Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:02:01]] Так, зареєструвалися в сесійній залі 385 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народних депутатів України, наших колег Кирилова Віктора Дмитровича і Мироненка Віктора Андрійовича. Давайте привітаємо їх, побажаємо міцного здоров’я і довгих років життя і плідної діяльності. Шановні народні депутати, оголошення прослухайте, будь ласка. У кулуарах третього поверху Верховної Ради України розгорнута виставка вишиваних картин „Заквітчане довкілля” техніка вишивання, автором яких є наша колега народний депутат України, Герой України Прошкуратова Тамара Сергіївна. Так що, шановні колеги, автори іорганізатори виставки запрошують вас відвідати цю виставку, щоб дістати багато гарних вражень. Шановні народні депутати, 24 жовтня 2005 року Центральна виборча комісія зареєструвала народними депутатами України: Кобець Ольгу Семенівну у багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі від виборчого блоку політичних партій виборчий Блок Юлії Тимошенко; Татусяка Сергія Пилиповича у багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі від виборчого блоку політичних партій „За єдину Україну”. Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати України складають присягу перед Верховною Радою України. До складання присяги на трибуну Верховної Ради України запрошується народний депутат України Кобець Ольга Семенівна. Прошу вас.
Присягаю на вірність України, зобов’язуюсь всіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах всіх співвітчизників.
Шановні колеги, давайте привітаємо нашу колегу і побажаємо нам плідної роботи. Дружніше давайте привітаємо. Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Татусяк Сергій Пилипович, будь ласка.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Шановні колеги, давайте привітаємо Сергія Пилиповича. Шановні народні депутати, дві фракції відповідно до регламенту, а це фракції Української Народної Партії та Народного Руху України пропонують оголосити перерву на 30 хвилин для проведення консультацій. Але наскільки я зрозумів, що фракція готова до виступу. Від імені двох фракцій буде виступати Дмитро Павличко. Будь ласка, три хвилини.
Шановні народні депутати, заява депутатської фракції Української Народної Партії у Верховній Раді України і партії Народного Руху України. 30 жовтня 2005 року в Острозі, Рівненської області, відбулося освячення престолу Кирило-Мефодіївського храму в Острозькій академії Патріархом Філаретом. Оскільки вірність Святовоскресенської церкви Острога, виявили бажання перейти до Київського Патріархату. Кирило-Мефодіївський храм був занедбаний і лише зусиллями вірних Київського Патріархату відроджений. І те, що Рівненська облдержадміністрація сприяла відродженню Кирило-Мефодіївського храму і мирному, юридично бездоганному переходу на прохання громади Святовоскресенської церкви до Київського Патріархату, 96 процентів парафіян своїми підписами засвідчили це, викликає глибоку вдячність з боку віруючих. Натомість, священики Московського патріархату, їхні найманці, з братства Корчинського та прихильників Вітренко, завезених з Одеси та Криму, воєнізованої, антиукраїнської організації „Прорив”, вдалися до спроб провокації в Острозі. ”Підспівувачами” в цьому виступила партія Регіонів, особисто Віктор Янукович, який намагається розіграти релігійну карту у виборчій кампанії 2006 року. До честі острожан, вони не піддалися на провокації заїжджих емісарів. На підставі вище викладеного, звертаємося до Генерального прокурора України з вимогою, відновити кримінальну справу щодо подій 30 квітня 1999 року в Маріуполі і притягнути до кримінальної відповідальності всіх організаторів та виконавців злочинного нападу на патріарха Філарета та вірних Київського патріархату. Засуджуємо замовників масових фальсифікацій під час президентських виборів в Україні 2004 року та організацію міжконфесійної ворожнечі. Шановні депутати, я маю хвилинку часу. Сьогодні, 1 листопада, 1918 року, в результаті українського повстання, у Львові повстання проти австро-угорських поневолювачів, була створена Західно-Українська Республіка. Я прошу вас вшанувати цю історичну дату в нашій історії. Дякую.
Шановні колеги, відповідно до статті 13 Закону України „Про статус народного депутата України”, та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України, інформую про входження народного депутата України Кобець Ольги Семенівни до складу фракції Блоку Юлії Тимошенко. Шановні колеги, дві фракції, відповідно до вимог Регламенту, просять оголосити перерву – це фракції „Єдина Україна” та БЮТ. Вони хочу скористатися цим правом для виголошення заяви. З заявою буде виступати Богдан Губський. Будь ласка, Богдан Володимирович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги. Хочу наголосити, що Блок Юлії Тимошенко та „Єдина Україна” послідовно відстоювали необхідність повернення до державної власності незаконно приватизованих об’єктів. І продаж „Криворіжсталі” за 24 мільярди на відкритому конкурсі ще раз підтвердив величезний економічний потенціал нашої держави. Гроші від продажу „Криворіжсталі” - це лише частина коштів, які були цинічно викрадені в українців в свій час. Ми вважаємо, що зараз настає час повертати борги. І в першу чергу це стосується внесків в Ощадбанк колишнього Радянського Союзу. Власниками цих заощаджень були переважно пенсіонери, інваліди і ветерани. Цих людей у 91-му році відверто пограбували, позбавили їх всього заробленого тяжкою працею. Я наведу лише кілька прикладів з тих десятків тисяч листів, які доходять до нас як до народних депутатів. Зосименко Надія Степанівна з Іванків Київської області. Пенсіонерка 36 років пропрацювала дояркою в колгоспі, постраждала від Чорнобильської аварії, під час виселення з чорнобильської зони втратила житло. Зараз важко хворіє і постійно потребує ліків. Втратила всі кошти в ощадбанку. Мірошник Олена Григорівна з міста Суми. Пенсіонерка, важко хворіє – варикозне розширення судин, постійно потребує коштів на ліки. Втратила усі свої гроші в ощадбанку. І таких прикладів мільйони й мільйони листів по всій Україні. Адже ці гроші здобуті важкою працею. Люди відкладали їх майже все життя, щоб забезпечити своїх дітей і онуків, будувати оселі, дати можливість своїм дітям нормально жити в Україні. Ці кошти акумулювалися в Ощадному банку Радянського Союзу. За рахунок цих коштів здійснювалися в Радянському Союзі капіталовкладення. Зокрема за рахунок цих коштів будувалися заводи, фабрики, електростанції. І підкреслюю, що Криворіжсталь саме будувалася на кошти з ощадбанку. Саме тому зараз, ми вважаємо, необхідно зробити соціальну справедливість і повернути людям те, що вони втратили. Ми наполягаємо, що всі 24,2 мільярда гривень, які були виручені від продажу Криворіжсталі, треба спрямувати на компенсації грошових заощаджень, втрачених людьми в ощадбанку. Адже це кровні, чесно зароблені людьми гроші. Блок Юлії Тимошенко і „Єдина Україна” підготували відповідний законопроект. Прийняття цього законопроекту дасть можливість відновити, підкреслюю це слово, соціальну справедливість, зробити акт милосердя. Тому позиція Блоку Юлії Тимошенко і „Єдиної України” однозначна – необхідно поставити цей закон на голосування, проголосувати „за” і повернути гроші людям. Дякую за увагу.
Шановні колеги, знову ж таки відповідно до вимог Регламенту просять оголосити перерву для узгодження позицій дві фракції – фракція „Регіони України” і Комуністичної партії України. Вони готові виступити із заявою щодо своєї позиції. Хто буде виступати? Павло Сулковський, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні громадяни України. Фракція Партії регіонів „Регіонів України” із занепокоєнням звертає увагу державної влади і громадськості. Інформуємо, що у Рівненській області, де і раніше релігійна ситуація була непростою, а після призначення Василя Червонія на посаду Рівненської облдержадміністрації розпочалися масові штучні нагнітання міжкофесійних відносин. І те, що сьогодні попередник виступав і говорив, що там є згода, і громадяни приймають рішення – це неправда. Тоді, як Президент Віктор Ющенко заявляв, що держава втручатися у церковні питання не буде. Василь Червоній як голова облдержадміністрації, грубо порушуючи Конституцію України та закони України, видає дев’ятого вересня 2005 року розпорядження облдержадміністрації за номером 413, 415, 417. Двадцятого жовтня розпорядження видає за номером 497, 498 про примусове почергове богослужіння та про передачу храмів Київському патріархату – Святобогоявлецького собору у місті Острозі, Святопетропавлівської церкви в селі Великі Межиричі Корицького району, Святоукраїнської церкви у селі Дорогобушгощанського, про повернення культурних будівель святопокровських церков у селах Велика Омеляна та Грушвиця Рівненського району. Цим самим Червоній, як голова держадміністрації спровокував православних громадян Рівненщини до неспокою та кровопролиття. Так у місті Остріг на минулій неділі у четвер о 6 годині ранку під’їхали невідомі від Київського патріархату на чолі із головою Осрізької райдержадміністрації Чумаком Юрієм і почали проганяти громаду УПЦ від храму, Чумак Юрій - голова райдержадміністрації опечатує храм печаткою Осрізької райдержадміністрації, який ніякого відношення не має до території Тут розпочалася бійка, Юрчук Наталії, Карпенюк Любові, Мандебура Богдану нанесені тяжкі травми. Біля багатьох храмів Рівненщині православні круглодобово охороняють храми. Червоній віддає розпорядження про зміни та доповнення до статутів релігійних громад без згода громадян. Буквально вчора звільнено начальника відділу у справі релігії Рівненської облдержадміністрації, реформує розпорядженням відділ у справі в сектор і призначає на посаду священика Маринина Степана Михайловича від Київського патріархату. І тоді, шановні друзі, нам зрозуміло, фракція Партії „Регіонів України” закликає вас, шановні народні депутати, створити негайно слідчу комісію, вивчити.
Справа в тім, ми вчора домовилися на засіданні Погоджувальної раді, що відносно постанов комітет розгляне, будь яке рішення комітету ми будемо їх розглядати. Ви вчора тільки ж зареєстрували її. Що стосується вашої постанови по слідчій комісії, ми у четвер розглядаємо організаційні питання, там будемо ставити про включення до порядку дня і прийняття рішення. Я ще раз хочу сказати, ми домовилися, ми це питання вирішимо, до четверга почекаємо. Ну, Павло Гнатович. Я прошу вас. Я ще раз хочу сказати, ви вчора зареєстрували, комітет має розглянути. Ну, послухайте ж мене також. Завтра засідають комітети, комітет розгляне, ми приймемо рішення. Що ви хочете?
Я ще раз хочу сказати. Я розумію, але що ви пропонуєте? Ми на Погоджувальній раді прийняли рішення, що комітет розгляне в середу, в четвер будемо приймати рішення. Що ж ви хочете? Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону України про Державний бюджет України на 2006 рік [[повторне перше читання]]. Пропонується такий регламент, ми його узгодили на засіданні погоджувальної ради: враховуючи те, що ми вже обговорювали цей проект. Він зараз доопрацьований на основі зауважень, які були висловлені під час розгляду у першому читанні, пропонується доповідь виконуючого обов’язки голови Комітету з питань бюджету до 10 хвилин, відповіді на запитання до 10 хвилин, виступ від уряду міністра фінансів Пинзеника Віктора Михайловича до 10 хвилин, після того прийняття рішення. Нема застережень? Дякую. Супрун Людмила Павлівна запрошується до доповіді – виконувач обов’язків голови Комітету з питань бюджету, будь ласка.
Шановні колеги, дозвольте проінформувати вас про результати додаткового опрацювання проекту Закону про Державний бюджет на 2006 рік і внесення відповідних змін до наших висновків і пропозицій. Комітет з питань бюджету на виконання доручення Верховної Ради від 20 жовтня доопрацював за участю уповноважених представників Кабінету Міністрів висновки і пропозиції комітету до проекту Закону про Державний бюджет на 2006 рік і подав проект Постанови Верховної Ради про схвалення висновків та пропозицій до проекту Закону на 2006 рік на заміну попереднього. В процесі доопрацювання висновків і пропозицій ми провели зустрічі з представниками депутатських фракцій і груп. Також детально розглянуто виступи народних депутатів від імені фракцій та комітетів, які прозвучали під час обговорення 20 жовтня цього року. Комітет дійшов висновку, що частина із озвучених пропозицій знайшли своє відображення в пропозиціях до проекту закону. Але при цьому необхідно наголосити, що пропозиції від фракцій стосовно конкретизації показників бюджету можуть бути розглянуті в процесі опрацювання проекту закону про Державний бюджет у другому читанні. І результатом такого розгляду має стати затвердження балансу бюджету та інших показників. Водночас бюджетний комітет також вивчив і зауваження уряду. На жаль, у нас відбувається нова практика спілкування між Верховною Радою і Кабінетом Міністрів, коли він намагається дати оцінку документу, який ще не прийнятий і не проголосований Верховною Радою. Можу сказати, що це вже стає практично практикою і спілкування відбувається виключно через газету. Які принципові позиції щодо розходжень між урядовими вимогами і нашими висновками сьогодні ми опрацювали? Уряд не погоджувався щодо збільшення дефіциту, і ми чули ці висловлювання від фракцій. Комітетом погоджено зняти збільшення дефіциту Державного бюджету до 3 відсотків. Ми залишаємо цей показник на рівні, передбаченому бюджетною резолюцією, тобто до 2 відсотків ВВП. Це дає нам додатково в доходах Державного бюджету близько 500 мільйонів гривень. Комітетом також погоджено ініціативи уряду щодо зменшення нарахувань на фонд оплати праці. Принципово Верховна Рада і комітет вважають, що необхідно зменшувати податкове навантаження на фонд оплати праці. Але таке зменшення повинно бути системним, його не можна проводити виключно на 1 рік з метою отримати піар-підтримку в засобах масової інформації. Ми вважаємо, що доцільно було б розробити програму щодо зниження податкового тиску, затвердити її на Верховній Раді і після цього, внісши відповідні зміни до базових законів, визначати розмір страхових внесків на обов’язкове державне пенсійне та соціальне страхування в динаміці по роках. Комітет не погодився з пропозицією уряду стосовно відміни на 2006 рік митних зборів. Ми вважаємо, що митні збори в розмірі 0,2 відсотка не впливають на економічні показники і роботу, відповідно, підприємств. Але вони є компенсатором за утримання митниці. До речі, можу сказати, шановні колеги, що сьогодні утримання митниці обходиться країні більше ніж в мільярд гривень. І тому відповідний митний збір і є отим компенсатором, за рахунок якого повинна фінансуватися відповідна митна служба. Тому ми вважаємо, що відмова від таких надходжень може спричинити втрату доходів Державного бюджету. Це не введення нового податку – це продовження дії певних статей Митного кодексу на наступний рік. Уряд мотивує це вступом до СОТу. Комітет висловив в своїх зауваженнях наступне: при умові вступу до СОТу ми готові будемо розглядати питання про скасування відповідних митних зборів. Також уряд принципово не погоджується з нашою пропозицією щодо вилучення із проекту закону норм, які стосуються продажу земельних ділянок. Але, шановні колеги, це вимога абсолютно всіх без виключення фракцій. І комітет не міг це не врахувати. Ми вважаємо, що необхідно впорядкувати продаж земельних ділянок, але треба робити безпосередньо внесенням змін до Земельного кодексу. Крім того, до таких норм є багато зауважень в частині необхідності розстрочення термінів продажу, форм продажу та категоричності вимог щодо подальшого продажу земель під приватизованими об’єктами, оскільки, шановні колеги, оскільки в пропозиціях уряду міститься наступне: у випадку, якщо приватизований був раніше об’єкт, а земля під ним не приватизована, не викуплена і не може бути з якихось причин викуплена безпосередньо власником цих будівель приватизованого об’єкту, то він пропонує виставляти таку землю на аукціони. До чого це може призвести? До того, що власник землі буде один, а власник майна буде зовсім інший. Це приведе до повної вакханалії в правових відносинах і може заблокувати роботу багатьох тисяч і сотень тисяч малих, великих і середніх підприємств. Комітет погодився з пропозицією уряду щодо виключення із наших пропозицій норми по наданню кредиту „Укравтодору”, хоча коли ми цю пропозицію вводили, то ми базувалися на тому, що протягом чотирьох місяців в наступному році Верховна Рада з об’єктивних причин буде працювати в менш напруженому режимі, оскільки вибори наступного року призведуть до трьох місяців канікулярної перерви в роботі Верховної Ради. Якщо уряду не потрібно будувати дороги, ми не будемо наполягати, ми погоджуємося з такою нормою. Крім того, комітетом погоджено вилучення з норми щодо обміну військового майна на житло для військовослужбовців. В принципі, шановні колеги, ця позиція взагалі не повинна була розглядати в Законі про бюджет, оскільки існує базовий закон. І в цьому базовому законі, шановні колеги, чітко передбачено, що повністю порядок продажу військового майна виключно визначається тільки Кабінетом Міністрів і не треба втягувати Верховну Раду в розборки між різними міністерствами – Міністерством фінансів, економіки, Міністерством оборони щодо визначення порядку використання чи продажу цих об’єктів. Слід звернути увагу, що до проекту закону про державний бюджет на 2006 рік ще одна позиція, яку ми розглядали згідно листа уряду. Уряд не погодився з тим, що ми запропонували спрямувати 5 мільярдів гривень на видатки місцевих бюджетів, але це позиція, яка сьогодні є позицією абсолютно всіх, без виключення фракцій. І тому говорити про те, що ці видатки – це видатки споживання абсолютно не відповідають дійсності. За розрахунками Мінфіну навіть питома вага видатків на оплату праці у видатках місцевих бюджетів становить понад 80 відсотків. За інформацією місцевих органів влади в окремих випадках такі видатки будуть складати 100 відсотків, тобто, ми вважаємо, що додатковий ресурс обов’язково повинен бути спрямований безпосередньо до місцевих бюджетів. Слід звернути увагу, шановні колеги, щодо проекту Закону про Державний бюджет Кабінет Міністрів повинен був подати Верховній Раді декілька нормативних актів. Перш за все, на цьому наголошував Комітет з питань економічної політики – це проект державної програми соціально-економічного розвитку на 2006 рік. Проект державної програми приватизації. Законопроекти про внесення змін до податкового законодавства, а також законодавчих актів, які не забезпечені ресурсами бюджету на 2006 рік, на жаль, що цього нічого не подано. Ми визначили основні пріоритети, шановні колеги, на підставі ваших пропозицій. Перше – це забезпечення необхідними коштами виконання делегованих повноважень місцевими органами влади, це 5 мільярдів для місцевих бюджетів. Передбачення витрат на розвиток аграрного сектору в розмірі, визначеному бюджетною резолюцією. На фінансове забезпечення вугільної галузі в розмірі плюс 1,1 мільярда, це дозволить лише виплатити заробітну плату і ніяких видатків розвитку там немає. Крім того, з урахуванням пропозицій депутатів і фракцій комітет пропонує передати для місцевих бюджетів на соціально-економічний розвиток інвестиційні проекти в тому числі, на реформу житлово-комунальної сфери, на оновлення рухомого транспорту додатково 1,4 мільярда гривень. Тобто до рівня 2 мільярди гривень. І на кінець ми вважаємо, що ми повинні подати, Кабінет Міністрів повинен подати необхідні зміни до податкового та іншого законодавства, опрацювати наші пропозиції і відповідно повернути нам цей закон до розгляду. Крім того, за пропозицією, ще хочу звернути увагу, за пропозицією депутата Хомутинніка, який виступав від профільного Комітету з питань фінансів і банківської діяльності ми зняли також пропозиції щодо збільшення відповідного оподаткування ставок і розширення переліку місцевих податків і зборів і запровадження податку на нерухоме майно і на підвищення мінімальних граничних розмірів ставок єдиного податку для суб’єктів малого підприємництва, фіксованого податку і оплати за торговий патент. Прошу, шановні колеги, підтримати висновки і пропозиції з урахуванням внесених змін і проголосувати за.
