Päiväjärjestyksen 3. asiana on pääministerin ilmoitus suunnitelmasta covid-19-epidemiaan liittyvien rajoitustoimien ja -suositusten hallituksi purkamiseksi. Pääministeri Sanna Marinin puheenvuoron jälkeen myönnän harkitsemassani järjestyksessä vastauspuheenvuoroja. Asian käsittelyyn varataan aikaa korkeintaan 2 tuntia. — Pääministeri, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Hallitus julkaisi 9. huhtikuuta suunnitelmaluonnoksen rajoitusten purkamiseksi kesää kohti. Suunnitelmaluonnosta käsiteltiin myös yhdessä kaikkien eduskuntapuolueiden kanssa 8. huhtikuuta ennen sen julkaisua. Julkaisun yhteydessä käynnistettiin viikon mittainen avoin kommentti- ja lausuntokierros Ota kantaa ‑palvelussa. Kommentteja ja lausuntoja saatiin yhteensä 2 141, joista yhteisöjen antamia lausuntoja oli 115. Näiden lisäksi erillislausuntoja saatiin 29. Järjestimme myös kaksi kuulemistilaisuutta, yhden työmarkkinajärjestöille ja toisen kuntatoimijoille. Kansalaisten mielipiteitä purkamissuunnitelmasta selvitettiin Otakantaa.fi-kommentointimahdollisuuden lisäksi kyselytutkimuksella, jotta ihmisten ääni saataisiin mahdollisimman laajasti kuuluviin. Avoin kommentointimahdollisuus toi valmisteluun tärkeitä näkökulmia. Saimme arvokasta tietoa siitä, miten ihmiset ovat kokeneet rajoitukset ja suositukset ja mitä odotuksia niiden purkamiseen kohdistuu. Kyselytutkimuksen mukaan enemmistö suomalaisista suhtautui koronaepidemiaan ja sen vuoksi tehtyihin rajoituksiin hyvinkin kärsivällisesti. Kommenttikierroksen perusteella tärkeät teemat erottuivat selvästi. Vastauksissa korostui esimerkiksi huoli lapsiin ja nuoriin kohdistuvista rajoituksista, ja näitä toivottiin purettavan ensimmäisenä. Tapahtumien avaamiseen toivottiin selkeitä ohjeita ja ratkaisuja. Useissa palautteissa korostettiin alueellista päätösvaltaa, alueiden erojen huomioimista rajoitusten purkamisessa ja rajoitustoimien kohdentamista alueellisesti. Hallituksen suunnitelmaan tehtiin saadun palautteen perusteella useita täsmennyksiä. Hallitus hyväksyi suunnitelman 20. huhtikuuta neuvotteluissaan. Arvoisa puhemies! Suunnitelman tarkoituksena on toimia suuntaa-antavana työkaluna hallitukselle ja alueellisille viranomaisille rajoitusten hallittuun ja vaiheittaiseen purkamiseen sekä luoda näkymä tulevista kuukausista kansalaisille, yrityksille ja yhteisöille. Rajoituksia ei voi purkaa huolettomasti tai ennenaikaisesti. Rajoitusten hallittu purkaminen edellyttää, että me kaikki kannamme vastuuta voimassa olevien rajoitusten ja suositusten noudattamisesta. Mikäli onnistumme pitämään epidemiatilanteen nyt hallinnassa, voidaan rajoituksia purkaa kevään edetessä ja kesään tultaessa. Epidemian hallinta yhdessä rokotusten edistymisen kanssa voi tarkoittaa kesää, joka on lähellä normaalia. Rajoituksia puretaan epidemiologisen tilanteen sallimissa rajoissa. Suunnitelmat yhteiskunnan avaamiseksi perustuvat käytettävissä olevaan tutkimustietoon, mallinnuksiin, ennusteisiin ja seurantaan sekä näiden perusteella tehtävään kokonaisharkintaan. Suunnitelma sisältää rajoitustoimien purkamisen periaatteet, epidemiologiset edellytykset, tavoiteaikataulun ja vaiheet, joissa rajoitukset puretaan. Rajoituksia puretaan suuntaa antavan tavoiteaikataulun mukaisesti. Suuntaviivat rajoitusten purkamiselle ovat kuukausikohtaiset. Tämä johtuu siitä, että epidemian kulku on vaikeasti ennustettava ja epidemiatilanne maan eri alueilla on hyvinkin erilainen. Hallitus arvioi kahden viikon välein rajoitusten purkamisen edellytyksiä ja päivittää tavoiteaikataulua. Näin tietoa rajoitusten purkamisen epidemiologisista vaikutuksista pystytään hyödyntämään. Mikäli tilanne paranee nopeammin kuin suunnitelmassa on ennakoitu, voidaan rajoituksia purkaa aiemmin. On myös mahdollista, että joillain alueilla rajoituksia joudutaan myös jatkamaan, palauttamaan tai kiristämään uudelleen, jos epidemiatilanne heikkenee. Keskeinen periaate suunnitelman taustalla on, että rajoituksia tulisi purkaa pääsääntöisesti käänteisessä järjestyksessä niiden asettamiseen nähden. Huomioon tulee kuitenkin ottaa myös kertyneet tiedot eri rajoitustoimien vaikuttavuudesta. Lisäksi rajoitusten purkamisessa huomioidaan lapset ja nuoret ensin ‑periaate, ja siten rajoitusten purkaminen aloitetaan lasten ja nuorten toiminnasta. Hallitus pitää myös tärkeänä, että rokotesuojasta saatavan tiedon perusteella päivitetään ikäihmisiä koskevia rajoituksia ja suosituksia. Arvoisa puhemies! Valtioneuvosto antoi yleisistunnossaan tiistaina 27. huhtikuuta asetukset valmiuslain toimivaltuuksien käytön kumoamisesta ja totesi, että maassa eivät enää vallitse valmiuslain 3 §:ssä tarkoitetut poikkeusolot. Hallitus katsoo, että koronavirusepidemia on hallittavissa viranomaisten säännönmukaisin toimivaltuuksin. Uusien koronavirustapausten määrä on kääntynyt viimeisen viiden viikon aikana selvästi laskuun, mikä on merkki siitä, että Suomessa epidemia on tällä hetkellä rauhoittumassa. Rokotuskattavuuden kasvaessa pienenee myös riski vakaville sairaus- ja tautitapauksille. Arvoisa puhemies! Ravintolat avattiin asiakkaille kaikkialla Suomessa 19.4. Voimassa on kuitenkin edelleen tiukkoja rajoituksia, jotka koskevat aukioloa, anniskeluaikoja, asiakkaiden oleskelua ja liikkumista ravintolan tiloissa sekä asiakaspaikkamääriä. Perusopetuksessa ja toisella asteella on voitu siirtyä jo huhtikuun aikana asteittain lähiopetukseen kuitenkin terveysturvallisuudesta tarkasti huolehtien, ja lasten ja nuorten ryhmäharrastustoimintaa ulkona on voitu jatkaa. Epidemiatilanteen edelleen parantuessa voidaan toukokuussa avata julkisia tiloja ja myös yksityisiä tiloja, kuten kirjastoja ja museoita, terveysturvallisin järjestelyin. Myös aikuisten ulkona tapahtuvaa ryhmäharrastustoimintaa voitaisiin avata toukokuun lopussa tai kesäkuun alussa. Toukokuun loppuun mennessä voidaan myös avata rajayhteisöjen välinen liikenne Suomen ja Ruotsin sekä Suomen ja Norjan välisillä maarajoilla, mikäli maiden epidemiatilanne sen mahdollistaa. Kesäkuussa mahdolliseksi voisi tulla kokoontumisrajoitusten sekä ravintoloita koskevien asiakaspaikka- ja aukiolorajoitusten lieventäminen. Ulkona tapahtuvia lasten ja nuorten kilpailu- ja harrastetapahtumia sekä kesäleirejä voitaisiin pitää. Kesäkuun aikana voitaisiin alkaa järjestää myös lasten ja nuorten sisätiloissa tapahtuvaa harrastustoimintaa. Yleisötilaisuuksia voitaisiin järjestää osallistujarajoituksin. Sisärajarajoituksia lievennettäisiin siten, että avattaisiin työmatkaliikenne sekä perheiden ja sukulaisten matkustaminen. Rajojen terveysturvallisuudesta on kuitenkin huolehdittava vielä pitkään, ja rokotetodistus tulee osaksi matkustamista. Suomi tukee ja edistää EU:n yhteisen rokotetodistuksen kehittämistä. Arvoisa puhemies! Arviomme on, että heinä—elokuussa työikäinen väestö on saanut ensimmäisen rokoteannoksen sekä ikääntyneet ja riskiryhmiin kuuluvat jo toisen rokoteannoksen. Heinä—elokuussa voisimme lieventää tai jopa poistaa kokoontumisrajoituksia sekä yleisötilaisuuksien osallistujarajoituksia. Elokuussa avattaisiin mahdollisesti myös kolmansien maiden työmatkaliikennettä, mutta tähän liittyy vielä paljon epävarmuuksia. Tavoitellun aikataulun toteutumiseen matkustusrajoituksissa vaikuttaa epidemiatilanteen ja rokotekattavuuden lisäksi myös EU:n yhteinen linja kolmansista maista suuntautuvassa matkustamisessa. Vaikka epidemiatilanne Suomessa on viime viikkoina mennyt parempaan suuntaan, on meidän silti varauduttava myös siihen, että tilanne voi pahentua. Lisäksi naapurimaiden tilannetta tulee seurata tarkoin. Jokainen meistä voi vaikuttaa vastuullisesti toimimalla siihen, että kesä olisi meille kaikille parempi. Valtioneuvosto seuraa tilannetta säännöllisesti myös koko kesän, ja tilanteen muutoksiin on valmius reagoida tarvittaessa nopeasti. On mahdollista, että esimerkiksi elokuun lopussa tartuntojen määrä saattaa hiljalleen nousta, kun kontaktit etenkin oppilaitoksissa ja työpaikoilla lisääntyvät. Syksyn epidemiatilanteeseen varautumista ja sitä koskevia suunnitelmia tarkastellaan viimeistään elokuun alussa.
Näin. Nyt siirrymme keskusteluun, ja pyydän nyt niitä edustajia, jotka haluavat käyttää keskustelussa vastauspuheenvuoron, nousemaan ylös ja V-painiketta käyttäen varaamaan puheenvuoron. — Keskustelun aloittaa edustaja Tavio.
Rouva puhemies! Kiitos pääministerille esittelystä. Asia, mikä minua tässä koronan hoidossa huolestuttaa, on jonkinlainen maalaisjärjen katoaminen. Tätä koronahysteriaa ja -paniikkia on ehkä viety jo osittain liian pitkälle, mikä on näkynyt hallituksen toiminnassa esimerkiksi näiden esitettyjen liikkumisrajoitusten ja sen tavoitteen osalta, että yrityksiä lähdettäisiin ihan sulkemaan, mikä sitten todettiin myös perustuslain vastaiseksi. Eli nämä hallituksen toimet eivät ole aina olleet oikein tieteelliseen näyttöön perustuvia, vaan se tieteellisyys sen taustalla, mitä hallitus on ajanut, on ollut aika ajoin tosiasiassa aika huteraa. [[Välihuuto sosiaalidemokraattien ryhmästä]] Kysyn silti tämän kritiikin ohella todella vilpittömästi sitä, olisiko mahdollista jatkon kannalta pyrkiä tekemään [[Puhemies koputtaa]] jotain laaja-alaisempaa tieteellistä analyysia näiden toimien suhteen.
