Доброго ранку, шановні колеги народні депутати! Прошу всіх народних депутатів заходити до зали, займати свої місця, підготуватись до реєстрації. Сьогодні у нас є надзвичайно відповідальний день. Вчора ми з вами попрацювали, прийняли ряд рішень. І можу сказати, що вони є достатньо результативними. Ратифікація низки угод дала можливість сьогодні упростити умови продажу українських товарів в режимі СОТ. І по переднім розрахункам це буде економія для митного оформлення для України 13-15 відсотків. Плюс ми ратифікували низку угод щодо авіасполучення. Сьогодні у нас є надзвичайно відповідальний, надзвичайно відповідальний день. Ми будемо з вами розглядати питання безвізового режиму. Сьогодні, як було раніше сказано, заплановано наступний порядок дій. Це блок питань по реалізації плану безвізового режиму для українців. Наступна позиція, це розгляд питання щодо зменшення ренти на газ. Наступне питання, яке надзвичайно важливе, це питання продовження мораторію на продаж сільськогосподарської землі. Ми розглянемо сьогодні Трудовий кодекс. Це всі ті питання, які є надважливими. І окремо ми будемо розглядати ще питання виборів на Донбасі, там, де вони не відбулися. Сьогодні це персональна відповідальність кожного народного депутата за його позицію у залі Верховної Ради, за його участь у засіданні Верховної Ради і за голосування. Я закликаю нас всіх сьогодні об’єднатись навколо того, щоб кожен рядовий український громадянин мав можливість вільно пересуватись Європейським Союзом і, врешті-решт, сьогодні парламент зробив фундаментальний крок, щоби та залізна завіса, яка десятиріччями відділяла нас від єдиної європейської родини, рухнула, і люди змогли спокійно пересуватись країнами Європи без черг в посольствах, консульствах. Я вважаю, що це питання є для нас надзвичайно важливим, як і питання, про які щойно ми говорили. Тому прошу всіх до консолідації, до нормальної системної і якісної роботи, і до позитивного результату. Маємо пройти сьогодні порядок денний і прийняти всі необхідні рішення. Шановні колеги, прошу підготуватись до реєстрації, реєструємося. Прошу включити систему "Рада". [[10:05:23]] Шановні колеги, зареєстровано 317 народних депутатів. Я оголошую ранкове засідання Верховної Ради відкритим. Шановні колеги, хочу вас поінформувати, що в залі Верховної Ради присутні наші партнери. Увага! Увага, шановні колеги! Хочу вас поінформувати, що в залі Верховної Ради України знаходяться наші колеги, депутати Європейського парламенту, а саме: керівники і члени комітету, Комітету Асоціації Європейського Союзу і України на чолі з паном Плєнковічем. Давайте привітаємо! [[Оплески]] Співголова комітету наш колега Остап Семерак і посол Європейського Союзу в Україні Ян Томбінський. [[Оплески]] Друзі, ми дуже вдячні вам, що саме сьогодні, в цей важливий момент, ви з нами. Шановні колеги, давайте привітаємо нашого колегу народного депутата Бондаря Віктора Васильовича з днем народження. Вітаємо, Віктор Васильович, з днем народження. Шановні колеги, порядок денний сформований таким чином, що у нас є ряд питань. Шановні колеги народні депутати, у залі присутній Прем’єр-міністр України Арсеній Петрович Яценюк. Вітаємо. Шановні колеги, давайте порадимось, ми можемо зразу переходити до включення питань порядку денного, до порядку денного сесії, які у нас визначені розкладом на сьогодні. Я просив би тоді всіх народних депутатів зайняти свої місця. Я зроблю зараз сигнальне голосування для того, щоб ми з’ясували, чи на даний момент у нас є необхідна кількість місць для прийняття рішення про включення питань до порядку денного, в тому числі і рішення, які стосується і введення безвізового режиму. Будь ласка, займіть свої місця, шановні колеги. Шановні колеги, будь ласка, сигнальне голосування, підготуйтеся до голосування щодо розгляду питань включення у порядок денний питань для розгляду та прийняття рішення після розгляду комітетів. 3154, питання, проект Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України (щодо негайного розгляду судами позовів про примусове видворення або щодо затримання з метою ідентифікації та забезпечення примусового видворення іноземців та осіб без громадянства або забезпечення передачі іноземців та осіб без громадянства відповідно до міжнародних договорів про реадмісію. Це питання включення до порядку денного. Зараз проведемо сигнальне голосування. Якщо нам буде недостатньо голосів, ми перейдемо до розгляду питань в першому читанні відповідно до порядку денного. Домовились? Будь ласка, шановні колеги, голосуємо сигнальне голосування щодо включення питань порядку денного: 3154, поданий урядом України. Це за включення, сигнальне голосування, до порядку денного. Готові? Голосуємо, шановні колеги, сигнальне голосування щодо включення до порядку денного сесії. [[10:10:34]] За-221 Майже достатньо. Шановні колеги, я розумію, будь ласка, сконцентруйтесь. 3154: проект закону, внесений урядом для включення до порядку денного сесії. У нас є тут три законопроекти уряду, які внесені. Будь ласка, 3154, включення до порядку денного, колеги. Прошу голосувати, прошу підтримати. Це все щодо безвізу, включення до порядку денного. Прошу підтримати, голосуємо. Включення до порядку денного, прошу підтримати. [[10:11:16]] За-227 227 – рішення прийнято. Дякую. Колеги, прошу підтримати, це пакет безвізу, який буде опрацьовуватись. 3224 – проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо документів, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус, на виконання зобов’язань України з лібералізації візового режиму з Європейським Союзом. Це включення тільки в порядок денний ми його не обговорюємо. Будь ласка, 3224, включення до порядку денного, все. Будемо обговорювати, будемо розглядати. Включення до порядку денного сесії. Прошу голосувати. Включення до порядку денного сесії. [[10:12:13]] За-235 Включено. Далі будемо, коли розглядати, будемо. 3371 і 3371-1: проект Закону про забезпечення проведення голосування на чергових виборах депутатів міських рад та міських голів у містах Красноармійську та Маріуполі Донецької області у 2015 році. Теж зареєстровано, питання потребує врегулювання. Я прошу його включити в порядок денний будемо розглядати, далі будемо визначатись. Прошу голосувати за включення до порядку денного. Прошу голосувати. [[10:12:51]] За-237 Дякую, шановні колеги. 3196: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо невідворотності покарання осіб, які вчинили тяжкі та особливо тяжкі злочини). Це питання, які включаються тільки до порядку денного сесії. Вчора Антон Геращенко доповідав, ви пам’ятаєте, 3196. Це включення в порядок денний сесії. Прошу голосувати 3196, включення, прошу голосувати. 3196. [[10:13:31]] За-186 Не набрав необхідної кількості, 186. 3197: проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України (щодо строків досудового розслідування). Включення до порядку денного сесії, прошу визначатися, прошу голосувати. Прошу підтримати 3197, включення до порядку денного сесії. Прошу голосувати. [[10:13:58]] За-168 Теж 168, не набрав необхідної кількості голосів. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2015 рік" (щодо видатків Державного управління справами) 3191. Прошу голосувати включення до порядку денного сесії. 3191, голосуємо. 3191, включення до порядку денного сесії, колеги. [[10:14:24]] За-202 Не набрав необхідної кількості голосів, 202. І 3387, важливий проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо діяльності Національної поліції, колеги. Це Закон щодо діяльності Національної поліції. Прошу підтримати включення до порядку денного сесії. Прошу голосувати, прошу підтримати, друзі. Функціонування діяльності Національної поліції України. Прошу підтримати. [[10:14:55]] За-216 Як немає? Це включення у порядок денний закону. Ну, в першому питанні подивіться. 3387, колеги, ще раз. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо діяльності Національної поліції. Є у вас він? Є. Прошу підтримати це. А? Підтримуємо? Включення у порядок денний. Юрій Луценко, хвилину, пояснить, у чому питання. Будь ласка. 3387. І переходимо до розгляду питань порядку денного.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Зараз є прохання включити і навіть прийняти рішення по закону, який вводить поняття "Національна поліція" у великий перелік законів, де все ще стоїть "міліція" або МВС. Пояснюю, 7 листопада настане "червоний день календаря", коли пострадянська міліція зникне, а на її місці має функціонувати виключно Українська національна поліція. Але в багатьох законах – про страхування, про захоронення, про інші необхідні простим людям речі далі стоїть слово "міліція". Цей закон просто міняє "міліцію" на "Національну поліцію", і це запустить можливість у повсякденному житті українцям використовувати законодавчі можливості для своїх прав. Прохання підтримати суто технічний закон, але дуже важливий для реалізації прав мільйонів наших виборців.
Дякую за пояснення, Юрій Віталійович, прошу підтримати включення у порядок денний даного проекту Закону. Прошу голосувати. Прошу підтримати включення у порядок денний сесії. Прошу голосувати, прошу підтримати. [[10:16:50]] За-253 Дякую. 253. Ухвалено рішення. Шановні колеги, низку кадрових питань ми розглянемо трішки пізніше. Зараз, перед тим як ми розпочнемо. Шановні колеги , перед тим як ми будемо розглядати питання в першому читанні. Шановні колеги, перед тим як ми розпочнемо розгляд питань порядку денного, запрошую до слова Прем’єр-міністра України Арсенія Петровича Яценюка. Будь ласка.
Вельмишановний пане Голово, шановні парламентські фракції і фракції коаліції, дорога фракція "Народного фронту"! В першу чергу хотів би відзначити дуже хороший рівень співпраці між урядом і Верховною Радою, і окремо подякувати всім членам парламенту за те, що ми дійшли згоди по практично всіх законопроектах, які необхідно прийняти. Дійсно, в процесі підготовки даних законопроектів до другого читання комітети пішли назустріч, уряд пішов назустріч. І ми можемо сміливо говорити, що левова частка законів сьогодні будуть прийняті в другому читанні і в цілому. Я почну з технічних речей, для того щоб тут не було протистояння, в парламентській залі, по окремих законопроектах, щоб ми зразу прийняли рішення, яким чином передбачити подальшу роботу по законодавству. Пане Голово, є наступна пропозиція до вас. У зв’язку з тим, що вчора під час засідання комітету ми не дійшли остаточної згоди по Закону 3224. Це закон, що підтверджує громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус. Уряд готовий до того, щоб цей закон повернути до Кабінету Міністрів України. Ми його доопрацюємо після вчорашніх консультацій з фракціями, і на наступному пленарному тижні ми його готові презентувати парламенту і прийняти зразу за основу і в цілому, якщо на це буде воля українського парламенту. Окремо я також хочу відзначити, що голова комітету пані Денісова зробила дуже важливі кроки для того, щоб провести Трудовий кодекс, і окрема подяка з боку уряду вам за це. Щодо інших законопроектів, які викликали певне непорозуміння, це законопроект 2540 і 2541а. Є прохання, щоб під час розгляду цих законопроектів ми не вичистили їх і не змінили суть і форму законів, а по всім статтям, які були запропоновані до другого читання, пройшлись з тією метою, щоб закони, які ми приймаємо, відповідали тим критеріям, які визначені Європейським Союзом. Тобто пройтись по всій табличці і проголосувати відповідні правки. Шановні народні депутати України, сьогодні я відбуваю до Риги, і там буде відбуватися зустріч чотирьох прем’єр-міністрів України, трьох країн членів Європейського Союзу і українського уряду. І основний порядок денний цієї зустрічі, це, звичайно, буде забезпечення безвізового режиму для українських громадян. Це виконання плану реформ і допомога з боку Європейського Союзу для проведення реформи в Україні. Нам будуть допомагати тільки тоді, коли ми допомагаємо самі собі. І тому звертаюся до членів парламенту з проханням проголосувати всі сьогодні законопроекти для того, щоб дати додаткові аргументи нашим європейським партнерам в тому, що українські громадяни заслуговують на безвізовий режим, тому що український парламент знає що таке політична відповідальність і політична єдність, і прийме всі закони необхідні для забезпечення безвізових поїздок громадян України до Європейського Союзу. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, у нас ще один закон, це зміни до бюджету. Бюджетний комітет просить, щоб я ще раз поставив його на голосування включення до порядку денного. 3191: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2015 рік", він є у нас в розкладі. Щодо включення до порядку денного, 3191. Прошу голосувати. 3191. Включення до порядку денного, прошу голосувати. Це тільки включення до порядку денного. Подання бюджетного комітету. [[10:22:05]] За-215 Колеги, 3191, включення в порядок денний за пропозицією бюджетного комітету змін до бюджету на 15-й рік. Ще раз прошу визначитись шляхом голосування. Будь ласка, 3191. [[10:22:34]] За-223 Слухайте, ну, колеги. Колеги, дякую. Ідемо далі. Ми ще зможемо повернутися до включення до порядку денного питань. Шановні колеги, проект закону (реєстраційний номер 3115), проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України про обрання. А, це у нас кадрові питання, я думаю, що ми їх пізніше розглянемо. 3155: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту" щодо вдосконалення процедури документування осіб. Шановні колеги, є пропозиція розглянути даний проект закону за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Щодо розгляду за скороченою процедурою даного проекту закону. [[10:23:34]] За-182 Рішення ухвалено. Дякую. Будь ласка, перший заступник голови Державної міграційної служби Соколюк Максим Юрійович.
Шановний Володимире Борисовичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту". Проект закону розроблено Державною міграційною службою України з метою забезпечення і проведення строків оформлення та видачі посвідчення біженцям, визначених статтею 10 діючого закону, у відповідність Закону України "Про єдиний державний демографічний реєстр" та документам, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус. Статтею 33, якою визначено, що зазначений документ оформляється та видається протягом 15 робочих днів з дати прийняття рішення про визнання іноземця або особи без громадянства біженцем в Україні. Також пропонується надати повноваження Державній міграційній службі України у випадку виявлення описок у рішеннях про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту прийнятих, у тому числі до набрання чинності цим законом, приймати рішення про внесення виправлень до вказаних рішень. Зазначене дасть змогу забезпечити права осіб, яких визнано біженцями або особами, які потребують додаткового захисту в Україні, про надання відповідних підтверджуючих документів або письмової аргументації на документування правильного установочними даними. Реалізація проекту Закону України не потребує додаткових витрат бюджетних коштів. Проект Постанови погоджено без зауважень Міністерством закордонних справ України, адміністрацією Державної прикордонної служби України, Міністерством фінансів України. Міністерство економіки України висловило зауваження, які враховано. Міністерством юстиції висловлено зауваження в частині нормопроектної техніки, які враховано. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, для співдоповіді голова профільного комітету Григорій Михайлович Немиря.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! 7 жовтня Комітет з прав людини розглянув законопроект 3155. Щойно було пояснено суть змін, вони, скоріше, процедурно-технічні, ніж концептуальні. Йдеться про те, щоб оперативніше можна було виправляти помилки у разі їх виявлення, для того, щоб відповідно, уникнути даних, які протирічать одна одній в необхідних документах, і в зв’язку з цим необхідно привести у відповідність Закон "Про єдиний Державний демографічний реєстр". Комітет підтримав внесення таких поправок. Також Головне науково-експертне управління рекомендує прийняти цей закон в першому читанні і за основу. З огляду на технічний характер цього закону, можливо, варто також нам погодитись про скорочений термін підготовки цього закону до другого читання. Прошу колег народних депутатів підтримати цей законопроект для прийняття за основу. Дякую.
Шановні колеги народні депутати! Будь ласка, запишіться: два – "за", два – "проти". Прошу. Будь ласка, Роман Семенуха, "Самопоміч".
Прошу передати слово Руслану Сидоровичу.
Шановні колеги! Даний законопроект, на щастя, дійсно є продуманим, підготовленим, за який, дійсно, насправді можна голосувати. Перенесення, збільшення строку, вірніше, від 7 до 15 днів теж є обґрунтованим. І на превеликий жаль, цей законопроект 3155, є чи не єдиним, який насправді якісно відпрацьований з так званого пакету по триманню безвізового режиму. Якщо Кабінет Міністрів, ті люди, які готують законопроекти, згідно яких ми теоретично можемо отримати безвізовий режим, будуть далі в такому режимі працювати, ми не отримаємо безвізового режиму ніколи. Є наївно думати, що представники Європейського Союзу будуть надавати безвізовий режим лише за назви законів, а не за їхню суть і як вони далі будуть працювати. Тому оці закони, які сьогодні розглядатимуться під назвою отримання безвізового режиму, ми повинні розглядати детально по суті, розбираючись, чи насправді ті умови, які в результаті прийняття тих чи інших законів для наших громадян покращують їхнє становище чи ні. Дякую.
Будь ласка, Іван Рибак, "Блок Петра Порошенка".
