Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, zahajuji 26. schůzi Poslanecké sněmovny, všechny vás tu v novém roce vítám. Organizační výbor Poslanecké sněmovny stanovil návrh pořadu 26. schůze dne 10. ledna 2019. Pozvánka vám byla rozeslána v pátek 11. ledna 2019. Prosím, abyste se všichni přihlásili identifikačními kartami, případně mi oznámili, kdo žádá o vydání karty náhradní. V tuto chvíli mám nahlášeno, že pan poslanec Dvořák hlasuje s náhradní kartou číslo 6. [[Hluk v sále.]] Tak. Já vás opravdu poprosím už o klid, abychom mohli přistoupit ke zvolení ověřovatelů. Navrhuji, abychom určili poslance Jaroslava Holíka a poslance Miroslava Kalouska. Má někdo jiný návrh na osoby ověřovatelů? Jestliže tomu tak není, tak budeme hlasovat. [[Hluk neustává.]] A já vás tedy opravdu poprosím už o klid v sále, a abyste se usadili na svých místech. [[Předsedající zvoní zvoncem.]] Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro navržené ověřovatele. Kdo je proti? Hlasování číslo 1. Přihlášeno je 138, pro 125, proti nikdo. Návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme ověřovateli 26. schůze Poslanecké sněmovny určili poslance Jaroslava Holíka a poslance Miroslava Kalouska. S náhradní kartou číslo 12 hlasuje pan poslanec Okleštěk. Sděluji, že do zahájení schůze požádali o omluvení své neúčasti na jednání tito poslanci a poslankyně: z osobních důvodů se omlouvá pan poslanec Petr Gazdík z jednání dnes od 13 hodin do konce jednacího dne, omlouvá se paní poslankyně Jana Krutáková dne 22. 1. mezi 12.20 a 19.00 z rodinných důvodů. A dále se omluvili před zahájením schůze Andrea Babišová ze zdravotních důvodů, Miloslav Janulík - zahraniční cesta, Jiří Kobza - zahraniční cesta, František Kopřiva - zahraniční cesta, Radek Koten - zahraniční cesta, Karel Krejza - zahraniční cesta, Jaroslav Kytýr - zahraniční cesta, Radka Maxová - rodinné důvody, Miroslava Němcová - zahraniční cesta, Pavel Růžička - zahraniční cesta, František Vácha - pracovní důvody, Jiří Valenta - pracovní důvody, Pavel Žáček - pracovní důvody. Z členů vlády se omlouvají: Jana Maláčová z důvodu zahraniční cesty, Tomáš Petříček - zahraniční cesta, Miroslav Toman z pracovních důvodů. To je k omluvám pro tuto chvíli vše. A nyní přistoupíme ke stanovení pořadu 26. schůze, jehož návrh je uveden na pozvánce. Nejdříve bych vás chtěl informovat o návrzích, na kterých se shodlo dnešní grémium. Navrhujeme: Za prvé zařadit nové body, a to je Návrh usnesení Poslanecké sněmovny ke Dni památky obětí holocaustu a předcházení zločinům proti lidskosti, a to na pátek 25. 1. jako první bod; Návrh Pravidel hospodaření poslaneckých klubů pro rok 2019, sněmovní dokument 2042, zařadit na pátek 25. 1. jako druhý bod; Návrh na volbu náhradníka Správní rady Všeobecné zdravotní pojišťovny České republiky zařadit do bloku volebních bodů, s tím, že tento bod lze projednat ve variabilním týdnu, tj. od úterý 12. 2., kdy budou splněny zákonné lhůty; Návrh usnesení Poslanecké sněmovny k pověření orgánu Poslanecké sněmovny rozhodováním podle § 38 odst. 1 zákona č. 236/1995 Sb., o platu a dalších náležitostech spojených s výkonem funkce představitelů státní moci a některých státních orgánů a soudců a poslanců Evropského parlamentu, sněmovní dokument 1910, zařadit do bloku zprávy, návrhy a další. Dále se navrhuje vyřadit body 14 a 158 návrhu pořadu, to je sněmovní tisk 302, vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 378/2007 Sb., o léčivech a o změnách některých souvisejících zákonů [[zákon o léčivech]], ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 66/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 378/2007 Sb., o léčivech a o změnách některých souvisejících zákonů [[zákon o léčivech]], ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, ve znění zákona č. 290/2017 Sb. - jedná se o druhé a třetí čtení. Dále vyřadit bod 219 návrhu pořadu, sněmovní tisk 355 - Zpráva o životním prostředí ČR 2017; bod 146 návrhu pořadu, to je sněmovní tisk 99, Návrh poslanců Víta Kaňkovského, Markéty Pekarové Adamové, Olgy Richterové, Aleny Gajdůškové a Jana Bartoška na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 111/2006 Sb., o pomoci v hmotné nouzi, ve znění pozdějších předpisů, třetí čtení. Tento návrh bere zpět skupina předkladatelů, čiže o tomto návrhu již nebudeme hlasovat. Dále pevně zařadit bod 33 návrhu pořadu, sněmovní tisk 207, vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech [[zákon o obchodních korporacích]], ve znění zákona č. 458/2016 Sb., a další související zákony, prvé čtení - na konec bloku v prvých čteních. Bod 43 návrhu pořadu, sněmovní tisk 333, vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 187/2006 Sb., o nemocenském pojištění, ve znění pozdějších předpisů, prvé čtení, zařadit za bod 31 návrhu pořadu, to jest za sněmovní tisk 301; Dále pevně zařadit bod 83 návrhu pořadu, sněmovní tisk 260, senátní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 186/2013 Sb., o státním občanství České republiky a o změně některých zákonů [[zákon o státním občanství ČR]], prvé čtení, na středu 23. ledna ve 14.30. A nakonec - ve čtvrtek 24. 1. projednávat od 11 hodin body z bloku zprávy, návrhy a další místo původně zařazených bodů z bloku smlouvy - druhé a první čtení. Tak, to je z mé strany vše. Určitě jste mě všichni pozorně poslouchali, ale pan poslanec Růžička ruší svoji omluvu, je přítomen. [[Hluk v sále.]] Já vás opravdu poprosím o klid, protože budeme projednávat pořad schůze. V tuto chvíli mám přihlášky s dvěma přednostními právy. Jako první místopředseda Tomio Okamura. Připraví se pan předseda Radim Fiala, poté pan předseda Kalousek. Opravdu už poprosím o klid. Děkuji. Máte slovo. Teď jsem to říkal.