Edustaja Mykkänen.
Arvoisa puhemies! Kaikki toivomme, että hyvä koronatartuntojen kehitys jatkuisi ja todella pääsisimme tästä kurimuksesta. Samaan aikaan on kuitenkin huomattava, että itse asiassa maailmalla ennätys tartunnoissa, maailmalla ennätys myös menehtyneiden määrissä on viimeisen viikon ajalta, ja onkin ihan mahdollista, että vielä elo-syyskuussa tulemme tarvitsemaan matkustukseen liittyviä aivan erityisiä sääntöjä, jotta tilanne pysyisi Suomessa hyvänä. Miten on mahdollista, hyvä hallitus, että vielä toissa päivän lehdissä sosiaali- ja terveysministeriön virkamiehet kertoivat, että on työryhmä, jossa tarkastellaan erilaisia vaihtoehtoja rajoilla tapahtuvan koronaturvallisuuden varmistamiseen? Tässä on vuosi nyt mennyt, kun on mietitty, voitaisiinko edellyttää lähtömaassa tehtävää testiä, voitaisiinko edellyttää todistusta — muut Pohjoismaat sen jo tekevät. Eikö hallitus nyt viimein voisi lopettaa työryhmät ja varmistaa, [[Puhemies koputtaa]] että toukokuussa Suomeen tullaan koronatodistus kädessä, niin että meidän satamat ja lentokenttä [[Puhemies koputtaa]] eivät ruuhkaudu?
Edustaja Lindén.
Arvoisa rouva puhemies! On hienoa, että me olemme kokoontuneet käsittelemään exit-suunnitelmaa. Meillä on nyt 13 kuukautta takana tätä koronakriisiä, ja nyt me keskustelemme täällä ulospääsystä siitä kriisistä. Suomihan on kaikilla mittareilla pärjännyt hyvin tässä. Meillä on ollut vaikeita vaiheita, mutta nyt viimeisen viiden viikon aikana meidän ilmaantuvuuslukumme on tullut alas tasolta 173, ja viimeisin on tietääkseni 64. Mutta aivan niin kuin pääministeri tässä korosti, meillä on edelleen syytä varovaisuuteen. Viimeksi esimerkiksi Tornion alueella on esiintynyt vakavia tautiryppäitä. 6 meidän 21:stä sairaanhoitopiiristä on edelleen yli 50:n ilmaantuvuudessa ja vastaavasti 15 on alle. Korostaisin tässä erityisesti sitä, että edessä on kenties kansainvälisesti voimakas talousbuumi, kun tämä exit on nyt joka maassa, lukuun ottamatta nyt täällä mainittuja tiettyjä maita, [[Puhemies koputtaa]] joissa on erittäin huono tilanne aukeamassa, ja tähän täytyy olla myös valmiutta meillä.
Edustaja Lohi.
Arvoisa puhemies! On aivan erinomaista, että tämä tautitilanne on edennyt nyt siihen pisteeseen, että meillä on exit-strategia, jota me voimme toteuttaa. Tartuntaluvut pienenevät koko ajan, rokoteohjelma etenee, menemme kesää kohti, ja ihmiset ovat paljon valoisammalla mielelläkin. Mutta samaan aikaan on kuitenkin syytä muistaa, että meillä on monia toimialoja, joilla on valtavan suuri ahdinko edelleen, kymmeniätuhansia työttömiä ihmisiä. Sen takia nostan esille sen, että on tärkeätä, että tämän strategian ohessa kykenisimme luomaan selkeän ohjelman, miten Suomi avaa mahdollisuuksia matkustaa ei pelkästään Suomesta muualle vaan erityisesti tänne Suomeen ulkomailta. Sitä kautta voisimme antaa selkeän päivämäärän, milloin meillä on käytössä systeemi, että ne, joilla on rokote tai negatiivinen testitulos tai todistus sairastetusta taudista, pääsisivät tänne Suomeen, ja matkailuala voisi käynnistää myynnin ja saataisiin heillekin valoa tulevaisuuteen. [[Puhemies koputtaa]] Tällaisia eväitä tähän erinomaiseen suunnitelmaan haluaisin antaa.
Eikö niitä viikon aikana saatu sovittua?
Edustaja Kari.
Arvoisa puhemies! Suomi on selvinnyt tästä pandemiasta, tästä kriisistä, tilanteeseen nähden hyvin, ja kiitos siitä kuuluu paitsi hallitukselle myös kaikille ryhmille tässä salissa ja totta kai kaikille suomalaisille, jotka ovat yhdessä kantaneet vastuuta vaikeassa tilanteessa. Poikkeusoloista on nyt päätetty luopua, mutta koronasta koitunutta hoito- ja oppimisvelkaa kurotaan umpeen vielä pitkään. Tämä suunnitelma on hyvä. Se on tarpeellinen, ja meidän tulee kulkea tie toipumiseen tukemalla niitä, joihin epidemia on pahiten iskenyt. Lapset ja nuoret ja opiskelijat ovat kantaneet kohtuuttoman suuren taakan koronatoimien seurauksista, ja pelkona on, että tämän ajan suurin velka tulee olemaan se velka, jota maksetaan lasten ja nuorten hyvinvoinnissa ja oppimisessa. Sen takia on tärkeää ja oikein, että rajoituksia puretaan nyt lapset ja nuoret ensin ‑periaatteen mukaisesti: koulut avataan, ja harrastukseen pääsee jo alkukesästä, ja viimeistään syksyllä tulee kaikkien päästä lähiopetukseen [[Puhemies koputtaa]] jokaisella oppiasteella. Tämän lisäksi lapset ja nuoret tarvitsevat tukea [[Puhemies koputtaa]] tästä kriisistä toipumiseen eri puolilla Suomea.
Edustaja Arhinmäki.
Arvoisa rouva puhemies! Koronakriisiä on pidetty pahimpana kriisinä sitten sotien, ja tämä kriisi ei ole vieläkään ohi. Siitä näkökulmasta on äärimmäisen tärkeää, että meillä on toimintakykyinen hallitus. Me joudumme tekemään tänä keväänä vielä päätöksiä, ja myöskin — kun toivottavasti rokotekattavuus on riittävä, valoa kohti mennään — tarvitaan mittava jälkihoito-ohjelma. Meillä on oppimisvaje etäopetuksen jäljiltä, hoitovaje koronatoimien jäljiltä, ja tähän jälkihoitoon tarvitaan toimiva hallitus.
Mistä te säästätte?
[[Perussuomalaisten ryhmästä: Tuleeko rahaa jostain?]] Arvoisa rouva puhemies! [[Hälinää]] [[Puhemies koputtaa]] Tässä exit-ohjelmassa on minusta oikeat painotukset: lapset ja nuoret, joille viikko ja kuukausi ovat aivan toisenlaiset kuin vanhemmalle väelle, mutta toisaalta sitten vanhusväestö, joka on joutunut olemaan todella paljon poissa... Se, että avataan uimahalleja, kuntosaleja, kun rokotukset etenevät, on minusta tärkeää. Mutta samaan aikaan pitää myös huomioida kulttuuri- ja tapahtuma-alat [[Puhemies koputtaa]] , jotka ovat kärsineet aivan erityisesti. Toivottavasti pystytään ainakin ulkotiloissa [[Puhemies koputtaa]] avaamaan entistä nopeammin [[Puhemies: Aika!]] tilaisuuksia.
Edustaja Adlercreutz.
Ärade talman! Ihan niin kuin edustaja Lindén totesi, niin onhan meillä mennyt hyvin. Se on hyvä muistaa tässä kaikessa päivänpoliittisessa keskustelussa. Se, että nyt ollaan myöskin rokotuksessa Euroopan kärkijoukossa, mahdollistaa sen, että voidaan nyt tässä puhua exit-strategiasta. Kun rajoituksista sovittiin, niin jouduttiin käyttämään joskus aika tylppiä työkaluja, joskus lekaakin. Nyt kun lähdetään purkamaan, niin on syytä katsoa sitä hienojakoisuutta, joka löytyy vaikka tapahtuma-alalla, ravintola-alalla tai kulttuurialalla, että arvioidaan tarkkaan eri tapahtumien riskit ja myöskin mahdollisuudet. Barcelonassa hiljattain kokeiltiin konserttia, jossa noudatettiin erilaisia turvajärjestelyjä, ja se osoittautui turvalliseksi. Nyt kun avataan kulttuurimaailmaa, tapahtumia, kaikenlaisia, niin näistä kaikista kokemuksista tulisi ottaa vaarin.
Niin tulisi!
Ateneumissa avattiin Ilja Repinin näyttely hiljattain. Uutisista huomattiin, miten paljon iloa se tarjosi ihmisille. [[Puhemies koputtaa]] Mahdollistetaan nämä asiat mahdollisimman nopeasti. Tarkastellaan niitä hienojakoisesti [[Puhemies: Aika!]] ja sillä tavalla palataan mahdollisimman nopeasti arkeen.
Edustaja Östman.
Arvoisa rouva puhemies! Kiitos, pääministeri, ilmoituksesta. Exit-suunnitelman keskeisin työkalu on rokotteiden saatavuus ja riittävyys. Kyselytunnilla 15. huhtikuuta perhe- ja peruspalveluministeri Kiuru sanoi Suomen aikovan lähestyä Venäjää Sputnik-rokotteiden hankkimiseksi. Mutta on hyvä muistaa, että Euroopan lääkevirasto EMA ei ole vielä hyväksynyt kyseistä tuotetta, ja toiseksi menee aika pitkälle kesään ennen kuin kyseisen rokotteen toimitukset ylipäätään voisivat alkaa. Pari viikkoa sitten muistutin sekä ministeri Kiurua että ministeri Haavistoa, että Suomella olisi mahdollisuus tilata suurempi erä Pfizer-rokotteita huhtikuun aikana. Haluan kysyä hallitukselta: jos Saksa ja muutkin EU-maat voivat neuvotella ja käydä kauppaa rokotteista omien suorien kanaviensa kautta, [[Puhemies koputtaa]] miksei Suomi voisi toimia samoin?
On tiukempi lieka, kuule, suomalaisilla!
Edustaja Purra.
Arvoisa rouva puhemies! Nyt kun hallituksen kriisi alkaa olla ennalta arvattavasti ohitse, niin voimme keskittyä täällä kansalaisten terveyteen ja turvallisuuteen, ja itsekin haluan keskittyä näihin rajoihin. Ruotsistahan intialaista virusmuunnosta on juuri löydetty, ja Pohjois-Ruotsi on muutenkin kriisitilassa. Samaan aikaan, kun monet maat reagoivat tähän, niin lehtitietojen mukaan Suomen hallitus harkitsee. Te olette kuukausien ajan harkinneet myös ennakkotestitodistusta. Selitykset vaihtelevat, mutta lopputulos on sama. [[Ben Zyskowiczin välihuuto]] Tosiasia on se, että meillä on kohta satamat ja lentokenttä kaaoksessa, kun matkustajamäärät edes hieman kasvavat, ja tämänhetkisillä järjestelyillä tätä asiaa ei tulla hoitamaan. Varustamot ja Finnair toimivat THL:n suosituksesta, koska hallitus ei saa aikaiseksi, ja tämä ei ole taloudellisesti eikä kilpailullisestikaan kestävää. Haluaisin tietää, mitä nyt [[Puhemies koputtaa]] odotetaan. Missä viipyy lainsäädäntöön ja määräyksiin perustuva selkeä linjaus rajoille?
