Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку, шановні представники засобів масової інформації! Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Підготуйтесь до реєстрації. Готові реєструватись? Нагадую: реєстрація відбувається шляхом натискання кнопки "за", першої зліва або зеленої. Готові? Прошу реєструватись. [[10:03:02]] В залі зареєстровано 177 народних депутатів України. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження у народних депутатів Олени Георгіївни Лис [[Оплески]], Віктора Івановича Балоги [[Оплески]] і Олександра Михайловича Ткаченка [[Оплески]]. Бажаю вам здоров’я, наснаги, успіхів, і як завжди, всього найкращого! Шановні колеги, 9 червня 2021 року Центральна виборча комісія зареєструвала народного депутата України, обраного на проміжних виборах народного депутата України 28 березня 2021 року в одномандатному виборчому окрузі № 87 Вірастюка Василя Ярославовича. Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народний депутат України складає присягу перед Верховною Радою України. Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Вірастюк Василь Ярославович, будь ласка.
Присягаю народу України. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет України та незалежність України, дбати про благо Вітчизни та добробут Українського народу. Присягаю дотримуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Слава Україні!
Вітаю вас! Бажаю успіхів! Будь ласка, сідайте. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Палиця? Палиця Ігор Петрович.
Я хочу звернутися до колеги депутатів (доброго дня, колеги), до народу України, до правоохоронних органів і нагадати всім одну річ, що в Конституції України записано: народ України має право обирати. Це мається на увазі, що так, як люди голосують, вони розраховують, що це їхній вибір, і це буде саме так. Хочу нагадати провладній фракції монобільшості, що коли ви йшли до влади, ви обіцяли правду, справедливість, достаток, повні холодильники, чесність правоохоронних органів, повагу до депутатів, а депутатів – до народу. Так хочу вам констатувати: все, що ви обіцяли – пустышка, ви нічого не виконали. Ви перевершили навіть Партію регіонів по тому, які закони ви приймаєте. Ви перевершили Партію регіонів по тому, як ви тиснете на правоохоронні органи і на судові органи влади. Люди, які кожен день заглядають в холодильник після турборежиму, після позачергових засідань і розраховують, що там щось з’явиться, тому що ми ж приймаємо закони для людей, дивляться, що там стає все менше їжі, життя дорожчає, інфляція зростає, люди виїжджають, а ми тут сидимо і приймаємо закони. Ви вкрали цю перемогу. Ви обікрали народ Прикарпаття. І хочу вам, друзі мої, сказати, що народ України все пам’ятає і все бачить і те, що в нього забирають, він обов’язково прийде і поверне собі. Дякую.
Будь ласка, запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп згідно статті 25 Регламенту Верховної Ради України. Для цього ми маємо до 30 хвилин. Не кричіть, будь ласка. Штепа Сергій Сергійович.
Веніславський Федір Володимирович.
Федір Веніславський, партія "Слуга народу". Шановні колеги, шановні громадяни України, наша Верховна Рада накінець ухвалила Закон "Про всеукраїнський референдум", яким надала громадянам України дієвий інструмент вирішення питань загальнодержавного значення. Я хочу наголосити, що Закон "Про всеукраїнський референдум" прийнятий у відповідності до Конституції України і передбачає коло тих питань, які вирішуються народом на референдумі. Це не право політичних партій, які намагаються через різноманітні маніпуляції скористатися наданим народу України правом у своїх власних політичних інтересах. Можна багато дискутувати про те, як зараз відбуваються референдарні процеси, яким чином наші колеги з певних політичних партій, представлених в цьому парламенті, намагаються закликати до своїх рядів не лише живих, але і мертвих громадян України. Дуже симптоматично, що на підтримку однієї з політичних сил представлених в нашому парламенті було піднято з могили 17 мертвих душ. 17 громадян України, які перебувають на тому світі, виступили на підтримку однієї з політичних сил, яка сидить по центру цього залу в другій половині. Дуже симптоматично, що під намаганням маніпулювати волею народу певна політична сила користується відвертими фальсифікаціями. Я хочу, щоб правоохоронні органи розцінювали мій виступ як депутатське звернення щодо реєстрації кримінального провадження за фактом фальсифікації виборчої документації всеукраїнського референдуму політичною силою, яка допустила включення до ініціативної групи (вдумайтесь, громадяни України), до ініціативної групи 17 мертвих громадян України. А потім вони розказують про те, що вони є поборниками справедливості і поборниками верховенства права. Треба спочатку дивитися за своїми діями, а потім звертатися до інших. Але я хочу звернути увагу ще на один дуже важливий аспект. У п’ятницю відбулося засідання Центральної виборчої комісії. І якраз та політична сила, на підтримку якої стало 17 мертвих громадян, відверто, цинічно давила на членів Центральної виборчої комісії, щоб вони ухвалили незаконне рішення. Я хочу сказати, що референдум – це інструмент, який має використовуватися народом і буде використовуватися народом і саме політична сила партія "Слуга народу" надала народу той інструмент, який він буде використовувати мудро. А ті політики, які намагаються фальсифікувати на старті виборчу документацію, будуть розуміти, що вони у минулому і це відбудеться дуже швидко. Дякую.
Слово надається народній депутатці Устіновій Олександрі Юріївні фракція політичної партії "Голос".
Передайте Рустему Умєрову слово.
Рустем Умєров, будь ласка.
Дорогі колеги, доброго дня. Якщо ви підтримуєте Закон про корінні народі, прошу приєднатися. Вже восьмий рік у нас триває тимчасова окупація Криму. За ці роки усі незалежні медіа вимушені були покинути Крим. Лише декілька кримськотатарських дітей сьогодні навчаються рідною мовою. З понад сотні незаконно ув’язнених окупантом українських громадян дві третини – кримські татари. Восьмий рік Росія забороняє діяльність Меджлісу – представницького органу кримських татар. Це політика винищення окупантом корінного народу Криму – кримських татар. Зараз Росія ще й дозволяє собі втручатися у внутрішні справи України та диктувати, які закони нам ухвалювати, а які ні. Колеги, наш з вами обов’язок ухвалити Закон про корінні народи – це важливий крок для деокупації та реінтеграції наших українських земель. Україна захищає від репресій кримських татар та гарантує розвиток корінних народів, але закону який визначає права корінних народів та гарантує їх захист, чи хоча б дає визначення хто такі корінні народи, в Україні поки що немає. Хоча саме поняття "корінні народи" з’явилося в Конституції 25 років тому. В Конституції чітко написано: "права корінних народів визначаються виключно Законом України", – законом, якого немає. Про що цей законопроект? Ми визначаємо, хто такі корінні народи. Це народи, які історично сформувалися виключно на території України, мають власну культуру, мову та традиції, та не мають іншої Батьківщини крім України, – це кримські татари, караїми та кримчаки. Одразу хочу звернутися до кремлівських пропагандистів. Представники інших народів, які проживаються в Україні, мають власну мову та традиції, але при цьому мають іншу історичну країну походження, не підпадають під категорію корінних народів, це представники національних спільнот. Їхні права в українському законодавстві захищені окремим законом, Законом про національні меншини, над змінами в який, до речі, ми зараз працюємо у комітеті спільно з громадськістю. Тож замість того, щоб втручатися у справи України та українських громадян, краще нехай російська влада думає, яким чином звільнити наші землі. Крим – це Україна. Дякую. Слава Україні!
Слово надається народному депутату Бойку Юрію Анатолійовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя". Рабінович Вадим.
Шановні, звертаюся до розуму та серця людей. Скажіть мені, як сталося, що в Україні, що перемогла фашизм, сьогодні урочисто вшановують фашистів? Ось вам приклад останніх кроків у бік історичної катастрофи за останні два місяця. Тернопіль: вшановують 90-річного військового злочинця есесівця Миколу Саміціва. У Львові в школах відкриті уроки про діяльність Кубійовича, посібника фашистів. Полтава: обласне телебачення зняло сюжет про командира 31-ї добровольчої дивізії СС Петриченка, який брав участь у придушенні варшавського повстання. Мер міста Стрий додумався одягнути есесівську форму, проводжаючи в останній путь карателя унтершарфюрера Івана Фіалку. У видавництві "Мандри" вийшла книга "Українські юнкершафти: підготовка українського офіцерського корпусу у військах СС". Урочисто відсвяткували 94 рік народження ветерана нацистської дивізії Врублівського. Ще раз звертаю вашу увагу, все це відбувається в сьогоднішній нашій Україні. Почитайте інтерв’ю цих героїв, подивіться на фотографії, де вони в пілотках з черепами та кістками. Пішли далі. У Тернополі відкрито меморіальну дошку унтершарфюреру Мар’яну Лукасевичу з дивізії СС "Галичина". Відкрито пам’ятник нацистському злочинцю дивізії СС "Галичина" Хорошевському. В день Перемоги 9 травня в Івано-Франківську відбулося урочисте відкриття меморіальної дошки ветерану нацистської дивізії СС "Галичина" Мулику. І, нарешті, вже позамежна історія. Урочиста церемонія прощання з ветераном дивізії СС "Галичина" Орестом Васкулом. Вперше, шановні люди, вперше в історії України в останній путь есесівця проводжали з державними почестями рота Почесної варти Президентського полку Збройних Сил України, а разом з ними організація члени резервної дивізії СС "Галичина". Ви що здуріли всі? Ви живете в стране, где орошена кровью погибших дедов ваших. И вы чествуете фашистов? Во что вы думаете? Где голова ваша? Где совесть? Смерть фашизму!
Слово надається народному депутату України Сухову Олександру Сергійовичу, депутатська група "Довіра". Олег Іванович Кулініч, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, шановні виборці! Олег Кулініч, депутатська група "Довіра". Хочу підняти ті питання, які на сьогодні турбують людей найбільше. Перш за все це питання тарифів на житлово-комунальні послуги. Маємо заяву Міністерства енергетики, що з 1 липня буде прийнята нова урядова постанова, яка значно збільшить існуючу ціну на електроенергію для населення. На сьогодні фіксована ціна – 1 гривня 68 за одну кіловат-годину. Така ж ситуація із тарифами на опалення та гаряче водопостачання, які, за прогнозами різних експертів, також будуть збільшуватися. Тому уряд повинен терміново найближчим часом представити чіткий план дій стосовно ситуації взагалі з тарифами і конкретні заходи щодо захисту малозабезпечених верств населення. Це болюче питання, і люди повинні знати, що їх чекає взимку і як уряд буде їх в цій ситуації захищати? Ще одне, що важливо. Після піднятого депутатською групою "Довіра" питання доставки пенсій уряд все ж таки прийняв 546 Постанову, якою призупинено обов’язкове переведення пенсійних виплат на банківські картки. Але залишається неврегульованим питання безкоштовної доставки пенсій. Безкоштовною у нас залишається лише для декількох категорій осіб, всі інші одержувачі будуть одержувати пенсію платно. Тому ще раз звертаюся до Кабінету Міністрів з вимогою врегулювати остаточно це питання і поставити в ньому крапку. Це не такі великі кошти для державного бюджету, а для людей, це дуже суттєво. Ще одне, що важливо. Відповідно до 546 Постанови до доставки пенсій планується залучення соціальних працівників. Але як Мінсоцполітики буде це робити, коли ці ж соціальні працівники масово скорочуються по всій державі? Я ще в січні озвучив проблему, що при ліквідації колишніх управлінь соціального захисту при бувших районних державних адміністраціях іде масове скорочення соціальних працівників. На сьогодні це до 40 відсотків. Тому потрібно обов’язково це питання врегулювати. Крім того не відпрацьований механізм самої доставки пенсій. Адже мова йде про надання особистої інформації, чи це врегульовано: питання транспорту, охорони. І взагалі навіщо так ускладнювати цей процес? Є Укрпошта, яка покриває всю територію країни, з відпрацьованим механізмом, можливостями, потрібно просто переглянути відповідні тарифи на доставку пенсій і це питання буде врегульоване. Тому прошу вважати мій виступ депутатським запитом до Кабінету Міністрів з вимогою врегулювати всі проблеми, пов’язані з доставкою пенсій, які я щойно озвучив і вийти до людей із зрозумілим конкретним рішенням, і поставити в ньому крапку. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Федині Софії Романівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Володимиру В’ятровичу.
Володимир В’ятрович.
Шановні колеги, просто зараз Зеленський і його команда розгорнули найнахабніший з часів Януковича наступ на українську мову. Днями парламент провалив незаконну спробу пропхати в порядок денний законопроекти 5554, 5554-1, які зривають набуття чинності нормами Закону про українську мову демонстрування фільмів. Але сьогодні ці проекти знову стоять на включення до порядку денного у внесеній спікером постанові. Пане Голово! Пане Голово, ви знаєте статтю 96 Регламенту: включати питання до порядку денного можна виключно після розгляду на комітеті і надання висновку. Ці проекти не розглядалися на комітеті, тому просимо під стенограму повідомити про вилучення цих проектів з переліку. Ще нахабніший замах на український інформаційний простір влада намагається провести сьогодні через гуманітарний комітет, незаконну спробу засідання якого ми припинили вчора. Але сьогодні воно знову скликане на 16-у годину з єдиною метою – у винесений на друге читання законопроект 4107 запхати правки, якими українське телебачення взагалі виводиться з-під дії Закону про мову. Це стосується і мови демонстрації фільмів, і мови телереклами, і мови передвиборчої агітації. Можливо, готується якась російська партія, яка буде агітувати тільки по-російськи? На словах борючись з олігархами, влада спільно з ними допомагає агресору русифікувати наше телебачення, наше інформаційне поле. Ми підтримуємо заяву українських кінематографістів, акторів, режисерів, звернення представників української телеіндустрії, численних громадських організацій, зокрема Світового конгресу українців, які закликають владу припинити ганебний наступ на мову. Телебачення – ключовий інструмент формування національного інформаційного простору. Ми закликаємо народних депутатів, які мають відповідальність перед українським народом, не підтримувати цей російсько-олігархічний заколот, цей російський путч в Україні. Згадані поправки не лише небезпечні, вони незаконні, всупереч статтям 116 і 118 Регламенту. Вони не мають стосунку до тексу і предмету проекту 4107 і подані лише зараз, хоча термін подачі поправок минув у грудні 2020 року. Пане Голово, ще раз звертаюсь до вас. Ви чудово розумієте, що парламент має діяти в межах закону і маєте зупинити цю сваволю. Якщо ви зневажите закон і відкриєте шлюзи для реваншу "русского мира", це спровокує новий "мовний майдан". Українці чинитимуть опір! Слава Україні!
Слово надається Юлії Володимирівні Тимошенко, фракція "Батьківщина". Будь ласка.
Зараз хочу звернутися до українців. З 1 липня у нас наступає такий трагічний термін, коли Президент і його команда прийняли рішення розпродавати землю. Мало того, що розпродавати, вони дозволили з 1 липня володіти українською сільськогосподарською землею іноземним банкам. Вони дозволили з 1 липня знімати верхній шар чорноземів без будь-якого погодження. З 1 липня вони будуть забирати у селян землю, яка знаходиться у них в постійному користуванні – це городи, землі фермерів і так далі. Починається розправа з селянством, розправа з Україною. І в цей час, очевидно, що Президент і його команда йшли з головним гаслом "народовладдя". Вони говорили, що будь-яке важливе питання, яке треба приймати Україні, спочатку на референдумі, а потім вже будуть приймати закони. Питання землі грубо приймається за спиною у людей. 77 відсотків українців вимагають проведення референдуму, але влада, "слуги народу" це ігнорують. Не "слуги народу", а людей перетворили в рабів і продовжують користуватися українськими благами без відома українців. Ви знаєте, що майже 12 тисяч людей зібралися в ініціативну групу для того, щоб провести референдум. 12 тисяч людей з усієї України. І тепер ми з вами можемо побачити, народовладдя, яке обіцяли "слуги народу", це обман чи ні? Референдум і Закон про референдум – це обман чи ні? Я хочу вам сказати, що те, що ми побачили, – однозначно обман. Тому що, перше, до того як проведена була велика ініціативна група, 60 людей зігнали на бюрократичній основі, такий, знаєте, ресурс адміністративний, і прийняли рішення про проведення референдуму по землі, причому нічого не проводиться для того, щоб заблокувати. Перед самим засіданням, коли треба було ініціативній групі збиратися, розрубали всі кабелі за 5 хвилин до початку зборів ініціативної групи і припинили подачу електроенергії, зареєстрували мертвих осіб, думаючи, що це дискредитує. Але саме головне, що Центральна виборча комісія, в якій абсолютна більшість "слуг народу", "слуги народу" проголосували проти референдуму і зірвали проведення референдуму по землі. І тому народовладдя в їх виконанні – це обман, як і все інше, що вони роблять. Але наша команда доведе справу до логічного завершення. Ми разом з українцями не дамо вам розпродати землю! Слава Україні!
Героям слава! Батенко Тарас Іванович.
Шановні друзі, шановні колеги, у цю п’ятницю ми будемо заслуховувати звіт уряду по виконанню Державного бюджету 2020 року. І ми хочемо від уряду почути чесні відповіді щодо тарифної політики в державі, жалюгідного стану української промисловості, яка котиться донизу, питання погашення заборгованості за житлово-комунальні послуги і багато чого іншого. Люди без грошей, друзі, і цих грошей у них в кишені не стає більше. Немає індексацій. І головне, що відбувається сьогодні з цінами на продовольчому ринку і не тільки? Ми звертаємо увагу уряду і влади в цілому на те, що в Україні кардинальним чином розкручується маховик інфляції. Ціни в Україні ростуть невмотивовано і непропорційно до підняття зарплат і прожиткового мінімуму. За даними Держстату, протягом року ціни в Україні на найпопулярніші продукти харчування зросли в середньому на 50 відсотків, від 50 до 70 відсотків. Я наведу приклади. За лоток яєць – на 71 відсоток, цукор став дорожчим на 62 відсотки, олія – на 50 відсотків, хліб зріс у ціні на 13 відсотків. Як вижити простим громадянам, які нижче достатку перебувають в Україні в цій ситуації? Щоб уникнути дефіциту і зупинити зростання цін на продукти харчування, влада повинна терміново обмежити експорт сировини та продовольства, а також створити додаткові стимули для ввезення в Україну товарів критичного імпорту. Ми повинні розуміти, що ми багато працюємо, наші сільгоспвиробники, на експорт і вивіз продовольства, але ця ситуація ще більше провокує ріст цін в Україні. За прогнозами експертів, до кінця року ціни в Україні у середньому можуть зрости ще на 30-40 відсотків, а пік інфляційного процесу ми відчуємо, прості наші громадяни відчують до кінця року, жовтень-листопад. Є ризик, що вже восени в Україні виникне штучний дефіцит продовольства і ми будемо вимушені закуповувати сировину в Європі. Ми б’ємо сьогодні, наша депутатська група "За майбутнє" вже сьогодні б’є по цій ситуації на сполох, щоб потім не було критично пізно це питання обговорювати. Колеги, ми повинні долати кризу спільно, а не перекладати проблеми з державного бюджету на місцеві бюджети. Ми закликаємо уряд надати місцевим громадам в Україні реальний фінансовий суверенітет. А для цього громади повинні отримати право самостійно встановлювати місцеві податки і визначати їхні ставки. Необхідно перерозподілити загальнонаціональні податки на користь місцевих саме бюджетів. І такий реальний фінансовий суверенітет економічний дасть змогу громадам вижити в цих сьогоднішніх умовах і працювати на розвиток в умовах децентралізації. Ми переконані, що це необхідно вже зараз відображати в проекті бюджету на 2022 рік. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, час для виступів вичерпаний. Повертаємось до розгляду проекту Закону реєстраційний номер 5153. Зараз завершимо, я зараз дам. Правка номер 313. Суркіс не наполягає. Радіна. Разумков. Мамка не наполягає. Вельможний, яка правка? Номер правки який?
299 пропустили, сказали, вернетесь. 299.
Ні, 299-у ми пройшли.
Ви пропустили.
Шановні колеги, ми пройшли. Вимкніть, будь ласка. мікрофон. Ні. Ми пройшли всі правки до 312-ї. Сьогодні йдемо з неї, шановні колеги. Повертатися я не буду. Якщо вас не було, ну, вибачте. Все. 317-а також стоїть. До триста. 317, вибачте. 317-а, Шахов. Вельможний.