Vážené dámy a pánové, dovolte mi navrhnout zařazení nového bodu na jednání Poslanecké sněmovny s názvem Německé válečné reparace. Je nutné otevřít nedořešenou otázku válečných reparací, tedy náhrady škod, které nám dodnes dluží Spolková republika Německo jako nástupce hitlerovského Německa. [[(14.10 hodin)]] Podle našich konzervativních odhadů na základě porovnání průměrných mezd tehdy a dnes nám k dnešku Německo dluží 10 až 15 tisíc miliard korun. Tyto naše peníze mělo Německo po 70 let k dispozici a mohlo s nimi úspěšně budovat prosperitu. Nám naopak tyto peníze dodnes chybí a bezesporu se můžeme ptát, za čí peníze mají Němci vysoké platy, vysoké důchody a za čí peníze si koupili naše fabriky v devadesátých letech, z nichž opět mají miliardové zisky naši drazí sousedé. Téma válečných reparací je zcela úmyslně zamlženo nepravdami, proto mi dovolte shrnout pár faktů. Zaprvé Česká republika se svých tzv. reparačních nároků vůči Německu plynoucích z tzv. Pařížské dohody nikdy formálně nevzdala, na čemž nic nemění ani právně nezávazná Česko-německá deklarace o vzájemných vztazích a jejich budoucím rozvoji z 21. ledna 1997. Tento fakt nám před týdny potvrdil i nový pan ministr zahraničí Petříček. Z Pařížské dohody vyplývá, že do reparací se nikdy neměl, a dokonce nesměl počítat majetek sudetských Němců zabavený v rámci a v důsledku jejich odsunu. Výše československých reparačních nároků činila podle našeho ministerstva v dobové měně 306 miliard korun československých. Ze strany Německa bylo Československu z tohoto nároku vyplaceno jen 230,1 milionu korun československých. Profesor Jan Kuklík z Právnické fakulty Univerzity Karlovy uvádí - cituji: "V roce 1945 došlo jen k předběžnému vyjádření Německem způsobených škod. Československo tak na pařížské reparační konferenci uplatnilo pouze 11 583,5 milionu amerických dolarů v hodnotě roku 1938. Dodatečně byla celková výše československých nároků na reparace vyčíslena na 19 471,6 milionu dolarů. Celkem však bylo Československu od mezispojeneckého reparačního úřadu v Bruselu a přímými restitucemi československého majetku skutečně uhrazeno jen 91,3 milionu dolarů. Německo vyplatilo v reálu tedy jen směšný zlomek." To je z citace pana profesora Kuklíka z Právnické fakulty Univerzity Karlovy. K tomu je třeba dodat, že uvedených 306 miliard nebyla konečná suma, protože v čase konání pařížské a později postupimské konference naše republika škody teprve sčítala. Pan doktor Richard Král vyčíslil náhrady na 360 miliard korun v hodnotě roku 1945 a vyslovil zásadní názor: agresor má povinnost hradit škody, které válkou způsobil. Dr. Richard Král je expert na mezinárodní právo, který se řadu let zabýval na Ministerstvu zahraničních věcí majetkoprávními otázkami a tyto informace napsal v článku s názvem Agresor má povinnost hradit škody, které válkou způsobil, který vyšel v deníku Právo 9. listopadu 1993. Pochopitelně, naši přední právní experti se shodují na tom, že náš nárok na odškodnění je stále platný a měli bychom ho vymáhat. Všechny vlády od momentu, kdy bylo možné otázku reparací Německu položit, tedy od jeho sjednocení, naopak buď mlčí, nebo mlží, nebo dokonce lžou. A je načase ptát se, proč někteří naši politici doslova odmítají žádat po Německu dlužné peníze. Ukázkovým příkladem rozdílného postupu byla vyjádření po podpisu Česko-německé deklarace v lednu 1997. Zatímco česká strana mlžila a strašila nároky sudetských Němců s tím, že deklarace na jedné straně sice ukončuje naše nároky na reparace, ale na druhé straně přináší úlevu, protože ukončuje také nároky sudetských Němců, tak německý kancléř Kohl ihned po podpisu na tiskové konferenci prohlásil, že majetkových nároků sudetských Němců se deklarace nijak netýká. Člověk by řekl, že každá země podepsala jinou dohodu, a pravda je, že české a německé texty, které připravovali Němci, se zřejmě lehce lišily, protože byly šité na míru publika dané země. Bylo by dobré, aby česká vláda vyčíslila spravedlivé nároky České republiky vůči Spolkové republice Německo a tyto nároky následně uplatnila. V tomto smyslu jsem také již směřoval dotaz na ministra zahraničí Petříčka. Pan ministr zahraničí mi odpověděl v tom duchu, že vlastně neexistuje