Так, Людмила Павлівна, у вас є ще щось? Все вже? Запитання, запишіться, будь ласка, шановні колеги, 10 хвилин на запитання. На табло дайте прізвища народних депутатів, що записалися. Петро Степанович Цибенко, фракція комуністів. Ярослав Сухий буде наступним виступати.
Спасибі, Володимир Михайлович. Шановна Людмила Павлівна, Цибенко, фракція комуністів, голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Я ще раз прошу вас. ще раз сказати про те, як у висновках бюджетного комітету акцентовані проблеми найменш захищених категорій з точки зору соціального захисту, тобто ветеранів, пенсіонерів, військових пенсіонерів з точки зору ліквідації диспропорції пенсійного забезпечення, чорнобильців, які разом з ветеранами пікетують приміщення Верховної Ради України, молоді? І друге запитання. 71-ша стаття пункт 17-18 щодо дітей війни, а також Закону про статус ветеранів війни. У висновках бюджетного комітету, як відображена ця проблема? Тобто ліквідовано призупинення цих документів, чи ні? Дякую за увагу.
Шановний Петро Степанович, дуже слушні зауваження. І мушу сказати, що комітет точно так, як і ви зараз говорите, врахував ці пропозиції. Тобто, перше, ми не погодилися з призупиненням норм закону про дітей війни і в дорученнях і висновках наших, бюджетного комітету, міститься наступне: „Кабінету Міністрів запровадити поетапне фінансування в 2006 році цього закону”. Тобто ми вилучили його із тексту закону. І вважаємо, що призупинення в такій формі не буде відповідати інтересам громадян і не буде відповідати позиціям фракції. Оскільки всі фракції без виключення наполягали на тому, щоб ця норма була виключена. Що стосується фінансування. Можу сказати, що в певних випадках уряд врахував норми діючих законів. Але він не збільшив видатки на ці виплати у відповідності до зростання рівня інфляції. Ми вважаємо, що це є неприпустимим у висновках і пропозиціях така норма міститься. Тобто ми врахували пропозицію вашого комітету.
Ярослав Сухий, фракція „Регіони України”.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, „Регіони України”. Людмила Павлівна, три коротких питання. Стосовно примусової приватизації землі під викуплені підприємства – повна дурниця. Це зрозуміло. На вашу думку, чи буде розроблятися якийсь окремий механізм? Тому що ми отримаємо велику біду. Друге питання. Де кошти? Чому до цього часу не виділені кошти на ліквідацію техногенних наслідків і інвестиційні зобов’язання, в тому числі по Запорізькій області. Це ще 2005 рік. Чи не буде таке саме на 2006 рік? Запоріжжя не отримало ні копійки. І третє питання. Скажіть будь ласка, міжбюджетні відносини. Чи не буде так, як було в цьому році, що коштів вистачить тільки на зарплату і то, ледве-ледве? Чи 2006 рік дасть змогу медицині, наприклад, збільшити харчування, ні копійки, хоча б гривню, чи дасть змогу закупити ліки? Чи ми зможемо закупити обладнання? Чи ми будемо тратити гроші тільки на заробітну плату абсолютно занехаячи і медицину, і освіти, міжбюджетні інвестиційні зобов’язання і викуп землі, так званий?
Спасибі, Ярослав. Що стосується викупу землі. За пропозицією комітетів і депутатських фракцій ми зняли цю норму із Закону про Державний бюджет. Вважаємо, що може бути застосована тільки у вигляді наступного: продаж землі під новими об’єктами, що приватизуються. Коли мова йде про об’єкти, які вже приватизовані, то тут треба зворотне зобов’язання, що у випадку, коли той, хто приватизував цей об’єкт буде вимагати від місцевих органів самоврядування чи від Фонду майна щодо викупу цієї землі, то не має права їм відмовити. Це правило, яке повинно застосовуватися в обов’язковому порядку. І треба розробити відповідні законодавчі акти, а намагатися одним махом, не працюючи 9 місяців над законодавством, тепер змінювати закони в Законі про Державний бюджет - цей підхід бюджетний комітет не підтримав. Що стосується видатків на соціально-економічний розвиток. Ми пропонуємо не тільки 5 мільярдів передати для вирівнювання міжбюджетних трансфертів в наступному році, а ми пропонуємо дати кошти регіонам на соціально-економічний розвиток, це: і на капітальний ремонт, і на будівництво, і на придбання відповідної медичної техніки. Тобто все те, що будуть передбачати відповідно регіони у вигляді субвенцій. Загальний обсяг таких субвенцій повинен складати 2 мільярди гривень. Що стосується міжбюджетних трансфертів, то ви знаєте, що наша бюджетна резолюція передбачала вимогу до уряду сформувати бюджет на основі фінансування соціальних послуг. На жаль, що за 7 місяців нічого не було зроблено. Тепер уряд намагається звинуватити Верховну Раду, що вона неправильно дає висновки і пропозиції, що вона намагається збільшити Державний бюджет. Ми не намагаємося це зробити, ми хочемо тільки одного, щоб було приведено у відповідність бюджетний закон законодавством України. І, щоб уряд перестав бути статистом, який розподіляє гроші, що надходять від платників податків, щоб він працював на благо економіки України, допомагав цій економіці отримувати більше доходів, тоді більше доходів буде і в Державному бюджеті. У нас не дано жодної пропозиції щодо легалізації доходів, у нас не дано жодної пропозиції, щоб вивести заробітну плату із тіні. І ми про це в наших висновках і пропозиціях чітко зауважили уряду.
Василь Надрага, фракція Народної партії.
Василий Надрага, Народный Блок Литвина. Людмила Павловна, бюджет Пенсионного фонда в этом году составляет 16 миллиардов, на будущий год он предполагается в 20, дефицит в 20 миллиардов. Скажите, пожалуйста, в предложениях Кабмина предусматривается в том числе и увеличение дефицита Пенсионного фонда за счет поступления естественных источников, сокращение естественных источников. Каким образом бюджетный комитет рассматривает этот вопрос и есть ли какие-то альтернативы? Потому что, в конце концов, не дай Бог, это может привести к дефициту Пенсионного фонда, а соответственно и к не выплаты пенсий. Спасибо.
Шановні колеги, дам декілька цифр статистичних даних. Це буде цікаво практично всім. В 2004 році обсяг коштів, які бюджет спрямовував на пенсійні виплати складав близько 6 мільярдів гривень. В 2005 році обсяг коштів, які ми спрямовуємо на пенсійні виплати майже 16 мільярдів гривень. Шановні колеги, на наступний рік обсяг виплат пенсійних для пенсіонерів буде складати із бюджету 30 мільярдів гривень. Це, практично, повна криза пенсійної системи. Поряд з цим, абсолютно, жодної пропозиції уряд не надає щодо того, як сьогодні дати економічні стимули для легалізації заробітної плати, щоб у нас зупинилася ця процедура виплати в конвертах. Для того, щоб це зробити ми пропонуємо знижувати податкове навантаження на фонд оплати праці, але з одночасним збільшенням відповідальності, якщо такі виплати не призводяться. Навіть елементарних речей передбачити в бюджеті чи в законах, обов’язкове надання роботодавцям інформації працівнику щодо того, який внесок за працівника роботодавець зробив в Пенсійний фонд, навіть, і це б стимулювало роботодавців безпосередньо сплачувати такі внески. За оцінкою уряду, Національного банку близько 35-40 відсотків економіки знаходиться в тіні. Але, констатація факту – це ще не вирішення проблеми. Констатація факту повинна була б спонукати уряд до пропозицій. Таких пропозицій немає. Вони носять більше популістський характер: знизити на один рік відрахування з пенсійного фонду і до відповідних фондів соціального страхування, такі у нас будуть збитки за собою тягти приблизно 3 мільярди гривень. Тобто уряд пропонує знизити обсяг коштів, які будуть надходити до пенсійного фонду від продажу валюти, зменшуючи ставку такого збору з 1,5% до 0,75. І він пропонує зменшити передачу коштів до пенсійного фонду на 1,5 гривні. Ще раз кажу: ми підтримуємо системну позицію щодо зменшення податкового навантаження, але в такому вигляді, в якому це запропоновано в бюджеті, це виглядає голим популізмом, тільки продиктованим сьогоднішніми виборами, бо 2006 рік – рік виборів. А нам потрібні зміни системні. І цього хоче бачити бізнес, бо без чесної, без відвертої розмови з підприємцями, з роботодавцями ніколи проблем Пенсійного фонду ми не вирішімо і загонимо ситуацію ще більше в тупік. В висновках бюджетного комітету міститься чітка позиція Комітету відносно таких знижень навантажень податкових. Ми підтримуємо зниження навантаження, але хочемо, щоб вони були системними і призвели в кінцевому варіанті до збільшення доходів Пенсійного фонду.
Так, Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна”.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановна Людмила Павлівна, до мене, в мене до вас дуже три коротесеньких питання. Перше, як змінюються ваші підходи і урядові підходи по відношенню до самого корумпованого податку в Україні, до податку на додану вартість? Коли, накінець, його скасуємо? Чи не бачите ви, що це як раз джерело тіньової економіки? І перебування сьогодні, продовження перебування того голови податкової, який сьогодні є, пана Кирєєва, раз. Друге, як сьогодні змінюються ваші підходи, вашого Комітету до компенсацій селянам фермерам за придбану техніку? Адже вони зараз ходять оббивають пороги і вчора в мене була делегація з Кіровоградської області, але їм не компенсують, нема поки, кажуть, коштів. І третє, як ви ставите питання про те, що уряд знову планує скасувати інші законодавчі акти, які прийняті нами щодо фінансування найбільш незахищених.
Шановний Юрій Анатолійович! Що стосується ПДВ в наших висновках і пропозиціях міститься наступне, ми пропонуємо переглянути порядок сплати на додану вартість і запровадити для окремих видів діяльності податок з обороту. Він дасть змогу уникнути нелегального, постійного відшкодування ПДВ за фіктивними схемами. На жаль, така схема ще залишається діючою, нам важко це побачити в офіційних документах, бо вони достатньо закриті, але ми це бачимо на підставі листів і звернень, які йдуть до комітету. Я дуже хотіла, щоб уряд не намагався скасувати норми Закону „Про податок на додану вартість” „Про податок на прибуток” і інші, безпосередньо в Законі „Про бюджет”, а щоб була системна робота і подавалися зміни до податкового закону. Ви знаєте, що у нас є Податковий кодекс, який лежить фактично 10 місяців без руху, а це, якраз була б підстава добре його переробити і готувати бюджет на новій податковій базі. Що стосується компенсації за техніку, дійсно, без фінансової підтримки села, фактично придбати техніку сьогодні ніхто із них невзмозі, тому ми запропонували уряду, ще в цьому році, щоб зняти навантаження на 2006 рік, дати спеціальні трансферти для підтримки села, для того, щоб відрегулювати ціну на держматрезервув і аграрному фонду, як це вимагають практично всі фракції, про це йшла мова. Дати відповідні кошти, на те, щоб люди могли купити техніку в лізинг, під 3 відсотки річних з поверненням цих коштів в лізинговий фонд, але протягом 7 років - це реальна підтримка села, без техніки, без обладнання на голому ентузіазмі село не виживе. І, що стосується скасування окремих законів, ми підтримали тільки одну пропозицію, яка стосується внесення змін до податкового навантаження на фонд оплати праці. Бо просто сьогодні уряд ще не дав нам системного підходу до зниження таких податків. І друга позиція , яка нами була підтримана – це продовження терміну дії закону Митного кодексу в якому йде мова про збереження митних зборів на наступний рік, всі інші закони ми пропонуємо виключити. Уряд наполягає на тому, що він має право включати в закон про бюджет, що він може скасовувати закони і закон про бюджет і це нас не влаштовує. Ми запропонували в наших бюджетних висновках, виділити такі норми в окремий законопроект і подати на розгляд Верховної Ради.
Валерій Сушкевич, будь ласка.
Дякую, шановна Людмила Павлівно. Народний депутат Сушкевич, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Я хочу звернути увагу на те, що жодної пропозиції по проблемам інвалідів ні з боку мене, як народного депутата, ні з боку комітету Верховної Ради з прав пенсіонерів, ветеранів, інвалідів не враховано. Я хочу звернути увагу, що 50 відсотків інвалідів, які потребують протезування в наступному році, не отримують не візка інвалідного, ні протезу. Людмило Павлівно! При всьому, я звертаю вашу увагу, що Бюджетний комітет пропонує, як пріоритет, звернути увагу уряду на місцеві зоопарки і підтримати їх, це записано у ваших висновках. І підтримати модернізацію танків ТЕ-64 і закупівлю нових танків „Оплот”. Людмило Павлівно! Я вас дуже поважаю, як людину, яка працює професійно в Бюджетному комітеті. Десять пропозицій по інвалідам, жодна не врахована, жодна, танки і зоопарк.
Шановний Валерію Михайловичу, я хотіла б, щоб ви уважно подивились не тільки наші висновки, пропозиції, а ще й таблички. На засіданні комітету ми звертали особливу увагу на ситуацію, яка склалась сьогодні із забезпеченням захищеності інвалідів. Дійсно, ми знаємо, що близько 100 млн. грн. сьогодні не вистачає тільки на забезпечення елементарними засобами пересування. Тому, в цій табличці, де враховані пропозиції, міститься наступне, пропозиції враховані частково. І я прошу, щоб ми повернулись до цього питання під час розгляду проекту в першому читанні. Якщо є необхідність і буде наполягати відповідний комітет, я вважала б за слушним у висновках і пропозиціях підтримати окремо ще і строчку, написати наступне, Валерію Михайловичу. Підтримати пропозиції щодо спрямування коштів не менше, ніж 100 млн. додаткових на соціальний захист інвалідів. Якщо така пропозиція підтримується, то можна тоді включити її, безпосередньо, в сам текст і перенести і з табличок в наші висновки і пропозиції. Якраз комітет це буде підтримувати і, я впевнена, що якраз підхід щодо інвалідів буде задовольняти, безпосередньо, і Комітет з питань захисту пенсіонерів і інвалідів.
Дякую, Людмило Павлівно. Сідайте, будь ласка, час вичерпаний. До трибуни запрошується міністр фінансів Пинзеник Віктор Михайлович. Будь ласка, Вікторе Михайловичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, дорогі співвітчизники. Що змінилося в ході доопрацювання в висновків і пропозицій Комітету з питань бюджету? Нам вдалося досягнути компромісу по ряду питань. Зокрема, нам вдалося виключити з бюджету непрозорі схеми обміну військового майна на житло, подібні схеми взаємозаліків по нафтогазу України, по бартеру, наявність яких створювала потенційні можливості для зловживання і корупції. Підтримана і пропозиція уряду по зниженню нарахувань на фонд заробітної плати на два відсотки. На жаль, це єдина підтримана пропозиція, з пакету урядових ініціатив по зниженню податку навантаження. Бюджетний комітет, пропонує відхилити наші пропозиції щодо скасування митного збору, щодо зниження в два рази збору з купівлі-продажу валюти, збору, який зачіпає кожне українське підприємство, яке експортує, або імпортує продукцію. Уряд буде наполягати на введенні в дію всіх цих пропозицій по зниженню податку навантаження з 1 січня 2006 року. Бо ми розглядаємо це рішення, як важливий елемент досягнення запланованих темпів розвитку національної економіки наступного року. Як і, до речі, приватизацію землі, під уже приватизованими об’єктами. Оскільки весь ресурс надходжень від такої приватизації, уряд пропонував спрямувати на реалізацію інвестиційних проектів. Нагадаю, що наданий урядом проект бюджету мав дефіцит у 1,9% ВВП. Перша версія висновків бюджетного комітету передбачала збільшення дефіциту до 3% ВВП. У новій версії висновків ця норма виключена. Замість цього уряду просто пропонується збільшити дефіцит бюджету. Ця, здавалося б більш компромісна, норма нажаль не узгоджується з тим, що передбачено у висновках, пропозиціях і дорученнях уряду. Про що йде мова? Давайте зробимо просте порівняння. Уряд подав проект бюджету з наступними параметрами. Доходи бюджету 120,3 мільярда гривень, видатки бюджету, прошу повернути перший графік, видатки бюджету 130,2 мільярди, дефіцит 9,9 мільярда або 1,9 % до ВВП. Баланс бюджету за висновками і пропозиціями комітету, що сьогодні мають голосуватися, виглядає вже наступним чином. Доходи бюджету 122,7 мільярда гривень, а витрати пропонується 203,2 мільярда, тобто на 80 з половиною мільярда гривень більше. Це складає 15,7% валового внутрішнього продукту. Інакше кажучи, уряду запропоновано збільшити дефіцит бюджету у 8 разів порівняно з поданим нами проектом. Таке зростання дефіциту має відбутися за рахунок збільшення видатків на 73 мільярди, в тому числі 10,4 мільярда безпосередньо пропозиції по збільшенню видатків; 2,7 мільярда доручення щодо доцільності врахування; 60 мільярдів пропозиції, які враховані в таблиці поправок до тексту закону. Уряду пропонують сформувати бюджет, видатки якого на 80 з половиною мільярдів або на 66% більші за доходи, а з урахуванням необхідності зниження податків на економіку в повному обсязі. Згідно пропозицій уряду видатки перевищать доходи на 83 мільярди гривень або 69 відсотків. Дефіцит при цьому складе 16,2 відсотка валового внутрішнього продукту. Давайте порівняємо кінцеві цифри розміру дефіциту проекту бюджету уряду і того, що пропонується для голосування. Ви бачите, з якого дефіциту ми починали розгляд бюджету – 9,9 мільярда. Зараз маємо критичний розмір дефіциту, дефіциту, з яким країна вижити не може. Для його покриття не вистачить коштів від приватизації кількох заводів „Криворіжсталь”. Уряд переконаний, що всі у цьому залі і поза цим залом прекрасно розуміють ситуацію. Підготовленими комітетом висновками і пропозиціями закладаються основи для можливого подальшого протистояння в роботі над бюджетом. Бо уряд не може, не має права внести на друге читання проект закону з таким дисбалансом та серйозною загрозою в фінансовій дестабілізації країни. І всі присутні в цьому залі добре усвідомлюють, що на друге читання ми внесемо за балансом доходів і витрат проект бюджету, що мусить відрізнятися від запропонованих вам на голосування висновків комітету. Бо не можна витратити того, чого немає. Уряд хоче ще раз наголосити. Ми готові шукати розумний допустимий компроміс. І такі можливості є. Ми про них говорили при попередньому розгляді проекту бюджету. Можливий компроміс і по допустимій корекції дефіциту за умов, що така корекція, по-перше, не штовхає країну на шлях жити в борг. По-друге, зачіпає збільшення видатків бюджету інвестиційного характеру, що дають поштовх в розвитку національної економіки, а отже створюють умови для постійного щорічного зростання доходів громадян. По-третє, не породжує бюджетних проблем для 2007 та наступних років. Уряд наголошую на своїй зацікавленості на своєчасному прийнятті бюджету. Але йдеться про якісний, збалансований документ, документ, якого потребує країна, економіка, а головне – її громадяни.
