю і викласти її в такій редакції. Стаття 7, яка б так і називалася "Повноваження Кабінету Міністрів у сфері містобудівної діяльності". Визначаються урядом доцільність внесення змін до Генплану, перелік об’єктів, структура кадастру, форма акту, форма декларації про готовність, форма декларації про початок виконання і так далі. Потім. Кабінетом затверджується Кабінетом Міністрів порядок видачі і форма будівельного паспорта і так далі. Тобто ті речі, які має регулювати.
Будь ласка, пояснення.
Навіть у тому, що ви розписали, не є повний перелік Кабінету Міністрів, да, повний перелік. Тому на багато краще прописано сьогодні стаття 7 "Зміст управління у сфері містобудівельної діяльності". На багато ширше.
Так, Юрій Анатолійович на 33-й не наполягає, я так зрозумів. 34-та – те саме. Чорноволенко, 35-та.
Мені здається, що тут просто чисто редакційно. Перераховуються всі органи влади, коли це можна замінити одним словом: відповідні органи державної влади.
Ну, мабуть, краще розшифрувати. Бо відповідні органи кожен буде вважати по-своєму. Ні, а тут же ж сказано, який органи. Верховною Радою Криму, Радою Міністрів та органами місцевого самоврядування. Наполягаєте на голосуванні? 35-та ставиться на голосування. 35-та голосується. Прошу визначатись. [[16:38:59]] За-8 Підтвердіть, чи я називав 34 поправку? Називав. Ви не спіть тоді. Повертаємося тоді до 34 поправки Кармізана.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович, ви ж порядна людина, я вас прошу і далі залишатися нею. Я пропоную перенести всі повноваження центрального органу виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури у сфері містобудівної діяльності в одну статтю і викласти її в редакції. Даю редакцію цієї восьмої статті. До речі, прозвучало зараз, що всі питання винесені за межі, земельні питання тут є включено і їх тут багато. Звісно їх треба розмежовувати і виключати звідси. Треба виключати. Але це не стосується саме цієї поправки. По цій поправці я пропоную, щоб центральний орган виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури визначав склад, зміст, порядок розроблення і затвердження. І далі йде по тексту, схем планування, містобудівної документації, генеральних планів населених пунктів, історико-архітектурного опорного плану населеного пункту, схем планування окремих територій, зонування територій, детального плану і так далі. Далі. Центральний орган, щоб він затверджував порядок розміщення тимчасов.
Ставиться 34-та на голосування.
Це протирічить навіть самій назві самого законопроекту.
34-та голосується. Не вступайте в суперечку, коли йде голосування. [[16:40:41]] За-14 Ви не забувайте, що сьогодні велике свято, Юрій Анатолійович. 40 поправка, Чорноволенка.
Шановні друзі! Тут, коли ми говоримо про рішення органів виконавчої влади з питань забудови територій, то ми забуваємо про те, що обов’язково має це питання розглянути уповноважений орган з містобудування архітектури, тобто Головне архітектурне управління або головний архітектор. Це в будь-якому випадку при забудові території цей контроль необхідний і я вважаю, що це треба поставити в цей закон. Тобто викласти в моїй редакції. Це різниця в тому, що до того що написано, я надаю відповідний уповноважений орган з містобудування і архітектури. Дякую.
40 ставиться на голосування. [[16:41:59]] За-8 Не підтримана. Кармазін, 42 нам дарує. 41. Ні, врахована частково. 42-га. Кармазін.
Юрій Кармазін. 42 поправка стосується дуже делікатної теми, тонкої. Це повноваження у сфері містобудівної діяльності Верховної Ради Автономної Республіки Крим обласних рад. Щойно відбулися вибори до місцевих органів влади. Я пропоную записати статтю 9 в такій редакції. «Верховна Рада Автономної Республіки Крим, відповідні обласні ради є замовниками схем планування окремих частин території України», крапка. Я не розумію, чому комітет відкинув цю статтю, очевидно ви просто пропустили. Але хочу подякувати комітету, бо він врахував більшість моїх поправок, я об’єктивно кажу, але цю чомусь ви відхилили. Як ви можете пропустити цілу автономію і обласні ради, це не можна робити, це треба записати. Я прошу подумати і дати команду зараз проголосувати «за». Дякую.
Є варіація в ваших словах. Але може бути так, що після того як ми залишимо це, то ніхто нічого не будуватиме без дозволу Ради. Ставиться 42 поправка на голосування. Прошу визначитися. [[16:43:31]] За-13 Не підтримано. 44-та, Бевзенко не наполягає. 46-та? 45-та Бевзенко. Врахована. Будь ласка, 45-та. Мікрофон Ключковському. По 45-ій вона врахована. Але має право депутат.
Дякую. Адаме Івановичу! Йде мова про не про змістовне наповнення, хоча частково і змістовне, скоріше про технічне зауваження. 45-та, 47-ма і 49-та поправки передбачають щодо коштів доповнення «не заборонених законом». При цьому виникає питання. А яким законом говориться, дозволяється використання коштів на фінансування таких речей? Тому оце формулювання «не заборонене законом» є пустим і юридично неправильним. Його не треба додавати. Все, що заборонено законом буде підлягати відповідальності. Але це встановлено зовсім іншими актами. А слова «не заборонено законом», коли не сказано, яким законом заборонено або немає посилення на статтю цього закону, де є заборони – є юридично неправильними. Тому я прошу підтримати ці три поправки в частини слів «не заборонено законом».
Юрій Богданович, ви маєте рацію, але «маслом каші не зіпсуєш». Я ставлю на голосування, будьте уважні, 45 і 47 правки Бевзенка, які враховані – на їх підтвердження. Прошу голосувати. [[16:45:32]] За-225 Хто за те, щоб повернутися. Хто за те, щоб повернутися? Прошу проголосувати про повернення. [[16:45:58]] За-234 Повернулися. Я ставлю на підтвердження поправок 45 і 47. Прошу голосувати. [[16:46:19]] За-257 Підтримано. Так. Чорноволенко, 53-та.
47-ма.
47-ма?
47-ма.
А. так вони ж враховані.
49-та.
Ні, почекайте. 49-та врахована.
56-та, відхилена.
46-та, а. 46-та. Да, давайте 46-ту. Будь ласка, Чорновленко.
Шановні друзі, я вважаю, що треба окремо. Тоді давайте одразу 46-ту і 48-му. Бо треба буде окремо прописати. Прибрати слова “інших джерел” от, а записати, значить, “.передбачити окремим рядком в місцевих бюджетах”. А в 48-ій тоді абзацом другим частину третю статті доповнити “.фінансування робіт з планування території.”, ну, це 48-ма вона, значить, редакційно врахована. Але 46-та я вважаю, що вона має бути записана окремим рядком в бюджетах відповідних. Дякую.
46-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[16:47:40]] За-7 Не підтримано. Так, 48-ма враховано редакційно. Так, 53-та. Чорноволенко.
Значить, зараз, одну секундочку. Тут уже. Значить, статтю 11, значить, записати наступним чином - пропозиція, значить: “.планування на території на державному рівні полягає в розробці генеральної схеми планування території України [[далі – генеральна схема]], якою передбачається раціональне використання території”, - ну і далі по тексту, значить, – “.створення резерву територій, призначення. містобудівних потреб підготовку, пропозицій з питань адміністративно-територіального устрою”. Проблема в тому, що ми дуже знову-таки коротко і непевно визначаємо, значить, саму ідею планування території на загальнодержавному рівні. Тому я би просив все-таки це уточнити, щоб не було після того разночтений різних. Дякую.