orgán, kde bychom mohli žádat rozhodnutí válečné reparace, a vymáhat je prý otázkou politického rozhodnutí vlády, která by takový postup v žádném případě nepovažovala za šťastný s ohledem na jeho nepředvídatelné důsledky a na skutečnost, že by to narušilo celkové klima vzájemné důvěry panující v Evropě v posledním desetiletí. Z mého pohledu tohle není argument, ale výmluva. Nechápu, jaký k ní vede důvod. Bojíme se Německa? To, že je naším obrovským dlužníkem, nás přece naopak staví do daleko silnější role, než když poníženě o nárocích budeme mlčet a vzdáme se jich výměnou za drobky, které Němcům spadnou ze stolu, které hoduje 70 let za naše peníze. Pro ty, kteří na tohle neslyší, mám skvělou zprávu. Německo splatilo poslední část reparací z první světové války v roce 2010, a to dokonce skupině soukromých finančníků, kteří pohledávky skoupili. Je vidět, že když se chce, tak to jde, a tomu, kdo si o dluh řekne, Němci nakonec zaplatí. Ale tady přece nejde jen o Němce a Německo, ale hlavně o to, že ty peníze přece nepatří tady nám, ale našim předkům, které německý stát okradl, zotročil a vraždil. Až zase budeme v souvislosti s církevními restitucemi poslouchat, že co bylo ukradeno, musí být zaplaceno nebo vráceno, zvlášť ze stran, které jezdí na sjezdy Sudetoněmeckého landsmanšaftu do Německa, mám na mysli KDU-ČSL, mějme na mysli, že když druhá světová válka skončila, byla Evropa, zvláště východní, střední a jižní, zničena. Při svém ústupu německá vojska za sebou nechávala doslova spálenou zemi. Tisíce měst a desítky tisíc vesnic byly zcela destruovány. Za tuto hroznou spoušť, především však za nepředstavitelné útrapy, krev občanů podmaněných států, za desítky milionů mrtvých odpovídalo Německo, které s dosud nevídanou brutalitou a barbarismem vedlo válku, kterou samo označilo za totální. Z Čech a Moravy bylo deportováno do Německa 750 tisíc občanů na nucené práce k vojenským účelům. Po obsazení Československé republiky 15. března 1939 se Němci zmocnili velkých zásob surovin a potravin. Odvezli do Německa velké množství vozového parku včetně lokomotiv, vagonů, parníků a trolejbusů, vybavení laboratoří a uměleckých muzeí, knihy, obrazy, umělecké předměty, zařízení i nábytek. Ukradli zlatý fond a všechny československé valuty včetně 23 tun zlata, které tehdy mělo nominální hodnotu 5,265 milionu liber šterlinků. Oloupili české banky a mnohé české průmyslové podniky, vyloupili a přisvojili si veřejný soukromý majetek. Němci nám kradli a ukradli, co jen mohli, včetně potravin. Využívali naše lidské i výrobní kapacity na samý okraj jejich konečného upotřebení. Ožebračili nás, týrali statisíce našich lidí v koncentračních táborech, byli odpovědní za smrt 360 tisíc našich spoluobčanů. Německo svůj dluh dodnes nesplatilo a je naší povinností žádat spravedlnost a náhradu maxima škod. Pracovník německé úklidové firmy si v průměru v Německu vydělá v přepočtu 48 tisíc korun měsíčně a průměrná mzda v Německu je v přepočtu 92 tisíc korun měsíčně, přičemž třeba potraviny má za stejnou nebo nižší cenu a bydlení je také srovnatelné. Je vyloženě sprosté, když český dělník má třetinu co Němec a důchodce má ještě méně, a to i proto, že Německo si užívá peněz, které patří naší republice a jejím občanům. Přátelé buďme, ale dluhy si plaťme. Nezávidím Německu ani euro, které si poctivě vydělají, ale je nefér, když dlužník vesele hoduje, rozdává dokonce africkým a arabským migrantům a věřitel kouká hladově za plotem. Na závěr mi dovolte přednést návrh usnesení, o kterém navrhuji jménem SPD hlasovat, pakliže by byl tento námi navržený bod schválen na pořad schůze Poslanecké sněmovny, a uvidíme, jestli nás nějaká další strana podpoří. Usnesení zní: "Poslanecká sněmovna žádá vládu České republiky, aby zahájila jednání s vládou Německé spolkové republiky o vyčíslení a zaplacení válečných náhrad, které nám dluží německý stát podle mezinárodních dohod po druhé světové válce." A ještě jednou pro pana předsedu zopakuji návrh bodu. Navrhuji zařadit bod jako bod na dnešní schůzi po pevně zařazených bodech, a to s názvem Německé válečné reparace. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Další s přednostním právem pan předseda Radim Fiala.