Дякую. Вікторе Михайловичу, запитання хочуть поставити, якщо можна. 5 хвилин на запитання. Немає застережень? Що, 10? Будь ласка, 10 хвилин, домовилися, щоб були паритетні у нас можливості. Запишіться, шановні колеги. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Олександр Бондарчук, фракція комуністів.
Виктор Михайлович. Бондарчук, фракция коммунистов. У меня первый вопрос, что касается ваших предложений в изменения по налоговому законодательству. Известно, что в Украине на сегодняшний день действует плоска ставка налогообления доходов физических лиц 13 процентов. Платят миллионеры, миллиордеры и люди с маленькой заработной платой. Не пора ли внести изменение в этот закон у установить прогрессивную шкалу налогообложения, как в общем-то это делается во многих странах, которые думают о своем населении? Второй момент, что касается инвестиций. Мы много говорим о том, что у нас изношены основные фонды на 90 процентов по многим отраслям промышленности. На самом деле капитальных вложений в такие отрасли и инфраструктуру, как жилищно-коммунальное хозяйство, сельское хозяйство, машиностроение нет. Что планируете вы данным проектом бюджета на следующий год? Спасибо.
Шановні друзі! Я хотів би наголосити на принциповій речі, яка стосується податків. Жодних змін податкових норм проект бюджету не містить. Єдине, що він містить, – це зниження ставок податків: зниження ставки нарахування на фонд заробітної плати скасування митного збору і зниження у два рази збору з купівлі- продажу валюти. Сьогодні уряд передав до парламенту пропозиції що зміни податкового законодавства окремим законом. І пропозиції, про які ви говорите, які стосуються прибуткового податку, ми можемо розглянути при другому читанні проекту змін до податкового законодавства. Що стосується другого питання, це проблема, яка потребує реагування, і я думаю, що в другій версії бюджету, або на друге читання, ми певні ініціативи по тому сектору, про який ви згадали, внесемо на розгляд Верховної Ради.
Віталій Хомутиннік, "Регіони України", будь ласка.
Шановний Вікторе Михайловичу, в дорученнях бюджетного комітету є пропозиція по збільшенню фінансування на вугільну галузь на 1,1 млрд. гривень, а також збільшення фінансування по капітальних вкладеннях в регіонах. Яка позиція Кабінету Міністрів по цих питаннях? Що буде по вугільній галузі? Яка ваша позиція? І від цього буде залежати дуже принципове питання для депутатського корпусу, фракції.
Шановні.
А також, я вибачаюсь, по спеціальному фонду фінансування вугільної галузі. Була пропозиція народного депутата Турманова по перенесенню всіх видатків вугільної галузі в загальний фонд для того, щоб виконувалося фінансування на 100 відсотків. Дякую.
Я з кінця почну. По-перше, ми фінансуємо в повному обсязі зобов’язання, які стосуються шахтарських проблем. І це – одні з найперших коштів, які ми кожного місяця з самого початку місяця виділяємо, в тому числі я підписав доручення казначейству вже на першу декаду листопада цього місяця. По-друге, ми можемо знайти компроміс, в тому числі і по питаннях шахтарів, в тому числі і по питаннях села і по інших проблемах, які ви піднімаєте, але за одної дуже важливої умови. Я думаю, що всі розуміють природу протиріч, які виникли. У нас є додатковий ресурс бюджету наступного року 23 млрд. гривень, який давайте розумно розподілимо – скільки на шахтарів, скільки на заробітні плати, пенсії, скільки в село, на житлово-комунальне господарство. Я говорив, що ми можемо зробити певний жест з приводу питань дефіциту бюджету, якщо мова йде про речі інвестиційного характеру. Але проблема полягає в тому, що нам надають доручень не на 23 мільярди гривень, а на 73 мільярда гривень більше. Тому ми закликаємо ще раз всіх народних депутатів. Якщо ми будемо діяти, виходячи з того ресурсу, який ми реально можемо дати суспільству, ми завжди знайдемо компроміс, в тому числі і по питаннях шахтарів.
Василь Калінчук, фракція Народної партії.
Дякую. Калинчук, Одещина, фракція Народної партії народного блока Володимира Литвина. Володимир Михайлович, прошу передати слово моєму колезі по фракції Володимиру Майстришину.
Мікрофон Володимира Майстришина.
Віктор Михайлович, я розумію, що сьогодні в залі тут відбувається політика, тому що коли ви говорите про те, що 80 мільярдів сьогодні дефіциту бюджету, то давайте згадаємо, наші з вами порозуміння в бюджетному комітеті торкнулися того, що ми доручили вам вивчити питання щодо збільшення дефіциту бюджету до 3 відсотків. І тому говорити про дефіцит бюджету 16 відсотків я би так трошки зупинився. Це перше. Я хотів би взагалі запитати Прем’єр-міністра чому сьогодні він пише листа у Верховну Раду і в тому числі роздруковує в „Урядовому кур’єрі”. То перше запитання такого плану. Невже ми сьогодні оці всі інвестиційні складові, про які сьогодні було обіцяно, бачимо тільки те, що ми сьогодні збираємо з усієї економіки? Кошти. які коштують сьогодні.
Володимир Якович, ну ви ж прекрасно знаєте, і ви можете самі зробити підрахунки. Справді, норми дефіциту в проекті постанови вже нема. Просто є запис „збільшити”. Але бюджетний комітет ці висновки, які надані, і пропозиції включив в порівняльну таблицю, і попробуйте без нас зробити підрахунки. І сума цих пропозицій, на жаль, складає саме ту цифру, про яку ми говорили, це 73 мільярди гривень додаткових видатків бюджету. Ну не може країна витратити в 2 рази більше, ніж доходи бюджету!
Іван Іванчо, фракція „Наша Україна”.
Дякую. Іван Іванчо, фракція „Наша Україна”. Шановний Вікторе Михайлович, я би хотів звернути увагу вашу особисто щодо підходів до формування місцевих бюджетів на 2006 рік, зокрема розрахункові показники доходів, закріплених за місцевими бюджетами на наступний рік, є завищеними, особливо для міст обласного значення і особливо для Закарпатської області, більше ніж на шість – сім відсотків. Це перше. Друге. Я би просив переглянути розрахунки обсягів платників податків, доходів, прошу вибачення, з фізичних осіб. І третє. Не враховано у бюджеті на наступний рік проведення фінансування програм місцевого значення позашкільної освіти, пожежної охорони і інші джерела фінансування вкрай важливих програм для місцевого населення. Дякую.
Ми готові реагувати на будь-які питання, які виникають з місць, і готові подивитися розрахунки по кожному з 690 бюджетів, з якими Державний бюджет має стосунки. Я прошу передати нам ваші матеріали, у Міністерство фінансів. Ми у відповідному департаменті ще раз подивимося розрахунки по бюджету, по якому ви ставите питання.
Сінченко, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Прошу передати слово Круку Юрію Борисовичу.
Владимир Михайлович, просят включить трансляцию на улицу. Уважаемый Виктор Михайлович. [[Крук. Сюда посмотри]] Два года подряд выделялись средства на строительство флота для Украинско-Дунайского пароходства на Килийском судоремонтном заводе. В этом году почему-то, вернее, в плане на следующий год эту строчку убрали – и написали: «выделение кредита». Кредит Украинско-Дунайское пароходство, который, вы знаете, более 500 миллионов долларов потеряло в результате войны в Югославии, никогда не возьмет. Поэтому я вас прошу еще раз отставить строчку. И ваше мнение? Второе вопрос – вопрос по строительству канала «Дунай – Черное море». В этом году хоть мало, но было выделено, но, к сожалению, сейчас совместили две строки: эксплутационные и.
Шановний Юріє Борисовичу, я думаю проект другого роду, який ви зачепили, є важливим для країни з точки зору не тільки економіки, а значно більш важливих речей і, якщо є потреба розділити програми, ми можемо такий крок зробити. Що стосується будівництва суден. Мова йде про виробничу комерційну діяльність і уряд буде відходити в таких випадках від безплатного бюджетного фінансування на режим кредитування, бо ці кошти потім із заробітків мають повертатися в державну казну.
Валерій Асадчев, фракція Української Народної партії.
Дякую. Валерій Асадчев, Українська народна партія. Вікторе Михайловичу, у мене до вас є таке питання. Можна схвально віднести до спроби уряду зменшити податкове навантаження. Але виникає питання, чому інструментом цього зменшення взятий фонд заробітної плати? Тобто джерело, яке сьогодні наповнює соціальні фонди, в тому числі і пенсійний, дефіцит якого складає майже 10 мільярдів, ми зменшуємо пряме джерело наповнення цих фондів. Якщо ми говоримо про зниження, давайте. про ПДВ, ми ж хотіли зменшити з 20 на 15 відсотків, то давайте за три роки дамо перспективу і знімемо в цьому, наступному році на два відсотки знімаємо, наступний ще на два і так далі. Це, дійсно, буде пряме так сказати, обігові кошти залишити в суб’єкті господарювання. Або давайте розширимо інститут валових затрат це теж піднімить ділову активність суб’єктів господарювання. Чому взято саме в фонд зарплати всього на півтора відсотка, мені здається що це якась полуміра і вона мало до чого приведе, крім до того, що не буде доходів до пенсійного фонду.
По-перше, я хотів би спростувати інформацію, яка тут прозвучала раніше в залі, що ми не дали пропозицій по зниженню податкового навантаження на наступні роки. Вони є в другому томі матеріалів, які вам роздані від уряду. Ми можемо вести дискусії з приводу того, по якому податку в 2007 році робити зниження. По-друге. Коли ми рахуємо баланс фінансів країни, ми не ділимо проблеми пенсійного фонду, державного місцевого бюджету, ми розглядаємо проблему загального балансу, і в цьому балансі немає значення, по якому платежу ми знижуємо податки, чи по ПДВ, чи по нарахуванню на заробітну плату немає, тому що ми робимо загальний баланс. Я хотів би наголосити, що ми не ділимо на першому етапі державний чи місцеві бюджети, чому ми реакцію першою робимо на нарахування на фонд заробітної плати, тому що соціальні податки в Україні є дуже високі і ми повинні зробити перший жест в цьому напрямі. І чому це нам важливо робити в балансі бюджету, бо ми добре розуміємо, що знижуючи ставки, ми втрачаємо доходи Пенсійного фонду, але ми не маємо права залишити українських пенсіонерів без коштів на виплату пенсій. Саме тому в балансі бюджету ми врахували всю суму коштів, які необхідні на наступний рік, щоб в повному обсязі і своєчасно виплачувати пенсії українським пенсіонерам.
Дякую, Вікторе Михайловичу. Час вичерпаний, сідайте. Я прошу секретаріат, запросіть народних депутатів до сесійної зали, зараз ми будемо приймати рішення. Заключне слово просить Супрун Людмила Павлівна, щоб узагальнити всі ті пропозиції. Запросіть народних депутатів до сесійної зали. Будь ласка, Людмила Павлівна.
Шановні колеги, щоб зробити підсумок розгляду проекту закону, який поданий урядом, хочу зробити тільки один висновок. Цей проект закону порушує законодавство на 80 мільярдів. Це не Верховна Рада вимагає додаткових грошей на фінансування економіки. Це вимоги закону. По великому рахунку треба було б на початку ще віддати цей нікчемний документ назад в уряд і я думаю, що це знайшло б підтримку всього залу, 400 голосів, в тому числі, і проурядових фракцій, але зважаючи на складну ситуацію, коли попередній уряд пішов у відставку, а цей працював тільки п’ять днів, Верховна Рада прийняла цей документ. Для чого? Щоб зробити відповідні висновки – не відповідає дійсності, офіційно заявляю і буду відстоювати цю позицію в суді, якщо необхідно, про те, що ми намагаємося збільшити видатки бюджету на 80 мільярдів. Ми запропонували залишити такий дефіцит, який передбачений Бюджетною резолюцією до двох відсотків і можу сказати, що уряд через декілька днів сам порушить це питання. І тоді ми будемо його питати: чому він збільшує дефіцит бюджету? Бо це неможливо зробити, - залишити його на такому рівні, оскільки у нас надійшли гроші від приватизації. І, як тільки ми почнемо їх витрачати, дефіцит буде офіційно рости. Я дуже хотіла б, щоб ми правдиво відносилися до цієї ситуації. І сьогодні, коли фракції, які не входять і не формували уряд, - намагаються вирішити проблему, фракції, які входять до уряду, - блокують ситуацію, їм не треба бюджет. Їм треба бюджет 2005 року продовжити на 2006 рік, щоб ні за що не нести відповідальності. Офіційно заявляю, що ми запропонували збільшити доходи державного бюджету тільки на 3,2 млрд. грн. І це об’єктивні речі. Це дія податків цього року. Ми запропонували підтримати скасування зниження податків на фонд оплати праці. І це також у нас відображено у висновках. Уряд не хоче працювати над законами. Він не хоче його приймати. Він не хоче давати гроші місцевим бюджетам, бо він хоче зірвати ці вибори і зірватися ситуацію в економіці. Офіційно заявляю ще раз, що я буду кожне слово відстоювати в суді. І прошу підтримати Верховну Ради, наші висновки і пропозиції. Вони сформовані виключно, шановні колеги, на підставі ваших зауважень. І нічого іншого комітет сюди не добавляв, жодного слова. Ми узагальнили ваші пропозиції і вони відображені у нас у висновках і пропозиціях. Прошу підтримати. Якщо уряд не здатний це зробити, хай відпочиває, хай прийдуть ті люди, які будуть виконувати ці вимоги бюджетної резолюції, закони України і цей бюджет. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Прошу хвилиночку уваги, прошу хвилиночку уваги! Вчора відбулося засідання Політичної ради при Президенті України. Обговорювались питання, в тому числі і пов’язані з прийняттям бюджету. Я тоді поставив питання на цьому засіданні таким чином: „Давайте дамо відповідь на запитання - чи потрібен Україні бюджет?” І, судячи з того, як уряд ставиться до підготовки бюджету, як він працює з комітетом, є чітке переконання, що цей бюджет, який запропонували Верховній Раді, запропонували таким чином, що Верховна Рада цей бюджет не приймала, а відтак буде можливість всю провину за провал бюджетного процесу перекласти на Верховну Раду України, бо компроміс приймається таким чином, якщо погоджуються з пропозицією уряду – це компроміс, якщо Бюджетний комітет пропонує знайти прийнятне рішення, яке потрібно суспільство – це не приймається, це приймається на рівні багнетів. Тому, шановні колеги, нам потрібно сьогодні визначитися чи приймаємо ми бюджетні висновки, рекомендації, які напрацьовані з тим, щоб уряд міг продовжити роботу над бюджетом або на себе відповідальність за те, що Верховна Рада, прийнявши до розгляду бюджет, не робить дальших кроків. Тим більше, що органи місцевого самоврядування підтримали повністю напрацьований проект Бюджетним комітетом. Нам зараз потрібно дати можливість уряду продовжити разом з комітетом роботу над бюджетом. В іншому випадку, не зрозумілі будуть наші дії. З урахуванням цього, шановні колеги, я просив би з мотивів 5 хвилин і потім будемо голосувати. Запишіться, будь ласка. Петров, фракція комуністів. Будь ласка.
Петров, фракция коммунистов. Прошу передать слово Петру Степановичу Цибенко.
Петро Степанович Цибенко.
Спасибі. Фракція комуністів, Цибенко, голова Комітету з прав пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Шановні колеги, я хотів би підкреслити три очевидні речі. По-перше. Справді, уряду бюджет не потрібен. Йдучи на вибори, вони хочуть державною кишенею управляти в ручному режимі. Перше. Друге. Фракція комуністів підтримує тенденцію, яка закладена у висновках бюджетного комітету, нас не все влаштовую. Але тенденцію ми підтримуємо і будемо підтримувати цей документ. Це – друге. І третє. Шановний Володимире Михайловичу, нам треба вносити зміни до Бюджетного кодексу. Кілька років підряд через затвердження висновків бюджетного комітету, через Верховну Раду протягується той варіант бюджету який не потрібен народу України. Тому нам треба внести зміни для того, щоби розділити висновки Бюджетного комітету і, власне, документ по суті. Дякую за увагу.
Олександр Корсаков, фракція „Регіони України”.
Владимир Михайлович, прошу передать слово Бронникову Владимиру Константиновичу.
Будь ласка, мікрофон Броннікова.
Уважаемые коллеги, Бронников, Запорожье, фракция «Регионы Украины». Фракция полностью поддерживает горячий выступ Людмилы Павловны Супрун нашей запорожской землячки. И считает, что страна не может жить без бюджета. Но фракция не согласно со следующим, что страна может жить с тем урядом, который не в состоянии подготовить такой бюджет. Поэтому фракция Регионов, будет голосовать за бюджет только в том случае, если мы скажем Президенту, что уряд надо отправлять в отставку, уряд не способный отрабатывать бюджет и только после этого брать на себя ответственность за доработку этого бюджета так, который нужен стране. Спасибо.
Василь Надрага, будь ласка, мікрофон фракція Народної партії.
Василий Надрага, Народный Блок Литвина. Уважаемые коллеги, сегодня наша фракция очень детально изучила вопрос, предложенный и обсуждаемый сегодня по бюджету 2006 года. Наши специалисты объяснили и это вполне естественно, что не принятия предложения Бюджетного комитета поставить под срыв весь бюджетный процесс в государстве. И какими бы благими сегодня намерениями не высказывалась и не обосновывалась идея о не принятии бюджета, мы можем поставить под срыв социальное обязательства государства в будущем году, образование, здравоохранение, тепловое обеспечение жилищно-бытового комплекса и всего того, что по большому счету составляет насущные потребности самого населения, а не политиков. И поэтому фракция Народной партии Литвина голосовала за бюджет, и будет голосовать. Мы считаем, что мы должны отдать наши предложения Кабмину и получить в ответ то, что мы предложили, и соответственно это обработать. Спасибо.
Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна”.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, нам треба привчати уряд до того, щоб він виконував умови Бюджетної резолюції. Це для вас, шановні, план, як може бути зверстаний закон. Я розумію, що цей бюджет верстався урядом Юлія Тимошенко, я це знаю і тому, я хочу, щоб ми зараз прийняли ті висновки, які озвучені сьогодні пані Супрун і бюджетним комітетом. І передбачили в них те, що не можна законом про державний бюджет скасовувати дії інших законів, не можна сьогодні скасувати всі ті, так звані, пільги, а насправді компенсації і військовослужбовцям, і пенсіонерам, і всім, всім обездоленим. Схаменіться, люди, цього не можна робити. Треба проголосувати за висновки, а пана Пинзеника прошу врахувати все те, що сьогодні говорилося і зробити, дійсно, нормальний закон про бюджет.
Левко Лук’яненко, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Лук’яненко, Українська республіканська партія „Собор”, Блок Юлії Тимошенко. Прошу передати слово Кирильчуку Євгену Івановичу.