53-тя ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[16:49:03]] За-11 Не підтримано. Сербін наполягає на 50-ій. Це ваша поправка, вона врахована. Вона написана, 50 поправка, Сербін, врахована. Будь ласка, мікрофон Сербіну.
Шановні колеги, написано помилково, що вона врахована. Це поправка моя і таку ж дав колега Бевзенко. Читаємо, що тут записано. Тут записано, що детальний план території може фінансуватись з інших джерел тільки, якщо замовником виступає орган місцевого самоврядування. Скажіть, будь ласка, навіщо органу місцевого самоврядування детальний план території, щоб він виступав там замовником, якщо детальний план території може розроблятись для одного або двох будинків? Тому ми і запропонували з колегою Бевзенком окремо, не зговорюючись. Або виключити оце речення “за умови виконання функцій замовника відповідним органом місцевого самоврядування” або викинути “детального плану території”. Щось надо прибрати, бо не буде фінансувати, наприклад, місто Київ і стати замовником на детальному плані одного або двох будинків. Тут написано, що врахована, а просто помилка при.
Ставиться 50 поправка на голосування в редакції, яку запропонував Сербін. Прошу визначатись. [[16:50:44]] За-223 Шановні колеги! [[Шум у залі]] Шановні колеги! Комітет цієї поправки не підтримав. Тут помилково написано, що вона врахована. Сербін наполягає, Сербін наполягає, щоб цього. щоб її врахувати. Хто за те, щоб повернутись.
Давайте я поясню, якщо можна. План детального планування, Юрій Сергійович, території визначається межами. Це не план окремого об’єкту. І тому ми записали, що змовником виступають місцеві органи влади, виконавчої влади для того, щоб вони могли за кошти одного чи іншого юридичної особи, яка знаходить у цьому детальному. об’єкти якого входять в межі детального плану території, планування території, можна було у подальшому використати цю роботу. Тому абсолютно помилки немає.
Хто за те, щоб повернутись до голосування цієї поправки, прошу визначатись. [[16:52:14]] За-310 Повернулися. Я ставлю на голосування.
Значить так, шановні колеги, шановні колеги, я пропоную до 50 поправки ми ще повернемось. Так, 53-тю ми пройшли. 59-та, Чорноволенко.
Адам Іванович, по-перше, 57-ма моя не врахована. Адам Іванович, 57-ма не врахована.
57-ма? Да, давайте 57-му, вибачте.
Я вважаю, що у даному випадку чомусь вирішили детально розписати, а це абсолютно зайве. Тому я наполягаю на врахуванні своєї поправки. Дякую.
Так, 57-ма голосується. [[16:53:59]] За-191 Так, не підтримано. 59-та.
А от щодо 59-ої, знову-таки та сама помилка, що робилася при визначенні планування територій на загальнодержавному рівні. Одна строчка, яка говорить, що воно планується і більше нічого. Ця стаття складається з одного пункту. Планування територій на регіональному рівні здійснюється шляхом розробки планів і так далі. Я пропоную це зробити нормально, розписати детально. Я кажу, як у вас написано в 13 статті. Планування територій на регіональному рівні. У вас одна строчка, що воно планується. Територія планується і точка. Планування території, да. От ваша стаття складається да, з одного пункту, що територія планується. А я пропоную розписати, як це робиться. А ви це відхиляєте. Планування територій на регіональному рівні в порядку полягає в розробленні затвердженої схеми планування території Автономної Республіки Крим, районів і так далі. Регульовані, виконані. території, ухвалені, значить, та реалізації відповідних рішень до дотримання містобудівної документації. Верховна Рада Автономної Республіки Крим, обласні і районні ради.
Так, прошу визначитись по 59 поправці. [[16:55:31]] За-17 Не підтримано. А 68-ма? Чорноволенко.
Є пропозиція доповнити абзацом 4 частину першу статті 16. Суть цього абзацу, значить, - планування території на місцевому рівні забезпечується відповідними місцевими радами та їх виконавчими органами, Київської та Севастопольської міськими державними адміністраціями, відповідно до тих їх повноважень, визначених законами, полягає у розробленні та затвердженні генеральних планів населених пунктів, схем планування територій на місцевому рівні та іншої містобудівної документації, регулювання використання їх територій, ухвалення та реалізація відповідних рішень та дотримання містобудівної документації. І це доповнити наступним: розроблення, погодження та експертиза містобудівної документації проводиться згідно з оновленими державними стандартами, нормами та правилами в порядку, визначеними законодавством. Містобудівна документація затверджується відповідно місцевою радою з визначенням строку її дії на перелік раніше прийнятих рішень, що втрачали. втратили чинність. Тут же, вот в цьому законопроекті, знов-таки планується один.
Так, я ставлю на голосування, прошу визначатись по 68 статті, поправці, вибачте. [[16:57:14]] За-14 Так, 70-та – Чорноволенко. ([[Шум у залі]])
. така ситуація, значить, 4 статтю 16 пункту на наступний зміст доповнити: схеми планування територій на місцевому рівні визначають потреби у зміні та. меж населених пунктів, потреби у територіях, передбачених для містобудівних потреб, зонування територій для забудови та іншого використання, планування структури територій, інші питання, визначені державними будівельними нормами. Сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, в межах своїх повноважень, вирішують питання планування забудови та іншого використання територій згідно зі схемою планування територій відповідно адміністративно-територіальних одиниць. Схеми планування територій на місцевому рівні, в разі необхідності, може визначати доцільність розроблення генеральних планів окремих населених пунктів. Дякую.
Так, ставиться 70 поправка, прошу визначатись.
70. [[16:58:26]] За-14 Не підтримано. 73 – Чорноволенко.
Знов-таки визначення генерального плану. Мені вважається, що воно тут виписано достатньо коротко і не зрозуміло, що воно є. Я пропоную записати: «Генеральним планом населеного пункту визначаються потреби у територіях для забудови для іншого використання, потреби у зміні меж населеного пункту, черговість, пріоритетність забудови та іншого використання територій, межі функціональних зон, пріоритетні, допустимі види використання та забудови територій, планувальна структура та просторова композиція забудови населеного пункту, загальний стан довкілля населеного пункту, основні факти його формування містобудівні заходи щодо поліпшення екологічної, санітарної території», – ну і далі по тексту, щоб не затримувати. Це нормальна виписка, що воно є. А також далі розписується, що відповідно до генеральних планів населених пунктів сільські, селищні, міські та інші ради у межах повноважень здійснюють, готують обгрунтовані пропозиції щодо вдосконалення змін населений пунктів і далі по тексту. Тобто я пропоную нормально.
73-тя ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[16:59:56]] За-12 Не підтримана. 74-та врахована. Будь ласка, Ключковський.
Дякую, Адаме Івановичу. Я попросив слово, але моє слово стосується не 74 поправки, а стосується нехорошого кроку у підготовці таблиці, коли у праву колонку вноситься зміна без поправки, яка нікому не приписана. Йде мова про другу частину 17 статті у першому абзаці, додане слово. Однак жодної поправки, яка би пропонувала додати це слово, у таблиці немає. У зв’язку з цим я прошу вважати, що це слово у правій колонці відсутнє, тому що немає більше що робити, такої поправки не існує.
