35. Vládní návrh, kterým se předkládá Parlamentu České republiky k vyslovení souhlasu s ratifikací Smlouva mezi Českou republikou a Slovenskou republikou o vzájemném uznávání rovnocennosti dokladů o vzdělání vydávaných v České republice a ve Slovenské republice, podepsaná v Praze dne 28. istopadu 2013 /sněmovní tisk 134/ - prvé čtení Předložený návrh uvede ministr školství, mládeže a tělovýchovy Marcel Chládek. Ten ale není přítomen, takže se ho ujme pan ministr životního prostředí. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, asi vás překvapuje, že mě vidíte u tohoto pultíku v této souvislosti. Ono vás za chvilku bude překvapovat, že mě uvidíte i v jiné souvislosti. Mě požádal pan ministr školství Chládek, abych uvedl tento bod, takže rád tímto činím. Vláda České republiky svým usnesením č. 784 ze dne 16. října 2013 vyslovila souhlas se sjednáním Smlouvy mezi Českou republikou a Slovenskou republikou o vzájemném uznávání rovnocennosti dokladů o vzdělání vydávaných v České republice a ve Slovenské republice. Tato smlouva byla podepsána v Praze dne 28. listopadu minulého roku a nyní se předkládá Parlamentu České republiky k vyslovení souhlasu s její ratifikací. Smlouva upravuje zejména uznávání rovnocennosti dokladů o vysokoškolském vzdělání, dokladů o vědeckých hodnostech a titulech včetně práva užívat tento titul na území státu druhé smluvní strany. Ve smlouvě je upraveno rovněž uznávání rovnocennosti dokladů o ukončení vzdělání na základních, středních a vyšších odborných školách, které jejich držitele opravňují k přístupu k vyššímu stupni vzdělání ve státě druhé smluvní strany. Smlouva zároveň umožňuje držitelům dokladů o vzdělání s titulem používat příslušný titul i ve státě druhé smluvní strany. Smlouva má nahradit Dohodu mezi vládou České republiky a vládou Slovenské republiky o vzájemném uznávání rovnocennosti dokladů o vzdělání vydávaných v České republice a ve Slovenské republice, která byla publikována ve Sbírce mezinárodních smluv pod číslem 33/2001 Sb. a je stále platná. Důvodem pro sjednání smlouvy je zejména neaktuálnost stávající dohody vzhledem k odlišnému vývoji vzdělávacích systémů a změnám v legislativě v zemích smluvních stran. Návrhy na uzavírání ekvivalenčních mezinárodních smluv směřují k ulehčení situace jednotlivých žadatelů i k odstranění významné překážky dalšího rozvoje akademické mobility, která v kontextu Evropské unie představuje významnou vzdělávací prioritu. Předkládaná mezinárodní smlouva je v souladu s obecně uznávanými zásadami mezinárodního práva. Neporušuje práva a závazky států smluvních stran vyplývající z uzavřených mezinárodních smluv. Předloženou smlouvu je proto třeba na české straně klasifikovat a vnitrostátně projednat jako mezinárodní smlouvu prezidentského charakteru. S ohledem na článek 49 písm. a) Ústavy České republiky je k ratifikaci smlouvy třeba souhlasu obou komor Parlamentu České republiky. Provádění smlouvy bude na české straně zabezpečovat především Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy. Dotčena bude i působnost Ministerstva vnitra, Ministerstva obrany a Ministerstva zdravotnictví. Provádění smlouvy nevyvolá další nároky na státní rozpočet ani na ostatní veřejné rozpočty. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji panu ministru Brabcovi a nyní prosím, aby se slova ujal zpravodaj pro prvé čtení pan poslanec Rom Kostřica. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, dámy a pánové, vlastně poslankyně, poslanci, já se domnívám, že pan ministr zde vysvětlil velmi podrobně zásady tohoto bodu, a za svoji osobu mohu jenom říct, že doporučuji toto projednání ve výboru zahraničním. Děkuji za slovo.