Доброго дня, шановні колеги! Дмитро Олександровичу, на минулому засіданні пропустили правки 299, 300, 305. Ви казали, що повернетесь. Але, добре, починаємо з 317-ї, якою пропонується зробити наступне. Збільшити санкції для суб’єктів господарювання і вони повинні сприяти відсутності протизаконних дій у сфері економічної діяльності. Правка 317 відхилена. Прошу її поставити на голосування. А також правка 299. Я на ній просто наголошую, користуючись часом, що подавати за фізичну особу, з якою укладено договір про подання знеособленої одноразової (спеціальної) добровільної декларації не може бути обов’язком нотаріуса. Дані дії повинні здійснюватись добровільно та мають стосуватися прав нотаріуса. Прошу поставити на голосування 299 та 317 правки.
Ставлю на голосування правку номер 22 народного депутата Вельможного. 317-у, вибачте, народного депутата Вельможного. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[10:34:30]] За-51 Рішення не прийнято. Наступна правка 322, Вельможний.
Правка 322. Редакція статті 52 Закону України "Про захист економічної конкуренції" не передбачала низового порогу санкцій. Тобто контролюючі органи могли б стягнути з суб’єкта ведення підприємницької діяльності від одного неоподаткованого мінімуму доходів громадян до 1 тисячі 200. Даною правкою пропонується конкретизувати розмір можливого стягнення. Прошу поставити на голосування дану правку, колеги, підтримати.
Ставлю на голосування 322 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[10:35:25]] За-48 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Я так розумію, ще дві правки на підтвердження, правильно? Ні, більше. Добре. Арахамія, Гетманцев, Васильченко, Лерос і Южаніна. Арахамія Давид Георгійович.
Колеги, хочу поставити на підтвердження правку номер 339, яка фактично не має стосунку до цього законопроекту, а ще на рік продовжує фактично звільнення від антиофшорного нашого законодавства. Тому прошу його не підтримувати. Дякую.
Ставлю на голосування. Позиція комітету.
Шановні колеги, комітет підтримав цю поправку. Але моя особиста позиція полягає в тому, що якщо ми з вами вносимо антиолігархічний закон, якщо ми з вами оголошуємо про боротьбу з ухиленням від оподаткування великого бізнесу, ми не можемо на рік відкладати наш антиофшорний закон, який ми з вами проголосували 20-го року. Тому я особисто прошу не підтримувати.
Данило Олександрович, особистої позиції тут немає. Я думаю, що вона повинна бути на комітеті. Це і є ваша позиція. Ставлю на голосування 339 правку. Комітетом була врахована. Позицію комітету ви чули. Прошу голосувати. [[10:37:14]] За-45 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Дубінський Олександр Анатолійович, 19 правка.
Шановні колеги, доброго дня! В цьому законопроекті, який чомусь називається законопроектом про податкову амністію, введена правка, за якою підвищуються податки для громадян. В черговий раз податки підвищуються з об’єктів нерухомості, які подані у спадщину, які знаходяться у спадщині. З другого об’єкту нерухомості цей податок становитиме 5 відсотків від вартості спадку плюс 1,5 відсотка військового збору. Також цим законопроектом, ще раз підкреслюю, про податкову амністію, пропонується ввести правку, за якою кожний другий продаж об’єкту нерухомості буде обкладатися податком 5 відсотків плюс 1,5 відсотка військового збору. А кожен третій податок буде складати 18 відсотків з кожного проданого об’єкту нерухомості плюс 1,5 відсотка військового збору, який, як ви знаєте, йде в загальний фонд державного бюджету і не має відношення ніякого до війни. Тож прошу цю правку провалити, щоб не підвищувати в черговий раз податки для українських громадян. Дякую.
Позиція комітету.
Шановні колеги, мова йде про встановлення ставки у 18 відсотків для третього продажу протягом року. Про яких громадян ви маєте мову? Про яких громадян? Про громадян, які продають три та більше квартири протягом року? Дійсно, з таких громадян ми пропонуємо брати 18 відсотків, але, але не з суми продажу, а з різниці, між тим, що людина сплатила, і тим, за скільки людина продала. Це зокрема підсилить мотивацію для участі у податковій амністії. Абсолютно справедлива норма спрямована на зруйнування схем, темних схем у будівництві. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування правку номер 19. Комітетом була врахована. Ставиться на підтвердження. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:39:46]] За-192 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Васильченко Галина Іванівна. Немає. Гео Багратович Лерос.
Ну, по-перше, друзі, на минулому тижні ми дізналися, що буде створений Офіс першої леді. Тож хочу привітати Андрія Єрмака з такою. У нього буде свій офіс. Стосовно правки. Хотів би поставити на підтвердження 190 правку. Згідно цієї правки, людина, яка задекларувала грошові кошти зобов’язана внести їх на банківський рахунок, а зняти вона їх зможе лише після фінансового моніторингу. Тому це не буде спонукати людей декларувати грошові кошти. Я пропоную не підтримувати цю правку для того, щоб фінально закон можна було приймати і людей спонукати декларувати грошові кошти. Дякую.
Позиція комітету.
Зазначена поправка встановлює строк для зберігання на банківських рахунках кошти, які людина вносить, коли бере участь в податковій амністії. Спочатку була ідея, що такий строк повинен бути до кінця амністії, ми відмовилися від цієї норми і ввели м’якшу норму – до завершення перевірки цих коштів на предмет фінансового моніторингу. Ще раз повторюю, ці кошти не перевіряються податковою, жодним чином не перевіряються контролюючим органом, але звичайні умови для фінансового моніторингу, безперечно, залишилися. Дякую.
Ставлю на голосування 190 правку. Комітетом була підтримана. Ставиться на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:42:06]] За-223 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, я вас прошу звернути увагу на 44 поправку. Ми всі говорили про те, що держслужбовці, які подавали декларації відповідно до діючого законодавства весь цей період часу, не можуть бути декларантами. Так от зараз декларантами можуть бути навіть керівники митниць обласних, керівники департаментів, керівники постів, всі ті корупціонери, які точно зараз можуть скористатися цією амністією. Тому, насправді, поправка, треба було би, щоби мала інший зміст, але тут попрацювали певні лобісти. І якщо ми говоримо, що з 2010 року не можуть бути тільки ті держслужбовці категорії А, то це виключно високопосадовці. І, до речі, категорія А визначена тільки з 2016 року, тому саме в цій поправці заложена помилка, яка потім буде вартувати державі і можливості корупціонерів відамністуватися. І, по-перше.
Позиція комітету.
Шановні колеги, заборонено брати участь в податковій амністії національним публічним діячам, які виконували функції національних публічних діячів з 2010 року, всім іншим дозволено. На те вона і амністія, аби люди брали участь. Це компромісна норма, до якої ми дійшли на комітеті, бо, ви знаєте, що до першого читання були жорсткіші умови. Дякую.
44 правка. Комітетом була врахована. Ставиться на підтвердження. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:44:24]] За-219 Рішення не прийнято. Правка відхилена. По всім правкам пройшлися? Переходимо до голосування за закон в цілому. Ставлю на голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету (реєстраційний номер 5153). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:45:28]] За-243 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. По фракціям покажіть. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про внесення змін до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради України. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому. З процедури Герасимов. Колтунович. В’ятрович з процедури.
В’ятрович з процедури.
Шановний пане Голово! Парламент провалив нещодавно спробу пропхати в порядок денний законопроект 5554, 5554-1, який зриває набуття нормами Закону про українську мову демонстрування фільмів. Сьогодні ці проекти знову стоять у включенні до порядку денного у внесеній вами постанові. Пане Голово, ви знаєте статтю 96 Регламенту, включати питання до порядку денного можна тільки після розгляду їх на комітеті. Ці проекти не розглядалися на комітеті. Тому просимо під стенограму повідомити про вилучення цих проектів з постанови, з переліку. Дякую.
Соболєв Сергій Владиславович. Після цього Колтунович і переходимо до голосування.
Шановний пане Голово, шановні колеги депутати! Ну, от вкотре вже, який місяць, не ставляться ключові законопроекти про направлення газу власного видобутку населенню. При чому нам незрозуміла позиція комітету, який ігнорує це. Питання деофшоризації. Ну, ви ж хочете боротися з олігархами? Ну, це ж не тільки ті політичні заходи і оболонка, яку ви пробуєте провести, це реальні питання антимонопольного законодавства – деофшоризація. Жоден з цих законопроектів відсутній. Питання поглиблення ключового фінансування медичної галузі. Ми ж з вами вже бачимо, чим закінчуються ці ігрища з коронавірусом. Це страхова медицина. Питання, які стосуються мінімального прожиткового рівня. Чому жодне з питань фракції не вноситься на голосування? Ми не будемо голосувати за питання, які не мають ніякого відношення до громадян України. Дякую.
Дякую. Колтунович Олександр Сергійович.
Вельмишановний пане Голово, шановні колеги! Звертаю вашу увагу на ті тези, які пролунали вже на Погоджувальній раді вчора від наших колег керівників фракцій, окремих депутатських фракцій і груп щодо того, що Верховна Рада тими порядками денними, які вона розглядає і тими законами, які вона голосує, надто відірвана від реального стану справ, які є на сьогоднішній день в країні. Якщо ми говоримо про ті законопроекти, які на сьогоднішній день знову додатково включаються, вони мають нульовий соціально-економічний кумулятивний ефект, на жаль. Другий момент. Щодо демонополізації сьогодні говорили, чи деолігархізації. Взагалі-то питання боротьби з олігархами – це питання тотожні з боротьбою з монополіями. Монополії руйнують сьогоднішню економіку України, обнуляють її інвестиційну привабливість. Чому не розглядається наш законопроект авторства Колтуновича і Медведчука від вересня 2020 року? Ми півроку назад подали законопроект щодо деолігархізації, демонополізації, щодо зменшення концентрації ринку тощо. Ось що має розглядати сьогодні Верховна Рада. Дякую.
Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 4690-16). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:49:50]] За-227 Рішення прийнято. Постанова прийнята. Покажіть по фракціях, будь ласка. Надійшла заява про перерву з заміною на виступ. Железняк Ярослав Іванович. Ярослав Іванович! Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до статті 29 Бюджетного кодексу України у зв’язку із внесенням змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету (реєстраційні номери 5154, 5154-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:51:12]] За-221 Рішення прийнято. До слова запрошується Представник Президента України у Верховній Раді України Стефанчук Руслан Олексійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення зміни до статті 29 Бюджетного кодексу України у зв’язку із внесенням змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету (реєстраційний номер 5154). Цей проект є одним з трьох проектів, пов’язаних з проектом реєстраційний номер 5153, яким Президентом України ініційовано проведення у період з 1 вересня 2021 року до 1 вересня 2022 року кампанії з добровільного одноразового спеціального декларування активів фізичних осіб, що були одержані за рахунок доходів, які підлягали оподаткуванню в Україні та не були оподатковані чи не задекларовані в порушення податкового валютного законодавства. Такий законопроект ми тільки що підтримали, і у зв’язку з цим серед умов надання згаданих державних гарантій відповідним проектом пропонується визначити плату до бюджетного збору з одноразового спеціального добровільного декларування. З огляду на зазначене виникла необхідність у регулюванні у бюджетному законодавстві порядку зарахування до державного бюджету такого збору. Проектом закону, що пропонується на розгляд, передбачається встановити, що збір з одноразового спеціального добровільного декларування, який сплачуватиметься згідно з підрозділом 9-4 "Особливості застосування одноразового спеціального добровільного декларування активів фізичних осіб" розділу ХХ Податкового кодексу України належить до доходів загального фонду Державного бюджету України. Прийняття закону сприятиме забезпеченню передумов для проведення одноразового спеціального добровільного декларування фізичними особами активів, що дасть змогу створити стимули для виведення з тіні доходів, прихованих від оподаткування, а також збільшенню бюджетних надходжень. Шановні колеги, прошу підтримати ініціативу Президента України і проголосувати за основу. Дякую.
До слова запрошується народний депутат України Железняк Ярослав Іванович. Не наполягає на виступі. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань бюджету Кузбит Юрій Михайлович.
Шановний Дмитре Олександровичу, шановні народні депутати і запрошені, Комітет з питань бюджету розглянув законопроекти 5154 і 5154-1 та подав Верховній Раді висновок комітету, в якому наведено детальну інформацію щодо них. Зокрема звернуто увагу, що зазначені законопроекти є похідними від законопроекту 5153 щодо змін до Податкового кодексу, який сьогодні прийнято Верховною Радою в другому читанні та в цілому. Реалізація законопроектів разом з базовим законопроектом 5153 має призвести до збільшення доходів державного бюджету, але не надано фінансово-економічних розрахунків та неможливо оцінити їх вплив на показники бюджету. Положення альтернативного законопроекту 5154-1 не узгоджуються між собою. Головне науково-експертне управління висловлює окремі зауваження щодо законопроектів. Мінфін підтримує законопроект 5154. За підсумками розгляду комітет рекомендує Верховній Раді законопроекти 5154 та 5154-1 розглянути у першому читанні після прийняття в цілому законопроекту 5153 та за результатами такого розгляду законопроект 5154 прийняти за основу і в цілому як закон з урахуванням редакційних та техніко-юридичних пропозицій, насамперед пов’язаних з необхідністю узгодження положень зазначеного законопроекту в частині його назви і назви одноразового збору з остаточною редакцією прийнятого законопроекту 5153. Оскільки базовий законопроект 5153 вже прийнятий, колеги, прошу підтримати рішення комітету і прийняти законопроект 5154 за основу і в цілому як закон з необхідними редакційними та техніко-юридичними правками. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. В’ятрович Володимир Михайлович.
Прошу передати Гончаренку Олексію.
В мікрофон говоріть, будь ласка. Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі і шановні громадяни України, дивіться, цей закон є прямо пов’язаний з попереднім законопроектом, який тільки що був проголосований, про так звану детінізацію і одноразове декларування. Знову нам гарно мету розповіли, що все це для добра, щоб, значить, люди могли легалізувати в кого там що є і бути чесними і відкритими. А тільки не сказали одне, що цей закон б’є знову по середньому класу. Під всіма гаслами про так звану деолігархізацію, про яку ходить і розповідає зранку до ночі Зеленський, насправді б’ють саме по середньому класу. В олігархів все гаразд, проблеми є у ФОПів, проблеми є в тих, хто заробляє собі на життя, абсолютно є середнім і зараз це знову прийняли. Що зробили? Якщо ти маєш квартиру більше 120 метрів, будинок, гроші більше 400 тисяч гривень і так далі, то тебе автоматично, і ти не пішов, і не задекларував оце одноразове декларування, яке зараз прийнято, тебе автоматично зарахували до тих, хто порушив податкове законодавство. Друзі, а де ж якась презумпція невинуватості? Де якась повага до людей? Ви хочете розібратись, звідки гроші взяли? Да ви скажіть, де ви взяли гроші на безкінечні квартири в Маріїнському парку, в Криму, за які так і сплачує надалі Зеленський гроші. Далі ви краще розповідайте людям, як забули задекларувати, особисто Президент Зеленський, 5 мільйонів гривень облігацій внутрішньої державної позики. А замість того ви хочете десятки тисяч людей зарахувати до злочинців автоматично, яким будуть мати в ДБР виправдовуватись. Ви знову головними олігархами призначили середній клас і продовжуєте його знищувати. Ми – проти.
Чайківський Іван Адамович. Поляков? Поляков Антон Едуардович.
Прошу передати слово Антону Полякову.
Шановні колеги, сьогодні всесвітній день щодо розповсюдження інформації про зловживання щодо людей похилого віку. До чого я це веду. В Україні десятки мільйонів людей якраз живуть за чертой бідності. І це більше 8 мільйонів пенсіонерів. І цей парламент, і ця влада нічого не роблять для того, щоб вони жили нормально і мали нормальні статки. І знову ми приймаємо якісь ініціативи, які ні до чого не призведуть, як і ваші "інвестняні", як і ваші "5-7-9", як і ваші законопроекти про "викривачів-стукачів". Ви нічого не робите для того, щоб дійсно працювати в інтересах наших громадян. Тому що ви боретеся з наслідками. Хто буде декларувати свої статки, якщо ці статки може в будь-який момент ваша ж провладна правоохоронна система забрати? Ваші ж судді, на яких ви жалкуєтесь, можуть вирішити що завгодно. Ваші ж рейдери можуть захопити все, що завгодно. Ви боретеся, ще раз кажу, з наслідками. Спочатку треба створити дійсно правовий, конституційний режим у цій державі, а потім вже пропонувати якісь такі гарні ініціативи. Спочатку треба вирішити питання з пенсіями, з тарифами, з забезпеченням наших людей, а потім вже повертатися до таких ефемерних законопроектів, які, ще раз кажу, ні до чого гарного не призведуть. Ми просто гаємо свій час і марнуємо свій час. Дякую за увагу.
Тимошенко Юлія Володимирівна.
Шановні громадяни України, щойно був проголосований законопроект 5153, і зараз продовжують приймати законопроекти, які доповнюють цю жахливу ідею. Ідея в тому, що після прийняття і підписання Президентом цього закону кожен, увага, громадянин України мусить заповнити декларацію. Причому, якщо у громадянина України трошки власності, трошки грошей, там встановлені певні параметри в законі, то треба буде заплатити з обсягу, який є у людини, від 5 до 9 відсотків податок практично загального обсягу власності. Якщо десь ви продали якусь там квартиру мінімальну або якусь машину, і у вас на рахунку лежать гроші, ви всі податки сплатили, але тепер вам треба буде ще від 5 до 9 відсотків з цих обсягів грошей сплатити. Це непросто знищення середнього класу, це зачистка України. А тепер скажіть мені, будь ласка, чому легалізація декларування для всіх депутатів всіх рівнів, для чиновників всіх рівнів, для Президента, для уряду відбулася без оподаткування 5-9 відсотками? Тобто можна було записувати все, що завгодно, від віл, яхт до мощей і церков у декларації, і ніхто не брав від 5 до 9 відсотків податку. А для народу зараз декларування треба від 5 до 9 відсотків податку сплатити. Це побори, це не легалізація, це просто приниження людей і забрати останнє. І можу ще сказати, що тут так собі написано декларування добровільне. Але якщо не задекларував, то кримінальна справа по статті. От так "слуги народу" розправляються з народом. Не підтримуйте це! Ми проти і йдемо в Конституційний Суд!
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! Щодо самого закону по детінізації, безумовно, наша фракція його не підтримувала, і ми не будемо голосувати похідні до нього закони. Однак, по Бюджетному кодексу, адже зміни вносяться сьогодні до Бюджетного кодексу, і це надзвичайно важливий документ насправді. І я хотів би звернути увагу, що ми проаналізували, от, наприклад, взяли фінансово-економічне обґрунтування і прогноз впливу показників на соціально-економічний розвиток. Чому ми сьогодні, під час обговорення попередньої постанови, я звертав увагу на нульовий кумулятивний соціально-економічний ефект. Тому що, якщо ви навіть піднімете даний документ і глянете пояснювальну записку, ви побачите, що там відсутні відповідні прогнозні параметри. А це означає, що їх де-факто немає. Це перше. Друге. Коли ми говоримо про Бюджетний кодекс, бюджетний процес і той бюджет, який сьогодні є, ми ж маємо пам’ятати, що у нас бюджет України потребує серйозних фінансових вливань, але вони мають бути не за кошти людей, які отримували ці кошти, можливо, десь з-за кордону, ще щось, а саме з реального сектору економіки – з детінізації, демонополізації і інших процесів. Тому, якщо ви хочете вирішувати питання наповнення бюджету, ви маєте пам’ятати, що ваш бюджет – це дві третини нові запозичення, це більше 720 мільярдів гривень, це 65 чи 66 навіть відсотків. Ось що необхідно вирішувати в першу чергу в Бюджетному кодексі. Другий момент. Необхідно встановити теж граничний дефіцит бюджету. Тому що коли він перевищує 200 мільярдів гривень – це недопустимі цифри при тому, що, наприклад, доходи бюджету трохи більше 1 трильйона гривень, 1,09, якщо бути точним. І кінцева мета має бути кожного Бюджетного кодексу – це збільшення наповнення дохідної частини бюджету і оптимізація видатків. Тому даний проект, документ не відповідає тим принципам, які, на жаль, мали би врегулювати бюджетне питання в Україні. Дякую за увагу.