Edustaja Laiho.
Arvoisa puhemies! Eduskunta hyväksyi maaliskuussa 2021 tartuntatautilain 16 ja 22 §:n muutokset, ja sen yhteydessä hyväksyttiin lausuma ”eduskunta edellyttää, että hallitus ryhtyy välittömiin toimiin luodakseen maahantuloon menettelyn, joka estää yleisvaarallisen tartuntataudin leviämistä, ja samalla huomioi jatkossa kasvavat liikennemäärät rajaliikenteessä”. Tämän eteen ei ole kuitenkaan tapahtunut mitään. Meillä edelleenkään rajoille ei ole saatu sellaista mallia, millä tavalla voitaisiin varautua kasvaviin liikennemääriin — tästä ovat muun muassa Vantaa ja Helsingin kaupunki ilmaisseet huolensa. Myös Torniossa tartuntamäärät ovat jatkuvasti kasvussa. Meidän pitää löytää toimivampi systeemi. Tällä hetkellä liikennemäärät ovat vähäiset, mutta kun ne kasvavat, sieltä varmasti tulee Intian muunnosta, jos meillä ei ole [[Puhemies koputtaa]] käytäntöä käytössä. Mitä meinaatte tehdä tälle, ja toisaalta, millä tavalla varmistetaan yhdenvertaiset rajanylityspaikkojen käytännöt?
Kuka vastustaa, kun ministeritkin vaativat?
Varhila vaatii!
Edustaja Koskinen.
Arvoisa puhemies! Tämän pandemian aikana on useasti keskusteltu ylijuridisoitumisesta, siitä, että välttämättömät toimet tulevat hankaliksi oikeudellisen käsittelyn takia. Yksi syy siihen on se, että nämä peruslait, valmiuslaki ja tartuntatautilaki, eivät ole ajan tasalla, tai nyt ainakin on havaittu, että siellä pitäisi olla paljon selkeämmät ja laveammat valtuudet nopeaksi toiminnaksi, ja tietysti tämän takia aikaisemmin, vuosi sitten, puhuttiin paljon siitä, että on välttämätöntä käynnistää niitten uusiminen, mutta se tapahtuu vasta, kun ollaan tästä akuutista tilanteesta selvitty. Nyt kun näitten muunnosten kautta on selvä, että tämä kestää paljon pidempään kuin oli arvioitu, niin olisi kuitenkin järkevää, että tämän vaalikauden aikana myös nämä perusnormit uusittaisiin tulevan varalle.
Ettei sekin jää seuraavalle hallitukselle!
Kysynkin: eikö olisi syytä näiden tuoreiden kokemusten pohjalta jo käynnistää tämä — sekä valmiuslain että tartuntatautilain — kokonaisuudistus niin, [[Puhemies koputtaa]] että se ehtisi toteutua ennen seuraavia vaaleja?
Edustaja Kopra.
Arvoisa rouva puhemies! Tätä pandemiaa on nyt vietetty noin vuoden verran, ja kokonaisuutena arvioiden täytyy sanoa, että hallitus on suoriutunut kyllä kohtuullisen hyvin näissä koronatoimissa ja tilanne on niin hyvä, että voimme pikkuhiljaa pohtia näistä rajoitustoimista luopumista. [[Mika Niikon välihuuto]] Kuitenkin matkan varrella on tapahtunut kaikenlaista. Väittäisin, että ihan ilman sarvia ja hampaita on ollut sählinkiä, on ollut epätietoisuutta, hieman ristiriitaisia linjauksia eri viranomaistahoilta ja muilta sektoreilta. Tiedustelisinkin nyt pääministerin näkemystä: Oletteko itse havainnut maan johtamisessa ongelmia pandemian aikana? Millä tavoin tätä meidän järjestelmäämme tulisi kehittää, jotta kun se seuraava pandemia tulee, niin me voisimme ottaa tilanteen paremmin haltuun, ettei tällaista myrskyä sitten täällä Suomessa olisi? Kuinka siis esimerkiksi valmiuslakia tulisi kehittää, ja mitä muita lainsäädännöllisiä toimia tulisi pohtia, [[Puhemies koputtaa]] jotta kaikki sujuisi paremmin?
Edustaja Juvonen.
Arvoisa rouva puhemies! Kiitos sote-alalle hoitajille, kiitos poliiseille, pelastajille, ensihoitajille. Muistan sen ensimmäisen puhelun, kun ensihoitajat saivat näitä käskyjä lähteä hakemaan koronapotilaita ja he olivat todella peloissaan siitä, mihin he joutuvat. Hyvin ollaan kriisi kestetty, ja mielestäni myös hallitus voi kiittää sote-henkilöstöä. Mutta entä kun mennään kohti kesää? Nyt on tullut viestejä, että muun muassa hoitajien kesälomia on lyhennetty niin, että he voivat muun muassa pitää vain kolme viikkoa kerrallaan lomaa, eli henkilöstä puuttuu valtavasti. Kysyn teiltä nyt ties kuinka monennen kerran: Mitä teette tälle henkilöstöpulalle? Onko tulossa kiitos-, koronalisää hoitajille? Kysyn myös siitä, että kun meillä on paljon ihmisiä, jotka kotona odottavat pääsemistä takaisin töihin, on lomautettuja, niin millä tavalla te tuette nyt suomalaista yrittämistä ja työpaikkoja, että ihmiset voivat palata takaisin töihin. Pitääkö paikkansa, että Suomi on kolmanneksi vähiten yrityksiä tukenut maa tämän koronakriisin keskellä?
Edustaja Rinne.
Kiitoksia, arvoisa puhemies! Edustaja Koskinen ja Kopra nostivat tärkeän kysymyksen esille, sen, että meillä on ihan selkeästi tarvetta perustuslakivaliokunnan näkökulmasta siihen, että tässä maassa tarkistetaan ja laaditaan uudelleen valmiuslainsäädäntöä ja varaudutaan tämmöisiin tilanteisiin. Minusta tärkeä havainto oli myöskin edustaja Kopran puheenvuorossa se, että meidän hallinnon järjestelyissä ja rakenteissa on tämmöistä siiloutumista, joka haittaa yhtenäistä johtamista, yhtenäistä asioitten hoitamista, varsinkin tämmöisissä tilanteissa, missä tarvitaan nopeaa päätöksentekoa. Ja tästä syystä minun mielestäni olisi järkevää, että tätä asiaa, tätä hallinnon uudistumista, lähdettäisiin mahdollisimman nopeasti parlamentaarisesti valmistelemaan. Silloin kun tätä nykyistä hallitusta rakennettiin, jouduttiin miettimään, käytetäänkö aikaa hallinnon rakenteiden uudistamiseen ja todettiin, että vaalikausi on erittäin lyhyt aika tämän uudistamiseen ja siihen tarvitaan parlamentaarista voimaa. [[Vasemmalta: Sotea on nyt 10 vuotta tehty!]]
Edustaja Kosonen.
Arvoisa rouva puhemies! Tämä exit- suunnitelma on todella odotettu ja hienoa, että se on täällä nyt myös meidän kaikkien keskusteltavana. On erityisen tärkeää, että lapset ja nuoret on tässä asetettu ensitilaan ja ensimmäisen asemaan, ja siitä iso kiitos hallitukselle. Sanoisin myös, että on erinomaista, että kulttuuri, liikuntatapahtumat ja -toiminta on nostettu etusijalle. Mutta kysynkin vielä, kun ravintolat ovat nyt jo auki ja kulttuuritapahtumia pystytään järjestämään kuitenkin pikkaisen myöhemmin, että olisiko mahdollista laittaa näitä samalle viivalle, että kun tiettyihin tiloihin kokoonnutaan, esimerkiksi ravintolaan, syömisen äärelle, niin sitten siellä voitaisiin myös nauttia kulttuuriannoksia esimerkiksi esiintyjien muodossa ja näin. Se olisi minusta kohtuullista [[Puhemies koputtaa]] ja oikeasuhtaista kulttuurialaa kohtaan.
Edustaja Sarkomaa.
Arvoisa rouva puhemies! Koko Suomi odottaa maamme avaamista, ja sehän on tietenkin tehtävä terveysturvallisesti. Kysynkin: pääministeri Marin, miksi te jarrutatte tätä Suomen avaamista? Jos me hyödyntäisimme koronapassia, voisimme avata maatamme sadoilletuhansille ihmisille, jotka ovat saaneet rokotuksen, negatiivisen testituloksen tai ovat sairastaneet tämän koronataudin. Voisimme avata maata nopeammin kuin sitten vasta, kun yleisiä rajoituksia puretaan. Täällä nousi esille liikkumattomuus, yksinäisyys, työttömyys, me tiedämme, että ne tulevat hyvin kalliiksi. Tämä hallituksen vastahanka koronapassille on kyllä raa’an sydämetöntä, kun ajatellaan niitä konkurssissa olevia yrityksiä ja ihmisiä, jotka ovat ilman työtä, ja esimerkiksi ikäihmisiä, jotka ovat olleet lähes vuoden eristyksissä. Te olette ottamassa käyttöön koronapassin EU-tasolla, mutta kotimaassa näette siinä sellaisia esteitä, että ette sitä ole ottamassa käyttöön. Kysynkin: oletteko te antaneet toimeksiannon nyt THL:lle ja Kelalle valmistella tämä passi? Onko se tulossa käyttöön? Ja jos ei, [[Puhemies koputtaa]] kertokaa miksi. Täällä juuri RKP totesi, että otetaan oppia muista maista. [[Puhemies koputtaa]] Tanska ottaa koronapassin käyttöön, moni muu maa. Miksi ei Suomi? [[Puhemies: Aika!]] Tämä on sydämetöntä.
Edustaja Meri.
Kiitos, arvoisa puhemies! Eilen juuri HUSin ylilääkäri Eero Hirvensalo kertoi A-studiossa, että käytännössä on mahdotonta tällä lainsäädännöllä ja tällä testausmenetelmällä selvitä siitä, jos matkustajia tulee maahan, ja hän kovasti kiirehti ja toivoi taudin etukäteisselvityksestä lainsäädäntöä. Ihan oikeasti sitä nyt on luvattu monta kertaa, ja kertokaa se nyt tässä eduskunnalle ja kaikille kuulijoille, milloin se tulee eduskunnan käsittelyyn. Toinen asia, mistä en huomannut kauheasti pääministerin puhuvan, on tulevaisuuden kuntakenttä. Katselin tuota Kuntaliiton lausuntoa tulevaisuudesta, ja he korostavat sitä, että kunnat ovat vaikeuksissa ja kertaluontoisilla erillä on viime vuotta ja tätä vuotta jonkun verran kompensoitu mutta siellä on tehtäviä, joita ei aina täysin kompensoida. Kuntaliittokin toivoo, että täysi rahoitus tulee, jos lisätehtäviä [[Puhemies koputtaa]] tulee. Miten kunnat voivat paremmin teidän exit-suunnitelmassanne?