202 виборчий округ, Чернівецька область, Рибак Іван Петрович. Шановні колеги! Це, дійсно, по суті технічний законопроект. Але тим не менше до другого читання важливо було би подумати над термінами, протягом яких вносяться зміни, щоб не було умисних затягувань розгляду питань про внесення змін по даних по біженцям. Але в той же час, ми повинні проголосувати сьогодні за цей законопроект, так як це дуже важлива річ. І я думаю, що зал сьогодні підтримає.
Будь ласка, Ірина Геращенко, хвилина.
Шановні колеги, я хочу взяти слово від комітету євроінтеграції і сказати, що, дійсно, сьогодні на порядку денному стоїть кілька законопроектів, які належать до зобов’язань України щодо виконання плану дій щодо візової лібералізації саме щодо міграційної політики. І законопроект, який ми зараз розглядаємо, як всі колеги підкреслили, носить виключно технічний характер, він достатньо на високому рівні підготовлений урядом. Ми підтримуємо голосування, як і наш комітет євроінтеграції за цей законопроект. І підтримуємо позицію дружного Комітету з питань прав людини пана Немирі, що його потрібно підготувати до другого читання у скороченому регламенті, тому що там чисто технічні правки. Просимо проголосувати і за розгляд в першому читанні, і за скорочену процедуру розгляду і підготовки цього законопроекту до другого читання. Дякуємо.
Дякую. Шановні колеги, прошу підготуватись до голосування. Ми почули сьогодні різні думки щодо цього проекту. Але загальна підтримка. Готові голосувати, колеги? 3155: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про біженців та осіб, які потребують додаткового, або тимчасового захисту" щодо вдосконалення процедури документування осіб. 3155, за основу. Прошу голосувати і прошу підтримати. За основу, колеги, голосуємо. І прошу підтримати. За основу. [[10:31:23]] За-273 Закон в першому читанні за основу ухвалено. Рухаємося далі. 3159: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення положень судового захисту іноземців та осіб без громадянства та урегулювання окремих питань, пов’язаних з протидією нелегальній міграції. Є пропозиція доповідача за скороченою процедурою його доповісти. Прошу голосувати щодо розгляду за скороченою процедурою. [[10:31:59]] За-167 Будь ласка, 167 голосів. Прошу, доповідайте.
Шановний Володимире Борисовичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення положень судового захисту іноземців та осіб без громадянства та урегулювання окремих питань, пов’язаних з протидією нелегальній міграції. Проект закону розроблено Державною міграційною службою на виконання рекомендацій ЄС, що містяться в п’ятій доповіді Європейської комісії щодо прогресу України у виконанні плану дій щодо лібералізації візового режиму та з урахуванням директиви ЄС від 2008 року про загальні стандарти та процедури держав-членів для повернення громадян третіх країн за їх незаконне перебування. Проектом акту передбачаються зміни до Кодексу адміністративного судочинства України доповнити новою статтею щодо особливостей провадження у справах про затримання іноземців та осіб без громадянства, які підлягають примусовому видворенню в частині визначення умов та граничних строків затримання таких осіб відповідно до директив ЄС. Невідкладності розгляду зазначених категорій справ, а також строків розгляду та оскарження судових рішень. Визначити органи, до яких можуть доставлятися іноземці та особи без громадянства з метою встановлення їх особи та з’ясування обставин правопорушення. У Законі України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства" введена норма щодо удосконалення процедури поміщення іноземців та осіб без громадянства до пунктів тимчасового перебування, а також оформлення цієї категорії осіб у разі їх звільнення з пунктів посидок на постійне чи тимчасове проживання. Змінами до Закону України про безоплатну правову допомогу передбачено, що біженці та особи, які потребують додаткового або тимчасового захисту своїх прав, у разі їх затримання для ідентифікації та забезпечення примусового видворення з моменту, коли зазначені категорії осіб подали документи для отримання відповідного статусу та оскаржують рішення про свої затримання. Законопроект погоджений з управлінням Верховного комісару ООН по справах біженців. Прийняття запропонованих змін до законодавчих актів України сприятиме вдосконаленню міграційного законодавства. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Будь ласка, Григорій Михайлович Немиря, співдоповідь.
Шановні колеги, законопроект 3159 також був розглянутий на засіданні комітету 29 жовтня. Зараз при розгляді цього законопроекту я хотів би підтвердити ту думку, яка була висловлена колегою із "Самопомочі", що це один із прикладів, коли законопроект, який вноситься на виконання плану дій з точки зору процедури, яка не була дотримана Кабінетом Міністрів. З точки зору якості цього законопроекту, яка викликала серйозні зауваження не лише з боку членів комітету, експертного середовища, а і представників самих центральних органів виконавчої влади, він є прикладом того, як не треба готувати законопроекти з важливої тематики, зокрема. Як може бути так, що законопроект, який подається як пріоритетний, на виконання плану дій, не має правової експертизи Міністерства юстиції? Як може бути так, що він не був погоджений з заінтересованими центральними органами виконавчої влади? Як може бути так, що на засідання комітету Служба безпеки України, адміністрація Державної прикордонної служби, Вищий адміністративний суд висловили серйозні зауваження щодо того законопроекту. І ми маємо тут прецедент, коли і Науково-експертне управління надало нищівній критиці цей законопроект, з рекомендацією направити на доопрацювання. У нас відбулася бурхлива дискусія на комітеті, під час якої представник "Народного фронту" запевнив нас, що він зробить все необхідне, щоб до другого читання це було зроблено. І лише після цього комітет прийняв рішення рекомендувати його для розгляду в першому читанні, але повторююсь, він є серйозно "сирий", не доопрацьований.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – "за", два – "проти". Олег Барна, "Блок Петра Порошенка".
Передаю слово пані Ірині.
Ірина Геращенко.
Я дуже дякую, шановному колезі Барні, і маю тут тільки підтвердити ці висновки, які зробили попередньо наші шановні колеги із Комітету з прав людини. Дійсно, на жаль, цей законопроект приклад того, як не можна готувати такі серйозні законопроекти, які насправді є зобов’язаннями України щодо виконання плану дій щодо візової лібералізації і по часу подачі до Верховної Ради, і по тим зауваженням, які до них є. Так само на Комітеті євроінтеграції і на нашій потім фракції "Блоку Петра Порошенка була дуже бурхлива дискусія щодо цього законопроекту. І ми бачимо всі ці недоліки, які маємо доопрацювати. Але враховуючи ті стислі терміни, які сьогодні стоять перед парламентом щодо виконання план дій щодо візової лібералізації, хочемо звернутися і від нашої фракції, і від Комітету євроінтеграції з тим рішенням, яке ми прийняли. Голосуємо разом у першому читанні. Пане Голово, будь ласка, просимо вас дати доручення сформувати робочу групу, яка допрацює цей законопроект до другого читання, як ми зробили з іншими законопроектами, щоб він був ідеальний. Тому що, дійсно, тут мова йде про захист тих людей, які не мають там відповідного статусу, це особи без громадянства. Але не враховуються ані позиція тут Міністерства юстиції профільного, ані враховується тут, наприклад, позиція Міністерства фінансів відносно можливості там утримання цих громадян без статусу до 18 місяців у відповідних пунктах. Все це треба доопрацювати. Комітет євроінтеграції і наша фракція ББП уже сьогодні готові долучитися до якнайшвидшого доопрацювання цього законопроекту. Але сьогодні разом голосуємо для того, щоб отримати безвізовий режим. Дякуємо.
Будь ласка. Дякую, Ірина Володимирівна. Будь ласка, Руслан Сидорович, "Самопоміч"
Шановні колеги, я можу підказати, де ми можемо знайти додаткові гроші для бюджету України. Нам потрібно ліквідувати Головне науково-експертне управління і юридичне управління у Верховній Раді, тому що їхні висновки нікому не цікаві, їх ніхто не читає. В той же час, якщо цей законопроект стосується долі і іноземців, і осіб без громадянства, ті юридичні "ляпи", які, на превеликий жаль, допущені при підготовці цього законопроекту, не витримують жодної критики. Це є прямий конфлікт норм з Законом про статус осіб. іноземців і осіб без громадянства. Це є унікальна норма про негайний розгляд питання про видворення, в той же час, коли необхідно забезпечити особі право на якісний захист її інтересів у судовому процесі з тим, щоб об’єктивно і в законний спосіб вирішити долю громадянина. Якщо ми не погоджуємося з висновками Головного науково-експертного управління, профільний відповідний комітет мав би грамотно і обґрунтовано пояснити, чому Верховна Рада повинна не погодитися з висновками Головного науково-експертного управління, яке розтрощило даний законопроект. Але жодного слова, яке би мотивувало, чому висновок Головного науково-експертного є невірний, не було написано. Шановний Кабінет Міністрів! Хто там готує законопроект, розберіться, будь ласка, тому що тема є надзвичайно актуальна, тому що питання способу видворення іноземців і осіб без громадянства є надзвичайно актуальне питання. Так, це проблема, дійсно, потребує вирішення, у тому числі, в напрямку візової лібералізації, але не в той спосіб. Ще раз кажу, за назви законів нам безвізового режиму не дадуть. Європейські будуть читати не тільки назви законів, а також і їхній зміст. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Леонід Ємець, "Народний фронт".
Слово передається депутату Логвинському. Дякую.
Народний депутат Логвинський.
Шановні колеги, шановні виборці, шановні друзі! Я хотів би, перш за все, подякувати усім тим особам, які на даний час знайшли певне зауваження в цьому законопроекті. Він дійсно їх має, але треба розуміти, що цей законопроект направлений не виключно щодо діяльності, пов’язаної з пакетом безвізового режиму, цей законопроект містить багато дуже позитивних норм, які розроблені разом з експертами України, міжнародними експертами. Саме тому я погоджуюсь про те, що ці проблеми існують, але ми повинні не шукати проблеми, ми повинні знаходити шляхи їх вирішення. Саме тому, пане Сидорович, саме тому, інші колеги, ми вже визнали, що ми зробимо робочу групу – і всі ці помилки, які зараз існують, ми зможемо виправити в другому читанні. Саме тому я закликаю усіх присутніх не гальмувати процес, його продовжувати, виправити цей законопроект у відповідності до норм чинного законодавства та не гальмувати час. Я прошу всіх підтримати цей законопроект та проголосувати "за". Дякую.
Будь ласка, Василь Німченко. Хвилина.
Шановні колеги, я хотів би звернути вашу увагу на те, що йде спроба внести на правове регулювання Кодексу адміністративного судочинства правовідносини, які не можуть там бути. Адміністративне судочинство передбачає право громадян на захист від свавілля держави, почитайте статтю другу. А ми хочемо інквізиційну норму про видворення громадян перенести саме в цей Кодекс адміністративного судочинства. Тому цей законопроект не підлягає розгляду по суті. Спасибі.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, займаємо свої місця. Я думаю, що ми тут знайшли вже компромісне рішення. Зараз я поставлю на голосування 3159 за основу, далі ми утворимо робочу групу щодо підготовки до другого читання. В робочу групу ввійде і народний депутат Сидорович, очолить цю групу, і Логвинський. А плюс профільний комітет, Комітет з європейської інтеграції. Ми напрацюємо зміни і на друге читання він буде підготовлений так, як треба, щоб ми врегулювали це питання. Домовились? Але зараз виконуємо такий план. Друзі, будь ласка, займаємо свої місця, готуємося до голосування. 3159 за основу. За умови того, що ми робимо робочу групу і спільно готуємо його до другого читання. Будь ласка, прошу підтримати 3159 за основу, за основу. І одразу після голосування буде доручення на створення такої групи. Прошу голосувати. Прошу підтримати за основу, колеги, 3159 за основу. [[10:44:42]] За-273 Закон ухвало. Дякую за розуміння всім колегам. Руслан Сидорович і народний депутат Логвинський, очолюйте робочу групу відповідно до доручення Голови Верховної Ради і допрацьовуйте до другого читання так, як має цей закон важливе значення. Шановні колеги, 3171: проект Закону про внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України щодо встановлення факту народження або смерті на тимчасово окупованій території. Доповідає міністр юстиції Павло Петренко. Є пропозиція доповідати за скороченою процедурою, прошу підтримати цю пропозицію. [[10:45:30]] За-181 Будь ласка, пане міністр, доповідайте.
Доброго дня, шановні колеги. До вашої уваги ми пропонуємо законопроект 3171 щодо внесення змін до Цивільного процесуального кодексу щодо встановлення факту народження або смерті на тимчасово окупованих територіях. Ви знаєте, що наші українські громадяни, які зараз проживають на території анексованого Криму, на територіях Донецька і Луганська, де контролюються фактично російськими бойовиками, мають цілу низку дуже серйозних складнощів, в тому числі, які стосуються оформлення тих юридичних фактів щодо народження і смерті, які фактично потребують рішень органів державної влади. На сьогоднішній день те, що входить в правове поле, держава дала можливість реєструвати факти народження і смерті у будь-якому органі реєстрації на територіях України, які контролюються органами державної влади України. Проте наші громадяни, які там проживають, не мають можливості сформувати пакет документів для такої реєстрації. І тому ми спільно з експертами Ради Європи, з громадськими організаціями, з активістами розробили даний законопроект, суть якого полягає в наступному. Ті наші українські громадяни, які хочуть отримати легітимні документи про народження і про смерть, і про реєстрацію актів цивільного стану, зможуть звернутися до будь-якого судового органу на території України і протягом 24 годин отримати рішення суду, який буде констатувати факт, юридично значимий факт, щодо народження і смерті. Ці рішення будуть реєструватися в будь-якому РАГСі по всій території України. Прошу підтримати даний законопроект в першому читанні і дати можливість тим українським громадянам, які не хочуть отримувати дефектні і незаконні документи у нелегітимних органів анексованого Криму і Донецька, і Луганська, отримати наші українські документи на території України. Прошу підтримати в першому читанні. Профільний комітет дав позитивний висновок і просить парламент так само підтримати в першому читанні даний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, співдоповідь, Руслан Петрович Князевич, голова профільного комітету.
Дякую, шановний пане Голово! Шановні колеги! Ну, міністр в принципі квінтесенцію закону вже переповів. Я думаю, що нема сенсу ще раз розповідати. Справді, є надзвичайно актуальною проблемою для тих українців, які хочуть, щоб їх діти отримали українське свідоцтво про народження, а в разі, якщо так трапилось, що їхні родичі померли, то відповідно українське свідоцтво про смерть тієї чи іншої особи, громадянина. Але є низка питань, на які все ж таки комітет звернув увагу. Я би просив, щоби і сесійна зала звернула на них увагу. Мова іде про те, що, як правильно сказав міністр, метою закону було поширити його дію на територію Автономної Республіки Крим, міста Севастополя, а також окремих районів Донецької і Луганської областей. Але ми маємо різні, так би мовити, ступені регулювання цих територій українським законодавством. Якщо по відношенню до Автономної Республіки Крим, міста Севастополь діє Закон про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на окупованій території України, яка підпадає під дію цього закону, то по відношенню до окремих районів Донецької і Луганської областей, ви знаєте, діють тільки постанови Верховної Ради. Тому, коли ми маємо на увазі, що під дію цього закону попадає і одна, і друга територія, то комітет звернув увагу, що такого роду формулювання, яке пропонується, загальне "на окупованій території", визначені Верховною Радою України, можливо, охоплює і ту, і ту територію. Хоча під час розгляду цього питання в другому читанні обов’язково треба буде над цим питанням ще попрацювати, щоб не трапилось так, що дія закону поширюватиметься виключно на ті території, які врегульовані в законодавчому полі. Друге питання. Що стосується цього закону, то він передбачає, що будь-який суд поза межами окупованої території може як місцевий суд прийняти. як адміністративний прийняти таке рішення. Однак, варто звернути увагу, що відповідно до Закону про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим окупованих територій, які поширюються на Автономну Республіку Крим та місто Севастополь, такими судами можуть бути тільки місцеві суди міста Києва, які визначені.
Завершуйте, будь ласка.
Апеляційним судом міста Києва. Тому нам треба в цій частині приводити у відповідність цей закон буде до цього закону попереднього. І наостанок. Комітет має застереження з приводу доцільності встановлення 24-годинного присічного строку для розгляду судами такої категорії справ, оскільки це по факту може ускладнити розгляд цього питання в ці строки, якщо суди не можуть встигати такого роду, відповідно, строки застосувати, це означає, що люди будуть позбавлені в своїх правах. Нам варто все ж таки адаптувати до тих загальних строків, які існують, розглядалося питання 5-денного строку, інші строки, але я думаю, що під час розгляду в другому читанні ми обов’язково це питання врегулюємо. Тому прошу підтримати позицію комітету цей законопроект підтримати тільки за основу. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – "за", два – "проти". Будь ласка, народний депутат Ігор Гузь. Будь ласка.
Прошу передати Логвинському.
Будь ласка, народний депутат Логвинський.