Ви маєте на увазі яке слово, «та приватних інтересів»?
Немає такої поправки в таблиці.
Це поправка Лисова 74, яка врахована.
Це його поправка. Да, будь ласка. Да, Ключковському мікрофон.
Адам Іванович, є Регламент Верховної Ради. За Регламентом всі без винятку поправки включаються в порівняльну таблицю. Заява будь-кого, що це його поправка, він собі вписав, вибачте, це означає фальсифікацію документу.
Юрій Богданович, подивіться, тут написано, що 74 поправка Лисова, яка стосується «та приватних інтересів», слово вставлено і далі все, що чорним виділено, це поправка колеги Лисова. Значить, я ставлю на підтвердження 74 поправку. Нічого не порушення. Я ставлю на підтвердження 74 поправку в тій редакції, яка викладена в правій колонці. Прошу голосувати. [[17:02:24]] За-233 Залишається в тій редакції, яка була прийнята. 76-та, Марущенко. Не наполягає. Дем’янчук, 77-а. Ні. Гриневецький, 78-а. Ні. 79-а, Яворівський. Смітюх, 80-а. Не наполягає. Чорноволенко, 83-а.
Шановні друзі, дивіться. Пунктом 9-м оцієї статті ми встановляємо наступне, що зміни до Генерального плану населеного пункту можуть вноситися не частіше, ніж один раз на 5 років. Мені здається, що це помилкове таке обмеження, бо. візьміть той же Генеральний план міста Києва. Він великий, він потужний і до нього, дійсно, кожного разу можуть бути. кожна сесія може приймати до якоїсь частини цього генерального плану. Тому таке штучне обмеження. мені здається, що місцеві органи влади, приймаючи генеральні плани, самі можуть визначити частоту внесення цих змін – чи раз на рік, чи раз на 2 роки, чи раз на 10 років. Тому я пропоную просто вилучити оцей пункт в цьому обмеженні. Дякую.
83-а поправка Чорноволенка. Прошу визначатися. [[17:03:55]] За-13 Не підтримана. 82-а, Сербін наполягає. Будь ласка, 82-а.
Я прошу, щоб там заспокоїлися, щоб почули мене! Може тому, що готували вчора пізно вночі таблицю, отут вийшла абсолютно нелогічна справа. Читаю, що зміни до генерального плану села без державної необхідності чомусь повинен затверджувати Кабінет Міністрів. І далі абзац слідуючий читаємо, з правої сторони: «. а державної необхідності затверджує Кабінет Міністрів». То навіщо два речення, які кажуть одне і те ж? Що я пропоную? Для села, селища, посьолка, невеличкого міста хай затверджує і дає дозвіл обласна рада. Ну, ви просто візьміть приклад. Наприклад, в шахтарському посьолку, де провалилась виробітка, а там по генплану був житловий масив, потрібно було вбудувати, поки добереться оцей невеличкий мер до Кабміну, то де він буде будувати в оцьому невеличкому селищі?
Шановні колеги, є пропозиція 82 поправку Сербіна врахувати повністю в його редакції. Прошу підтримати. [[17:05:44]] За-321 Що мудро – то мудро. Так, Бевзенка,85-та. Не наполягає. 95-та, Бевзенко. Не наполягає. 96-та. 97-ма, Марущенко. Немає. Дем’янчук, 98-ма. Яворівський, 99-та. Чорноволенко, 101-ша.
Дивіться, я пропоную пункт перший частини восьмої статті 18-ї викласти в наступній редакції: «. затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою». Чому? Тому що ви пропонуєте зонінг затверджувати виконавчим органом сільської, селищної, міської ради.
Це протирічитть. законопроекту, ви же знаєте.
Ну, ви можете це сказати в мікрофон, я просто вас не чую. Це чому воно протирічить? Нічому воно не протирічить. Генеральний план може бути затверджений і зонінг може бути затверджений відповідно, і ДПТ затверджують ще досі відповідною радою, і що завгодно, і навіть розміщення одного будинку. Я не бачу тут проблеми. Це даю можливість обговорити це на сесії, обговорити на раді, визначити. Коли це затверджується виконавчим органом, то громадськість про це не знає, бо вона не може слідкувати за сесією міської ради, скажімо, як в тому ж Києві, чи прочитати звіт в газеті, чи ще якимось чином. Це нормальний процес обговорення і він не затримує проведення цього всього, зонінг робиться теж не частіше одного разу на п’ять років.
101 поправка Чорноволенка, ставимо на голосування, прошу визначатися. [[17:07:41]] За-12 Не підтримано. 104-та, Кармазіна, будь ласка. 103-тя, Чоноволенка, написано: врахована.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, врахована 103-тя, врахована, не хвилюйтесь. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропонував статтю 19 викласти в такій редакції: забезпечення розробки генеральних планів виконавчими органами сільських, селищних і міських рад Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, так її назвати і потім, що вони мають робити. Перше, виконавчі органи сільських [[селищних]] і міських рад Київської і Севастопольської міської державної адміністрації в установлений строк подають пропозиції до проекти відповідно місцевого бюджету на наступний рік або про внесення змін до бюджету на поточний рік чи до потреб у розробці містобудівної документації, визначають у встановленому порядку розробника Генплану, встановлюють строки розроблення, джерела їх фінансування, звертаються до обласної адміністрації, Ради Міністрів Криму, Кабінету Міністрів України стосовно визначення державних інтересів.
Ой, багато вони можуть ще придумати. Так, 104-та Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:09:24]] За-17 Не підтримана. 107-ма, Чорноволенко.
Мова йде про склад, зміст, порядок розроблення та затвердження детального плану територій, які чинним. пропонованим проектом передбачається, що має робити центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Ну, по-перше, таких і органів поки що не визначено, і, фактично, і немає, можна сказати. А щодо моєї пропозиції, то я пропоную, що рішення щодо розроблення детальних планів територій приймаються відповідними радами за поданням їх виконавчих органів або Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій. Спеціальні уповноважені органи з питань містобудування та архітектури відповідно до детального плану територій подають висновки і пропозиції сільським, селищним, місцевим радам і їх виконавчим органам для наступного прийняття рішення у межах повноваження, визначених законом. Тобто в мене нормально розписанапроцедура, як це має бути. А тут пропонується неіснуючим органам, міфічним.
107-ма ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:10:53]] За-6 Не підтримано. Практично такий самий 109-та ваша і 110-та. Те саме стосується. Прошу, Чорноволенко.
Да, да, Адаме Івановичу. 109-та говорить, що детальний план територій розглядається і затверджується сільською, селищною, міською радою. А щодо території, що за межами населених пунктів, районною радою. А тут пропонується, що це затверджується виконавчим органом сільської, селищної, міської ради протягом 30 днів. Тобто я пропоную це розглядати не виконавчим органом, а радою, як це і належить відповідно до того, як приймаються рішення відповідно до Конституції в нашій країні. І це ж стосується, до речі, і детальний план територій відповідною сільською, селищною, міською радою.
109-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:12:03]] За-7 110-та ставиться на голосування Чорноволенка. А, аргументація – будь ласка, мікрофон.