Дякую. Я бачу. Гетманцев Данило Олександрович з мотивів. Після цього Цабаль. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Гетманцев.
Шановні колеги, коли шановні представники опозиції на першому читанні цих законопроектів про президентську амністію податкову виходили до трибуни і говорили про те, що декларування є обов’язковим, мені здалося, що вони просто не читали текст. Але зараз я знаю напевно, що ці міфи, ці казки, ця брехня, вона створюється умисно, аби дискредитувати цю ініціативу, яку обіцяла, до речі, не тільки президентська команда, цю ініціативу для наших громадян, яким ми даємо право (право, а не обов’язок) подавати податкову декларацію і відбілити свої доходи, які вони отримували протягом 30 років без сплати податків, і почати врешті-решт своє фінансове життя з чистого аркушу. Це право. Будь ласка, підтримаємо ці ініціативи і дамо можливість таку людям. Дякую.
Цабаль Володимир Володимирович.
Шановні колеги, тільки що прозвучало дуже багато різної критики. Але ця критика в основному стосувалась попереднього закону податкового. З більшою частиною цієї критики, насправді, я згідний. Але знову ж таки повторю, це стосувалось попереднього закону. Даний закон – це змін до Бюджетного кодексу, він технічний. Він про те, що якщо буде прийнятий податковий закон, то гроші від такого декларування підуть в загальний фонд державного бюджету. Тому я не бачу причини не голосувати за цей закон, і не підтримати те, що якщо вдруг станеться так, що буде податковий проголосований, навіть якщо ви не підтримуєте, що якщо так станеться, то ну не можна бути проти того, щоб гроші йшли в загальний фонд державного бюджету. Тому я особисто голосуватиму "за", хоча попередній не підтримував. Дякую, колеги.
Дякую. Переходимо до голосування. Шановні колеги, комітет звертається з пропозицією за основу і в цілому. Ні. Добре. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до статті 29 Бюджетного кодексу України у зв’язку із внесенням змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету (реєстраційний номер 5154). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:08:18]] За-252 Рішення прийнято. Ви не скоротите, вам різниці не буде. Комітет просить скорочення строків. Ставлю на голосування пропозицію згідно частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 5154). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:09:09]] За-230 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України у зв’язку із внесенням змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету (реєстраційний номер 5156). Це друге читання. Хтось буде наполягати на правках? Вельможний? Скільки у вас правок? На всіх будете наполягати? Тоді пішли. Цимбалюк теж наполягає, бачу. Цимбалюк Михайло Михайлович, 2 правка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, шановні народні депутати, якщо говорити про цей законопроект, то він іде в фарватері попереднього. Що ж відбувається? Все-таки є спроба знову ж таки додатково накласти податки на тих людей, які все своє свідоме життя працювали. Мова йде про середній клас – це ті люди, які збудували будинок більше 240 квадратів або мають квартиру більше 120 квадратних метрів. Це ті люди, які все життя заробляли за кордоном, сплачували податки, а зараз, для того щоб придбати однокімнатну квартиру в обласному центрі, вони мають додатково ще сплатити від 4 до 9 відсотків податків. Моя правка стосується саме того, щоб позбавити наших громадян додаткового оподаткування. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 2 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:11:25]] За-136 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка, Вельможний, 6.
Шановні колеги, всі правки, їх 11, подані народними депутатами Сергієм Шаховим, Олександром Суховим і Сергієм Вельможним, направлені на зміни, які необхідні в першу чергу для правильного законодавчого підходу до покарання за вчинення адміністративного правопорушення. Зокрема Сергій Шахов пропонує розмежувати поняття несвоєчасного подання декларацій, якщо їх подання є обов’язковим відповідно до Податкового законодавства, а також неподання декларацій загалом. Адже саме неподання декларації є більш значущим адміністративним правопорушенням та потребує більш сурового покарання аніж несвоєчасне подання. Тому я пропоную підтримати правку номер 6 та поставити на голосування.
Ставлю на голосування 6 правку Вельможного. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:12:41]] За-75 Рішення не прийнято. 8 правка, Шахов. Вельможний.
Шановні колеги, діяльність фізичних осіб підприємців у період пандемії і так надзвичайно складна. Зараз у Верховній Раді пропонується підняти штрафи за несвоєчасне подання декларації. Сергій Шахов, Олександр Сухов, Сергій Вельможний проти цього та пропонуємо залишити штраф за відповідне правопорушення на рівні від 5 до 10 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. Прошу поставити дану правку на голосування та підтримати.
Ставлю на голосування правку номер 8. Позиція комітету, будь ласка.
Шановний пане народний депутат, я вас прошу уважно ознайомитись із текстом законопроекту до другого читання. Комітетом прийнято рішення не вносити жодних змін до статті 164 з позначкою 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення. А тому жодного посилення відповідальності в тексті законопроекту немає. Саме через те ваша правка відхилена. Дякую.
Ставлю на голосування правку номер 8, Вельможного. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:14:09]] За-78 Рішення не прийнято. 10 правка. Вельможний.
Шановні колеги, я наголошую, що авторами даного законопроекту зроблено неправильний законодавчий підхід щодо того, що несвоєчасне подання декларації прирівнюється до неподання. Звісно, варто відокремити ці речі та встановити різну відповідальність за різні правопорушення. Тому я пропоную правку номер 10 Сергія Шахова, Олександра Сухова, Сергія Вельможного поставити на голосування та підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування 10 правку, Вельможного. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:15:00]] За-82 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 13 правка. Шахов.
Шановні колеги, взагалі.
Сергій Вельможний.
Шановні колеги, взагалі даним законопроектом не охоплюються гарантії звільнення від кримінальної відповідальності за статтями 366 та 367, якщо злочин пов’язаний з порушенням вимог податкового, митного, валютного та іншого законодавства. Хоча такі гарантії передбачені основним законопроектом 5153. Тому прошу поставити дану правку на голосування.
Ставлю на голосування 13 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:16:03]] За-83 Рішення не прийнято. Наступна правка 16 Цимбалюка. Цимбалюку включіть, будь ласка, мікрофон.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Дякую технічним працівникам, що усунули неполадку. Шановні колеги, коли ми кажемо взагалі про цей законопроект, який є супутнім до попереднього, по якому виступала лідер фракції Юлія Тимошенко, то зникає суть добровільності. Шановні колеги, якщо добровільно декларується, то яка кримінальна або адміністративна відповідальність? Через те моя правка стосується конкретно щодо дій, передбачених частиною другою цієї статті, вчинених особою, яка протягом року була піддана адміністративному стягненню за таке порушення. Шановні колеги, я ще раз підкреслюю, ці законопроекти слід зняти з порядку денного і повернутися до розробки єдиних законопроектів, які, будем говорити, про добровільне, а не добровільно-примусове сьогодні адміністрування, і зняття таких.
Ставлю на голосування правку номер 16 Цимбалюка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:18:55]] За-87 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 17 правка. Вельможний.
Шановні колеги, наголошую – знову ж таки питання штрафів. Верховна Рада – не каральний орган. Постійно піднімати санкції за все є цілковито неправильним. Тому ми пропонуємо встановити штраф за повторне несвоєчасне подання декларацій на рівні 10-15 неоподаткованих доходів. Тому я пропоную правку Сергія Шахова, Олександра Сухова, Сергія Вельможного поставити на голосування та підтримати.
Позиція комітету.
Шановні колеги, я ще раз повторюю, вказаним законопроектом не посилюється адміністративна відповідальність. Перестаньте наполягати на правках, які зараз є неактуальними. Не вноситься жодних змін до статті 164 з позначкою 1 Кодексу України про адмінправопорушення. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 17 правку Шахова. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:20:16]] За-79 Рішення не прийнято. Наступна правка 19. Цимбалюк.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні народні депутати! Якщо законопроектом говориться про добровільне, (увага!) добровільне декларування, то яка може бути адміністративна і кримінальна відповідальність за добровільність? Шановні колеги, або змініть назву законопроекту, як і попередніх, так і цього. Бо в іншому разі яке може бути звільнення від адміністративної і кримінальної відповідальності? Назва не відповідає суті. Скажіть чесно українському народу, що це перший крок до обов’язкового всеохоплюючого декларування і всього. В тому разі це логічно, що буде адміністративна і кримінальна відповідальність. Прошу підтримати мою правку за номером 19. 20-а буде наступна. Дякую.
Ставлю на голосування 19 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:21:48]] За-106 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 20 правка, Цимбалюк. Михайло Михайлович, ви на всіх правках будете наполягати?
У мене вже не багато, пане Голово. Дякую.
Зараз 2 хвилини дати?
Ще цю правку, після того. Шановний головуючий, шановні народні депутати! Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, коли ми кажемо про звільнення або пом’якшення кримінальної і адміністративної відповідальності за добровільне, увага, декларування громадян України, ми маємо казати і про інше. Чи буде сьогодні держава в особі банків гарантувати те, що ті кошти готівкові, які народ понесе в банки, будуть захищені від банкрутства банку, від його ліквідації. Бо, вибачте мені, ми будемо розглядати законопроект, коли вже "Ощадний банк України" буде гарантувати тільки 200 тисяч вкладів. А де решту? Хто буде це.
Ставлю на голосування 20 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:23:21]] За-106 Рішення не прийнято. Шахов, 22-а. Вельможний? Вельможний.
Шановні колеги, я ще раз наголошую, і в цьому мене підтримують мої колеги Сергій Шахов та Олександр Сухов, що не має під собою змісту пропозиція щодо звільнення від адміністративної відповідальності за дії, вчинені до 1 січня 21-го року, оскільки щодо них минула давність притягнення до адміністративної відповідальності. З урахуванням цього прошу поставити правку 22 на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати.
Ставлю на голосування 22 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:24:17]] За-85 Рішення не прийнято. 24 правка, Вельможний.
Даною правкою пропонуємо встановити санкції за повторне неподання декларації на рівні 15-20 неоподаткованих доходів. Адже, як я вже вказував, збільшення штрафів для підприємців в настільки непростий час є абсолютно неправильним. Тому, колеги, я прошу підтримати підприємців та підтримати дану правку, проголосувати "за".
Ставлю на голосування 24 правку. Комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[11:25:04]] За-112 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. 25 правка – також Вельможний.
Шановні колеги, зазначені правки до Кодексу України про адміністративні правопорушення були направлені на узгодження правових норм до вищенаданих поправок і пропонується змінити санкції щодо вчинених адміністративних правопорушень. Тому, колеги, я прошу підтримати правку 25 Сергія Шахова та Олександра Сухова. Прошу підтримати та проголосувати. Дякую.
Ставлю на голосування правку 25 Вельможного. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:25:56]] За-104 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. 41 правка, Вельможний.
Наступні правки народних депутатів Сергія Шахова, Олександра Сухова, Сергія Вельможного направлені на зміни до Кримінального кодексу України до статті 232 з приміткою 3 "Незаконне розголошення, передача або надання доступу до інформації, що міститься в одноразовій спеціальній добровільній декларації". Правкою 41 пропонується, що вчинення даного злочину необов’язково може бути результатом злочинного умислу, також дані можуть бути розголошені через недбальство особи, що має до них доступ. Тому, колеги, прошу підтримати правку 41 до Кримінального кодексу України.
Позиція комітету.
Шановні колеги, ми зараз з вами гаємо наш час і витрачаємо гроші українського народу, тому що вказана норма, зокрема 232 з позначкою 3, виключена з тіла законопроекту. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування правку номер 41 Вельможного. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:27:31]] За-96 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Цимбалюк. Дві хвилини, будь ласка, дайте.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, я думаю, що, мабуть, логічно буде звертатись до українського народу. Що на сьогодні пропонується цими законопроектами, до речі, які є пакетними разом із законопроектами 5153, 5154, 5155? Мабуть, хтось авторам показав статистику, а скільки українські громадяни зберігають кошів у себе вдома, не довіряючи українській банківській системі. І от порахували, що не треба створювати додаткові робочі місяця, не потрібно розвивати економіку, а просто виманити і забрати в українців гроші з дому і покласти в українські банки, які ще на сьогоднішній день працюють. От основна, як на мене, ідея. Спробую пояснити чому. Перше. Насправді ці люди, які зберігають 400 тисяч і більше вдома, вони збирали ці кошти, можливо, хтось все свідоме життя, щоб придбати квартиру, земельну ділянку, щоб, можливо, придбати автомобіль. І нині вони. Нікого не цікавить, де він ці кошти заробив, чи він сплатив на них податки. Треба піти в банк, віддати ці кошти на спеціальний рахунок. Увага, почекати, коли фінмоніторинг перевірить їх, не вказуючи термін, рік-два. І на ці гроші ніхто не буде сплачувати відсотки – от в чому небезпека. Наступна річ, шановні колеги. Це вдарить по тих людях, які сьогодні працюють за кордоном, сплачують податки за ті кошти, передають сьогодні сюди через банківську систему, а родичі змушені ще раз заплатити від 5 до 9 відсотків. Це вдарить по тих, хто сьогодні продає квартиру, яка була придбана невідомо як і коли. Це теж треба буде сплатити.
Дякую. Ставлю на голосування правку номер 42 Цимбалюка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:30:11]] За-112 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 49 правка, Вельможний.
45-я, 45-я ще.
45 правка, Вельможний, так.
Шановні колеги, відповідаючи на виступ доповідача щодо того, що ми повинні дбати про громадян України, так ось, наступна правка саме про це. Тому Сергій Шахов, Олександр Сухов, Сергій Вельможний в інтересах громадян пропонують наступне. Враховуючи те, що відповідний злочин не обов’язково має злочинний умисел, пропонується зменшити покарання за нього, та у разі вчинення його вперше не застосовувати позбавлення волі як вид покарання. Тому, шановні колеги, прошу підтримати громадян України та підтримати дану правку в інтересах громадян. Дякую. Прошу підтримати. Поставити на голосування.
Дякую. Ставлю на голосування 45 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:31:18]] За-102 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 49 правка.
Шановні колеги, покарання за злочин, яке пропонується збільшити, не є пропорційним. Адже, по-перше, не факт, що у цьому процесі може бути злочинний умисел, а головне – це відсутність суспільної небезпечності. Тому пропонується зменшити штрафи за вчинення вказаного злочину. Шановні колеги, прошу підтримати правку народних депутатів Сергія Шахова, Олександра Сухова та Сергія Вельможного, проголосувати за її підтримку. Дякую.
Шановні колеги, запросіть народних депутатів до зали. Це крайня правка, після цього переходимо до голосування. Ставлю на голосування правку номер 49 народного депутата Вельможного. Комітетом не підтримана. Позицію комітету, будь ласка, дайте ще.
Шановні колеги, позиція комітету заключається в тому, що стаття, яка була запропонована до першого читання, проект статті 232 з позначкою 3, він виключений з тіла законопроекту. А тому всі пропозиції, які останні 20 хвилин лунають в цій залі, вони є неактуальними, тому що ми виключили цю норму до другого читання. І жодного посилення ані кримінальної відповідальності, ані адміністративної відповідальності в законопроекті, який ми зараз розглядаємо, немає.
Ставлю на голосування правку номер 49 народного депутата Вельможного. Комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[11:33:08]] За-102 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Переходимо до голосування за закон в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України у зв’язку із внесенням змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян шляхом запровадження добровільного декларування фізичними особами належних їм активів та сплати одноразового збору до бюджету (реєстраційний номер 5156). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:34:08]] За-257 Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. По фракціям покажіть, будь ласка. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 01.06.2021 року про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій Президента України проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про запобігання корупції" щодо упорядкування окремих питань захисту викривачів (реєстраційний номер 3450-П). Можемо голосувати одразу? Тоді до слова запрошується народний депутат України Дубінський Олександр Анатолійович. Питання розглядається за скороченою процедурою.
Шановні колеги, доброго дня! Доброго дня, шановні українці! Ми зараз говоримо про скасування результатів голосування за законопроект про викривачів корупції, тому що цей законопроект є ні чим іншим, ніж черговою імітацією влади боротьби з цією самою корупцією. От скажіть мені, маючи монобільшість, власного Генерального прокурора, керівника СБУ, керівника ДБР, чи можливо боротися з корупцією без додаткових законів, які і зміни вносять вже четвертий раз? Так, можливо. Чи можливо контролювати те, що робить власна фракція, власні правоохоронці, власні керівники Кабміну кишенькового, та центральних органів виконавчої влади? Так, можливо. Чи можливо взагалі казати про викривачів корупції, коли навіть в цьому залі є викривач корупції Гео Лерос, який замість 10 відсотків від розкритих корупційних махінацій отримує десяте чи якесь там кримінальне впровадження? Це все виключно імітації. Виключно затягування часу, яке йде на те, щоб і далі вибудовувати корупційні схеми у владі. І тому цей законопроект ми маємо скасувати, бо є всі належні механізми зараз у Офісу Президента, у Офісу Генерального прокурора, Служби Безпеки України, в ДБР, МВС та інших органах для того, щоб з цією корупцією боротися. Взагалі, відкрийте сайт НАЗК. Скільки взагалі було звернень від так званих викривачів? Там немає такої інформації. Є тільки інформація про 40 справ, які відкриті з початку року, з яких тільки половина взагалі дійшла до суду. Знаєте друзі, коли я бачу, як Міністерство економіки звітує про те, що дочірнє підприємство типу "Конярство України" з 14 тисячами гектарів землі є збитковим, немає ніяких інших доказів, що в Україні є корупція. Тому ніяких законів на це непотрібно. Дякую.
До слова запрошується голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченко Сергій Віталійович.
Шановна президія, шановні народні депутати! Ну я трошки уточню. По-перше, Верховна Рада зараз не розглядає питання про скасування голосування. А розглядається проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій Президента проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про запобігання корупції" щодо упорядкування окремих питань захисту викривачів. Регламентний комітет на своєму засіданні розглянув проект Постанови 3450-П, внесений народним депутатом Дубінським, яким пропонується скасувати відповідне рішення парламенту про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій Президента України проекту Закону (реєстраційний 3450). Оскільки, як вважає автор проекту Постанови, ухвалення цього рішення відбулось з порушенням вимог Регламенту Верховної Ради. У підсумку розгляду комітет ухвалив висновок на проект Постанови (реєстраційний 3450-П) і рекомендує парламенту визначитися шляхом голосування щодо прийняття або відхилення цього проекту Постанови. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Рущишин Ярослав Іванович.
Прошу передати Ярославу Юрчишину.
Юрчишин Ярослав Романович.
Зовсім недавно Мері Батлер, людина яка дуже добре відома в колах ФБР власне по боротьбі з великими кримінальними злочинами, зокрема з корупцією, говорила, що Україні для ефективної роботи і доведення справ в суді не вистачає ефективного механізму викривачів, саме тих людей, які відповідають за корупцію. При тому, що викривачі є тут і згадували, навіть не негативно, пана Гео Лероса, є Олег Поліщук з "Енергоатому", є суддя Лариса Гольник, і для того, щоб вони ефективно мали захист від держави, цей закон потрібен. Тут можна тільки сказати, що Президент виконав свою місію, і тоді, коли закон "ламали", зокрема в цьому залі, маніпулюючи різними посиланнями на європейське законодавство, Президент ветував "поламаний" закон і вернув його в зал для того, щоб ми прийняли якісний законопроект. І тому зараз цю Постанову треба провалювати – це лише затягування часу, щоби механізм не почав працювати, зокрема механізм захищеного "єдиного вікна" звернень до НАЗК з боку викривачів. Але при цьому не можу не погодитися, що поки в Офісі Президента заступником Керівника цього Офісу є пан Татаров, який задіяний в корупції, і ніякі викривачі не допомагають притягнути його до відповідальності, поки ймовірно керівник Офісу Президента, тобто його брат, продає посади, боротьба з корупцією буде скоріше імітацією, незалежно від 100-відсотково своїх чи 120-відсотково своїх прокурорів. Але за цю постанову голосувати не можна, треба провалювати.
Власенко Сергій Володимирович.