Шановні колеги! Я хотів би підкреслити, що цей законопроект ми вже очікували біля року. Це вкрай важливий законопроект, який поновлює права осіб, які зараз на даний час захищають нашу державу та залишаються в Автономній Республіці Крим та інших територіях, на яких проводиться антитерористична операція, в якості заручників. Ці люди захищають нашу державу та воюють за її незалежність. Саме тому вони зараз потраплять під ті проблеми, які не дають на даний час можливості поновлення документів та встановлення зазначених фактів. Ми повинні потурбуватись, якщо ми не змогли захищати належним чином права наших громадян під час анексії, то ми повинні вчинити будь-які дії, які ми можемо вчинити з метою захисту наших громадян. І саме тому цей законопроект є вкрай важливим, вкрай необхідним. Я прошу всіх колег підтримати цей законопроект та проголосувати "за". Дякую.
Будь ласка, народний депутат Семенуха, "Самопоміч".
Прошу передати слово Руслану Сидоровичу.
Руслан Сидорович, "Самопоміч".
Шановні колеги! В черговий раз ми стикаємося з тією проблемою, що надзвичайно актуальна річ, яка стосується встановлення факту народження і смерті наших громадян, які опинилися на окупованих територіях, вирішується абсолютно в некоректний спосіб. Питання перше. У нас території – Крим і Донбас, вони тимчасово окуповані чи вони вже назавжди окуповані? Якщо вони тимчасово окуповані, чому ми вносимо зміни в Цивільно-процесуальний кодекс, а не в Закон про особливий статус окупованих територій? Питання наступне. Чому ми плутаємо окреме провадження з позовним провадженням? Яким чином можна по такій категорії справ допускати рішення до негайного виконання? Це однозначно може призвести до порушення прав наших громадян. Фракція "Самопоміч" підтримає даний законопроект у першому читанні. Однак, він потребує дуже ретельного, дуже серйозного доопрацювання. Так само до нього є висновки Головного науково-експертного управління. Слава Богу, що в даному випадку комітет все ж таки спромігся хоча би частково зрозуміти, що цей законопроект є дуже далеким від досконалості. І якщо ми далі будемо рухатися в такому напрямку одержання безвізового режиму, то ми його ніколи не отримаємо. Ще раз, права і інтереси наших громадян потрібно дотримувати коректно. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, от у мене є одна пропозиція, дуже важлива. Ми ж можемо з вами впливати на якість законопроектів, в тому числі шляхом внесення альтернативних проектів законів. Ми маємо цю з вами можливість. І я думаю, що нам треба більше її просто використовувати. І тоді ми зможемо покращити якість тих рішень, які ми приймаємо. Я закликаю просто, це робити. Дякую. Будь ласка, Юрій Чижмарь, будь ласка.
Шановні колеги! Зрозуміло, що закон, який передбачає гарантування прав конституційних для наших громадян, які перебувають на окупованій тимчасовій території і анексованій території, це дуже важливе питання і необхідно його вирішувати. Але в мене є питання до самого стилю, як ми його розглядаємо: ми розглядаємо його під кутом візової легалізації. То в мене просте питання. В "Пояснювальній записці" навіть не вказано, на який пункт вимог ми приймаємо цей закон, тобто яке відношення він має сьогодні до візової лібералізації. Але разом з тим я бачу просування подібних законів, воно йде у розрізі Мінських угод на їх виконання, оскільки ми узаконюємо на сьогоднішній день, імплементуючи в норми чинного законодавства, норми про якісь особливі режими регулювання правовідносин, пов’язані з окупованими та анексованими територіями. Тобто в мене, здається, таке відчуття, що ми вже не говоримо про повернення території, ми не говоримо про те, що до кінця року нам мають повернути під контроль Луганську і Донецьку область. Ми говоримо про те, що там має бути узаконена якась окупована територія, для якої ми повинні створити не тільки окремий закон про режим цих територій, але в усі нормативні документи регулювати буквально все, і завтра у нас підуть трудові відносини, завтра у нас підуть сімейно-шлюбні відносини. І таким чином, ми створимо якусь окрему, якусь федеративну або можливо навіть частинку "державне утворення". Тому, я вважаю, що цей закон є недосконалий і треба зрозуміти його ідеологію. А так само, як ми звернемо увагу на 24 години. Я не розумію, чому чинне законодавство передбачає загальний порядок для окремих проваджень, для громадян, які проживають на неокупованій територій, і пришвидшений порядок, для цих територій. Це поки що незрозуміло. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Рефат Чубаров. Хвилина.
Шановний Голово, шановні колеги! Наша фракція також підтримує цей законопроект в першому читанні. Ми проголосуємо "за". Завжди маємо думати і системно захищати права громадян України, які зараз на окупованій території, до чого часу, поки ми не повернемо ці території. Але в мене є і звернення, і вимога до уряду, підготовити закони, які захищають права громадян, але не здійснювати більш ефективні інструменти для того, щоб захистити десятки-десятки людей, які кинуті в застінки ФСБ в Криму, не здійснювати ці інструменти це є не ефективно, це є неправильно. Тому, пане міністр юстиції, я вимагаю, щоб ви, Прем’єр-міністр цими днями обґрунтували правові підстави і відімкнули електропостачання для кримського півострова.
Завершуйте, будь ласка, 20 секунд.
Я завершую. В якості попередження за брутальне порушення прав людини, за негайне звільнення заручників, які є в Криму. Якщо цього не буде, тільки діяльність в такому напрямку, ми не будемо приймати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, керівник Комітету з європейської інтеграції Ірина Геращенко, хвилину. Будь ласка, пані Ірино. Депутати, будь ласка, займайте свої місця.
Шановні колеги, дійсно, цей законопроект кореспондується із зобов’язаннями України щодо плану дій візової лібералізації в контексті п’ятої доповіді Європейської комісії, яка рекомендує забезпечує нам заходи, вжиті у зв’язку з переміщенням на територіях осіб тих, які сьогодні виявилися заручниками цієї ситуації. Але, я хочу також сказати, що на нашому комітеті було, достатньо таке емоційне, обговорення цього законопроекту і ми повністю погоджуємось з нашими колегами паном Сидоровичем і паном Князевичем, що потрібно доопрацювати до другого читання, а норми, по-перше, про неможливість 24 годин, може бути норма про пришвидшений розгляд у суді, але вона має бути реалістична і інші деякі норми цього закону. І що стосується інших колеги, які критикували тут Мінські угоди. Знаєте, ви можете угоди критикувати, але людям ми маємо допомагати. І коли сьогодні є діти, народжені на тій території окупованій, які отримують довідку якусь з якимось незрозумілим орлом і не можуть переїхати згідно вашої логіки, то ми маємо допомоги.
Завершуйте, будь ласка.
Ми маємо допомогти громадянам України, а на окупованих територіях залишається 2,5 мільйони громадян в свободі пересування, а не заважати в цьому. Тому законопроект і ідеологія є правильним. Технічно його потрібно доопрацювати і зараз його потрібно підтримати в першому читанні. А потім доопрацювати в профільному комітеті. Просимо голосувати "за". Дякую.
Дякую, шановні колеги. Тоді, будь ласка, займайте свої місця. Проект Закону 3171, проект Закону про внесення змін до Цивільно-процесуального кодексу України щодо встановлення факту народження або смерті на тимчасово окупованій території України. Друзі, є повне розуміння того, що ми зараз розглянемо і приймемо за основу це питання за результатами розгляду в першому читанні. Тому, будь ласка, прошу підготуватись до голосування. Будь ласка, 3171 – за основу. Прошу голосувати, прошу підтримати, шановні колеги, 3171 – за основу. Голосуємо. [[11:00:34]] За-300 300 голосів. Дякую, шановні колеги, дякую. Насправді це наша спільна відповідальність, ухвалення рішень, які дозволять людям отримати безвізовий режим. І дякую за таку відповідальну позицію. Шановні колеги, проект Закону. проект Трудового кодексу України (реєстраційний номер 1658). Будь ласка, доповідає народний депутат України Денісова Людмила Леонтіївна. Колеги, дуже важливе питання. Ми розглядаємо його по повній процедурі, бо це проект системного Трудового кодексу України. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! На сьогоднішній день трудове законодавство є застарілим, оскільки трудові відносини в нашій країні регулюються Кодексом законів про працю, який діє ще з 1 червня 1972 року. З 265 статей суттєво змінилося 235, причому деякі з них неодноразово. Крім того, до норм трудового законодавства відносяться ряд спеціальних законів, постанов, акти колишнього Союзу РСР та навіть постанови Ради народних комісарів 1929, 1930, 1933 років, які суперечать одна одній та ускладнюють застосування його положень. З 15 пострадянських держав, які колись входили до Радянського Союзу, лише Україна не прийняла новий законодавчий акт, який регулює трудові відносини. Неодноразово до стін нашого парламенту вносились законодавчі ініціативи щодо нового проекту. І той проект Трудовий кодексу, який ми сьогодні з вами розглядаємо, є документом, в якому відображено напрацювання всіх народних депутатів, які входили до Комітету соціальної політики останніх трьох скликань, всіх міністрів соціальної політики попередніх періодів, всіх соціальних партнерів, які активно приймають участь в розробленні даного акту. Можна висловлювати критику щодо окремих положень даного проекту. Можна говорити, що певні норми потребують доопрацювання, потрібно краще виписати механізм реалізації та захист прав всіх інших суб’єктів трудових відносин. Однак, всі сторони процесу усвідомлюють, що ми маємо прийняти єдиний документ, який буде комплексним, системним, усуне дублювання та трактування одних і тих норм в різних законодавчих актах. Таким чином, до вашої уваги пропонується документ, який забезпечує кодифікацію та систематизацію всіх нормативно-правових актів, що регулюються трудові відносини. Визначає механізм реалізації конституційних прав громадян на працю, на своєчасне одержання винагороди за неї, на безпечні і здорові умови праці та відпочинок. Включає базові принципи і найважливіші норми семи головних Конвенцій МОП у сфері праці, які ратифіковані Україною, Європейської соціальної хартії, міжнародного пакту про економічні, соціальні і культурні права. Даний проект складається з дев’яти книг і до змісту його включено 398 статей. Оце такий це системний документ. Його положення повністю охоплюють всі сфери трудових відносин від початку укладення трудового договору, його дії та припинення. Хочу звернути увагу, що до його змісту повністю інкорпоровані всі норми Законів про оплату праці, відпустки та ті, які стосуються охорони праці. Відмічу, що ми максимально намагалися забезпечити баланс прав і обов’язків працюючої людини, роботодавця та ефективний захист держави. Які гарантії для працівника передбачено цим проектом кодексу та основні переваги у порівнянні з діючим законодавством? Проектом чітко визначено, що норми різних законів мають неоднозначне множинне трактування, вони приймаються тільки на користь працівника. Вперше регламентовано права і обов’язки як працівника, так і роботодавця. Певному праву працівника визначений певний обов’язок роботодавця, і навпаки. Сучасною нормою є укладання трудового договору лише в письмовій формі. Це забезпечить працівнику гарантію щодо його умов праці, оплати праці, матеріального забезпечення, що надає більший захист його прав. Хочу зауважити, що проектом передбачено пряму заборону без згоди працівника змінювати умови трудового договору. Тобто роботодавець не матиме права вимагати від особи виконувати іншу роботу, змінювати умови праці і визначати їй меншу заробітну плату. Окремо наголошу, особливо для критиків проекту, що не стосується і умов праці, коли роботодавцем здійснюється контроль за роботою працівника за допомогою технічних засобів (це стаття 30). Проект чітко встановлює, що такий контроль застосовується за особливості виробництва. Це торгівля і виробництво драгметалів. І тому сам роботодавець на власний розсуд це не може встановити. І якщо він встановлює це, він буде за це покараний. В той же час, деякі громадяни нарікають на норму проекту Трудового кодексу, що роботодавець у разі простою може перевести його до іншого роботодавця. Це тільки, якщо простій, і тільки, якщо людина на це згодна, щоб забезпечити його роботою і заробітною платою. Закріплено вичерпний перелік випадків, коли може укладатися працівником строковий трудовий договір. Враховано новітні підходи щодо ефективного використання праці. Тобто працівнику за погодженням з роботодавцем надається можливість самостійно визначити час початку роботи і час її завершення. Для найменш вразливих категорій населення – це жінки, які мають дітей, пенсіонери, особи з обмеженими можливостями, - гарантуватиметься зайнятість у формі роботи на дому. Що стосується питань оплати праці, то в документі встановлено заборону роботодавцю змінювати умови праці в односторонньому порядку. Збільшено з 20 до 30 відсотків доплату за роботу в нічний час, зросла з подвійного до потрійного розміру доплата за понаднормові години праці. Підвищено розмір вихідної допомоги при звільненні працівника за скороченням і встановлено її залежно від стажу особи. До 5 років – це один розмір середньомісячної заробітної плати, до 10 – в подвійному розмірі, більше ніж 10 – тримісячна середня заробітна плата. Новела проекту: збільшена з 24 до 28 календарних днів мінімальна щорічна відпустка. Окремо хочу зупинитися на питаннях припинення трудового договору. Перше: проект передбачає окрему норму, яка забороняє роботодавцю примушувати працівника до звільнення. Друге: є спекуляція в суспільстві, що проект передбачає звільнення вагітних жінок. Однак сама стаття 108 проекту має назву "Заборона звільнення вагітних жінок, жінок, які мають дітей віком до 3 років та одиноких матерів". І тільки один випадок може бути – це ліквідація підприємства. Інших випадків не існує взагалі. Щодо лібералізації трудових відносин. То за проектом роботодавців надається можливість: самостійно приймайте нормативні акти. Це теж є критика. А зараз вони не приймають такі нормативні акти? Це накази, це розпорядження, ті постанови правління – це ж саме. Тільки інші терміни, терміни, які зараз у нас використовує держава. Також зазначу, що для проведення термінології вводиться норми праці, норми виробітку, норми часу, що надасть роботодавцю вимагати ефективної роботи, а працівнику вимагати його оплати. Окрім хочу відмітити, що внесеному до Верховної Ради України законопроекту передувала величезна робота з обговорення його положень центральними органами виконавчої влади, з профспілками і роботодавцями. Зокрема, його погодили чотири з п’ятьох всіх українських лібералізаційних профспілок, які входять до спільного представницького органу. Це Федерація професійних спілок України, професійна спілка Національної академії наук України, це Федерація професійних спілок транспортників і Об’єднання всеукраїнських профспілок та об’єднання "Єдність". Це які представляють майже 9 мільйонів трудящих нашої держави. Положення ще потрібно вдосконалювати. І я як автор проекту, один з авторів проекту, як голова Комітету з питань соціальної політики, зайнятості та пенсійного забезпечення заповняю, що робота над проектом Трудового кодексу буде спільною, вона тільки починається із залученням всіх сторін соціального діалогу. Хочу повідомити, що в разі підтримки проекту Трудового кодексу за основу, його обов’язково буде надіслано в Міжнародну організацію праці для експертного висновку, також відбудеться широке його обговорення з експертами, громадськістю, науковцями, фахівцями кадрових служб з метою прийняття документу, який відповідає умовам часу за міжнародними нормами. Дякую. Прошу підтримати за основу цей документ.
Дякую. Шановні колеги, запитання до доповідача. Людмила Леонтівна, Людмила Леонтівна, запитання до доповідача. Запишіться, будь ласка, 3 хвилини на запитання. Народний депутат Нечаєв.
Королевская будет. Королевская Наталья.
Уважаемые коллеги! Уважаемая Людмила Леонтьевна! Есть вопрос. Скажите, как поможет сегодня принятие данного Трудового кодекса легализировать занятость в нашей стране? Потому что мы можем писать любой красивый документ, но, если сегодня мы не защитим работающих людей, людей, которые сегодня вынуждены работать нелегально то, безусловно, никакой документ работать не будет. Какие инструменты предусмотрены здесь, и на сколько действенные эти механизмы и на сколько они отвечают сегодня тем вызовам времени, которые сегодня есть в нашей стране? Спасибо.
Дякую, шановна пані Наталя, моя колеги по комітету. Ми обговорювали, безумовно, це питання, і воно дуже важливе. На сьогоднішній день в цьому проекті передбачено, що договір трудовий заключається виключно в письмовій формі. Тобто немає бути більше такого умовного договору, за який не несе відповідальність роботодавець і може не працювати людина. Тобто в цьому договорі виписується все: і умови оплати праці, і розпорядок праці, і може бути передбачена робота на дому, і інший якийсь порядок. Але держава, потрібно, щоб вона слідкувала, щоб ці трудові договори, безумовно, діяли. Я думаю, та державна служба, яка зараз нова і створюється, яка буде слідкувати за правами наших працівників, вона дуже буде допомагати і в тому числі, щоб працював даний Трудовий кодекс.
Дякую. Будь ласка, Ірина Геращенко.
