Доброго дня, шановні народні депутати. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему „Рада”. [[15:59:38]] Зареєструвались картками в залі 400 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, ви знаєте про трагедію, яка трапилась на Донбасі, на шахті імені Скочинського загинули люди. Я прошу Верховну Раду України вшанувати хвилиною мовчання пам’ять загиблих. [[Хвилина мовчання]] Прошу сідати. Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про підсумки роботи Верховної Ради України за період з 02 по 05 червня 2009 року в пленарному режимі. Розглянуто на шести пленарних засіданнях Верховної Ради України 104 питання порядку денного. За результатами розгляду прийнято: 21 закон і 9 постанов, 28 законопроектів та один проект постанови прийнято за основу; два законопроекти направлено на повторне перше читання до комітету; один законопроект прийнято у другому читанні та направлено на третє читання; один законопроект повернуто до комітету для доопрацювання на повторне друге читання; 10 законопроектів та один проект постанови відхилено. За результатами розгляду пропозицій Президента України подолано вето Президента України на один закон, один закон відхилено, тобто вето Президента України не було подолано. Проголосовано та направлено для виконання 97 депутатських запитів. Шановні колеги, ми узгодили з вами розклад засідання на цей пленарний тиждень і ми домовилися на засіданні Погоджувальної ради, що на голосування буде поставлена пропозиція, прошу уваги, для того, щоби вечірнє засідання Верховної Ради України продовжили до 19 години і розгляд законопроектів здійснювали за скороченою процедурою для того, щоби могли виконати той план, який ми визначили на вівторок і на наступні дні. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу підтримати. [[16:04:01]] За-173 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію про розгляд законопроектів за скороченою процедурою. [[16:04:22]] За-180 Рішення прийнято. Я риторичне запитання хочу поставити до нас, шановні колеги, навіщо ми приймали рішення за пропозиціями, ви знаєте від кого, щоб цей тиждень був пленарний, коли характерний жест, нічого ми не хочемо приймати. Або давайте працювати, або приймемо рішення і закриємо Верховну Раду України. Нам треба включити до порядку денного питання [[реєстраційний номер 1140]], це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо спрощення порядку розгляду питань надання допомоги сім’ям загиблих]]. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту закону [[реєстраційний номер 1140]]. Прошу голосувати. [[16:05:23]] За-373 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду проекту закону. Доповідач – народний депутат України Бондик Валерій Анатолійович. Є Валерій Анатолійович? Співдоповідач – голова Комітету з питань правової політики Міщенко Сергій Григорович.
Шановні колеги, шановна президія! По-перше, дякую Верховній Раді і вам шановний пане Голово за можливість доповісти цей конче потрібний законопроект, який, на жаль, досі не був розглянутий, але нами колективом авторів він був поданий ще після трагедії на шахті імені Засядька Олександра Федоровича. Законопроект повністю узгоджений з моїми співавторами – це від фракції Компартії України Євген Волинець, від фракція Партії регіонів Павло Корж та Віктор Турманов, від фракція БЮТ Михайло Волинець. Шановні колеги, мета цього законопроекту: внесення деяких змін щодо процесуального та матеріального законодавства. Що мається на увазі? По-перше, та тяганина, яка, на жаль, існує при розгляді справ визнання загиблих людей, особисто шахтарів після, я підкреслюю, після закінчення роботи державної комісії. Тобто ми не змінюємо норми статті 47, бо це вже правові наслідки – визнання людини померлою. Ми тільки робимо менший тягар у цей тяжкий час, коли вдови та матері загиблих шахтарів ходять по судам. На жаль, така процедура, але вона обоснована у цивільному законодавстві, у цивільно-процесуальному законодавстві – визнання факту померлої людини, бо це і спадщина, бо це і інше законодавства суміжне з правами загиблої людини, в частності, шахтаря. Також ми вносимо зміни до декрету Кабінету Міністрів і пропонуємо змінити держмито з позовів цієї категорії. Розумієте, визнання факту, маючого юридичне значення, – це окрема глава у цивільно-процесуальному законодавстві. І це не той випадок, коли потрібно 0,5 відсотка з оподаткованого мінімума платити державі. Є інші.
Завершуйте, будь ласка.
Тому, шановні колеги, ви знаєте, що досі трагічні події і зараз відбулися на шахті Сочинського. Я, у зв’язку з тим, що трагічна така подія, не буду зупинятись на цьому законі, ви можете уважно подивитись. Прошу підтримати цей законопроект, бо нічого лобістського тут немає. Мотивування одне - ми з вами повинні підтримати сім’ї загиблих шахтарів. Дяку за увагу.
Голова комітету Сергій Міщенко. Прошу вас, рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, Комітет з питань правової політики розглянув на своєму засіданні ще 11 березня 2008 року проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо спрощення порядку розгляду питань надання допомоги сім’ям загиблих]], внесених авторами: Бондиком, Волинцем, Коржем, Турмановим ще 07.12.2007 року. Метою зазначеного законопроекту є внесення змін до Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України та Декрету Кабінету Міністрів України „Про державне мито”. Під час розгляду законопроекту члени Комітету з питань правової політики звернули увагу на низку недоліків, які містяться у проекті. Хоча сама думка авторів законопроекту дуже слушна, що треба і необхідно в такі скрутні часи допомагати сім’ям загиблих від техногенних чи інших катастроф, але треба робити це чітко з юридичних норм, тому що такі новели, як оголошується померлою судом невідкладно особа, тобто немає в Цивільному кодексі, 252 статті, питання, що таке невідкладно? Тому що строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Тому необхідно було визначити конкретно, коли визнається така людина померлою. Також необхідно було визначити, які ж органи дійсно займаються цим питанням? Пропонується, що цим питанням займаються юридичні особи. Якщо взяти шахту, які володіють даною шахтою, разом з профспілковими комітетами, хоча поняття в юриспруденції профспілкового комітету – такого немає, є інше поняття.
Будь ласка, завершуйте.
тим більше, якщо ми вносимо зміни до декрету Кабінету Міністрів, то ми знаємо, що ми повинні їх вносити не пізніше ніж за шість місяців до початку нового бюджетного року, і набирають вони чинності з початку нового бюджетного року. Тому комітету в 2008 році визначився, що треба повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання цей законопроект. Але розуміючи, це я вже свою думку висловлюю, розуміючи актуальність цього питання, ми можемо прийняти наступне рішення: чи повторне перше читання поставити на голосування і ліквідувати оці питання всі, і щоб там в четвер комітет бистро збереться з цього питання, в четвер можна буде поставити на голосування, щоб на заміну внести; чи питання, щоб відкликали цей законопроект автори і внесли інший, який буде узгоджуватися з позиціями юриспруденції, тому що і Науково-експертне управління і Міністерство юстиції, і Верховний Суд України однозначно сказали, що в такому вигляді він не може бути. прийматься, хоча думка дуже слушна. Дякую.
Дякую. Сідайте. Шановні колеги, враховуючи актуальність цього законопроекту можливо була б ваша добра воля, якби ми поставили на голосування, прийняли його за основу. А можливо визначилися, що введення в дію з 1 січня 2010, бо поки ми його приймем, підпише Президент, уже майже закінчиться рік, і знайшли б таке компромісне рішення. Немає заперечень? Можна поставити в такий спосіб на голосування чи будемо обговорювати? Голосуєм, да? Я ставлю на голосування. Можна ставить на голосування? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 1140]] з урахуванням того, що ми там зафіксуємо „введення в дію з 1 січня 2010 року”. Немає заперечень? Я ставлю на голосування цю пропозицію і прошу голосувати. За основу! [[16:13:23]] За-248 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект. З мотивів? Будь ласка. Юрій Кармазін з мотивів.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, Володимир Михайлович! Я розумію, що ми спішимо, ми заборгували, але це надзвичайно серйозний законопроект, який ми зараз проголосували. Я б дуже хотів, щоб люди, які будуть працювати над другим читанням, зрозуміли, що ми погіршимо і наступимо на права тих людей, які можуть вважатися загиблими. Тому мова йде. може йти при внесення змін до частини 1статті 46 Цивільного кодексу України про зменшення терміну. Цей термін можна зробити один місяць, але не говорити про те, що негайно визнається ця людина померлою, тому що ми навпаки в таких ситуаціях заберемо права цієї людини, якщо вона виживе, і поховаємо надію інших людей на те, щоб вона вижила. Тому, Володимир Михайлович, це надзвичайно серйозні такі інституціональні речі, які треба, в принципі, було б і обговорювати. Дякую вам за можливість висловити свої зауваження.
Дякую. Валерій Бондик, будь ласка.
Шановний Юрію Анатолійовичу, на жаль, ви плутаєте норму права і статтю закону. Подивіться наступні статті. Є правові наслідки. І невідкладно – це не негайно. І я це брав із закону. І ви подивіться, воно ніяк не суперечить наступним статтям, які є і які кореспондуються з цією статтею. І тільки після закінчення роботи державної комісії людина визнається загиблою. І тому я вас прошу не посилатись на висновки Науково-експертного управління. На жаль, люди, ну, не практики, вони не знають цієї підстави. Але ми всі працювали на шахті, ми знаємо, що це таке. Я прошу підтримати мій законопроект.
Дякую. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо зняття мораторію на отримання заробітної плати у виконавчому провадженні щодо підприємств паливно-енергетичного комплексу]]. Тут у нас два проекти законів: 3661 і 4396. Доповідачі – народний депутат України Олександр Фельдман. Мікрофон, будь ласка, Олександра Фельдмана увімкніть.
Я прошу снять этот законопроект, потому что следующий идет кабминовский проект, и он получился более адаптированный. Поэтому, если Кабмин захочет, они учтут некоторые положения из моего законопроекта. Снимите, пожалуйста.
Дякую. Немає заперечень? Тоді до доповіді запрошується міністр юстиції Микола Васильович Оніщук. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Писаренко Валерій Володимирович.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати! У 2005 році Верховна Рада України ухвалила Закон „Про заходи щодо забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу. В системі цих заходів як тимчасово і передбачалося встановлення мораторію, в тому числі на виплату заробітної плати працівникам всіх підприємств, навіть за рішеннями судів. Проте цей тимчасовий захід, як інколи буває, став постійним. І я вимушений констатувати, що на сьогодні заборгованість по заробітній платі підприємств паливно-енергетичного комплексу перед працівниками складає більше 25 мільйонів гривень, це лише по тих, та заборгованість, щодо якої є рішення судів щодо її виплати. Є очевидним, що така ситуація насправді є неконституційною, оскільки стаття 43 Конституції встановлює і гарантує громадянам України право не тільки на роботу, на працю, але і на виплату відповідної винагороди. В зв’язку із цим уряд України, і я щиро дякую пану Фельдману, що ми тут об’єднали зусилля, і він зробив зараз прагматичний регламентний крок, входить з пропозицією щодо внесення змін до названого мною закону, а також до закону про виконавче впровадження щодо скасування всього обмеження. Йдеться про те, щоб громадянам України була виплачена заробітна плата, як це і гарантується Конституцією по тих заборгованостях, які на сьогодні утворилися. Прошу підтримати закон за основу і, якщо буде воля парламенту, з огляду на соціальну значимість цього питання, також і в цілому. дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, Микола Васильович. Валерій Писаренко, рішення комітету, будь ласка.