Мене трошки вражає, чому детальний план територій не підлягає експертизі, як пропонується. Я пропоную оцю позицію "детальний план територій не підлягає експертизі" вилучити. Бо детальний план території зовсім не затримує будівництво. Зовсім ніяк він не затримував би, бо він робиться один раз для достатньо великої території. А експертиза зовсім не зайва буде, бо потім ми можемо таке побачити в цьому детальному плані, який буде затверджуватись, між іншим, інвестором, забудовником, якщо не буде експертизи без жодних висновків експертизи. Таким чином ми одразу побачимо хаос в наших містах. Дякую за увагу.
110-та ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[17:13:13]] За-10 Не підтримано. 114-та, Мірошниченко, не наполягає. 115-та, Марущенко. 116-та, Дем’янчук. 117-та, Яворівський. Смітюх, 118-та. 120-та Дем’янчук. 121-ша Яворівський, Марущенко, Дем’янчук. 126-та, Сербін, будь ласка мікрофон.
Шановні колеги! Знову якась не логічна помилка, пояснюю, записано на сторінці 46, що створюються, як дорадчий орган на загальних громадських засадах архітектурні містобудівні ради. І вдруг, і по всьому закону прописано, що вони рекомендують, і враховуються при затвердженні. А тут чомусь записано, що архітектурні містобудівні ради приймають рішення. Чому? Тому тут просто помилка, ми знімаємо відповідальність за людину, яка відповідає за культурну спадщину, знімаємо відповідальність з архітектури і чомусь тут дорадчому органу, який діє на громадських засадах, надаємо право затверджувати. А там 50 чоловік в Києві, хто за що буде відповідати. Прошу врахувати мою поправку.
А хто в принципі затверджує остаточно? Шановні колеги, 126 поправка Сербіна ставиться на голосування. Прошу її підтримати. [[17:15:12]] За-313 Поправка підтримана. Є логіка тут звичайно. 129-та. Гриневецький не наполягає. 130-та. Яворівський. 132-га. Сербін. Не наполягає. 134-та. Марущенко. 136-та. Заєць.
Іван Заєць. Українська Народна Партія. Віце-прем’єр Тігіпко заявив, що цей законопроект є найкращим прикладом співпраці влади і бізнесу. Насправді це чисто лобістський закон, який відкриває всі шлюзи для знищення навколишнього природного середовища, культурної археологічної спадщини для обмеження прав громадян. Цією статтею уряд і комітет знищують існуючий інститут громадських слухань, чим обмежують права громадян. Виключають громадян від участі у виробленні суспільно чутливих рішень. Я пропоную якраз інститут громадських слухань не знижувати той, що є у сьогоднішньому законодавстві, який рятував навколишнє природне середовище і археологічну спадщину не один раз. Ви сьогодні запропонували повністю знищити цей інститут і передати на рівень, порядок визначення, на рівень Кабінет Міністрів. Тобто ви відкриваєте шлюзи для обмеження прав громадян, для усунення прав громадян, і тому немає чого говорити про сталий розвиток.
136 поправка Зайця ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[17:17:11]] За-17 Не підтримано. 139-та. Яворівський не наполягає. 140-ва. Матчук не наполягає. Чорноволенко 141-ша.
Значить, шановні друзі, що зроблено в статті цього проекту? Значить організація та проведення громадських обговорень належить до компетенції виконавчих органів сільських, селищних міських рад. От ви мені скажіть, вже таку єрунду як громадські організації, громадських обговорень можна було б залишити самим радам, не виконкомам, а самим радам. Не адміністраціям, а самим радам. От в місті Києві міська адміністрація має цим займатися. А чому це не доручити міській раді? Чим тоді вона взагалі буде в місті Києві займатися? Або в будь-якому іншому місті України? Тут повністю знищується і сама ідея місцевого самоврядування. Я вже кажу про таку єрунду як громадське обговорення повинна приймати рішення виконавчий орган влади, Державна адміністрація в місті Києві, а не Київська міська рада.
141-ша ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:18:37]] За-12 Не підтримано. 144-та, Кармазін, не наполягає. 145-та, Бевзенко. 146-та, 144-та? Будь ласка. Кармазіну мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, поправка 144, яку я пропоную вам розглянути стосується статті 22, яку я пропоную викласти в іншій редакції. Я пропоную викласти її: що державній експертизі планувальної документації підлягають: схема планування території Автономної Республіки Крим, областей, генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій – отак записати планував.
144 поправка Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:19:52]] За-10 Не підтримано. Так, так, решта враховано редакційно. Бевзенко, 154-та, 155-та. Не наполягає. Ткач, Бевзенко. 160-та, Матчук. Не наполягає. Сербін, 161-ша. Не наполягає. Чорновленко, 163-та.
Адам Іванович, ми от слухали пана Лисова, коли він нам доповідав, що взагалі-то ці питання мали бути виключені. Це вже йде про надання земельних ділянок, от. Тому я, чесно кажучи, не розумію, що ми розглядаємо, або воно буде виключено, тоді його не варто розглядати, виключається весь цей розділ, або, тоді, якщо по поправках, то моя пропозиція записати абзац перший частини сьомої статті 24 наступним “надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування для містобудівних потреб здійснюється на підставі рішень сільської або селищної, або міської ради”. Це моя поправка. Якщо ми дійшли до цього питання, я прошу її проголосувати. Якщо не дійшли, то тоді чому ми зі словами, що все врахували, ну, далі працюємо на цю тему?
Ігор Володимирович, будь ласка, ще раз поясніть ситуацію, те, що ви говорили на початку. Враховується це питання чи не враховується.
На сьогоднішній день всі питання до змін до Земельного кодексу ми вичистили тут. І тут не йдеться нічого, що протирічить існуючому правилу надання земельних ділянок по Земельному кодексу.
Значить ще раз. Шановні колеги!
Значить, Олександр Віленович. Да, да, да. Шановні колеги! Шановні колеги! Да, дякую. Шановні колеги! Доповідач говорить про те, що всі питання, які стосуються Земельного кодексу, а це має відношення до Земельного кодексу, вони не будуть враховані в цьому законі. Так?
Так.
Тобто все те, що стосується відведення земельних ділянок, давайте ми зараз не будемо зачіпати, комітет говорить, що це він на вимогу, на вимогу у тому числі комітету аграрного ці питання не будуть у даному законі.
Да, вилучається. При остаточній редакції ми ще раз повернемося до цієї ідеї, ви зрозуміли.
Шановні колеги, доповідають про те, що на пропозицію аграрного комітету і груп народних депутатів, що питання, які мають відношення до відведення земельних ділянок.
[[Із залу]] . комітет подає пропозицію і прошу її проголосувати, от і все. Якщо ви чудово. [[Шум у залі]] Олександр Віленович, якщо.
Справа у тому, що. Давайте зараз ми будемо голосувати. Але ще раз Ігор Володимирович, ви будьте готові дати мені відповідь на те, що ви сказали перед початком нашого обговорення. А зараз ставиться.
Стаття 17 генерального плану. Ви прочитайте, що додається до генерального плану. Да, і після того є логіка всіх подальших дій. Все інше, що вноситься у зміни по Земельному кодексу, ми звідси, ми не розглядаємо у цьому. Все вичищено, у «Прикінцевих положеннях» ви все.
Так, 163-тя ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[17:23:59]] За-2 Бевзенко, 166-та. 167-ма, Кармазін. Врахована. 168. Врахована. Чорноволенко, 171-ша.
Дякую. Прошу врахувати.
Ставиться 171-а на голосування. Прошу визначатись. [[17:24:40]] За-7 Не підтримано. Так, Бевзенко, Ткач не наполягають. Ткач, Бевзенко. Чорноволенко, 187-а.