Edustaja Viljanen.
Arvoisa rouva puhemies! Korona-aikana on kyllä ollut kunnia olla suomalainen. Ihan lähes millä tahansa mittarilla arvioituna me on menestytty hyvin, mitataan sitä sitten koronatartunnoilla, koronakuolemilla, rokotuskattavuuden saavuttamisella tai taloudellisilla vaikutuksilla — kaikilla mittareilla olemme pärjänneet. Jos tämä on sitä koronahysteriaa, niin voin todeta, että se koronahysteria on kyllä sitten kannattanut. Mutta emme me toki kuivin jaloin ole selvinneet, niin kuin ei mikään maa, tästä epidemiasta, mutta kuitenkin nyt on tilanne se, että tartuntamäärät ovat pienentyneet ja valoa on tunnelin päässä, ja ihmisten puheissa kyllä heijastuu suuri toiveikkuus. Parempaan ollaan menossa. Lapset ja nuoret näissä purkutoimissa ovat etusijalla, ja niin kuuluu ollakin. Lapsuus ja nuoruus eletään vain kerran, ja heillä on täysi oikeus olla nyt etunenässä, kun näitä purkutoimia mietitään — siitä kiitokset hallitukselle.
Edustaja Sankelo. — Onko edustaja Sankelo paikalla? Eipä taida olla. — Sitten edustaja Satonen, joka kyllä on paikalla.
Kiitos, puhemies! Paikalla ollaan. Hyvä, että nyt ollaan tosiaan siirtymässä tähän exit-vaiheeseen. Oikeastaan sellaisen viestin haluaisin tähän keskusteluun tuoda, että nyt on todella tärkeää, kun tässä exit-vaiheessa ollaan, että kansalaiset kokevat oikeudenmukaisiksi ja, sanoisin, maalaisjärkisiksi ne toimenpiteet, mitä nyt tehdään — rajoitetaan sitten sitä ravintoloiden aukioloaikaa tai mennään tänne tapahtumien järjestämisen puoleen, mihin Adlercreutz viittasi — koska tässä on selvästi havaittavissa ihmisillä sellaista koronaväsymystä, kun tämä on nyt kestänyt jo pitkään. On sitten puhe nuorista, lapsista, ikäihmisistä tai työikäisistäkin, niin nyt on erityisen tärkeää se, että ihmiset kokevat, että nämä rajoitukset ovat järkeviä ja tämä luopuminen tapahtuu — ymmärretään kyllä, että se tapahtuu maltilla — järkevällä tavalla, jotta me jaksetaan nyt tämä loppuun viedä ja päästään tästä kriisistä [[Puhemies koputtaa]] eroon.
Edustaja Juuso.
Arvoisa rouva puhemies! Pääministeri, sanoitte äsken tuossa, että sisärajatarkastuksista luovutaan, kun tartuntatilanne rajan molemmin puolin helpottaa, mutta terveysturvallisuudesta edelleenkin pidetään kiinni rajanylityksissä. Puhun tästä Tornio—Haaparanta-tilanteesta. Tällä hetkellä sieltä tulee yli noin 2 000 henkilöä vuorokaudessa, ja siellä on Rajavartiosto kysymässä näitä ennakkotodistuksia, ja heidät, joilla ei ole, ohjataan sitten testeihin. Edelleenkin 3—4 prosenttia heistä ei suostu siihen testiin, eikä se edelleenkään ole pakollinen, elikkä huomautan tässä nyt vain, että siellä on virusportti auki koko ajan. Mutta varsinainen kysymykseni on se, että kun sisärajavalvonta päättyy, niin Rajavartioston miehet poistuvat alueelta. Kuka tarkistaa nämä ennakkotodistukset, ja kuka ohjaa testeihin? Sieltä on tulossa normaalitilanteessa 20 000 ihmistä vuorokaudessa. Se on ensimmäinen kysymys. [[Puhemies koputtaa]] Toinen kysymys: miksi tämä ennakkotesti tai testaaminen rajalla ei edelleenkään ole pakollinen tässä rajalla? [[Puhemies koputtaa]] Ja vielä kolmas kysymys: [[Puhemies: Aika!]] Miksi Lappi on jäljessä rokotuksissa? [[Puhemies koputtaa]] Lapissa rokotetaan vasta riskiryhmäläisiä, ja muualla rokotetaan jo perusterveitä viisikymppisiä.
Edustaja Juuso, minuutilla pitäisi selviytyä tässä. — Ja seuraavaksi edustaja Väätäinen.
Arvoisa puhemies! Kovasti ihmettelen, että vielä tässä vaiheessa vähätellään koronaa ja sen estämiseksi tehtyjä tarvittavia toimia. Eturintamassa työtä tekevät terveydenhuollon ammattilaiset ovat paras joukko kertomaan, kuinka vaarallisesta ja vakavasta taudista on kyse. Epäilijät, edustaja Tavio mukaan lukien, kysykää heiltä. On totta, että rauhallisemmasta vaiheesta huolimatta on varauduttava uuteen aaltoon, mutta onneksi meillä on nytten testattu toimet, joidenka voimalla me voidaan käydä sitten taisteluun, jos tämä tauti rantautuu uudelleen. [[Perussuomalaisten ryhmästä: Hoitajia ei ole!]] Ennen sitä on kuitenkin perusteltua avata yhteiskuntaa ja auttaa ihmisiä ja yrityksiä toipumaan. Minä kiitän hallitusta tehdystä työstä. Kiitän suomalaisia ja terveydenhuollon ammattilaisia, koska he ovat tehneet sen kaikkein raskaimman työn. — Kiitoksia.
Edustaja Huttunen.
Arvoisa puhemies! Koronakriisi ja sen torjumiseksi tehdyt rajoitustoimenpiteet ovat osuneet rajusti elinkeinoelämään ja yrityksiin, ennen kaikkea ravintoloihin sekä tapahtuma-alalle. Kun rajoituksia nyt aletaan purkaa — on hienoa, että pääsemme täällä tänään keskustelemaan tästä exitistä — edessä on jälleenrakennuksen aika. Toivoa luo, että maailmalla myös odotetaan jälleenrakennusta ja uutta tulevaisuutta. Meillä on täällä Suomessa kaikki edellytykset päästä mukaan tähän kasvuun, ja nyt onkin pidettävä huoli siitä, että kukaan suomalainen ei jää lähtötelineisiin. Kasvu tuo tervetullutta helpotusta yrittäjille, jotka ovat kärsineet näistä välttämättömistä toimenpiteistä. Koronan jälkihoitoon kuuluu ehdottomasti myös se, että autetaan niitä yrittäjiä ja niitä aloja, joiden tilanne on hankala Suomen avautuessa koronan jäljiltä.
Edustaja Koponen, Noora.
Arvoisa puhemies! Hallituksen exit-suunnitelma on hyvä, ja on erityisen tärkeää, että nyt on lasten ja nuorten aika. Viimeaikaiset selvitykset kertovat, että lasten ja nuorten oppimiserot ovat koronan aikana kasvaneet ja heidän jaksamisensa on kokonaisvaltaisesti heikentynyt. Koulunkäynti on käynyt monelle lapselle ja nuorelle vaikeaksi, joillekin jopa mahdottomaksi. Erityisesti tukea tarvitsevien oppilaiden tilanne on ollut hyvin vaikea, sillä etänä riittävää tukea on lähes mahdotonta toteuttaa. Monessa perheessä oppilaan tukeminen on jäänyt vanhempien vastuulle. Iso osa lapsista ja nuorista on kokenut etäopiskelun myös henkisesti raskaaksi. Niin ikään liikunnan puute näkyy heidän terveydentilassaan. Opiskelijat ovat kokeneet paitsi uupumusta myös yksinäisyyttä ja ulkopuolisuutta. Kaikki tämä luo nuorille myös turvattomuuden tunnetta. On erityisen tärkeää, että koulut pääsevät palaamaan lähiopiskeluun mahdollisimman pian [[Puhemies koputtaa]] ja että lasten ja nuorten tarpeet kokonaisuudessaan ovat purkutoimissa etusijalla.
Edustaja Ikonen.
Arvoisa puhemies! On hienoa, että voimme viimein nostaa katsetta tästä akuutista kriisinhoidosta Suomen avaamiseen. On kuitenkin yksi asia, joka voi vaarantaa tässä onnistumisen. Koronakriisin heikko lenkki on tähänkin asti ollut rajojen terveysturvallisuus, ja siinä epäonnistuminen voisi olla se suurin riski myöskin Suomen avautumisessa. Siinä missä suomalaisten arkea on nyt tässä menneen reilun vuoden aikana rajoitettu monin tavoin, rajat ovat saaneet vuotaa koronaa ja herkemmin leviävät mutaatiot ovat päässeet rantautumaan maahan. Vaikka Suomen tilanteessa näkyy tällä hetkellä valoa ja voimme lähteä avaamaan rajoituksia, niin maailmalla tätä virusta ei ole voitettu, päinvastoin. Siksi on aivan välttämätöntä saada rajojemme terveysturvallisuus kuntoon ennen kuin niitä lähdetään laajemmin avaamaan. Asia on ollut moneen kertaan esillä tänäänkin tässä keskustelussa, ja yhä vaan ratkaisut ovat liian auki. Pakkotestien ohella rajoille tarvitaan systemaattinen tuoreen negatiivisen ennakkotestitodistuksen vaatimus maahantulijoilta [[Puhemies koputtaa]] ja totta kai myöskin tämä rokotetodistus. Milloin nämä saadaan?
Edustaja Sarkkinen.
Arvoisa puhemies! Suomi tarvitsee tien kohti uutta normaalia. Siihen tarpeeseen tämä korona-exit-suunnitelma osaltaan myös vastaa. Arvoisa puhemies! Sen lisäksi, että me nyt luomme suunnitelmia rajoitusten purkamiseksi, me tarvitsemme suunnitelmia ja toimia koronan aiheuttamien vaurioiden korjaamiseksi. Meillä on oppimisvajetta paikattavana, hoitovelkaa umpeen kurottavana, työttömyyttä hoidettavana. Talous ja työllisyys eivät voi elpyä, jos ihmisten hyvinvoinnista, työkyvystä ja osaamisesta ei pidetä huolta. Arvoisa puhemies! Koronan torjunnassa on onnistuttu Suomessa suhteellisen hyvin, ja onneksi meillä on hallitus, jolta uskon löytyvän ymmärrystä, halua ja kykyä tukea myös yhteiskunnan toipumista. Arvoisa puhemies! Kriisitilanteessa ja kriisistä toipumiseksi Suomi ja Eurooppa tarvitsevat nyt poliittista vakautta ja päätöksentekokykyä, ja onneksi sitä myös Suomessa on.
Edustaja Räsänen.