Děkuji za slovo. Vážené kolegyně, kolegové, vážená vládo, na konci loňského roku při poslední schůzi jsme tady projednávali, jestli si pamatujete, globální pakt OSN o bezpečné, řízené a trvalé migraci a globální kompakt OSN o uprchlících a já se teď k tomu chci vrátit, tak jak jsme mluvili, že se k tomu v letošním roce vrátíme. My požadujeme v SPD zařazení mimořádného bodu s názvem Informace vlády o postoji České republiky ke globálnímu kompaktu OSN o bezpečné, řízené a trvalé migraci a globálním kompaktu OSN o uprchlících. [[(14.20 hodin)]] Je podstatné, aby vláda zde ve Sněmovně vysvětlila, proč přistoupila a podpořila globální kompakt OSN o uprchlících. Dále by vláda měla vysvětlit, proč v případě tohoto globálního kompaktu OSN o bezpečné, řízené a trvalé migraci zaznívala ze strany předsedy vlády Andreje Babiše a ministra zahraničí Petříčka naprosto rozdílná stanoviska. Vláda něco jiného říká lidem a něco jiného v otázce migrace dělá. Pro SPD je to velmi závažná věc. Oba pakty OSN spolu velmi úzce souvisí a rozdílné stanovisko vlády v těchto případech postrádá logiku. Vzniká dojem, že snad vláda ani netušila, že jde o dva rozdílné pakty. Problematika migrace je dnes zásadní celosvětové téma. Přístup k této otázce je zásadním střetem globalistů a vlastenců. Je třeba důrazně odmítnout jakékoliv snahy podřídit suverenitu České republiky v zájmu řešení problémů národů a zemí, které jsme nezpůsobili. Nejde tady o humanitu, ale o snahu globalistů využívat a vyvolávat globální krize, které využijí ke zničení suverenity národních zemí tak, aby mohli vytvořit globální multikulturní světový řád. Uvedené globální pakty jsou produktem těchto falešných a nebezpečných koncepcí. Na půdě Poslanecké sněmovny je třeba zcela vyjasnit postoj České republiky k oběma těmto paktům a já vás zde chci požádat, abyste prosím podpořili zařazení tohoto bodu na schůzi. Děkuji vám.
Jenom se zeptám: zařadit nový bod. A termín nějaký, pevné zařazení ano, či ne?
Pane předsedo, můžeme to zařadit například na dnes po již pevně zařazených bodech.
Ano, děkuji. Tak s přednostním právem pan předseda Kalousek. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Dámy a pánové, je nepochybné z posledních zpráv z veřejných zdrojů, že Kancelář prezidenta republiky již několik let se intenzivně snaží ovlivňovat rozhodnutí nezávislých soudců. A to nikoliv v systémovém pohledu, jak by ty soudy měly pracovat, ale skutečně v konkrétním rozhodnutí v daných kauzách, které se Kanceláře prezidenta republiky přímo týkají. Jsem přesvědčen...
Já vám rozumím. Opravdu poprosím o klid v sále. Je velmi nepříjemné cokoli přednášet, když je hluk tak vysoký.
Přednášet to jde, ale poslouchat se to nedá.
Ještě jednou poprosím o klid. Ono se to vůbec nezměnilo! Slyším více hluku z levé strany sálu. To se přiznám.
Děkuji vám, pane předsedo. Jsem přesvědčen, že takové jednání je skandální. Myslím si, že všichni z nás, kdo jsme skládali ústavní slib, víme, že nezávislost moci soudní je jedním ze základních pilířů právního státu a že prezident republiky, který je součástí exekutivy a snaží se tu nezávislost ovlivnit ve svůj prospěch, nedělá nic jiného, než že bourá samotné pilíře právního státu, a že Sněmovna jako vrcholný představitel moci zákonodárné k tomu prostě nemůže mlčet. Nemůže mlčet za předpokladu, že jí to nevyhovuje. Je docela dobře možné, že v téhle Sněmovně je většina poslanců, kterým vyhovuje destrukce právního státu. Potom můj návrh neprojde a bude to také informace. Nicméně jsem přesvědčen, že pokud nám záleží na tom, aby nedocházelo k destrukci právního státu, aby se arogance moci nesmála do ksichtu vládě práva, pak pevně věřím, že budeme projednávat bod, který si dovoluji navrhnout, a to je bod Ovlivňování soudců Kanceláří prezidenta republiky. Jsem si vědom toho, že tuto středu o tom bude jednat podvýbor ústavněprávního výboru. Bylo by asi fér, aby o tom Sněmovna jednala až poté, co podvýbor ukončí své jednání. Proto navrhuji tento bod na příští úterý, ode dneška za týden, od 18.00 hodin. A velmi vás prosím, abychom nerezignovali na tenhle bod, aby nám jako ústavním činitelům a zástupcům moci zákonodárné nebylo jedno, že tady dochází k znásilňování pilíře právního státu, nezávislosti moci soudní. Ale je to samozřejmě rozhodnutí každého z nás a každý z nás jsme skládali svůj ústavní slib. Dovolte mi ještě po tomto návrhu stručnou reakci na návrh pana předsedy Okamury, který navrhuje jednání o reparacích Německé spolkové republiky vůči České republice. On tady vyjmenovával některá notoricky známá zvěrstva a vždycky k nim přidával přívlastek "německý". Ten přívlastek "německý" se mi tam až tak tolik nelíbí, prostřednictvím pana předsedajícího pane předsedo Okamuro. Ten přívlastek, který tam patří, je přívlastek "nacistický". A já mám velkou prosbu: Nemohli byste si vy, čeští náckové, tohle vyřídit s německými nácky a netahat nás do toho? Nás české demokraty s německými demokraty? My už se bez vás nějak dohodneme. Děkuji.