Шановна колега, як вам відомо, якщо говорити про прийняття і голосування за Трудовий кодекс уже в першому читанні відносно виконання Україною плану дій щодо візової лібералізації, то цей кодекс обов’язково має містити положення низки директив Ради ЄС, які Україна зобов’язалася впровадити. Зокрема, директиви Ради ЄС 2078 ЄС від 27 листопада 2000 року, що встановлює загальну систему рівного ставлення у сфері зайнятості та професійної діяльності. І насправді, тому і наш Комітет з питань євроінтеграції звернувся до автора цього закону пана Гройсмана (пане Гройсман, я прошу звернути вашу увагу на це запитання) і до профільного комітету з проханням сьогодні під стенограму внести цю обов’язкову поправку для того, щоби прийнятий проект відповідав нормам нашому по виконанню плану дій щодо візової лібералізації, що забороняється будь-яка дискримінація у сфері праці. Зокрема, порушення принципу рівності прав і можливостей.
Дякую за запитання. Я думаю, що це право народних депутатів визначатися, щоб внести таку поправку в 3 статтю. Дякую.
Завершення запитання до доповідача. Будь ласка, для співдоповіді запрошую голову підкомітету Комітету з питань соціальної політики, зайнятості та пенсійного забезпечення, Олександр Дроздик. Будь ласка, прошу.
Шановні народні депутати! Шановний головуючий! Шановні громадяни України! Сьогодні, дійсно у нас на порядку денному дуже важливі питання, які ми маємо проголосувати і прийняти. Серед них один з найважливіших також є прийняття в першому читанні проекту Трудового кодексу України. Проект Трудового кодексу України, який зараз був озвучений, він передбачає основні засади і механізми реалізації передбачених Конституцією України трудових прав і гарантій громадянам України, а також створення належних умов праці та забезпечення захисту інтересів працівників і роботодавців в умовах ринкової економіки. Даним проектом Трудового кодексу здійснюється комплексний підхід до вирішення соціально-трудових питань, кодифікація, уніфікація законодавчих актів з питань праці та інкорпорації їх норм до проекту є фактично характерною особливістю його. Норми проекту спрямовані також на адаптацію трудового законодавства України до норм Європейської соціальної хартії, також Декларації про права людини, Міжнародного пакту про економічні, соціальні і культурні права, конвенцій і рекомендацій Міжнародної організації праці. Безумовно, необхідність прийняття нового Трудового кодексу України обумовлено докорінними змінами всієї системи суспільних відносин, які відбуваються в Україні у зв’язку з формуванням ринкових відносин та соціально-економічних перетворень, які в тій чи іншій мірі пов’язані на даний час з працею. Таким чином, виникла велика кількість проблем та питань різного роду, які мають вирішуватися засобами трудового права. Підготовка нового кодифікованого акту в тому числі пояснюється ще і тим, що стара законодавча база, це Кодекс законів про працю, він ще прийнятий був в 1971 році. І не дивлячись на численні зміни, внесені до нього, він фактично на даний час застарів та не відповідає сучасним економічним умовам. З огляду на те, зусилля законодавців в даному випадку направлені на регулювання відносин, що склалися в умовах ринкової економіки, є позитивним моментом і спрямовані на забезпечення соціального призначення трудового права, спрямованого на захист громадян у процесі реалізації ними права на працю. Окремо хотів би зупинитися на позитивних моментах даного проекту Трудового кодексу. А саме: те, що проектом передбачено заборону дискримінації у сфері праці, в тому числі і за додатковими до тих, що вже існують, ознаками, це віку, стану здоров’я, інвалідності, підозри чи наявності захворювання, сімейних обов’язків, наміром звернення до суду чи звернення, а також участі у страйку. Також передбачено збереження трудових відносин у разі ліквідації юридичної особи, якщо на базі її створено нове підприємство, яке продовжує ту саму діяльність, що й ліквідоване підприємство. Позитивним моментом також є установлення обов’язковості укладення трудового договору саме в письмовій формі. А також перелік істотних обов’язкових умов трудового договору. Також установлено пряму заборону в застосуванні погроз, насильства, введення в оману чи у інший спосіб примушення працівника звільнитись, чи припинити свої трудові відносини за власною ініціативою. Також не допускається звільнення працівника у зв’язку з досягненням пенсійного віку. Збільшено розмір гарантованого підвищення оплат роботи в нічний час з 20 до 30 відсотків тарифної ставки за кожну годину. Також передбачено, що несплата, або несвоєчасна сплата роботодавцем внесків на загальнообов’язкове державне соціальне страхування не може бути підставою для відмови працівнику у наданні матеріального забезпечення та соціальних послуг із фондів загальнодержавного обов’язкового соціального страхування. Також надано право профспілковим організаціям і об’єднанням безпосередньо звертатись до суду з метою захисту праву та інтересів членів профспілок. А також виплата заробітної плати працівникам здійснюється згідно норм закону в першочерговому порядку і усі інші платежі, в тому числі за зобов’язаннями, забезпеченими заставою, до бюджетів, фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування, державних цільових фондів, не можуть здійснюватись за наявності заборгованості з виплати заробітної плати. Фактично, до проекту інкорпоровано норми законів України про оплату праці, про відпустки, про колективні договори і угоди, про порядок вирішення колективних трудових спорів. Особливу також увагу слід приділити тому, що в нормах даного проекту зазначено, що міжнародні договори, що регулюють трудові відносини, згода на обов’язковість яких надана Верховній Раді України, є частиною національного трудового законодавства. А також те, що новела цього також кодексу, оскільки ми знаємо, що багато було різних спорів трудових, які вирішувалися тими чи іншими судами неоднозначно. Дана норма закону, яка тут передбачається в проекті, фактично нівелює ці маніпуляції. А саме те, що у разі, якщо норма закону чи іншого акту, на підставі якого видано закон, припускають неоднозначне трактування прав та обов’язків працівника і роботодавця, внаслідок чого є можливість прийняти рішення як на користь працівника, так і на користь роботодавця, рішення приймається на користь саме працівника. Зокрема ще хотів би зазначити декілька окремих позитивних моментів і відкинути ті, не зовсім доречні, зауваження до цього нового проекту, оскільки ми чуємо багато критики до нього. Але, якщо розібратися, вона не зовсім відповідає дійсності. В першу чергу хотів би зазначити про те, що згідно даного, існує критика про те, що нібито збільшується робочий час, до 12 години на день, а також 48 годин на тиждень. Це не відповідає дійсності, оскільки згідно проекту кодексу стаття 130, частина перша чітко зазначено, що нормальна тривалість робочого часу становить саме 40 годин на тиждень, а основним видом режиму робочого часу є п’ятиденний робочий тиждень з однаковою тривалістю щоденної роботи, який є базовим для обчислення норми робочого часу. Крім того, також існує така критика, що нібито запроваджується довше випробування на роботу при прийнятті на роботу і тривалість його збільшується до 6 місяців. Це також не відповідає дійсності, оскільки згідно статті 41 проекту, строк випробування не може перевищувати 3 місяців, а для працівників за робочими професіями одного місяця. Лише в окремих випадках, а саме щодо керівників юридичних осіб, їх заступників, головних бухгалтерів та інших осіб, які займають керівні посади, тривалість такого випробування збільшується до 6 місяців. Крім того, що стосується нічної роботи? Вже було зазначено, хотів би наголосити на тому, що жодним чином в цьому законі не зазначено і не порушуються права жінок із залученням їх до роботи в нічний час. Чітко зазначено, що працівники із сімейними обов’язками фактично мають право за їхньою письмовою згодою їх можуть тільки залучити до такої роботи. Тобто і чіткий перелік визначений заборони залучення в нічний час окремих категорій осіб. Ще б я хотів зазначити наступне, що в цьому проекті кодексу також окремо виділено про те, це новела цього кодексу, запроваджується новий вид роботи – це надомна робота. Також передбачається, згідно, додаткові, фактично збільшуються гарантії для жінок працюючих, для неповнолітніх. І ці гарантії також передбачених в тому, що в статті 195 зазначено, що жінка, яка перебуває у відпустці по догляду за дитиною, має право на трудову діяльність. І цією трудовою діяльністю вона може займатись або вдома, або не повний робочий час, і вона в цьому разі не втрачає виплату допомоги по догляду за дитиною. Це дуже важливі, я вважаю, зміни в цьому законі. Хотів би зазначити про те, що дійсно передування розробки даного проекту Трудового кодексу проходило, протягом, напевно, останніх 15 років. І Комітет з питань соціального захисту, політики, зайнятості та пенсійного забезпечення розглядав даний законопроект два рази на своєму засіданні. Перший раз – ще у лютому місяці цього року, другий раз – у травні цього року, фактично до внесення законопроекту до парламенту. І на етапі підготовки до проекту були залучені всі соціальні партнери, вислухані всі їхні слушні зауваження, і вони враховані вже в першому читанні і підтримуються ними. Тому просимо вас підтримати його в першому читанні і просимо залучитись до підготовки його до другого читання. Ми готові співпрацювати з усіма депутатами, соціальними партнерами і на базі комітету створити новий професійний Трудовий кодекс. Дякую.
Будь ласка, колеги, запишіться для запитань відповідей співдоповідачу. Юрій Левченко.
Прошу передати слово Андрію Іллєнку.
Андрій Іллєнко, всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановний колеги, я хотів би задати запитання виходячи з того, що на превеликий жаль, сьогодні в Україні існує найбільш не ефективна і найбільш бідна в Європі економіка побудована на всевладді олігархічних монополій. І, власне, цей Трудовий кодекс, якщо він дійсно мав би захищати інтереси працівників, робітників, він би мав спиратися саме на тому, щоб їхні інтереси мали б бути на першому місці, а не інтереси олігархів і далеко не завжди чесних роботодавців. І, власне, ми бачимо, що, на превеликий жаль, в цьому проекті дуже багато звужень прав для працівників. Це стосується і одиноких жінок, і жінок з дітьми, і жінок, які мають інвалідів-дітей. А також це стосується того, що вводиться, наприклад, можливість відеоспостереження за робочим місцем, тобто по суті якийсь тотальний контроль над працівником. Поясніть, будь ласка, чому ці норми є в законі, в законопроекті, і чи це дійсно той закон, який буде захищати інтереси працівників.
Справа в тому, що ваше питання, це фактично продовження тої критики, яка необґрунтована щодо проекту даного закону. Справ в тому, що стосується звуження нібито прав простих громадян і працівників. Це не відповідає дійсності, оскільки згідно норм даного закону фактично, якщо подивитися по правам, які передбачені для працівників і роботодавців, то у працівників є, зазначено перелік з 22 пунктів – це прав і 10 – обов’язків. У роботодавців навпаки: 9 лише – прав і 7 – обов’язків. Тобто набагато збільшено. Щодо жінок, я вже сказав, це у нас правда, менше. Не лише ми. зберігається цим проектом існуючі гарантій і соціальні права жінок, і неповнолітніх, і інших працівників, а ще навіть збільшуються. І я про це вже наводив приклади у своєму виступі. Що стосується надання інформації нібито маніпуляцій щодо надання права стежити за працівником. Це не відповідає також дійсності. Чітко ви хоча б прочитали би текст закону.
Будь ласка, 10 секунд.
Якщо би ви прочитали текст закону, ви би побачили, що в статті 30 чітко записано, що роботодавець вправі контролювати виконання працівника трудових обов’язків з використанням технічних засобів, що це зумовлено особливостями виробництва. І це здійснюється.
Завершуйте, це важлива деталь, будь ласка.
Не допускаються такі дії роботодавців, якщо вони принижують честь і гідність, бо порушують інші права працівника. А також чітко зазначено, що це відбувається лише з попередження, тобто попередження працівника про це. Тобто працівник повинен обов’язково знати, що здійснюється таке стеження (спостереження). Як співавтор законопроекту зазначу, що це відбувається саме на тих виробництва, це і торгівля, і інші умови виробництва, там, де, дійсно, це необхідно робити. Невиконання так само роботодавцем цієї норми закону не тягне за себе відповідну відповідальність, передбачену законодавством.
Дякую за вичерпний коментар. Будь ласка, запитання останнє, Павло Унгурян.
Шановні колеги, шановні народні депутати України! Я хотів би подякувати розробникам і авторам цього Трудового кодексу і сказати, що за нього можна голосувати у першому читанні, доопрацьовувати до другого. Але хочу наголосити увагу, що зараз нам намагаються шляхом поправок нав’язати норму про спеціальний статус сексуальних меншин у трудових відносинах. Ми як країна із багаторічною, тисячолітньою християнською духовною історією цього не можемо допустити. Спеціальний статус сексуальних меншин неприпустимий. Вони сьогодні не дискримінуються аж ніяк, і багато країн, які вступити в Європейський Союз, вони ці норми не імплементували. Це стосується і Хорватії, і Румунії, і Угорщини, і країн Балтії. У нас немає жодної дискримінації по будь-якій ознаці. Давайте дотримуватися саме цього. Тому давайте не мішати Трудовий кодекс із цими нормами, які нам зараз намагаються нав’язати через трудове законодавство. Дуже вдячний буду вам за вашу реакцію, за відповідь.
Дякую. Ну, якщо можна, я коротко відповім. Ну, справа в тому, що, дійсно, в даному проекті закону немає тих норм, про які ви говорите на даний час, які були оголошені, цей проект поданий без цієї норми. І хотів би зазначити, що в цьому проекті Трудового кодексу всі права всіх без винятку осіб, незалежно від статі, віку, сексуальних якихось, вони вже, фактично, передбачені. Тобто там просто по-інакшому прописано, але вони є. І тому додаткові якісь зміни чи поправки не потрібно приймати для цього.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, народний депутат Гіршфельд.
Спасибо, что дали слово. Я считаю, что этот законопроект действительно важен, и давно назрело время его рассмотреть. Рассматривать его надо в треугольнике: профсоюзы и работодатели – главные участники социального диалога. На что я хотел бы обратить внимание? Перед Украиной сегодня стоят серьезные экономические вызовы. И от того, насколько мы взвешенно примем этот закон, Украина станет или экспортером рабочей силы, или импортером. Сегодня миллионы украинцев находятся в дискриминационных условиях, работая за границей. От того, как работодатель сможет создать рабочие места, насколько уменьшится нагрузка на фонд заработной платы, насколько привлекательными будут условия труда на Украине, от этого будет зависеть наш экономический рост. Это главный европейский вызов, который стоит сегодня перед страной: обеспечить экономический рост, потому что мы имеем самые низкие показатели в Европе. Поэтому главная цель этого закона – создать условия экономического развития на Украине и новые рабочие места. Спасибо.
Ну, я хотів би коротко прокоментувати, відповісти вам. Я повністю погоджуюся з вашою позицією, оскільки, дійсно, прийняття, проекту Трудового нового кодексу – це дуже важливий крок, і, дійсно, ми і працювали, і наш комітет працював дуже плідно з соціальними партнерами на стадії підготовки його в першому. фактично прийняттю до першого читання, і будемо надалі працювати. І він фактично узгоджений з соціальними партнерами. Що стосується іншого, ви сказали, зменшення навантаження, ну, це спільно треба приймати також реформу і податкового законодавства, для того щоб ми спільно могли вирішити це глобальне питання.
Будь ласка, запишіться, будь ласка, від фракцій. Давайте від фракцій і груп по 2 хвилини. Немає заперечень? До 3, там написано "до 3", в Регламенті. По 2 хвилини? По 2 хвилини. По 3 хвилини від груп і фракцій, будь ласка. Запишіться, будь ласка, колеги. Будь ласка, Олесь Довгий, "Воля народу".
Слово Гіршфельду Анатолію Мусійовичу передайте.
Анатолій Мусійович Гіршфельд, будь ласка.
Спасибо. Я повторюсь о том, что насколько важно на сегодняшний день принятие этого закона, и, безусловно, мы его поддерживаем для того, чтобы доработать его в дальнейшем во втором чтении отдельные положения и нормы. Очень важно, чтобы в этом процессе приняли участие Федерация работодателей и профсоюзы, потому что они будут адекватно защищать права как людей, которые дают рабочие места, так и профсоюзов. Но очень важно о том, чтоб мы не ужесточили некоторые нормы, потому что нам сегодня очень важно вернуть миллионы людей, которые находятся заграницей и которые находятся в дискриминационных условиях. А перед Европой сегодня стоит существенный вызов трудовой иммиграции. На Украине сегодня один из самых низких ВВП на душу населения, правительство с трудом говорит о ростах 1, 2, 3 процента, этот рост определяется новыми рабочими местами. По сути дела перед Украиной стоит вызов – создать миллионы новых рабочих мест в течение 3 – 4 лет. Я считаю, что этот закон будет являться краеугольным в становлении экономического роста Украины и решении этой важнейшей проблемы. Спасибо.
Дякую. Будь ласка, Руслан Князевич, "Блок Петра Порошенка". Ірина Геращенко, "Блок Петра Порошенка".