Arvoisa rouva puhemies! Lapset ensin ‑periaate on hyvä, sillä lapset ja nuoret ovat kärsineet, mutta on huomioitava, että myös yksin asuvien ikäihmisten yli vuoden kestänyt eristäytyminen vaikuttaa sekä henkiseen että fyysiseen toimintakykyyn ja voi tehdä vielä ihan merkittävän laskun sekä heidän hyvinvoinnilleen että yhteiskunnalle. Ja kun suuri osa ikäihmisistä on jo nyt rokotettu, eikö olisi aika avata pian heille suunnattuja tilaisuuksia ja järjestää myös aktiivista kuntoutusta heille? Toinen asia liittyy siihen, että koronarajoituksia on osin myös epätarkoituksenmukaisesti kohdistettu liikuntapalveluihin, esimerkiksi sulkemalla sellaiset liikuntatilat, joissa olisi pystytty terveysturvallisesti rajoitetusti järjestämään toimintaa. Liikunnan väheneminen myös etätyön seurauksena on lisännyt riskiä suomalaisten, etenkin nuorten, kunnon rapistumiseen. Mitä tälle aiotaan tehdä?
Edustaja Niikko.
Arvoisa rouva puhemies! Olen hiukan huolissani hallituksen arvovalinnasta näitten asioiden tärkeysjärjestyksessä. Nimittäin me kuullaan hyvin paljon ihan aiheellisiakin puheenvuoroja kulttuurin ja taidenäyttelyjen tarpeesta, mutta vähemmän me kuullaan puheenaiheita sitten näitten syrjäytyneiden nuorten ja psyykkisesti apua tarvitsevien nuorten tukemisesta. Olisin pääministeriltä kysynyt sitä, [[Maria Guzeninan välihuuto]] että kun teillä kuitenkin riittää rahaa kulttuuri- ja tapahtuma-alalle 231 miljoonaa euroa, niin kuinka paljon teillä riittää näitten psykiatristen hoitojonojen purkamiseen ja niitten nuorten auttamiseen, jotka tälläkin hetkellä osassa sairaaloista joutuvat olemaan käytävillä, kun eivät pääse mahtumaan sinne huoneisiin. Ja toisekseen täytyy kysyä sitä, miksi liikuntaan saatiin vain 18,5 miljoonaa euroa rahaa. Minkä takia se liikkuminen on vähempiarvoista kuin nämä festarit ja nämä näyttelyt ja nämä taidetapahtumat? Tässä on iso arvoristiriita mielestäni. Sitten toinen kysymys [[Puhemies koputtaa]] koskee tätä STM:ssä tekeillä olevaa esitystä maahantulon edellytyksistä testituloksen osalta. Miten tämä edistyy? [[Puhemies koputtaa]] Edistyykö tämä aikataulussa nyt, [[Puhemies: Aika!]] kun rajoja aletaan avaamaan?
Edustaja al-Taee.
Arvoisa puhemies! Tämä maa tarvitsee sopua, vakautta ja selkeän ulospääsyn, ja ilahduttaa nähdä, että hallitusviisikko istuu tänään ministeriaitiossa vaikeitten neuvotteluitten jälkeen. On hienoa, että olemme jo tässä vaiheessa ja suunnittelemme exitiä. Mietin itse muuntovirusta ja olen huolissani siitä, että on ollut puheita, että kolmas rokotus mahdollisesti tarvittaisiin tehosteeksi, ja mietin, että nyt olisi aika myöskin meidän suomalaisten katsoa, miten voisimme itse tehostaa omaa rokotetuotantoamme, jotta olisimme valmiimpia tähän kaikkeen. Samanaikaisesti haluaisin nostaa esiin heidät 400 000 suomalaista, jotka ovat menettäneet luottotietonsa. Olisi hienoa saada, ministeri Henriksson, nyt pian maksuhäiriömerkinnän lyhentäminen, jotta tämä työvoimareservi saatettaisiin elvytyksellisesti toimintaan mahdollisimman nopeasti.
Edustaja Hoskonen.
Arvoisa rouva puhemies! On hyvä, että exit-strategia on tehty ja sitä viedään eteenpäin hillitysti ja hallitusti. On selvä asia, että tämä valtava pandemia, mikä on koko maailmaa koetellut, jonain päivänähän sekin rupeaa talttumaan ja pikkuhiljaa normaali elämä palaa. Yritykset aloittavat toimintansa, ja siihen suuntaan, että alkaisi talouselämä toimia ihan oikeasti suuremmalla teholla kuin nyt, on ihan hyvät odotukset. Arvoisa rouva puhemies! Toivon, että tässä vaiheessa otetaan huomioon se, että tässä tilanteessa korostuu ihmisen oma vastuu erittäin paljon. Ei voida ajatella niin, että lähdemme turuille ja toreille tuonne riehumaan ja emme välitä hengityssuojaimista ja yleensä hygieniasta tai sitten turvavälit unohdetaan. Ei tietenkään. Tilanne ei vielä ole missään nimessä ohi, niin että kannattaa muistaa se perustosiasia, että oma käyttäytyminen ja oma järkevä ajattelu kaikkiin tilanteisiin mentäessä on hyvä asia. Uskon, että suomalaiset osaavat sen, mutta sitä on syytä aina silloin tällöin korostaa, [[Puhemies koputtaa]] jotta asiat menevät oikeaan suuntaan.
Tässä vaiheessa annan puheenvuoron ministeri Kiurulle. 3 minuuttia.
Arvoisa puhemies! Kiitos hyvistä näkökulmista tähän exit-keskusteluun. Ensinnäkin on hyvä todeta, että epidemia supistuu tällä hetkellä, mutta se ei ole vielä ohi. Ilmaantuvuus siinä 62:n luokkaa kertoo siitä, että me olemme onnistuneet tämän kevään aikana tasapainottamaan tämän vaikean epidemiatilanteen, mutta yhä ongelmaksi tulevat koitumaan meille ne alueet, jotka ovat yli 50:n ilmaantuvuudeltaan tälläkin hetkellä, ja niitä alueita Suomessa on vielä liian paljon. Siksi vastaankin näin edustaja Tavion kysymykseen siitä, miksi Suomessa yritettiin, että näitä rajoituksia oltaisiin voitu vielä näille erittäin vaikeille epidemia-alueille täsmäsäätää, ja se tarina on nyt tämä koko eduskunnan tarina. Me olemme tietenkin siinä tilanteessa, että näillä välineillä kuin meillä nyt on, me pärjäämme, ja on toivottavaa, että näilläkin alueilla tulisi samanlainen suvantovaihe kuin meillä oli viime kesänä, mutta näiden alueiden näkökulmasta tilanne on haastavampi kuin muiden alueiden. Tässä oli hyviä esimerkkejä eri hallintoaloilta, mitä kaikkia vinkkejä ja muita otetaan siellä esiin. Sitten jälleenrakennuksesta. Jälleenrakennuksen näkökulman nosti edustaja Arhinmäki tähän keskusteluun. Täällä oli myös Karilla, Räsäsellä ja Niikolla hyviä näkökulmia tähän. Meillä on kaksi merkittävintä ryhmää, joissa meidän täytyy pystyä tämä jälleenrakennus erityisen huolellisesti tekemään: Ensimmäinen ryhmä on riskiryhmäläiset, jotka ovat yli vuoden olleet käytännössä kotona. Meillä on se velka yli 70-vuotiaille suomalaisille ja niille ihmisille, joilla on joku vakava sairaus. He ovat aidosti olleet toimintakyvyn näkökulmasta nyt katveessa. Toinen ryhmä on lapset ja nuoret. Siitä me ollaan tässä salissa paljon keskusteltu, ja siihen liittyy myös se, että me edistämme edelleen hoitotakuun toteutumista niin, että myöskin näihin ongelmiin päästään puuttumaan ja täsmärahalla korjataan nimenomaan sitä painetta palveluvelan kasautumisen johdosta. Me pidämme nimenomaan mielenterveysongelmia, mutta myös kaikkia vaivoja, joita näille ryhmille erityisesti on aiheutunut, tärkeinä, ja meidän pitää pystyä tähän vastaamaan. Lisäksi katson perheministerinä, että meillä on todella paljon myös velkaa perheille. Perheillä on ollut todella vaikeata tämän yli vuoden aikana, ja sinne on ehdottomasti löydettävä keinoja enemmän tukea vanhemmuutta tässä vaikeassa ajassa. Tämä on siinä jälleenrakennuksessa tärkeä kokonaisuus, johon hallitus aikanaan tulee perehtymään. Nyt meillä on eriä jo kohdennettu — päinvastoin kuin Niikko tässä sanoi — myöskin mielenterveyspalveluihin ja moneen muuhin lasten ja nuorten toimintakyvyn edistämiseen [[Eduskunnasta: Kuinka paljon?]] ja niin edespäin. Mutta sitten mennään tähän rajoja koskevaan turvallisuuteen. Olen aivan samaa mieltä kuin sali siitä, että me joudumme aina vain juoksemaan nopeammin varautuaksemme seuraavaan vaiheeseen. Täällä edustaja Laiho nosti esiin tuon valiokunnan yhteisen kannan, jossa nimenomaan haettiin sitä rajojen toimintamallia, millä tavalla siellä toimitaan yhdessä, ja te kiinnititte ihan aidosti valiokunnassa huomiota siihen, kuten täällä esimerkiksi edustaja Rinne totesi, [[Puhemies koputtaa]] että onhan täällä ollut toimivaltakysymyksissä aikalaisia juttuja. Me valmistelemme nyt jälleen kerran uutta mallia [[Sari Sarkomaan välihuuto]] eli lainsäädäntömallia tästä ennakkotestaustodistuksesta. Minä toivoisin, että me viimein saataisiin se tänne tuoda, [[Puhemies koputtaa]] että se perusoikeuden arviointikin olisi sellainen, [[Puhemies: Aika!]] että se tänne tulee.
Edustaja Kankaanniemi.
Arvoisa rouva puhemies... [[Puhuja aloittaa puheenvuoron mikrofonin ollessa suljettuna]]
Anteeksi, edustaja Kankaanniemi, teillä ei ole mikrofoni päällä.
No niin. Anteeksi. — Arvoisa puhemies! Monilla yrityksillä on edelleen syviä ongelmia, ja niihin pitää etsiä ratkaisuja. Lisäksi työttömyys on huippukorkealla, siihen pitää panostaa. Meillä on myös iso hoitovelka... [[Puhujan mikrofoni sulkeutuu]]
Jälleen.
[[Nyt on taas mikrofoni päällä.]] ...koulutusvelka, kuntoutusvelka, mielenterveysvelka, eli kaiken kaikkiaan hyvinvointivelka on kasvanut vuoden aikana erittäin suuresti. Hallitus on tähän asti — laajalti kyllä eduskunnan tuella — hoitanut kaikki ottamalla velkaa, ja sitä on otettu todella paljon. Kysyn pääministeriltä: oletteko nyt valmis avaamaan valtion talousarvion ja arvioimaan valtion menojen kohdentumisen sillä tavalla, että esimerkiksi maasta ulos ei lähetetä vastikkeetonta rahaa tässä tilanteessa niin hulvattomasti kuin nyt tapahtuu, vaan avaamalla budjetin kohdennatte voimavaroja näihin polttaviin yritysten, työllisyyden ja hyvinvointivelan maksamiseen?