Євген Кирильчук, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Фракція Блоку Юлії Тимошенко, Кирильчук Євген Іванович. Фракція дуже уважно проаналізував бюджет і ми прийшли до висновку, що, по-перше, різко падають темпи виведення економки з тіні, відновлюються старі схеми розкрадання грошей, старі дири в кордонах по завезенню контрабанди. Тобто уряд не налаштований на серйозне збільшення валового внутрішнього продукту за рахунок виведення з тіньової сфери. А чи можна було за 8 місяців збільшити надходження в бюджет в двоє і на 100 мільярдів валовий внутрішній продукт? То чому цього не можна робить зараз? Ми пропонуємо повернути його на доопрацювання в уряд.
Шановні народні депутати, прошу підготуватися до голосування. Я ще раз хочу сказати, шановні колеги, ми приймали Бюджетну резолюцію, прийняли її конституційною більшістю. На превеликий жаль, із 112-ти положень, які містяться в Бюджетній резолюції, уряд 36 не врахував. Але бюджетний комітет все зробив, щоб нагадати уряду, що нам спільно потрібно виконати Бюджетну резолюцію. У зв’язку з цим нам потрібно прийняти той документ, який запропонований бюджетним комітетом. Це ще одна спроба вийти на порозуміння і на прийнятне рішення разом з урядом. Враховуючи це, шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію бюджетного комітету про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України як постанови про схвалення висновків і пропозицій по проекту Закону „Про Державний бюджет України на 2006 рік”. Реєстраційний номер 8000-П. Прошу голосувати. [[11:17:53]] За-270 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Фракція комуністів - 56. „Регіони України” -29, Народна партія - 44, „Наша Україна” -40. Блок Тимошенко – 0. СПУ- 0, Українська народна партія – 22,. СДПУ(о) – 1, „Вперед, Україно!” – 19, „Довіра народу” – 15, „Реформи і порядок” -2, Партія промисловців і підприємців України – 12, Народний Рух України – 14, „Єдина Україна” – 12, позафракційні – 13. Петро Цибенко, будь ласка.
Спасибі Володимир Михайлович! Фракція комуністі, Цибенко. Шановні колеги! Шановний Володимир Михайлович! Я думаю, що відбулося голосування таке, яке воно мало відбутися. І від імені фракції я прошу, щоб результати голосування були опубліковані в газеті „Голос України” для того, щоб, скажімо, країна знала, хто хоче нормальний соціальний бюджет, а хто хоче мати ніякий бюджет для того, щоб у ручному режимі управляти грішми державними. Дякую.
Шановні колеги, немає щодо такої пропозиції? Я думаю, це буде гарний передвиборчий матеріал. Опублікуємо. Переходимо до розгляду питань у другому читанні. Оголошується до розгляду проект Закону про управління об’єктами державної власності. Доповідач Володимир Йосипович Матвєєв, заступник голови Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій.
Уважаемый председательствующий, уважаемые народные депутаты, народ Украины. Проект Закона Украины «Об управлении объектами государственной собственности» был принят в первом чтении 20 апреля сего года. Ко второму чтению в Комитет по вопросам экономической политики, управление народным хозяйством, собственности, инвестиций поступило 115 предложений, основная часть этих предложений представлена Кабинетом Министров Украины. Отклонено 23 предложения, остальные учтены полностью, некоторые учтены редакционно. Комитет рассмотрел подготовленный ко второму чтению этот законопроект 21 сентября и принял решение: рекомендовать Верховной Раде принять закон «Об управлении объектами государственной собственности» во втором чтении и в целом. В связи с тем, что Главное юридическое управление Аппараты Верховной Рады высказало ряд замечаний к законопроекту, комитет повторно рассмотрел его 19 октября. Было принято решение согласиться с некоторыми замечаниями Юридического управления и внести редакционные правки в тех законопроектах. При этом комитет еще раз подтвердил свое предыдущее решение, внести законопроект на рассмотрение Верховной Рады для принятия его во втором чтении и в целом. Просим поддержать.
Так, йдемо тоді по поправкам, Володимире Йосиповичу.
Да.
Юрій Кармазін, 15 поправка. Ви наполягаєте на ній, Юрію Анатолійовичу? Ні, не наполягає. 20-а, Сергій Жижко. Наполягаєте? Макеєнко, 21-а поправка. Рудьковський, 22-а наполягаєте на ній? Є Рудьковський. Юрій Кармазін 28-а поправка. Юрію Анатолійовичу, мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я пропоную абзац 5 частини 1 в статті 5 доповнити словами „та керівників найбільш крупних державних підприємств та акціонерних товариств, та уповноважених осіб, перелік яких визначається постановою Кабінету Міністрів України”. Ви розумієте, для чого я це роблю? Я це роблю для того, щоб управління об’єктам державної власності було більш прозорим, більш прогнозованим і щоб не було такого, як сталося з Криворіжсталлю, коли певні сили використовували керівництво такими серйозними об’єктами на свою користь. Тому я не розумію мотивів, по яким відхилена ця поправка і просив би, все-таки, її прийняти і погодитись комітет.
Поправка чисто популистская, поэтому мы предлагаем учесть поправку, внесенную Кабинетом Министров на странице 8, сверху, поправка 6. Прошу поставить на голосование.
Вноситься на голосування поправка № 28 Юрія Кармазіна, сторінка 8. [[11:23:10]] За-30 Поправка не прийнята. Поправка 34 Кармазіна на 9-й сторінці. Юрій Анатолійович, наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Там ще була поправка 30, де написано, що враховано частково, насправді там дуже мало враховано. Але, в 34-й, яка також відхилена, я пропоную абзац 10 частини першої статті 5 викласти в такій редакції: «Приймає рішення про достроковий продаж пакетів акцій, часток, закріплених у державній власності, або їх частини». Поки що, там написано, в даному випадку, поки що враховано: «Приймає за поданням Фонду державного майна України». Практично є це відображено, але от в 30-й відхилили, в 30-й поправці, де мова йшла про відчуження з державної власності, переданих в управління державних корпоративних прав або на вчинення дій, наслідком яких може бути відчуження цих корпоративних прав державної власності про передачу відповідно до закону об’єктів державної власності в комунальну власність, дає згоду на передачу об’єктів з комунальної у державну власність, то є.
Будь ласка,.
Поправка 34. Кто-то все-таки должен вносить предложения по вопросу о досрочной продаже пакета акций. Мы предлагаем это оставить за Фондом государственного имущества, что вполне логично чисто по всем и правовым правилам и так далее. Прошу ставить на голосование.
Вноситься на голосування поправка. Так вона врахована частково була. Ну ми повернемося, раз ставимо 34-ту поправку на голосування, тоді повернемося до 30-ої. Вноситься на голосування поправка 30 Юрія Кармазіна, сторінка 9. [[11:25:28]] За-27 Рішення не прийнято. Повертаємося до 30-ї поправки. Мікрофон Кармазіна.
Шановний Володимир Михайлович, дуже важливо, що життя показало, що вчиняються дії наслідком яких буває відчуження корпоративних прав з державної власності, беруть щось в борг, а потім, ви знаєте, рішенням суду і так далі, відсуджують. Тому я і поставив питання, щоб це зупинити. Я розширив те, що зараз є і записав „приймає рішення щодо відчуження з державної власності переданих в управління державних корпоративних прав або на вчинення дій, наслідком яких може бути відчуження цих корпоративних прав з державної власності, про передачу відповідно до закону об’єктів державної власності у комунальну власність, дає згоду на передачу об’єкту з комунальної у державну власність”. Ви розумієте, це суттєво розширює гарантії непорушності тієї державної власності. Я не розумію, чому комітет відхилив цю поправку. Ви розумієте, чисто юридично це не дає можливості розкрадання подальшого тих схем, які і зараз використовується. Подивіться, що у „Нафтогазі” зараз робиться. Якраз оте, про що я зараз говорю.
Я прошу ставить на голосование.
Вноситься на голосування поправка 30-та Юрія Кармазіна. Шановні колеги, давайте будемо працювати продовжувати. [[11:27:07]] За-22 Поправка не прийнята. Переходимо далі. Поправка 47-ма Юрія Кармазіна. Юрію Анатолійовичу, це сторінка 14, наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Мова йде про те, щоб змінити статтю шосту. Шановні друзі, я бачу підхід зала такий, що індиферентно після прийняття бюджету. Але все-таки це дуже важливий закон. Я пропоную викласти в такій редакції. Передають функції з управління об’єктами державної власності господарських структурам та уповноваженим особам укладати з ними договори і управління майном і здійснюють контроль за ефективністю їх використання, виконання у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Це дуже важливо, що мова йде про те, що і здійснюють і контроль, і укладають договори управлінням майном. І я вважаю, що це покращило б закон. Я не розумію мотивів, по яким 30-та поправка була відхилена і не врахована. Просто не розумію мотивів комітету, ви розумієте.
Для того, чтобы понимать, надо приходить на заседание комитета, когда приглашают. Это первое. Второе. По этому вопросу мы консультировались с Главным юридическим управлением. Главное юридическое управление так же согласно с мнением комитета, что в данном случае договор поручение больше соответствует духу и стилю закона, чем договор управление. Прошу ставить на голосование.
Вноситься на голосування поправка 47 Юрія Кармазіна. [[11:29:01]] За-28 Поправка не прийнята. Поправка 59, народний депутат Жижко. Наполягаєте на ній? Ні, не наполягає. Йдемо далі. 69 поправка, Юрій Кармазин. Юрію Анатолійовичу, наполягаєте на ній? Мікрофон увімкніть.
Шановні друзі! Я хотів би, щоб ми не протирічили здоровому глузду. В частині першій статті 10 я пропоную викласти в такій редакції: „Уповноважені особи виконують функції з управління державними корпоративними правами відповідно до договору управління майном, який укладається органами уповноваженими управляти об’єктами державної власності або Фондом державного майна України з уповноваженою особою”. Адже що сталося? Сталося те, наприклад, як попередавалися суда ЧМП „Бласко”, їх поховали по схемі: одне судно, одна компанія, все зробили а офшорні і договорів цих не по заключали, а там, де по заключали, так їх ніхто не контролював. Тому я зараз і пишу, що уповноважені особи виконують функцію з управління відповідно до договору, щоб вони не могли самовільно щось зробити, управління майном, який укладається, або там Мінтрансом, або іншим міністерством, або Фондом державного майна з уповноваженою особою.
Ответ тот же самый, что и предыдущий.
Вноситься на голосування поправка 69 Юрія Кармазина, це сторінка тридцять три. [[11:30:57]] За-24 Рішення не прийнято. Йдемо далі. Михайло Добкін, поправка 71. Наполягаєте на ній? Ні. Юрій Кармазин. 75 поправка. Наполягаєте. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги! Я пропоную цю ж статтю, статтю 10, доповнити частиною сім і викласти її у такій редакції: „ Без дозволу Кабінету Міністрів України державні корпоративні права надані в управління уповноваженій особі не можуть бути відчужені з державної власності. А стосовно них ті, кому вони передані в управління, не можуть вчиняти дії, наслідком яких може бути відчуження цих корпоративних прав з державної власності. Це якраз фактично є продовженням лінії на перекриття можливостям олігархам брати в управління, а ще є такі сьогодні заводи, і потім відчужувати на свою користь. Сьогодні це робиться по спиртовій галузі практично кругом, вона робиться збитковою по іншим галузям. І тому я вважаю, що цей пункт обов’язково має бути доповнений. В іншому вигляді я не бачу цього закону, якщо цього не буде. Дякую.
По сути эта поправка Кармазина учтена в статье 11, которая называется «Управление акциями государственных акционерных обществ».
Вноситься на голосування поправка 75 Юрія Кармазіна. [[11:32:50]] За-39 Рішення не прийнято. Поправка 78 Віктора Мироненка. Наполягаєте на ній? Ні, не наполягає. Людмила Полякова? Лариса, вибачте. Лариса Полякова, наполягаєте на ній? Ні. Значить, Полякова не наполягає на поправках. Так, Олександр Мороз поправка 94. Наполягаєте на ній? Ні. Юрій Кармазін. 105 поправка. Юрій Анатолійович, наполягаєте? 90-та? Давайте повернемось до 90-ї. Так, 90-та. Кармазін, відхилено. Да, я про пропустив, вибачте. 90 поправка Кармазина. Мікрофон.
Шановні колеги, я звертаю вашу увагу на статтю 11. Я пропоную абзац четвертий частини восьмої цієї статті викласти в такій редакції: не можуть відчужуватися з державної власності до скасування заборони на їх приватизацію або по відношенню до них за зобов’язаннями уповноваженої особи не можуть вчинятися дії, наслідком яких може бути відчуження цих акцій. Це одна із гарантій, які я вбачаю в тому, щоб ці акції з ними вчинялися, згідно закону, прозоро і на користь нашого народу. Тому я просив би, врахувати. Але комітет, якщо займає таку само позицію, тоді прошу зал проголосувати. Дякую.
Комитет предложил такую редакцию, вернее предлагает такую редакцию, которая отображена напро.: „стосовно них не вчиняються дії, наслідком яких можуть бути відчуження цих акцій з державної власності до скасування заборони на їх приватизацію”.
Так, ставиться на голосування поправка номер 90 Юрія Кармазіна, це сторінка 39. [[11:35:19]] За-24 Рішення не прийнято. Поправка 105, Юрій Кармазін. Юрій Анатолійович, наполягаєте на цій поправці? Мікрофон, будь ласка.
Я ставлю питання про те, що у нас є стаття 14, яка називається „Винагорода керівникам державних підприємств”, де записано „за рішенням органу, уповноваженого управляти об’єктами державної власності, керівникам державних підприємств може виплачуватися винагорода за результатами фінансово-господарської діяльності цих підприємств за рахунок їх чистого прибутку. Порядок надання, умови та конкретні розміри винагород визначаються Кабінетом Міністрів і є складовою частиною трудового договору, контракту з керівником державного підприємства”. Я вважаю, що ця стаття має бути виключена, бо все передбачено в контракті і давати ще якусь додаткову прерогативу по відношенню до керівника, по відношенню до робітників інших, які і так знаходяться в гіршому становищі окремою статтею просто не варто. Тому я просив би цю статтю виключити, але вона в новій редакції, в 19-й, фактично перейшла такою ж самою. Дякую.
Ну, она оставлена. Кстати, там предусмотрено, что Кабинет Министров составляет эти условия поощрения, и эти поощрения являются составной частью трудового договора-контракта с руководителем государственного предприятия, то есть то, о чем вы говорите.
Ставиться на голосування поправка 105-а Юрія Кармазина, це сторінка 53-я. [[11:37:11]] За-14 Рішення не прийнято. Володимир Заплатинський – 107 поправка. Наполягає на ній? Ні. Всі інші поправки проголосовані. Яка пропозиція комітету, Володимир Йосипович.
Принимать в целом.
Шановні колеги, підготуватися до голосування. Ставиться на голосування пропозиція комітету: про прийняття у другому читанні в цілому як закон проекту Закону „По управління об’єктами державної власності”. Реєстраційний номер 6027. Прошу голосувати. [[11:37:59]] За-190 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Комуністів – 55, «Регіони України» - 36, Народна партія – 28, „Наша Україна» - 3, Блок Тимошенко – 0, СПУ – 24, Українська народна партія – 22, СДПУ(о) - 0, «Вперед, Україно!» - 1, „Довіра народу” – 3, „Реформи і порядок” – 0, Партія промисловців і підприємців України – 10, Народний рух України - 0, „Єдина Україна” – 3, „Позафракційні” – 5. Яка пропозиція комітету? Хто за те, - прошу уваги! – щоб повернутися до розгляду питання в другому читанні? Реєстраційний номер 6027. Прошу проголосувати. Прошу голосувати. [[11:38:57]] За-210 Шановні колеги, всі зауваження, всі пропозиції, які були внесені народними депутатами розглянуто. Отже, немає підстав нам не розглядати цей закон. Я прошу, запросіть народних депутатів до сесійної зали, шановні колеги, нам потрібно прийняти рішення. Шановні колеги підійдіть, будь ласка, зараз буде голосування потрібно проголосувати, я прошу вас. Зараз голосується законопроект, будь ласка, я прошу вас підійдіть до. Шановні народні депутати! Хто за те, щоб повернутися до розгляду проекту закону про управління об’єктами державної власності реєстраційний номер 6027. Прошу голосувати. [[11:40:07]] За-235 Повернулися. Хто за те, щоб підтримати пропозицію комітету про прийняття в другому читанні в цілому, як закон. Проект закону про управління об’єктами державної власності реєстраційний номер 6027. Прошу голосувати. Йде голосування. [[11:40:36]] За-233 Закон прийнято. Дякую. По фракціях, будь ласка. Комуністів – 56, „Регіони України” – 44, Народна партія – 41, „Наша Україна” – 2, Блок Тимошенко – 0, СПУ- 25, Українська Народна партія – 21, СДПУ (О) – 0, „Вперед, Україно!” – 0, „Довіра народу” – 6, „Реформи і порядок” – 0, Партія промисловців і підприємців України – 13, Народний Рух України – 0, „Єдина Україна” – 12, позафракційні – 13. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" [[друге читання]], Володимир Демьохін, реєстраційний номер 7117. Шановні колеги, нам до перерви треба розглянути в другому читанні, крім цього, ще один законопроект, прошу змобілізуватися для плідної роботи. Давайте одразу по поправках підемо. Давайте по поправках і все, щоб по одному.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты! С 1998 года вступил в силу Закон Украины «О защите национального товаропроизводителя от демпингового импорта». Законопроект 7117 „Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту” носит сугубо процессуальный характер и изменения, связанные с приведением некоторых аспектов отечественного законодательства к мировым стандартам. По законопроекту комитет получил 24 поправки, из которых 22 учтены полностью. Редакционно с юридическими правками одна и есть отклоненная поправка народного депутата Нощенко.
Микола Петрович, ви наполягаєте на ваших поправках? Увімкніть мікрофон, будь ласка. Поправка номер 4, друга частина цієї поправки. Мікрофон, будь ласка.
Нощенко, 160 виборчий округ, Сумщина, Народний блок Литвина. Добре було б, якби доповідач сказав, що 18 моїх поправок враховано, а то закцентував, що дві не враховані. Ми зараз розглядаємо один із ефективних ринкових механізмів впливу на випадки заниження штучно цін завезених товарів на територію України. І це питання покладено на міжвідомчу комісію. Тому моя поправка щодо статусу цієї комісії. Тому що у випадку незгоди суб’єктів господарювання з рішенням комісії до кого апелювати? До міністерства? Це не є рішення міністерства. До комісії, яку очолює заступник міністра економіки, також немає статусу цієї комісії. Тому і була внесена моя поправка. Але враховуючи те, що комісія розглянула його без моєї участі і я не зміг їх переконати, я знімаю цю поправку, а буду наполягати на поправці номер 12.
Уважаемый Николай Петрович, дело в том, что я конечно мог бы перечислить все поправки, которые мы учли ваши, вы действительно активно принимали участие, но сегодня речь идет о голосовании только тех поправок, которые не были учтены. И я согласен, что двенадцатую поправку, если бы мы более активно с вами работали на этапе подготовки ко второму чтению, возможно комитет и принял бы положительное решение. Поэтому считаю, что можно поддержать нашу поправку, двенадцатую и просил бы народных депутатов проголосовать за. Спасибо.