Шановні колеги, я прошу тут вашої уваги, будь ласка, і. От ви знаєте, мені дуже прикро, що в сесійній залі існує дві думки. Одна для публіки, коли тут намагаються нав’язати абсолютно не європейські норми публіці і хлопаючи один одному. І друге те все-таки, на скільки поза межами телевізійних камер люди думають по-європейськи, але не хочуть влазити в такі скользкие темы. Давайте ми заборонимо слухати музику Чайковського, давайте ми заборонимо Оскара Уайльда, давайте, якщо ми такі ханжи. Давайте ми згадаємо про те, що Азаров нав’язував суспільству думку, що начебто Європейський Союз – це в першу чергу якась там інша орієнтація. Я хочу сказати, що спекуляції на ці теми це є абсолютно антиєвропейська і ганебна риторика. І більше того, хто тут намагається виступати про те, що на роботі роботодавця має цікавити виключно сексуальна орієнтація, це не так. На роботі роботодавця має цікавити одна річ – це те, є як людина працює. Я ще раз хочу наголосити дуже важливу норму, і це є зобов’язання не Комітету європейської інтеграції, і не Ірини Геращенко, а держави Україна. Яка взяла їх на себе, коли вона заявила про те, що Трудовий кодекс має містити положення низки Ради директив ЄС від 27 листопада 2000 року. І тому ми насправді говоримо про те, що ми як європейська країна повинні просто не дозволяти будь-якої дискримінації. І звучати ця норма має не. Це неправда абсолютно, що там хтось виділяється, це абсолютні спекуляції. І коли люди намагаються так чинити, вони спекулюють на дуже важливих і вразливих темах, в тому числі релігійних. Ми є держава багатонаціональна, ми є держава з багатьма релігіями, і ми маємо шанувати кожного громадянина України. І це питання абсолютно не стосується сімейних взаємин. І, знаєте, шановні, якщо ви такі ханжи, то будьте, будь ласка, ласкаві, не заводьте коханок тоді, будьте, будь ласка, тоді чемними у сімейних відносинах, а не лізете у чуже ліжко. А що стосується роботи, то давайте, будь ласка, запишемо цю норму у європейському варіанті. І вона має звучати наступним чином. "Забороняється будь-яка дискримінація у сфері праці, зокрема, порушення принципу рівності прав і можливостей, пряме або не пряме обмеження прав працівників залежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, гендерної ідентичності, сексуальної орієнтації, етнічного, соціального і іноземного походження, віку, стану здоров’я, інвалідності, підозри чи наявності захворювання на ВІЛ-СНІД, сімейного та майнового стану, сімейних обов’язків, місця проживання, членства у професійній спілці чи у іншому об’єднанні громадян, участі у страйку, звернення або наміру звернутися до суду чи інших органів за захистом своїх прав або надання підтримки іншим працівникам у захисті їхніх родин."
Будь ласка, звершуйте, Ірина Володимирівна.
За мовними або іншими ознаками, не пов’язаними з характером роботи або умовами їх виконання. Це є абсолютна європейська норма, яка говорить про те, що роботодавець має оцінювати людину виключно за тим, як вона працює. І не дозволяти будь-якої дискримінації до будь-якого громадянина України. І я думаю, що ми маємо це підтримати. Прошу за це проголосувати.
Будь ласка, Олег Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні громадяни України! Особливо звертаю увагу тих, які, на щастя, ще мають роботу. Запропонований проект Трудового кодексу значно обмежує трудові права, пільги та гарантії громадян України. Якщо говорити простими словами, цей Трудовий кодекс в інтересах олігархів, в інтересах роботодавців, але не в інтересах працівників, найманих працівників. Зокрема, наприклад, спрощується процедура звільнення. Якщо зараз мінімум за 2 місяці має бути попереджена людина, то відповідно до статті 88 проекту за 1 місяць попередження про звільнення. Так само роботодавець відповідно до запропонованого проекту, стаття 70, може примусово переводити працівників чи інші структурні підрозділи, чи навіть на інші підприємства без згоди цих працівників. Значно знижується рівень захищеності трудових прав осіб із інвалідністю і неповнолітніх громадян, які працюють. Зокрема, знімається обмеження щодо заборони звільнення неповнолітніх працівників. Так само, відповідно до статті 86 проекту будь-який працівник найманий може бути звільнений із вигаданих причин, якщо це хоче роботодавець. Значно знижується захист соціальний і роль профспілок. Зокрема, наприклад, відповідно до статті 389 проекту кодексу нівелюється дієвість комісії з трудових спорів, відповідно до проекту, який передбачається, якщо хоча б один член комісії не підтримує рішення, це рішення не є чинним. Отже, як наслідок це рішення ніколи не буде прийнято. Крім того, запроваджується добровільність виконання комісії по трудових спорах. Отже, роботодавець просто не буде їх виконувати. Так само знімається строк звернення роботодавця до суду у питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди. Нагадаю, відповідно до статті 233 чинного Кодексу законів про працю термін звернення до суду один рік в частині стягнення матеріальної шкоди. Тепер він знімається. Відповідно до статті 396 запропонованого проекту звужується коло осіб, які мають забезпечити право працівників у випадку їх незаконного звільнення на отримання належних їм виплат, так як це зараз передбачено статтею 240-1 Кодексу законів про працю. Так само нічна робота. У нічну роботу жінки із дітьми у віці до 3 років мають працювати і знімаються ці обмеження. Зменшується заробіток. Коли повідомляється про зменшення заробітку за один місяць, а не за два до його зменшення. Тобто фактично вказаний проект Трудового кодексу є в інтересах олігархів, а не в інтересах найманих працівників. Саме тому фракція Радикальної партії за нього не голосуватиме! Ми категорично проти обмеження прав найманих.
Будь ласка, Юлія Тимошенко, "Батьківщина".
Шановні друзі, мова іде про Трудовий кодекс, який по суті регулює баланс стосунків між роботодавцями і найманими працівниками. Якщо цей закон складений правильно, баланс існує. Якщо баланс порушується, то в законі виникають перекоси. Лише скажу про те, що сьогодні вранці профспілки делегували на засідання нашої фракції свою делегацію. Які повідомили нам, що цей Трудовий кодекс розроблявся під час керування Януковича, розроблявся роботодавцями, без залучення профспілок. І сьогодні цей кодекс винесений як перемога. Я можу вам сказати, що в кожній цивілізованій країні існує принцип трипартизму, де роботодавці, профспілки і урядовці мусять, зобов’язані знаходити компроміс по кожному питанню, яке стосується трудових стосунків. Якщо до розробки цього Трудового кодексу не були залучені працівники, профспілки, це означає, що цей кодекс є однобоким. Я процитую лише один абзац звернення профспілок до Верховної Ради. "Ухвалення Трудового кодексу у запропонованій нині редакції призведе до трагічних наслідків для людей найманої праці. Роботодавці не особливо церемоняться з найманими працівниками і зараз. А після ухвалення цього кодексу у запропонованій редакції не матимуть жодних перешкод для утиску прав трудящихся". Це думка профспілок. І більше того, у мене в руках зараз порівняння цитат міністра соціальної політики Розенка до того, як він став міністром, по відношенню до цього кодексу, і після того, як він став міністром. Хочу сказати, що радикальна відмінність. Коли не був міністром Павло Розенко, він говорив, що в цьому кодексі іде "существенное ограничение ответственности работодателя перед работником и расширение круга их полномочий". Сьогодні він говорить, що цей кодекс буде проривним документом, "который обновит современную базу законодательства". Крім того, він говорив про те, що цей Трудовий кодекс порушує баланс між роботодавцями і працівниками. І в той же час сказав, що на цьому кодексі пішов перегляд самих фундаментальних прав працівників на користь роботодавців. Хочу вам сказати, що в цьому кодексі безліч безправ’я працівників. Але, в той же час, від нас вимагають цей законопроект як перший крок до отримання безвізового режиму. Тому наша фракція прийняла таке рішення, що ми.
Завершуйте, будь ласка, 30 секунд.
Що ми в першому читанні голосуємо, заявляючи про його повну профнепридатність. Але в другому читанні ми зобов’язані запросити профспілки і виключно разом з ними внести всі зміни і доповнення, інакше це буде профанація. Дякую за увагу.
Народний депутат Масоріна, "Народний фронт".
Прошу передати слово Михайлу Хмілю.
Михайло Хміль, будь ласка.
Шановний Володимире Борисовичу, шановні народні депутати, насамперед, я хочу подякувати авторському колективу за цю тетанічну працю, яка вилилася в такий системний документ, який вперше за часи незалежності України пробує систематизувати та кодифікувати всі закони, які регулюють трудові відносини. Я хочу нагадати, що Україна – це єдина країна з учасників колишнього Радянського союзу, яка живе за законами, які регулюють трудові відносини, не існуючої країни, а саме Кодексу законів про працю 1972 року. Визнаючи зараз., беручи участь в різних заходах, що стосуються економічних форумах і так далі, інвестор не розуміє або цей інвестор, який працює у нас, ми сподіваємось на залучення більше інвестицій. Чому він має жити і вести свої трудові відносини на основі законів не існуючої країни? Багато йде апеляцій до того, що профспілки не погоджують, не підтримують або в неповній мірі підтримують, або не брали участі обговоренні даного проекту закону. Я хочу сказати, що це не так. Тому що чотири з п’яти об’єднання професійних спілок України, а саме: Федерація профспілок України, профспілка працівників Національної академії наук, Федерація професійних спілок транспортників, Об’єднання всеукраїнських профспілок і об’єднань "Єдність", дали свої позитивні висновки і брали участь в підготовці цього масштабного законопроекту. Шановні колеги, були також зауваження стосовно того, що будуть встановлюватися камери і відеоспостереження за найманими працівниками на їх робочих місцях. Хочу наголосити, що в законі чітко прописано, лише з відому і зі згоди найманого працівника. А скажіть мені, а зараз немає відеокамер в супермаркетах? Зараз немає відеокамер в банках? Більше того, з метою профілактики правопорушень встановлюються навіть відеокамери в місцях громадського відпочинку, на вулицях, на площах великих міст – це що інше щось? Я хочу всіх закликати незалежно від партійної приналежності, фракційної приналежності підтримати законопроект в першому читанні в такій редакції, як його запропонував авторський колектив. Дати можливість відправити даний законопроект на експертизу до Міжнародної організації праці і всім разом включитися в його опрацювання і до розгляду на друге читання. Дякую за увагу.
Дякую, шановні колеги. Будь ласка, Руслан Сидорович, "Самопоміч".
Шановні колеги! В цьому залі лунало багато критики по даному законопроекту і з рядом позицій, насправді, можна погодитись. Однак, я на що хотів би звернути увагу, на превеликий жаль, в цій сесійній залі восьмого скликання, не так багато, насправді, на пальцях однієї руки можна порахувати ті законопроекти, які фундаментально, докорінно в стані змінити правила функціонування суспільних відносин в країні. Трудовий кодекс, безсумнівно, відноситься до одного з таких видів. Однак, враховуючи надзвичайну важливу суспільну значимість даного законопроекту, до нього не можна підходити в пересічний спосіб. Що є найважливіше при підготовці таких законів? Це є досягнення балансу суспільних інтересів, балансу як працівників, так і роботодавців. Я не до кінця погоджуюсь з тою тезою, яка тут лунала, що у нас, у роботодавців, це найбільше зло. Питання, хто створює робочі місця і створює наповнення бюджету. Разом з тим ми однозначно повинні створити ефективний механізм захисту інтересів працівників, з тим, щоб вони відчували себе захищено від свавілля тих роботодавців, які не хочуть рахуватися ні з законом, ні з мораллю. Додатково, що я хочу сказати. Стаття 116 Регламенту Верховної Ради України дозволяє продовжити строк подання поправок. Я наполягаю продовжити строк подання поправок відповідно до пункту статті 116. Дати можливість Верховній Раді якісно відпрацювати не місяць, не два, мінімум три місяці з тим, щоб вийти на збалансований законопроект. Створити робочу групу, куди ввійдуть всі ті народні депутати, які готові доопрацювати цей законопроект до другого читання, щоб отримати якісний збалансований проект. Залучити громадськість, залучити експертне середовище. І як результат, дійсно, отримати той Трудовий кодекс, який забезпечить, дійсно, рух вперед і рух України у європейське середовище. Тому що далі продовжувати жити і працювати з радянським соціалістичним Трудовим кодексом є категорично неприпустимо. Від цього програють працівники, від цього програють роботодавці, від цього програє економіка, і від цього програє імідж України. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Наталія Королевська.
Уважаемые коллеги! Уважаемые присутствующие! "Оппозиционный блок", конечно же, за то, чтобы в нашей стране упростить визовый режим. Но мы должны понимать, что кроме визы человеку еще нужно знать, за что он поедет и где ему взять деньги на это. И для этого ему очень важно, чтобы была работа и была своевременная заработная плата. То, что касается Трудового кодекса, да, безусловно, сегодня трудовое законодательство у нас устарело, и оно не соответствует вызовам времени. И нам нужно принимать новый документ, но в то же самое время мы должны понимать, что документ будет не просто носить название, а что этот документ еще будет и нести серьезнейшее содержание. Что мы видим в данном, предложенном нам к обсуждению документе? Ну, первое, здесь уже говорили мои коллеги, просматриваются такие элементы трудового рабства, когда человека смогут передавать от одного работодателя к другому работодателю. Второе, это, конечно, ущемление прав граждан, прямое нарушение Конституции. Уважаемые коллеги, мы после этого принятия с вами соберем и пойдем все в Конституционный Суд оспаривать этот документ, потому что мы будем нарушать Конституцию, если за нее проголосуем. И третье, тоже очень важное, это нарушение прав профсоюзов. Сегодня поднимался с этой трибуны вопрос о трипартизме, о том, что необходимо участие всех сторон социального диалога. К сожалению, здесь эта процедура отсутствует. Ну, и также хочу вам показать замечание научно-экспертного управления, которое на 15-и страницах написали, что здесь нужно поправить. Уважаемые коллеги, мы сегодня находимся, и вся страна в очень сложном положении. И нам в первую очередь сегодня нужно дать ответы на такие вопросы: это как сохранить существующие рабочие места, как защитить человека и не лишить его работы. Ведь каждый день в стране растет безработица. Данный кодекс на эти вопросы не отвечает. Второе задание – это легализация занятости. Сегодня миллионы людей, к сожалению, вынуждены работать незаконно, работать без прав. И, к сожалению, этот кодекс нам тоже не дает таких возможностей. Третий вопрос, в стране катастрофическая задолженность по заработной плате катастрофическая. И нам в первую очередь нужно решить, как мы рассчитаемся с долгами, как сегодня предотвратить рост и коллапс задолженности по зарплате и как защитить человека и его права. К сожалению, здесь этого нет. Поэтому "Оппозиционный блок" выступает за модернизацию трудового законодательства, но, к сожалению, в данной редакции данный Трудовой кодекс мы поддерживать не. Спасибо за внимание.
Колеги, пропозиція: 10 хвилин для депутатів, по 2 хвилини, будь ласка. Запишіться, будь ласка, по 2 хвилини від народних депутатів. Григорій Тіміш, "Блок Петра Порошенка".
Прошу Сергію Капліну передати слово.
Сергій Каплін.
Ну, по-перше, я хотів би передати вам позицію незалежних профспілок, профспілок галузевих організацій, Федерації профспілок України. Позиція наступна: це не є Трудовим кодексом, це є декларацією щодо повернення рабства в Україні. Дочекалися! Через кількасот років рабство в країні знову повертається. Знову з’являються пани і наймити, які не отримають ні пенсії, ні зарплати, права яких будуть порушені. І це буде, дійсно, порушення Конституції. І партія "Простих людей" і профспілки будуть збирати необхідні підписи для того, аби оскаржувати в Конституційному Суді цей Трудовий кодекс. Друге. Це не перша спроба попирання прав простих громадян – людей праці, якою займається безпосередньо уряд. Нагадаю, що кілька місяців тому було проведено засідання, таємне засідання уряду, на якому обговорювалося питання, по суті, знищення профспілок, які є, і наступної їх приватизації, і створення підконтрольних профспілок. Я звернувся до Генеральної прокуратури України, до Служби безпеки України. На жаль, до цього часу не початі необхідні провадження з тим, щоб міністри, які брали участь у цій ганебній політичній оборудці, були покарані. Наступне. Хочу сказати, що дійсно цей кодекс не був обговорений профспілками, ті профспілки, які ви називаєте, далеко не вичерпний перелік, а точніше, це одна сота з тих профспілок, які б мали брати участь у обговоренні. Нагадаю представникам "Народного фронту", що в Україні діє біля 100 галузевих профспілок і ще стільки ж незалежних профспілкових організацій. Фахівці висловились категорично. І останнє. Користуюсь нагодою присутності тут міністра юстиції. Ми вас.
Дякую. Будь ласка, Лев Підлісецький, "Самопоміч".