Edustaja Hyrkkö.
Arvoisa puhemies! Kulttuurin merkitys ihmisten hyvinvoinnin ja myöskin henkisen kriisinkestokyvyn kannalta on äärimmäisen suuri. Pidän vähän surullisena, että tässä salissa lähdetään asettamaan vastakkain esimerkiksi lasten ja nuorten hyvinvointia ja kulttuuria tai liikuntaa ja kulttuuria. Kaikkea tätä tarvitaan. Pidän tosi tärkeänä sitä, että kulttuuri ja tapahtumat pääsisivät aukeamaan ensimmäisten joukossa, kun tautitilanne sen mahdollistaa, ja että kaikki keinot tämän mahdollistamiseksi otetaan käyttöön. Olen itsekin pohtinut tätä edustaja Kososen esiin nostamaa ajatusta siitä, että ravintoloissa voisi nauttia ruoan lisäksi myöskin kulttuurista. Luovien alojen taloudellinen merkitys on todella suuri, mutta tämä vuosi on ollut myös ihan yksittäisille ihmisille, jotka työskentelevät sillä alalla, todella musertava. Hallituksessa pääsimme sopuun tästä 230 miljoonan euron tukipaketista, ja pidän tosi tärkeänä, että nämä tuet saadaan nyt joutuisasti ja oikeudenmukaisesti liikkeelle, ja on tietysti huojentava tietää, että hallitus jatkaa työtään, [[Puhemies koputtaa]] jotta tämä paketti myös saadaan toteutettua. Kysyisin vielä, miten [[Puhemies koputtaa]] hallitus varmistaa, että eri tapahtumien ja kulttuurimuotojen riskiprofiilit huomioidaan, [[Puhemies: Aika!]] kun toimeenpannaan tätä exit-suunnitelmaa.
Edustaja Zyskowicz.
Arvoisa rouva puhemies! Hieno asia, että olemme nyt tätä exit-suunnitelmaa käsittelemässä. Täällä koko eduskunta vaatii, ministeri Kiuru, rajoille tällaista ennakkotestitodistusvaatimusta. STM vastusti sitä pitkään, kun se kuvitteli, että se on perusoikeusrajoitus, kun ulkomaalaiselta vaaditaan Suomeen tullessa tällainen todistus. No nyt muun muassa perustuslakiasiantuntija Kimmo Sasi on kirjoittanut, että se ei ole mikään perusoikeusrajoitus, ja te olette tämän ymmärtääkseni uskoneet. No tämän jälkeen STM:n kansliapäällikkö Varhila sanoi eilen A-studiossa, että tässä on ilmennyt uusia oikeudellisia ongelmia. — No tietysti. [[Naurua]] Mutta haluan kiinnittää huomiota paljastukseen, joka jäänyt liian vähälle, nimittäin Lasse Lehtonen kirjoitti 4. huhtikuuta Uudessa Suomessa, että tämä kaatunut esitys lokakuussa tästä asiasta oli valmisteltu liikenne- ja viestintäministeriössä, koska STM oli [[Puhemies koputtaa]] alkusyksyn 2020 kovasti kiinni sote-valmistelussa. [[Oikealta: Oho!]] [[Puhemies koputtaa]] Voiko tämä olla totta, ministeri Kiuru? [[Puhemies: Aika!]] Priorisoitteko sote-valmistelun tämmöisen [[Puhemies koputtaa]] hengenvaarallisen tartuntataudin valmistelun edelle?
Arvovalinta!
Edustaja Berg.
Arvoisa puhemies! On erittäin hienoa, että koronatunnelin päässä siintää nyt valoa ja voimme suunnitella rajoitusten purkamista, mutta on kuitenkin meistä ihan kaikista kiinni, minkälainen kesä meillä on edessä. Rajoitusten hallittu purkaminen edellyttää edelleen meiltä kaikilta vastuunkantoa, voimassa olevien rajoitusten ja erityisesti suositusten noudattamista. Yhdyn hallituksen näkemykseen siitä, että purkutoimet tulee aloittaa niistä ryhmistä, joihin rajoitustoimet ovat aiheuttaneet aivan erityistä rasitetta. Purkaminen tulee aloittaa lasten ja nuorten palveluista ja harrastustoiminnasta. Lisäksi on tärkeää, että rokotussuojasta saatavan tiedon perusteella päivitetään ikäihmisiä koskevia rajoituksia ja suosituksia.
Edustaja Turtiainen.
Arvoisa puhemies! Lähetin reilu viikko sitten vetoomuksen koko eduskunnalle, jotta jokainen katsoisi tutkija Kalevi Korennon haastattelun. Kyseisestä haastattelusta selviää, että nämä poikkeustoimet ovat olleet täysin perusteettomia ja ne olisi pitänyt lopettaa jo aikoja sitten. Haastattelusta selviää myös, että koronarokotteiden kaikki ainesosat ovat ihmisille vaarallista myrkkyä ja että ne heikentävät ihmisten luontaista vastustuskykyä ja voivat johtaa hyvinkin vakaviin terveysongelmiin. Eduskunnan toiminta pitäisi suojata kaikissa mahdollisissa tilanteissa, mutta silti ollaan nyt aloittamassa koko eduskunnan henkilöstön rokotukset näillä kyseenalaisilla rokotteilla, joiden valmistajilla ei ole mitään vastuuta niiden seurauksista. [[Paula Werningin välihuuto]] Hyvät kollegat, eikö tässä nyt oteta aikamoinen riski valtakunnan päätöksenteon suhteen? — Kiitos.
Edustaja Hopsu.
Arvoisa rouva puhemies! Exit-suunnitelma tarjoaa meille todella tarpeellisen näkymän ulos koronakriisistä. Erityisesti olen huolissani lapsista ja nuorista ja heille kertyneestä hyvinvointi- ja oppimisvelasta. Esimerkiksi tämän aamun uutisissa kerrottiin HUSin alueella jo yhden kymmenestä nuoresta olevan nuorisopsykiatrian asiakkaana. Palvelun riittävyydestä pitää pystyä huolehtimaan pitkällä aikavälillä. Samoin lukioista kuluu viesti, että pitkän matikan opinnot on yhä useampi, poikkeuksellisen moni, keskeyttänyt. Kertynyt oppimisvelka vaatii usean vuoden umpeenkuromisen ja siihen riittävät resurssit. Hyvä on myös se, että kesän ulko- ja harrastustoiminta, leirit, tämä nuorten toiminta, mahdollistuu. Samaan aikaan kannan huolta myös taudin torjunnasta maailmalla. Intian ja Brasilian hurjat tilanteet ovat huolestuttavia, ja WHO on kuuluttanut maailmanlaajuista oikeudenmukaisuutta, [[Puhemies koputtaa]] ja toivon, että Suomi kantaa tässä osansa.
Edustaja Multala.
Arvoisa puhemies! Kiitos kaikille suomalaisille siitä, että tilanne on Suomessa koronan suhteen joka päivä parempi. Ja kiitos myös kaikille kuntien ja sairaanhoitopiirien työntekijöille, että rokotukset etenevät hyvää vauhtia. On todella tärkeää, että meillä on tulevaan näkymä, joka luo toivoa. Jo toukokuussa on kuitenkin suunnitelmissa alkaa purkaa matkustajaliikenteen rajoituksia, ja ministeri Kiuru kertoi äsken meille, että näitä uusia pykäliä nyt valmistellaan. Eilen kotikaupunkini Vantaa yhdessä Helsingin kaupungin, Finavian, Finnairin sekä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin kanssa — ja asiantuntijoina ovat Etelä-Suomen aluehallintovirasto ja THL — ovat tehneet yhteisen esityksen terveysturvallisen maahantulon järjestämisestä. Tämä esitys on siis tehty Eero Hirvensalon johdolla ja on perusteellinen ja yksityiskohtainen. Ehdotuksen mukaan matkustajan terveys tulee varmistaa jo lähtömaassa lipuntarkistuksen yhteydessä, ja tavoitteena on siis, että matkustajat olisivat terveitä. [[Puhemies koputtaa]] Se olennainen kysymys on, ehtiikö hallitus saada tämän lakiesityksen [[Puhemies koputtaa]] eduskuntaan ja voimaan ennen kuin matkustusrajoituksia puretaan ja [[Puhemies koputtaa]] matkustajamäärät kasvavat.
Edustaja Reijonen.
Arvoisa rouva puhemies! Tiedottamista on aina hyvä korostaa, samoin on myös näissä korona-asioissa ja rokoteasioissa. Ihmisiä kiinnostaa kovasti tämä rokotteiden tämänhetkinen tilanne: missä mennään, mitenkä mennään eri alueilla, kun eri alueilla kuitenkin ollaan vähän eriarvoisessa asemassa. Jossakin on paremmin jo rokotettu, ja jossakin ei ole saatu rokotteita riittävästi. Tämä kiinnostaa, samoin sitten myös se, että kun vaikka ensimmäisen annoksen ihminen on saanut, niin mitä silloin voi tehdä: minkälainen teho sillä on, saako hän lähteä asioimaan vähän vapaammin. Että tämmöistä niin kuin yleisluontoista tiedottamista toivoisin enemmän. Ja myös siitä rokotuskattavuudesta eri ammattikuntien osalta tiedottaminen on ollut vähän hataraa. Toivoisin, että tämmöistä nostettaisiin enemmän esille. — Kiitos.
Edustaja Guzenina.
Arvoisa rouva puhemies! Täällä kun kuuntelee opposition puheenvuoroja — tarkemmin sanottuna perussuomalaisten puheenvuoroja — niin voisi kuvitella, että Suomessa on kaikki mennyt viimeisten kuukausien aikana päin prinkkalaa. [[Välihuutoja perussuomalaisten ryhmästä]] Mutta kun katsotaan esimerkiksi, millä tavalla meidän koronatoimet ovat vaikuttaneet muun muassa talouden kestävyyteen, niin täysin riippumaton tutkimuslaitos, kansainvälinen Oxford Economics, on esimerkiksi todennut, että julkisen talouden kestävyys, talous- ja rahoitusolojen vakaus, terveydenhuollon suoritus- ja kantokyky, talouden rakenteellinen vahvuus ja työmarkkinoiden vahvuus ovat aivan maailman huippuluokkaa.
Kiitos yrittäjien!
Toivoisi, että me suomalaiset — oppositio mukaan lukien — antaisimme arvon sille, millä tavalla tätä maata on rakennettu, miten vakaat olot meillä on ja miten hyvin me olemme [[Puhemies koputtaa]] saaneet pidettyä tämän koronakriisin aisoissa niin terveydellisesti kuin [[Puhemies koputtaa]] taloudellisesti.
Ja seuraavaksi edustaja Tanus.