Дякую, шановний пане головуючий. В чому проблеми Закону про викривачів? Згідно з європейською Директивою 2019/1937, викривачеві, і низкою інших директив, викривачем є людина, яка перебуває всередині системи або державної, або приватної, і у зв’язку із своєю роботою такій людині стали відомі обставини, які мають корупційну складову. Припустимо, заступник міністра чув, як міністр давав незаконні вказівки, або суддя знає, що голова суду дає незаконні вказівки, – оце викривачі у європейському розумінні. На жаль, Президента потягли в закон про стукачів, а не про викривачів. Тому що, згідно з визначенням, яке у нас є в законі, зазначається, що викривачем може бути будь-хто, в незалежності від того, звідки йому стала ця інформація відома: чи вона відома йому у зв’язку з професійною діяльністю, чи він просто проходив повз чийсь будинок, ткнув у нього пальцем і сказав, тут живе корупціонер. На жаль, запропоноване законодавство не має ніякого відношення до європейського законодавства про викривачів. Це перша історія. І друга історія – звичайно, традиційна для України, яка називається анонімки. Анонімщик не викривач жодним європейським документом. Анонімщик – це не викривач, це стукач. Всі репресії в Україні у 30-х роках відбувалися на базі поданих анонімок. Тому те, що нам зараз пропонують запровадити у зв’язку із зауваженнями Президента, це повернення до 30-х років, коли будуть з’являтися анонімки, які необхідно буде обов’язково розглядати. Ці анонімщики у подальшому можуть отримувати відповідний статус і так далі, і так далі. Президента ввели в оману: Президента не ведуть у Європу, Президента тягнуть в Радянський Союз 30-х років, в закон про стукачів, а не в закон про викривачів. "Батьківщина" підтримує Закон про викривачів, але ми проти закону про стукачів. Дякую.
Герасимов Артур Володимирович.
Прошу передати слово Гео Леросу.
Гео Багратович Лерос.
Шановні українці, шановні народні депутати! Тема викривачів корупції найулюбленіша моя, тому почнемо спочатку. Півтора року тому ми дізналися, як "секретарша" Президента України пан Єрмак зі своїм братом "барижили" державними посадами. Що сталося, хтось з них поніс відповідальність? Абсолютно ні. Через півроку ми дізналися, як помічники пана Єрмака зайшли на державні посади, стали депутатами міських рад, зайшли в різні ради абсолютно. І що в підсумку? Ми побачили, що є повна не відповідальність від своїх вчинків. Тому у мене є гарна пропозиція закріпити на законодавчому рівні статус певного викривача. Ми знаємо, що деякі народні депутати "маринуються" у приймальні пана Єрмака. Щоб вони раз на тиждень нам розповідали, були викривачем стосунків Зеленського та Єрмака. Тоді вся країна дізнається, чому пан Зеленський так тримає свою "секретаршу" на цій посаді, що він від цього отримує, які у них є близькі стосунки. Звісно, за цю постанову, її треба провалювати. Але хочу нагадати надалі всім майбутнім викривачам, що треба гарно подумати перед тим, як викривати корупцію в оточенні Президента України. Бо в першу чергу будуть справи відкривати саме на вас. Дякую.
Загородній Юрій Іванович. Не наполягає. Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів. [[Шум у залі]] Ні, все. Шановні колеги, ні. Я назвав Загороднього. Не прозвучало. Дякую. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу та в цілому проекту Постанови про скасування рішення Верховної Рада України від 01.06.2021 про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій Президента України проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про запобігання корупції" щодо упорядкування окремих питань захисту викривачів (реєстраційний номер 3450-П). Готові голосувати? Прошу визначатися та голосувати. [[11:46:25]] За-86 Рішення не прийнято. Постанова відхилена. Руслан Олексійович, оголошення.
Шановні колеги, поступило чотири заяви від народних депутатів фракції "Голос", які просять зарахувати їхній голос, як "проти" щодо проекту Постанови 4693-16. Це народний депутат Рудик, народний депутат Железняк, народний депутат Рущишин і народний депутат Осадчук.
Дякую. Шановні колеги, у нас достатньо багато ратифікацій накопичилось за цей проміжок. Можемо без обговорення проголосувати зараз? 0096. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому. Підійдіть тоді. 0096 немає заперечень? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про приєднання України до Міжамериканської конвенції стосовно зобов’язань про утримання (реєстраційний номер 0091). Прошу визначатися та голосувати. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:48:18]] За-342 Рішення прийнято. Наступне питання. Ставлю на голосування пропозицію. [[Шум у залі]] Це була 91-а. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Конвенції про угоду про вибір суду (реєстраційний номер 0092). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:48:58]] За-346 Рішення прийнято. Наступне. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про вихід з Угоди про співробітництво у сфері правової охорони й захисту інтелектуальної власності та створення Міждержавної ради з питань правової охорони й захисту інтелектуальної власності (реєстраційний номер 0088). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:49:43]] За-326 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Молдова про повітряне сполучення (реєстраційний номер 0097). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:50:15]] За-363 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію протоколів, що стосуються зміни Конвенції про міжнародну цивільну авіацію (реєстраційний номер 0099). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:50:46]] За-357 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Конвенції між Україною і Королівством Нідерландів про уникнення подвійного оподаткування та попередження податкових ухилень стосовно податків на доходи і майно (реєстраційний номер 0090). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:51:23]] За-344 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Протоколу про приєднання Європейського Співтовариства до Міжнародної Конвенції щодо співробітництва у галузі безпеки аеронавігації "ЄВРОКОНТРОЛЬ" від 13 грудня 1960 року, зміненої і консолідованої Протоколом від 27 червня 1997 року (реєстраційний номер 0098). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:52:07]] За-362 Рішення прийнято. Шановні колеги, у нас є три ратифікації. Одна фракція буде наполягати на виступі. Я пропоную, якщо немає заперечень, з мотивів по кожній з них і переходимо до голосування. Немає заперечень? Дивіться, якщо з обговоренням, ми не зайдемо, тому що це 45 хвилин. Не буде заперечень? Колтунович з мотивів і голосуємо. Це 0085, 0096 і 0102. Немає заперечень? Немає. Колтунович з мотивів. 0085. Хвилину дайте, будь ласка.
Дякую, вельмишановний пане Голово. Я хотів би звернути увагу колег народних депутатів, що чомусь саме ці три документи, на які я звертаю увагу, тому що вони мають ресурсну економічну складову, вони стосуються питання зовнішньої торгівлі, вони стосуються питання залучення кредитів, і це ті питання, на які ми маємо звертати увагу. Наприклад, перша по СОТ іде, да. Загалом, коли ми говоримо про Світову організацію торгівлі, Україна в свій час приєдналася до СОТ на найбільш невигідних умовах майже серед усіх країни світу. Навіть наші сусіди мають куди більш вигідніші і вищі ставки по захисних митах ніж ті, які є в Україні. Тому з цієї точки зору, я чому наполягаю на обговоренні саме цих документів, ми втрачаємо суттєво від реалізації подібних ініціатив. Тут дещо відмінні є речі в даному проекті закону, точніше, постанови, ми можемо його десь частково голосувати. Але я хочу звернути увагу, що більш глибша проблема, яка є в СОТ, це те, що в нас найнижчі ставки захисних мит, які діють на території, взагалі у зовнішній торгівлі. І з цієї точки зору ми маємо якраз більш глибше підходити з нашими зовнішніми партнерами у вирішенні цього питання. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття, це 0096, про прийняття в цілому проекту Закону про. 0096, він казав про СОТ. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Протоколу про приєднання України до Угоди про заснування Консультаційного центру з питань права СОТ (реєстраційний номер 0096). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:54:52]] За-334 Рішення прийнято. Наступне – 0085. Колтунович.
Дякую. Шановний пане Голово, вельмишановні депутати, послухайте, будь ласка. Проект Закону про вихід з Угоди про основні напрями співробітництва держав - учасниць Співдружності Незалежних Держав в галузі захисту прав споживачів. Я хотів би нагадати, ми вже тут неодноразово розглядали питання щодо виходу з тих чи інших угод в рамках СНД, але ринки СНД для нас є базовими, вони нам забезпечували експорт більше 20 мільярдів доларів на рік у вигляді валютної виручки. Ви нещодавно зверталися з постановою до країн-партнерів щодо того, щоб залучити сюди транзит російського газу, щоб він проходив через ГТС України. Це добра ініціатива, вона принесе в бюджет близько 2 мільярдів доларів. Але ринки СНД, наприклад, в минулому році ми втратили в порівнянні з докризовим 11-м роком більше 20 мільярдів доларів тільки валютної виручки від експорту. 20 мільярдів доларів. Для чого виходити з таких угод? Навпаки, необхідно поглиблювати інтеграцію і з країнами Азії, і БРІКС, і ШОС, і СНД, це високотехнологічна кооперація, а не виходити з угод, які суперечать національним економічним інтересам. Дякую.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проект Закону про вихід з Угоди про основні напрями співробітництва держав - учасниць Співдружності Незалежних Держав в галузі захисту прав споживачів (0085). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:56:40]] За-331 Рішення прийнято. Наступна ратифікація – це реєстраційний номер 0102. Колтунович.
Дякую, шановний пане Голово. Останній момент. 0102 – це проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабміном та Федеративною Республікою Німеччина про фінансове співробітництво. Мова ж іде про додаткові кредити, які у нас вішаються на наші плечі, на плечі платників податків і на бюджет України. Я вам сьогодні уже говорив про те, що у нас 91,5 мільярда доларів державний, гарантований державою борг. Ви буквально за 2 роки його збільшили майже на 10 мільярдів доларів. Ви там в свій час жартували, що "попрошенко" був один президент, який просив кредити, так ви в два рази більше берете, ніж брав він. Ви на це зверніть увагу, коли ви берете під виглядом донорської допомоги і чогось іншого. Це кредити, які буде повертати бюджет України. На сьогоднішній день це дві третини дохідної частини бюджету або більше 720 мільярдів гривень це додаткові запозичення. На обслуговування і повернення ми також даємо багато – майже 700 мільярдів гривень. Тому для того, щоб не виникало таких проблем, я пропоную все-таки більш детально підходити і розраховувати економічний насамперед ефект від подібних ініціатив. Дякую.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Федеративної Республіки Німеччина про фінансове співробітництво (реєстраційний номер 0102). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:58:29]] За-337 Рішення прийнято. Оголошується перерва до 12:30.
Запросіть народних депутатів до зали, будь ласка. Запросіть будь ласка, народних депутатів до зали, ще раз прошу. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення врегулювання заборгованості за спожиті енергоносії теплопостачальних та теплогенеруючих організацій, підприємств централізованого водопостачання і водовідведення (реєстраційні номери 3508, 3508-1, 3508-д). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Я бачу, що ви підтримуєте цей законопроект. Ви ж будете голосувати? Готові? Ставлю на голосування пропозицію про розгляд проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення врегулювання заборгованості за спожиті енергоносії теплопостачальних та теплогенеруючих організацій, підприємств централізованого водопостачання і водовідведення за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:33:22]] За-173 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Пивоваров Євген Павлович.
Дякую вам. Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Законопроект 3508 є на сьогоднішній день дуже важливим стосовно того, що це нам дозволить пройти стабільно опалювальний сезон. На сьогоднішній день, на жаль, до теплокомуненерго заборгованість населення – 27 мільярдів коштів, а заборгованість теплокомуненерго перед НАК "Нафтогаз" – 47 мільярдів гривень та 8 мільярдів штрафних санкцій. Саме цей закон дозволить нам вирішити ці всі фінансові заборгованості. Перше – він скасовує начислення штрафних санкцій або пені на всю цю заборгованість, яка виникла після першого травня 20-го року. Друге – він дозволяє реструктуризувати заборгованість діючу теплокомуненерго на 5 років. І третє – він накладає повністю заборону на начислення, нарахування пені або штрафних санкцій з боку постачальників природного газу по категорії населення. Цей проект закону було зареєстровано ще минулого року. Тому, оскільки вже сплинув час, ми на комітеті його доопрацьовували. І тому я прошу, щоб підтримали саме версію комітету 3508-д. Шановні колеги, я дуже прошу, це важливий проект закону. Нам треба пройти стабільно опалювальний сезон 2021-2022. Це дуже важливо. Я прошу, щоб ми підтримали. Дякую.
До слова запрошується народний депутат України Нагорняк Сергій Володимирович.
Доброго дня, шановні колеги, шановна президія! Я являюсь автором альтернативного законопроекту 3508-1 і також являюсь автором доопрацьованого законопроекту 3508-д. Буду просити вас підтримати доопрацьований комітетом законопроект, тому що він більш широко врегульовує ситуацію заборгованості в теплокомуненерго, в галузі. Буду просити вас щодо підтримки. Дякую.
До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг Шипайло Остап Ігорович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, проект Закону України про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу 3508-д підготовлений народними депутатами членами комітету з урахування вимог частини другої статті 110 Регламенту Верховної Ради України на основі альтернативних законопроектів 3508 та 3508-1 та розглянутий на засіданні комітету 3 червня цього року. При цьому автори альтернативних проектів є співавторами доопрацьованої комітетом редакції проекту 3508-д. Ця редакція є компромісною і відображає справедливий баланс інтересів між усіма учасниками ринку. Вона запускає прозорий і дієвий механізм врегулювання кризової ситуації на ринку газу і теплопостачання. Частина боргів об’єктивно пов’язана з недоліками державного регулювання, такі борги не були враховані у рахунках кінцевих споживачів та не мають джерел погашення. Перекладати їх у тарифи майбутніх періодів безвідповідально перед громадянами, особливо в кризовий період. У цій ситуації підприємства ЖКГ не можуть якісно готуватись до опалювального сезону, а це в свою чергу загрожує технологічною кризою взимку. Перший крок врегулювання – верифікація або перевірка заборгованості, вона запускається саме цим законопроектом. Другий крок – запуск процесу фактичних розрахунків. Для цього, орієнтовно в вересні, Верховній Раді буде запропоновано другий законопроект щодо змін до державного бюджету. У ньому будуть передбачені точні підтверджені державою суми, які підлягають компенсації, а також достатні додаткові джерела для проведення таких розрахунків під контролем Міністерства фінансів. Отже, за результатами розгляду на засіданні комітету було прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді доопрацьований народними депутатами України членами комітету проект Закону України про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу (3508-д) прийняти за основу і в цілому, як закон. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від фракцій. Пивоваров Євген Павлович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, я ще раз звертаюсь, дійсно, ми на сьогоднішній день маємо системне кризове явище, яке почалося ще кілька років тому, 5 або 6 років. Перша теза. Перша теза – що, на жаль, не зовсім коректно встановлювались тарифи і теплокомуненерго та водоканали не мали просто змоги вийти на точку собівартості і працювали декілька років в збиток. Це перша теза. Друга теза – це те, що дійсно, на жаль, є системна криза платежів населення перед постачальниками, теплокомуненерго та водоканалами, і нам дійсно треба цю заборгованість вирішувати. Саме 3508-д. Ми працювали з Міністерством регіонального розвитку, працювали з Асоціацією міст, він має повну там підтримку. І тому ми дійсно вирішуємо комплекс питань, що дозволяє нам виробити дорожню карту покроково, вирішити саме цю, скажемо так, проблему заборгованості. Шановні колеги, це не про політику, це дійсно про господарську діяльність, це дуже важливо, щоб ми стабільно пройшли опалювальний сезон і дали повну дорожню карту для великої галузі. Тому я дуже вас прошу, щоб ми підтримали саме проект Закону 3508-д. Дуже дякую.
Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, однозначно, що цей законопроект є дуже важливий для органів місцевого самоврядування, особливо в часи, коли утворилися нові громади, ми обрали з вами керівництво нове у наших громадах на місцях. І у них вже після першого опалювального сезону появилися величезні проблеми з тими підприємствами, які опалюють наші з вами міста, багатоквартирні будинки. І саме цей законопроект є для того, аби вирішити цю проблему, одну з головних комунальних проблем міст – це власне проблему опалення. Цей законопроект надає можливість реструктуризувати борги підприємств, котрі надають опалення за оплату за газ. Наша депутатська група "Довіра" вважає, що це важливий елемент, але є до нього і зауваження, особливо в тому плані, що не потрібно перекладати на органи місцевого самоврядування і власне різницю в тарифах. Тому ми пропонуємо проголосувати даний законопроект за основу з його важливим доопрацюванням до другого читання. Тому що не можна ще робити додаткові навантаження на місцеві бюджети. Тому закликаю зал проголосувати за основу. Дякую.
Рудик Кіра Олександрівна.
Інні Совсун.
Совсун Інна Романівна.
Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, що намагається зробити цей законопроект? Ми почули про те, що цей законопроект намагається вирішити проблему заборгованості. Які суми цієї заборгованості? Підприємства теплокомуненерго на сьогодні винні "Нафтогазу" 53 мільярди гривень, але це не вся заборгованість, яка є на сьогодні перед "Нафтогазом". Є ще одна важлива група, яка так само винна гроші "Нафтогазу", державних компаній – це газзбути. Газзбути винні майже 24 мільярди гривень національній компанії "Нафтогаз". Що пропонує цей законопроект? Він пропонує зараз створити механізм верифікації, як ми визначимо, власне, причини виникнення цієї заборгованості: де є проблема держави, а де є проблема суб’єктів господарювання. І щоб ніхто не думав в цій залі, що зараз йдеться тільки про погашення боргів теплокомуненерго, тому що так само цим законопроектом пропонується списати борги, які утворили газзбути та облгази. Друзі, я не думаю, що комусь в цій залі треба називати, хто контролює більшість облгазів в Україні. Один олігарх, прізвище якого Фірташ. І що ми пропонуємо зараз зробити? Ми пропонуємо в один закон вписати борги, які накопичили теплокомуненерго, і з якими, безперечно, треба розбиратися, і давно треба було розбиратися, і тут я погоджуюсь з колегами з комітету. А заодно давайте ще спишемо борги Фірташу. І все це на фоні бурхливих дискусій про те, як треба боротися з олігархами. Так ось, друзі, так боротися з олігархами не можна – це неправильно, це несправедливо. Держава нічого не робить для того аби вирішити проблему облгазів. Вам нагадати, як облгази не дають можливість громадянам міняти постачальників? Чи, як вони тероризували українських громадян температурними коефіцієнтами? А зараз ми робимо вигляд, що тільки держава винна в цій заборгованості і давайте її спишемо. Таким чином працювати не можна. І підтримувати такий законопроект в цій формі, тим паче на фоні гасел про боротьбу з олігархами, теж не можна. Дякую.
Констанкевич Ірина Мирославівна. Батенко Тарас Іванович.
Шановні колеги, ми розуміємо, для чого терміново намагаються прийняти цей законопроект. Насамперед ми розуміємо, що запускається ринок природного газу і ті учасники ринку, які є з боргами, не зможуть купувати, закуповувати газ. Але ми також розуміємо, що коли подається ряд законопроектів від різних фракцій і груп, і коли створюється законопроект "д" ("дешка"), то він стає кращий ніж ті попередні. І нам видається, що цей законопроект "д", при всій повазі до колег, не все врахував добре, що було в попередніх законопроектах. Ми вважаємо, що звичайно треба розв’язати гордіїв вузол цих проблем, які накопичилися перед теплокомуненерго з боргами понад 50 мільярдів гривень. Ми пам’ятаємо і люди пам’ятають, що до цього призвів уряд і недолуге рішення НКРЕКП, які фактично встановлювали необґрунтовані ціни на енергоносії на житлово-комунальні послуги, які тягарем лягли на громадян України і ці підприємства, які надають такі послуги. Але, що нам пропонують у цьому законопроекті? Нам пропонують знову перекласти частину заборгованості за природній газ через співфінансування на місцеві бюджети. Ми ж тямущі люди з вами друзі. Ми розуміємо, що в умовах COVID, відсутності підтримки місцевих бюджетів з боку центральної влади, ще це брати на себе тягарем. Інше питання – різноманітні "хотєлки" і лобізм, які ховаються у цьому законопроекті. навіщо нам представники НКРЕКП у складі територіальних комісій, які будуть визначати обсяг заборгованостей з різницею в тарифах. НКРЕКП – головна причина цих заборгованостей. Давайте ми ці "хотєлки". І чесно кажемо людям, що ми хочемо виправляти ситуацію, а не задовольняти амбіції і грошові бажання вирішити проблему за рахунок людей олігархів, з якими тут в залі хочуть активно боротися. Наша депутатська група буде підтримувати тільки в першому читанні цей законопроект. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, щоб не повторюватися з попередніми виступаючими, ми підтримуємо за основу даний проект Закону щодо її реструктуризації і взаєморозрахунків і так далі. Але нас більше цікавить момент: у вас в тілі законопроекту зашитий період з 1 жовтня 14-го року по 2021 рік. Я хотів би нагадати, що в цьому законопроекті має бути також і списання заборгованості населення за житлово-комунальні послуги для окремих категорій найбільш незахищених громадян України. Тому що борг за комунальні послуги з 14-го року зріс з 12 до 74 мільярдів гривень. Це ті кошти, які унеможливлюють отримання субсидій громадянами України, наявність навіть мінімальної заборгованості. Тому з цієї точки зору той борг, який є за газ 28 мільярдів гривень, за опалення – 25, за електроенергію, вивіз побутових відходів і так далі, він також має бути зашитий в тіло цього закону для того, щоб громадяни України отримали списання заборгованості. Дякую за увагу.