Děkuji panu zpravodaji. Otevírám obecnou rozpravu, do které v tuto chvíli eviduji přihlášku pana poslance Zlatušky. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dámy a pánové, pane předsedající, návrh této mezistátní smlouvy vypadá vcelku nevinně a i v těch bodech, ve kterých ve skutečnosti bude měnit stávající stav, může působit dojmem, že jsou to změny příznivé. To, co bych návrhu té smlouvy vytýkal, je, že bude mít ve svých dopadech účinek, který je srovnatelný se změnou zákona, zatímco tam nemusí být předkládány příslušné analýzy, které by byly se zákonem. Ten jeden bod, ve kterém se bude lišit právní stav od současného, se bude týkat uznávání habilitací a jmenovacích řízení jmenování profesorem, které je z toho nového do budoucna vypuštěno zrušením mezistátní smlouvy z roku 2001 a v nové mezistátní smlouvě se nepředpokládá. Je to logické, protože docenti a profesoři v současném vysokoškolském zákoně nejsou ani jako titul ani jako hodnost, čili svým způsobem bylo protisystémové, že to v mezistátní smlouvě z roku 2001 bylo zahrnuto, a má to také logiku, že to není výsledkem vzdělávání, čili v okamžiku, kdy je to dohoda o uznávání dokladů o získaném vzdělání, tak skutečně z formálního hlediska se není o čem přít. Na druhou stranu docenti a profesoři jsou zákonem vyžadováni z hlediska garance akreditací studijních programů nebo studijních oborů. V zákoně jsou vyžadováni v okamžiku, kdy se obsazují komise pro státní zkoušky na vysokých školách, a jsou disciplíny, které mají u nás buď víceméně monopol, což jsou školy, které neexistují na Slovensku, nebo školy, které vznikly v minulosti rozdělením škol, dokonce škol, které byly dislokovány pouze na Slovensku. Mám tím na mysli třeba obor dopravy. V takovýchto oblastech ratifikací této smlouvy přestane možnost těch, kteří neprošli tuzemskou habilitací nebo tuzemským jmenovacím řízením, tady v těchto rolích vystupovat. Bohužel zde není ministr školství, abych se ho na to zeptal, a ptát se jeho kolegy není úplně košer, protože tyhle dopady samozřejmě znát nebude. Neznám to ani já, přestože se pohybuji ve vysokoškolském prostředí, ale dopad tohoto druhu a hodnocení toho dopadu, jak se budou muset měnit akreditace, jak se bude muset změnit obsazení zkušebních komisí, do jaké míry to bude mít dopad vůbec na fungování, které je předepsáno normativně v zákoně o vysokých školách, toto zde postrádám. Budu proto požadovat přikázání tohoto tisku také školskému výboru. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Zlatuškovi. Další přihlášenou s přednostním právem je paní ministryně Helena Válková. Prosím, paní ministryně, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, já se jenom připojím k tomu varujícímu hlasu svého předřečníka pana poslance Zlatušky, protože si myslím, že ty dopady jsou mnohem větší, než si teď uvědomujeme, a i z tohoto důvodu je třeba, aby se tím pečlivě zabývaly výbory, protože i já osobně nejsem v tuto chvíli schopna dohlédnout všech důsledků, které to bude mít v případě ratifikace, nebo by mohlo mít pro určité obory, kde jsme i závislí na odbornících s akreditací na Slovensku, resp. kteří získali docentury a profesury na Slovensku. Víte, že v minulosti zde již byl jeden problém se školou, která se jmenovala UNINOVA, nyní je to Panevropská univerzita. Ten problém bohužel není do současné doby vyřešen. V kostce spočívá v tom, že jde o školu, která nabízí studijní program právo, a na této škole učí vesměs profesoři z pražské Právnické fakulty a přitom studentům, absolventům je v současné době upírána možnost přihlásit se jako koncipient a po úspěšně složených zkouškách působit jako advokát v ČR, právě už s odvoláním na to, že jde o akreditaci, která byla udělena na Slovensku. Nechci teď míchat tyto dvě oblasti, ale v případě ratifikace této smlouvy si dovedu velmi dobře představit, že vznikne ještě více problémů, než máme nyní, a chtěla jsem to ilustrovat jenom tímto jedním příkladem, který bohužel je velmi výmluvný, a budeme se jím možná v budoucnu i tady v Poslanecké sněmovně zabývat. Děkuji.
Děkuji paní ministryni Válkové. Ptám se, kdo další se hlásí do obecné rozpravy. Jestliže žádná přihláška není, končím obecnou rozpravu a budeme se zabývat návrhem na přikázání výborům k projednání. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání výboru zahraničnímu. Má prosím někdo jiný návrh? Není tady takový. Kdo souhlasí s tím, aby byl tento návrh přikázán k projednání zahraničímu výboru, prosím ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Já zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Je to hlasování číslo 110, přihlášeno je 181 poslankyň a poslanců, pro 130, proti žádný. Konstatuji, že tento vládní návrh byl přikázán k projednání zahraničnímu výboru, a tím končím... [[Námitky ministryně Válkové i posl. Zlatušky, že byla žádost i o přikázání školskému výboru.]] Pardon, ano, omlouvám se. V tom případě prosím příště pana profesora Zlatušku, aby to navrhl nejenom v obecné rozpravě, ale ještě tehdy, kdy se ptám na výbory. Dám tedy hlasovat o tom, aby tento návrh byl přikázán ještě školskému výboru k projednání. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, ať zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 111, přihlášeno je 180 poslankyň a poslanců, pro 127, proti 6. Konstatuji tedy, že tento vládní návrh byl přikázán výboru zahraničnímu a výboru školskému k projednání, a končím prvé čtení tohoto návrhu zákona. Nyní se budeme zabývat bodem číslo