Дякую. Прошу підтримати.
Так, 187-а Чорноволенка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[17:25:18]] За-6 Не підтримано. Бевзенко, Ткач, Кармазін, Лисов. Поляченко, 191-а, не наполягає. 193-я, Мірошниченко не наполягає. 197-а, Корж не наполягає. Мачук, 190-а, не наполягає. 200-а, Корч не наполягає. Мачук, 202-а. Корж, 204-а, 205-а. Кармазін, 211-а.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Поправка 211 стосується малих архітектурних форм і тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності. Я пропоную записати, що розміщення малих архітектурних форм здійснюється відповідно до Закону України «Про благоустрій населених пунктів». Я до чого цю пропозицію записав? Подивіться, приходить нова влада, і ми міняємо: один дозволяє малі архітектурні форми [[збирають гроші, один із мерів, збирають гроші на це все]], другий приходить керівник і каже: знести все. І знову ці бідні люди бігають, і знову шукають кому дати гроші, і знову малі архітектурні форми є, тільки в іншому вигляді, тільки треба інші вимоги до них, і так далі. Знову рік. І так було з продавцями газет, книжних кіосків, і так було з продавцями пиріжків, так було з продавцями цукерок, пива, з усіма. Тому, давайте ми будемо, хоч якось закріпимо.
На пиві зупиніться. 211 поправка ставиться на голосування, прошу визначатись. [[17:27:33]] За-3 Не підтримано. 215-та, Сербін, будь ласка.
Шановні колеги. Ми ставим завдання, хай називають це лобістським законом, щоб все ж таки у нас скорочувався процес підготовки до початку будівництв і при цьому виконувався закон. Я вніс поправку, де ми записуємо, пропонується все ж таки, щоб терміни експертизи для різних об’єктів були теж встановлені, крім порядку. У нас зараз є термін для житлових будинків, а вони входять в четверту категорію, там, де потрібно, прошу вибачення у другу, там, де потрібна експертиза 45 днів. І вони навіть не виконуються, якщо ми зараз це не запишемо або додатково до тієї редакції, що є у правій колонці, або впишемо слово «терміни», то ми програм у термінах. Тому прошу підтримати мою поправку як додаткову до текста, який прописаний комітетом.
215-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:28:52]] За-42 Не підтримана. Смітюх. Не наполягає. 216-та. 217-та, Заєць. Врахована частково. Будь ласка.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Попередніми статтями вже знищено інститут громадських слухань, вам люди як громадяни не потрібні. Вони вам потрібні лише як робоча сила. Цією статтею уряд і комітет суттєво обмежують сферу експертизи і проектів будівництва. По суті, ліквідують екологічну та інші види експертизи. Це не треба мати очей, щоб не бачити, якими темпами навіть у теперішніх умовах знищується природне середовище, як погіршується санітарно-епідеміологічна ситуація, як знищуються пам’ятки культури. Не треба мати пам’яті, щоб не пам’ятати, до чого привів Чорнобиль. А ви зараз в тих умовах, коли бізнес не має соціальної спрямованості, коли він не має високої культури, ви його заохочуєте просто будувати, де вони тільки хочуть. Є гроші, все, ніяких обмежень немає. Експертиза має бути обов’язково, інакше буде велика біда.
217 поправка Зайця ставиться на голосування. Прошу визначатись. Ще багато. [[17:30:27]] За-24 Так, не підтримана. 225-та. 227-ма, Марущенко. Не наплягає. 229-та, Гриневецький. Не наполягає. 230-та, Яворівський. Не наполягає. Єфремов, 231-ша. Не наполягає. 232-га, Шпенов. Не наполягає. 235-та. Врахована. 236-та. Врахована. Так, Кармазін, 237-ма. Врахована редакційно. Мірошниченко, 239-та. Не наполягає. 244-та, Чорноволенко.
Шановні друзі! Мені здається, що оцей ІV розділ цього про розміщення об’єктів містобудування на території населених пунктів викладений знов-таки так, що передбачає багато різних трактувань. Тому я запропонував свою, значить, правку цієї статті: «Розміщення органів місцевого самоврядування щодо організації комплексної забудови території для розташування об’єктів містобудування загальнодержавного значення [[це підкреслено]] : морських портів, аеропортів, терміналів, комплексів забезпечення виконання власних функцій тощо приймається з урахуванням техніко-економічних обґрунтувань, затверджених Кабінетом Міністрів». Тобто рішення приймаються місцевими органами влади з урахуванням думки Кабінету Міністрів і їх обґрунтування. Тому я знов-таки. на сесії ради це має прийматися. Я на цьому наполягаю. Дякую.
244-а поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:32:33]] За-8 Не підтримана. Шановні колеги, я вношу пропозицію продовжити засідання до завершення розгляду цього питання. Прошу голосувати. Ну я не виключаю. Ми пройшли тільки половину поправок. Це залежатиме як ви будете наполягати. [[17:32:55]] За-223 Хто за те, щоб повернутися до цієї пропозиції, прошу проголосувати. Я не давлю! [[17:33:16]] За-243 Зал і сам знає, що робити. 243. Я ставлю на голосування пропозицію про продовження вечірнього засідання до завершення цього питання. Прошу голосувати. Все залежить від вас, ми можемо і раніше закінчити. [[17:33:39]] За-224 248-ма. Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я звертаюся до шановного пана Лисова, подивіться, будь ласка, поправка стосується місцевих правил забудови. У першому читанні у нас була стаття, яка називалася [[32-га]] : «Місцеві правила забудови». Абсолютно правильна стаття, до якої я вніс поправку, як і деякі уточнення робив. Замість цього комітет врахував поправку, якою виключив взагалі статтю 32-гу. Тепер, получається, її немає, тобто місцевих правил забудови нема. Я ж пропонував записати, що місцеві правила забудови можуть розроблятися для міст Києва та Севастополя, обласних центрів, міст обласного значення, республіканського, Автономної Республіки Крим значення. Необхідність розроблення визначається відповідно місцевою радою і місцеві правила розробляються виключно на підставі містобудівної документації на місцевому рівні. Я вважаю, що треба повернути це, але давайте викладемо в такій редакції, як я запропонував. Воно нікому не шкодить, більше того воно.
248-ма ставиться на голосування, прошу визначатися. [[17:35:26]] За-21 Не підтримано. Поляченко – враховано. Кармазін – враховано, 250-та. Бевзенко, 255-та – не наполягає. Бевзенко, 257-ма. Так, Ващук, 259-та. Даниленко, 261-ша – не наполягає. 262-га, Петьовка – не наполягає. Василенко, 263-тя – не наполягає. Яка? 267-ма. Чорноволенко, будь ласка. 267-ма.
Всі знають, що наполягаю. Була 263-тя. Значить, шановні друзі, я пропоную доповнити цей закон наступною ще статтею 39-1: «Порядок врахування громадських та приватних інтересів при плануванні і забудові територій. Я не буду розповідати повністю текст цієї статті, вона у вас є у порівняльній таблиці, у кого вона є, бо вона. не всі її мають. Вона займає у мене майже п’ять сторінок, тому я пропонував би врахувати, щоб не втрачати час. Але тут повністю враховуються громадські інтереси, якщо так буде прописаний закон. Дякую.