Прошу передати слово Тані Остріковій.
Будь ласка, Тетяна Острікова.
Шановні колеги, багато пролунало зауважень до цього кодексу, але все ж таки він об’єднує багато нормативно-правових актів в один законодавчий кодифікований документ. Говорять, що наш кодекс на сьогоднішній день законів про працю є архаїчним. В цьому кодексі якраз намагалися врегулювати питання трудових відносин, наприклад, з фізичною особою підприємців, відносини іноземного роботодавця на території України, відсторонення від роботи, випадки, про яких можливим є використання праці дітей, наприклад, зйомки в кіно. Тобто всі ці відносини врегульовані дійсно в реальний бік і приведені у відповідність до тих суспільних відносин, які склалися на сьогоднішній день. Безумовно, при доопрацюванні цього кодексу м всі погоджуємося на те, що його необхідно кардинально доопрацьовувати, ми повинні врахувати і українські цінності, які склалися традиційно в нашій державі, ми повинні подумати про права жінок, про права одиноких матерів, про права неповнолітніх, які залучаються до праці. Тому послідовна позиція фракції "Самопоміч", Володимир Борисович, я наголошую на цьому, що для доопрацювання Трудового кодексу нам потрібно не менше, ніж 3 місяці, і фракція "Самопоміч" готова підтримати цей документ в першому читанні, за умови, якщо відповідно до 116 статті Регламенту буде продовжений строк для подання поправок не менше, ніж 3 місяці, щоб ми мали можливість залучити всі експертні середовища, професійні спілки до роботи над поправками. Тільки в цьому разі ми готові підтримати за основу.
Будь ласка, Віктор Галасюк.
Віктор Галасюк, "Радикальна партія". Шановний Володимир Борисович! Шановні колеги народні депутати! Фракція "Радикальної партії" послідовно відстоює інтереси роботодавців, підприємців, промисловців, але добросовісних роботодавців, підприємців і промисловців. І ми жодним чином не допустимо ігнорування інтересів людей праці. Тому цей Трудовий кодекс, який суттєво зміщує баланс і який не є результатом відповідного суспільного соціального діалогу, він не може бути сьогодні підтриманий. Він має бути ще раз ретельно обговорений з профспілками, обговорений з працівниками. Разом з тим я хочу наголосити на ще більш важливому питанні. Для того, щоб було кому користуватись цим Трудовим кодексом, ми сьогодні маємо поставити питання номер один в країні – питання створення робочих місць. Це питання має бути номер один для Президента, для Прем’єр-міністра, для Голови Верховної Ради, для кожного міністра та депутата. Оце є єдиний шлях України до Європи – залучення інвестицій та створення робочих місць. Скільки разів ми зверталися до Прем’єр-міністра, скільки разів я виступав на національній раді реформ, звертаючись до Президента. Давайте запроваджувати реальні закони, які дозволять сьогодні змінити ситуацію з сировинного експорту перейти на випуск готових продуктів, залучити європейські інвестиції сюди, як ми це трошечки почали по деяких напрямах. Чому ми сьогодні не розглядаємо питання запровадження програм тимчасової зайнятості, в тому числі для учасників АТО, які повертаються додому? Мені на Львівщині кажуть, повернувся з АТО, мені пропонують роботу 800 гривень. Як я можу прогодувати свою родину? Куди йому діватися, окрім як іммігрувати з країни. То ми цього хочемо для нашої країни? Тому фракція Радикальної партії наполягає: робочі місця – це пріоритет номер один, і щільний суспільний діалог роботодавців, підприємців, працівників, професій.
Сергій Драюк, "Народний фронт".
Прошу передати слово Дроздику Олександру.
Олександр Дроздик, будь ласка.
Я хотів би зазначити, що та критика, яка звучала зараз від окремих народних депутатів, це є маніпуляція фактично нормами якогось, можливо, іншого проекту Трудового кодексу. Оскільки в даному законопроекті Трудового кодексу жодних таких норм немає і не існує. Це не правда. І якщо народні депутати хоч іноді брали б і читали тексти законопроектів, то можливо, вони би тут не озвучували ті нісенітниці, які вони зараз говорять тут. А стосовно профспілок, хотів би сказати, що були активно залучені всі соціальні партнери до обговорення цього проекту, профспілки повністю підтримують і уряд, і роботодавці даний законопроект в першому читанні. А стосовно озвученого зараз представником простих людей так званих про те, що нібито профспілки не залучалися і він, як представник профспілок має право озвучити їхні тут позицію, то хотів би зазначити, що жодні профспілки не уповноважували даного представника простих людей на озвучення тут позиції профспілок. Оскільки немає рішення профспілок про його представництво в парламенті від профспілок. Тому не потрібно маніпулювати тут текстами якимось. Якщо є таке рішення, покажіть текст цього рішення профспілок про те, що вас уповноважили тут представляти інтереси їх в парламенті. Да. Будь ласка. От. І стосовно того, що ми, ще раз повторюю, що я активно запрошую в комітет всіх народних депутатів, всіх соціальних партнерів, щоб всі долучалися до опрацювання і обговорення його до другого читання, і підготовки відповідних правок. Ми будемо активно приймати участь в цьому. Дякую.
Будь ласка, Юрій Чижмарь.
Юрій Чижмарь, фракція Радикальної партії Олега Ляшка. Шановні колеги! Без сумніву, Трудовий кодекс, це один із найважливіших нормативних документів, який відрізняє рабовласницький лад від сучасного цивілізованого залучення робочої праці. І зрозуміло, що він повинен стати консенсусом між працівником і роботодавцем. Коли врегульовані питання і якісної праці, і правильних умов праці, і правильної оплати праці, справедливої оплати праці, але, тим не менше, створено і для роботодавця умови для розвитку робочих місць, для впровадження нових технологій виробництва. На жаль, цей Трудовий кодекс, я думаю, якщо ви поговорите з громадянами, мало хто чув про нього, що він розробляється. Навіть у залі більшість депутатів тільки сьогодні побачили, що він був у порядку денному. А такий законопроект потребує більш широкого обговорення не тільки в сесійній залі і фракції, але і в суспільстві. Тому, зрозуміло, без обговорення з профспілками, трудовими колективами, без проведення, можливо, навіть і парламентських слухань з цього приводу цей законопроект не може бути предметом нашого розгляду. Тому фракція Радикальної партії хотіла, щоб цей законопроект став документом саме консенсусу, переходу від соціалістичної форми виробництва і соціалістичної форми залучення праці до цивілізованої. І таким чином це став консенсус для того, щоб і працівник отримав гідне робоче місце, гідну заробітну плату, але і роботодавець отримав належні умови для розвитку власного виробництва і залучення якісного трудового ресурсу. Тому вважаю, що цей законопроект має бути суттєво доопрацьований із залученням широких верств громадськості. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу запросити всіх народних депутатів до зали, зайняти свої місця. Ми завершуємо обговорення Трудового кодексу. Будь ласка, Борислав Береза, одну хвилину. Шановні колеги, займайте свої місця. Буде заключне слово. Зараз дамо по хвилині ще міністру юстиції, міністру соціальної політики.
Шановні депутати! Лаконічність – це сестра таланту, тому буду дуже коротко. По-перше, в цьому законопроекті дуже багато треба доопрацювати. Але, зрозумійте, наш КЗОТ працює з 1971 року. Це радянський КЗОТ, і треба це було змінювати. Коли представники "Опозиційного блоку" казали про те, що вони стоять на захисті будь-яких інтересів, мені цікаво, чому вони 4 роки взагалі нічого не робили. Чому вони тоді нічого не робили і не казали. Тому зараз потрібно а цей законопроект голосувати, але його треба, дуже, доопрацьовувати в комітетах. Дякую.
Шановні колеги! Будь ласка, міністр соціальної політики, хвилина.
Шановні народні депутати, я хотів би декілька слів сказати з приводу обговорення, тим більше, що лунало вже і моє прізвище. Щодо цього законопроекту, хотів би сказати пару слів і відреагувати на виступи народних депутатів України. Я звертаюся до Радикальної фракції: ви послідовно говорите про необхідність інвестицій, про необхідність залучення коштів для розвитку економіки України. Але треба чітко зрозуміти, що інвестори ідуть і зацікавлені в українській економіці можуть бути не лише через умови бізнесу, не через зменшення лише податків, але й через конкурентні умови функціонування ринку праці в Україні, порівняно з іншими країнами. Тому, це надзвичайно важливо, що коли вони до нас приїжджають і ми показуємо Трудовий кодекс 1972 року, вони кажуть: "Хлопці, в якій країні ви живете?! Треба змінювати ці умови". Я хочу сказати про те, про що говорили раніше.
Будь ласка, завершуйте, пане міністр, 1 хвилина.
Це ж дуже важливе питання. Ми останні, колеги, ми останні серед пострадянських країн, коли змінюємо цю систему: ми, з цією реформою, на 14 років вже запізнилися. Тому я прошу і звертаюся до вас. Юлія Володимирівна, останнє, до вас. Я сприймаю завжди Критику. Я хочу бути, єдине, щоб в критиці ми були коректні. Коли я критикував Трудовий кодекс Януковича, всі цитати були 2010 року. Тоді в Трудовому кодексі Януковича було підвищення робочого тижня до 48 годин, тоді викидалися профспілки взагалі з переговорного процесу. Тоді справді працівники були рабами, які обмежували їх трудові права, цього всього сьогодні в цьому проекті Трудового кодексу немає. Тому я вас дуже прошу, він суттєво вичищений. Я пропоную всім сьогодні справді ухвалити його в першому читанні і разом з профспілками, з роботодавцями на базі комітету, разом з фахівцями його довести до сучасного стану, щоб він, з одного боку, сприяв інвестиціям, з іншого боку захищав трудові права громадян. Я повністю погоджуюся з тим, що трудові права громадян мають бути належним чином затверджені.
Дякую. Будь ласка, міністр юстиції Павло Петренко хвилину. Готуємось до голосування.
Шановні колеги, шановний Голово, насправді, дійсно, предмет дискусії про те, чи Україна буде продовжувати жити по-советському кодексу 70-х років, який є не ефективним, з точки зору захисту як працівника так і роботодавця. Чи Україна виконує своє зобов’язання по безвізовому режиму? Насправді це зобов’язання – це не якісь вимоги наших європейських партнерів, це рекомендації наших європейських партнерів змінити законодавство базово, щоб воно відповідало європейським стандартам. І я хочу підтримати виступ свого колеги міністра соціальної політики, і виступ колег з Комітету по євроінтеграції. Трудовий кодекс повинен захищати кожну людину, кожна людина повинна оцінюватися саме по своїм професійним якостям, а не по якимось іншим категоріям, які здійснює роботодавець. Цей кодекс якраз буде забезпечувати більше гарантій захисту для простого громадянина, який вступає в трудові відносини з відповідним роботодавцем. Звичайно його треба доопрацювати, треба створити робочу групу, яка до другого читання зробила б його максимально таким, який би захищав.
Дякую. Шановні колеги, декілька слів, якщо дозволите, абсолютно. Дивіться, з цієї трибуни пролунало те, що працівника попереджають за місяць, а не за два. Чули це, всі? Я вам читаю статтю 88 про наступне: "Звільнення у зв’язку зі скороченням роботодавець зобов’язаний письмово попередити працівника не пізніше ніж за 2 місяці." Оце 88 стаття. Просто я до того, що треба читати закони і потім їх коментувати. Далі, шановні друзі. Стаття 68, було зауваження, що буде зараз рабство в Україні. Ми теж це чули, що повернення рабства. А саме передбачено, що роботодавець надає право в разі простою тимчасово переводити працівників. В заперечення можу назвати наступне, що стаття 68: роботодавець має право тимчасово перевести працівника на іншу роботу, в тому числі на вакантне робоче місце чи вакантну посаду тільки і лише за його згодою. Яке може бути рабство? У рабів нічого не питають, а тут письмова згода. Це друге питання. І третє питання, шановні колеги, тут було написано, що дозволяють звільняти одиноких матерів, було теж про це було сказано. 108 стаття проекту, слухайте: забороняється звільнення вагітних жінок і жінок, які мають дітей віком до 3 років або дитину-інваліда за ініціативою роботодавця, крім випадків ліквідації підприємства (якщо воно ліквідовано, тут не може інших питань). Далі, записано, пряма норма, слухайте: забороняється звільнення одиноких матерів, які мають дітей віком до 15 років, крім питань ліквідації юридичної особи. І ще одне, 291 стаття, коли там понад урочні, нічні і так далі. 291 стаття, все те, що записано, чорним по білому, шановні колеги. Проектом передбачено обмеження залучення жінок до нічних, надурочних робіт, робіт у вихідні дні, дні державних і релігійних свят, такі жінки залучаються лише, лише за їхньою письмовою згодою. Іншого залучення бути не може, і це навпаки захищає права і повністю врегульовує стосунки між роботодавцем і робітниками. Але, було багато слушних питань, тут пов’язаних з тим, що треба не два тижні на надання поправок, а три тижні на подання поправок. Дуже слушна пропозиція – залучити максимально широкий загал до підготовки, до другого читання цього проекту і експертів, і громадськість, і профспілки. Хоча я можу зазначити, що цей проект за основу погоджений з чотирма із п’яти профспілок, які є письмово підтверджені в самому комітеті. Але це говорить про те, що ми маємо діалог, і цей діалог має бути ефективним і в тому числі до підготовки другого читання. Тому в таких питаннях, я б просив би вас зараз сконсолідуватися, що це надзвичайно є важливим, і взяти участь у голосуванні. Окремо було питання і пропозиції Ірини Геращенко, щоб включити в першому читанні от такі зміни. Тому, шановні колеги, я зараз в сигнальному варіанті поставлю цю пропозицію на голосування, і відповідно зал Верховної Ради, депутати Верховної Ради мають визначитися. Будь ласка, Ірина Геращенко, хвилинка і. Займайте свої місця, колеги.
Шановні колеги, це не пропозиція Ірини Геращенко, а ще раз хочу на цьому наголосити.
Яка озвучена Іриною Геращенко, вибачте.
Це є пропозиція Комітету євроінтеграції, так, озвучена, і це є пропозиція Міністерства закордонних справ, і Міністерства юстиції. Я прошу міністра юстиції підняти руку, що це є правда. Підняти руку заступника міністра закордонних справ Олену Зеркаль, так само, що представляє тут позицію Міністерства закордонних справ. Це спільна позиція людей, що відповідають за євроінтеграцію. Просимо підтримати. Дякуємо.
Дякую, шановні колеги. Тоді ми зробимо таким чином. Ще раз оголосити поправку і. Голосуємо, колеги, за основу. Значить, сигнальне з урахуванням пропозиції Ірини Геращенко, так. Комітету і міністерства, яку оголосила Ірина Геращенко. [[Шум у залі]] Тоді давайте так зробимо. За основу, а потім з пропозицією цією? Потім з пропозицією. Добре. Давайте так, за основу у варіанті комітету. Потім я поставлю за включення цієї поправки. Домовились? Будь ласка, три тижні, це все буде зроблено.
Конечно. І ми домовились про те. Але це ми проголосуємо після цього, бо це є процедура. Ми визначаємо з вами, що на. робимо ad hoc, і на поправки виділяємо три тижні. Створюємо якісну професійну робочу групу, і допрацьовуємо з жінками, робітниками, профсоюзами, експертами, і допрацьовуємо це до другого читання. Домовились? Значить, за основу, колеги, голосуємо. За основу, будь ласка, голосуємо. За основу голосуємо. За основу у варіанті комітету. Голосуємо. Окремо я поставлю на голосування з поправкою потім. Поправку. Зараз без поправки за основу. Голосуємо за основу, колеги, будь ласка. Прошу всіх підтримати проект Трудового кодексу за основу з урахуванням всіх позицій, які я щойно озвучив. Голосуємо! Голосуємо, колеги, прошу підтримати. [[12:19:05]] За-258 Проект Закону прийнято за основу. Тепер далі, колеги. Пропозиція комітету, яку оголосила Ірина Геращенко, яка співпадає з пропозицією Міністерства юстиції і Міністерства закордонних справ. Будь ласка, голосуємо. За пропозицію. А! ще раз зачитати? Давайте ще раз, хвилину, зачитати. Щоб врахувати цю поправку до підготовки до другого читання, зараз буде ця пропозиція. Будь ласка, Ірина Геращенко. Ще раз прочитайте.
Шановні колеги, звучить вона наступним чином, вслухайтесь, будь ласка, абсолютно європейський варіант: забороняється будь-яка дискримінація у сфері праці, зокрема, порушення принципу рівності прав і можливостей, пряме або непряме обмеження прав працівників залежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійний та інших переконань, статі, гендерної ідентичності, сексуальної орієнтації, етнічного, соціального, іноземного походження, віку, стану здоров’я, інвалідності, підозри чи наявності захворювання на ВІЛ/СНІД, сімейного та майнового стану, сімейних обов’язків, місця проживання, членства у професійній спілці та іншому об’єднанні громадян, участі у страйку, звернення або наміру звернення до суду чи інших органі за захистом своїх прав або надання підтримки іншим працівникам у захисті їхніх прав.