Шановні колеги, Комітету Верховної Ради з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні 13 травня проект Закону України про внесення змін та доповнень до деяких законодавчих актів України щодо зняття мораторію на отримання заробітної плати у виконавчому впровадженні щодо підприємств паливно-енергетичного комплексу, реєстраційний номер 3661, нашого колеги Фельдмана та проект Закону України Кабінету Міністрів - 4396. Метою прийняття законопроекту є забезпечення передбаченого статтею 43 Конституції України право на своєчасне одержання винагороди на працю та реалізацію положення кодексу законів про працю. Законопроектами пропонується внести зміни до закону України про заходи, спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу та Закону України „Про виконавче провадження”, якими зняти мораторій на проведення виконавчого провадження щодо цих підприємств у випадках виконання рішень про стягнення заборгованості по заробітній платі та інших виплат, що належить працівнику у зв’язку з трудовими відносинами, а також відновити порушені права та інтереси стягувачів у виконавчому провадженні. Міністерством палива та енергетики, Міністерством фінансів України, Міністерством економіки України законопроект 4396 погоджено без зауважень. Необхідно згадати, що до комітету надійшов лист Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки, в якому звертається увага на необхідність виваженого підходу при підготовці законопроекту до другого читання з метою запобігання руйнації спеціальних механізмів погашення заборгованості, запроваджених цим законом. Розглянувши вищезазначений законопроект, Комітет з питань правосуддя вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення захисту трудових прав громадян [[реєстраційний номер 4396 від 17.04]], поданий Кабінетом Міністрів, прийняти у першому читанні за основу. Дякую.
Шановні колеги, будь ласка, запишіться на обговорення, якщо є потреба така. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Валерій Писаренко, Юрій Кармазін, Ярослав Сухий.
Шановні колеги, тепер як народний депутат, член комітету, хочу вам сказати свою думку, що цей законопроект, дійсно, необхідний у послідовності тих, відновлення тих прав громадян, які сьогодні ми маємо. До речі, питання мораторію, який сьогодні у нас існує в країні на певні, в тому числі на реалізацію майна державних підприємств, сьогодні потребує широкої дискусії. І, звичайно, що ми з вами повинні дуже уважно слідкувати за тим, щоб не обмежувати окремі форми власності в питання розпорядження, у питанні звернення стягнення на них. Я думаю, що сьогодні нам потрібно далі у цьому питанні рухатися. І я розумію, що сьогодні будуть зауваження щодо того, що цей законопроект не вирішує всіх проблем і всіх питань щодо інших сфер діяльності. Я погоджуюся із цим і хочу сказати, що прийняття сьогодні в першому читанні цього законопроекту стане першим кроком в тому, щоб ми все ж таки відновили ті права, які в нас сьогодні передбачені і для громадян, і для юридичних осіб в тих конституційних правах, які передбачені чинним основним законом України. Дякую.
Юрій Анатолійович Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, безперечно, ненормальною є ситуація, коли в нас в законодавстві є така норма, яка зараз тут записана. Тому внесення цих змін викликано потребою дня, тим більше ті речі, про які сказав міністр юстиції, коли заборгованість по рішенням судів сягає понад 25 мільйонів гривень, це є абсолютно ненормально. Тому що рішення прийняті іменем України. І я хотів би звернути увагу зараз міністра юстиції і звертаюсь до Прем’єр-міністра України Юлії Тимошенко щодо повністю задоволення рішень судів по виплатам заборгованості по заробітній платі, які на сьогоднішній день є. Що на практиці трапляється, на практиці трапляється, що рішення за минулий рік, вони не включаються в бюджет цього року, а в нас є рішення не виконані за поза минулий і поза минулі роки. Це надзвичайно ненормальне явище, вони не можуть фінансуватися з якогось іншого фонду, нам треба передбачати на це кошти і це треба робити, бо мова йде про, свята із святих, про заробітну плату. Тепер щодо того, як виписаний законопроект. В принципі він виписаний так, що можна зрозуміти, що крім виконання рішень щодо виплати заробітної плати та інших виплат, що належать працівнику зв’язку з трудовими відносинами, прикінцеве положення в главі 11 міняються і в принципі воно зрозуміло. Чи треба міняти щось до другого читання чи ні, я вважаю, що абсолютно правильна слушна пропозиція і комітету, і Мін’юсту, що можна прийняти цей закон відразу в двох читаннях. Він розв’яже ситуацію, але без волі, без політичної волі уряду, в даному випадку, виплатити цю заборгованість 25 мільйонів і виплатити ще ту заборгованість понад 200 мільйонів, яка вісить за такими рішення, це неможливо. Тому я за те, щоб була така відповідальність. Дякую вам за увагу.
Ярослав Михайлович Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги! Я підтримую пропозицію народного депутата України Кармазіна. Цей законопроект, якщо за нього будете голосувати, а можна приймати тільки в першому читанні. Перше. Мені незрозуміло чому промовчав профільний Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу Миколи Мартиненка, адже це їхня справа. Ви ж згадайте, я чому взяв слово? Я приймав участь в розробці цього законопроекту 2003-й, 2004-й, у 2005 році ми його прийняли. В яких умовах перебувала тоді паливно-енергетична галузь України, особливо атомні електростанції? Неплатежі, відсутність фінансів, відсутність грошових коштів, бартеризація. Тому ми прийняли цей законопроект. Правильно, це був 2005 рік. Що ми сьогодні маємо? Я ще раз підкреслюю, про це ми повинні були сказати, це заборгованість атомних електростанцій, якби цей законопроект був не урядовим, я би подумав, що хтось уже зазіхнув на проблематику банкрутства наших атомних електростанцій. Закон, який ми з вами в 2005 році приймали, дві концептуальні новели – це реєстр підприємств паливно-енергетичного комплексу і спеціальний режим поточних рахунків. Шановні колеги! Поточні рахунки із спеціальним режимом використання були призначені виключно для проведення грошових розрахунків для погашення заборгованості при застосуванні механізмів взаєморозрахунків та реструктуризації, операції на них не можуть бути призупинені і на кошти них не може бути накладено стягнення відповідно Закону України про виконавче впровадження. Тому за спеціальними рахунками і не проводиться рух грошових коштів, вони є заліковими. Вимоги по цих рахунках закриваються актами взаєморозрахунків, при цьому учасниками розрахунків є, як правило, декілька учасників. Я би вас попросив аби часом цим законопроектом ми не зробили те, що вже впродовж цього року робимо, з одного боку, ніби сприяючи поверненню зароблених коштів, ми з другого боку, завдаємо удар і знову сприяємо деградації поглиблень.
Дайте можливість завершити. Будь ласка.
Для того аби не сприяти подальшій деградації реального сектору економіки, я пропоную, ця проблема є, але це питання потрібно розглядати більш детально і законопроект потрібно буде приймати в другому читанні. Дякую!
Шановні колеги! Обговорення завершено. Пропозиція звучала прийняти проект за основу і одночасно прийняти його в цілому, разом з тим думки розійшлися. Тому ставиться на голосування пропозиція про прийняття проекту Закону [[реєстраційний номер 4396]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо зняття мораторію на отримання заробітної плати у виконавчому впровадженні щодо підприємств паливно-енергетичного комплексу]]. Ставлю на голосування для прийняття цього проекту за основу. Прошу голосувати. [[16:27:40]] За-240 Законопроект прийнято за основу. Звучала пропозиція і від уряду, і від Юрія Анатолійовича Кармазіна щоб прийняти цей проект в цілому. Але є застереження, тому я не можу поставити на голосування в цілому тобто прийнято за основу. Оголошується до розгляду проект Закону про захист професійної діяльності журналістів [[реєстраційний номер 2636]]. Доповідач – перший заступник Голови Держаного комітету телебачення і радіомовлення Мураховський Анатолій Леонідович. Співдоповідач – Голова Комітету з питань свободи слова та інформації Герман Ганна Миколаївна. Будь ласка, я прошу, хто від комітету буде виступати, підготуватися.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України! Проект Закону про захист професійної діяльності журналістів розроблено урядом спільно з Національною спілкою журналістів України. Правове регулювання діяльності журналістів як однієї з ключових в важливих складових інформаційного законодавства на сьогодні здійснюється цілою низкою нормативно-правових актів прийнятих ще в 90- роках. А саме: про державну підтримку засобів масової інформації і соціальний захист журналістів, про друковані засоби масової інформації в України, про телебачення і радіомовлення, про інформаційні агентства, про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та місцевого самоврядування, про інформацію та інші. Проте, окремі норми цих актів не узгоджуються між собою, повторюються і містять неоднозначні тлумачення. Тому виникла потреба підготовки комплексного законодавчого акту, який врегульовуватиме відносини, що виникають в процесі здійснення журналістом своєї професійної діяльності. Законопроект визначає: правовий статус журналіста; основні принципи професійної діяльності журналіста; професійні права та обов’язки; порядок акредитації; гарантії професійної діяльності журналістів; відповідальність за порушення законодавства про захист професійної діяльності журналістів; права органів саморегулювання журналістів; міжнародне співробітництво у сфері масової інформації. Проект закону пройшов широке громадське обговорення, він був опублікований в 2006 році в професійному журналі „Журналіст України”. При підготовці законопроекту проведено правовий аналіз у відповідності міжнародно-правових актів та законодавства європейських країн. Я просив би вас підтримати законопроект про захист професійної діяльності журналістів, прийняття якого сприятиме захисту законних прав, свобод журналістів при здійсненні ними своєї професійної діяльності. Дякую за увагу.
Дякую вам. Сідайте, будь ласка. Андрій Шевченко від комітету буде доповідати. Будь ласка.
Колеги, скажу коротко. Комітет розглянув, вважає, що потрібно підтримати за основу. Думаю, що це був би хороший подарунок до недавнього Дня журналістів, який відзначила Україна. Там є кілька питань, які викликали дрібні дискусії, я думаю, що ми їх врегулюємо на стадії підготовки до другого читання. Комітет пропонує підтримати уряд і за основу проголосувати цей законопроект.
Шановні колеги, прошу записатись на обговорення. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Народний депутат Курпіль, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Шановний Голово! Шановні колеги! Цей закон давно уже назрів, його без сумніву треба приймати за основу, він потребує незначного доопрацювання і, я сподіваюся, що дуже швидко ми його приймемо в цілому. А зараз свободи журналіста і його обов’язки зафіксовані чи розкидані по багатьох законопроектах. І дуже добре, що цей законопроект концентрує все в одному законі і дуже важливо, що встановлюється відповідальність за порушення і перешкоджання журналістській діяльності. Також переваги цього закону полягають у тому, що встановлюється і відповідальність журналістів за зловживання свободою преси і свободою слова. Тому закликаю усіх колег підтримати цей законопроект.
Адам Іванович Мартинюк, фракція комуністів.
Шановні колеги, не так все просто, як тут нам доповідали. З одного боку, дійсно, треба вдосконалювати законодавство про засоби масової інформації, але з іншого боку, треба робити так, щоб не було ніяких двозначностей. Ось, будь ласка, послухайте, що пропонується виключити із цілої низки законодавчих актів. Права та обов’язки журналіста редакції про друковані засоби масової інформації пресу – виключено цілий розділ. Виключено захист і охорона журналіста при виконанні службових обов’язків. Професійний журналіст редакції при виконанні службових обов’язків перебуває під правовим і соціальним захистом. Честь, гідність, недоторканість журналіста охороняється законом. Автори пропонують це забрати. Автори пропонують забрати: умисне перешкоджання в законі професійній діяльності журналістів та [[або]] переслідування журналіста за виконання професійних обов’язків за критику, здійснювані посадовою особою або групою осіб за попередньою змовою, тягне за собою кримінальну відповідальність відповідно до Кримінального кодексу. Виключається цілий розділ, виключається цілий розділ там, де іде про державну підтримку засобів масової інформації. Є у нас такий закон і в цьому законі про державну підтримку, про державну підтримку був розділ „Організація соціального захисту журналістів та особливості їхніх трудових відносин”. Повністю забирається розділ, тобто повністю забирається державою гарантовані їм права журналіста. Тому я пропоную, давайте у кращому випадку ми направимо цей законопроект на доопрацювання. Його у такому вигляді приймати не можна, тому що цей закон спрямований не на захист журналістів, а проти журналістів. Дякую.