Arvoisa rouva puhemies! Poikkeustila on saatu purettua ja rajoituksia ollaan purkamassa — sitä todella on odotettu. Myös monenlaisia haasteita matkan varrella on ollut viestin oikein ymmärtämisessä, viestimisessä kaiken kaikkiaan, samoin testauksessa aika ajoin. Nyt kun rajoituksia puretaan, niin olisi erittäin tärkeää, että jokainen meistä kansalaisista ymmärtäisi sen, että nyt koko vastuu viruksen ja tartuntojen leviämisestä jää meille jokaiselle täysimääräisesti. Kysyisinkin hallitukselta: minkälaisia panostuksia olette suunnitelleet sitä ajatellen, että jokainen kansalainen ymmärtäisi tämän suuren vastuun ja toteuttaisi sitä kesän aikana? Toisaalta: milloinka saamme pikatestaukset laajaan käyttöön, myös puhallustestaukset, koska se olisi ratkaisu moneen tilanteeseen? Ja odotamme myös vielä vastausta rokotusten suorahankinnasta, jotta saisimme [[Puhemies koputtaa]] rokotukset vielä nopeammin toteutettua.
Edustaja Kauma.
Arvoisa puhemies! Me kokoomuslaiset olemme moneen otteeseen, muun muassa edustaja Sarkomaa täällä, peräänkuuluttaneet koronapassin käyttöönottoa Suomessa. Sillä voitaisiin vastata hyvin niihin kysymyksiin, mitä edustaja Räsänen nosti esiin, että vanhukset ovat jo pitkään olleet eristäytyneitä ja poissa yhteiskunnan eri toiminnoista, ja he pääsisivät ensimmäisten joukossa erilaisiin palveluihin. Arvoisa puhemies! Varsinainen kysymykseni liittyy oman rokotetuotannon aloittamiseen. Nimittäin nyt kun olemme menossa kohti valoa ja parempaa tämän koronan osalta, niin meidän täytyy myöskin katsoa, mitä tästä tilanteesta voidaan oppia ja miten meidän huoltovarmuutta voidaan kehittää. Kysyisin teiltä, pääministeri: onko pohdittu sitä, että rokotetuotanto aloitettaisiin Suomessa esimerkiksi lisenssillä tai oman tuotekehityksen pohjalla joko niin, että se olisi Suomessa, tai yhteistyössä esimerkiksi muiden Pohjoismaiden kanssa?
Edustaja Lohikoski.
Arvoisa puhemies! On hienoa, että rokotekattavuus etenee hyvää vauhtia ja saamme nyt keskustella exit-suunnitelmasta. On tärkeää, että lapset on huomioitu hallituksen suunnitelmassa hyvin. Lapset myös tarvitsevat reilusti tukea kriisin jälkihoitona. Kuitenkin kulttuuriala on kärsinyt pandemiasta jo yli vuoden ja on suljettuna yhä. Kulttuurialalle suunnattu uusi tukipaketti on erittäin tärkeä, ja siitä suuri kiitos. Mutta yksi ihmetyksen aihe kuitenkin on. Miksi teatterit ja konsertit eivät ole saaneet vielä avautua, vaikka ravintolat jo saivat? Eri aloja ja elinkeinoja on kohdeltava yhdenvertaisesti. Syksyllä, kun teatterit ja konsertit saivat olla auki terveysturvallisesti vajailla katsomoilla, turvaväleillä ja maskeilla, sieltä ei uutisoitu tartuntoja. On tärkeää edistää sitä, että kulttuuritapahtumia saisi jo alkaa mahdollisimman pian järjestää, tietenkin terveysturvallisuus edellä.
Ministeri Henriksson, 1 minuutti. [Ben Zyskowicz: Herätys!]
Kiitoksia, arvoisa puhemies! [[Puhuja naurahtaa]] Kun kulttuurista oli kysymys, niin ajattelin, että se menee jollekin toiselle ministerille. Mutta minä pyysin tässä puheenvuoroa sen takia, että tässä tuli hyviä kysymyksiä tästä valmiuslain tilanteesta ja sen uudistamisesta. Olette kaikki edustajat oikeassa siinä, että se, mitä tämä pandemia on osoittanut, on se, että meidän valmiuslakiamme on päivitettävä ja se tarve on suuri. Jo ennen koronapandemiaa on käynnistetty valmiuslain uudistamishanke. Turvallisuuskomitea ja Maanpuolustuskorkeakoulu ovat tuottaneet oikeusministeriön käyttöön valmiuslain uudistamistarpeita kartoittavan selvityksen. Tästä tehdään nyt vielä muistio. Olen ymmärtänyt kansliapäälliköiltä, että he käyvät ensin myös virkamiestasolla, kansliapäällikkötasolla tästä yleiskeskustelun, ja minun ajatukseni on se, että tietenkin tämä on niin iso ja tärkeä asia, että se kuuluu meille kaikille, ja valmiuslain uudistaminen pitää myös parlamentaarisesti valmistella. Joten tähän asiaan saadaan palata. Se on hyvä, että virkamiestasolla tähän on jo ryhdytty. [[Puhemies koputtaa]] Ja sitten, mitä tuli näihin maksuhäiriömerkintöihin, niin voin iloksenne todeta, [[Puhemies koputtaa]] että esitys on tulossa tänne eduskuntaan vielä tämän kevätistuntokauden aikana.
Edustaja Rantanen, Mari.
Arvoisa puhemies! Olisin kaivannut kovasti tähän exit-strategian valmisteluun kulttuuri-, tapahtuma- ja ravintola-alaa, jotta tästä olisi saatu nimenomaan näille aloille hyvä avausstrategia, mutta erityisesti tästä uupuu tämä rajaturvallisuus. Eilen Vantaan kaupungin koordinoima työryhmä puheenjohtajanaan lääkintäpäällikkö Hirvensalo HUSista esitti, että jatkossa maahantulon edellytyksenä olisi negatiivinen tautitesti, todistus sairastetusta taudista tai rokotetodistus, jotka tarkastetaan lähtömaassa, ei siis vastaa Suomessa. Lisäksi HUSin luoma Finentry-nettipohja olisi otettavissa myöskin nopeasti käyttöön koko maassa. Eilisessä A-studiossa kuitenkin STM:n kansliapäällikkö vastusti tätä ajatusta, niin kysyisin nyt, että miksi hallitus ei saa tätä rajatoimea kuntoon, [[Puhemies koputtaa]] vai aiotteko esittää tämän työryhmän mukaisesti näitä toimia lakiin tänne meille eduskunnalle, vai keiden [[Puhemies: Aika!]] maahantulon estämistä te oikein pelkäätte?
Otetaan muutamia edustajapuheenvuoroja ja sen jälkeen ministereitä lisää. — Seuraavaksi edustaja Mäkisalo-Ropponen.
Arvoisa puhemies! Täällä on käytetty vähättelevä puheenvuoro kulttuurin merkityksestä, tai ainakin itse kuulin sen niin, ja kuitenkin kulttuurin ja taiteen terveys- ja hyvinvointivaikutuksista on paljon tutkimusnäyttöä ja käytännön kokemuksia. Esimerkiksi Maailman terveysjärjestön WHO:n kattava tutkimusraportti osoittaa, että taidetoiminta parantaa terveyttä ja hyvinvointia, ehkäisee ja hoitaa lukuisia psyykkisiä sairauksia sekä auttaa selviytymään akuuttien ja kroonisten sairauksien kanssa. Myös kriiseistä toipumisessa kulttuuri ja taide on huomattu vaikuttavaksi tavaksi. Panostaminen taiteeseen ja kulttuuriin sekä sen mahdollistaminen yhä useammalle ennaltaehkäisee myös tulevia sosiaali- ja terveysalan kustannuksia.
Ja syrjäytymistä!
Siksi kulttuurin tukeminen on nyt erityisen tärkeää. Kulttuurin ja taiteen avulla siis voidaan edistää terveyttä ja hyvinvointia, ja asian merkitys korostuu juuri nyt, kun elämme poikkeuksellisia aikoja edelleen. Nyt on pidettäväkin huolta kulttuurin ja [[Puhemies koputtaa]] taiteen toimijoista ja toimintaedellytyksistä, jotta he osaavat luoda polkua kohti uutta tulevaa.
Edustaja Wallinheimo.
Arvoisa puhemies! Se, että puhumme tänään exit-strategiasta, on erinomainen asia, ja siitä annetaan tietenkin hallitukselle ja Suomen kansalle kiitos, että näin päästään tänään puhumaan. Täällä on tullut mielestäni paljon hyviä kysymyksiä näistä kipukohdista, mitä tässä nyt vuoden aikana on opittu, ja toivottavasti niistä otetaan myös opiksi. Täällä on paljon puhuttu myös tapahtuma-alasta, kulttuurista, ja hallitushan on nyt laatinut tapahtuma-alan toimijoiden avuksi erillistä tapahtumatakuuta. Ikävä kyllä täällä tänään käsittelyssä olevan esitysluonnoksen perusteella siinä on vielä isoja puutteita. Erityisesti kummallista on se, että ympärivuotiset esitys-, konsertti- tai teatteritoiminta ja sarjamuotoiset urheilutapahtumat eivät olisi tapahtumatakuun piirissä. Siksi kysyisinkin nyt hallitukselta: ollaanko alkuperäistä rajausta tukeen oikeutettujen tahojen osalta muuttamassa?
Edustaja Torniainen.
Arvoisa rouva puhemies! Tässäkin yhteydessä täytyy antaa iso kiitos kaikille suomalaisille siitä, että voimme olla tässä yhteydessä nyt keskustelemassa nimenomaan purusta, siitä, miten tässä strategiassa päästään eteenpäin, nimenomaan siten, että ihmiset voivat tavata jälleen toisiaan. Erilaisten tapahtumien avaamista, lasten ja nuorten harrastuksia sekä mahdollisuutta tavata nimenomaan läheisiä, omaisia, vanhuksia ovat ihmiset odottaneet, sitä ovat suomalaiset ottaneet jo yli vuoden, ja varmasti se on koskettanut meitä kaikkia. Iso kiitos kuuluu tietysti hallitukselle siitä, että olemme tässä tilanteessa nytten, niille isoille päätöksille, mitä hallituksessa on tehty, mutta ennen kaikkea siitä kuuluu kiitos kaikille suomalaisille. Rokotesaatavuus on keskusteluttanut paljon, ja itse toivon, että siihen kiinnitetään myöskin jatkossa huomiota ja että ihmiset saavat myöskin sen rokotteen. Sillä on positiivinen vaikutus jo henkisesti ihmisille, kansalaisille, jos saa sen [[Puhemies koputtaa]] ensimmäisenkin rokotteen, ja siitä päästään eteenpäin. [[Puhemies koputtaa]]
Otetaan vielä kaksi edustajapuheenvuoroa, ja sen jälkeen annan puheenvuoron ministeri Kiurulle, kun hän joutuu lähtemään. Eli seuraavaksi edustaja Tavio ja sitten vielä edustaja Rehn-Kivi, ja sitten ministeri Kiuru. — Edustaja Tavio.
Rouva puhemies! Perussuomalaiset pitävät aivan itsestään selvänä kulttuurin ja varsinkin tapahtuma-alan merkitystä. Me itse asiassa lähes vuosi sitten toukokuussa esitimme erityistukea tapahtuma-alalle, mutta hallitus täällä täystyrmäsi sen. Nyt on mennyt lähes vuosi, ja ehkä nyt sitten tosiaan saadaan vihdoin se tuki, mutta se on kylläkin vuoden myöhässä. Täytyy kiinnittää huomiota myös siihen, onko näiden kaikkien tapahtumien, oikeastaan juuri kulttuurin, vaikka taidenäyttelyjen tai teatteriesitysten, ikään kuin täyssulku ollut edes tarpeen vai oltaisiinko niitä alan omavalvonnalla voitu järjestää turvallisesti? Tätä on jatkossakin syytä pohtia. Hyvä, että se nyt oli täällä exit-strategiassa edes jotenkin huomioitu. Tämän ohella perussuomalaiset ovat kuitenkin korostaneet, että mielenterveyspuoli, lapset ja nuoret sekä myös liikunta, kaikkien liikunta, eivät saa jäädä yhtään vähäisemmälle huomiolle.