Бондар Михайло Леонтійович.
Дякую. Бондар Михайло, "Європейська солідарність". Коли розглядали цей законопроект на комітеті, я його не підтримував і, дійсно, з однієї з причин – це знаючи, що в подальшому монобільшість буде боротися з олігархами, а цей закон напряму підтримує одного з найбільших газових олігархів, тому цей закон не підтримував. Пропонується за рахунок державного бюджету і за рахунок місцевих бюджетів списати цьому олігарху всі борги перед НАК "Нафтогазом". Але найголовніше, що як потім мажоритарні депутати, які все-таки планують голосувати за цей закон, приїдуть на свої округи і будуть дивитися населенню, своїм громадянам в очі, що вони, дійсно, списали ці кошти, і в такий спосіб декларують, що вони будуть боротися з олігархами. Подумайте перед тим, як за цей закон голосувати. "Європейська солідарність" не голосує за цей закон.
Переходимо до голосування. Кучеренко Олексій Юрійович. І переходимо до голосування. З мотивів ще.
Дякую. Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні друзі, є така народна українська гра: спочатку створювати проблеми, а потім вирішувати їх, ллючи крокодилячі сльози. Так ось, за ці борги, які накопичилися, астрономічні за останні 2 роки, винна вже не попередня влада, запам’ятайте, наші друзі, шановні "слуги народу", винні ви, ваші непрофесійні уряди, ваш корумпований орган під назвою Національна комісія з регулювання енергетики та комунальних послуг і вся ваша непрацююча структура. Це десятки мільярдів, і звертаю увагу, в законі нічого не говориться про джерело покриття. Друге. "Батьківщина" йде назустріч численним зверненням міських голів, бо саме вони сьогодні на передньому краї мусять готуватися до опалювального сезону. І ми підтримаємо в першому читанні, але будемо боротися з корупцією в цьому законі. І останнє. Шановні мери, вам зараз треба буде виконувати саму небезпечну місію – підвищувати тарифи на тепло відповідно до ціни на газ. Оцим треба займатися, а не створювати нові борги. Дякую.
Дякую. Будь ласка, переходимо до голосування, займіть свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення врегулювання заборгованості за спожиті енергоносії теплопостачальних та теплогенеруючих організацій, підприємств централізованого водопостачання і водовідведення (реєстраційний номер 3508-д). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:51:26]] За-301 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України про скорочення наполовину строків подачі правок та пропозицій, та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 3508-д). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:52:05]] За-267 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" щодо окремих аспектів дії перехідних положень (реєстраційний номер 5157). Хтось буде наполягати на правках? Тоді по таблиці підемо. Цимбалюк. Михайло Михайлович, ви на всіх правках будете наполягати? На одній? Який номер?
3-я. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, наша команда послідовно і принципово виступала за реформування органів правоохоронних в цілому і прокуратури зокрема. Але ми не розуміємо, чи це реформування чи розформування. Моя правка стосувалася того, щоб прокурори, які на день настання чинності цього закону переводилися в Офіс, Генеральну прокуратуру, місцеві, міжрегіональні тільки при умові проходження загальної атестації. Те саме стосується слідчих прокуратури, Офісу Генерального прокурора, міжрайонних, обласних, регіональних також, військових в тому числі, проходили, переводилися на посади тільки після проведення атестації згідно вимог цього законодавства. Прошу підтримати цю мою поправку.
Ставлю на. Це 3 правка, правильно я розумію? Ставлю на голосування правку номер 3 Цимбалюка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[12:54:20]] За-92 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Вельможний Сергій Анатолійович, ви на скількох правках будете наполягати? Який номер першої?
9, правка номер 9. Шановні колеги, даною правкою пропонується викласти більш конкретно формулювання стосовно непроходження атестації, адже ухвалена у першому читанні редакція містить формулювання "неуспішне проходження", яке повною мірою не розкриває сенсу непроходження. Тому, шановні колеги, правку номер 9 прошу поставити на голосування та проголосувати.
Ставлю на голосування правку номер 9 народного депутата Вельможного. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[12:55:15]] За-88 Рішення не прийнято. Наступна правка – Вельможний.
Правка номер 10. Шановні колеги, даною правкою пропонується правове регулювання атестації прокурорів, що не завершується лише 7 пунктом ІІ розділу закону, тому пропонується вжити більш всеохоплююче визначення та добавити, що "норм, визначених чинним законодавством". Прошу підтримати та проголосувати.
Ставлю на голосування 10 правку. Прошу визначатись та голосувати. [[12:55:57]] За-105 Рішення не прийнято. Наступна правка 12, Шахов. Вельможний.
Дана правка запропонована народними депутатами Сергієм Шаховим і Олександром Суховим, якою пропонується надати обласним прокуратурам повноваження утворювати, визначати склад, період та порядок роботи кадрових комісій. Тому, колеги, прошу цю правку поставити на голосування та підтримати.
Ставлю на голосування 12 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[12:56:46]] За-110 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. 14 правка, Вельможний.
Правка 14. Вказаною правкою пропонується викласти більш конкретне формулювання стосовно непроходження атестації. Адже ухвалена в першому читанні редакція містить формулювання "неуспішне проходження", яке повною мірою не розкриває сенсу непроходження. Також хочу сказати за правку 17. Вона теж пов’язана з правкою 12, якою пропонується надати обласним прокуратурам повноваження утворювати, визначати склад та період роботи кадрових комісій. Прошу поставити правки 14 та 17 на голосування окремо кожну.
Ставлю на голосування 14 правку Вельможного. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[12:57:53]] За-109 Рішення не прийнято. Наступна правка – Вельможний.
Правка 18. Шановні колеги, даною правкою пропонується залишити посаду члена Ради прокурорів України виборною. Дана правка народним депутатом Суховим також підтримується. І наполягаємо поставити її на голосування.
Ставлю на голосування 18 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[12:58:32]] За-104 Рішення не прийнято. Вельможний, наступна правка.
Правка номер 20. Шановні колеги, конференція прокурорів є надзвичайно важливою частиною роботи органу, відповідно участь у ній Генерального прокурора має бути обов’язково. І лише у разі неможливості бути присутнім, Генеральний прокурор своїм дорученням може зобов’язати заступників виконати відповідні функції. Тому, шановні колеги, це дуже важлива правка. Просимо її поставити на голосування та підтримати.
Ставлю 20 правку, автор на ній наполягає. Комітетом не була підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[12:59:25]] За-106 Рішення не прийнято. Крайня правка і після цього переходимо до голосування за закон в цілому. 21-а, Вельможний.
Шановні колеги, чинне законодавство не містить поняття "юридичний вищий навчальний заклад". А також даною правкою пропонується зобов’язати Генеральну прокуратуру дублювати рішення з’їзду оголошення про проведення учасниками за допомогою електронної пошти. Це дуже важливо. Прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування правку номер 21. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:00:10]] За-114 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Переходимо до голосування за закон в цілому. Готові? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" щодо окремих аспектів дії перехідних положень (реєстраційний номер 5157). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:01:02]] За-293 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення добору та підготовки прокурорів (реєстраційний номер 5158). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:01:50]] За-255 Рішення прийнято. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань правоохоронної діяльності Неклюдов Владлен Михайлович. Дайте 4 хвилини від авторів і від комітету.
Дякую, шановний пане спікере. Шановні колеги, нещодавно законопроект 5158 не було проголосовано нами тут в сесійній залі, його було повернуто на доопрацювання на комітет. Була висловлена низка зауважень, низка ризиків, які, на думку колег, можуть завадити впровадженню тих ідей концепції, що закріплена в цьому законопроекті. І ми дійсно за цей час серйозно попрацювали. Ми працювали з колегами, працювали з Офісом Генерального прокурора, працювали з нашими колегами і нашими партнерами. 11 травня було проведено таку експертну, онлайн такі консультації, експертну нараду за участю фахових спеціалістів, і в тому числі були члени Комітету з питань правоохоронної діяльності, представники Офісу Генерального прокурора, представники Ради Європи, знані фахівці в області роботи органів прокуратури (Лорена Бахмайер, Джеймс Гамільтон). Було висловлено низку тих питань, які хвилюють колег, зокрема було занепокоєння висловлення експертів щодо недостатнього унормування питань щодо обсягів повноважень прокурора-стажиста, контролю за їх здійсненням, відсутності критеріїв для оцінювання їх роботи та інші питання. Ми почули всі ті пропозиції, всі ті занепокоєння, всі ті ризики, які висловлювали, і доопрацювали законопроект. І зокрема ми доповнили цей законопроект 5158 новими статтями 301 з позначкою 1 і 303 з позначкою 3, якими, зокрема, структуровано етапи проходження спеціальної підготовки, визначено критерії успішності проходження окремих етапів (первинна підготовка та стажування), уточнено особливості проходження стажування прокурорами-стажистами, визначено коло повноважень, які прокурор-стажист може здійснювати під час стажування під контролем, тільки під контролем керівника стажування (старшого групи прокурорів, керівника органу прокуратури). Ми внесли такі запобіжники, що прокурор-стажист не зможе у тяжких і особливо тяжких кримінальних провадженнях здійснювати процесуальне керівництво, бути старшим групи, тільки у нетяжких злочинах і саме проступках. Це дуже важливо. Я думаю, це зняло всі питання, які були у колег і у експертів. Я думаю, що в такий спосіб цей законопроект буде прийнятий і надасть дорогу молоді в органи прокуратури, тим людям, які налаштовані реально змінити органи прокуратури на краще. Допомогти в реалізації тих завдань і задач, які стоять перед органами прокуратури, і вирішити ті кола повноважень, які прописано в законі. Це дуже важливий закон. Він, я думаю, що підвищить ефективність діяльності органів прокуратури і дасть дорогу молоді в органи прокуратури. І також створить, як кажуть колеги, конкуренцію, здорову, хорошу конкуренцію в органах прокуратури. Тобто свіжа кров в органах прокуратури вона буде тільки на позитиві. Тому я вас дуже прошу підтримати цей законопроект. Він абсолютно аполітичний. Ще раз підкреслюю, він спрямований на підвищення ефективності діяльності органів прокуратури і виконання тих завдань, які стоять перед органами прокуратури, і які ставить перед ними суспільство. Дуже вам дякую, колеги. Прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Дануца Олександр Анатолійович.
Прошу передати слово колезі Бакумову. Дякую.
Бакумов Олександр Сергійович.
Шановні колеги, я звертаюсь до вас і прошу підтримати вказаний законопроект, він є доволі таки актуальним. На превеликий жаль, ми його направили на повторне перше читання, ми прибрали деякі моменти, щодо яких виникала дискусія. На цей законопроект чекають наші виші, на цей законопроект чекають наші студенти, які завтра хочуть бути прокурорами. На сьогоднішній день особа, яка має вищу юридичну освіту, вона не може брати участі у конкурсі на посаду прокурора, так не повинно бути. Люди шукають свою практику хтозна де. Ми всі розуміємо, як люди оформлюються. Де вони оформлюються? В сумнівних компаніях. Сплачують самі за себе соціальні внески для того, щоб здобути оту практику 2 роки, щоб потім мати можливість брати участь у конкурсі на посаду прокурора. Ми просимо вас підтримати і ввести посаду прокурора-стажиста. Щодо його процесуального керівництва, щодо його повноважень, вони будуть обмежені, їхні дії будуть контролювати певні наставники, старші прокурори. Здійснювати процесуальне керівництво по справах у злочинах, де є тяжкі злочини або особливо тяжкі, вони не матимуть права. Шановні колеги, закликаю вас підтримати і закликаю підтримати наше майбутнє. Дякую за увагу.
Сухов Олександр Сергійович. Арешонков Володимир Юрійович.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, багато дискусій точилось навколо прийняття цього законопроекту. І хочу сказати, що одна з головних дискусій була все-таки стосовно того, наскільки враховувати досвід тих прокурорів, які багато років працювали в системі, мають величезні напрацювання в плані розслідування складних злочинів і таке інше, а сьогодні, в силу певних обставин, вони не знаходяться на своїх посадах. І безперечно, даний законопроект певною мірою врегульовує і в тому числі і ці питання, тому що проходження атестації тим, хто раніше її не пройшов, знову буде дозволено. Безперечно, позитивом цього законопроекту є те, що ми таки відновлюємо діяльність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії, і ще цілий ряд речей, які сьогодні здатні забезпечити ефективну діяльність Офісу Генерального прокурора і прокуратури. Але все-таки повертаючись до дискусії стосовно прокурорів-стажистів. Ті, хто вважає, що сьогодні молоді випускники наших вищих юридичних навчальних закладів не мають ще відповідного досвіду і не можуть обіймати посади прокурорів, хочу закликати уважно прочитати законопроект. Вони будуть сьогодні допущені до роботи над справами, які пов’язані в основному з дисциплінарною відповідальністю і з рядом нескладних злочинів. Тому сама по собі система доступу сьогодні молодих кадрів в систему прокуратури, її можна вважати позитивною. Весь механізм, який прописаний і який має певні перестороги, він має до другого читання бути врегульований. Тому депутатська група "Довіра" закликає всіх проголосувати "за" і підтримати даний законопроект. Дякую.
Констанкевич Ірина Мирославівна. Рудик Сергій Ярославович.
Шановні колеги, ми цей законопроект вже заблокували у першому читанні кілька місяців тому, і логіка нашого блокування полягала в тому, що цей законопроект демотивує професіоналів системи прокуратури вчитися і бути кваліфіковано підготовленими в питаннях, яких вимагаює ця достатньо складна служба. Ви вдумайтеся, медики вчаться 6 років, потім ординатура, педагоги вчаться, всі вчаться. Я розумію, що до другого читання, вірніше другий раз, коли ви це винесли, ви правки деякі внесли, але, на мою думку, цього недостатньо. Що пропонується? Пропонується після кваліфікаційної оцінки випускника юридичного вузу направити його на два місяці в тренінговий центр для здобуття теоретичних знань, які очевидно він мав здобути ще під час навчання у вузі. Потім, у разі успішного закінчення, його відправляють на 6 місяців на стажування в окружну прокуратуру для набуття практичних навиків. Ітого 8 місяців. Звичайно, якщо порівнювати з "Ріксосом", то це для деяких як Гарвард. Але, колеги, мені здається, цього замало для того, щоб людина могла потім стати в рівень з усіма прокурорськими працівниками і відповідно до чинного законодавства здійснювати керівництво в кримінальних провадженнях. Тому, колеги, вирішувати вам, але не уподобляйте всіх по зниженню кваліфікаційних вимог. Спочатку ми відмінили вищу освіту для помічників народних депутатів. Потім ліквідували Академію державного управління. Зараз створюємо якийсь там абстрактний президентський університет. Зараз ще в прокуратуру прийдуть прекрасні, молоді, перспективні, але без досвіду люди, і знаєте далі, що буде: хто буде сидіти під їх, вибачте мені, вироками, і хто нас буде лікувати, після невігласів, які, не дай Бог, прийдуть ще і в лікарні.
Васильченко Галина Іванівна.
Устіновій, будь ласка.
Устінова Олександра Юріївна.
Шановні колеги! Тут попередньо виступав колега і сказав, що, на жаль, цей законопроект з першого разу був відправлений на доопрацювання і ми його не проголосували кілька місяців тому. Ви знаєте, слава Богу, що ми це зробили, тому що ми змусили комітет доопрацювати і зробити нормальний законопроект, а не те, що нам намагалися "втюхати" спочатку. Поясню в чому різниця. Якщо раніше після випуску з прокуратури можна було йти і працювати процесуальним керівником, тобто вести будь-які справи, не маючи взагалі жодного досвіду, то тепер в доопрацьованому варіанті цього немає. По-перше, це стосується виключно районних прокуратур. Не можна буде без досвіду потрапити працювати в обласну, чи в Генеральну прокуратуру. По-друге, дуже важливо, що все ж таки прибрали можливість прокурору бути процесуальним керівником, тобто людині без досвіду керувати фактично справою, яка ведеться. Також тепер не може людина бути прокурором у справі, якщо це тяжкий або особливо тяжкий злочин. Тобто такі люди будуть набиратися досвіду, ведучи справи лише по нетяжким злочинам і кримінальним проступкам. Ви знаєте, що я не є суперзахисником наших правоохоронних органів, але цей законопроект зараз потрібен тому що у нас величезна нехватка кадрів в районних прокуратурах. Так, його потрібно буде доопрацювати до другого читання. Але я прошу підтримати цей законопроект в першому читанні, щоб все-таки дати можливість наповнити наші прокуратури районні новими кадрами. Дякую.
Кожем’якін Андрій Анатолійович.
Доброго дня, шановні колеги! Андрій Кожем’якін, фракція "Батьківщина". Якраз цей попередній законопроект щодо змін до Закону "Про прокуратуру" є яскравим прикладом нової (в лапках) "реформи", яку, на жаль, зробили в 19-му році монобільшість. Що мається на увазі? Вони хотіли, щоб нові обличчя щось міняли під нових своїх прокурорів, які приходили в прокуратуру. Вони цього не робили, а скаржилися, ображались на старих, які в 14-му році разом з Радою Європи, з Венеційською комісією прийняли законопроект про прокуратуру, який був дуже виважений і конкретно юридично правильний. Сьогодні знову лунають нові, старі. Колеги, для тих і інших треба головне – це не втрачати обличчя, коли ви вносите такі закони і знову змінюєте те, що вже було зроблено нами у свій час, а ви робите знову і повертаєтесь до того. Тобто визнаєте, що старі й досвідчені, вони непогані. Фракція "Батьківщина" не буде підтримувати цей законопроект.
Зараз крайній виступ, Шуфрич з мотивів і переходимо до голосування.
Дякую. Шановні колеги, я так зрозумів, що головна мета, що зараз усі, хто в прокуратурі два роки вже пропрацював, вони вже корупціонери, треба нові обличчя. Ви ж дивіться, цікаво виходить: при п’яти попередніх президентах ніколи не саджали за корупцію при владі, тому що ми кажемо, що крали всі попередні президенти. Але зараз ми бачимо, чомусь теж нікого не саджають. Який висновок? При цьому Президенту теж крадуть, якщо ми не бачимо жодного діючого високопосадовця, якого не притягнули до відповідальності за корупцію. Тому давайте працюйте фахово. Ми сьогодні утримались від цього голосування, тому що немає підстав не довіряти тим, хто працює в прокуратурі, і без досвіду брати людей, щоб звинувачувати інших, – безвідповідально. Дякую за увагу.
Дякую. Переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів. Займіть свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення добору та підготовки прокурорів (реєстраційний номер 5158). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:17:37]] За-276 Рішення прийнято. Потураєв Микита Русланович з процедури.
Шановні колеги, шановна президія! Ми зараз мали б зайти в розгляд законопроекту № 4107, але ми отримали певні зауваження з боку Головного юридичного управління. Отже, з метою їх врахування, а також для забезпечення сталої невідворотної українізації українського телерадіоефіру, з метою надійного запобігання російській інформаційній агресії, з метою підсилення відповідальності за допуск в телерадіоефір російських.
Не кричіть!
і виконавців, з метою підвищення відповідальності за вживання мови приниження ми хочемо внести певні (всього 5 там) поправки сьогодні на комітеті. Тому я просив би зараз зняти з розгляду законопроект 4107. Переконаний, що сьогодні комітет, точніше, всі патріоти в комітеті проголосують за ці поправки.