Шановні колеги, обговорення завершено. Ганна Герман, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, рішення комітету було підтримати, але я хотіла б висловити особисту думку про те, що цей законопроект варто відправити на доопрацювання. Дякую.
Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про захист професійної діяльності журналістів [[реєстраційний номер 2636]]. Прошу голосувати. За основу. [[16:35:13]] За-198 Рішення не прийнято. Пропозиція друга, направити на повторне перше читання. Комітет підтримує цю пропозицію? Ну, будь ласка, мікрофон Ганни Герман.
Моя думка про те, щоб цей законопроект відправити на доопрацювання.
Тобто на повторне перше читання.
На повторне перше читання, так.
Ставлю на голосування цю пропозицію про направлення на повторне перше читання проекту Закону [[реєстраційний номер 2636]] про захист професійної діяльності журналістів. [[16:36:03]] За-368 Рішення прийнято. Вноситься на розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо визначення порядку та строків зберігання деяких категорій документів. Доповідач - заступник міністра культури і туризму Яковина Микола Михайлович. Співдоповідач - голова підкомітету Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Валерій Петрович Гацько.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо визначення порядку та строків зберігання деяких категорій документів підготовлено Держкомархівом. Проект закону передбачає внесення змін до таких законів України: Закону України „Про державну реєстрацію юридичних та фізичних осіб, підприємців” [[статті 1, 15, 16 та 17]] та Закону України „Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування від нещасних випадків на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності” [[стаття 42]]. Необхідність внесення запропонованих у законопроекті змін до чинного законодавства пов’язана з тим, що норми визначені згаданими законами суперечать Закону України „Про Національний архівний фонд та архівні установи”. Відповідно до діючого зараз законодавства до державних архівних установ мають надходити реєстраційні справи юридичних та фізичних осіб [[підприємців]] на тривале до 75 років зберігання та справи про страхові виплати на постійне зберігання. Проте, зазначені документи не мають культурної цінності і не повинні вноситись до Національного архівного фонду і передаватись до державних архівних установ. Сотні тисяч реєстраційний справ, що накопичуються сьогодні у реєстраторів, не можуть бути прийняти на тимчасове зберігання на 75 років до державних архівів, оскільки 95 відсотків цих справ не є документами Національного архівного фонду. Крім того, справи про страхові виплати належать до документів з особового складу і взагалі не підлягають передаванню до державних архівів. Прийняття законопроекту дозволить усунути протиріччя в існуючих законодавчих актах, визначити порядок зберігання певних категорій документації, оптимізувати строки її зберігання. Просимо підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Микола Михайлович. Сідайте, будь ласка. Валерій Петрович Гацько – голова підкомітету Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва.
Шановні депутати, головуючий, Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва на засіданні своєму 4 квітня 2008 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законів України [[щодо визначення порядку та строків зберігання деяких категорій документів]], поданий Кабінетом Міністрів України. Метою зазначеного законопроекту є усунення протиріч в існуючих законодавчих актах щодо порядку зберігання двох видів документів: реєстраційних справ та справ про страхові виплати, а також оптимізація строків їх зберігання. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у своєму висновку до законопроекту визначило, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Підтримують прийняття цього законопроекту і народні депутати – члени комітетів з питань культури і духовності та соціальної політики та праці, листи від яких надійшли до нашого комітету. Під час обговорення зазначеного законопроекту члени комітету підтримували пропозиції Кабінету Міністрів України щодо недоцільності в зв’язку з існуванням єдиного Державного реєстру юридичних та фізичних осіб з підприємств зберігання реєстраційних справ суб’єктів господарювання та необхідності збереження реєстраційних справ, пов’язаних із страховими виплатами у Фонді соціального страхування від нещасних випадків. Враховуючи наведене, члени комітету прийняли рішення: проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо визначення порядку та строків зберігання деяких категорій документів [[реєстраційний номер 2402]], поданий Кабінетом Міністрів України, внести на розгляд Верховної Ради та пропонувати прийняти його за основу. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Так, дякую. Шановні колеги, є застереження до цього законопроекту? Хто наполягає на обговоренні? Мова йде про те, щоб розвантажити архівні установи і прийняти відповідні рішення. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 2402]] про внесення змін до деяких законів України щодо визначення порядок та строків зберігання деяких категорій документів. Прошу голосувати. [[16:41:04]] За-365 Рішення прийнято. Юрій Кармазін, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Юрій Кармазін. Я взяв слово, щоб при підготовці до другого читання поставити питання про те, що ми вже живемо в зовсім іншому сторіччі. Не обов’язково тримати папери, а вже можна сканувати їх і дані про них вносити комп’ютерної бази даних, і це обов’язково треба робити в тому випадку, коли ми говоримо про те, що документи знищуються, бо ці дані мають. можуть пригодитися в той час, коли люди будуть ставити якісь питання щодо уточнення всього, чого там стосувалося, тому безперечно комп’ютерна база даних не займе ні того місця, ні буде зберігатися. проблематично зберігати їх, це покращить закон і зробить так, як це все вже в багатьох цивілізованих країнах робиться, тобто треба добавити, а дані про ці документи вносяться до комп’ютерної бази, сканувавши ці тексти цих документів. Дякую вам.
Дякую. Шановні колеги, Головне науково-експертне управління висловило такі зауваження до проекту цього закону, я прошу вас послухати. Вони мають виключно технічний характер. Для уточнення змісту пропонуємо в новій редакції статті 42 Закону України „Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності” [[пункт 2 проекту]] слово „потерпілих” замінити на „потерпілим”, а слова „заінтересованих осіб” на слова „іншим особам, які мають право на виплати”. То можливо ми, коли комітет не заперечував би, врахували б ці пропозиції технічного характеру Науково-експертного управління і прийняли цей закон в цілому як закон. Що тут відносити на друге читання? Ну давайте із вашої пропозиції. Комітет підтримує такий підхід? Будь ласка, Наталя Королівська, мікрофон.
Уважаемые коллеги! Уважаемый Владимир Михайлович! Комитет поддерживает ваше предложение, чтобы не терять время и действительно сегодня уже помочь нашим всем архивным установам и в то же самое время мы с удовольствием выслушаем предложения Юрия Анатолиевича Кармазина, потому что действительно мы находимся уже в абсолютно другом. эпохе информационных возможностей и для того, чтобы не загромождать помещение и не загромождать людей работой, которая малоэффективна, но достаточно трудоемкая. Спасибо за внимание.
Дякую. Анатолій Матвієнко, будь ласка.
Українська республіканська партія, Блок "Наша Україна - Народна Самооборона". Володимир Михайлович, мова йде про долю людей. І я думаю, що так спрощено, тим більше з голосу, ми не маємо права приймати будь-якого рішення. Давайте, може, приймемо за скороченою процедурою, але, дійсно, виконаємо процедуру другого читання – і приймемо спокійно закон, який буде роздано, з відповідними поправками. Зараз з голосу голосувати, тим більше я погоджуюся, що ці люди можуть мати певні претензії, очевидно, ми маємо врахувати в другому читанні право цих людей на своє право підтвердити той чи інший крок в своєму житті. Дякую.
Шановні колеги, оскільки є заперечення, не можна поставити його для прийняття в остаточній редакції. Будь ласка, доопрацьовуйте. Ставиться на розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо видачі експлуатаційних дозволів. Реєстраційний номер 3227. Доповідач – міністр аграрної політики Мельник Юрій Федорович. Співдоповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Королевська Наталія Юріївна.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Метою законопроекту, який пропонується на ваш розгляд, є узгодження норм щодо видачі дозволів, які передбачені в трьох законах, що стосуються виробництва продуктів харчування, а саме: Закону „Про безпечність та якість харчових продуктів”, Закону „Про молоко та молочні продукти”, Закону „Про рибу та інші водні живі ресурси і харчову продукцію з них” між собою, а також із вимогами Закону України „Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності”. Законопроект складається із трьох частин і передбачає: перше – внесення змін до Закону „Про рибу, інші водні живі ресурси та харчову продукцію з них” в частині уточнення повноважень у сфері видачі дозволів на переробку продуктів лову у відповідності до положень Закону „Про безпечність та якість харчових продуктів”. У другій частині законопроекту для уточнення процедури видачі дозволу відповідно до Закону України „Про безпечність та якість харчових продуктів” вносяться зміни до статті 9 Закону України „Про молоко, молочні продукти”, а саме передбачається, що дозвіл на потужності з виробництва молока і молочної сировини видаватиметься головним державним інспектором ветеринарної медицини, а для підприємств з переробки молока – Головним державним санітарним лікарем відповідно до повноважень. Третя частина проекту передбачає суттєве коригування статей 22, 23 Закону України про безпечність та якість харчових продуктів у відповідності до вимог Закону про дозвільну систему у сфері господарської діяльності, а саме: передбачає доповнення статті 22 позиціями, що унормовують питання термінів видачі дозволів, конкретизовують умови відмови у видачі експлуатаційних дозволів державними службами, або їх анулювання. Також проектом закону передбачається, що кошти, які зібрані від видачі та поновлення експлуатаційних дозволів для потужностей з виробництва, переробки та реалізації харчових продуктів зараховуються до Державного бюджету України. В результаті прийняття законопроекту очікується: перше, узгодження між собою норм чинного законодавства; друге, формування більш прозорого і зрозумілого для виробничників механізму видачі дозволів та їх анулювання і уникнення дублювання функцій між відповідними державними службами. Прошу народних депутатів підтримати.
Наталія Юріївна, будь ласка.
Уважаемые коллеги, уважаемый Владимир Михайлович, вашему вниманию предлагается законопроект о внесении изменений в некоторые законы Украины относительно выдачи эксплуатационных разрешений, регистрационный номер 3227. Законопроект нужен для того, чтобы привести сегодня требования по безопасности продуктов питания в соответствие с требованиями государственного контроля и надзора за пищевыми продуктами. Конечная цель данного законопроекта должна быть защита здоровья украинских граждан. Но только комитет сразу же хочет всех предупредить, с условием доработки, значительной доработки его ко второму чтению. Законопроект приводит в соответствие с Законом Украины о разрешительной системе в сфере хозяйственной деятельности, также Закон о безопасности и качестве пищевых продуктов, о молоке и молочных продуктах, о рыбе, других водных живых ресурсах и пищевой продукции из них. Помимо технических уточнений законопроект четко указывает основания для отказа в выдачи эксплуатационного разрешения оператору мощности при производстве продуктов, которые подконтрольны санитарной службе. Такими основания могут быть: первое, это зарегистрированный на протяжении последних 6 месяцев случай пищевых отравлений, острых кишечных инфекций или других заболеваний из-за продуктов, произведенных на таком объекте. Зарегистрированные факты выявления опасны или непригодны к употреблению продукции, отказ оператора объекта в проведении инспекции, невыполнения им предписания и распоряжений. Есть также перечень оснований для отказа при производстве продуктов, подконтрольных ветеринарной службе: внедрение карантинных мероприятий, отказ оператора объекта от проведения инспекции, невыполнение оператором предписаний, распоряжений, изданных по результатам плановой и внеплановой проверки. По мнению Главного научно-экспертного управления законопроект за результатами рассмотрения в первом чтении может быть принят за основу. Комитет предлагает принять законопроект в первом чтении. Спасибо за внимание.