267-ма ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:37:13]] За-22 Не підтримано. [[Шум у залі]] Яка? 268-ма. Зараз, Бевзенко, 273-тя. Так. Корж, 276-та. Сандлер. Осика. Кармазін. 280, врахована редакційно. Даниленко,., Олійник, Грицак, Ващук, Матчук. 294-та врахована. Лисов, 299-та. 307-ма. Ні. Врахована редакційно. Кармазін не наполягає. 308-ма – те саме. 309-та Кармазіна врахована редакційно. Не наполягає. 311-та. – ні. Чорноволенко, 315-та.
Шановні друзі, я пропоную записати, що цей закон набирає чинності з 1 січня 2012 року. Але в разі, якщо, дійсно, земельні питання у цей закон не будуть засунуті, то я тоді знімаю цю поправку, бо вона не має сенсу.
Не наполягаєте на голосуванні? Ясно. Добре, добре. Дякую. 319-та, Кармазін, не наполягає. Наполягає. Будь ласка, Юрію Анатолійовичу.
Юрій Кармазін. Адаме Івановичу, я не наполягаю там, де враховано чи частково, там, де відхилено, ви знаєте мою позицію. Вона принципова. 319-та поправка. Я пропоную назву пункту 4 розділу "Перехідних положень" викласти в такій редакції. У Законі України "Про страхування» і далі по тексту, далі 320 поправка йде. Тобто Закон про страхування, я пропоную абзац один частини 4 розділу «Перехідних положень» викласти в такій редакції. Частину першу доповнити пунктами 44 і 45 такого змісту: «Страхування професійної відповідальності архітекторів, проектувальників та будівельників, діяльність яких може заподіяти шкоду третім особам в період реалізації проекту будівництва. Страхування цивільно-правової відповідальності забудовника за шкоду, яку може бути заподіяно майну або життю і здоров’ю третіх осіб під час будівництва та експлуатацію об’єкту будівництва». Нагадаю вам, що в Німеччині через 50 років притягують до відповідальності, якщо не вірно щось спроектовано чи щось завалилося, чи щось.
320-та ставиться на голосування, прошу визначатись. [[17:40:16]] За-44 Не підтримано. 322-га, Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Я дякую тим народним депутатам, хто ще не святкує Маланку і не дійшов до Василя, але будь ласка прошу вислухати поправку 322-гу. Абзац другий, частини 4, розділу Перехідних положень пропоную викласти в такій редакції, доповнити частиною п’ятою такого змісту: «Страховики, які мають ліцензію на проведення цивільно-правової відповідальності забудовника за шкоду, яку може бути заподіяно майну або життю і здоров’ю третіх осіб під час будівництва та експлуатацію об’єкту будівництва, та ліцензію на страхування професійної відповідальності архітекторів, проектувальників та будівельників, діяльність яких може заподіяти шкоду третім особам у період реалізації проекту будівництва, зобов’язані утворити об’єднання страховиків, будівельний страховий пул, який є юридичною особою та утримується за рахунок коштів страховиків. Положення про об’єднання страховиків будівельний страховий пул затверджується уповноваженим органом». Кругом має бути все застраховано, щоб ми не несли потім відповідальність.
322-га ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:41:48]] За-33 Не врахована. 323-тя. Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Чинним кодексом про адміністративні правопорушення, відповідальність за недодержання екологічних вимог під час проектування, розміщення будівництва, реконструкції та прийняття в експлуатацію об’єктів або споруд введена. Уряд і комітет запропонували вилучити таку відповідальність, принцип безкарності для мафії віднині запанує на повний ріст: якщо маєш гроші – роби, що хочеш, згонь людей із насиджених місць, затуляй їм сонце, перегачуй ріки, не пускай людей до озер, морів чи гір і за це тобі нічого не буде. Я ж пропоную зберегти відповідальність за порушення екологічних вимог. І хочу, щоб ви народні депутати зрозуміли, що і ваше здоров’я, і здоров’я ваших дітей залежить від чистоти довкілля. Ви не заховаєтесь ні в Європі, ні в Азії, ні в Африці від того, що ви будете робити за цим кодексом. Тому подумайте і залишіть, підтримайте цю поправку, залишіть відповідальність за порушення екологічних вимог.
Ставиться на голосування поправка. Прошу визначатись. [[17:43:14]] За-18 Не підтримано. 325-та. Заєць.
Яка сторінка, Адаме Івановичу? Іван Заєць, Українська Народна Партія. Тут взагалі цікава річ йде, тут пропонують цей уряд і комітет відповідальність за порушення вимог законодавства під час будівництва покласти по суті на бідних людей. Якщо ви будуєте житловий будинок до 200 квадратних метрів, то ви відповідаєте, а якщо ми олігархи будемо будувати будинки по тисячі, по, там, по 2 тисячі квадратних метрів, то вам нічого не буде. Це за аналогією так, як ми платимо до Пенсійного фонду: бідні люди платять з усієї своєї заробітної плати, а багаті люди платять тільки із розміру 13,3 тисячі гривень, а решту не платять. Невже ви не розумієте врешті-решт, що закон має діяти однаково, що для бідної людини, що для багатої, тим більше, що ці об’єкти багатих більше наносять шкоди, ніж бідних довкіллю. Тому я.
Ставиться поправка на голосування. Прошу визначатися. [[17:44:43]] За-16 Не підтримано. 382-га, Чорноволенко.
Адам Іванович, 381-ша не врахована.
Врахована. Так, 381. так, добре, повернемося. Зараз 382-га поки що.
.я хотів би подякувати за те, що тут досить багато моїх поправок враховано. Особливо, що стосується земельних і повноважень рад. Я би хотів, щоб і в законі про місцеве самоврядування так само до них бережно відносились як до цього, от. Значить щодо 382-ої, то написано, що воно відхилено, а підпункт вилучено. Я, чесно кажучи, не можу зрозуміти, про що йде мова, який підпункт, бо я теж просив його вилучити, так я не розумію що. в якій частині відхилено, а яку частину підпункту вилучено. Дякую.
382 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[17:45:55]] За-10 Не підтримано. Кармазін наполягає нам на підтвердженні 371 поправки. Будь ласка, Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Тут пропонується п’яту частину виключити, той, що ми прийняли з вами в першому читанні 124 статі виключити, а там було написано, що орендарі земельних ділянок, наданих для потреб будівництва об’єктів комерційного призначення, зобов’язані розпочати і здійснювати будівництво на таких ділянках не пізніше ніж через 5 років з дати укладення договору оренди землі. Невиконання цієї вимоги є підставою для дострокового припинення дій договору оренди землі. Так я хочу вам нагадати, що під час царизму, коли Україна була ще під самодержавством, в Одесі існували правили, два роки всього було і виключення було для Одеського театру опери і балету, який був побудований за 3 роки. А вам 5 мало, і ви берете і виключаєте цю норму. Для чого ж ви це робите? Це зовсім неправильний підхід, не державний підхід, це буде просто простоювати ділянка. Я наполягаю на підтвердженні і прошу.
Юрій Анатолійович, ви порушуєте права людини, тому що моє право як власника, хоча я, на щастя, не власник чи не на щастя будувати, коли я хочу. Але має право Кармазін наполягати. Тому, будьте уважні, я ставлю на голосування про підтвердження 371 поправки. Прошу голосувати. Голосуємо. [[17:47:51]] За-253 Послухали Юрія і проголосували за - 253. 391-ша, Чорноволенко.