Колеги, ця пропозиція, яка озвучена Іриною Геращенко уже двічі, я формулюю наступну пропозицію, друзі: розглянути можливість врахування цієї правки до другого читання. Послухайте, колеги, я вважаю, що це нормально абсолютно є. Розглянути можливість врахування цієї правки до другого читання, і далі ми визначимося вже в комітеті, друзі, тут немає жодних заперечень. Прошу таке формулювання підтримати: розглянути можливість при підготовці врахувати цю поправку, при підготовці до другого читання. І прошу підтримати. Голосуємо. Розглянути можливість врахування, друзі. Все рівно остаточне голосування другого читання, ще будемо спілкуватися на цю тему. Будь ласка, голосуємо, друзі: розглянути можливість врахування. Голосуємо! [[12:21:50]] За-117 Дана поправка не знайшла підтримки. Шановні колеги, на цьому відповідно до Регламенту я оголошу перерву. А, колеги, хвилину, хвилину, хвилину, хвилину, хвилину, друзі! Три тижні підготовки до другого читання. Хвилину, поверніться на місце, будь ласка! Три тижні на поправки, друзі, не два тижні, а три. Прошу це підтримати, це більш ретельна підтримка. Друзі! [[Шум у залі]] Ставлю на голосування пропозицію: подовжити термін поправок до цього кодексу з двох тижнів на три тижні. Будь ласка, це дасть можливість кожному з вас дати свої поправки. Я прошу це підтримати, на три тижні ad hoc. Голосуємо, колеги. Три тижні, прошу підтримати, три тижні ad hoc. Голосуємо, підтримаємо. [[12:22:58]] За-257 Дякую, друзі, ad hoc прийнято, і буде створено моїм розпорядженням відповідна робоча група. Дякую. 30 хвилин перерви.
Шановні колеги, будь ласка, займайте свої місця, продовжуємо нашу роботу. Шановні колеги, будь ласка, займайте свої місця. Продовжуємо нашу роботу. У нас ще сьогодні дуже багато роботи.
Шановні колеги, згідно порядку денного переходимо до наступного питання. Проект Закону про зовнішню трудову міграцію, № 2330а. І я запрошую до слова доповідача – голову Комітету з питань соціальної політики, зайнятості та пенсійного забезпечення, Денісову Людмилу Леонтіївну. Будь ласка. Це друге читання, товариство! Немає скороченої процедури. Ми переходимо до другого читання. Будь ласка.
Шановні колеги! З метою підготовки даного законопроекту до другого читання, в комітеті було створено робочу групу за участю представників Комітету соціальної політики, потім з питань євроінтеграції, міністерств соціальної політики, закордонних справ, юстиції, фінансів, міграційної та фіскальної служб, Пенсійного фонду, служби зайнятості, профспілок, роботодавців, Уповноваженого Верховного Ради з прав людини, Національного банку, науковців, Світового конгресу українців в Україні, а також науково-експертного та юридичного управлінь Апарату Верховної Ради України. Вказана робоча група провела чотири засідання, за результатами яких напрацьовано та представлено вам на розгляд табличку, яка вам всім була роздана ще позавчора. Загалом до законопроекту надійшло 115 пропозицій від 14 народних депутатів. 57 пропозицій враховано, інші відхилені з різних підстав. 28 жовтня проведено засідання Комітету за участю представників міністерств і відомств, працівники яких здійснювали напрацювання положень проекту в робочій групі, а також представників Світового конгресу українців в Україні. В цілому схвалений комітетом законопроект до другого читання доповнено наступними нормами. Більш детально виписано понятійний апарат по тексту законопроекту. Встановлено, що трудовий мігрант – це особа, яка здійснює оплачувальну діяльність, а не роботу, чим розширили коло осіб, на яких будуть поширюватися дія закону. Визначено категорії трудових мігрантів, на яких поширюється дія цього закону, які працюють на підставі трудового договору, контракту, самостійно забезпечують себе роботою, надають оплачувальні послуги, виконують роботу, здійснюють іншу оплачу вальну діяльність, не заборонену законодавством в державі перебування. Встановлено, що Міністерство соціальної політики, крім визначення головним органом з реалізації політики зовнішньої трудової міграції, є відповідальним за реінтеграцію трудових мігрантів, тобто повернення в нашу державу. Передбачено обов’язок держави забезпечувати реалізацію передбачених цим законом прав трудових мігрантів, а не лише рівність трудових прав. Більш чітко визначені права трудових мігрантів, їх соціальний захист, визначені державними гарантіями консульського сприяння і доповнено, держава сприяє. щодо освітніх проблем. Тому я дуже прошу вас підтримати даний законопроект у другому читанні та в цілому. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, надзвичайно важливі законопроекти. Я прошу у залі уваги і тиші. Прошу поваги до виступаючого, до виборців, які делегували наш зал, і запрошую до професійної дискусії. Отже, це один з тих законопроектів, який стосується плану по виконанню лібералізації візового режиму. В даний законопроект було внесено ряд правок, частина з них була врахована комітетом. Частину було відхилено. І зараз, увага, я буду йти по тих поправках, які були відхилені, і, якщо автори будуть наполягали, буду надавати їм слово. Отже, поправка номер 11, народний депутат Гопко. Чи наполягає? Ні. Поправка номер 14, народний депутат Гопко. Чи наполягає? Ні. 15-а, Гопко. 16-а, Гопко. Не наполягає. 17-а, Гопко. Не наполягає. 18-а, Гопко. Не наполягає. Швиденько, поки не дійшла. 19-а, Гопко. Не наполягає. 20-а, Гопко. Не наполягає. 21-а, Шухевич. Наполягає. Будь ласка, включіть мікрофон народному депутату Юрію Шухевичу.
Шановний пане головуючий, шановні депутати, хочу подякувати в першу чергу тим організаціям трудових мігрантів, які також долучилися до опрацювання цього, бо я в тісній співпраці з ними ті поправки чинив. В чому суть поправки. Тут зараз зачитають її текст. Зовнішня трудова міграція – це переміщення громадян України, пов’язане. Це 6 поправка, ми вернемося до неї, вона врахована редакційно, але вона не врахована. Пан Юрій просить її проголосувати. Зовнішня трудова міграція – це переміщення громадян України, пов’язане з перетинанням державного кордону, з метою здійснення оплачуваної діяльності в державі перебування.
Пані Людмила, будь ласка, прокоментуйте.
Шановні колеги, комітет відхилив цю поправку, тому що запропонована термінологія була відхилена, оскільки виписані в проекті поняття "трудовий мігрант" та "зовнішня трудова міграція" є більш ширшими та поглинають їх в собі. І тому запропоноване поняття "роботодавець", наймач", "умови праці", "охорона праці" не є предметом регулювання цього закону.
Дякую. Пане Юрій, наполягаєте на голосуванні? Так, наполягаєте, так? Ви мене чуєте, наполягаєте так? Я ставлю на голосування поправку номер 6 народного депутата Шухевича. Хто підтримує внесення даної поправки, прошу проголосувати, будь ласка. Комітет відхилив, голосуємо. [[13:14:11]] За-125 125 – "за", рішення не прийнято. Ми повернулись до 6 поправки і рухаємося далі: 22-а, народний депутат Крулько, чи наполягає? Ні. 24-а, народний депутат Шухевич. 24-а, наполягаєте? Ви, будь ласка, шляхом підняття руки, я вам буду слово, включіть мікрофон, народному депутату пану Юрію Шухевичу, будь ласка.
Поправка стосується того, що там включені трудові мігранти і не включені члени їх родин. То є 23 поправка.
Я перепрошую, 23 поправка, народного депутата Дроздик.
32 поправка не пана Шухевича і не стосується цього питання.
Я прошу вас.
Але там є питання, можна наголосити. Що до цього законопроекту надавали одну поправку, і комітет її врахував. Але треба доповнити цю статтю 2 "Сфера дії закону" пунктом 5, щоб розповсюди ці права, які передбачені цим законом, не тільки на трудових мігрантів, а членів їх сімей. Тому я прошу поставити на голосування і зал підтримати.
Будь ласка, ми зараз говоримо про 23 поправку, яка є поправкою Дроздика і Помазанова. Мені дуже цікаво і важливо згідно Регламенту, чи автори даної поправки вимагають голосування? Будь ласка, одну хвилину, Крулько. Хоч це не передбачено Регламентом, але будь ласка, одну хвилину.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, що пропонується. Колеги Дороздик і Помазанов подали 23 поправку для того, щоб описати осіб, на яких поширюються норми Закону про трудових мігрантів. Але у зв’язку з тим, що цей перелік, який визначений, він не є виключним, я абсолютно підтримую колегу Шухевича, щоб сюди додати після 4-го 5 п’ятий пункт: "членів сімей трудових мігрантів". І в такому формулюванні прийняти цю поправку. Ми погоджуємося.
Дякую вам. Шановні колеги, зараз відбудеться голосування. Я прошу всіх зайти в зал, зайняти робочі місця. Я прошу пані Людмилу для стенограми оголосити, власне, те, що пропонується залу проголосувати. А народних депутатів проходити в зал і зайти місця. Будь ласка, пані Людмило.
Наголошую. Стаття 2 "Сфера дії закону". Дія цього закону поширюється на трудових мігрантів, які, перше, працюють на підставі трудового договору, контракту, самостійно забезпечують себе роботою, надають оплачувальні послуги, виконують роботу, здійснюють іншу оплачувальну діяльність, не заборонену законодавством держави перебування. Дія цього. Та, п’яте, на членів сімей трудових мігрантів.
Товариство, зараз голова комітету озвучила нову редакцію поправки, яка консолідує весь зал і яка підтримана усіма фракціями. Нам тільки важливо, щоб ми мали достатньо голосів зараз її проголосувати. Тому ще раз попрошу депутатів, які є в кулуарах, зайти в зал, нам зараз важливе позитивне результативне голосування. Готові голосувати? Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 23 в редакції, яку щойно озвучила з трибуни голова комітету Людмила Денісова. Я прошу проголосувати за підтримку цієї поправки, і я прошу взяти участь у голосуванні. Шановні колеги, голосуємо, підтримуємо. Будь ласка, прошу підтримати. Голосуємо! [[13:18:41]] За-246 Потенціал в залі потужний, дякую за підтримку. 246, рішення прийнято. Рухаємося далі. Поправка 25, народний депутат Мельник. Перепрошую, 24 поправка. 24 поправка, Шухевич. Включіть мікрофон Шухевичу.
Настоюю! От тут справа в чому: "Не поширюється (згідно цього закону), не поширюється на трудових мігрантів, які шукають і знайшли притулок в даній державі". Так я вимагаю виключення того "шукають". Тому що багато емігрантів приїжджають, подають документи, їм відмовляють, вони подають апеляцію. За той час вони живуть, і тут виходить, що їх позбавляють права, визнають, а вони тим часом працюють. Ви розумієте, люди добрі, та там роками так живуть. Ми, знаєте, позбавляємо їх всіх права. трудове. Вдумайтесь в це. Я прошу, підтримайте.
Дякую. Пані Людмило, прокоментуйте.
Комітетом не була підтримана ця поправка, тому що пропозиція щодо нерозповсюдження дії закону на осіб, які шукають притулок в державі перебування, не може бути виключена, оскільки редакція уряду є більш ширшою. Крім того, метою перебування цієї категорії громадянина України в іншій державі є отримання притулку, а не здійснення оплачувальної діяльності. Отже, громадяни України, що шукають притулок в іншій державі, мають іншу мету та інші наміри перебування за кордоном, ніж ті, що виїжджають з метою здійснення оплачуваної роботи. Тому ми не підтримали дану поправку.
Дякую. Голова комітету пояснила, чому дана поправка не була підтримана. Але я все одно ставлю на голосування поправка номер 24 народного депутата Юрія Шухевича. І хто підтримує дану поправку, я прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[13:20:50]] За-155 Рішення не прийнято. Рухаємося далі. 25-а, народний депутат Мельник. Не наполягає. 28-а, Мельник. Не наполягає. 29-а, народний депутат Шухевич. Не наполягає. 30-а, народний депутат Голубов. Не наполягає. 31-а, Мельник. Не наполягає. 36-а, Крулько. Іване, друже, 36 поправка. Не наполягає. 39-а, Шухевич. Будь ласка, між нами хтось є, от хай він відійде, бо я не бачу вас. Не наполягає. 43-я, Шухевич. Не наполягає. 44-а, Гопко, народний депутат. Не наполягає. 46-а, Крулько. Не наполягає. 49-а, Гопко. Наполягає. Будь ласка, включіть мікрофон пані Ганні.
Доброго дня, шановні колеги. Мені не зрозумілі взагалі мотиви відхилення цієї поправки. Чому центральний орган у сфері культури може здійснювати заходи, спрямовані на популяризацію української культури та надбань народу, а органи в сфері освіти, державної мовної політики не можуть? Пропоную підтримати цю поправку і викласти цю норму в такій редакції: "Центральні органи виконавчої влади, що реалізують державну політику у сфері освіти, культури та мистецтва, державну мовну політику, забезпечують здійснення заходів, спрямованих на популяризацію за межами України української мови та культурних надбань українського народу". Дякую. Прошу підтримати цю поправку.
Автори пропонують покласти на Міністерство освіти обов’язок здійснювати популяризацію освітніх послуг за кордоном. Пропозиція відхилена, оскільки частиною четвертою статті 9 законопроекту вже передбачено, що центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та державну політику в сфері освіти і науки, здійснює міжнародне співробітництво з питань освіти та забезпечує реалізацію конституційного права і обов’язково загальну середню освіту трудових мігрантів та членів їх сімей.
Наполягаєте на голосуванні? Наполягає. Отже, комітет пояснив свою позицію, але тим не менше автор наполягає, і я ставлю на голосування поправку 49, народний депутат Гопко. І я прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[13:23:30]] За-165 Рішення не прийнято. Далі 50-а, народний депутат Шухевич. Не наполягає. 52-а, народний депутат Шухевич. Наполягає. Будь ласка, 52 правка. Включіть мікрофон Шухевичу.
Пане головуючий, прошу 52-у і 54-у об’єднати, тому і дозволити мені по тих двох одразу виступити.
Будь ласка.
Шановні панове депутати, дана поправка вимагає при укладені договорів, відповідно які стосуються трудової міграції, оголошувати їх проекти для ознайомлення, особливо тим людям, які працюють там. Ми мали в 9-му році таку спробу, що коли наш уряд хотів заключити договір з Італією, який би, знаєте, позбавив людей, які працювали там, права на пенсію, який давав італійський закон. І нам відповіли, що тільки після ратифікації договору. Ми довідалися інакше, повідомили міграцію, зуміли зупинити цей договір, який дуже позбавляв практично.
Прошу дати можливість завершити пану Юрію.
Позбавляв людей права по тим італійським пенсіям, позбавив права. Тому я вас прошу уважно віднестись до цього і підтримати мою поправку.
Дякую вам.
Можна я зачитаю цю поправку? Поправка стосується, стаття 13, забезпечення права трудових мігрантів і членів їх сімей на інформацію та погодження проектів міжнародних договорів з питань захисту прав трудових мігрантів та членів їх сімей. Ми відхили цю поправку, тому що порядок погодження, підписання і ратифікації міжнародних договорів та угод врегульовано спеціальним Законом України "Про міжнародні договори України".
Дякую вам. Комітет пояснив свою позицію. Пане Юрію, згідно Регламенту я мушу окремо поставити кожну поправку і 52-у, і 54-у. Першою я ставлю на голосування поправку 52, народний депутат Шухевич. Хто підтримує дану поправку, я прошу проголосувати. Будь ласка. [[13:26:11]] За-152 Рішення не прийнято. 53-а, Іван Крулько. Не наполягає. 54-а, ми її обговорювали щойно. Тепер тільки поставлю на голосування. Отже, це ж знову тики поправка Шухевича, яку ми щойно обговорювали. Хто підтримує поправку номер 54 народного депутата Шухевича, прошу проголосувати. [[13:26:44]] За-156 Рішення не прийняте. Далі. 59-а, Гопко. Не наполягає. 61-а, Шухевич. Не наполягає. 62-а, Крулько. Іване, працюйте. 62-а, Крулько. Не наполягає. 64-а, Гопко. Не наполягає. 65-а, Шухевич. Не наполягає. 66-а, Крулько. Не наполягає. 67-а, Гопко. Не наполягає. 68-а, Шухевич. Не наполягає. 71-а, Гопко. Не наполягає. 73-я, Крулько. Не наполягає. 75-а, Гопко. Наполягає. Будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні колеги! З незрозумілих причин комітет відхилив поправку, що перевезення тіла чи праху померлого громадянина України здійснюється за сприяння дипломатичних або консульських установ України. Підкреслюю, що формулювання досить гнучке, і це не значить, що наші дипломати мають возити труни. Але це значить, що якщо є, скажімо, консульське представництво України в державі іноземній, то воно має сприяти в міру можливостей, перевезення в Україну тіла чи праху померлого, якщо до консульства звернулися з цього приводу наші громадяни. Тому прошу підтримати в такій редакції, як є: "за сприяння дипломатичних або консульських установ України". Дякую.