Děkuji. To je v tuto chvíli z přednostních práv vše... Tak, s přednostním právem pan předseda Bartošek. Já jenom rychle přečtu omluvu. Omlouvá se dnes od 17.00 hodin pan poslanec Stanislav Grospič. Tak prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, na posledním jednání Poslanecké sněmovny jsme zařadili na program nový bod a tím byl návrh na zřízení vyšetřovací komise Poslanecké sněmovny pro vyhodnocení vlivu autoritářských režimů na vnitřní záležitosti českého politického systému. Já vás žádám, abychom tento bod neodkládali dále, a chci váš požádat o podporu jeho zařazení na 30. 1. ve 14.30 hodin. Ta situace je velmi vážná, jistě jste zaznamenali minimálně kauzu Huawei a další. Vzhledem k tomu, že se jedná o suverenitu České republiky a bezpečnost naší země, tak vás žádám o podporu tohoto bodu, aby se vyšetřovací komise mohla rozeběhnout a mohla začít pracovat. Děkuji.
Děkuji. A nyní jako první k programu pan poslanec Petr Dolínek, poté pan poslanec Radovan Vích.
Dobré odpoledne. Já mám dva návrhy týkající se programu této schůze. První je, aby byl bod 59, což jest návrh zákona, který se týká drah, a ve znění pozměňujících předpisů, týká se to metra D, a to autonomního provozu, aby byl pevně zařazen tento bod jako první bod na 12. 2., což je úterý, variabilní týden. V případě, že budeme jednat, aby tento bod byl tedy jakožto první bod úterního jednání ve variabilním týdnu. Myslím si, že by to mohlo najít zde většinu. Bavili jsme se o tom zde na prosincové schůzi s tím, že právě v lednu bychom začali tento bod řešit. Druhý návrh se týká bodů 186, 187, 191 a 205. Jsou to výroční zprávy o činnosti a hospodaření České televize za rok 2016 a 2017. Návrh je, aby tyto body projednány příští čtvrtek, to znamená 31. 1., v 11 hodin jako první body zpráv, respektive právě v tom určeném dni zpráv a dalších smluv. Takže jsou to body 186, 187, 191 a 205. Myslím si, že Česká televize i podle čísel, která vykazuje za rok 2018, si zaslouží, aby zprávy z roku 2016 a 2017 byly zde řádně projednány právě během lednové schůze. Děkuji.
Také děkuji. Nyní pan poslanec Radovan Vích.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážení kolegové, vážené kolegyně, vážená vládo, chtěl bych požádat o změnu pořadu dnešní schůze, a sice za pevně zařazené pevné body, to znamená zákony zamítnuté Senátem nebo vrácené Senátem, zařadit jako další bod bod číslo 11, sněmovní tisk 203, zákon o pobytu cizinců ze zemí mimo Evropské unie. Bylo to přerušeno v rozpravě a já bych vás chtěl požádat o podporu tohoto návrhu, abychom toto mohli pustit, načíst případně další pozměňovací návrhy a pustit to do třetího čtení. Žádám vás tedy o podporu změny pořadu schůze ve smyslu mého návrhu. Děkuji.
Děkuji. Další paní poslankyně Pekarová Adamová k pořadu schůze.