Шановні колеги, немає застережень? Адам Мартинюк, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, з одного боку, заслуговує на увагу ініціатива Кабінету Міністрів про спрощення деяких видів того, що стосується підприємницької діяльності. Але я хотів би звернути увагу і просив би, дійсно, приймати, якщо приймати, то прийняти його тільки у першому читанні, щоб звернути увагу що ж спрощується. Зараз частину дозволів дають служби. Пропонується, щоб цим займалася не служба ветеринарна чи санітарно-епідеміологічна, а щоб особисто головний лікар тої чи іншої служби мав право надавати особисто дозволи. Я думаю, над цим треба буде досить серйозно подумати, чи забирати право у служби як колегіального органу до особистого. Тут зловживань буде дуже і дуже багато. І другий момент. Там, де говориться абсолютно справедливе доповнення про те, хто відмовляє, вірніше, на підставі чого відмовляється, то знову ж чітко сказати, що таку відмову дає не один лікар, а ціла служба. І це треба буде врахувати при другому читанні. Дякую.
Шановні колеги, інших застережень немає? Немає. Хто? Руку, будь ласка, я не бачу, хто там? Кирильчук і Терещук. Будь ласка, Кирильчук, а потім Терещук.
Дякую. Кирильчуку. Партія Батьківщина, „Блок Юлії Тимошенко”. Ви бачите, в законі записано вже не молоко, а молочна продукція, не записано „молоко являється основою всіх видів продукції, яка виробляється на переробних підприємствах”, а люди вже сьогодні називають не молоко, а молочна рідина. Якщо цю рідину поставили, що вона скисне і зробити творог, ніколи цього творогу там не буде. Так мова от про що йде, що в першому читанні треба приймати, але до другого читання треба серйозно забезпечити контроль після того, як дозвіл дали. Дозвіл одержали, а далі випускається молочна рідина, а не молочні продукти.
Сергій Терещук мікрофон.
Сергій Терещук „Блок Литвина”. Шановні колеги, ми дуже багато говоримо про те, що потрібно збільшувати виробництво продуктів харчування, це звичайно правильно. Але разом з тим, за даними Всесвітньої організації охорони здоров’я, продовжуваність життя в Україні на пряму залежить від екології, медичного обслуговування, а найбільше від якості продуктів харчування. Закон далекий від того, щоб його можна назвати досконалим. Але разом з тим, ми, члени Комітету аграрної політики та земельних відносин, проаналізували, фракція „Блоку Литвина”, і просимо підтримати в першому читанні, а потім ті зауваження, про які говорив Адам Іванович, Євген Кирильчук, ми доопрацюємо, внесемо зміни і ми отримаємо закон, який хоч в якійсь мірі дасть можливість контролювати якість продукції, яка сьогодні залишається надзвичайно низькою.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу Проекту Закону про внесення з змін до деяких законів України щодо видачі експлуатаційних дозволів [[реєстраційний номер 3227]]. Прошу голосувати. [[16:54:07]] За-358 Рішення прийнято. Шановні колеги! Я прошу трохи тихішу робочу атмосферу зробити. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Лісового кодексу України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" [[реєстраційний номер 3578]]. Доповідач – перший заступник голови Державного комітету лісового господарства Марчук Юрій Миколайович. Співдоповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Королевська Наталія Юріївна.Прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! У відповідності з Законом про дозвільну систему в сфері господарської діяльності розроблені зміни до Лісового кодексу України, які в першу чергу покликані врегулювати питання видачі дозвільних документів. Це зміни до 69 статті Лісового кодексу, які передбачають: перше – видача дозвільних документів лісорубочного квитка [[лісового квитка]] проводиться на безоплатній основі. Вводиться термін, у порядку якого розглядаються документи для видачі цього квитка, не більше одного місця. Вводяться причини ,по яких не може бути виданий лісорубний квиток чи лісовий квиток. Вводяться причини, по яких можна анулювати цей квиток. В 78 статтю Лісового кодексу передбачається анулювання такого квитка як ордера на мілкий отпуск лісової продукції, в зв’язку з тим, що Законом про господарську діяльність він же не передбачений. Таким чином, запропоновані зміни спрощують процедуру, врегулюють відносини в сфері господарської діяльності і приводять Лісовий кодекс у відповідності з прийнятим Законом про дозвільну систему у сфері господарської діяльності. Даний проект закону розглянутий у всіх міністерства і відомствах, підтриман і в комітетах. Прошу вас його підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Наталя Юріївна Королевська. Будь ласка, рішення комітету.
Уважаемые коллеги! Уважаемый Владимир Михайлович! Мы с вами знаем, что наша украинская разрешительная система действительно похожая на темный лес, в который знаешь в принципе как войти, но когда и в каком состоянии ты с этого леса выйдешь большой-большой вопрос. И отчасти так происходит, потому что многие нормы законодательства в результате не работают и законодательно не урегулированы. Так же сегодня происходит и с данным законопроектом, который мырассматриваем – 3578, цель которого уточнить вопросы связанные с выдачей документов разрешительного характера, так называемые лесорубного и лесного билета. Законопроект 3578 устанавливает, что эти разрешения будут выдаваться: первое – безвозмездно, второе – четко определен строк, в течение которого должны приниматься решения о выдаче или отказе, и предусмотрены основания для отказа в выдаче разрешений или их аннулировании. Потому что сегодня это происходит абсолютно бесконтрольно и является дополнительной почвой для коррупции. Проект закона предусматривает, что решение о выдаче, или отказе выдачи разрешений, принимается в течении одного месяца. Основанием для отказа выдачи документов может быть принятие решений об изменении деления лесов на категории, принятии решении о прекращении деятельности лесопользователя, неустановления лимитов или их превышения, несоблюдение установленного порядка выдачи. Внедрение предложенного проекта закона не нуждается в дополнительных расходах из Государственного бюджета Украины и местных бюджетов. По мнению Главного научно-экспертного управления Верховной Рады Украины по результатам рассмотрения в первом чтении данный законопроект может быть принят за основу. Комитет по вопросам промышленно-регуляторной политики и предпринимательства поддерживает решение Главного научно-экспертного управления и предлагает данный законопроект принять в первом чтении. Спасибо за внимание!
Дякую! Шановні колеги! Доповідь і співдоповідь зроблено. У заключення Науково-експертного управління взагалі зауважень не має, в рішенні комітету зауважень немає. Так може давайте я для початку поставлю за основу, а потім визначимось, може треба його прийняти в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Лісового кодексу України у зв’язку з прийняттям Закону України „Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності” [[реєстраційний номер 3578]]. Прошу голосувати. [[16:58:59]] За-370 Рішення прийнято. Ще раз, шановні колеги, нагадую вам, що до проекту закону зауважень Головне науково-експертне управління не висловило. Я читаю рішення комітету, там також немає зауважень, може ми його приймемо як закон? Немає заперечень? Ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому як закон Проект Закону про внесення змін до Лісового кодексу України у зв’язку з прийняттям Закону України „Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності” [[реєстраційний номер 3578]]. Прошу голосувати. [[16:59:49]] За-367 Закон прийнято. Оголошується до розгляду Проект Закону про доповнення статті 1 Закону України "Про патентування деяких видів підприємницької діяльності" [[щодо сфери дії цього закону]] [[реєстраційний номер 4569]], доповідач – заступник міністра охорони здоров’я Митник Зіновій Миколайович, співдоповідач – голова комітету Королевська Наталія Юріївна.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати України! З метою покращення забезпечення сільського населення лікарськими засобами та виробами медичного призначення Міністерством охорони здоров’я України розроблено Проект Закону про доповнення статті 1 Закону України "Про патентування деяких видів підприємницької діяльності" [[щодо сфери дії цього закону]]. Проектом закону пропонується доповнити статтю 1, в якій передбачено перелік видів діяльності, на які не поширюється дія Закону України „Про патентування деяких видів підприємницької діяльності” визначенням щодо аптек, які перебувають у комунальній власності. В діючій редакції передбачено, що дія закону не поширюється на діяльність аптек, що перебувають в державній власності, а також розташованих у селах, селищах та містах районного значення. Прийняття закону дозволить встановити більш чіткі та більш однозначні норми щодо сфери дії Закону України „Про патентування деяких видів підприємницької діяльності" та буде сприяти усуненню можливості неоднозначного тлумачення, в тому числі органами державної влади положень частини третьої статті 1 зазначеного закону і не поширювати дію цього закону на комунальні аптеки, які розташовані в сільській місцевості, а також створити більш сприятливі умови для розвитку аптечної мережі в сільській місцевості, в тому числі і комунальної, що в свою чергу покращить забезпечення мешканців сільської місцевості лікарськими засобами та виробами медичного призначення. Реалізація проекту постанови додаткових матеріальних та інших витрат не потребує. Таким чином прошу підтримати та затвердити запропонований проект закону. Дякую за увагу.
Дякую вам. Сідайте також. Наталія Юріївна Королевська, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! К вашему вниманию предлагается законопроект, уточняющий сферу действия Закона Украины о патентовании некоторых видов предпринимательской деятельности относительно коммунальных аптек. Действующая формулировка закона ставит государственные коммунальные аптеки совершенно в неравные условия. А где мы с вами сегодня видели государственные аптеки в сельской местности? Нет. Слава Богу, если в состоянии они хотя бы поддерживать коммунальные аптеки. Поэтому предлагается изложить норму статьи 1 в такой редакции: «Действие этого закону не распространяется на торговую деятельность и деятельность по предоставлению бытовых услуг. Первое. Предприятие организации военной торговли аптек, которые находятся в государственной и коммунальной собственности». Вопрос этот очень важен в социальном отношении, потому что покупка патента автоматически увеличивает сегодня стоимость единицы товара. А принятие законопроекта сегодня позволит сделать более доступными лекарственные средства сельскому населению в сельской местности. То есть, позволит лучше сегодня обеспечить в период кризису население лекарствами. Мы все понимаем, что ситуация с медицинской помощью, особенно в сельской местности у нас традиционно непростая. И соответствующая инфраструктура развита очень и очень слабо. Поэтому важно поддержать хотя бы те аптеки, которые в сельской местности сегодня остались. Комитет согласен с изложенной в законопроекте редакции статьи 1 закону и предлагает принять законопроект в целом как закон. В тоже время комитет вносит предложение о дополнении проекта вторым пунктом, который предусматривает, что этот закон вступает в силу со дня его опубликования. Спасибо за внимание. Надеемся на поддержку.
Шановні колеги, пропозиція комітету до вашого відома доведена. Пропонується ввести одну новелу, що він набирає чинності з моменту його оприлюднення. Ну, вважають, що це не вплине на місцеві бюджети, не дивлячись на певні зауваження, тому може ми давайте його, прислухаємося до пропозицій комітету і приймемо. Немає заперечень? Тому ставлю на голосування, немає заперечень, про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 4569]] про доповнення статті 1 Закону України "Про патентування деяких видів підприємницької діяльності". Прошу голосувати. [[17:04:52]] За-346 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, як ви поставитесь до пропозиції, щоб додати пункт, що закон набирає чинності з моменту його опублікування і проголосувати у другому читанні і в цілому як закон? Будь ласка, Адам Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Варто підтримати пропозицію про те, щоб прийняти його як закон, але я подумав би над тим, чи вступає він у дію з моменту опублікування. Справа у тому, що це порушує Бюджетний кодекс. Адже якщо ми зараз знімаємо патентування певного виду діяльності, тобто знімаємо патенти на діяльність аптек, це значить ми не беремо коштів за патент. Правда, тут треба подивитися, як би Міністерство охорони здоров’я дало нам довідку, скільки таких аптек може бути ще створено. Тобто якщо це невелика кількість, то можна погодитися навіть із таким трактуванням. Дякую.
Народний депутат Карпук. Будь ласка, мікрофон, а потім Кармазін.