Дякую. Вказані пропозиції відхилені, оскільки редакція законопроекту прийнятого в першому читанні є більш ширшою, ніж варіанти запропоновані народними депутатами, в тому числі і пані Гопко. Редакція уряду передбачає, що перевезення України. в Україну тіла, праху померлого здійснюється, відповідно до законодавства. Крім того, якщо, наприклад, ми врахуємо зараз таку правку, яку пропонується врахувати, то потрібно внести зміни в декілька законів. Тому я думаю, якщо ми хочемо це зробити, це окремим можна документом, щоб зразу. відразу внести всі законодавчі акти, які регулюють діяльність консульських і дипломатичних представництв в Україні. Дякую.
Отже, ми почули думку комітету. Я ставлю на голосування поправку. Пане Іван, по своїх поправках виступайте, будь ласка. Я ставлю на голосування поправку Ганни Гопко. Хто підтримує поправку 75, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[13:29:39]] За-173 Рішення не прийнято. 76-а, Шухевич. Наполягає. Будь ласка, включіть мікрофон Шухевичу.
Оскільки. оскільки не проголосували попередню пані Гопко, то я вас прошу, проголосуйте наступну поправку Крулька. Вони всі три практично ідентичні. Тут тільки чисто редакційно. Я прошу тоді.
Можна, я прочитаю цю поправку, яка ставиться на голосування?
Звичайно, пані Людмила, це ваш обов’язок.
"У разі смерті трудового мігранта, що сталася під час провадження ним трудової діяльності на території держави перебування, перевезення в Україну тіла, праху померлого здійснюється відповідно до законодавства дипломатичними або консульськими представництвами України". Відповідь сама теж така. Щодо діючого законодавства пропонує автор. І якщо таке правлення вносимо, то треба внести зміни у всі останні законопроекти.
Дякую вам. Шановні колеги, ми почули аргументацію комітету, і я ставлю на голосування. Я ставлю на голосування поправку 76 народного депутата Шухевича. Хто підтримує дану поправку, прошу голосувати. [[13:31:10]] За-185 Рішення не прийнято. 77-а, Крулько. Включіть мікрофон, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина", міжфракційне об’єднання "Світове українство". Оскільки попередні дві поправки не набрали 226 голосів, я хочу, щоб дуже уважно зал послухав, про що йде мова. Ця поправка аналогічна. Мова йде про те, що якщо хтось із наших співвітчизників помер за кордоном і є трудовим мігрантом, то його тіло або прах переправляється на територію України, відповідно до законодавства приймаємо, але за сприяння чи за допомогою дипломатичних чи консульських установ. Це не є імперативна норма. Але це дуже важливо вказати, що дипломатичні установи братимуть участь в тому, щоб допомагати, щоб тіло загиблого українця було перевезено до України і поховано тут. Я дуже прошу, щоб народні депутати дослухалися, підтримали це. Це не є імперативна норма. Але це є дуже важливо для того, щоб забезпечити права наших трудових мігрантів, а також тих родин, які очікують, щоби тут зробити всі необхідні дії. Прошу зал підтримати.
Будь ласка, пані Людмило.
Я вже прокоментувала. Ця редакція була погоджена на засіданні комітету за участі представництва і української діаспори. Тобто, якщо визначить зал. Просто треба прийняти тоді і такі інші.
Шановні колеги, я зараз поставлю на голосування, не треба галасувати. Я ставлю на голосування поправку 77 народного депутата Крулька. Хто підтримує дану поправку, прошу проголосувати. [[13:33:08]] За-214 Рішення не прийнято. Поправка 79. Пані Людмило! Пані Людмило Денісова! Шановні колеги, не всі встигли проголосувати за поправку Івана Крулька, я чую з залу голоси. І тому я ставлю повторно на голосування поправку. Так, пані Людмила нехай ще раз прокоментує. І ми зараз поставимо повторно її на голосування.
"У разі смерті трудового мігранта, що сталася під час провадження ним трудової на території держави перебування, перевезення в Україну тіла (праху) померлого здійснюється відповідно до законодавства за допомогою дипломатичних або консульських представництв України.
Номер поправки назвіть. Номер. Який номер поправки?
Номер 77.
77. Отже, шановні колеги, я ставлю ще раз на голосування поправку 77 народного депутата Крулька. Комітет в цілому не заперечує. Правильно? Не заперечує. Хто підтримує дану поправку, прошу голосувати. Будь ласка, голосуємо. [[13:34:51]] За-264 Вітаємо автора поправки. 264 – "за". Поправка прийнята. Рухаємось далі. 79-а, Крулько. Наполягає, так? Будь ласка, включіть мікрофон.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина", МФО "Світове українство". Я хотів би сказати, що цей законопроект до другого читання був дуже детально опрацьований і Світовим конгресом українців. Ми знайшли компроміси по всіх нормах закону. Тому я знімаю всі наступні інші поправки, які відхилені комітетом, і пропоную закон прийняти в другому читанні і в цілому.
Дякую. Шановні колеги, я хочу просто підтвердити, цей закон, як майже всі закони, по лібералізації безвізового режиму, пройшли дуже важкий шлях і комітет провів величезну узгоджуючу роботу із Світовим конгресом українців, з експертами міжнародними, українськими. Те, що ми маємо на руках, це результат дуже важкої праці роботи в комітатах, з громадськими структурами і багатьох депутатів, не членів комітету. І тому я підтверджую. Дякую пану Крульку за зняття поправок. Час у нас сьогодні є обмежений, попереду ще багато законів і тому рухаємось далі, і по поправкам давайте швидко і лаконічно працювати. 80-а, народний депутат Продан. Наполягає? Будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні колеги, цей законопроект вперше визнає, цим законопроектом вперше Україна, як держава, визнає наявність трудових мігрантів за кордоном, визнає їхні права і гарантує, і їм, і їхнім сім’ям ті рамкові свої зобов’язання, які треба було зробити багато років. Я хочу подякувати комітету і міністерству, і дуже прошу всіх підтримати цей законопроект в другому читанні і в цілому, він справді потрібен.
Дякую. Вашу поправку ми голосувати не будемо. 82-а, Гопко. Не наполягає. 83-я, Крулько. Не наполягає. 84-а, Продан. Не наполягає. Дуже добре. 90-а, Мельник. Не наполягає. 91-а, Гопко. Не наполягає. 96-а, Гопко. Не наполягає. 97-а, Крулько. Не наполягає. 98-а, Шухевич. Наполягає. Будь ласка, мікрофон включіть.
Хочу подякувати залу за те, що підтримали поправку Крулька, а також подякувати закордонним українцям, які багато працювали над цим законопроектом. Дякую. Я знімаю всі свої поправки. Наступні.
Дякую. Дуже дякую, пане Юрію. 99-а, Брензович. Не наполягає. 101-а, Гопко, не наполягає. 102-а, Крулько, не наполягає. 106-а, Мельник, не наполягає. 108-а, Мельник, не наполягає. 112-а, Гопко, наполягає. Будь ласка, включіть мікрофон.
Колеги, знімаю всі наступні поправки, але прошу повернутися до номеру 5.
Ви забули подякувати всім.
Я всім дякую і знімаю всі наступні поправки, їх там ще доволі багато. І хочу озвучити в чому суть поправки номер 5. У формулюванні, яке запропонував комітет, що таке трудова міграція дуже чітко зазначено, що це переміщення громадян України, пов’язане з перетинанням державного кордону України, з метою здійснення оплачуваної діяльності в державі перебування, яка не заборонена законодавством. Ми пропонуємо зняти оце "не заборонена законодавством". Зрозуміло, що всі апріорі мають дотримуватися законодавства держави перебування. Але давайте будемо розумно формулювати норми закону, не шкодячи власній державі і громадянам. Це позиція також і Світового конгресу українців, щоб просто визначити трудову міграцію як здійснення оплачуваної діяльності в державі перебування. І крапка. Тому що всі наші громадяни і так мають дотримуватися законодавства. Прошу цю поправку підтримати. Дякую.
Тільки з вашого дозволу ми дійдемо, завершимо ці поправки, а потім повернемося до 5-ї, на якій ви наполягаєте. Домовились? Отже, 113-а, Гопко. Не наполягає. 114-а, Гопко. Не наполягає. 115-а, Гопко. Не наполягає. Ми завершили розгляд всіх поправок. У нас є тільки 5 поправка, і я дуже прошу з цього приводу висловитись голову комітету, бо я бачу логіку в тому, що говорить пані Ганна, але, власне, що з того приводу нам порекомендує комітет. І пані, Людмила, секундочку. Шановні колеги, через кілька хвилин відбудеться надважливе голосування. Я прошу всіх колег, які є в кулуарах зайти в зал. Прошу секретаріат Верховної Ради повідомити депутатів покинути буфет, зайти в зал і приготуватись до голосування. Будь ласка, пані Людмила, прокоментуйте.
Про що йде мова. Ми обговорювали це питання дуже ретельно на засіданні комітету. На жаль, ви там не були. І ту думку, яку потім прийняв комітет підтримав Світовий конгрес. Тому що вони теж вважають, як вважає комітет, що людина, яка шукає роботу, яка займається якоюсь оплачуваною роботою, вона повинна рухатись в рамка законодавства тої держави, в якій вона знаходиться, і тому, що вона займається тою роботою, яка не заборонена цією державою. Тому поправка така була відхилена.
Я ставлю на голосування, але дам ще 30 секунд для репліки пані Ганні. Будь ласка.
Пані Людмило, я шалено вдячна вам за ту роботу і за робочу групу і за те, що ви включили і Світовий конгрес українців. Я справді не була, тому що в мене було дуже багато міжнародних делегацій. Але мій помічник відходив всі засідання і доопрацював. У чому тут суть важлива, що з цієї поправки, якщо ми не заберемо цю фразу, це означає, що всі громадяни, які працюють не зовсім легально, не є трудовими мігрантами. А це не так, відповідаю. Тому Світовий конгрес просив би все-таки врахувати цю невелику поправку. Я думаю, що і пан Крулько і решта ті, які подавали, погодяться.
Про що йдеться мов.а Людина працює. Вона може не оформулювати трудовий договір. Вона самозайнята. Але вона не може займатися роботою або надавати послуги, які заборонені в цій державі. Тільки про те.
Шановні колеги, позиції зрозумілі, можемо голосувати. Отже, шановне товариство, хто підтримує поправку, поправку 5 народного депутата Ганни Гопко, я прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[13:41:36]] За-262 Рішення прийнято. Вітаємо автора поправки, дякуємо голові комітету, дякуємо депутатам за активну роботу. Перед голосування одна хвилина, міністр Розенко. Через хвилину голосування, прошу усіх зайти в зал.
Я дуже коротко. Я хочу всім шановним народним депутатам нагадати, яка важка була дискусія у нас з вами тут при прийнятті цього законопроекту в першому читанні. Навіть не з першого разу ми проголосували тоді за основу цей законопроект. Але тоді була абсолютно чітка обіцянка і уряду, і комітету, і всіх, що ми об’єднаємося, і за допомогою, і спільно з громадськими організаціями доопрацюємо цей законопроект. І справді, так і відбулося, комітет провів титанічну роботу, залучив Світовий конгрес українців, народних депутатів України, інші організації мігрантів, і сьогодні ми вже маємо більш досконалий документ, який варто сьогодні нас підтримати. Він по суті і по формі реформаторський, він вперше сьогодні піднімає питання і затверджує на законодавчому рівні саме розуміння трудової міграції і захисту прав працівників. Я прошу його підтримати і дякую всім за роботу.
Дякую за коментар міністра. Насправді, працювали спільно, і я дякую всім, хто долучився до якісної підготовки до другого читання. Зараз я прошу підготуватися до голосування, і на ваш розгляд внесено пропозицію на голосування – проект Закону про зовнішню трудову міграцію, реєстраційний номер 2330. 2330, прийняття в другому читанні та в цілому. В другому читанні та в цілому. Прошу підтримати, колеги. В другому читанні та в цілому. Прошу підтримати. Голосуємо! Колеги, голосуємо в другому читанні та в цілому. Голосуємо. [[13:43:39]] За-304 304 голоси. Дякую за підтримку. Шановні колеги, декілька питань організаційних. Зараз ми вирішимо декілька питань організаційних. Але перед тим, послухайте дуже уважно. Ми маємо з вами проголосувати одне рішення, ми маємо ще ряд законів, які маємо розглянути, таблиці вам роздані. Тому у мене є пропозиція зараз проголосувати те, що ми продовжимо на вечірньому засіданні, так, як Регламент це передбачає: працювати до вичерпання питань, які пов’язані з безвізовим режимом, рентою на газ і мораторію на продаж землі і розгляд питання виборів в Маріуполі. Я прошу це підтримати, цю пропозицію, колеги, і зараз її підтримати 226-ма голосами. Прошу голосувати, друзі, на вечірньому засіданні щоб ми це продовжили. Прошу підтримати. Голосуємо. [[13:44:40]] За-304 Друзі, дякую вам за підтримку цього рішення. Далі, шановні колеги, послухайте далі. Не уходьте, будь ласка. Я прошу розглянути проект закону, внесення в порядок денний, 3191, поданий бюджетним комітетом. Прошу його підтримати включення до порядку денного. 3191. 3191, будь ласка. У нас до перерви ще є 10 хвилин. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2015 рік". Голосуємо. Прошу голосувати 3191. В порядок денний, друзі, голосуємо. Включення до порядку денного. [[13:45:20]] За-235 Є, 235. І йдемо працювати в комітет. І друга позиція. У нас ще є два закони: 3196, який ми голосували, не включили в порядок денний сесії, - це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо невідворотності покарання осіб, які вчинили тяжкі та особливо тяжкі злочини). Прошу теж розглянути і підтримати. 3196. Голосуємо. Включення до порядку денного, друзі, включення до порядку денного. Прошу підтримати. [[13:45:57]] За-192 І останній. (Не набрав необхідної кількості голосів) 3197: проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України (щодо строків досудового розслідування). Друзі, прошу підтримати. Включення до порядку денного сесії. Визначайтесь. [[13:46:23]] За-164 Теж він не набрав необхідної кількості: 164. Далі, друзі. У нас є ряд постанов щодо формування комітетів Верховної Ради України. Ми з вами завжди говоримо про те, що комітети збираються дуже і дуже повільно, не всі. Тому я вважаю, що задовольнити право кожного народного депутата працювати в тому чи іншому комітеті – це наш обов’язок. Зараз я хотів би внести на ваш розгляд пропозицію 3115: про те, щоб дати можливість – шановні друзі, увага! – Ірині Степанівні Луценко працювати в складі Комітету з питань податкової і митної політики відповідно. Тобто це питання пройшло комітет. Я просив би його підтримати. 3115, постанова. 3115, Ірина Степанівна Луценко. Готові? Трошки тихіше, будь ласка, прошу, трошки тихіше. Голосуємо. Там всі, зараз будуть інші. Тут на 4 постанови або 5. Голосуємо, це 5 постанов різних, прошу підтримати. Я думаю, що пізніше. [[13:47:41]] За-216 Ще раз, колеги, дуже уважно. 3115, це Постанова Верховної Ради України про членство в комітетах. Мова іде зараз про народного депутата України Ірину Луценко. Прошу підтримати включення до комітету. Прошу голосувати, голосуємо, 3115. Я всіх колег зі всіх фракцій і груп прошу підтримати. Будь ласка, голосуємо, голосуємо 3115. Прошу підтримати, друзі. [[13:48:21]] За-202 Зрозуміло, немає необхідної кількості голосів в залі, ми будемо повертатись. Це питання кадрове, і ми зможемо ще повернутися до його розгляду. Зараз, шановні колеги, у нас є ряд законів, про які оголошено, над якими ми будемо працювати в вечірньому засіданні. Я прошу, таблиці всі роздані, я прошу ретельно попрацювати з таблицями. Відповідно до доручення, я просив би зараз Першого заступника Голови Верховної Ради України Андрія Володимировича Парубія зібрати ще раз робочу групу з представників фракцій і груп по всім цим законам, ще раз пройтись, узгодити всі позиції для результативного голосування, в тому числі за участі Міністерства юстиції. Дякую, колеги. Оголошую ранкове засідання закритим. О 16 годині я прошу прибути без запізнень, о 16 годині ми продовжимо нашу роботу. Дякую, шановні колеги.