Шановні колеги, вноситься на голосування поправка номер дванадцять Миколи Петровича Нощенка. Прошу голосувати. Що? Відмініть голосування. Микрофон Нощенка. Відмініть голосування. Щось неправильно ми зрозуміли?
Ні, Володимир Михайлович, я ж не аргументував дванадцяту поправку. Я зняв четверту. А дванадцяту – дайте хвилину мені, будь ласка.
А, будь ласка, тоді аргументуйте дванадцяту поправку.
Нощенко, 160-й виборчий округ, Сумщина, Народний блок Литвина. Дванадцята поправка. Сутність її в тому, що попередні антидемпінгові заходи застосовуються протягом чотирьох місяців і припиняються по закінченні чотирьох місяців. Але в житті є прикрі випадки, коли після чотирьох місяців комісія не збирається і рішення не приймається, і зразу появляється дірка на кордоні, через яку завбачливі господарі протискують свій товар. Через що моя поправка, сутність якої заключається в тому, що дія попередніх антидемпінгових заходів не припиняється до скликання комісії, комітету.
Комітет підтримує, так я розумію, цю поправку. Тому прошу уваги, шановні колеги. Ставиться на голосування поправка номер 12 Миколи Нощенка. Прошу голосувати. [[11:45:51]] За-197 Рішення не прийнято. Інші поправки всі враховані. Отже, шановні колеги, будь ласка, Кабінет Міністрів дуже коротко з приводу: підтримуєте чи не підтримуєте цей закон? ________________. Підтримує, Кабінет Міністрів підтримує зазначений законопроект з поправками, внесеними народними депутатами, вважає цей закон дуже важливим у контексті захисту національного товаровиробника.
Шановні колеги, тут наполягають ще на 197, на 12 поправці раз переголосувати. Я ставлю на голосування. Хто за те, щоб повернутися до розгляду 12-ї поправки? Прошу голосувати. [[11:46:57]] За-221 Рішення не прийнято. Я вже не можу ще раз ставити на голосування. Так, шановні колеги, прошу уваги! Вносить на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту”, реєстраційний номер 7117. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[11:47:34]] За-291 Закон прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну" [[щодо спеціального розслідування]]. Реєстраційний номер – 7127, друге читання. Всі поправки враховані тут.
Всі. Одна отклонена, 13, народного депутата Поживанова, так как эта поправка не имеет отношения к норме закона. Уважаемые коллеги, просим поддержать законопроект во втором чтении.
Михайло Поживанов, наполягає на своїй поправці? Ні. Я тоді прошу уваги, шановні колеги. Вносить на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон Проект закону про внесення змін до Закону України „Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну” [[щодо спеціального розслідування]]. Реєстраційний номер – 7127. Прошу голосувати. [[11:48:43]] За-320 Закон прийнято. Таким чином, шановні колеги, ми прийняли два сотівських закони. Бачите, якщо знаходимо спільну позицію відпрацьовану, у нас не виникає жодних проблем. Шановні колеги, давайте розпочнемо розгляд проекту Закону про внесення змін до Закону України про комітети Верховної Ради України [[нова редакція]]. В’ячеслав Коваль. Хто буде від комітету доповідати? Немає. Тоді давайте зараз перейдемо до розгляду проект Закону про тимчасові слідчі та спеціальні комісії Верховної Ради України. Реєстраційний номер 6450. Доповідач Юрій Кармазін. Юрію Анатолійовичу, ви готові доповідати? Будь ласка, Кармазін Юрій Анатолійович. Пропонується таким чином, шановні колеги, 5 хвилин для доповіді щодо закону, 3 хвилини на відповіді на запитання, 3 хвилини від комітету і далі 15 хвилин на обговорення. Немає заперечень? Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія Захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, вам пропонується Закон України про тимчасові слідчі та спеціальні комісії Верховної Ради України, і я щиро вдячний, що ми його на кінець-то дійшли до нього. Авторами проекту – є люди з різних фракцій, це крім Кармазіна, Бандурка, Оніщук. Маркуш, Мороз, Писаренко, Потебенько, Ратушняк, Мусіяка, Зарубінський, Гуров, Шкіль, Надрага, Мельничук, Рудьковський. Цей закон, я доповідаю, що відповідно до статті 89 Конституції встановлено, що Верховна Рада України в межах своїх повноважень може створювати тимчасові спеціальні комісії для підготовки попереднього розгляду питань і для проведення розслідування з питань, що становлять суспільний інтерес. Створює тимчасові слідчі комісії, якщо за це проголосувало не менше як одна третина від конституційного складу Верховної Ради України. Висновки і пропозиції тимчасових слідчих комісій не є вирішальними для слідства і суду, а організація і порядок діяльності комітетів Верховної Ради України її тимчасових спеціальних і тимчасових слідчих комісій встановлюються законом. Прийняття проекту, який ми зараз пропонуємо, направлено на законодавче врегулювання повноважень Верховної Ради України встановлених статтею 89 Конституції. Цей проект враховує і ті пропозиції, які вносились Президентом до аналогічних проектів, які неодноразово розглядалися в цій залі і які за рішенням Комітету з питань правової політики представляли тоді, в тому числі і я. В новій редакції проекту, який подається зараз, враховані зауваження Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради, Верховного суду України, Академії правових наук, Національної юридичної академії імені Ярослава Мудрого, Генеральної прокуратури, Міністерства внутрішніх справ. Цей Закон не потребуватиме додаткових фінансових витрат з Державного бюджету. Він передбачає, що спеціальні слідчі комісії створюються, спеціальна тимчасова слідча комісія для проведення розслідування в справі про усунення Президента з поста в порядку імпічменту є колегіальним тимчасовим органом Верховної Ради, завданням якої є розслідування фактів викладених у підписаній більшістю від конституційного складу Верховної Ради в заяві про усунення Президента з поста в порядку імпічменту в зв’язку із вчиненням ним державної зради, або іншого злочину. Тимчасова ж слідча комісія, то спеціальна слідча комісія, а це тимчасова слідча комісія – є колегіальним тимчасовим органом Верховної Ради, завданням якої є здійснення парламентського контролю шляхом проведення розслідування з питань, що становлять суспільний інтерес. Тимчасова спеціальна комісія Верховної Ради таким чином відрізняється від спеціальної, від спеціальної тимчасової комісії, так як воно відрізняється по Конституції. Комісії, у відповідності статті 3 проекту, підзвітні Верховній Раді і у визначений Верховною Радою України, крім слідчої комісії з питань імпічменту термін, але не пізніше як через 6 місяців після її утворення подають Верховній Раді письмовий звіт про виконану роботу. Також цей закон передбачає фінансове та матеріально-технічне забезпечення діяльності комісії, порядок залучення спеціалістів для роботи в комісії, передбачає гарантії захисту трудових прав цих осіб, які залучаються до роботи в комісії. Передбачає відповідальність за порушення вимог цього закону і повністю регламентує особливості діяльності слідчої комісії. Передбачаючи, що підставами для призначення і проведення парламентського розслідування можуть бути повідомлення про порушення Конституції України, законів або інших нормативно-правових актів органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими особами, керівниками підприємств, установ, організацій будь-якої форми власності стосовно питань, які становлять суспільний інтерес. У слідчій комісії деталізується порядок утворення, порядок проведення засідань і права слідчої комісії. У відповідності до проекту, у порядку, визначеному Законом про інформацію, вона має право вимагати необхідну для розслідування інформацію від органів державної влади і органів місцевого самоврядування, їхніх посадових осіб, ознайомлюватися з документами, які мають пряме чи опосередковане відношення, вилучати потрібні для парламентського розслідування документи, крім випадків, коли щодо цих. надійшли щодо цих документів запити суду або органу досудового слідства, або їхні копії. Я вам хочу сказати, що розводиться діяльність комісії з діяльністю правоохоронних органів. І обов’язки ми передбачаємо слідчої комісії: і вести протоколи, і облік всієї інформації, проводити збір інформації. Все це ми передбачаємо. Також ми передбачаємо здійснення перевірок.
Дайте можливість завершити виступ Юрію Анатолійович, будь ласка.
Передбачаються в цьому проекті, шановні народні депутати, особливості діяльності слідчої комісії з питань імпічменту, особливості накопичення матеріалів, повноважень спеціального слідчого, повноваження спеціального прокурора. А я вам хочу сказати, що у нас така ситуація в країні зараз сталася, що якщо вчинив злочин Генеральний прокурор, то взагалі ніхто не може сьогодні нічого розслідувати. Розумієте? Тому те, що приймати закон потрібно, - це однозначно. І тому я просив би вас, це невеликий закон, але без нього сьогодні всі слідчі комісії, які утворені парламентом, працювати практично не можуть. Тому я просив би проголосувати за нього, а потім надати пропозиції, які у вас будуть, щоб ми розблокували просто цей процес. Спасибі за увагу.
Шановні колеги! Прошу записатися за запитання до Юрія Анатолійовича. На табло, будь ласка, покажіть прізвища народних депутатів, що записались. Володимир Лещенко, фракція комуністів. Ваше запитання, будь ласка.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України. Чернігівщина. Шановний Юрію Анатолійовичу, дійсно, такий закон потрібен і я вважаю, що його можна підтримати в першому читанні. Але скажіть, будь ласка, де ті гарантії, що з цими комісіями будуть читатись і Президент, і правоохоронні органи, і Кабінет Міністрів, і таке інше? На сьогодні ми бачимо, що вони лише чинять с проти, не дають працювати і, взагалі, ігнорують рішення або висновки цих комісій. Дякую.
Спасибі вам за професійне запитання. Справді, на сьогодні чиняться перепони і не надаються матеріали, але тільки через те, що вони говорять: „Нема закону про слідчі комісії!”. Але, не маючи закону про слідчі комісії, є кримінальна відповідальність за невиконання вимог слідчих комісій. Але ж у нас „ручний” був генеральний прокурор, точніше та особа, яка там займала. Тому, жодної справи не порушено за невиконання законних вимог слідчих комісій. Вони посилаються тільки на відсутність закону, „от нехай буде любий закон, от ми будемо тоді це робити”. Вони хочуть закон, давайте ми їм дамо цей закон, про що я й кажу. Спасибі вам за підтримку!
Володимир Пєхота, фракція „Регіони України”.
Дякую. Прошу передати слово Вернидубову Івану.
Іван Вернидубов, мікрофон.
Дякую. Шановний Юрію Анатолійовичу, дійсно, найбільші складнощі при роботі комісій, виникають у взаємовідносинах з правоохоронними органами, особливо з органами досудового слідства. Вони дійсно нічого не надають, навіть не дозволять ознайомитись з документами, хоча вони є не секретними. Але ви якось в цьому своєму законопроекті уникаєте взагалі терміна „правоохоронні органи”, там один раз десь тільки він. Це свідомо чи недоліки, оце дійсно, чи достатньо, на ваш погляд, вказівки на те, щоб всі державні органи надавали комісії? Я вважаю, що треба все-таки сказати і, оскільки, КПК не допускає цього, то прямо вказати, що правоохоронні органи повинні те-то, те-то й те-то. Дякую вам за відповідь.
Спасибі, шановний Іване Васильовичу. Кому, як не вам, генералу прокуратури, знати про те, що відбувалося, які перипетії на грані прийняття цього Закону і на грані тих експертних заключень, які нам давали. На жаль, всі хотіли тільки обмежити права депутатів. На жаль. І тому, ми в статті 23 передбачаємо обов’язковість свідчень слідчій комісії тобто всі громадяни і посадові особи органів державної влади, а правоохоронні органи – це органи державної влади, зобов’язані з’явитися на виклик слідчої комісії і дати правдиві свідчення про відомі їм обставини з питань, що є предметом парламентського розслідування. І, також, зобов’язані надати документи. Якщо ви хочете конкретизувати це, давайте будемо конкретизувати і будемо писати, що є обов’язком органу попереднього розслідування, що є обов’язком іншого, так званого правоохоронного органу. Тому що зараз правоохоронні органи, не кожен можна назвати правоохоронним органом. Тому давайте ми якось до якогось іншого підійдемо конституційного визначення. А в Конституції є визначення „орган досудового слідства”, або „суд”, або „прокуратура”. От такі визначення в Конституції. Тому, саме через те, слово „правоохоронний”, в цьому тексті закону, дійсно, відсутній. Але я вважаю, що то правильно, що воно відсутнє. Дякую вам.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, якщо ви не заперечуєте, ми оголосимо перерву на 30 хвилин до 12.30. Після перерви буде виступати перший заступник Голови Комітету з питань Регламенту і депутатської етики Гаврилюк. А перед тим, як перейти до обговорення, виступить Василь Онопенко, у якого є проект постанови про неприйнятність. Тоді ми проголосуємо цю пропозицію і якщо рішення не буде прийнято, будемо обговорювати.
Так, шановні колеги, продовжуємо засідання. Будь ласка, Гаврилюк Василь Васильович, перший заступник голови Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради. Підготуватися Онопенку.
Дякую, Адам Іванович. Шановні колеги, внесений проект Закону України, реєстраційний номер 6450 від 11.04.2005 року, дуже важливий, необхідний для врегулювання діяльності тимчасових слідчих і тимчасових спеціальних комісій Верховної Ради України, що передбачено статтею 89 Конституції України, в якій викладено наступне. Організація і порядок діяльності комітетів Верховної Ради України, її тимчасових спеціальних і тимчасових слідчих комісій встановлюється законом. Як вам відомо, Закон „Про комітети Верховної Ради України” був прийнятий Верховною Радою України ще в 1995 році з внесенням останніх змін до нього в 2000 році, тоді як закон „Про тимчасові слідчі і тимчасові спеціальні комісії” взагалі відсутній. Ви пам’ятаєте, друзі, що, можливо я нагадаю, в попередньому скликанні три рази голосувався цей законопроект, але президент, на жаль, його не підписував. Перше. Друге. Можливо хтось з вас є членами тих чи інших тимчасових слідчих чи спеціальних комісій, можливо декількох. Ви відчуваєте необхідність все ж таки врегулювання законодавчої діяльності цих комісій. Третє. Ми з вами постійно зтикаємося з тим, що, нажаль, ні виконавча влада, ні інші гілки, які сьогодні, можливо, і підприємства не реагують. І ми всі кажемо про посилення парламентського контролю. На погляд комітету цей законопроект про тимчасові слідчі і спеціальні комісії, автором якого є не тільки народний депутат Кармазін, а ще багато авторів, співавторів, є дуже важливим якраз з точки зору посилення парламентського контролю. Є тут і, на жаль, недорозуміння з точки зору Регламенту, порушується друга частина статті 6.2.3 Регламенту і 6.2.7, тобто немає висновків фінансово-економічного обгрунтування, а також не пропонується Верховній Раді проект, який ми повинні з вами прийняти. Але, враховуючи те, що до попередніх зауважень, які висловив і наш комітет, і Науково-експертне управління, все було враховано в доопрацьованому варіанті. Комітет пропонує прийняти за основу в першому читанні. Науково-експертне управління також вважає, що можливо прийняти в першому читанні цей законопроект. Дякую за увагу.
Так. Дякую, Василю Васильовичу. Будуть запитання? Немає. Сідайте тоді. Будь ласка. Це не скорочена процедура. Василь Васильович один зійшов, другий сходить до трибуни. Василь Васильович Онопенко. Є постанова, проект постанови про неприйнятність. Будь ласка, три хвилини.
Спасибі, Адаме Івановичу. Загадуйте бажання: між двома Василями Ваильовичами. Шановні колеги, звичайно, ідея прекрасно. І недаремно колишній Президент Леонід Данилович п’ять разів ветував цей законопроект. Але я хотів би сказати чи нагадати, про що говорить наш мудрий український народ, що благими намірами може бути вистелена дорога в пекло або до беззаконня. Тому, приймаючи цей проект закону ми повинні думати виважено, наскільки він відповідає Конституції і чинному законодавству. Слід зазначити, що відповідно до статті шостої Конституції України державна влада в Україні здійснюється на засадах її поділу на законодавчу, виконавчу і судову. Якщо ви уважно почитаєте даний законопроект, зокрема статті 14, 22, 23 і деякі інші, то ви побачите, що там, як кажуть, на відповідність Конституції навіть і не пахне. Тому що у проекті передбачено передати тимчасовим слідчим та спеціальним комісіям Верховної Ради України такі, зокрема, повноваження, як знайомитися із інформацією, викликати будь-яку особу для дачі пояснень, вимагати свідчення від осіб навіть від тих, які відповідно до закону мають зобов’язання щодо нерозголошення певної інформації, вилучати будь-які матеріали, приймати рішення про усунення відповідних посадових осіб від посади до закінчення розслідування і тому подібне. Більше того, намагається проектом передати повноваження, які належать сьогодні до органів прокуратури, міліції, Служби безпеки і інших правоохоронних органів, і ті, які регламентуються чинним Кримінально-процесуальним кодексом, Цивільно-процесуальним кодексом, Законом „Про прокуратуру”, „Про Службу безпеки”, „Про оперативно-розшукову діяльність” і тому подібне. І мене навіть дуже турбує, ось дістаю із широких штанин, як у тій поговорці сказано, одну книжку цікаву - це Конституція України, в якій сказано, що ніхто не може бути підданий обшуку не інакше, як за мотивованим рішенням суду чи проникнення у житло, за мотивованим рішенням суду [[Конституція, стаття 30]]. Ми сьогодні намагаємося передати це завдяки цьому майбутньому закону. І комісія - це підвідомчий орган Верховної Ради, таких функцій немає у Верховної Ради. І те, що підписало багато моїх колег, моїх друзів цей законопроект, мене не бентежить, хтось не читав, хтось недочитав. Можливо, як у тій поговірці, пам’ятаєте, коли начальник підписав наказ, не читаючи документу, про своє звільнення. То ж давайте читати документи. Я вважаю, що проект постанови, який я вніс, про неприйнятність.
Це гарне нагадування. Є ще краще, армійське, кажуть: „Командир батальйону написав на плані навчань командирам взводу таке, що в цих заняттях убить комбата”. А комбат підписав план занять. Так , будь ласка, 15 хвилин. Прошу Пузаков, фракція комуністів. За ним Михайло Мельничук.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Згідно з Конституцією України Верховна Рада здійснює парламентський контроль за забезпеченням конституційних прав, свобод і обов’язків громадян, додержанням законів та інших актів, які вона приймає. Сьогодні парламентський контроль здійснюється по суті частково. Спеціально створені контрольні інститути парламенту – Уповноваженого з прав людини, рахункова палат – часто наштовхуються на нерозуміння, а то і на відверту протидію органів виконавчої влади. Хочу зупинитися лише на одному факторі. Я – член фракції Комуністичної партії, яка постійно знаходиться в опозиції і ось уже в час розгортання передвиборної кампанії проводиться обмеження діяльності опозиції і, зокрема, парламентської, яку розглядають не як політичного опонента, а як політичного ворога. Права опозиції постійно порушуються, її акції блокуються. Проте пропрезидентські фракції та групи, що представляють потужні фінансово-політичні структури, живуть вольготно, користуються як державними, так і власними електронними засобами масової інформації, а опозиція не має доступу. То чому так? А за цим якраз і повинні слідкувати тимчасові слідчі комісії Верховної Ради. В час виборчої кампанії Верховна Рада повинна стати гарантом демократичності процесу парламентських виборів. Питання контролю є найважливішим і водночас найменш законодавчо врегульованим. Правове врегулювання, здійснення парламентського контролю продовжує залишатися фрагментарним і потребує невідкладного вдосконалення. Сьогодення вимагає підвищення ефективності здійснення парламентського контролю. Але, як показує життя, перетворити парламент на контрольований орган, це – останній бастіон демократії в Україні. Для цього необхідно внести до Конституції зміни, які надають комітетам Верховної Ради право здійснювати контроль над виконанням центральними та місцевими органами виконавчої влади Конституції та законів у відповідних сферах. Даний законопроект можна прийняти у першому читанні і доопрацювати, так як допущено в ньому ряд серйозних неточностей, що може завадити чіткому та однозначному застосуванню закону. Дякую.