Ми підтримуємо прийняття закону за основу і в цілому, тому що, повірте, що кількість цих аптек, які будуть ще, дай би Бог, щоб їх побільше було комунальних у сільській місцевості, і тому це є невеличкі втрати до бюджету, треба підтримувати в цілому, не розтягувати це прийняття рішення.
Дякую. Юрій Анатолійович, а потім заступник міністра. Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, шановний Володимир Михайлович, я все-таки притримуюсь того, що абсолютно правильна пропозиція Адама Івановича Мартинюка у відповідності до 64 статті Бюджетного кодексу ця плата, яка зараховується до доходів місцевих бюджетів зараз туди не буде доходити. Тому треба передбачити, щоб ми як би вилучаєм. Треба було заключення зараз Мінфіна, требу було бюджетного комітету. Ми цього нічого не маємо, не вносимо зміни. Тому не можна приймати категорично закон, де написати „з моменту опублікування”. Може бути тільки записано „з 1 січня 2010 року”, щоб підготуватися і на ці гроші ніхто не розраховував надалі. Тому що ми порушим не тільки 64, 103 статтю Бюджетного кодексу, і в кінці кінців ми дійдем до абсурду, якщо будем приймати закони з порушенням бюджетного законодавства.Дякую вам за увагу.
Дякую. Олег Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Володимире Михайловичу, шановний Юрію Анатолійовичу, я вас прошу зняти зауваження і підтримати пропозицію Голови Верховної Ради. Треба, щоб закон набував чинності з моменту опублікування. Яка мета цього закону? Зняти патентування, щоб розширити перелік аптек. У селах аптеки закриваються, у райцентрах закриваються аптеки, он у Варві Чернігівської області [[районний центр]] закрили комунальну аптеку. Про села я вже не кажу. Ми поки до 1 січня 2010 року дотягнемо, то тих аптек взагалі в сільській місцевості не буде. Саме тому уряд і подав цей законопроект, щоб нехай бюджет утратить на оплаті за патенти, але виграють мільйони громадян, які матимуть можливість ліки купити, бо сьогодні такої можливості вони позбавлені. Тому давайте проголосуємо цей закон, і нехай він набуває чинності з моменту опублікування, і нехай люди таким чином отримають можливість доступу до лікарських препаратів, до того, щоб їх хоч купити.
Митник, будь ласка, Зіновій Миколайович.
Для довідки, будь ласка. Всіх аптечних установ, які знаходяться в сільській місцевості в загальній кількості, є 17 відсотків від загальної кількості по державі. Якщо в абсолютних цифрах, це є чотири тисячі з невеличким установ аптечних, які працюють в сільській місцевості безпосередньо. Це для довідки.
Шановні колеги, на 30 тис. сіл скільки у нас є аптек? Тому давайте поступим таким чином: комітет пропонує додати – набирає чинності з моменту опублікування. Кабінет Міністрів подав. Очевидно, він розраховував, що це не позначиться істотно на місцевих бюджетах. То ми давайте приймемо це рішення і закриєм цю тему. Нема заперечень? Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про доповнення статті першої Закону України „Про патентування деяких видів підприємницької діяльності” [[реєстраційний номер 4569]] із доповненням: „Закон набирає чинності з моменту опублікування”. Прошу голосувати за прийняття цього закон, проекту як закону, точніше. [[17:10:02]] За-358 Закон прийнято. Шановні колеги, я прошу, щоб ми продовжили вечірнє засідання на 15 хвилин. Нам потрібно розглянути ще 12 питань сьогодні. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо захисту суспільної моралі]]. Доповідач – народний депутат України Геннадій Геннадійович Москаль, співдоповідач – голова підкомітету Шемчук Віктор Вікторович. Так, будь ласка, Геннадій Геннадійович.
Перш за все, чим висловлено прийняття цього закону?
Будь ласка, будь ласка.
А, тихше? Визвано, перш за все, що Україна за останній час лідирує по дитячій проституції в Європі. Законопроектом передбачається доповнення Кримінального кодексу статтею 301.1, яка встановлює відповідальність за виготовлення, зберігання, володіння, набуття та розповсюдження дитячої порнографії та іншої продукції, що завдає шкоди моральності суспільству, створену за участю неповнолітніх. В теперішній час в національному законодавстві України відсутнє визначення продукції порнографічного характеру, створеного за участю дітей або з використання образів дітей, питання виготовлення, збуту, розповсюдження, зберігання та реклами таких матеріалів розглядається в розрізі кримінально-правової противодії обігу порнографії взагалі та потребує нормативно-правового урегулювання і приведення до міжнародних стандартів. Так, чинна редакція статті 301 Кримінального кодексу України, якою передбачена відповідальність за ввезення, виготовлення, перевезення та інші переміщення з метою збуту чи розповсюджування, а также за збут і розповсюдження порнографічних предметів не передбачає кваліфікуючих ознак цього злочину за способом його вчинення, зокрема з використання інформаційно-телекомунікаційних систем, а также за предметом самої дитячої порнографії, не утворює об’єктивної сторони злочину діяння пов’язаний з обігом продукції порнографічного характеру створено за участю дітей, які вчинені без мети збуту порнографічних предметів не криміналізовано зберігання рекламування та умисне створення умов доступу до зообра.
Да. Завершуйте.
сексуальної експлуатації дітей. Таким чином, основоположні принципи визначені в Конвенції ООН про права дитини факультативному протоколу до Конвенції про права дитини щодо торгівлі дітьми, дитячої проституції та дитячої порнографії та Конвенції Ради Європи про кіберзлочинність до того часу не мають закріпленого в національно-правовому полі механізму реалізації. Шановні колеги, прошу підтримати і прийняти в першому читанні.
Дякую, Геннадій Геннадійович. Сідайте, будь ласка. Віктор Вікторович Шемчук. Будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітетом розглянуто запропонований законопроект про внесення змін та доповнень до Кримінального кодексу України щодо захисту суспільної моралі. Необхідність прийняття цього законопроекту пояснюється недостатньою ефективністю наявних у Кримінальному кодексі України правових засобів щодо попередження та протидії правопорушенням, які негативно впливають на суспільну мораль та неналежного рівня покарання за вчинення таких правопорушень. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності ще 19 листопада 2008 року за безпосередньої участі автора розглянув його та визначився щодо підтримки цього законопроекту, рекомендувавши Верховній Раді прийняти його за основу, маючи на увазі перспективну законодавчу можливість комітету і Верховної Ради щодо усунення ряду недоліків на стадії його підготовки для розгляду парламентом у другому читанні. Просимо підтримати. Дякуємо за увагу.
Дякую. Шановні колеги, цей закон, проект закону вже більше року у Верховній Раді України. Нам, очевидно, треба дати можливість доопрацювати його, щоб Верховна Рада України прийняла остаточне рішення. І комітет, і Науково-експертне управління рекомендують прийняти цей проект за основу і підготувати його на друге читання. Немає застережень у вас? Немає. Тоді ставлю на голосування цю пропозицію, а саме: про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 1340]] про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо захисту суспільної моралі]] за основу. Прошу голосувати. [[17:15:08]] За-361 Рішення прийнято. Ставиться на голосування. на розгляд, перепрошую, проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо встановлення відповідальності за порушення порядку декларування зерна [[реєстраційний номер 2152]]. Доповідач – голова Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Швець Віктор Дмитрович. Будь ласка, Вікторе Дмитровичу.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо встановлення відповідальності за порушення порядку декларування зерна. Цей проект закону розроблено з метою встановлення адміністративної відповідальності за порушення законодавства при декларуванні зерна суб’єктами господарювання, які задіяні у зберіганні і зобов’язані своєчасно його декларувати відповідно до чинного законодавства та відповідних постанов Кабінету Міністрів. У зв’язку з цим в Кодекс України про адміністративні правопорушення, пропонується доповнити двома новими статтями: статтею 104 зі значком 2 про відповідальність фізичних осіб суб’єктів господарювання та посадових осіб за порушення порядку декарування зерна, неподання, або несвоєчасне подання декларації про обсяг зерна чи включення до декларації неповних або недостовірних даних, а також статтею 244 зі значком 16 про органи виконавчої влади у сфері декларування зерна, яким надається право розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення. Такими органами є інспекції якості та формування ресурсів сільськогосподарської продукції Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласних та Севастопольської міської обласної державних адміністрацій. Прийняття цього закону надасть можливість державним виконавчим органам налагодити чітку і результативну за обсягами роботу з декларування зерна та щомісячно отримувати повну і достовірну інформацію про наявні обсяги зернових ресурсів в країні. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності на своєму засіданні 19 березня 2008 року прийняв рішення: рекомендувати Верховній Рід прийняти цей закон.
Завершуйте, будь ласка.
Головне науково-експертне управління додержується такої ж думки. Просимо підтримати. Шановний Володимире Михайловичу, мені здається, що якщо Верховна Рада не буде заперечувати, то цей закон можна прийняти в цілому, оскільки там необхідно внести декілька таких невеличких термінологічних змін. Дякую за увагу.
Да. Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, якщо є потреба обговорити, запишіться на обговорення. проводиться запис. прошу на табло прізвища народних депутатів вивести. Сергій Терещук і Юрій Кармазін. Сергій Терещук, мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, звичайно, знову ж таки багато є запитань до цього законопроекту. Але разом з тим, я хотів би звернути вашу увагу, що як раз саме декларування зерна, достовірна інформація про наявність зерна в державі, це не тільки запобігання або забезпечення продовольчої безпеки, а це якраз спосіб встановити нормальну ціну, це спосіб формування ціни. Тому фракція „Блоку Литвина” пропонує підтримати у першому читанні, а потім внести свої зауваження з тим, щоб все-таки в нашій державі керувалися не тим, які заяви зробив чи то міністр аграрної політики, чи якийсь політик вийшов на трибуну і сказав, що у нас дуже багато зерна є в запасах або його немає, що у нас дуже гарний врожай буде або його не буде. А потім після цього появляються або скачки цін, або ціна падає. Тому ми пропонуємо давайте приймемо в першому читанні, внесемо свої пропозиції і будемо мати законопроект і порядок декларування зерна.
Дякую. Юрій Анатолійович Кармазін, мікрофон. А, ви будете з трибуни. З трибуни, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати, я задаю собі питання: проти кого направлений цей закон чи для чого, що він дасть економіці? Да, поставить усіх, щоб декларували, тому що поставить серйозно. Кого? Громадян. Кого саме? Тих, які виробляють це саме зерно. Але я категорично проти буду виступати, шановні друзі, хто „за” цей закон зараз виступив, проти того, щоб на цих селян ми визначили ті штрафи, які понад в три рази перевищують мінімальний розмір штрафу за вчинення злочинів. Для адміністративного проступку це, мабуть, занадто. І ми, мабуть, просто можемо задавити цих людей, просто задавити, які виростили цей врожай, вони його виростили. І ми не говоримо чому вони приховали, як перекрутили ту інформацію. А ми штрафи більші, ніж взагалі в Кримінальному кодексі. Це неможливо. Це з теорії права неможливо. А ми це говоримо, що ми це будемо приймати. Шановні, я хотів би, щоб ми просто подумали, бо коли так от все хочеться встановити. З одного боку, ми цей закон уже з вами один раз не пропустили, якщо ви знаєте. Ми один раз уже не пропустили. Тому я вважаю, що санкції мають бути абсолютно змінені. Я нагадую, тут штраф такий дуже серйозний. І що стосується 244-ї, то, Бог, з нею, із значком 16-ть, органи за якістю сільськогосподарської продукції, але я просив би, щоб цей законопроект проходив, Володимире Михайловичу, не через аграрний комітет, а через правові комітети і в тому числі серйозно подивитися по відповідності саме покарань. Тому що ми покараємо людей, які вироблять зерно.