Шановні друзі! Значить, дивіться. Знову-таки, тут була прописана процедура земельних торгів, яку робить виконавчий орган влади. Я пропоную, щоб це робила і звісно, рада, і визначала все це рада, як це іде відповідно до чинного законодавства. Але тут знову-таки вийшла неувязка з однієї простої причини. Бо цей підпункт вилучено. То навіщо писати, що відхилена моя поправка? Її і врахованою не можна назвати, і відхиленою, бо це перестає бути предметом цього. То я би просив, ну, якось тоді, тут нема за що голосувати. Бо ми викидаємо взагалі цей розділ з цього закону. І це стосується і наступних поправок. Скажімо, 397-а, врахована, але насправді та сама ситуація, як з цією, що відхилена. І ще в деяких місцях таке є. 399-а, то там просто немає цієї колонки, Адам Іванович. Тому я пропоную, ну, далі.
391 поправка ставиться на голосування. Не треба? Так. Так, зрозуміло. 399-а, ваша. Теж не треба? Добре. 416-а, Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Шановні народні депутати із більшості! Ви говорите, що ви ідете у Європу. Так ви маєте знати, що екологічні вимоги і імперативи у Європі дуже і дуже оберігаються, ви ж тут пропонуєте ліквідувати екологічну експертизу повністю, по суті фактично ліквідувати. З чим ви підете у Європу? Ви над цим задумувалися, чи ні? Тому, шановні друзі, давайте думати врешті-решт на перспективу, думайте про майбутнє нації, думайте про майбутнє своїх дітей. Я пропоную не руйнувати, не ліквідовувати екологічну експертизу. У нашому законодавстві сьогодні записано, що екологічній експертизі підлягають не тільки проекти будівництва, а і проекти наших законів. Ви сьогодні взяли зобов’язання перед Радою Європи привести законодавство у відповідність до норм Європи, і викидаєте цю норму, що ми повинні де робити експертизу нашого законодавства. І все те, що зроблено по експертизі, ви знищуєте цим законом.
416 поправка, Зайця, ставиться на голосування, прошу визначатись. [[17:50:44]] За-25 Не підтримано. 423-тя, Заєць.
Це знову ж таки мова йде про екологічну експертизу. Бо автори, а це уряд і комітет, пропонує нам порядок екологічної експертизи, яка звужується до вушка голки сьогодні, розробляти Кабінету Міністрів і відповідно до цього порядку діяти. Сьогодні цей порядок зафіксований на рівні законодавства. Сьогодні вже напрацьована велика практика, сьогодні екологічна експертиза підкріплена інституційними елементами. Ви ж пропонуєте це все знищити і починати з нуля. Ну, чим ви відрізняєтесь від тих комуністів 1917 року, які спочатку все зруйнували, а потім починати будувати. Це не є державна політика, це не є політика сталого розвитку, яка враховує думку громадян. Це політика на знищення природного середовища, культурної спадщини, на ігнорування прав людини.
423 поправка Зайця ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[17:52:11]] За-20 Не підтримана. 424-та, Чорноволенко.
Адаме Івановичу, знов-таки, я вважаю, що це знов-таки не є предметом того всього розгляду, тому я пропоную не розглядати цю поправку зараз.
Дякую. Так, далі в нас 442-га, Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Уряд і комітет фактично своїми пропозиціями перекреслює Закон про екологічну експертизу. Він перекреслює ті норми, які врегульовують порядок екологічної експертизи, предмет екологічної експертизи. Тобто їм сьогодні це вже не потрібно, їм треба порядок, який встановлюється Кабінетом Міністрів, і їм треба звести екологічну експертизу до якоїсь невеликої кількості об’єктів будівництва. Але ви знаєте, яка складна ситуація сьогодні в Україні, узять би хоч би якість води. Сьогодні в ХХІ столітті якість води виходить на перший план. Ви кажете: «Давайте будемо будувати будь-які об’єкти, не звертаючи увагу на екологічні обмеження». Це неправильна політика, це не політика державна, це політика, яка виходить тільки з особистих приватних інтересів, вузько бізнесових інтересів. Да не такий бізнес сьогодні потрібен Україні, а бізнес, який виходить з національних інтересів!
Ставиться поправка 442 Зайця на голосування. Прошу визначатися. [[17:54:04]] За-19 Не підтримано. Чорноволенко, 448-а.
Дякую. Пропозиція. Частину 15 п’ятого розділу – це в Законі «Про місцеве самоврядування» - внести наступні зміни. Після слів « відчуження відповідно до закону комунального майна та. крім земельних ділянок, там, для містобудівних потреб». Оці слова «крім земельних ділянок для містобудівних потреб» є пропозиція вилучити. Дякую.
Ставиться поправка 458 Чорноволенка на голосування. [[17:54:58]] За-10 Не підтримана. 459-та, Чорноволенка.
458-ма.
Ну, давайте восьму і дев’яту – вони майже рідні.
Ну, давайте ми їх, може, тоді разом.
Давайте, будь ласка.
Я вважаю, що оці от доповнення, значить, саморегулювальні організації у сфері. діяльності неприбуткового. Я вважаю, що це не потрібно нам створювати нових якихось обмежень, які будуть потім заважати нормальній діяльності. Тому я пропоную пункт перший абзацу другого частини сімнадцятої виключити, і пункт другий те саме, виключити. Дякую.
Дякую. Ставляться пропозиції Чорноволенка на голосування. Прошу визначатись. [[17:56:04]] За-51 Ростуть можливості. Чорноволенко, 462-га. 462-га, ваша поправка, будь ласка.
Ну, ті ж самі аргументи. Я знову-таки прошу підтримати.
Ставиться пропозиція на голосування. Прошу визначатись. [[17:56:35]] За-17 Не підтримано. Все йде по плану. [[Шум у залі]] 481-ша, Зайця. Будь ласка.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я багато чого бачив у цій залі за ці, майже, 20 років, но такого я ще не бачив. Те, що нам роздали тільки таблицю і кажуть: давайте будемо голосувати, то ще всі поправки так подали в таблиці, щоб замість семи поправок в тебе була одна поправка, щоб ти не міг нічого сказати по суті своєї поправки. Так от, о цими змінами, які пропонує уряд і комітет, вони ліквідують археологічну експертизу. Коли ви приймали цей закон і після цього, я їздив у Миколаївську область, це Первомайський район біля Ташлика. Там, у снігах археологи розкопки вели чому? Тому що їм виділили гроші Мінпалив тільки у кінці листопада місяця, це при тому, що вони повинні були робити археологічну експе. за археологічною експертизою розкопки. Що сьогодні буде із нашими пам’ятками-артефактами, коли ми ліквідовуємо саме розуміння навіть у законі археологічної експертизи? Не тільки об’єкт звужуємо, буде страшна руйнація нашої історії, а отже, нашої національної ідентичності. Це злочинна діяльність, тому я прошу по.
Дякую. [[Шум у залі]] Іван Олександрович, той час, коли приймаються закони, вам треба бути в залі, а не їздити в поле. Так, ставиться на голосування поправка 481-ша, прошу визначатися. [[17:58:17]] За-32 Шановні колеги, всі решта поправок враховані. Або не враховані, але на них автори не наполягають. Тому дати слово? Ну, будь ласка, Чорноволенко і Заєць по хвилині.