Так, Михайло Мельничук. Підготуватись Соломатіну Юрію.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! Шановні радіослухачі! Ми розуміємо, що сьогоднішній законопроект, який подали на розгляд парламенту, і мета цього законопроекту є законодавче врегулювання повноважень Верховної Ради, визначених статтями 89, 111 Конституції України, щодо створення тимчасових слідчих спеціальних комісій Верховної Ради України. Ви знаєте, що ми є заручниками і вже не один рік Верховна Рада, ми, народні депутати, коли на зустрічах з виборцями нас просто звинувачують в тому, „ну й що, ви приймаєте там закони, а чому вони не виконуються?”. І таким чином, будем говорити так, виконавча влада на місцях. з цього приводу, переводять стрілки на нас, на народних депутатів, що, бачите, Верховна Рада винувата, що ці закони не виконуються, а не ми. І чимало прикладів з. Я не буду далеко ходить, як кажуть, за прикладами. По Чернівецькій області. Це ті зустрічі, які були і в Кельменецькому районі [[Берново]] і Красноїльськ Стороженецького району, і інші, інші населені пункти, де люди просто стонуть, говорять: „Ну подивіться яке свавілля робиться!”. І звинувачують нас. Тому слідчі комісії, які Верховна Рада створювала до цього часу, їхні правові основи не були визначені. І, як правило, ось комісія, яка очолював я і народний депутат Гаврилюк як співголови, по розслідуванню зловживання на ринку зерна і хліба в Україні, ми мали чималі матеріали накопичені для того, щоб вся Україна знала чому був такий злет цін. Але кому ми могли доповісти? Як ми могли доповідати, якщо нам не створені були належні умови для того. для праці ефективної. І тому залишається безумовно, що багаточисельні створення цих комісій практично ніякого ефекту не дають. І тому парламент є заручником ситуації, коли не можемо проконтролювати на місцях, як виконуються закони. І тому і голови адміністрацій районних, і подекуди обласних адміністрацій, просто рукою махають, коли бачать, що десь, до прикладу, не виконується закон України. Комісії можуть підсилити виконання законів на території України. І тому фракція Соціалістичної партії буде голосувати, підтримувати в першому читанні цей законопроект.
Михайло Васильович, думаю, що з першого січня навряд чи махатимуть уже руками. Юрій Соломатін, фракція комуністів. Сергій Жижко наступний.
Дякую. Голова Тимчасової слідчої комісії „Березовський-Ющенко”. Шановні колеги, Якби безслідно зникли в будь-якій державі 21 мільйон доларів, це стало б підставою для порушення кримінальної справи. Питання є риторичним: Тимчасова слідча комісія в протоколі від шостого жовтня, спільному протоколі з паном Березовським, зазначила, що такі гроші спрямовувалися в Україну з двох латвійських банків, але саме в Україні сліди їх десь зникли. Саме тому наша комісія офіційно звернулася до Генеральної прокуратури України, до Служби безпеки України, до прикордону, до Державного комітету фінансового моніторингу з проханням надати нам правову підтримку і допомогу в тому, щоб відшукати сліди цих грошей в Україні, хто був реципієнтами цих грошей і як ці гроші були використані. І ми отримали вже перші відповіді цих поважних установ. Від Генеральної прокуратури заступник Генерального прокурора пан Медведько, котрого зараз пропонують за посаду Генерального прокурора, відповідає так: „Повідомляю, що підстав для проведення розслідування Генеральною прокуратурою України стосовно незаконного втручання Березовського Бориса Абрамовича у фінансування виборчої кампанії по виборах Президента України у 2004 році не вбачається”. Спасибі, зрозуміло, пан Медведько. Далі. Служба безпеки України повідомляє: розслідування злочинів у сфері порушення виборчого законодавства віднесено до виключної компетенції слідчих органів прокуратури. Знову ми повертаємося до пана Медведько. Разом з тим повідомляємо, що виконання запиту в частині призначення заступника голови служби постійним представником при Тимчасовій слідчій комісії для організації взаємодії можливо виключно після законодавчого визначення повноважень, організацій і порядку діяльності тимчасових слідчих комісій Верховної Ради України. Таким образом, шановні, ось ці поважні структури, які повинні були б надати всіляку допомогу Верховній Раді у вигляді створеної тимчасової слідчої комісії, послали нас куди? По відомому адресу. Тому без такого закону, котрий пропонується, незважаючи на всі ті недоліки, які наші правоведи там відшукали, я особисто вважаю, я вас благаю давайте приймати цей закон в першому читанні за основу, бо надалі будь-якій комісії, скільки б ми їх не створювали, а вже навіть у нас де ще 5 чи 6 пропозицій з цього приводу є будуть наражатися на відсутність закону. Дякую.
Так, Сергій Жижко. Щось я не бачу його. Так, будь ласка, Сергій Сас - теж саме, на завданні відповідальному. Володимир Черняк на підході, Олександр Ткаленко, будь ласка.
Олександр Ткаленко. Фракція Народного Руху України. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Шановні радіослухачі! Безумовно, Закон про тимчасові слідчі спеціальні комісії має надзвичайну актуальність і ми, я думаю маємо його прийняти, але він має і недоліки, зокрема, про ті, які про які тут говорив Василь Онопенко. Тобто, в правах тих комісій, безумовно, потрібно підпорядкувати і привести їх до відповідності, до Конституції України. Я хотів би сказати про інші недоліки. Недоліки щодо формування цих комісій. Сьогодні згідно Регламенту тимчасові слідчі спеціальні комісії формуються таким чином, щоб в їх склад входили представники всіх фракцій. Отже, якщо якась фракція хоче забалотувати те чи інше питання, вона просто представника туди не дає і виникає певна юридична колізія. Наступне. В цьому проекті закону передбачається обрання голови комісії Верховною Радою, а заступника голови комісії, секретаря на засіданні, організаційному засіданні слідчої комісії. При чому право пріоритетності мають фракції, які знаходяться в меншості. Я абсолютно не прости цієї позиції, але мені здається, що на друге читання ми повинні все-таки ці нюанси врахувати і зробити їх більш такими прозорими. В цілому фракція Народного Руху України буде підтримувати цей законопроект в першому читанні з подальшим доопрацюванням. Дякую за увагу.
Так, і вам дякую. Всі, хто хотіли виступити, скористалися цією можливістю, будемо голосувати. Відповідно до Регламенту, першим я ставлю на голосування пропозицію Василя Васильовича Онопенка про неприйнятність проекту Закону України „Про Тимчасові слідчі і спеціальні комісії Верховної Ради”, реєстраційний номер 6450/П1 в мотивації в зв’язку з тим, що він порушує статті 89 і 111 Конституції України. Голосуємо про неприйнятність. [[12:50:41]] За-44 Не прийнято рішення про неприйнятність. Ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону „Про тимчасові слідчі та спеціальні комісії Верховної Ради України” реєстраційний номер 6450. Прошу визначатися. [[12:51:13]] За-197 По фракціях, будь ласка: комуністів - 56, «Регіони України» - 39, Народна партія – 4, «Наша Україна» - 21, Блок Тимошенко – 0, соціалісти – 24, Українська народна партія – 22, «Вперед, Україно!» - 0, соціал-демократи – 0, довіра народу - 4, «Реформи і порядок» - 1, Партія промисловці, підприємці – 3, Народний рух України – 13, „Єдина Україна” -5, позафракційні – 5. Хто за те, щоб повернутися до переголосування, прошу визначатись. [[12:52:04]] За-224 Працюйте, шановні колеги. Працюйте. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України про комітети Верховної Ради України [[нова редакція]], реєстраційний номер 7613. Доповідає заступник Голови Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Коваль В’ячеслав Станіславович. Будь ласка, 5 хвилин.
В’ячеслав Коваль, фракція Народного руху України. Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати України! Необхідність прийняття змін до чинного Закону України про комітети Верховної Ради не викликає сумнівів у кожного, хто користується цим законодавчим актом. Правові норми його застарілі і не повною мірою відповідають положенням Конституції України та потребують систематизації для зручності у користуванні. В умовах переходу українського суспільства до пропорційної системи виборів до Верховної Ради України і відповідне зростання впливу політичної складової на діяльність парламенту особливо важливим видається забезпечення належного рівня роботи комітетів як конституційно визначених органів парламенту. Крім того, в умовах конституційної реформи, яка матиме наслідком посилення ваги парламенту на владній осі Президент-парламент. В самому парламенті більш загострено окреслюються питання об’єктивізації оцінок діяльності уряду та органів виконавчої влади. І в цьому питанні ключова роль має належати профільним комітетам Верховної Ради України. Практика роботи комітетів Верховної Ради України 4 скликання як джерело правил засвідчило також необхідність більш чіткого правового регулювання діяльності комітетів з позиції і організації їх роботи та визначення прав, обов’язків у законопроектній організаційній контрольній діяльності. У зв’язку з вищенаведеним, членами Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України за участі Головного юридичного організаційного та науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України і Інституту законодавства та Програми „Про ООН” підготовлено Проект Закону України „Про комітети Верховної Ради України” [[в новій редакції]]. Комітет надіслав цей проект до усіх комітетів депутатських фракцій і груп у Верховній Раді, до керівника Апарату з пропозицією, надати свої пропозиції до проекту закону. Необхідно зазначити, що усі 12 комітетів, що подали зауваження та пропозиції до проекту закону, надали йому загальну схвальну оцінку. І разом з тим, ці пропозиції дозволили вдосконалити текс закону. Всього до комітету надійшло 263 пропозиції та зауваження, яких переважна більшість комітетом врахована. Проект закону буде опрацьований також Генеральною прокуратурою України, Міністерством юстиції, Міністерством освіти і науки України. Після внесення проекту закону до комітету надійшов висновок з Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України, в якому були висловлені зауваження щодо структури проекту закону та його окремих концептуальних позицій. Члени комітету подали проект закону за результатами проведеної роботи, подали проект закону на заміну. В цьому проекті закону в основу покладено підготовлений членами комітету проект і враховано позитивні напрацювання структурних підрозділів Апарату Верховної Ради України. Метою прийняття Закону України „Про комітети Верховної Ради” (в новій редакції”: є проведення правових норм чинного закону до вимог Конституції, визначення прав, обов’язків комітетів у їх законопроектній, організаційній і контрольній діяльності. На відміну від чинного закону запропонованого членами комітету редакції проект закону має чітку структурну побудову, складається з 7 розділів, правові норми яких згруповані в глави і дають викладення окремими статтями, кожна з яких має назву, що значно полегшує користування законом. Слід зазначити, що вперше законом визначається правовий термін „Комітет Верховної Ради України”, його правовий статус, більш повно врегульовано порядок створення, ліквідації, реорганізації комітетів, розмежування предметів їх видання визначаються функції та повноваження комітетів. Значна увага приділена повноваженням комітетом у підготовки на розгляд Верховної Ради України питань, що віднесенні Конституцією України до повноважень парламентом. Визначенні контрольні повноваження комітетів. У проекті закону більш чітко викладенні правові норми щодо організації роботи комітетів. Наприклад. Наш комітет відповідно до предмету свого відання за зверненнями народних депутатів неодноразово займався питаннями встановлення легітимності проведення засідань деяких комітетів. Мається на увазі проведення засідань без належного кворуму за заявами народних депутатів України. У статті 46 проекту закону встановлено вимоги щодо подання заяв членами комітетів відсутніми без поважних причин на засіданні комітету та процедуру розгляду таких заяв. Ефективність роботи комітетів має пряму залежність також від якості планування роботи комітетів. Положеннями статті 40 врегульовані правові вимоги до планування роботи комітетів. На думку членів комітетів прийняття закону в новій редакції сприятиме розвитку вдосконалення сфери конституційного права у процесі державотворення в Україні, а підвищення ефективності діяльності комітетів на правових засадах призведе до прискорення позитивно соціально-економічних перетворень у державі. Просимо підтримати законопроект в першому читанні з внесенням відповідних змін і потім в цілому. Дякую.
Дякую. Запитання хочете. Ну давайте 3 хвилини, будь ласка, запишіться. Так, будь ласка. Самойлик Катерина. Фракція Комуністів, Сухий Ярослав.
Шановний колега, ви думаєте, що і справді те, що ми передбачимо в цьому законі про відвідування, легітимність проведення комітету, що це дійсно буде мати якийсь результат. У нас одні і ті ж люди, я третє скликання працюю у Верховній Раді України і два скликання в молодіжному комітеті. І начебто і зірки на небосхилі нашої держави, але постійно засідання комітету, засідання комітету, вони його не відвідують. Більш того, я навіть самочинно прийняла рішення щодо премії і таке інше. Та начихати їм на все, вони прийшли, щоб в Верховній Раді для них була криша. І тому мені здається, що треба в законопроекті, ну, як вам, мені здається, що треба прийняти, вибачте, будь ласка, більш репресивні заходи щодо тих, хто прийшов у Верховну Раду України не працювати, а просто відсидіти для себе мати дах над головою.
Дякую за запитання. Шановна пані Катерина, я згоден з вам, з оцінкою того, що відбувається, я згоден. Але, переходячи на виключно пропорційну систему виборів, з якою буде сформована наступна Верховна Рада України, ця частина визначення тих людей, які потраплять у Верховну Раду України, уже буде належати партіям. І тому вже партії будуть нести відповідальність і за роботу, в тому числі і Комітетів Верховної Ради України, за їх відвідування. Я, наприклад, можу привести свій приклад, свого комітету, у нас немає таких проблем. Я не знаю, в чому питання, може немає таких зірок, про яких ви згадуєте? Але в нас завжди є кворум і ми ніколи не зірвали засідання комітету, тому прийняття цього закону потребує ще, чому необхідність? Бо буде виписана процедура. Ми кожен можемо мати якісь свої особисті проблеми і не бути присутніми на тому комітеті, але заяву народний депутат може подати. Кожен комітет розглядає цей варіант заяви по-різному. Тому цей законопроект, він випише процедуру, яка дозволить краще організувати роботу комітетів. Він не є панацеєю від тих проблем, які є, але трошки покращить і в тому числі вплине на законотворчу діяльність комітету, того чи іншого. Дякую.
Ярослав Сухий, будь ласка.
Ярослав Сухий, Запоріжжя, фракція Партії регіонів. Шановний В’ячеслав Станіславович, безумовно, ваш законопроект і сама законодавча ініціатива потребує всілякого схвалення. Законопроект прийняття – це однозначно, тому що значна частина роботи, робочого часу народного депутата України припадає саме на цю, очевидно, невидну роботу в комітетах. У мене до вас таке запитання. Після прийняття його за основу до другого читання, чи вважаєте ви за доцільне: Перше. Внести зміни до Регламенту з тим, аби комітет мав право відсікати законопроекти, які потім тут у сесійній залі викликають сміх, коли вони набирають чотири голоси? Пам’ятаєте, у нас колись законопроект, який набрав два голоси? Тобто чи не вважаєте ви за доцільне внести зміни до Регламенту, щоб ми в сесійній залі розглядали ті законопроекти, які пройшли професійну експертизу? Це перше питання. Я повністю підтримую думку і стурбованість Катерини Самойлик, колеги, яка сказала про недисциплінованих народних депутатів України. На жаль, особливо в таких комітетах, як соціальної політики, у справах пенсіонерів чи духовності і освіти.
Шановний пане Ярославе, стосовно першого запитання. Кожен народний депутат України має право законодавчої ініціативи - це норма Конституції, і ми не можемо змінити Законом „Про комітети Верховної Ради України”. З іншого боку, я не виключаю того, що може бути виписана процедура, яка існує, наприклад, в німецькому парламенті, де, здається, 40 депутатів повинні підписатися під тим чи іншим законодавчим актом, проектом законодавчого акту, і тоді його розглядає Верховна Рада. Тобто, можливо, щось треба передбачити в процесі до підготовки до другого читання, щоб унеможливити те, про що ви говорили. Дякую.
І вам дякуємо. Сідайте, будь ласка. Переходимо до обговорення. 15 хвилин. Юрій Кармазін. За ним - Михайло Мельничук.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я буду просити вас прийняти цей закон, тому що і ті принципи, і той порядок створення комітетів, і порядок ліквідації повноважень, які передбачені, абсолютно відповідають Конституції і тому місці в суспільстві, яке займає парламент України. Тому я хотів би публічно не погодитись з висновками Науково-експертного управління з тим, що комітетам Верховної Ради надається повноваження здійснювати контроль за дотриманням та реалізацією вимог Конституції і законів України органам виконавчої влади та місцевого самоврядування. Більше того, я впевнений, що якщо б Комітет з питань бюджету виконував цю вимогу, яка і в чинному законі, то тоді, мабуть, уряд не витворяв того, що скільки порушень допускається при виконанні цих законів, в тому числі і бюджету. Коли виконуються, знаходяться кошти на те, щоб побудувати забор перед Адміністрацією Президента, для того, щоб знищити дорогу перед Адміністрацією Президента і там побудувати клумбу. А де були кошти на це? Їх нема, вони перебрані. Тому парламент в усьому світі контролює уряд, контролює Президента, контролює судову владу через питання бюджету. Тому дуже правильно, що ми це записуємо, слава Богу. Далі. Нам треба забезпечити виконання цих рішень комітетів. І я вважаю, що в даному випадку, треба передбачати відповідальність, у тому числі за невиконання вимог комітетів парламенту як вищого законодавчого органу. Далі я хотів би, щоб ми обов’язково записали в цей законопроект, що обов’язком комітету є вивчення всіх законопроектів та намагання систематизувати і кодифікувати їх. Ви подивіться, що в нас робиться, то зміни до митного тарифу один за одним йдуть, то зміни до закону про додану вартість, то зміни до інших законів. А фактично, ми робимо решето, ми латаємо, як прийдеться, законодавче поле. Тому, я вважаю, що нам треба зовсім по-іншому до цього підходити і дати право комітетам тут більше самостійності. В цілому, я проголосую „за” прийняття цього закону. І я б хотів би, щоб ми посилили вимоги комітетів і їх права, але і частіше їх слухали, в тому числі звіти тут, з трибуни Верховної Ради. Це треба передбачити, що звіти через півроку, кожен голова комітету нехай звітує, щоб всі знали.