Не кричіть! Ставлю на голосування пропозицію. Ставлю на голосування пропозицію Потураєва. Прошу підтримати та проголосувати. [[Шум у залі]] Спочатку одне голосування. Після ваша буде процедура. [[13:19:15]] За-182 Рішення не прийнято. Ще питання? Дякую. Переходимо до розгляду питання. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення незалежності Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення (реєстраційний номер 4107). На трибуну запрошується голова Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Потураєв Микита Русланович. Хтось буде наполягати на правках? А можна дати тоді списки? По таблиці? По таблиці багато. Скорик. Не наполягає. Скорик, 2 правка. Також не наполягає. Сюмар, 7 правка. Наполягає? 7 правка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! По-перше, дякую всім тим колегам, які зараз не погодилися переносити цей законопроект, оскільки дійсно це була серйозна спроба внести туди, поза всіма нормами Регламенту, всупереч українським законам, внести туди норми фактично про вилучення норм мовних з законодавства про телебачення і радіомовлення, вставити їх чомусь в Нацраду. Це навіть в здоровий глузд слабо поміщається, але, очевидно, лобістські інтереси беруть гору і ми знаємо, чиї це лобістські інтереси. Це прямі корупційні лобістські інтереси діючої влади і особисто Кварталу 95, якщо можна це сказати. З приводу моїх поправок, пане Голово, я попрошу 204-у і 211-у поставити.
7 правка, ви теж ставите на голосування? Ні? 204-а? 204 правка. Комітетом не врахована. Автор наполягає на врахуванні. Прошу визначатися та голосувати. Ви виступати будете? Добре. 204 правка, Сюмар. Включіть мікрофон.
Дякую. Це можливість моя аргументувати цю поправку. Ви знаєте, я дуже не люблю, коли закони пишуться під окремих людей. Це неправильно. Цей закон і оця моя правка, яку комітет не врахував. Це свідома абсолютно правка під конкретну людину, яка сьогодні посідає високу посаду в Нацраді з питань телебачення і радіомовлення. Моя правка – повернути все-таки вимоги щодо віку, щодо пенсійного віку, і не займатися тут лобізмом деяких окремих членів Національної ради, які з вами пов’язані. Тому що ми й так сьогодні маємо абсолютно залежну Нацраду, ми не змінили принцип призначення туди людей. Ми знаємо, що, в принципі, там більшість сьогодні існує, які будуть лобіювати не український інформаційний простір і не паритет в цьому просторі, а швидше окремі бізнес-групи і владу. Тому велике прохання повернути пенсійний вік як критерій до членів Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, що вони не можуть приймати участь у конкурсі.
204 правка, Сюмар. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:23:12]] За-90 Рішення не прийнято. 211 правка, Сюмар.
Колеги, це принципова теж правка і я дуже прошу уважно до неї поставитися. Знаєте, що ми з вами робимо? Ми вилучаємо із критеріїв корупційне правопорушення. Нацрада, яка має насправді бути взірцем, взірцем, тому що вона є арбітром у інформаційній сфері в принципі, ви в так званому законі про олігархів збираєтеся, що Нацрада, написали, що Нацрада буде визначати доброчесних людей. А це будуть робити недоброчесні люди, ті, в яких існує протокол про корупцію. Я звертаюся до членів антикорупційного комітету і також до "слуг народу". Якщо ви декларуєте боротьбу з корупцією, якщо ви так боретеся за повернення відповідальності за декларації і якщо це не політичні маніпуляції, проголосуйте, будь ласка, за цю поправку і підтвердіть її. І я попрошу зараз голову комітету дати оцінки, а чому взагалі корупційне правопорушення зникло з підстав, по яким не можна відбирати членів Нацради.
Ставлю на голосування 211 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:24:45]] За-111 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 5, Волошин. Не наполягає. Наполягає, бачу.
Дякую, шановний головуючий. Я думаю, що абсолютно вся країна протягом вже 7 років спостерігає, як Національна рада з питань телебачення та радіомовлення з незалежного регуляторного органу перетворена на інструмент фактично цензури. Тобто я сам особисто брав участь декілька разів і в якості депутата як запрошений в засіданнях Національної ради і я не побачив там, в чому. До речі, ці члени Національної ради, які були призначені за попередньої влади, дуже швидко перефарбувались, стали працювати на чинну владу. Я не побачив дійсно головного – об’єктивності та неупередженості. Люди просувають в кращому випадку власні ідеологічні переконання, що неприпустимо в принципі для незалежного регулятора, в гіршому – просто виконують вказівки Банкової. Тому ми вважаємо, що в нинішніх умовах Національна рада потребує дуже глибокого реформування і жодним чином не підсилення її повноважень, тому що до неї немає сьогодні довіри в журналістському середовищі. Прошу поставити мою правку на голосування. Дякую.
Ставлю 5 правку на голосування. Прошу визначатись та голосувати. [[13:26:13]] За-45 Рішення не прийнято. Правки зараз Княжицького, три правки. 360-а.
Дякую. Ця поправка стосується дострокового припинення повноважень членів Національної ради. Саме підстава і процедура дострокового припинення повноважень Нацради не дає можливості нам підтримати цей законопроект. Законопроект залишає норму про звільнення членів Нацради за ініціативою суб’єкта призначення. Шановні друзі, це означає, що, наприклад, Президент, хто би не був на цій посаді, в будь-який момент може призначити або звільнити члена Нацради, і такий член Нацради тоді не є незалежним. Ми вимагаємо чітко виписати підстави, на яких можна відкликати члена Національної ради. Тому прошу підтримати цю мою правку. Дякую.
на голосування 360 правку. Комітетом вона не підтримана, відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:27:31]] За-93 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка. Княжицький, 528-а.
Законопроект, колеги, пропонує внести зміни до Закону "Про адміністративні послуги", згідно з якими здійснення державного регулювання в сфері телебачення і радіомовлення пропонується віднести по суті до адміністративних послуг. Поправкою пропонується вилучити такі зміни, оскільки послуги, які надає Національна рада, по своїй суті є адміністративними. Крім того, процес забезпечення незалежності Нацради, що як мету декларують автори законопроекту, ніяким чином не пов’язаний з виведенням послуг, що надає Нацрада, з-під дії спеціального законодавчого акта. І Головне юридичне управління теж підтримує таку позицію. Прошу підтримати поправку. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування 528 правку Княжицького. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:28:39]] За-96 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 536 правка, Княжицький.
Дякую. Шановні колеги, зараз є три посади членів Нацради, щодо яких повинен визначитися парламент. Конкурс на ці посади, як ви пам’ятаєте, було проголошено більше року тому і Верховна Рада цей конкурс не завершила. Ми не спромоглися це зробити. Майже півтора роки потому інформація про кандидатів багато в чому є неактуальною. І кандидатури могли бути подані більшим числом суб’єктів, тобто фракції зараз могли б подати свої кандидатури, бо вони не скористалися цим правом. Тому найбільш правильним було б формально припинити той конкурс і оголосити новий за новими правилами по цьому закону. Моя поправка це пропонує. Прошу фракції це підтримати. Ви тоді подасте свої кандидатури до членів Національної ради. Дякую.
Ставлю на голосування 536 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:29:51]] За-107 Рішення не прийнято. 9 правка, Кулініч. Не наполягає. Бобровська, наполягає, ні? Скорик. Гнатенко, 11 правка.
Шановні депутати, присутні! Я депутат Верховної Ради, "Опозиційна платформа – За життя", Гнатенко, 49 виборчий округ. Я хочу поставити це питання на розгляд. Ще неприйнятий закон з самого початку вже конфліктує з Конституцією та основними законами, які вже діють. І в зв’язку з чим ми запровадили ряд правок, починаючи з першої правки, яка стосується назви самого цього закону. І це питання, я думаю, що непотрібно зараз приймати взагалі, тому що це питання не узгоджене ні з ким. І що нам дає Головне експертне управління – що він не сходиться з низкою законів, які на сьогодні діють взагалі в Україні. Прошу поставити це питання на голосування.
Ставлю на голосування 11 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:31:23]] За-48 Рішення не прийнято. 13 правка, Чорний. Не наполягає. Шуфрич? Я ж не бачу, Нестор Іванович. 13 правка. І номер такий собі.
Дякую, шановний головуючий. Я прошу повернутись до 12 поправки, тому що там не тільки Віктор Чорний був співавтор, а і я. Ви про мене призабули.
Ми повернулися до 13-ї.
Дякую. До 12-ї. Ми з моїм колегою Віктором Чорним наполягаємо саме на тому, щоб відповідна інформація надавалась не тільки в засобах масової інформації, а й в "Голос України". Ми посилюємо в даному випадку роль контролю Верховної Ради України. І сподіваюся, що відповідна поправка буде врахована не тільки частково, а й повністю, так як це пропонують автори поправки. Тобто "Голос України" та в інших засобах масової інформації. Я думаю, що сьогодні ніхто не буде сперечатись з приводу того, що Верховна Рада має контролювати всі ті органи, які створюються з її представників. Дякую за увагу.
Правка номер 12, правильно? Вона врахована частково. Ставлю її на голосування. Прошу визначатися та голосувати. [[13:33:03]] За-75 Оскільки вона не набрала 226, правка відхиляється повністю. Наступна правка номер 13.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, відповідна поправка носить, з одного боку, дещо редакційний характер, з іншого – підкреслює сутність цієї позиції. І я хочу звернути увагу всіх нас, що в нас до сьогоднішнього дня не делеговані вже близько 2 років наші представники до Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. І сьогодні, на жаль, цей орган вже є не регулятором, а є каральним органом, який переслідує, на тверде переконання журналістів і інших, переслідує журналістів не за їх фаховою ознакою, а за їх ідеологічними принципами, що є неприпустимим. І те, що у нас сьогодні, ми усунулись від призначення членів ради це є неприпустимо. Дякую.
Ставиться на голосування на врахування правка номер 13 народного депутата Шуфрича. Прошу голосувати, шановні колеги. [[13:34:39]] За-69
Рішення не прийнято. Правка не врахована. 14 правка, Шуфрич.
14 правка чітко вказує відповідний термін, без ссылки на статтю, а дводенний термін. Я думаю, що це зрозуміло і більш коректно. І сьогодні я хочу відзначити роль Нацради, яка переслідувала три канали і не тільки, сьогодні переслідує майже всі канали, які не погоджуються з баченням влади, це і 112, і ZIK, і News One. Які, до речі, були безпідставно, незаконно, що було відмічено в моніторингу Офісу з прав людини Організації Об’єднаних Націй в Україні і було відповідне рішення прийнято Радою національної безпеки і оборони, що було відзначено, що цей орган не є незалежним. А рішення відносно припинення мовлення можуть приймати тільки незалежні органи, а згідно нашого законодавства – виключно суд України. Поправку прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування 14 правку Шуфрича. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:36:06]] За-79 Рішення не прийнято. Качний. Лукашев. Будь ласка, включіть мікрофон. 16 правка.
Дякую, пане Голово. Шановні колеги, однією з важливих функцій Верховної Ради України є установча функція, яка передбачає участь українського парламенту у формуванні державних інституцій. Однією з таких інституцій є Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення. На сьогодні ми маємо прикру ситуацію зі свободою слова в Україні, а однією з гарантій свободи слова є право українського парламенту щодо призначення своїх членів до Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Тому прошу підтримати мою поправку стосовно визначення терміну щодо призначення членів Нацради протягом 60 календарних днів з дня припинення повноважень членів або члена Нацради, який припинив власні повноваження. Дякую.
Ставлю на голосування правку номер 16. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:37:44]] За-77 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 18-а, Павленко.
Прошу передати слово Олександру Колтуновичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Вельмишановний пане Голово, шановні колеги, я хотів би звернути увагу, що ми системно підійшли до цього законопроекту, тому що на сьогоднішній день ми маємо серйозну ситуацію зі свободою слова в Україні. За даними міжнародної організації "Репортери без кордонів" в минулому році Україна опустилася на 97 місце, а це означає, що питання, які в нас на сьогоднішній день стосуються свободи преси, свободи слова і регулятора, який працює в тому числі в цьому напрямку, працюють неналежним чином. Безумовно, у нас є по суті зауваження, ми в наших численних поправках, а їх більше ніж 354, точніше це точна цифра, ми озвучимо всі ці зауваження. А ще я хотів би звернути увагу, перше, те що вже анонсував Нестор Шуфрич, що ми неодноразово помічали, що той контент, який ретранслюють провладні телеканали, Нацрада їх не чіпає. А як тільки, наприклад, опозиційні телеканали 112, NewsOne та ZIK говорять про зростання цін на газ, зростання тарифів на опалення, одразу позапланова перевірка. Що це за діяльність така Нацради? Дякую.
Ставиться на голосування поправка номер 18. Прошу голосувати, шановні колеги. [[13:39:26]] За-70 Рішення не прийнято.
Колтунович, 19 правка.
Прошу передати Павленку Юрію Олексійовичу, він далі буде йти по поправкам, оскільки це не зовсім мій фах.
Павленко Юрій Олексійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, на жаль, ми ввійшли в розгляд цього закону, не виправивши цілу низку помилок у підготовці до другого читання. Так, є серйозні застереження Юридичного управління Верховної Ради України, які необхідно було б на засіданні комітету врахувати і виправити. Крім того, під час ознайомлення з таблицею до другого читання, нами було виявлено невідповідність окремих позицій тим рішенням, які ухвалювалися на комітеті, зокрема, коли правка врахована частково, а вона не врахована зовсім. Таким чином, розглядаючи цей законопроект, який, ми вже свідомо розуміємо, внесений і поставлений на розгляд з порушенням Регламенту, може стати підставою навіть вам, пане Голово, його не підписувати на направлення у разі його ухвалення. Тому я звертаю увагу на те, що ми почали розгляд цього законопроекту з певними.
Ставлю на голосування 19 правку. Прошу визначатися та голосувати. [[13:41:07]] За-74 Рішення не прийнято. 22 правка. Шуфрич.
Дякую. Шановний головуючий! Я ще раз хочу звернути представників монобільшості, що фактично заблоковано перепризначення представників Верховної Ради України до Національної ради з питань телебачення та радіомовлення. Пояснення, чому це відбувається, фізично немає, просто відсутнє. Верховна Рада за ініціативи монобільшості самоусунулась від контролю. Мабуть, їх задовольняє робота членів Нацради, яка була призначена попередником, і які сьогодні ведуть політику на знищення свободи слова. Це тверде переконання як самих журналістів, так і експертів. І, на жаль, Верховна Рада нічого не робить, щоб подолати цю ганебну тенденцію. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 22 правку народного депутата Шуфрича. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[13:42:41]] За-74 Рішення не прийнято. 23 правка. Чорний.
Прошу передати слово депутату Шуфричу.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую. Шановний головуючий, мова йдеться про те, щоби фракції, які не входять в більшість, мали можливість представляти свої кандидатури щодо представлення в Нацраді з питань телебачення і радіомовлення. А то у нас виходить, на жаль, так, що у нас влада всюди: Президент дає своїх представників і Верховна Рада України подає представників, яких формує більшість, яка співпрацює з Президентом. Тому ми, захищаючи права майбутньої опозиції, пропонуємо залишити квоту щодо представництва саме для фракцій, які не входять в коаліцію. Тим самим ми зараз демонструємо готовність забезпечувати права майбутньої опозиції у майбутніх Верховних Радах України. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 23 правку Шуфрича. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[13:44:13]] За-74 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. 24 правка, Шуфрич.
Дякую. Відповідна правка стосується вдосконалення процедури розгляду питання щодо представників Верховної Ради України в Національній раді з питань телебачення і радіомовлення. І я ще раз наполягаю на тому, щоб був забезпечений ефективний контроль над діяльністю Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. А то сьогодні сталася ситуація, що фактично влада тримає всіх на гачку, з одного боку, з точки зору їх призначення, тому що більше ніж три роки вони вже переходять свої повноваження. А з іншого боку – кримінальними справами, які відкриті за підозрою про зловживання службовим становищем. І мова йде про розкрадання біля 100 мільйонів гривень. Тому у мене зараз виникає запитання: чому не призначаються представники Верховної Ради, а чому ті, хто працюють із попередньої Верховної Ради, до сьогоднішнього дня виконують всі забаганки влади і знищують свободу слова?
Ставлю на голосування правку номер 24. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:45:45]] За-73 Рішення не прийнято. Наступна правка Волошина.
Дякую. Ви знаєте, в останні роки дуже популярно абсолютно в усі державні органи, в комісії з призначення ініціювати створення певних структур, які формуються з числа міжнародних так званих експертів, що інколи це просто доходить до маразму, коли дійсно там мова йде про те, що у нас, виявляється, нема кому суддів призначати, якщо тільки з іноземцями не порадимося. Але такий найважливіший орган як Національна ради з питань телебачення і радіомовлення – з цього питання, до речі, нічого не пропонується в цьому напрямі. Хоча, наприклад, незалежність певну цього органу могло б дійсно гарантувати створення наглядової ради з числа представників міжнародної та європейської федерації журналістів, які зокрема, до речі, дуже критично поставилися до закриття трьох телеканалів опозиційних через санкції. Це не робиться саме тому, що всі розуміють, що в жодній країні Європи, особливо в таких як Великобританія, цензура є неприпустимою, навіть з посилання на національну безпеку ніколи не можна виправдати утиски свободи слова. Тому що що ви тоді захищаєте, якщо ви утискаєте свободу слова під приводом конфлікту на Донбасі? Тоді за що ви воюєте, за створення авторитаризму?
Ставлю на голосування поправка номер 26 народного депутата Волошина. Прошу голосувати, шановні колеги. [[Шум у залі]] Прошу голосувати. [[13:47:28]] За-49 Рішення не прийнято. 28 правка. Народний депутат Скорик. Немає? Гнатенко, будь ласка, 28 правка.
Шановні депутати, ми зараз стаємо свідками створення нової структури, яка пахне корупцією, і, на жаль, повністю підлегла під Президента, який щедро оплачує заробітну плату цим майбутнім корупціонерам і створює топ-чиновників, з якими ми зараз почнемо боротьбу. Нашою правкою ми пропонуємо добавити такі терміни: що суб’єктами права подання кандидатур на посаду члена Національної ради є депутатські фракції Верховної Ради України або всеукраїнські об’єднання громадян у галузі діяльності засобів масової інформації; і упродовж 14 днів після закінчення терміну прийняття пропозицій щодо кандидатур на посаду членів Національної ради комітет попередньо обговорює запропоновані кандидатури і вносить на розгляд Верховної Ради відповідне подання по кожній кандидатурі з висновками і рекомендаціями особисто. Я прошу поставити це питання на голосування і підтримати. Дякую.
Ставиться на голосування поправка номер 28 народного депутата Гнатенка. Прошу голосувати, шановні колеги. [[13:49:09]] За-72 Рішення не прийнято. Поправка номер 29. Народний депутат Шуфрич, будь ласка.
Дякую, шановна пані головуюча. Уточнююче, стосується щодо уточнення дати – не 14 днів, а 14 робочих днів. Ми вважаємо, що це є більш коректним. До речі, сьогодні рейтинг України з питань свободи слова, який встановлений шанованою організацією "Репортери без кордонів", ми опустилися на 97-е місце. І це вже при "зеленій" владі. Ми сподівалися, що журналістський колектив, прийшовши до влади, буде захищати своїх колег, а виявилося навпаки – знищується і бачить весь світ. Це бачать і "Репортери без кордонів", це бачить Організація Об’єднаних Націй, це бачить ОБСЄ. Це не бачать тільки в Офісі Президента України. Тому ми і наполягаємо на тому, щоб контроль був забезпечений хоча б з боку Верховної Ради. Дякую.
Ставиться на голосування поправка номер 29 народного депутата Шуфрича. Прошу голосувати, шановні колеги. [[13:50:41]] За-66 Рішення не прийнято. Поправка номер 30. Народний депутат Шуфрич, будь ласка.