Шановний доповідач, шановний пане Ігоре! Я все ж таки хотів би ще раз послухати. Наскільки я розумію, у цьому законопроекті земельні питання не розглядаються, хто надає земельні ділянки під забудову. Це перше, те, що я почув, принаймні, я не бачу у правій колонці про це, і я бачив, що. І друге, по самій процедурі контролю. Оце я не зрозумів, що ви хотіли сказати на початку своєї доповіді. Повторіть у кінці те, що ви сказали на початку, щоб я міг спокійно за цей закон проголосувати.
Можна, да?
Так, я продовжую на 15 хвилин засідання. Будь ласка, Заєць. Почуєте, почуєте.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Наскільки я зрозумів, то головною ідеєю цього законопроекту є усунення громадян від прийняття суспільно важливих рішень. А це означає усунення їх від обговорень. Друге. Цим законопроектом відкриваються всі шлюзи для знищення безкарної діяльності по знищенню природного середовища, знищення історичної нашої спадщини, і це в угоду лише одному – це долару і більше нічому. Це не є законопроект, який відповідає національним інтересам, це не є державна політика. Це політика, яка орієнтується, орієнтує на цю домовленість між владою і соціально безвідповідальнім бізнесом. Ми хочемо, щоб бізнес розвивався, ми хочемо, щоб розвивалася будівельна галузь. Але вона має розвиватися таким чином, щоб не погіршувати екологічні вимоги, щоб вона враховувала думку громадян.
Так, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я не буду зараз до врахованих поправок висловлювати жодних претензій. Скажу вам зараз чому. Через те, що хотів би, щоб ви ознайомилися із узагальненнями порушень, які допущені, яке написало юридичне Головне управління. Найголовніше – це те, що поданим законопроектом звужується предмет громадського обговорення, це раз. Друге, що порушується стаття 22 Конституції, звужуються права осіб. Порушується рішення Конституційного Суду від 2005 року. Третє. Що порушуються права місцевого самоврядування, це зауваження дев’яте Науково-експертного. вірніше,Юридичного управління, де зазіхаються на права місцевого самоврядування і порушується статті 7 Конституції, 143 Конституції України щодо права територіальних громад. Через це є потреба цей закон доопрацювати, шановні. Тут багато зроблено, але треба доопрацювати. Я дякую комітету за терпіння, але треба доопрацьовувати.
Да, при доопрацюванні комітет обіцяє жодної вашої поправки не врахувати. Смітюх, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу! Я хочу призвати всіх колег проголосувати за цей закон, тому що на мій погляд він дуже важливий і дуже вчасний. Тому що той стан справ в якому знаходиться сьогодні будівельна галузь в плані дозвільної системи, так далі функціонувати неможливо. Тому що у нас проекти важливі, інвестиційні, вкрай необхідні для поліпшення житлового фонду і інше. Роками розглядається місцевими та іншими органами влади. Він настільки вже сьогодні заангажований цей процес, що люди просто опускають руки. І прийняття такого рішення, навіть якщо воно якимось чином ущемляєт ті чи інші наші частини життя, але воно дасть дуже великий позитив для нашої галузі. І від імені будівельників багатомільйонні нашої країни я призиваю колег проголосувати за цей закон. Дякую.
Куликов, будь ласка.
Дякую, Адам Іванович. Я хочу сказать, что закон нужен, но нужно бороться с коррупцией, нужно бороться со взяточничеством, нужно бороться со всеми этими чиновниками, Киев яркий пример, каждая комиссия занеси, дай, каждый чиновник занеси, дай, каждая экспертиза занеси, дай. Ну по-моему легче бороться с самим явлением коррупции, нежели с волей изъявлением граждан. Потому что сейчас, если мы примем этот закон, мы в Киеве увидим, у нас каждое строительство это побоище, каждое строительство это драка застройщика с людьми. То есть по-моему мы подменили понятие, мы подменили понятие борьбы со взяточничеством, жуликами и негодяями, имя им «молодая команда» Черновецкого, на общественное самоуправление. Людям виднее как им жить в городе.
Будь ласка, Іван Кириленко. Сербін і будемо визначатися.
Шановні колеги, з приводу обмеження прав самоуправління. Я згідний з колегою Куликовим, що вже всім остогидло заносити взятки в кожний комітет, в кожну комісію для того, щоб отримати дозвіл побудувати законно будинок згідно генерального плану. Тут записано про те, що генеральний план повинен обговорюватися і обговорюватись детально. Але навіщо потім ми з вами робимо бізнес на от цьому громадському обговоренні. Це ви всі добре знаєте. Це перше питання. І якщо дійсно буде от та відповідальність, що тут записано, то не буде бажання, щоб порушувати правила, які встановлені нашими ДБНМи. Це перше. Експертиза. Ми ще три роки тому з вами прийняли закон, де експертиза повинна проводитись: екологічна, пожежна, санітарна, будівельна, архітектурна.
Завершуйте.
єдності і ніхто ніщо не знищує. Ну у нас же експертиза вже зараз проводиться по року маленького об’єкту і в кожну експертизу заноситься. Ми пишемо, що це потрібно об’єднати. В законі дуже багато помилок, але ці помилки ми дійсно виправимо Містобудівним кодексом. Але оці три питання, які вирішені: перше – реєстрація об’єктів, два з половиною роки в Києві і ті ж документи. Ми вирішуємо? Вирішуємо. Питання скорочення дозволу. Вирішуємо законно? Вирішуємо. То давайте.
Не повторюйтесь, не повторюйтесь. Так, тепер, що ви просите, Ігор Володимировичу, і будемо визначатися.
Да, я прошу заключне слово.
Так, будь ласка.
Ну, шановні колеги, я дуже вам вдячний за те, що ми так плідно з вами попрацювали. Стосовно положень закону я абсолютно не розподіляю ваші хвилювання, тому що абсолютно пройдена вся логіка, від початку до кінця. Стосовно експертизи. Вона обов’язково є практично по кожному об’єкту. Тому що генеральний план, схема планування території. Об’єкти четвертої і п’ятої категорії вони підлягають обов’язковій державній експертизі. Туди входять всі підрозділи, всі 12 підрозділів, які сьогодні інспектують ту чи іншу будову. Але для того, щоби ми не робили помилок, які є сьогодні. Тому що на сьогодні в нас більше 30 тисяч не зареєстрованих об’єктів, самочинна забудова. На сьогодні ви бачите при тій дозвільній системі і тими обмеженнями, які є, в що перетворюються наші міста. Тому на сьогодні цей закон є, дійсно, рушійним кроком.
Ваше заключне слово може бути дійсно заключним. Давайте, просіть щось.
Да, шановні колеги, шановні колеги, в мене крім слов вам подяки, прошу підтримати ту роботу, яка була проведена виконавчим комітетом нашим, вивчено досвід всіх прогресивних країн і Європи, ось. І тому цей закон дасть можливість значно покращити інвестиційний клімат.
Дякую.
Навести порядок і.
Шановні колеги, я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому як закону законопроекту за номером 7418 “Про регулювання містобудівної діяльності” [[щодо скорочення дозвільних процедур у будівництві]]. Прошу голосувати. [[18:08:09]] За-296 Дякую. Закон прийнято. Шановні колеги, ми з вами сьогодні досить успішно попрацювали. Дозвольте кожного з вас привітати із Щедрим вечором і щоб Щедрий вечір був сьогодні у кожній родині нашої держави Україна. На цьому вечірнє засідання Верховної Ради оголошую закритим. Завтра початок о 10 годині. Ми з вами маємо закрити сесію.