Дякую, Юрій Анатолійович. Якраз він і проходив через комітет правоохоронної діяльності. Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено, ставлю на голосування пропозицію комітету. Про прийняття за основу Проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо встановлення відповідальності за порушення порядку декларування зерна [[реєстраційний номер 2152]]. Прошу голосувати. [[17:22:35]] За-318 Рішення прийнято. Шановні колеги, комітет пропонував прийняти його в цілому, разом з тим, висловлені застереження, а оскільки є застереження, то давайте ми приймемо таке рішення. Доручити доопрацювати його за скороченою процедурою і подати на розгляд Верховній Раді України. Віктор Дмитрович, ви з цього приводу, як автор і комітет. Будь ласка. Мікрофон Швець Віктор Дмитрович.
Шановні колеги, я пропонував в своєму Проекті Закону встановити адміністративну відповідальність на рівні від 30 до 100 неоподаткованих мінімумів. А Головне науково-експертне управління написало, помилку зробили і написали, що в законопроекті пропонується встановити відповідальність на рівні від 30 до тисячі, от в чому проблема, це по-перше. По-друге, я хотів би нагадати шановним колегам народним депутатам, що цей закон вже був прийнятий в першому і другому читанні в п’ятому скликанні Верховної Ради. І він не був підписаний Президентом тільки тому, що повноваження Верховної Ради були припинені. Він повністю опрацьований там є два невеличкі термінологічні зміни, які ми можемо зараз внести. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Дійсно, якщо подивитися. Мікрофон, Швець Віктор Дмитрович, будь ласка.
Шановні колеги! Цей закон не встановлює процедуру декларування зерна, цей закон встановлює відповідальність за порушення декларування зерна. Тому що питання декларування зерна встановлено іншим законом, він діє на сьогоднішній день. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Тут, справді, виникло різночитання тому, що власне в самому законі написано від 30 до 100 неоподаткованих мінімумів. А Науково-експертне управління написало від 30-ти до тисячі – і виникла відповідна розбіжність. Тому як ми в даному разі поступимо? Оскільки існують застереження, то давайте ми приймемо рішення за скороченою процедурою на наступний пленарний тиждень винести його на розгляд. Бо всі інші правки і зауваження мають технічний характер. Усуньте їх, будь ласка, і ми його приймемо. Я ставлю на голосування цю пропозицію: про підготовку до другого читання цього законопроекту за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:25:11]] За-190 Рішення не прийнято. Давайте домовимося таким чином, комітет буде готовий на Погоджувальній раді ми приймемо рішення і винесемо на розгляд у другому читанні. Оголошується до розгляду проект Закону про засади внутрішньої і зовнішньої політики України [[реєстраційні номери 1117, 1117-1]]. Доповідачі – народні депутати України Симоненко Петро Миколайович і Коновалюк Валерій Ілліч. Співдоповідач – голова комітету в закордонних справах Білорус Олег Григорович. Прошу Петро Миколайович.
Шановні колеги! Відповідно до пункту 5 частини першої статті 85 Конституції ми повинні з вами прийняти Закон про основні засади внутрішньої і зовнішньої політики. Мета цього закону – це основоположність при розробці законодавчих та інших нормативних актів. З 1996 року борг Верховної Радиперед Конституцією і народом України. Це призвело до того, що переважна більшість прийнятих законів працюють на потужний олігархічний капітал, а не народ України. На чому базуються запропоновані мною основні засади? Вони базуються на рівноправності різних форм власності при збереженні у народу землі, надр і стратегічних галузей промисловості, вони передбачають розвиток найсучасніших високотехнологічних виробництв, реструктуризації і модернізації металургійного, паливно-енергетичного, машинобудівного, ракетобудівного, суднобудівного, літакобудування. Ці засади передбачають в першу чергу і розширення довгострокового кредитування і зниження кредитних ставок, створення інвестиційних банків, посилення контролю з боку Національного банку за діяльністю комерційних банків. Протягом 5-7 років повернення визначених законом індексацій знецінених трудових заощаджень. Це і обмеження рівня оптових та роздрібних цін, це і збереження життєвого рівня і захист отримання заробітної плати від тієї кількості вкладеної праці, вироблення тієї чи іншої продукції, це підтримання і наших селян. Серед тих положень, які передбачають засади, це розмір пенсії в залежності від величини трудового вкладу, це будівництво житла для молодих сімей, це російська мова має другий статус державної мови. Позаблоковий нейтральний статус України, вступ України до єдиного економічного простору, зменшення імпортної залежності нашої держави. Я так тезисно тільки говорю про основні напрямки, які передбачають цей проект основних засад, тому що у нас дуже скорочена процедура і на жаль я не маю можливості в повному обсязі викласти наші основні положення.
Все, Петро Миколайович? Ну завершуйте тоді.
Так я й завершив. Я ж сказав, що. І прошу підтримати народних депутатів цей проект Закону про основні засади внутрішньої і зовнішньої політики. А далі вже у другому читанні ми будемо доопрацьовувати ті пропозиції, які ви будете вносити.
Дякую, Петро Миколайович! Валерій Ілліч Коновалюк є? Немає. Будь ласка, Олег Григорович Білорус. Леонід Кожара перший заступник голови Комітету у закордонних справах. Правильно я представив?
Так. Так. Шановний пане Голово! Шановні колеги! Законопроект 1117 має на меті створити законодавчу базу для визначення основних напрямів внутрішньої і зовнішньої політики у їх єдності і взаємопов’язаності і регулює, зокрема, питання податкової, цінової, грошової, бюджетної, аграрної, соціальної політики, роль держави у її реалізації, а також пріоритети зовнішньої політики, національної безпеки і оборони тощо. Відповідно до пояснювальної записки за підписом народного депутата України Петра Миколайовича Симоненка прийняття законопроекту не потребує додаткових витрат з Державного бюджету України. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку рекомендує відхилити проект Закону про засади внутрішньої і зовнішньої політики України за результатом розгляду в першому читанні. У висновку, зокрема, зазначається, що більше положень законопроекту не є нормою права і виходить за межі предмету правового регулювання запропонованого проекту. Проект містить також ряд положень, що не відповідають Конституції і не узгоджуються нормами чинного законодавства. Комітет з питань економічної політики пропонує внести законопроект на розгляд Верховної Ради України для прийняття рішення в залі. Комітет з питань бюджету дійшов висновку, що проект має безпосередній вплив на Державний бюджет України. Комітет з питань бюджету відзначає, що Міністерство фінансів не підтримує законопроект у запропонованій редакції. Комітет у закордонних справах на своєму засіданні 3 червня 2009 року розглянув законопроект і більшістю голосів прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України його відхилити з огляду на невідповідність частини положень законопроекту Конституції та чинному законодавству України, а також з огляду на декларативний характер більшості статей проекту закону. Крім того, комітет вважає.
Да, будь ласка.
Комітет вважає доцільним розробку двох окремих законопроектів, щодо засад внутрішньої та зовнішньої політики. Прошу врахувати думку комітету при розгляді цього законопроекту.
І будь ласка, рішення комітету щодо другого законопроекту за авторством Валерія Коновалюка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Комітет також розглянув і другий законопроект з тією ж назвою „Про засади внутрішньої і зовнішньої політики України”. Метою визначення засад внутрішньої і зовнішньої політики України є встановлення єдиних основ та принципів державної політики, за допомогою яких формується стратегія розвитку держави визначається база для розробки законодавчих та інших нормативно-правових актів, які стосуються всіх сфер внутрішньої та зовнішньої політики держави. Відповідно до Пояснювальної записки за підписом народного депутата України Коновалюка прийняття законопроекту потребує коштів Державного та місцевих бюджетів України, коштів пенсійного та інших соціальних фондів України, які повинні щорічно враховуватися у відповідних бюджетах за програмно-цільовим методом. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у своєму висновку рекомендує відхилити проект закону за результатами розгляду в першому читанні. У висновку, зокрема, зазначається, що більшість положень проекту закону не є нормами права і виходить за межі предмету правового регулювання запропонованого проекту. Проект містить також ряд положень, що не відповідають Конституції України і не узгоджуються з нормами чинного законодавства. Комітет з питань економічної політики пропонує внести законопроектна розгляд Верховної Ради України для прийняття рішення в залі. Комітет з питань бюджету дійшов висновку, що законопроект має безпосередній вплив на Державний бюджет України. Народний депутат України Шаров висловив пропозиції щодо редагування окремих положень цього законопроекту. Разом з тим, Комітет в закордонних справах на своєму засіданні 3 червня 2009 року розглянув законопроекти і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України його відхилити. Прошу врахувати думку комітету при розгляді законопроекту.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення. Проводиться запис. Все, спасибі. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. В’ячеслав Кириленко, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Парубію, Парубію.
Парубій, будь ласка. Наступний буде виступати Адам Іванович Мартинюк.
Парубій Андрій, депутатська група „За Україну!”. Ми хотіли б зазначити, що даний законопроект більше нагадує політичну програму Комуністичної партії України, аніж законопроект, який можна розглядати у Верховній Раді як документ, який може відповідати зовнішній і внутрішній політиці нашої держави. Складається враження, що це спеціально був винесений законопроект провокаційно, щоб у цьому залі підняти призабуті теми про другу російську мову як державну, про статус України, про її нейтралітет. Зокрема, у статті 17 цього закону зазначається, що, враховуючи реальне застосування в українському суспільстві російської мови, російській мові має бути наданий статус державної на всій території України. Водночас, ми знаємо, що це суперечить статті 10 Конституції України. Тобто пропонується подати закон, який наперед свідомо порушує Конституцію і нам пропонують проголосувати його у залі. У статті 18 даного законопроекту, що визначає зовнішньополітичний курс держави, зазначається, що Україна утверджує позаблоковий і нейтральний статус. Це не тільки є абсурдом, бо як правило подібні питання визначає не сама держава, а ці держави, які її оточують, але воно чітко суперечить чинному українському законодавству, зокрема Постановою Верховної Ради „Про основні напрямки зовнішньої політики” від 2 липня 1993 року, а також Закон України про основи національної безпеки України від 19 червня 2003 року, Стратегії національної безпеки, утвердженої Указом Президента від 12 лютого 2007 року. Тому депутатська група „За Україну!” пропонує відхилити цей законопроект і голосувати проти, оскільки даний документ свідомо порушує чинні в Україні закони і свідомо провокує напруження і міжнаціональну ворожнечу. Депутатська група „За Україну!” закликає всіх голосувати проти. Дякую.
Дякую.Адам Іванович Мартинюк, фракція комуністів. Наступний буде виступати Володимир Яворівський.
Шановні колеги, я дякую попередньому виступаючому за те, що він звернув увагу, що, дійсно, Комуністична партія дотримується своїх програмних засад, що вона дотримується тих програм, які дає обіцянки своїм виборцям. І на основі передвиборчої програми вносить програму діяльності в цілому нашої держави. Я ще раз і ще раз нагадаю, подивіться, будь ласка, п’ятий пункт 85 статті Конституції України, де говориться про те, що до основних напрямів діяльності Верховної Ради належить саме визначення основних засад внутрішньої і зовнішньої політики. Мені дивно, що профільний комітет, який розглядав це питання, каже, що ці засади порушують Конституцію. Водночас вони пропонують приймати два різних закони: засади внутрішньої політики окремо і засади зовнішньої політики окремо. Читайте Конституцію, там чітко написано: основні засади внутрішньої та зовнішньої політики. Там це положення не розділено. Це перше. По-друге, ті, хто говорить, що цей закон декларативний, він і має бути декларативним в розумінні того, що основне повинно бути у діяльності Кабінету Міністрів, в діяльності в цілому нашої держави, яка повинна бути внутрішня і зовнішня політика цієї держави. Я взагалі пропоную, якщо у нас дійде справа до перегляду діючої Конституції, якщо ми будемо вносити туди якісь окремі положення і зміни, то обов’язково треба, мабуть, записати, що діяльність Верховної Ради розпочинається з одного Закону – про основні засади внутрішньої і зовнішньої політики. Якщо немає таких засад, то нічого працювати далі, бо не відомо куди іти і що пропонувати. Я пропоную підтримати у першому читанні. Ті антиконституційні деякі положення, які там є, можна буде врахувати у другому читанні.Інакше нам рухатись далі ні з чим. Дякую.