Děkuji za slovo. Dámy a pánové, dovolím si vás požádat o předřazení dvou bodů, které jsou zařazeny na tuto schůzi, ale protože jsou oba v takovém pořadí, že je velmi nepravděpodobné, že by se na ně dostala řada, tak bych vás ráda požádala o jejich pevné zařazení. Konkrétně se tedy jedná o bod číslo 54, což je sněmovní tisk 162, což je společný návrh poslaneckých klubů TOP 09, STAN a KDU-ČSL, který vypouští ze zákona ustanovení o minimálním vyměřovacím základu u zaměstnanců a na něj navazující ustanovení. Vyměřovací základ by tedy činil vždy skutečně dosažený příjem a zaměstnavatel by nebyl povinen odvádět za zaměstnance s vyměřovacím základem, který je nižší než dosavadní takzvaný minimální vyměřovací základ, rozdíl pojistného. Účelem a smyslem navrhované právní úpravy je odstranit znevýhodnění pro zkrácené úvazky, které z pohledu předkladatelů je právě způsobeno stanoveným minimálním vyměřovacím základem. Tento návrh v Poslanecké sněmovně čeká již od června minulého roku na své projednání v prvním čtení. A vzhledem k tomu, že se týká pracovního trhu a možnosti zapojení se tisíců, možná desetitisíců lidí, kteří dneska z různých důvodů, ať už jsou to třeba rodiče malých dětí, nebo nějaká jiná skupina, třeba lidi již v předdůchodovém věku, kteří by se rádi zapojili do pracovního procesu, ale nemohou na plný úvazek, a zkrácený úvazek je pro ně právě kvůli zákonnému nastavení nevýhodný, tak může pomoci jak zaměstnavatelům, tak těmto konkrétním lidem a přitom rozhodně nikomu neuškodí. Takže je to prospěšná novela, která může velmi pomoci i právě v současné situaci na pracovním trhu. Co se týče data zařazení, tak vás žádám, abychom jej předřadili na tento pátek, a to jako první bod v bloku prvních čtení. Hned vzápětí bychom mohli projednat tedy další bod, který prosím o předřazení, a to je další má prosba. Je to bod číslo 64, sněmovní tisk 214, kterým je poslanecká novela trestního zákoníku. Pod tím je podepsáno dokonce 77 poslanců ze 7 poslaneckých klubů. Smyslem je zpřísnění postihu nevhodného nakládání se zvířaty, včetně nakládání v takzvaných množírnách. Navrhuje se dosavadní závažnější přestupková jednání kriminalizovat jako trestný čin. A novela také reaguje právě na množírenský byznys. Vláda k návrhu zaujala neutrální stanovisko. V Poslanecké sněmovně však opět od července minulého roku tento návrh pouze leží. A byť jsem vás už mnohokrát žádala o předřazení, tak tomu tak zatím nebylo. Myslím si, že vzhledem k té velké shodě, která byla už při samotném předkladu, a vzhledem k tomu neutrálnímu stanovisku vlády tato novela má velkou šanci projít a bylo by vhodné ji už konečně v prvním čtení projednat. Proto ji tedy prosím zařaďme na bod jednání jako pevně zařazený druhý bod bloku prvních čtení tento pátek, tedy za ten první, pokud projde ten můj první návrh, a vypořádejme se prosím s těmito návrhy, které mají možnost pomoci lidem v této republice a také přísněji trestat a postihovat nevhodné nakládání se zvířaty. Děkuji vám za podporu obou návrhů.
Já vám děkuji. Další je přihlášen k pořadu schůze pan poslanec Marek Výborný.
Vážený pane předsedo, vážená vládo, milé kolegyně, vážení kolegové, dovolil bych si požádat o pevné zařazení bodu číslo 53. Jedná se o návrh poslanců Marka Výborného, Pavla Bělobrádka, Jana Bartoška a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 159. Ano jedná se o evergreen, zvýšení příplatků pro třídní učitele a pro učitele vykonávající specializované činnosti. Ten návrh zákona byl rozjednán, zbývá hlasovat v prvním čtení. To jsme nestihli, jestli se nepletu, na červnové schůzi. A už více jak půlrok je ten zákon zařazený v programu a nikdy se k němu nedostalo. Myslím, že na potřebě podpory vzdělávání a podpory učitelů se tady všichni shodneme, každý to říkáme. Pojďme tedy pro to něco udělat. Vláda miniaturní krok udělala, protože navýšila příplatky třídním o 100 korun, nicméně to je v rámci celého toho systému naprosto marginální a zanedbatelné. Takže se mi chce říci stokrát nic umořilo vola. Já bych vás chtěl poprosit o pevné zařazení, ať už to konečně doprojednáme a jsme schopni to připravit například s účinností od 1. září, tedy od začátku nového školního roku, kdy by to pro ty učitele určitě bylo vítaným povzbuzením. Dovoluji si požádat o zařazení napevno, a sice na zítřek, to znamená na středu 23. ledna, jako první bod v bloku prvních čtení. To znamená první bod odpoledního programu schůze. Děkuji.
Děkuji. Jako další je přihlášen k pořadu schůze pan poslanec Zdeněk Ondráček.
Pane předsedo, vážení členové vlády, kolegyně a kolegové, dovolím si - v minulosti jsem byl předkladatelem sněmovního tisku číslo 70, na této schůzi zařazeného jako bod číslo 51. V loňském roce jsme projednávání tohoto bodu přerušili do té doby, než obdobný návrh, který byl obsažen v jiném sněmovním tisku, projde celým legislativním procesem. Vzhledem k tomu, že se tak stalo a ten můj pozměňovací návrh, který se týkal korupčního trestného jednání, a šlo o drobnou úpravu trestního řádu, je obsažen, nebo byl obsažen ve sněmovním tisku číslo 79 a prošel celým legislativním procesem, to znamená, že byl podepsán i prezidentem republiky a vyšel ve Sbírce zákonů, to znamená, že nabyl účinnosti, není tedy důvod, abychom tento tisk už dále projednávali, a proto žádám o stažení tohoto sněmovního tisku číslo 70, bod 51.
Jenom upřesnit - berete ho jako za navrhovatele zpět, a tudíž o něm nemusíme hlasovat, nejedná se o třetí čtení? [[Poslanec Ondráček: Ano, beru zpět sněmovní tisk číslo 70.]] Ano děkuji, beru na vědomí. Tak s přednostním právem pan předseda Stanjura. Prosím máte slovo.
S přednostním právem - nikoho jsem nepředběhl. To nevadí. Já jsem se v minulých dnech dočetl, že vláda se rozhodla, že opět odkládá zrušení superhrubé mzdy, že neplánuje zjednodušení, ani to mírné snížení daní, které bylo v tom původním vládním materiálu v daňovém balíčku, když šlo do připomínkového řízení, a zdůvodněním je...