Будь ласка, Михайло Мельничук, за ним - Анатолій Оржаховський.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, шановні радіослухачі. Фракція Соціалістичної партії України буде підтримувати поданий законопроект в першому читанні. Безумовно, що його треба доопрацювати і з цього приводу немає сумніву. Мені хотілося б відмітити, що я за це скликання, вже це другий комітет, це аграрний комітет, де я працюю членом комітету, це в Комітеті з державного будівництва і хочу сказати, що комітет аграрний працює ефективно і не тому, що, безумовно, я є членом комітету, а тому, що це самий потужний напрямок, будемо говорити, як АПК і діяльність членів комітету у нас спрямована на прийняття тих законопроектів і підсилення тих законів, які прийняті щодо підтримки агропромислового комплексу. Але, все-таки, чи дасть відповідь сьогодні прийняття цього законопроекту, або прийняття в другому читанні, як закону. Чи будуть ефективними ті рекомендації, які відпрацьовують профільні комітети Верховної Ради. Я лише торкнуся тих пропозицій, які подано Комітетом аграрним з приводу позиції по бюджету 2006 року. І хотів би для радіослухачів ще раз сказати, чому фракції Соціалістичної партії України не підтримала і не голосувала за пропозиції по бюджету 2006 року. Принциповим для нас залишається питання АПК – 14 млрд. Принциповим для фракції є підтримка в бюджеті прийнятого Закону України по дітям війни, принциповим для нас є місцеві бюджети, де сьогодні дирка приблизно в 10 мільярдів. І якщо, якщо ми це залишимо, то при прийнятті бюджету може бути така ситуація, коли, будемо говорити так, що півроку будуть місцеві бюджети мати фінансування, півроку треба думати звідки взяти, безумовно, кошти. І принциповим для нас є фінансування освіти. Виходячи з цих позицій, фракція не голосувала за пропозиції бюджетного комітету. Дякую.
Так, Анатолій Оржаховський, будь ласка, фракція комуністів. Василь Надрага.
Анатолій Оржаховський, фракція Компартії України, Херсонщина. Шановні народні депутати, шановний голово, виборці. Нарешті до парламентської зали внесено законопроект, котрий має вдихнути нове життя в діяльність комітетів Верховної Ради України. Я як і фракція Компартії України вважаємо можливим прийняття даного законопроекту. Це наш організаційно-регламентний документ. В більшості статей він виписаний добре. Нині Верховна Рада України утворила й діє у Верховній Раді більше 20-ти парламентських комітетів, комісії. Їх ефективність, нажаль, по діяльності різна. Що це так ми неодноразово маємо можливість аналізувати, коли отримуємо відповідні документи підсумкові щосесійно і бачимо, що одні комітети викладаються, інші – спостерігають. Ми добре також розуміємо, що головними функціями депутатських комітетів є законодавча, організаційна і контрольна. Вважаю, що на нинішньому етапі слід відповідально, підсилити відповідальність і тих, хто очолює комітети і тих, хто безпосередньо працює. Я маю на увазі кожного народного депутата. Адже часто буває безліч проблем і з явкою, і з іншими питаннями. В організаційному плані, я вважаю, що відповідальність має бути і та, про яку казали мої колеги Сухий та Самойлик про те, що в разі, коли не має депутатів, не варто гратися, а варто притягувати до відповідальності чи адміністративної чи іншої. Вважаю доцільним сьогодні необхідність розписати в даному законопроекті особливості проведення виїзних засідань комітетів, а також передбачити заходи в разі, коли комітет, підкомітет протягом певного часу не в змозі безпричинно зібратися. Далі. Таке питання, дуже важливе. Якщо відсутній голова комітету, хто має скликати, вести засідання? Кажуть, і сьогодні склалося так, що заступник. Але вони, як правило, ідеологічно різні, і ми стикаємося з тим, що іноді бувають і упереджувальні рішення приймаються. Далі. Що стосується передачі голосів. Розумно, коли кворум визначається по реальним депутатам, а не переданим голосам, заявам. Пункт четвертий пропонує не враховувати відсутніми членів комітету при визначенні кворуму. В подальшому враховувати лише „за”, „проти”, „утрималися”. Логіка тут є. Одначе рішення комітету може бути при трьох п’яти тоді голосах, а депутатів у нас в кожному комітеті 10, 15, 20 і так далі. Що, яка тоді ефективність, яка якість тих чи інших законодавчих буде документів, які пропонуються для внесення для розгляду сесійною залою. Тому я також призиваю вас підтримати даний законопроект до другого читання з тим, щоб можна було.
Василь Надрага, будь ласка. І наступний – Онопенко Василь, ви встигаєте.
Василий Надрага, Народный блок Литвина. Уважаемые коллеги, безусловно, данный законопроект вызывает вполне естественный интерес, потому что он касается очень важной законодательной составляющей в деятельности депутата. Потому что когда депутат работает в комитете, он квалифицированно, я не побоюсь этого слова, выполняет свои обязанности. Почему я сказал, не боюсь этого слова? Потому что, к большому сожалению, целого ряда наших коллег в их комитетах можно искать даже с помощью ищейки. Но я хотел бы остановиться не только на ответственности депутата. Хотя я глубоко убежден, что и на эту тему мы должны думать, говорить и принимать соответствующие решения. Потому что так часто в этом зале и в этой жизни мы слышим о правах депутатов, депутатских фракций и всего, всего остального на эту тему. К большому сожалению, не так часто мы слышим об ответственности и депутатов, и депутатских фракций за свою деятельность. Приведу маленький пример. Я работаю в комитете по пенсионерам, инвалидам и ветеранам. Представителей там аж 10 человек. Дорогие мои, 10 человек из 450 занимается социальными вопросами. Понятно, что участие в бюджетном комитете, в топливно-энергетическом и еще в целом ряде, где, я прошу прощение, есть что поделить, всегда более приоритетно. И я думаю, что в законе должно быть выписано, в том числе и норма, которая бы обязывала субъекта внутри парламентской жизни, в данном случае говоря о депутатских фракциях, давать представительство во все комитеты. Это есть ненормально, когда, подчеркиваю еще раз на примере нашего комитета, пенсионерами, инвалидами и ветеранами занимается аж 9 человек из 450. И в этом, я думаю, есть проблема. Исходя из этой логики, я думаю, что соответствующим образом нужно поднимать и ответственность тех правительственных учреждений местного самоуправления и иных органов и организаций за несвоевременные принятия решений и реагирования на обращения, пожелания, требования и замечания комитетов. Почему? Потому что, к большому сожалению, опять сошлюсь на пример деятельности Комитета по делам пенсионеров, инвалидов и ветеранов, решения, которые мы принимали, которые касались целого ряда органов исполнительной власти, местного самоуправления и тому подобное зачастую остаются благими пожеланиями. Но мы же не просили ни у кого дополнительных денег, мы не просили ни у кого недра, не просили ни у кого уголь, металл и все остальное, мы просили, чтобы люди обратили внимание на инвалидов, пенсионеров и ветеранов. Поэтому, исходя из всего вышесказанного, депутаты народного Блока Литвина будут поддерживать данный законопроект. Но мы глубоко убеждены, что в данном законопроекте после принятия в первом чтении, должны быть приняты обязательные составляющие, которые повысят меру ответственности фракций и отдельных депутатов за их деятельность, а также и других учреждений и организаций, в том числе исполнительной власти, за реагирование на обращение и требование комитетов. Спасибо.
Василь Онопенко, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Василь Онопенко, голова Української Соціал-демократичної партії, Блок Юлії Тимошенко. Я думаю, що це надзвичайно важливий законопроект, і він дає можливість в перспективі найважчу роботу, найбільшу роботу перевести на роботу в комітатах. Саме там повинна бути сконцентрована необхідна робота, аналіз законопроектів, вдосконалення, щоб ми тут, в Верховній Раді, приймали оперативно, якісно виважені обдумані закони. Але, шановні колеги, я думаю, що не можна погодитись з тим, що комітети в майбутньому мають право здійснювати контроль за дотриманням та реалізацією вимог Конституції і законів України, а також контроль відповідний за органами виконавчої влади та місцевого самоврядування. Якщо проаналізувати Конституцію і повноваження компетенції Верховної Ради, то такої компетенції Верховна Рада не має. Скажіть, чи може законодавчий орган передати належну функцію своєму підпорядкованому органу – комітетам зокрема? Того, чого вона сама не має. Я думаю, що це буде не відповідати Конституції. Але це можна вдосконалити при повторному читанні. Також потрібно подумати над тим, які рекомендації мають право видавати комітети. Адже може таке скластися, що з 20 комітетів чи більше будуть давати відповідні рекомендації, і одна рекомендація одного комітету буде протирічить другому чи, може десяти рекомендаціям і роз’ясненням. Тому я думаю, що і над цим нам потрібно теж добре поміркувати. Взагалі було б непогано, щоб комітети більш глибоко аналізували законопроекти, які готуються до другого читання, тому що, от скажімо, у нас сьогодні в Комітеті з правової політики знаходиться біля 15 законопроектів з питань судоустрою, десь біля 18 законопроектів з питань законів про статус суддів. Виникає питання: як їх систематизувати? Як зробити, що один був винесений досконалий, коли автори законодавчої ініціативи не бажають цього зробити? Тому я думаю, що при підготовці до другого читання комітети повинні аналізувати ось цю роботу і вносити відповідні пропозиції. Це дасть можливість нам зекономити час і більш досконало на більш професійному рівні приймати відповідні закони. Дякую за увагу. А пропозиція від фракції – в першому читанні підтримати і ми доопрацюємо його при другому читанні.
І це правильна пропозиція, бо таку ж пропозицію профільний комітет вносить. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування про прийняття у першому читанні за основу проекту Закону України про внесення змін до Закону України про комітети Верховної Ради України. Реєстраційний номер 7613. це те, що безпосередньо стосується організації нашої роботи. Прошу підтримати. Голосуєм. [[13:19:05]] За-319 Дякую за розуміння. Слухається питання проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про Почесну грамоту та Грамоту Верховної Ради України". Реєстраційний номер 6543. Доповідаєзаступник Голови Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України В’ячеслав Станіславович Коваль. Будь ласка, це вже скорочена процедура. Три хвилини.
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! В’ячеслав Коваль, Народний Рух України. Шановні народні депутати, Комітет з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради підготував на ваш розгляд проект Постанови Верховної Ради України про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про Почесну грамоту та Грамоту Верховної Ради України", маючи на меті підвищення статусу відзнак Верховної Ради України та вдосконалення порядку нагородження Почесною грамотою та Грамотою Верховної Ради України. Цим проектом пропонується внести зміни до чинної постанови "Про Почесну грамоту та Грамоту Верховної Ради України", прийнятої Верховною Радою України 5 липня 2001 року номер 2541. Також пропонується до вашої уваги проект нового положення України "Про Почесну грамоту та Грамоту Верховної Ради України". Ці зміни стосуються поширення коли суб’єктів, які можуть бути нагородженими відзнаками Верховної Ради України. Так, можуть нагороджуватися відзнаками Верховної Ради України і трудові колективи підприємств, установ та організацій. Окрім цього, значно розширено перелік критеріїв для нагородження відзнаками Верховної Ради України. Пропонується нагороджувати за вагомий внесок у будь-яку сферу життєдіяльності держави, визначну громадсько-політичну діяльність, заслуги перед українським народом, у зміцненні України як демократичної, соціальної, правової держави; здійснення заходів щодо забезпечення прав і свобод громадян; розвитку демократії, парламентаризму, громадянської злагоди в суспільстві, зміцненню економічного, наукового та промислового потенціалу в Україні. Слід зазначити, що із впровадженням запропонованих змін вдосконалюється процедура розгляду кандидатур для нагородження Почесною грамотою та Грамотою Верховної Ради України, а саме: запроваджується колегіальний розгляд питань щодо нагородження відзнаками Верховної Ради України для внесення пропозицій по кандидатурах на нагородження Голові Верховної Ради України. Питання про нагородження розглядатиме комісія з питань нагородження Почесною грамотою та Грамотою Верховної Ради України, яка діятиме у разі прийняття проекту постанови на підставі Положення про Комісію з питань нагородження Почесною грамотою та Грамотою Верховної Ради України. Згідно цього положення, комісія утворюється у складі голови комісії, секретаріату, членів комісії з числа голів комітетів Верховної Ради України з питань Регламенту, депутатської етики, голови Комітету з питань правової політики, голови Комітету з питань державного будівництва, керівника Юридичного управління Апарату Верховної Ради, керівника Головного організаційного управління. Буде більш юридично вивіреним заміна слів „громадяни інших держав” на слово „іноземці”. Тобто, шановні народні депутати України, на думку комітету, прийняття цієї постанови в новій редакції не сприятиме підвищенню статусу відзнак Верховної Ради України та подальшого розвитку держав.
Сідайте, будь ласка, В’ячеслав Станіславович. Ми ж за скороченою, шановні, йдемо процедурою. А обговорювати будемо, да, якщо треба. Але я просив би: дуже коротко давайте, шановні колеги. Так, зараз. Володимир Єщенко, фракція комуністів. Це скорочена була процедура питань немає тут.
Фракція комуністів.
З мотивів.
Я звертаюся до всіх наших депутатів, до радіослухачів, що, дійсно, в радянські часи Почесна грамота і Грамота Верховної Ради Української Радянської Соціалістичної Республіки була вагомою і люди, які чи колективи, які отримували знали, що їхня праця, їхні намагання жити краще і будувати країну Рад – Україну, воно „поощрялось” і нагороджувалось такими грамотами. І я знаю багатьох людей, які звертаються з цього приводу, що треба, щоб Верховна Рада сьогоднішнього складу мала таку Почесну грамоту, яка в першу чергу відзначала би видатних людей, працюючих сьогодні в нашій України. Але сам процес нагородження, на жаль, він не відображає той механізм, який повинен бути з нагородами. І фракція комуністів, підтримує внесення змін до постанови Верховної Ради про Почесну грамоту та Грамоту Верховної Ради України, де більшість конкретизовано та чітко визначено порядок порушені клопотання та внесення подання про нагородження. Створення Комісії з питань нагородження і саме головне – проведення процедури вручення Грамот Верховної Ради, що повинно стати для чи люди, чи для колективу значною подією вжитті. Тому, значить, фракція Комуністів вважає прийняти цю постанову в цілому і з змінами. Але ми сьогодні кажемо про нагороди Верховної Ради , але ми повинні знати і чітко відповідати за ті події, які проходять в нашій Україні, тому що і багато народних депутатів також нагороджуються грамотою Почесною чи Грамотою Верховної Ради. Але, коли ми працюємо на місцях, то нас питають, а що ви зробили для того, щоб на місцях не було ситуацій конфліктних, які виникають постійно кожного дня. Той тиждень був у нас роботи на округах і я працював в Черкасах і, дійсно, люди звертаються по питаннях,які сьогодні продовжують тиснути на конституційні права в місті Черкаси. Це будівля заправок по вулиці Енгельса, Сумгаїльській, а сьогодні виник ще новий об’єкт це по вулиці Сумгаїльській і 30-річчя Перемоги. Я зроблю завтра запит з цього питання. Також сьогодні звертаються до мене працівники Черкаського хімволокна з приводу наміченого скорочення двох виробництв і скорочення більше тисячі чоловік. Президент України каже про створення робочих місць, а у нас в Черкасах іде скорочення самого такого відомого підприємства Черкасихімволокно. Я з цього приводу з Парубком Омеляном Никоновичем, Бондарчуком на вимогу наших робітників цього заводу зробимо запит. Дякую.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Віталій Шибко, мікрофон, будь ласка, увімкніть. Підготуватися Юрію Саламатіну.
Дякую, Михайло Васильович. Дякую, Володимир Михайлович. Шибко, Соціалістична партія України. Я хочу звернути увагу колег на те, що це питання у нас не повинно виглядати як рядове, тобто питання іде про значну нагороду, вона повинна прирівнюватися до державної нагороди, тому що дійсно, я підтримую колег, коли вони кажуть, що не є це подією – нагородження. Тобто ми не бачимо якихось таких нагороджень, які дійсно відзначаються в колективі, які дійсно відзначаються серед окремих персон. Це перше. Друге. Я думаю, що нам треба при всьому тому, що наша фракція підтримує і буде голосувати за цей закон, нам треба в першу чергу подумати, що таке критерії. Дійсно, ми можемо виписати критерії, якщо це по-новому буде для колективів, або для окремої персони, яка займається трудовою діяльністю на виробництві чи в сільському господарстві, чи в деяких галузях економіки. Тобто там можна підрахувати його звитяжну працю, здобутки і тому подібне, все це можна. А от якщо мова йде про державних службовців, або мова йде припустимо, про депутатів. Адже депутати теж дуже часто нагороджуються цією верховною грамотою. Що може бути критерієм? Кількість виступів, кількість написаних законопроектів, тих законопроектів, які пройшли і вони були прийняті Верховною Радою ,або якщо мова про інших службовців. Тобто тут якісь критерії розмиті. І от я думаю, що, якщо ми проголосуємо, а це в першому читанні може бути, то тоді там треба відпрацювати саме тему критеріїв для того, щоб не виникало отих питань, які зараз прозвучали в попередньому виступі. А що зроблемно, а які є звитяжні здобутки? І дійсно, щоб знецінювалась оця державна нагорода. Дякую за увагу.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Підготуватися Надразі.
Юрій Соломатін. Шановні колеги, я хочу поділитися з вами своїми невеличкими враженнями від механізму розгляду і прийняття рішень у комітетах з питань представлення на нагороду грамотою або почесною грамотою Верховної Ради України. У нас як найвищого в державі законодавчого органу інших нагород немає. Лише ці дві: грамота і почесна грамота. Коли ми отримали інформацію, на наше прохання, Головне організаційне управління нам її надало, оскільки за рік нагороджується людей грамотами і почесними грамотами, як це в розрізі комітетів відбувається, то я був вражений тим, що є певні комітети, які в буквальному розумінні цього слова штампують подання. І складається таке враження: будь-хто, хто встигне десь отримати якусь інформацію з приводу того, що можна отримати таку нагороду і, якщо у нього є депутат знайомий, він, безумовно і обов’язково, потрапить в коло розгляду. І за тими формальними критеріями, котрі на сьогодні існують, він пройде це коло і отримає належну нагороду, визначення від імені Верховної Ради України. Тому я підтримую пропозицію про створення комісії з питань нагородження з тим, щоб в ній було зосереджено. Нехай це проходить через комітети і належні рекомендації комітети надають. Але у Раді повинна бути над всіма комітетами комісія з питань нагородження, яка буде діяти на підставі виваженого положення і тих вимог, які взагалі існуютьдо нагородження державними ознаками. І останнє, можливо, до цього. Я би вважав за доцільне, щоб передбачити певний ліміт на кількість нагород грамотами Верховної Ради України. Я не знаю скільки їх має бути – 100, 200, 300, 500 або 1000, але ж певний ліміт разом з певними критеріями, він був певною пересторогою на шляху нагородження, пробачте мені за такі слова, і кандидатур, які не дуже, можливо, ще, і є достойними. І останнє. Нагорода завжди передбачає якісь певні соціальні пільги і компенсації. Не всі знають, що дещо в цьому відношенні йде і за нагородо громадою і почесною грамотою Верховної Ради України. Тому я хотів би, щоб ми впорядкували і це питання більш ґрунтовно, і більш представницькі для нашої Верховної Ради. Дякую.
Василь Надрага, фракція Народної партії. Підготуватися Нощенку.