Володимир Олександрович Яворівський, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Шановні виборці, шановні народні обранці! Я б дуже хотів, щоб це питання не внесло велику детонацію у нашу роботу, це дуже важливо. Перше. Ми сьогодні маємо діючий закон про основні постулати нашої внутрішньої і зовнішньої політики. Є такий закон, він прийнятий, ми за ним поки що живемо і працюємо, бо цей ще не прийнятий. Отже, виникає логічне запитання, там, до речі, закладено дуже багато європейських цінностей, згоден хтось з тим чи не згоден. Але, якщо ми приймаємо інший закон, тобто він приймається для того, щоби був якийсь подальший розвиток тих ідей, які закладені були в тих попередніх документах, які ми обговорювали, чи є оця новизна, чи є це новий поступ української держави, скажімо, у цих законопроектах? На превеликий жаль. Тут є дуже багато доброго, справді. Мені, скажімо, в законопроекті Петра Миколайовича дуже подобається та позиція, і вона дуже чітка, про те, що потрібно обов’язково вносити поправки в Конституцію, тому що ми інакше із цього дуалізму влади, ми інакше ніколи не вийдемо, кого б не обрали Президентом незалежно від персоналій. Це є в цьому законопроекті, і це дуже добре. Але, з іншої точки зору, фактично цей закон, це не є поступом вперед, це є відкочування наше назад. Ну я не можу зрозуміти, чому сюди треба було обов’язково вносити постулати про декларацію, яку вже давним-давно перекрив Акт Незалежності вже інший? То я прекрасно розумію, що там ідеться про нейтральний статус України. Тобто потиху закладаються якісь такі мінні поля у ці законопроекти. Точнісінько те саме є і у законопроекті Коновалюка. Через те я розумію, це позиція кожного народного депутата - те, що вони зробили дуже велику роботу. я, до речі, не прихильний до того, що там це декларації. А які ж мають бути? Це основні якісь постулати, які декларують основні гасла. Через те не в цьому слабина цього законопроекту, а в тому, що він фактично є дуже тенденційний і один.
Завершуйте, будь ласка.
"Блок Юлії Тимошенко" голосувати за обидва ці законопроекти просто не може. І не будемо голосувати за них.
Так, завершили обговорення. Репліка. Петро Миколайович Симоненко, будь ласка.
Шановні колеги, я хочу ще раз привернути вашу увагу до того, що це борг Верховної Ради з 96-го року перед Конституцією і народом України. По-друге, жодний з проектів законів не має права розроблятися, якщо він не буде базуватися на основних засадах , які ми зараз і пропонуємо. По-третє, я хотів би привернути увагу виступаючих до того, що в Декларації про державний суверенітет незалежність нашої України вона затверджена народом України на референдумі і тому жодний з законів не може відмінити цю Декларацію, а вона якраз передбачає ті положення, які я як автор законопроекту і вніс, бо це воля українського народу відносно того яку він хоче політику у незалежній державі Україна проводити. Далі. Я хотів би ще раз привернути увагу, шановні колеги, що цей проект закону – це справді закон для народу України, бо він передбачає захист його прав і свобод на роботу? на життя, на заробітну плату, на пенсію і на багато інших соціальних питань, які передбачає цей закон як засади. Тому я закликаю підтримати.
Дякую. Шановні колеги, все, обговорення. всі записалися, обговорення завершено, шановні колеги. Ні, з мотивів немає ж. Що? Що? Ну, не називали фракцію. Ну, я вас прошу, шановні колеги, записуйтесь. Ви ж не записуєтесь – потім вимагаєте. Позиції очевидні. Шановні колеги, ми неодноразово підходили до необхідності напрацювання основних засад внутрішньої і зовнішньої політики. Була пропозиція щодо того, що нам потрібно створити тимчасову спеціальну комісію, яка має опрацювати цей документ. Разом з тим, ця пропозиція не була підтримана – і ми сьогодні маємо таку ситуацію: що імпровізації, політичні імпровізації в Україні зведені в ранг державної політики. І нам потрібно, дійсно, прислухатись до того, що було сказано Адамом Мартинюком: що Верховна Рада повинна починати свою діяльність, прийнявши засади внутрішньої і зовнішньої політики. Тоді цілком очевидно, що ніхто не буде державний штурвал крутити у всі сторони своєї широкої душі. Таким чином, шановні колеги, ставиться першою на голосування пропозиція: про прийняття за основу проекту Закону про засади внутрішньої і зовнішньої політики України [[реєстраційний номер 1117]], авторський, автор – Петро Миколайович Симоненко. Прошу голосувати. [[17:43:34]] За-46 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування: про прийняття за основу проекту Закону про засади внутрішньої і зовнішньої політики України [[реєстраційний номер 1117-1]]. [[17:44:02]] За-128 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання проектів закону, реєстраційний номер 1117, 1117-1. На повторне перше. [[17:44:28]] За-179 Рішення не прийнято. Законопроекти відхилено. Шановні колеги, вноситься на розгляд проект закону про внесення зміни до статті 41 Господарського процесуального кодексу України [[щодо призначення судових експертиз]]. Доповідач – народний депутат України Юрій Романович Мірошниченко, співдоповідач - член Комітету з питань правосуддя Притика Дмитро Микитович.
Шановні виборці, шановні колеги. Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Насправді, це дуже простий закон. Я думаю, що він буде підтриманий більшістю присутніх в залі, оскільки він стосується впорядкування проведення експертиз, судових експертиз. Справа в тому, що діюча редакція статті 41 Господарського процесуального кодексу передбачає проведення судової експертизи, яке має бути доручено компетентним організаціям, чи безпосередньо спеціалістам, які володіють необхідними для цього статтями, так говорить стаття. Що пропонується мною в цьому законопроекті? Тобто уточнити, що це за спеціалісти. І редакція наступна: проведення експертиз мають здійснюватися спеціалізованими установами, чи безпосередньо особами, які відповідають вимогам, встановленим законом України про судову експертизу і внесені до Державного реєстру атестованих судових експертів. Дуже простий закон. Справа в тому, що несумлінні учасники судових процесів інколи залучають до таких експертиз спеціалістів, які не несуть відповідальності за якість тих експертиз, які вони пропонують. Цими пропонованими змінами ми фактично усуваємо подібні прецеденти. Буде сформовано реєстр суб’єктів, які можуть проводити експертизи, і в такий спосіб та експертиза, яка потрапляє до суду, вона вже буде забезпечена якістю, у тому числі і під час внесення до реєстру і ліцензування таких спеціалістів або організацій. Я не буду забирати вашого часу, оскільки пропоную ухвалити цей законопроект у першому читанні. І, можливо, на друге читання, як це нам пропонує науково-експертне управління, внести корекції і до Закону про судову експертизу з тим, щоб там теж узгодити ці норми, хоча там досить чітко це виписано. Шановні колеги, пропоную підтримати цей законопроект у першому читанні, що забезпечить більш якісне ухвалення.
Дякую. А якщо там врахувати ці зауваження, то можна було б приймати його і відразу. Чи ні?
Давайте за основу.
Як ви скажете. Дмитро Микитович Притика, будь ласка, рішення комітету.
Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя, розглянувши проект Закону України про внесення змін до статті 41 Господарсько-процесуального кодексу України щодо призначення судових експертиз [[реєстраційний номер 1088]], зазначає наступне. Метою законопроекту є забезпечення якісного неупередженого проведення судових експертиз та залучення в якості експертів осіб, які відповідають вимогам Закону України „Про судову експертизу”. Проект направлений на усунення недоліків у Господарському процесуальному кодексі України, в якому відсутні вимоги щодо осіб, яких залучають в якості експертів судом для проведення судових експертиз. Законопроектом пропонуєтьсявнести зміни до частини третьої статті 41 Господарсько-процесуального кодексу, якою регламентується порядок призначення і проведення судової експертизи і встановити, що проведення судової експертизи має бути доручено спеціалізованим установам чи особам, які відповідають вимогам закону України про судову експертизу і внесені до державного реєстру атестованих судових експертів. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради, Міністерство юстиції України підтримують законопроект і вважають, що він може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень. Заради об’єктивності хочу сказати, що Верховний Суд України, Вищий господарський суд України, вважають запропоновані зміни недоцільними, оскільки закон України про судову експертизу передбачає також право інших спеціалістів з відповідних галузей і знань приймати участь у проведенні судових експертиз, а запропоновані зміни обмежують права всіх спеціалістів. Обсудивши цей законопроект, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу Проект Закону України про внесення змін до статті 41 Господарсько-процесуального кодексу [[щодо призначення судових експертиз]]. Прошу підтримати.
Дякую, Дмитро Микитович. Шановні колеги, не буде застережень, якщо ми поставимо на голосування пропозицію комітету прийняти його тільки за основу з наступним доопрацюванням. Немає. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу Проекту Закону про внесення змін до статті 41 Господарського процесуального кодексу України [[щодо призначення судових експертиз]] [[реєстраційний номер 1088]]. Прошу голосувати. [[17:49:59]] За-349 Рішення прийнято. Ставиться на розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо унеможливлення виконання сфальсифікованих судових рішень]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Новікова Юля Володимирівна, будь ласка.
Проектом пропонується з метою запобігання виконанню сфальсифікованих судових рішень надати Державній виконавчій службі право на доступ до інформаційних ресурсів єдиного державного реєстру судових рішень та зобов’язати зазначену службу до відкриття виконавчого провадження здійснювати перевірку наявності відповідного судового рішення. Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя на своєму засіданні 24 грудня минулого року розглянув законопроект за номером 2277 та дійшов наступних висновків. На думку комітету, внесення запропонованих змін є недоцільним з деяких причин. По-перше, наслідком прийняття законопроекту може бути ускладнення роботи органів державної, виконавчої служби та затягування строків відкриття виконавчого впровадження. Просто недоцільна є перевірка всіх судових рішень та виконавчих документів. Можливо, якщо така перевірка взагалі потрібна – то обмежити її лише тими виконавчими документами та рішеннями щодо справжності яких виникають сумніви. Або у справах певних категорій там з корпоративних спорів, де такі фальсифікації зустрічаються частіше. По-друге, для належної реалізації зазначеного проекту закону виникла необхідність забезпечення органів Державної иконавчої служби відповідними технічними ресурсами, що потягне за собою значні витрати з Державного бюджету. Крім того, зазначено у запропонованій статті 23-1 Закону України „Про виконавче впровадження” мета перевірки не відповідає завданням і функціям державної виконавчої служби, оскільки остання повинна перевіряти не наявність певного судового рішення у єдиному державному реєстрі, а відповідність пред’явленого виконавчого документу судовому рішенню. ГНЕУ Апарату Верховної Ради висунуло ряд зауважень.
Будь ласка.
Беручи до уваги усі ці зауваження, Комітет дійшов висновку і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України законопроект за номером 2277, внесений народним депутатом України Фельдманом за результатами розгляду у першому читанні повернути на доопрацювання. Дякую за увагу!