Цією поправкою пропонується продовжити термін розгляду подачі кандидатур в разі, якщо на протязі встановленого законом терміну не було подано достатньої кількості кандидатур. Я не можу зрозуміти, згідно з діючим законом, я ще раз хочу звернути увагу всіх наших колег, ми вже давно мали б перепризначити або призначити нових представників Верховної Ради України в Національній раді з питань телебачення і радіомовлення. Якщо вас влаштовують сьогодні ті, хто фактично знищують свободу слова, то не тримайте їх на гачку, а перепризначте і хай вони будуть зеленого кольору. Тоді все буде зрозуміло, хто відповідає за це ганебне явище, яке зараз відбувається в Україні з придушенням свободи слова. Дякую.
Ставиться на голосування поправка номер 30 народного депутата Нестора Івановича Шуфрича. Прошу голосувати. [[13:52:13]] За-64 Рішення не прийнято. Поправка номер 31. Народний депутат Шуфрич, будь ласка.
Поправку я прошу поставити на голосування. Вона стосується вдосконалення процедури розгляду кандидатур на посаду в Національній раді з питань телебачення і радіомовлення. А хочу повернутися до того ганебного явища, ще раз хочу наголосити і звернути увагу всіх наших колег і хто нас зараз дивиться, окремі члени Національної ради з питань телебачення і радіомовлення переходили вже свої повноваження більше ніж 3 роки. Я задаю запитання. Чому Верховна Рада України не перепризначає їх, якщо монобільшість їх так любить, або не призначає нові обличчя в Національну раду? Чи вже так сталося, що нових рож уже найти не можете? Тому ми і наполягаємо на тому, щоб ми не гралися в різні закони, а виконували ті, що діють сьогодні, і виконували свої конституційні обов’язки. Дякую за увагу.
Ставиться на голосування поправка номер 31 народного депутата Шуфрича. Прошу голосувати, шановні колеги. [[13:53:43]] За-69 Рішення не прийнято.
Дякую. Поправка 32, народний депутат Шуфрич. Будь ласка, Несторе Івановичу.
Дякую, шановний пане головуючий. Це питання теж стосується питання обговорення комітетом відповідних кандидатур на посаду члена Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. І мені дуже прикро, що, обговорюючи і уточнюючи нові процедури, монобільшість самоусунулась від виконання своїх зобов’язань. І я бачу, як задоволено посміхається голова профільного комітету, дивлячись в мобільний телефон, мабуть, перевіряючи кандидатури майбутніх можливих представників Верховної Ради України в Нацраді з питань телебачення і радіомовлення. От так ви і ставитесь до ваших професійних обов’язків. Клали ви телефоном на те, що має робити Верховна Рада України. Я розумію, мобільний телефон важливий, але наші представники в Нацраді ще важливіші. Тому і наполягаю на цьому питанні.
Ставлю на голосування 32 поправку народного депутата Шуфрича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:55:14]] За-67 Рішення не прийнято. Наступна поправка 33. Народний депутат Волошин.
Дякую. Я думаю, що всім відомо, що демократія – це диктатура процедури, особливо в таких суспільствах, як наше, де, на жаль, навіть ті, хто вийшли не просто з опозиції, навіть поза політику, прийшовши до влади, дуже швидко починають поводити себе як автократи. Відтак чим більш складні процедури, чим більше залучено людей, що представляють різні погляди, різні політичні сили до формування тих чи інших державних рішень, тим більша гарантія дійсно до свободи і неупередженості. Сьогодні ми маємо все навпаки, тобто ще вчора чи, точніше, сьогодні Національна рада, наприклад, не може припиняти ліцензії мовників, це потрібно робити через суд. При всій недосконалості наших судів це все рівно ускладнює для влади закриття тих ЗМІ, які є критичними і висловлюють незалежні точки зору. У нас навпаки зараз все робиться для того, щоб спростити цими або іншими законопроектами процедуру закриття незалежних ЗМІ в обхід судів, що взагалі є неприпустимим. Ми вважаємо, що розширення повноважень, будь-яке посилення повноважень національного регулятора.
Ставиться на голосування 33 поправка народного депутата Волошина. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:56:47]] За-66 Рішення не прийнято. Наступна поправка 35. Народний депутат Шуфрич Нестор Іванович. Будь ласка, Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Поправка стосується процедури розгляду кандидатури на високу посаду члена Національної ради з питань телебачення та радіомовлення у разі, якщо вимоги щодо кандидатури не будуть відповідати вимогам діючого законодавства, то дається додатковий час для уточнення щодо відповідності відповідним вимогам. Тим самим ми робимо цю процедуру більш демократичною і уникаємо будь-яких звинувачень у зловживаннях в питанні відбору кандидатів. Вважаю, що це питання має бути прозорим і об’єктивним, і не чіпатись за якісь там формальності, і не обмежувати потенційних кандидатів отримати цю високоповажну посаду. Дякую.
Ставиться на голосування 35 поправка народного депутата Шуфрича. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:58:12]] За-65 Рішення не прийнято. Наступна поправка 36, народний депутат Волошин.
Дякую. Моєю поправкою пропонується у абзаці другому частини другої статті 5 закону перед словами "у випадку невідповідності" доповнити фразою "протягом 7 днів після закінчення терміну прийняття пропозицій щодо кандидатур на посаду члена (членів) Національної ради". Таким чином, мова йде про уточнення процедури призначення членів цього регуляторного органу. Дякую. Прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування 36 поправку народного депутата Волошина Олега Анатолійовича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:59:07]] За-62 Рішення не прийнято. Наступна поправка 37. Олег Анатолійович Волошин, будь ласка.
Дякую. До речі, у нас дійсно, і, думаю, у багатьох є численні претензії до регуляторного органу і як він функціонує в останні роки. Але, дійсно, шокує те, що чинна влада, навіть маючи фактично маріонетковий регуляторний орган, пішла у боротьбі проти опозиційних ЗМІ через механізм санкцій. Тобто це, в принципі, здивувало навіть тих, хто всяке бачив в Україні. Я вчора був на зустрічі з послом однієї з достатньо впливових країн Європейського Союзу. Він мені розповів історію, що після ухвалення санкцій в лютому РНБО проти телеканалів, до нього телефонували з найвпливовішого посольства і вимагали підтримати ці санкції. Як ви бачите, до речі, Європейський Союз у підсумку не підтримав, а були окремі заяви. Так він тоді аргументував це, відповів своїм колегам, що, шановні, ви зараз підтримаєте це, а завтра побачите, які інші санкції посипляться. І зараз ви вже бачите, і американці, і британці мовчать по санкціях, тому що бачать, що це вже не боротьба за щось високе, а просто покарання тих, хто не задовольняє Зеленського та його камарилью. Ось і все. Тому ви бачите.
Ставиться на голосування 37 поправку народного депутата Волошина. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:00:42]] За-58 Рішення не прийнято. Наступна поправка 38. Павленко, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! Дана правка стосується процедури обрання членів Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Разом з тим я хочу звернути увагу колег, що даний склад Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, я маю на увазі в тому вигляді, в якому він представлений парламентом Верховної Ради України, за час своєї роботи, а це більше як 7 років, жодного разу не звітувався тут в залі Верховної Ради України, як це передбачено законодавством. Крім того, говорячи конкретно про цей закон, треба теж усвідомлювати – а чому так хочеться його ухвалити. Перша причина – це тому, що наробили за останні 2 роки величезну кількість помилок і зараз їх треба виправляти. Фактично, ухваливши закон попередній півтора роки тому назад про Нацраду, заблокували можливість проведення конкурсу. Це щодо професійності так званого турборежиму. І друге. Закон звучить – про незалежність Нацради. Насправді цей закон ставить іншу мету – поставити під.
Ставлю на голосування 38 поправку народного депутата Павленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:02:17]] За-60 Рішення не прийнято. Наступна поправка 49. Гнатенко, будь ласка.
Шановні депутати, присутні, дійсно до цього закону є ряд запитань, які не сходяться з Конституцією. Тому новела цього закону, відповідного до якої Президент зможе призначати на вакантну посаду члена Національної ради, особу тільки з числа кандидатів, які відібрані конкурсною комісією, та із врахуванням критеріїв, визначених цим законом, не узгоджується з правовою позицією взагалі Конституційного Суду України. Тому наша правка стосується, що голосування у Верховній Раді України щодо призначення членами Національної ради відбувається одночасно на всі вакантні посади членів Національної ради, які призначаються Верховною Радою України в разі отримання відповідного подання профільного комітету. Прошу поставити на голосування це питання.
Ставлю на голосування 49 поправку народного депутата Гнатенка. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:03:34]] За-64 Рішення не прийнято. Наступна поправка 50. Нестор Іванович Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий. Відповідна поправка теж стосується процедури вже обговорення на засіданні Верховної Ради України відповідних кандидатур. І ми наполягаємо, щоб відповідна процедура була за принципом повного обговорення. Тому що неприпустимо сьогодні скорочувати процедуру при визначені занадто принципового питання – представництва Верховної Ради України в Національній раді з питань телебачення і радіомовлення, особливо в умовах шаленого тиску, фактично знищення основ свободи слова в Україні. На жаль, свідками чого є не тільки ми, а і наші партнери в міжнародних організаціях, в світових та європейських. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 50 правку Шуфрича. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[14:05:07]] За-62 Рішення не прийнято. 51-а, Шуфрич.
Дякую. Я продовжу свій виступ. Відповідна поправка теж стосується процедури розгляду кандидатури на посаду члена Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. І я ще раз хочу закликати Верховну Раду України дев’ятого скликання, тобто нашу Верховну Раду, до виконання своїх конституційних зобов’язань і призначення наших представників до цього вищого органу. Тому що те, що робить сьогоднішній склад, це є безпрецедентним прикладом тиску на свободу слова. І враховуючи, що вони були призначені представниками попередньої Верховної Ради, то ніхто за це не хоче нести політичну відповідальність. А я якраз наполягаю, щоби українці, а в першу чергу журналісти, знали, яка політична сила зараз тисне на їх право говорити. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 51 правку Шуфрича. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[14:06:34]] За-58 Рішення не прийнято. 54-та, Шуфрич.
Дякую. Шановний Голово, шановні колеги, в цій поправці ми пропонуємо слово "постанова" замінити словом "рішення Верховної Ради України". Тому що ми ніколи не можемо знати, які обставини можуть бути в той чи інший час, і не обмежували відповідний документ виключно формою постанови. Тому ми і вносимо цю поправку. Сподіваюся, що Верховна Рада України зможе врешті сконцентруватись навколо питання оновлення складу Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, як цього вимагає і закон і Конституція України в частині щодо повноважень Верховної Ради України. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 54 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[14:08:01]] За-60 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 57 правка, Волошин.
Дякую. Цією правкою я пропоную прибрати запропоновану в законопроекті комітетом якусь, як на мене, дивну позицію, що передбачає, що не вважається вакантною посада члена Національної ради, якщо його повноваження припиняються в день завершення строку подання пропозицій щодо нових кандидатур. Тобто таким чином створюється, як на моє переконання, правова невизначеність для того, щоб знову ж таки зберігати вигідну людину. Конкурс вже проведуть, а людини повноваження закінчилися, можна спеціально зробити все, щоб ці повноваження були завершені саме в останній день подання кандидатур на конкурс і таким чином штучно на гачку тримати керовану людину. Дякую. Прошу підтримати мою поправку. Дякую.
57 правка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:09:18]] За-57 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 58-а. Волошин.
Не наполягаю.
Волошин 58 правка. Не наполягає? Далі Шуфрич, 65-а.
Дякую. Шановний головуючий, ми просимо у тексті посилити відповідно роль Верховної Ради України: не обмежувати словом "постановою", а більш широким поняттям "рішення". Сьогодні, я ще раз хочу звернути увагу наших колег щодо надскладної ситуації, яка сталася із свободою слова в Україні. Фактично Комісар ОБСЄ, Уповноважений Організації Об’єднаних Націй з прав людини, всі вони звертають увагу на те, що в Україні із закриттям трьох каналів фактично відбулася руйнація принципів свободи слова і такі дії викликають занепокоєння, і українська влада не може на це закривати очі. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 65 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[14:11:11]] За-59 Рішення не прийнято. 66 правка, Шуфрич.
Ця правка носить дещо технічний характер і фактично уточнює редакцію пункту, де вирішується питання щодо голосування за кандидатури, подані на посаду члена Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. І мені дивно, що сьогодні, вносячи зміни в сам закон, монобільшість фактично відмовляється від виконання вимог діючого закону щодо призначення по квоті Верховної Ради України нових членів з питань телебачення і радіомовлення або перепризначення діючих. І тоді за них відповідали би не попередня коаліція, а вже монобільшість, і тоді ми чітко знали би хто сьогодні відповідає за безпрецедентні кроки і тиск Національної ради щодо журналістів. Дякую.
Ставлю на голосування 66 правку, Шуфрича. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:12:40]] За-60 За-66. Рішення не прийнято. 67 правка, Гнатенко.
Дякую, шановний головуючий, за можливість надати свої пропозиції щодо цих правок. І правка 67 – це невеличка, можливо, суто технічна правка, якою пропонується частину п’яту викласти в такій редакції. Що кандидатури на посаду члена Національної ради вносяться до проекту Постанови Верховної Ради в послідовності, визначеній попереднім рейтинговим голосуванням ,та в кількості, що відповідає кількості вакантних посад членів Національної ради, які призначаються Верховною Радою України. Прошу це питання підтримати та поставити на голосування. Дякую.
Ставлю на голосування 67-у. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[14:13:43]] За-60 Рішення не прийнято. Гнатенка наступна правка, 68.
Дякую, шановний головуючий. На жаль, правка 68 теж не підтримана комітетом, але вона дуже важлива теж у технічному плані. І пропонується з нашої сторони частину п’ять цієї правки викласти в наступній редакції. А саме: "Кандидатури на посади членів Національної ради вносяться до проекту Постанови Верховної Ради України у кількості, що відповідає кількості вакантних посад членів Національної ради, які призначаються Верховною Радою України". Прошу це питання теж підтримати і поставити на голосування. Дякую.
Ставлю на голосування 68-у. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[14:14:46]] За-63 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 69-а, Волошин. Не наполягає? Наполягає.
Наполягає. Цією правкою пропонується в частину п’яту статті 5 цього законопроекту додати слова, там, де йде кандидатура на посаду члена Національної ради додати слова: "за поданням депутатської фракції у Верховній Раді України та (або) всеукраїнських об’єднань громадян у галузі діяльності засобів масової інформації". Для того, щоб штучно не визначати цим законом, які об’єднання громадян у цій сфері є правильними, які не правильними. Дякую. Прошу поставити цю правку на голосування.
69 ставиться правка. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[14:15:43]] За-60 Рішення не прийнято. Шуфрич, 79-а.
Дякую, пане Голово. У відповідній поправці ми пропонуємо щодо вдосконалення процедури рейтингового голосування під час визначення кандидатур щодо остаточного голосування по призначенню членів ради з питань телебачення, та радіомовлення. І знову-таки я хочу звернути увагу на те, що в Україні здійснюється безпрецедентне закриття телеканалів без рішення суду, як це встановлено діючим законодавством, за рішенням органу, який, за визначенням Організації Об’єднаних Націй, не є незалежним. А саме цього вимагають сьогодні міжнародні стандарти – рішення щодо покарання телеканалів може бути здійснено виключно незалежним органом. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 79 поправку народного депутата Шуфрича. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:17:25]] За-60 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 80. Будь ласка, Гнатенко.
Дякую, шановний головуючий. Ми бачимо, що при прийнятті цього закону системно порушується низка ціла законів, які супроводжують прийняття цього закону. І позиція юристів Головного юридичного управління взагалі підтримує і нашу думку. І ми настоюємо, що текст законопроекту, який містить низку положень, суперечить взагалі Конституції України, і не приймати цей закон без наших правок, оскільки він системно не узгоджується з чинними законами взагалі України. І тому ми пропонуємо взагалі правку 80 частину шосту виключити з цього законопроекту.
Ставиться на голосування 80 поправка народного депутата Гнатенка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:18:39]] За-63
Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка, Волошин.
Дякую. Це взагалі тут мова йде про достатньо дивні новели, які намагаються внестися в законопроект за статевою ознакою. Я хочу нагадати, що на сьогоднішній день керівницею Національної ради є жінка. І у мене великі питання є до об’єктивності і виваженості в ухвалені рішень пані Герасим’юк, але жодним чином немає питань в тому, що і без цих додаткових норм в Україні в журналістиці достатньо багато представлено представниць прекрасної статі і вони себе абсолютно нормально почувають і можуть спокійно, якщо вони є професіоналами і об’єктивними, розраховувати і в майбутньому на те, щоб очолювати цей регуляторний орган. Більше того, тут багато хто бігає зі Стамбульською конвенцією. Чому тут стать пишеться? Пишіть тоді вже "гендер", що повністю відповідає вашій ідеології. Тому я пропоную просто виключити ці положення, які надають там, включають абсолютно дивні пропозиції в процедуру вибору кандидатів до членів Національної ради. Дякую.
Правка номер 81. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:20:08]] За-49 Рішення не прийнято. Наступна правка 82, Волошин.
Далі, якщо колеги просто почитають що сьогодні стоїть: "У разі, якщо такі кандидатури є представниками однієї статі, черговість їх внесення до проекту постанови Верховної Ради України визначається додатковим рейтинговим голосуванням стосовно цих кандидатур, яке проводиться безпосередньо при голосуванні щодо призначення членів Національної ради". Це, чесно кажучи, абсолютно якась принизлива норма. Я не розумію, при чому тут взагалі питання рейтингового голосування вибору нових членів Національної ради з тим, якої вони статі. І знову ж таки, якщо ви вже про це говорите, ви ж так хочете Стамбульську конвенцію ратифікувати, пишіть тоді вже "гендеру". Просто, в принципі, такі, знаєте, загравання з цією ліволіберальною модою на заході, воно абсолютно неприродно виглядає в цьому законопроекті. Дякую.
Ставлю на голосування 82-у. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:21:19]] За-44 Рішення не прийнято. Павленко, 84-а.
Шановний пане Голово, шановні колеги, дана правка, вона редакційна, але підтверджує, на жаль, недобру традицію, яка починає формуватися у Верховній Раді цього скликання. А традиція пов’язана з тим, що ми закони називаємо по-одному, а по суті вони несуть в собі протилежну мету і завдання. Цей закон, я нагадаю, називається – щодо забезпечення незалежності Національної Ради з питань телебачення і радіомовлення. Якщо ознайомитися з текстом самого законопроекту, а також з тими правками, які були підтримані, то його можна впевнено назвати – законопроект про позбавлення незалежності Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Тому прошу все-таки виправити редакційно цю помилку. А також закликаю колег за даний законопроект просто не голосувати, коли буде на це час.
Ставлю на голосування правку номер 84. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:22:45]] За-52 Рішення не прийнято. 85 правка, Павленко.
Дана правка теж регулює питання, пов’язані з рейтинговим голосуванням під час визначення кандидатур членів Національної ради від Верховної Ради України. Разом з тим ще раз звертаю увагу, що даний склад Верховної Ради і наші представники, які представляють вже третє скликання, жодного разу не звітувались. А якщо ми проаналізуємо їхні рішення, особливо за останній час, коли їх наділили додатковим часом на посадах, то ми можемо побачити рішення, які напряму пов’язані з тим, аби з боку нинішньої влади узурпувати і поставити під контроль всі незалежні засоби масової інформації. Чого тільки коштують рішення Національної ради, якими накладаються санкції на телеканали за висловлювання в прямому ефірі гостей цих телеканалів, причому до самих гостей жодних санкцій в правовому полі не застосовуються. А канали обкладають штрафами.
Ставлю на голосування 85 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:24:17]] За-63 Рішення не прийнято. Наступна правка – 91. Шуфрич.
Дякую, шановний Голово. Не можу не погодитись з виступом свого колеги Юрія Павленка, який, до речі, є фахівцем в питанні щодо інформаційної політики. Він багато скликань самовіддано працює в питанні забезпечення свободи слова і захисту прав журналістів. А що ми маємо зараз? Цим законом фактично посилюються каральні можливості Національної ради, яка і без того вже є безславною, і фактично є предметом сурової критики несприйняття журналістською спільнотою. І мені дуже цікаво, як народні депутати, які проголосують за цей закон, потім будуть дивитися в очі журналістам. Дякую за увагу.
91 правка. Прошу визначатися та голосувати. [[14:25:38]] За-53 Рішення не прийнято. Наступна правка – 92. Гнатенко.