Василий Надрага, Народный блок Литвина. Уважаемые коллеги, мы сегодня рассматриваем вопрос о почесной грамоте, грамоте Верховной Рады Украины. В чем суть проблемы, я хотел бы обратить внимание, что на сегодняшний день почетную грамоту и грамоту Верховной Рады Украины надо на самом деле поднять как по статусу до соответсвующего уровня. Ведь у нас сегодня существует почетная грамота и грамота Кабинета Министров. Вы посмотрите, ей награждает, иногда такое впечатление, что человеку дает награду, которая превышает все мыслимые и немыслимые ордена и медали в нашей стране. Если посмотреть на ситуацию, каким образом министерства и ведомства имеют свои награды? У нас местное самоуправление имеет свои награды. И самое удивительное, что чем меньше субъект, который производит награждение, тем веселее, тем значимее, тем больше и тем зачастую богаче бывает это награждение. Отсюда возникает вопрос, что такое награда Верховного Совета? Верховная Рада есть высший орган представительской власти. Соответственно статус этой награды должен быть соответствующим образом, и соблюден, и соответствующая должна быть процедура, и люди должны понимать, что получая Почетную грамоту или Грамоту Верховной Рады, человек получает знак отличия, который свидетельствует о том, что он сделал что-то, что оценено в масштабах всего государства. Поэтому, исходя из этой логики, абсолютно правильно ставиться вопрос о том, что мы должны расширить круг граждан и организаций, которые награждаются, причины по которым награждаются. О том, что должна существовать специальная комиссия, которая должна производить соответствующие рассмотрения предложения и замечания. Но я еще раз хочу обратиться, в данном случае, к исполнительной власти. Мы должны с одной стороны, говоря о систематизации тех или иных наград, которые существуют в нашем государстве, мы еще должны посмотреть насколько справедливо и объективно производятся награждения министерствами и ведомствами. Ибо там есть не только награды, кто внимательно знает, тот, наверное, знает о том, что есть и очень дорогие часы, которые так называемые памятные, адресные, наградные, какие угодно и массу всего, всего, включая плоть до оружия. Исходя из этого, думается, что говоря о Почетной грамоте, о Грамоте Верховной Рады Украины мы должны четко осознавать – это должна быть награда, которая на самом деле будет дорога и человеку и обществу. И исходя из этой логики, мы должны поддержать эту постанову. Во всяком случае, депутаты Народного Блока Литвина за это будут голосовать. Спасибо.
Так, у нас, значить записали, Черняк немає. Будь ласка, Нощенко. І запросіть народних депутатів до сесійної зали, будь ласка.
Нощенко Микола, 160 виборчий округ, Сумщина, Народний Блок Литвина. Безперечно, ці нагороди повинні зайняти чинне місце у переліку урядових нагород і робити добру славу, на відзнаку людини-праці, людину яку поважає все суспільство. І сьогодні те, що грамоти і Почесна грамота вручається урочисто, особисто Головою Верховної Ради, Володимире Михайловичу, добре ви робите, що находите час, залишається добрим спогадомі ознакою для навчання підростаючого покоління. Але декілька критичних зауважень і пропозицій, які треба врахувати при доопрацюванні до другого читання. Перш за все, якщо взяти і детально проаналізувати, мова іде, що Почесну грамоту та Грамоту Верховної Рдаи одержить людина лише за місцем роботи. А як бути із тими, хто вже не працюють, або пенсіонерів? Я думаю, що це треба поправити і визначити: хто все-таки подає клопотання про пенсіонерів за їх громадсько-суспільну роботу. Друге, дещо заорганізовані у самому положенні про грамоту поняття між поданням і клопотанням, несумісні між собою пункти 5 і 6. От 6-й пункт говорить, що народних депутатів подання подає комітет, депутатські фракції. І в 5-му ж пункті ці подання, клопотання розглядають ті ж самі фракції і комітети можуть бути. Наступне, дещо звужені, звужені повноваження вищих органів виконавчої влади. На сьогодні міністерством може подати до нагороди лише працівників апаратів міністерств і відомств. А як бути із сотнями тисяч працівників підпорядкованих відділів, закладів, установ. Да, вони можуть бути подані через рішення місцевих сесій народних депутатів. Але ніщо одне другому не буде зашкоджувати, якщо ми випишемо варіанти погодження. І також треба продумати пункт 16, де мова іде про нагороджених, які запрошуються до Києва. Чим вони будуть їхати? Який статус? І чи буде це рахуватися їм відрядженням? Я пропоную прийняти проекти постанови у першому читанні і дати можливість народному депутату доопрацювати, згідно чинного законодавства. Дякую.
Шановні народні депутати, всі, хто. А де Сергій Іванович? Хвилину, мікрофон ввімкніть. Я просто сюди дивлюсь, за звичкою, вибачте будь ласка. Дорогунцов Сергій Іванович. І народні депутати, будь ласка, зайдіть до сесійної зали.
Шановний Володимир Михайлович, треба приймати в першому читанні цей законопроект і обов’язково, щоб всі рішення приймалися комітетами по відповідній галузі. А зараз я хочу передати слово моїй колезі Самойлик Катерині Семенівни.
Мікрофон Самойлик Катерини Семенівни.
Шановний Володимир Михайлович і шановні колеги! Я хочу звернути вашу увагу, що це єдина нагорода, якою можна нагороди і тих хто, знаходиться при владі і в опозиції. Бо іноді опозиціонери – це, дійсно, справжні громадян України. І вони, борючись за справедливість, користі більше принесуть, ніж ті, хто крадуть, хто при владі. І тому, я б все-таки в першому читанні прийняти, але не зорганізовувати так, як ми хочемо зробити, зовсім таку бюрократичну процедуру, коли нормальна людина, нормальний громадянин України ніколи не буде мати цієї нагороди. Я просто звертаюся до всіх, подумайте!
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Постанови про внесення змін до постанови Верховної Ради України „Про Почесну грамоту та Грамоту Верховної Ради України”. Реєстраційний номер 4563. Прошу голосувати. [[13:40:07]] За-327 Рішення прийнято. Шановні колеги, тут написано, у висновках комітету було, прийняти в цілому. Хто заперечує? Є заперечення? Все, є заперечення, значить знімаємо. Прошу комітет доопрацювати і винести оперативно на розгляд. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України „Про ветеринарну медицину” [[нова редакція]]. Реєстраційний номер 7602. Доповідач - заступник голови Комітету з питань аграрної політики і земельних відносин Михайло Васильович Гладій. Будь ласка, Михайло Васильовичу.
Михайло Гладій, фракція Блоку Юлії Тимошенко, Партія „Батьківщина”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Законопроект 7602 підготовлений народними депутатами України з метою гармонізації українського законодавства до міжнародних та європейських вимог, а також узгоджується із законом України про якість та безпеку харчування продуктів і продовольчої сировини. Він, в першу чергу, та більш повно враховує вимоги санітарного кодексу наземних тварин Міжнародного епізоотичного бюро, про застосування санітарних та фітосанітарних заходів. Так підготовлений нами проект закону про внесення змін до Закону України „Про ветеринарну медицину” містить 16 розглядів, 109 статей, проти 11 розділів та 40 статей у діючому законі. До нього включені нові розділи, а саме: принципи розробки, прийняття та застосування ветеринарно-санітарних заходів, в тому числі, аналіз та управління ризиками, захист, здоров’я та карантин тварин, регулювання обігу тварин та товарів підконтрольній Державній службі ветеринарної медицини, регулювання виробництва та обігу ветеринарних препаратів, кормів, міжнародної торгівлі тощо. Залучення до законопроекту більш детальних та прозорих. міжнародного законодавства буде сприяти активізації міжнародної торгівлі. В той же час, необхідно відмітити, що законопроект у повній мірі відповідає міжнародних та європейським вимогам, в нього повністю враховані терміни санітарного кодексу наземних тварин МЕП. У запропонованому законопроекті передбачено 117-ть термінів та понять проти 46-и у діючому законі. В тому числі основні міжнародні терміни, що означає зазначені в санітарному кодексі наземних тварин МЕП, а саме: ветеринарна адміністрація, державна служба ветеринарної медицини, ветеринарні заходи і т.д. В додатковій статті регулюють важливі питання та гармонізують запропонований законопроект до міжнародних вимог. Це такі статті, як 21, 22, 45, 47, 54, 55, 65, 66 і 88. Необхідно також відмітити, що в поданому народними депутатами законопроекті, більшість статей значно розширені, конкретизують функції державної служби, ветеринарної медицини та покладають на неї завдання, як це передбачено міжнародним законодавством. Це дасть змогу уникнути двоякого юридичного трактування змісту Закону, що, в свою чергу, спростить розробку підзаконних актів з питань ветеринарно медицини. Враховуючи вищевикладене, вважаємо, що запропонований нами проект Закону України „Про внесення змін до Закону України „Про ветеринарну медицину”, найбільш гармонізований до міжнародних вимог, в тому числі, і Європейського Союзу. Він дозволить і в подальшому підтримувати стабільну епізодичну ситуацію та забезпечить здійснення імпорту і експорту товарів. Дякую за увагу.
Дякую, Михайле Васильовичу, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, переходимо до обговорення. На табло, будь ласка, прізвища народних депутатів, що записалися, прошу показати. Юрій Анатолійович Кармазін запрошується до виступу, підготуватися Михайлу Мельничуку.
Юрій Кармазин, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, мені дуже прикро, що мій батько, який був ветеринарним лікарем, не дожив до прийняття цього Закону, а він весь час казав: „Чому ви не зробите комплексний законопроект?”. Так от, я хочу сказати, що цей комплексний законопроект сьогодні перед нами. Мені так здається, що це, якраз, комплексний законопроект, який внесений народними депутатами Кладієм, Мельничуком, Бартківим, Борзих, Пулковським і Терещуком. Я просто хочу подякувати, що цей законопроект, дійсно, може називатися законопроектом і він передбачає всі випадки, в тому числі, передбачає, що зобов’язання для юридичних, для фізичних осіб, виконувати вимоги державних інспекторів ветеринарної медицини, інформувати про раптову загибель тварин, внаслідок хвороби. І, я думаю, що якщо він запрацює в повну силу, цей законопроект, а я буду просити вас якомога швидше підготувати його до розгляду і прийняття в другому читанні, то нас не будуть залякувати куриним грипом з тим, щоб просто пролобіювати ввезення сюди тварин з-за кордону. Фактично цим зараз займаються. Я думаю, що той понятійний апарат, визначення основних термінів, хоча є і зауваження у Науково-експертного управління певні, але дуже серйозно зроблений понятійний апарат і я буду просити вас прийняти цей закон в першому читанні і сам той факт, що сьогодні цей серйозний, ґрунтовний законопроект має 109 статей, це заслуговує на повагу. Не із-зі кількості, а із-за їх якості, повторюю. Але мене бентежить те, що ми пишемо в прикінцевих положеннях, що він набуває чинності з дня його опублікування. Бентежить через те, що там потрібні будуть бюджетні надходження і витрати, тому це треба одночасно, зараз просити і бюджетний комітет, і просити уряд, щоб передбачили фінансування, бо якщо воно не передбачене, ми не будемо мати цих висновків, нажаль, ми його не зможемо так швидко ввести в дію, тому я просив би з урахуванням того, що тут передбачені і всі обмеження на ввезення різної продукції, я сподіваюся, що, якраз, будуть обмежені і ввезення ножок „Буша”, про які зараз наполягають, щоб вони ввозились до нас і тої мутантної продукції, бо інакше як мутанти не можна називати те, що там зараз виробляється, щоб ми захистили безпеку, здоров’я наших людей українських. Тому я за прийняття цього закону якнайшвидше. Спасибі.
Так, Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Підготуватися Єщенко.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, шановні радіослухачі. Фракція Соціалістичної партії України буде підтримувати даний законопроект. Я вже, якщо не помиляюся, то це не перше, коли ми розглядаємо цей законопроект. І чомусь весь час у нас не хватає голосів для того, щоб все-таки ми спромоглися прийняти. Практично і народний депутат Кармазін, і колеги, які доповідали по цьому закону, чітко визначили. І Закон про ветеринарну медицину практично він діє у всіх європейських державах. Ми не можемо просто так залишати цей важливий для нас закон і важливий для суспільства. Тому що кинулися, кажуть, птичий грип. Хто буде боротися? Як визначено, як це працювати? На яких підставах? Що передбачається у бюджеті державному на ці цілі, інші, по ветеринарії? Ви знаєте, що колись існувала дійсно потужна сітка ветеринарних працівників. І ми знали, що є колгосп, є декілька докторів, до них можна звернутися. Сьогодні практично на селі, там, де вже не працюють господарства, а де є орендатор або фермер, безумовно, що він не буде утримувати ветеринарних працівників. І що ми залишили? Ми говоримо, що маємо потужний сільський сектор, що у нас, якщо немає там десятки мільйонів голів корів в господарствах, то це вже з’явилося у секторі індивідуальному. А як обслуговується? А хто візьме на себе цю відповідальність? А взагалі що робиться? Я попрошу мене не перебивати, я нікого не перебиваю ніколи. А взагалі, якщо брати сітку ветеринарних працівників, як вони працюють? Що у нас робиться, коли ми говоримо про те, що завозяться з-за кордону неякісні продукти харчування? Хто у цьому винен? А чи дали великі повноваження з цього приводу нашій ветеринарній медицині? Ні. Давайте, шановні друзі, не будемо говорити, що це законопроект якийсь стосовно СОТа, підтримаємо нашу ветеринарну медицину і проголосуємо його. Дякую.
Володимир Єщенко, фракція комуністів, будь ласка. Підготуватися Василю Калінчуку.
Єщенко, фракція комуністів. Проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про ветеринарну медицину” розроблено з метою приведення законодавства України у сфері санітарного, ветеринарного та фото санітарного регулювання на вимогу угоди СОТ „Про застосування санітарних та фітосанітарних заходів”. Фракція комуністів не може підтримати зазначений закон з таких мотивів. По-перше. Цей законопроект дає дозвіл іноземцям та особам без громадянства займатися в Україні ветеринарною практикою. По-друге. Державні установи ветеринарної служби можуть бути приватизовані. По-третє. Цей закон дає дозвіл на ввезення в Україну екзотичних тварин. Четверте. Створюються підрозділи ветеринарної міліції з проведенням карантинних ветеринарних заходів – ще одне силове відомство. І я вам скажу, що ми неодноразово тут з цієї трибуни виступали і зверталися до уряду, зверталися до комітетів Верховної Ради, бо ця гонка по вступу до СОТ до грудня місяця показує, і сьогодні ми отримали лист із Госдуми Росії про те, що росіяни попереджують нас, що ця гонка , в першу чергу поставить на ненормальні стосунки з Росією, і саме головне – поставить заслон нашому вітчизняному виробнику. Шановні товариші! Пташиний грип уже у Канаді. Треба, щоб Президент негайно підписав закон внесений комуністом, депутатом Лещенком і прийнятий Верховною Радою в цілому (щодо тимчасової заборони на шість місяців ввозу в Україну птиці і м’ясопродуктів із птиці. Але, бачите, не підписується. Це знову в угоду тим закордонним „друзям” нашої України. Я недавно, буквально, три дні назад був у селі Велика Бурівка Чорнобаївського району Черкаської області, де діяв в Радянські часи державний племінний завод, його знали у всьому Радянському Союзі. Але сьогодні після так званої прихватизації акціонери, які живуть в цьому селі, прості робітники, вони просто плачуть від того, що сьогодні іде проізвол. І вони до мене звернулися, щоб я зробив запит. Я зроблю запит, але, шановні товариші, приймаючи цей закон про ветеринарну медицину, давайте задумаємося: куди нас сьогоднішній уряд і Президент тягне? В Європу до СОТ? Що з цього буде мати простий працівник? Дякую.
Василь Калинчук, фракція Народної партії. Потім у нас по одній хвилині залишиться можливість виступити.
Дякую. Калинчук, Одещина, фракція Народної партії Народного блоку Литвина. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Нині діючий закон, це я хотів би нагадати народним депутатам, „Про ветеринарну медицину”, прийнятий уже більше 13 років. Звичайно, за цей період пройшли значні зміни як і в діючому законодавстві, за яким живе наша держава, так і в міжнародному законодавстві. З метою ж приведення законодавства України у сфері санітарного, ветеринарного та фітосанітарного регулювання до вимог міжнародних стандартів про застосування санітарних та фітосанітарних заходів і направлений даний законопроект, законопроект передбачається викласти в зовсім новій редакції, чим він діяв з початку 1992 року. Дуже важливо, на наш погляд, що в законопроекті передбачається відповідальність юридичних та фізичних осіб, діяльність яких пов’язана з утриманням та обігом тварин, вони повинні виконувати вимоги державних інспекторів ветеринарної медицини та уповноважених лікарів ветеринарної медицини. Що важливо? Негайно інформувати. Ми печемось за там птахів, грип птахів і таке інше, а ми повинні терміново інформувати про раптову загибель тварин та птахів внаслідок хвороби, що підлягає повідомленню отримати від державного інспектора ветеринарної медицини дозвіл на переміщення тварин. Це теж дуже актуально, особливо в нинішній період. Охороняти здоров’я та благополуччя тварин. Законопроектом передбачається також врегулювання обігу тварин та репродуктивного матеріалу, регулювання виробництва та обігу неїстівних продуктів тваринного походження, наукове забезпечення ветеринарної медицини. Законопроект передбачає і визначає вимоги до виробництва кормів для тварин у відповідність. і відповідальність осіб за порушення у галузі ветеринарної медицини. І це також на сьогодні являється дуже важливим. І ще одне. Законопроект передбачає і міжнародне співробітництво у галузі ветеринарної медицини і передбачає ті норми, яким забезпечується це співробітництво. Це також, на наш погляд, на погляд нашої фракції, дуже важливо. Позитивним являється і те, що прийняття законопроекту сприятиме приведенню українського законодавства у відповідність до міжнародних норм та збільшенню експорту – я це хотів би підкреслити – сільськогосподарської продукції. Фракція Народної партії народного блоку Володимира Литвина буде підтримувати даний законопроект в першому читанні. Дякую за увагу.
Будь ласка, Сергій Сас мікрофон. Є Сергій Сас? Нема. Володимир Черняк. Немає. Віталій Шибко. Не буде. Шановні. Так, запросіть народних депутатів до сесійної зали. Прошу підготуватися до голосування. Шановні колеги, пропонується, щоб ми прийняли за основу цей проект, а потім доопрацювали з урахуванням пропозицій, які поступлять від народних депутатів. З урахуванням цього я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про ветеринарну медицину" [[нова редакція]]. Реєстраційний номер 7602. прошу голосувати. Прошу голосувати, шановні колеги. [[13:57:31]] За-238 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Фракція комуністів - 1, «Регіони України» - 45, Народна партія – 44, «Наша Україна» - 7, Блок Тимошенко – 30, СПУ – 23, Українська народна партія – 23, СДПУ(о) - нуль, „Вперед, Україно!” – 18, „Довіра народу” – 6, „Реформи і порядок” – 10, Партія промисловців і підприємців – 12, Народний рух України - 1, „Єдина Україна” – 8, „Позафракційні” – 10. Виходить цікава ситуація, шановні колеги: учора так дружно запевняли Президента України, пропрезидентські фракції особливо, що вони будуть підтримувати закони по СОТ, а зараз повинні витягувати це інші фракції. Шановні народні депутати, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16 години.