Дякую! Сідайте, будь ласка. Шановні колеги! Доповідь зроблена ґрунтовно, можливо таким чином поступимо. Я поставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу, а після того, якщо не буде підтримана перша пропозиція, тоді ми його поставимо на обговорення для доопрацювання. Немає заперечень? Будь ласка. Тоді давайте таким чином, будь ласка, запишіться, бо нам ще треба розглянути ряд законопроектів важливих. Будь ласка, запишіться. На табло виведіть прізвища народних депутатів. Павло Мовчан. Немає? Будь ласка, йдемо далі. Шановні колеги, ну так же ж не можна. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановні народні депутати, мабуть, вперше в цій каденції я висловлю думку, знаходячись в Комітеті з питань правосуддя, яка буде протирічить рішенню офіційного комітету і висловлю її ось чому. При затвердженні одного з суддів на посаді до нас звернулися громадяни і сказали, що його не можна затверджувати, тому що він затвердив рейдерські схеми. Коли ми подивилися, мова йшла про розбазарювання землі на десятки мільйонів доларів, не гривень, в прибережній полосі міста Одеси. Коли почали розбиратися далі, то виявилося, що рішення суддя не приймав, рішення сфабриковані, по факту порушено кримінальну справу прокуратурою Одеської області, вона 2 два роки розслідується, ніхто її не розслідував, а по цим сфальсифікованим рішенням уже землю тричі перепродали і вже замість рекреаційної зони використали її по-іншому. Зараз стався аналогічний випадок, я ще не знаю, чи то справжнє рішення, чи ні, але десять громадян звернулися нібито з позовом до міської ради, ніхто не бачив тих позовів, прийнято рішення київським судом міста Одеси і два гектара роздано також по клаптям за рішеннями суддів, за одну ніч вони були прокручені і в органах Земельного фонду. Тому, шановні друзі, ті пропозиції, які тут є в цьому законі висловлені народним депутатом Фельдманом про доповнення статтею 23, де перевірка, включення судового рішення до Єдиного державного реєстру заслуговують на підтримку повністю. Їх треба приймати і це протидія рейдерству, яке сьогодні процвітає, в тому числі за допомогою підроблених судових рішень. Я прошу вас проголосувати і підтримати цей законопроект.
Адам Іванович Мартинюк фракція комуністів.
Шкода тільки що попередній колега записався проти цього законопроекту, а весь свій запал присвятив тому, що цей закон треба підтримувати. Шановні колеги, я абсолютно солідарний з тими прикладами, які наводив колега Кармазін. Таких прикладів маса. Я абсолютно погоджуюся із ідею колеги Фельдмана, який пропонує прийняти якісь зміни в законодавстві. Але, на превеликий жаль, є й зворотна сторона медалі у цьому законопроекті. Якщо ми приймемо його в такому виконанні, то ми дійдемо до наступного. Хто із вас хто знає правосуддя, хто із вас хто знає, що таке Державний реєстр судових рішень? Знає, що половина судових рішень не попадає на цей реєстр. І кожен розуміє, що дуже легко буде організувати непопадання такого рішення в Державний реєстр. Тобто, судовий виконавець для того, щоб виконати рішення, яке в нього на руках повинен ще переконатися чи є це рішення в Державному реєстрі. А той хто буде зацікавлений в тому, щоб його там не було може організувати, щоб його там не було. І так би мовити ми хочемо нібито помогти, а ми зробимо навпаки. Тому я підтримую ідею профільного комітету про те, що давайте направимо цей закон на доопрацювання, тобто на повторне друге читання.
Вадим Колесніченко фракція Партії регіонів.
Уважаемые коллеги, ну действительно, давайте не будем вопрос борьбы с рейдарством доводить до абсурда. Несвойственную функцию исполнительной службе нельзя навязывать – это дополнительные затраты, а исполнительная служба и так сегодня не справляется с теми задачами, которые на нее сегодня возложены. Адам Иванович привел классические примеры, которые сегодня используются для рейдарских захватов. Вопрос фиктивного решения суда, он не настолько частый и в соответствии с законом любые сделки, хоть 30, если они были сделаны в первой сделке на основании фиктивного документа, признаются недействительными. Рейдарские захваты решаются не таким способом. С рейдарством нужно бороться в судебной системе путем реорганизации судебной системы, путем изменения судебной системы, путем повышения ответственности судей за принимаемое решение. А подобный законопроект, он, откровенно говоря, кроме мыльного пузыря ничего не дает. Мы в очередной раз создаем надутые губы. А по поводу того, что мы что-то якобы делаем, а не делаем главного: мы не изменяем судебную систему. Мы фактически заблокировали два года изменения судебной системы. Мы не реформируем судебную систему. И благодаря нам, благодаря тем, кто блокировал трижды в этой зале закон, который изменял судебную систему, закон о судебном устройстве, мы таким образом не только поощряем, а поддаем жару в борьбу, не в борьбу, а в разворовывание и земельных активов, и уничтожение предприятий, в уничтожение у людей уважения к судебной системе. Поэтому данный законопроект поддерживать нельзя, нам нужно вернуться к вопросу голосования по судебной реформе. Спасибо.
Шановні колеги, обговорення. Будь ласка, Олег Ляшко. Фракція не встигла записатися, але він має право висловитися. А більше ніхто, у них не виступав ніхто.
Олег Ляшко, «Блок Юлії Тимошенко». Законопроект, запропонований нашим колегою Фельдманом Олександром Борисовичем, цілком очевидно, заслуговує на повагу і на підтримку. Послухайте, що пропонує автор. Він пропонує, що перед тим, як виконувати судове рішення, начальник органу державної виконавчої служби має перевірити, чи є це судове рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень. Мені видається, ця норма дозволить уникнути, коли на підставі сфальсифікованих судових рішень забирають у людей майно, землю, тричі перепродують за тиждень, а потім попробуй знайти крайніх. Тому потрібно, звичайно, підтримувати цей законопроект, він дозволить уникнути зловживання органами виконавчої служби своїми повноваженнями. А головне – зупинить рейдерів, які за одну ніч клепають фальшиві судові і вже на завтра державний виконавець із цим рішенням стоїть.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію першу – про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо унеможливлення виконання сфальсифікованих судових рішень [[реєстраційний номер 2277]]. [[18:01:34]] За-167 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування другу пропозицію – про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи законопроекту на доопрацювання. Прошу визначатись. [[18:02:01]] За-172 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Шановні колеги, давайте ми розглянем ще один проект в зв’язку з тим, що ми продовжили роботу на 15 хвилин. Це проект закону про внесення змін до Закону України „Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців" щодо унеможливлення використання органів державної реєстрації у рейдерських схемах. Доповідач – народний депутат України Воропаєв Юрій Миколайович, співдоповідач – заступник голови Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Ксенія Михайлівна Ляпіна.
Уважаемые коллеги, если вы обратили внимание на данный законопроект, то вы увидели о том, что он устраняет те пробелы, которые в настоящее время существуют в нашей законодательстве, позволяющему использовать рейдерам в своих схемах захвата предприятий несовершенство нашего Закона о государственной регистрации субъекта предпринимательства. О чем идет речь? Если вы в настоящее время захотите сменить, скажем, руководителей органов управления – директора, главного бухгалтера, если вы захотите сменить учредителей, то вам необходимо прийти к госрегистратору, представить протокол собрания учредителей, поддельный, липовый с несколькими подписями и госрегистратор не имеет права и не обязан проверять. А те. на самом деле был такой протокол собрания. А была ли подпись на самом деле на этом документе легитимного лица? И далее законопроектом вносятся изменения. Какие именно? Первое изменение. Оно касается того, что если подаются документы на регистрацию в случае внесения изменений в учредительные документы, то необходимо еще и печать этого юридического лица. Это раз. Во-вторых, если подается заявление на замену свидетельства о. предприятий, то в этом случае нужно подать не только заявление о смене. ну на выдачу дубликата, но а также еще предоставить справку из органов внутренних дел о том, что вы на самом деле потеряли, и они там ищут эти документы. Такие справки сейчас получают все предприятия. Почему? Потому что, если вы потеряли на самом деле его, то у вас проблемы с налоговой администрацией, с Пенсионным фондом, соцстрахом и так далее. Хоть так, хоть так она подается. И последний вопрос. Если же вы , скажем, вносите. подаете заявление на замену существующего пришедшего в негодность свидетельства, вы должны в данном случае также подать документ в отношении со всеми подписями.
Завершуйте, будь ласка, далі.
Есть замечания к данному законопроекту Экспертного управления. Оно касается того, что они полагают, что не нужно получать заявление из органов внутренних дел. И не урегулировано данным законом, как милиция будет разыскивать документы. Ну, во-первых, практика. все равно идет по тому, что предприятия подымут такие заявления – это раз. И, во-вторых, мы не должны регулировать деятельность органов внутренних дел и определять, как они это будут делать. Я предлагаю вам поддержать данный законопроект.
Дякую. Ксенія Михайлівна відносно рішення комітету, будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Комітет розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб – підприємців” і рекомендує ухвалити його за основу. Цей законопроект чимось аналогічний з попереднім законопроектом, який, на жаль, не був підтриманий, тому що, власне кажучи, ми стикнулися з тим, що дуже часто фальсифіковані рішення подаються до державного реєстратора, державний реєстратор зобов’язаний сьогодні їх виконати і, на жаль, не зобов’язаний перевірити достовірність цього рішення. Тому проблема є, вирішувати її треба. Одначе ми просимо підтримати цей законопроект за основу, тому що деякі запропоновані норми потребують явного вдосконалення. Ну, наприклад, така норма, яка каже про те, що на реєстраційні картки про видачу на заміну свідоцтва мусить стояти обов’язково печатка на підписі відповідальної особи. Але уявіть собі ситуацію, що директор разом з печаткою зникає, отримати копію документу неможливо, тому що нема печатки, нема директора. Власне кажучи, а міліція не буде працювати з такою юридичною особою, тому що нема відповідних документів, які б завіряли, що, дійсно, втрачені документи. Іншими словами, намагаючись навести порядок, не треба вносити інший безпорядок. Тому ми, ми вже почали з автором відпрацьовувати ці поправки в якості поправок до іншого законопроекту. Я переконана, ми знайдемо такі формулювання, які, дійсно, закриють сьогодні існуючу дірку, яка дозволяє, на жаль, фальсифікувати документи і відповідно фальсифікувати тоді записи про державну реєстрацію, що є неприпустимим. Тому прошу підтримати за основу і дати доручення комітету доопрацювати цей законопроект.
Так, дякую, шановні колеги. Пропозиція комітету: прийняти за основу. Інші думки є? Заперечень немає проти того, щоб поставити на голосування? Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців щодо унеможливлення використання органів державної реєстрації у рейдерських схемах. Реєстраційний номер 1158. Прошу голосувати. [[18:08:00]] За-366 Рішення прийнято. Шановні колеги, тут наполягає комітет, сьогодні Комітет з питань промислової політики і регуляторної політики наполягає, щоб ще два законопроекти розглянути. Шановні колеги, залишилося п’ять хвилин. Ми не встигнемо, якщо. Шановні колеги, може таким чином поступимо. У нас тут законопроекти є. Комітети їх розглянули. Давайте ми їх проголосуємо, приймемо за основу, ми ж довіряємо комітетам. Хай вони працюють з тим, щоб ми виконали розклад. Бо у нас на цей тиждень 100 питань. Будь ласка, давайте тоді швидко. Я від комітету, давайте тоді ми проголосуємо. Але так, якщо Верховна Рада підтримає, щоб не було, що Верховна Рада не підтримає, потім будуть звинувачення з боку депутатів, що ми не підтримали той чи інший законопроект. Немає заперечень? Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую. Ну не можемо. Завтра ми розглянемо їх першими. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу в пленарному режимі о 10-ій годині за розкладом на середу. Ці законопроекти, які ми не розглянули сьогодні, вони завтра будуть розглядатися в першочерговому порядку.