Дякую, шановний головуючий. Правка 92, на жаль, теж не підтримана комітетом. Але ми настоюємо, щоб ця правка була розглянута і винесена в зал для голосування. Тому що вона має важливий виклик для прийняття цього закону. І що пропонується саме в цій правці. У разі, якщо за результатами голосування Верховної Ради України не призначені члени Національної ради на всі вакантні посади Національної ради, які призначаються Верховною Радою, вся процедура призначення проводиться повторно, починаючи з оголошення Комітетом про відбір кандидатур на посаду члена Національної ради. І кандидатури на посаду Національної ради, які брали участь у попередньому відборі, не мають право брати участь у повторному відборі. Пропоную це питання поставити на голосування і підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування 92 правку. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[14:26:55]] За-58 Рішення не прийнято. 98-а, Волошин.
Дякую. Я пропоную цією правкою у частині сьомій статті 5 законопроекту цього додати після слів "у разі, якщо за результатами голосування Верховної Ради України не призначені члени Національної." (і так далі) доповнити словами "за поданням депутатських фракцій у Верховній Раді та (або) всеукраїнських об’єднань громадян у галузі діяльності засобів масової інформації". Тим самим закріпивши ще раз можливість громадськості брати участь у цьому процесі. Дякую. Прошу поставити правку на голосування.
Ставлю на голосування 98-у. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[14:27:52]] За-56 Рішення не прийнято. 99 правка, Колтунович. Автор правки – Колтунович.
Дякую, вельмишановний пане Голово. У мене якраз тут клопотання щодо порівняльної таблиці до другого читання. Я дивлюсь, ряд поправок (наприклад, 100, 102, 103, 104) наших колег, вони написані, що враховані частково. Проблема в тому, що текст там відмінний, абсолютно відмінний від базового тіла закону. І от коли ми звертаємо увагу, чому ми наполягали на тому, щоб ті поправки, які враховані частково, щоб ми їх також розглядали і голосували їх в цілому. Це перше. А тепер по суті. Чому таким поспіхом голосується цей проект закону? Тому що Зеленський має на меті узурпувати владу остаточно в країні. Зважаючи на той факт, що були всупереч закону України введені неконституційні санкції і запроваджені санкції щодо незалежних інформаційних телеканалів, ми бачимо на сьогоднішній день Президент пішов далі і він намагається контролювати медіасередовище в Україні – це інтернет-портали, це і телеканали, це і друковані видання тощо. Тому з цієї точки зору сам концепт здоровому глузду навіть суперечить цього закону. Ми його підтримувати не будемо. Дякую.
Дякую, Олександре Сергійовичу, за правку. Ставлю її на голосування. 99-а. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:29:31]] За-80 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 108-а. Качний.
Вибачайте, будь ласка, там 102-а, будь ласка, поправка. Передбачено процедуру інформування відбору на посаду члена Нацради з питань телебачення і радіомовлення шляхом розміщення інформації на веб-сайті та друкованих ЗМІ. Поправка, будь ласка, до статті 5.
Дякую. Дякую за вичерпну інформацію щодо правки номер 108. Ставлю її на голосування. Прошу визначатися та голосувати. [[14:30:34]] За-60 Дякую. Рішення не прийнято. 109 правка, Качний Олександр Сталіноленович. Лукашев, будь ласка.
Шановний пане Голово, щодо 109 правки, яка відхилена. Це взагалі повністю вкладається в той контекст ставлення до свободи слова, який призвів до того, що Україна на сьогодні опинилася на ганебному 97 місці в світі. Про які, скажіть, євроатлантичні та європейські перспективи України можна говорити, коли відбувається такий зухвалий утиск свободи слова? І тому вважаю, що ця практика має бути завершена і покладено кінець утискам свободи слова в Україні. Прошу поставити правку на голосування. Дякую.
Ставлю на голосування 109 правку. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[14:31:54]] За-62 Рішення не прийнято. 113 правка, Волошин.
Дякую. 113 правка. Там вона носить більше технічний характер. Тобто я пропоную перейменувати статтю, просто більш правової визначеності додати: не просто призначення членів Національної ради Президентом України, а процедура призначення членів Національної ради Президентом України. Але хотів би поділитися одним спостереженням. Як ми всі знаємо і я думаю, що всі завтра це будуть дивитися, в Женеві готується дуже важлива міжнародна подія – зустріч лідерів двох великих держав. Так ось телеканал "Перший незалежний", що був сформований колективом журналістів трьох телеканалів, які були піддані забороні в незаконний спосіб Президентом України, вони не мають жодних проблем з тим, щоб акредитуватися і сьогодні вже перебувають в Женеві і будуть брати участь, як і всі інші ЗМІ, у висвітленні цієї дуже важливої події. Але чомусь є проблема з тим, щоб потрапляти, наприклад, на заходи за участю Президента або до кулуарів Верховної Ради. Виходить так, що Швейцарія – країна, яка є дійсно взірцем свободи слова, в цьому сенсі просто показує, як у нас ганебно викривлюють.
Ставиться на голосування поправка 113 народного депутата Волошина. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:33:27]] За-60 Рішення не прийнято. Наступна поправка 114. Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий. Я хочу повернутися до питання, про яке тільки що говорив мій колега пан Олег Волошин, а саме про долю журналістів "Першого незалежного", який зараз представляють фактично самі себе. Вони є засновниками дійсно першого незалежного телеканалу в Україні, який пробув в ефірі аж одну годину. Після того листом СБУ, навіть вже до Нацради не дійшли, не дійшли до Ради національної безпеки і оборони, а просто листом СБУ припинили мовлення телеканалу, який був створений саме журналістами. Це ганебний випадок, який сьогодні не прикрашає Україну і демонструє страх влади перед журналістами, перед реальністю і перед свободою слова. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 114 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:34:53]] За-60 Рішення не прийнято. Наступна поправка 117. Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий. Ця поправка теж стосується вдосконалення визначення осіб, які можуть бути призначені вже Президентом України до складу Національної ради з питань телебачення та радіомовлення. І, безумовно, прикро, що наш Президент, який ще буквально два роки тому був кінопродюсером, був журналістом фактично, спонукає сьогодні владу на придушення свободи слова в Україні. Яскравим доказом чого є пониження України до 97 місця в світі, і це вже при діючому Президенті, щодо рейтингу свободи слова, який визначається поважною організацією "Журналісти без кордонів". Поправку прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування 117 поправку народного депутата Шуфрича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:36:16]] За-62 Рішення не прийнято. Наступна поправка 118-а, Шуфрич.
Дякую. Наступна поправка є дуже цікавою і принциповою, вона закликає всіх нас проголосувати за абсолютну незалежність і незаангажованість кандидатів на посаду членів Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. А саме, що такі особи повинні мати високі моральні якості, відсутність конфлікту інтересів з потенційними кандидатами та не входити до жодної політичної партії. Дякую за увагу. Це принципове наше бачення того, як створити дійсно незалежний регуляторний орган, а не те, що ми маємо фактично зараз, а саме – абсолютно залежну від влади Раду з питань телебачення та радіомовлення. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування поправку 118-у народного депутата Шуфрича. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:37:36]] За-57 Рішення не прийнято. Наступна 119-а, Шуфрич.
Дякую. Ця поправка теж стосується вдосконалення процедури розгляду питання щодо визначення кандидатів на посаду члена Національної ради з питань телебачення та радіомовлення. І я ще раз, вчергове, хочу звернути увагу Верховної Ради України дев’ятого скликання щодо відсутності наших представників вже Верховної Ради дев’ятого скликання у Нацраді, тому що ті, хто були призначені за квотою Верховної Ради України, вже більше ніж три роки переходжують свій термін. Це є аномально, це є ненормально, це є аморально, якщо хочете. Чому, хто заважає зараз монобільшості, що ви там не можете поділити, щоб призначити нових членів? Чи вас влаштовують такі каральні дії діючих членів? Тоді перепризначайте їх і несіть відповідальність перед журналістами за їх діяльність. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 119 правку Шуфрича. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[14:39:06]] За-58 Рішення не прийнято. Шуфрич, 120-а.
Безумовно, ми чітко знаємо, що треба робити з діючими представниками Верховної Ради, а що робити з не діючими, які не здатні працювати, а сидять і представляють Верховну Раду і є членами Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Це неприпустимо, це ганьбить Верховну Раду, коли фактично недіючі члени делеговані від Верховної Ради роблять з себе діючих, незважаючи на те, що вони де-факто є нелегітимними і більше ніж три роки позбавлені реально своїх повноважень. І тільки недолугим законом, який було прийнято півтора роки тому, протягнуто через монобільшість, яка ще не розуміла, де знаходяться входи та виходи Верховної Ради України, проголосувала, не розуміючи, що робить. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 120-у. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:40:33]] За-57 Рішення не прийнято. 123-я. Колтунович.
Дякую, вельмишановний пане Голово. Що стосується 123 поправки, то вона викладена в порівняльній таблиці. Я хотів би достатньо лаконічно і коротко. Я хотів би звернути увагу на те, щоб потім всі хто буде ходити і на телеефіри, і зверталися до виборців, і в цілому хто буде коментувати дану тему, щоб всі чудово розуміли, що відбувається. Ми завчасно всіх попередили, що ми будемо наполягати на наших там кілька сотень поправок в даному законопроекті, тому що він багато в чому є фундаментальним і буде визначати подальшу долю медіасередовища в Україні. Влада свідомо заходила в даний проект закону, ви його ставили і в порядок денний, і навіть провалили його голосування, щоб підсунути на наступний день. Тому, щоб ви потім, не ображались і не запитували, а чому ми на кілька днів заходимо саме в цей документ. Це перше. Друге. Президент Зеленський щойно коментував на одному з форумів щодо того, що бабусі десь виходять за гроші ще щось, давайте будемо робити все, щоб вони були багатші. Так він перший робить все для того, щоб вони були бідніші: ціни на газ підняв, субсидії порізав, все інше порізав. Ось що робить Зеленський для того, щоб бабусі були багатшими. Дякую.
Ставлю на голосування 123 правку, Колтуновича. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[14:42:07]] За-76 Рішення не прийнято. 27 правка, Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий. Цією поправкою я пропоную і моя колега пані Наталія Славицька, ми пропонуємо разом з Віктором Чорним не посилатися на статтю в діючому законі, а чітко визначитись з терміном – три дні. Це більш зрозуміло і не буде різних зловживань щодо вживання термінів. І ще раз хочу звернути увагу Верховної Ради України. От зараз в мобільному телефоні мій колега голова комітету щось розглядає. Я звертаюся: ініціюйте питання перепризначення або призначення нових представників Верховної Ради України в Національній раді з питань телебачення і радіомовлення. Два роки ми вже фактично не можемо їх обрати і це відповідальність влади і монобільшості. Дякую.
Ставлю на голосування 127 правку Шуфрича. Не підтримана комітетом. Прошу визначатися та голосувати. [[14:43:42]] За-57 Рішення не прийнято. 128-а, Шуфрич.
Цією поправкою передбачається уточнення позиції щодо оприлюднення інформації і замість слів "у засобах масової інформації" уточнення, щоб обов’язково було в "Офіційному віснику України" та інших засобах масової інформації", а в "Офіційному віснику України" – це була обов’язкова вимога. Хотілось би, щоб під час такого прискіпливого розгляду цього законопроекту до народних депутатів України дев’ятого скликання, в першу чергу членів монобільшості, повернулася відповідальність за ігнорування виконання своїх функційних обов’язків у частині призначення членів Національної ради з питань телебачення і радіомовлення або взяти на себе відповідальність за той беспредел, який сьогодні відбувається у діючій Нацраді. Дякую.
129 правка. Комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[14:45:13]] За-58 Рішення не прийнято. 129 правка, Шуфрич.
Дякую, пане Голово. Передаю слово співавтору поправки народній депутатці пані Славицькій.
Славицька Антоніна Керимівна.
Доброго дня, шановні колеги. Ви знаєте, слухаючи дискусії щодо поправок, все ж періодично хотілось би чути позицію комітету і голови комітету. І мені взагалі дивно, чому влада не додумалася ліквідувати Нацраду, а її повноваження передати органу, який дійсно на сьогодні у нас виступає регулятором і цензорує всіх і вся – це Рада національної безпеки та оборони. Правку прошу поставити на голосування.
Позиція комітету.
Шановні колеги, ну стосовно змістовної дискусії. Я хочу звернути увагу залу, що ви пропонуєте дуже принципову зміну: написати не "сайт Президента України", а "веб-сайт Президента України". Ну це, мені здається, знущання над парламентською дискусією. Дякую.
Позицію комітету ви почули. Ставлю на голосування правку номер 129. Комітетом не підтримана, хоча і дуже важлива. Прошу визначатися та голосувати. [[14:46:52]] За-57 Рішення не прийнято. Наступна правка, Гнатенко, 130-а.
Шановний головуючий!
Вибачте, будь ласка. 131-а. Волошин. Вибачте, 130-а врахована.
Дякую. Я цією правкою пропоную замінити слова в частині другій статті 6 законопроекту про Національну раду там, де йдеться про Національну раду України з питань телебачення, радіомовлення слова та знаки "в строк, визначений частиною четвертою статті 7 цього закону" замінити словами "за 90 днів до дня закінчення 5-річного строку повноважень відповідного члена (членів) Національної ради". Це, на моє переконання, додасть трошки більше визначеності цій ситуації. А також хотів би зауважити і нагадати шановним колегам, що в лютому цього року Європарламент ухвалив величезну резолюцію по Україні. Серед іншого там прямо критикується стан справ в сфері свободи слова і чорним по білому закликають українську владу утримуватись від політично мотивованого тиску на мовників шляхом відкликання ліцензій. Тому що відкликання ліцензій, це, як правило, в 90 відсотках випадків в Європі завжди розглядається як цензура. Не можна пояснити і закриття телеканалу просто якимись неправильними висловами в його ефірі, в тій же Британії це неможливо.
Ставлю на голосування 131 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:48:35]] За-61 Рішення не прийнято. 134 правка, Шуфрич.
У мене конкретне запитання до доповідача, якщо він хоче відкриту дискусію. Але спочатку хочу йому сказати, що будь-яка ініціатива народного депутата України є його конституційним правом. І ми своїм правом користуємось. А зараз поясніть, будь ласка, що відповідно пункту 2 частини першої, чому ви обмежуєте 21 днем, а проти того, щоб був 21 робочий день? Треба розширювати можливості, а ви їх обмежуєте. Будь ласка, прокоментуйте вашу позицію.
Ставлю на голосування 134 правку. Прошу визначатись та голосувати. [[14:49:34]] За-54 Рішення не прийнято. 135-а, Волошин.
Дякую. Я думаю, що ні для кого немає великих сумнівів в тому, що законодавцем моди саме в сфері свободи слова є Сполучене Королівство Великобританії та Північної Ірландії. За новітню історію цієї країни одного разу лише були використані штрафні санкції регулятором проти одного зі ЗМІ. Після того це були величезні скандали, якщо ви пам’ятаєте, кілька років тому, коли журналісти були залучені в нелегальне прослуховування державних службовців. Тобто вони використовували спеціальну техніку для прослуховування державних службовців для отримання компрометуючих матеріалів і створення скандалу. До речі, те, за що в Україні деяких так званих журналістів вважають чомусь героями. Так ось, жодне ЗМІ, навіть ті, що розповсюджують ідеї, скажімо, незалежності Шотландії або незалежності Північної Ірландії, або інші ідеї, які можуть не подобатися частині чи більшості британського суспільства, ніколи при цьому не піддаються цензурі, а надто не закриваються. Тому що свобода слова, якщо вона починає обмежуватися, вона зникає взагалі. Свобода слова є або її немає. Або ти можеш сказати все.
Ставлю на голосування 135 правку Волошина. Комітет відхилив. Прошу визначатися та голосувати. [[14:51:08]] За-56 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 143 правка, Шуфрич.
Дякую, шановний Голово. Я бачу, що мій колега з профільного комітету просто сховався за вашою широкою спиною і відмовчується, відповідаючи на наші принципові питання. В даному випадку теж просимо пояснити, чому замість 14 днів, календарних днів, пропонує відповідно профільний комітет, ми пропонуємо 14 робочих днів. І мені здається, що в цих питаннях не треба поспішати. Просимо дати відповідь на наше питання і, до речі, на два наступні теж.
143 правка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:52:11]] За-62 Рішення не прийнято. Наступна правка 144, Нестор Іванович.
А от цікаво, як прокоментують представники влади відмову нам в пропозиції щодо прозорості проведення відповідних обговорень кандидатур? Об’єктивність, прозорість, незаангажованість – от що вимагає сьогодні опозиція. Цікаво, чому ця ініціатива була відхилена? Хотілося б почути бачення голови транспортного, вибачте, голови інформаційного комітету. Чи він знову сховається за широкою спиною Голови Верховної Ради України? Я розумію, скільки тут розкидати, а відповідати щодо питання прозорості ми вимагаємо і наполягаємо, тому що ці процеси мають транслюватись в прямому ефірі щодо обговорення потенційних кандидатур. Дякую.
На голосування 144 правку Шуфрича. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:53:34]] За-60 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 145 правка, Шуфрич.
Дякую. Шановний Голово, можливо, нам треба взяти технічну перерву, тому що у доповідача, мабуть, щось з голосом сталося. Я зараз не про однойменну фракцію говорю, а про фізичний стан доповідача. Він спромігся на якусь репліку, яку ми так і не зрозуміли. А наша поправка, до речі, стосується дуже принципового питання, щоб відповідні представники і майбутні можливі члени Національної ради з питань телебачення та радіомовлення призначались з принципу гендерної рівності. Я думаю, що хоча би з цього приводу у доповідача вистачить джентльменства прокоментувати, чому вони відмовляють в забезпеченні гендерного принципу під час призначення відповідних членів комісії Нацради з питань телебачення і радіомовлення.
145 правка. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[14:55:07]] За-64 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 146. Гнатенко.
Дякую, шановний головуючий, за можливість надати свою правку. Правка 146. І в цій правці піднято питання гендерної рівності складу Національної ради. Це дуже важливе питання для всіх країн, особливо для нашої країни, яка зараз стає на шлях розвитку демократичного. І пропонується частину третю викласти цією правкою саме в такій редакції: "Президент України призначає на вакантну посаду члена Національної ради особу з числа кандидатів з урахуванням гендерного складу Національної ради на момент голосування та надання переваги представникам статі, кількість представників якої є меншою". Я прошу питання поставити на голосування та підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування 146 поправку народного депутата Гнатенка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:56:24]] За-55 Рішення не прийнято. 147-а, Волошин, будь ласка.
Я прошу 147-у пропустити. 148-а.
148-а. Олег Анатолійович, будь ласка.
У мене тут є питання. Тому що, на моє переконання, ну, це моя особиста думка, я тут з деякими, з багатьма колегами сперечаюсь, сам вокабуляр, тобто сама мова цього законопроекту, вона передбачає, якщо вже таке було бажання в авторів сподобатися, увійти у новомодний тренд, то тут повна мішанина з питаннями гендеру та статі. Тобто мені цікаво, пан Потураєв розумна, досвідчена людина, він розуміє, що коли мова йде спочатку про гендерну рівність, а далі йде перехід тільки до представників там чоловічої і жіночої статі, то це суперечить сучасному розумінню, по крайній мірі, в Європейському Союзі, що таке гендер, яких нараховується більше 80? Тобто цим самим ви фактично створюєте перешкоди самі собі пізніше, якщо ви вже так хочете ратифікувати пізніше цю саму преславуту Стамбульську конвенцію. Дякую.
Ставлю на голосування 148 поправку народного депутата Волошина. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:57:51]] За-54
Рішення не прийнято. 151 правка. Волошин.
Я цією правкою пропоную в абзаці другому частини третьої цього закону перед словами "у випадку невідповідності" доповнити словами "протягом 7 днів після закінчення терміну прийняття пропозицій щодо кандидатур на посаду члена Національної ради". Тим самим додати трошки більше правової визначеності цим питанням. Дякую. Прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування 151-у. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[14:58:39]] За-56 Рішення не прийнято. Правка не врахована.
Шановні колеги, 59 хвилина, я думаю, що можемо оголошувати пленарне засідання Верховної Ради закритим. Дякую, шановні колеги. Завтра продовжимо.