Poprosím diskutující, aby nerušili řečníka, zvlášť v bezprostřední blízkosti řečnického pultu. Děkuji. Prosím.
Zdůvodněním je, že vláda na snížení daní údajně nemá peníze. Tak vláda rozdává, kde se dá, a pak najednou docházejí peníze. Já chci jenom připomenout - mluvil tady pan poslanec Výborný o evergreenu - že to je taky evergreen, ale vlád. První vláda Bohuslava Sobotky, která vládla od ledna 2014, měla ve svém programovém prohlášení zrušení superhrubé mzdy. Nic. První vláda Andreje Babiše, jednobarevná, která nezískala důvěru, měla ve svém programovém prohlášení zrušení superhrubé mzdy. Nic. Tato vláda, druhá vláda Andreje Babiše, má ve svém programovém prohlášení potřetí opět neomylně zrušení superhrubé mzdy. Opět nic. Teď jsme slyšeli, že snad 2021. Ono je ideální to nechat na příští volební období, případně do příštího programového prohlášení. Současně jsme se v roce 2016 od tehdejšího ministra financí a dnešního premiéra dozvěděli, že nejpozději ke dni voleb, ty byly v říjnu 2017 a jsme v lednu 2019, bude předložen kvalitní a zcela nový zákon o dani z příjmu. To měl být říjen 2017, leden 2019 - výsledek známe my všichni. Zopakuji: nic! Takhle to dopadá se sliby Andreje Babiše. My jsme v kampani před sněmovními volbami slíbili občanům, že navrhneme výrazné snížení daní všem zaměstnancům. My ty sliby plníme, my jsme ten návrh zákona napsali, podali. Podali jsme ho 6. srpna, takže za pár dnů to bude půl roku, co tady leží. A my bychom byli rádi, aby se ten návrh zákona projednal. V pozvánce je to bod číslo 81, sněmovní tisk 254. A mám dva návrhy. Jako první, abychom to zařadili jako pevný bod ve středu odpoledne jako třetí, tzn. po senátním návrhu a brexitu, pokud projde - a předpokládám, že projde - návrh z grémia. A pokud by to neprošlo, tak navrhuji, abychom tento bod zařadili jako třetí v bloku prvních čtení. Děkuji.
Děkuji vám. Ptám se, zda ještě někdo k pořadu schůze v tuto chvíli. Jestliže nikoho nevidím, tak přistoupíme k hlasování o jednotlivých návrzích. Jako první budeme samozřejmě hlasovat návrh grémia. Ptám se, zdá je nějaká námitka proti tomu, abychom hlasovali jedním hlasováním o všech návrzích z grémia. Nikoho nevidím. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro předložený návrh. Kdo je proti? Hlasování číslo 2, přihlášeno je 187, pro 174, proti nikdo. Návrhy předložené grémiem byly přijaty. Nyní budeme hlasovat o návrhu pana místopředsedy Tomio Okamury, který navrhuje zařazení nového bodu, který nazval Německé válečné reparace. Takže nejprve o zařazení nového bodu. Zahajuji hlasování, ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 3, přihlášeno je 187, pro 34, proti 129. Tento návrh přijat nebyl. Nebudeme tedy už hlasovat o pevném zařazení. Dále je zde návrh pana předsedy Radima Fialy na zařazení nového bodu informace vlády o postoji České republiky ke globálním paktům OSN, jestliže to mohu takhle zkrátit. Týká se to obou globálních paktů. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro tento návrh. Kdo je proti? Hlasování číslo 4, přihlášeno 187, pro 68, proti 69. Tento návrh nebyl přijat. Opět, nebudeme už hlasovat o pevném zařazení. Dále budeme hlasovat o návrhu pana předsedy Miroslava Kalouska, který navrhuje zařadit nový bod ovlivnění rozhodování nezávislých soudců ze strany Kanceláře prezidenta republiky. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro zařazení nového bodu. Kdo je proti? Hlasování číslo 5, přihlášeno je 186 poslanců, pro 63, proti 73. Tento návrh nebyl přijat. Dále budeme hlasovat o návrhu pana předsedy Bartoška, který navrhuje pevné zařazení bodu číslo 227 na 31. 1. ve 14.30. Poznačil jsem si to správně, doufám. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro tento návrh. Kdo je proti? Hlasování číslo 6, přihlášeno je 187 poslanců, pro 64, proti 53. Tento návrh nebyl přijat. Dále budeme hlasovat o návrzích pana poslance Dolínka, a to nejprve o zařazení bodu 59, který navrhl zařadit jako první bod na úterý 12. února ve variabilním týdnu. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro tento návrh. Kdo je proti? Hlasování číslo 7, přihlášeno je 187 poslanců, pro 121, proti 2. Tento návrh byl přijat. Dále navrhl pan poslanec Dolínek nové pevné zařazení bodů 186, 187, 191 a 205. Jsou to zprávy o činnosti České televize a navrhuje zařadit 31. 1. v 11 hodin jako první body v tomto bloku. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 8, přihlášeno je 187 poslanců, pro 160, proti nikdo. Tento návrh byl také přijat. Dále je zde návrh pana poslance Radovana Vícha, abychom zařadili bod 11, tisk 203, o pobytu cizinců, za bod číslo 5, tzn. na dnešní den za zákony vrácené Senátem. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 9, přihlášeno je 187, pro 42, proti 52. Tento návrh nebyl přijat. Dále jsou zde dva návrhy paní poslankyně Pekarové Adamové. Asi je budeme hlasovat zvlášť. Věcně spolu nesouvisí. Takže nejprve zařazení bodu 54, sněmovní tisk 162, týkající se minimálního vyměřovacího základu, kdy je návrh, aby byl tento bod zařazen jako první bod prvních čtení v pátek 25. ledna. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro tento návrh. Kdo je proti? Hlasování číslo 10, je přihlášeno v tuto chvíli 187 poslanců, pro 164, proti 44. Tento návrh přijat nebyl. [[(14.50 hodin)]] A jako druhý návrh paní poslankyně Pekarové Adamové zařazení bodu 64, sněmovní tisk 214, novela trestního zákoníku týkající se množíren a nakládání se zvířaty, v pátek 25. 1. jako první bod v tuto chvíli, když ten první návrh nebyl přijat. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. [[Šum v sále.]] Omlouvám se. Takže zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro tento návrh. Kdo je proti? Hlasování číslo 11, přihlášeno je 187 poslanců, pro 90, proti 6. Tento návrh nebyl přijat. Dále budeme hlasovat návrh pana poslance Marka Výborného, který navrhuje nové zařazení bodu 53, sněmovní tisk 159, novela zákoníku práce, na 23. ledna jako první bod bloku prvních čtení, tzn. na odpolední jednání. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro tento návrh. Kdo je proti? Hlasování číslo 12, přihlášeno 187, pro 83, proti 22. Tento návrh nebyl přijat. Pan poslanec Ondráček pouze na záznam vzal zpět svůj návrh, tudíž nebudeme hlasovat o tomto návrhu. Jako poslední je zde návrh pana předsedy Stanjury, abychom sněmovní tisk 254, bod 81, zařadili ve středu 23. 1. ve 14.30? [[Poslanec Stanjura napovídá z místa.]] Jako třetí bod odpoledne. Nejprve budeme hlasovat o tomto zařazení. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 13, přihlášeno 187, pro 80, proti 39. Tento návrh přijat nebyl. Budeme ještě hlasovat alternativní zařazení, že by to bylo ve stejný den jako třetí bod bloku prvých čtení. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Hlasování číslo 14, přihlášeno je 187 poslanců, pro 82, proti 28. Tento návrh také nebyl přijat. Tím jsme se tedy vypořádali se všemi návrhy, které byly v tuto chvíli předneseny, a budeme tedy pokračovat ve schůzi tak, jak byl schválen právě její pořad. Nyní budeme hlasovat o celku, máme začátek schůze. Omlouvám se. S přednostním právem pan předseda Kalousek.
Děkuji, pane předsedo. Já už jsem se lekl, že o celku hlasovat nebudeme, protože před hlasováním o celku jsem chtěl sdělit naši pozici. Já si opravdu nepamatuji za těch 28 let, co se pohybuji v české politice, tak skandální jednání, že by moc výkonná, v tomto případě Kancelář prezidenta republiky, ať už pan prezident sám, nebo kancléř, naprosto brutálně a cynicky se snažila ovlivnit nezávislé rozhodování soudců. Rozhodování nezávislých soudců je jedním z pilířů právního státu. Pokud se chcete, kolegové, tvářit, že vám to nevadí, tak neříkáte nic jiného, než že je vám právní stát ukradený. My jsme byli přesvědčeni, že Sněmovna o tom nemůže nediskutovat, že o tom nemůže vést debatu a že není možné, abychom přijali nějaké usnesení, co si o tom myslíme. Nicméně poslanecké kluby ANO, ČSSD, KSČM a SPD říkají: nás to nezajímá, pan prezident ať si porušuje právní řád, jak chce. Ale pak promiňte, pak z našeho pohledu jsme přesvědčeni, že jste se zpronevěřili svému ústavnímu slibu. Nic víc, nic míň. Vy jste skládali slib na to, že budete respektovat Ústavu a právní řád České republiky. A vy rezignujete na to, že právní řád a ústavní principy vlády České republiky budete bránit, když se prezident republiky dopouští viditelné zvůle před vašima očima, a vy říkáte: my to nechceme vidět! My jsme se pokusili zařadit tento bod na jednání Sněmovny. Vy jste se zachovali tak, jak jste se zachovali, podle mého názoru hanebně, a proto nemůžeme hlasovat pro návrh schůze jako takový. Děkuji.
Já vám děkuji. Přistoupíme tedy k hlasování o schválení pořadu 26. schůze. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 15, přihlášeno 186, pro 129, proti 7. Návrh byl přijat. Konstatuji, že byl schválen pořad 26. schůze. S přednostním právem pan předseda Michálek.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedo. Já jsem chtěl jenom říct, že není všem dnům konec. Ta záležitost si myslím, že je poměrně závažná, bude ji projednávat podvýbor ústavněprávního výboru. Takže pokud podvýbor doporučí, aby se ta věc dostala prostřednictvím ústavněprávního výboru na plénum Poslanecké sněmovny, tak ji navrhneme dozařadit. A věřím, že v tom případě to dozařazení nebude nikdo vetovat. Děkuji.
Já vám děkuji. A budeme tedy pokračovat dle schváleného pořadu schůze. Jako první otevírám bod