Edustaja Rehn-Kivi.
Värderade talman, arvoisa puhemies! Hallitus on koko pandemian aikana tehnyt hyvää työtä taudin leviämisen estämiseksi. Tauti on kuitenkin aiheuttanut monelle sekä suoraan että välillisesti fyysistä tai psyykkistä pahoinvointia, ja monen yrityksen toiminta on ollut vaakalaudalla. Siksi exit-suunnitelmaan tulee kuulua toimenpiteitä myös näiden vaurioiden korjaamiseksi.
Arvoisa puhemies! Kiitän edustaja Mykkäsen ja Wallinheimon tilannetajua siinä, että te nostitte esiin ensinnäkin sen, että tuolla maailmassa, jossa on rakennettu exit-suunnitelmia, tilanne on auttamatta voinut myös muuttua ja se on johtanut siihen, että exit-suunnitelmia on tehty sitten uusiksi. Toisaalta samaan aikaan on tärkeätä, että me voimme puhua exitistä vasta nyt kun meidän tautitilanne on näin paljon parantunut. Minusta se on tärkeää huomata. Tämä on hyvä tilannekuvan jakaminen tässäkin salissa. Meillä on siis kuusi aluetta, jotka ovat leviämisvaiheessa, ja yli 50:n ilmaantuvuudessa on vielä seitsemän aluetta. Näille alueille ei välttämättä tule suvantovaihetta, jos me emme tee tätä työtä pitkäjänteisesti niin, että tämä kehitys saadaan nyt jatkumaan ja rajoituksia ei pureta liian aikaisin eikä liian nopeaan tahtiin. Nyt on tehty ohjelma, jonka mukaisesti meidän pitäisi sitoutua tähän isoon kuvaan, jotta näilläkin alueilla tulisi suvantovaihe. No sitten oli rokotteista tämä kokonaisuus: Ensinnäkin siinä kiitos edustaja Tanukselle sen takia, että suomalaisten vastuun korostaminen on tärkein osa sitä, että me voimme menestyä. Valtio voi aina tehdä osansa, ja me olemme tehneet hallituksena parhaamme, mutta viime kädessä jokainen ihminen itse on itsensä vartija, ja tämä on se erinomainen logiikka. Näihin rokotteisiin liittyen me teemme nyt parhaamme niin, että kaikki halukkaat voisivat saada rokotteen, ja jotta tämä rokoteohjelma voisi toteutua, me tarvitsemme tässä ikään kuin kakkoskvartaalin aikana mahdollisimman paljon rokotteita maahan. Monet näistä tuottajista, joita maailmassa on, eivät tähän syystä tai toisesta pysty, ja on järkevää, että myös ulkoministeriöllä on roolia tässä tehdä tätä työtä kansakunnan parhaaksi ja käydä tämäntyyppisiä neuvotteluita. Reunaraamit on asetettu, ja EU antaa yhteishankinnan kautta omat reunaraaminsa näiden valmistajien kanssa, joiden kanssa on tehty jo rokotesopimuksia. Lisäksi EU:ssa käydään tällä hetkellä keskustelua siitä, pitäisikö jatko jo varmistaa. Tähän rajakeskusteluun sanon vielä, puhemies, sen tärkeän osan, että STM tekee nimenomaan päinvastoin kuin tässä salissa nyt on väitetty. Me olemme antaneet toimeksiannon ministeriössä etsiä ratkaisua, että tämä ennakkotestitodistus saadaan säädettyä maahantulon ennakkoedellytykseksi. [[Puhemies koputtaa]] Viimeksi me emme saaneet sitä läpi, vaikka yritimme. Se riippuu tästä perusoikeusarvioinnista ja kaikkien ministeriöiden ja oikeuskanslerin kannasta, [[Puhemies: Aika!]] ja se nähdään, mutta yritän tuoda sen tänne.
Ministeri Saramo, 2 minuuttia.
Arvoisa rouva puhemies! Tässä ainakin edustaja Koponen ja moni muu nostivat esiin oppimiserot ja tukea tarvitsevien lasten tilanteen, ja olen todella tyytyväinen, että eduskunta on nostanut koko ajan lasten ja nuorten tilanteen ja opetuksen etusijalle, ja siitähän lähtee myös tämä meidän exit-strategiamme. Muistuttaisin samalla myös edustaja Niikkoa, että jo lähes vuosi sitten kesällä tuli 340 miljoonan lasten ja nuorten paketti — kun täällä sanottiin, että ei ole tähän tarkoitukseen myönnetty rahaa vaan kulttuuriin, niin se ei pidä paikkaansa. Ja kyllä vielä tänä vuonna tuodaan sitten lisätalousarvioesitys oppimisvajeiden paikkauspaketista, eli kyllä näillä asioilla yritetään niin hyvin kuin mahdollista tukea kuntia hoitamaan ne oppivajeiden paikkaukset. Tietysti niin kauan, kun on jouduttu olemaan etäopetuksessa, myös etänä on voitu antaa tukiopetusta, monenlaista tukea ja apua lapsille, mutta kyllä kunnolla se tuki saadaan perille vasta sitten, kun ollaan lähiopetuksessa. Ja olen erittäin tyytyväinen, että nyt kaikkialla jo ollaan lähiopetuksessa tai siihen siirtymässä. Meillä on poikkeuksellisen suuri tasa-arvoraha päätetty joitain viikkoja sitten, ja se kohdentuu nimenomaan tarpeen mukaan sinne, missä suurin tarve tuelle on: kuraattoreille ja koulupsykologeille on tulossa mitoitus. Siinähän on ollut aivan valtavat kuntakohtaiset erot. Joissain kunnissa tilanne on ollut kohtuullisen hyvä, mutta toisissa se mitoitus on ollut jopa kolme kertaa huonompi kuin niissä parhaissa kunnissa. Joten paljon tehdään sekä siksi, että meillä on korona, mutta muistakin syistä. Tilannehan oli valmiiksi jo koulutuksen puolella huono hallituksen aloittaessa, ja nyt on ollut johdonmukainen ote kaikilla sektoreilla parantaa tätä tilannetta, mutta ei se vielä riitä. Kyllä me joudutaan tätä asiaa hoitamaan vielä vuosia. Lyhyesti olisin todennut edustaja Taviolle, kun hän aloitti tästä tutkimuksesta, [[Sari Sarkomaan välihuuto]] niin meillä on THL:ssä maan parhaat asiantuntijat, jotka miettivät päivittäin, tekevät työkseen sitä [[Puhemies koputtaa]] ja seuraavat myös sektorikohtaisesti. Itse olen jatkuvasti yhteydessä THL:n [[Puhemies koputtaa]] opetuspuolen tutkijoihin, eli kyllä tämä hallitus tekee tiedeperusteisesti politiikkaa.
Onneksi teillä on loputtomasti rahaa! Jos kehykset ei riitä, niin venytetään kehyksiä!
Ministeri Saarikko, 2 minuuttia.
Arvoisa puhemies! Täällä on noussut useissa puheenvuoroissa esiin kulttuurin ja liikunnan merkitys. Niitä molempia on kaivattu korona-aikana, ja siksi myös tässä suunnitelmassa, jota nyt tämä sali käsittelee, korostuu se, että mahdollisimman nopeasti mutta varovaisen vaiheittain tapahtumia ja ihmisten kokoontumisia avataan. Minäkin kiinnitin huomiota joidenkin puheenvuorojen sävyyn siitä, että mahtavatko tällaiset asiat olla tärkeitä laisinkaan tai edesauttaako Suomen asiaa ylipäätään muuten se, että me asetamme ihmisryhmiä vastakkain, koska aika monelle korona-aika on ollut poikkeuksellisen vaikea. Se ei ole kohdellut kaikkia samalla tavoin: on meitä hyväosaisia, mutta on myös monia ihmisryhmiä, joille tämä on ollut vaikeaa aikaa. Ja olen aivan varma, että joka ikinen suomalainen nauttii ajatuksesta siitä, että jos ja kun me hoidamme tämän tautitilanteen hyvin, kesällä on mahdollisuus teatteriin, konserttiin ja elokuviin — kaikkeen sellaiseen, mitä olemme kaivanneet — urheilukatsomoihin. Täällä nostettiin esiin, arvoisa puhemies, myös tämä tapahtumien takuutuki. Se on varsinaisesti ministeri Lintilän osa-aluetta mutta liittyy tiiviisti sekä kulttuuriin että urheiluun, ja siksi vastaan siihen. Se takuutuki on ensinnäkin tietysti luonteeltaan sellainen, että me toivomme, että sitä ei tarvittaisi eli että kaikki suunniteltu voitaisiin toteuttaa. Mutta se on selkänoja valtiolta siinä tilanteessa, jos tapahtuma perutaan tai sen kokoa joudutaan pienentämään. Tuki on voimassa tämän vuoden loppuun. Kysyitte, edustaja Wallinheimo, että entäpä sellaiset ikään kuin jatkuvat toiminnot, kuten sarja- tai seuraliigatyyppiset jatkuvat urheilutapahtumat. Niillä on mahdollisuus omaan erillistukeen opetus- ja kulttuuriministeriöstä ja toisaalta myöskin TEMin kustannustuesta. Kaikkineen tämä kulttuuri- ja tapahtuma-alan ja liikunta-alan tukipaketti, joka viime viikolla hallituksessa sovittiin, on kooltaan 230 miljoonaa.
Edustaja Heinonen.
Arvoisa rouva puhemies! Te, ministeri Saarikko, toitte esille sen, kuinka ihmiset odottavat pääsevänsä näihin tapahtumiin. Stuba Nikula tviittasi 16.4., että tunnissa Tuska, Provinssi, Ilosaarirock peruttiin — yli 10 miljoonaa pois täältä — ja pieni paperitehdas tunnissa. Tapahtuma-ala, tapahtumateollisuus, on menettänyt jo 2,6 miljardia, ja musiikkiala menettää joka päivä miljoonan. Nyt peruutettiin Flow-festivaali. Ei ole, arvoisa ministeri Saarikko, enää niitä tapahtumia, mitä ihmiset odottaisivat. Mikko Kosonen totesi, että ”avattava mahdollisimman paljon turvallisia tapahtumia, muussa tapauksessa ala uppoaa”, ja hän totesi, että tämä valmistelu vie itse asiassa kuukausia, ja sen takia nyt pitäisi ottaa tämä avaamiskortti käyttöön — jota nyt näyttävät perussuomalaisetkin hyvin laajasti jo kannattavan — eli rokotepassi tai koronatodistus, jolla päästäisiin [[Puhemies koputtaa]] näitä tapahtumia avaamaan. Kysyisin, ministeri Saarikko: millaisella aikataululla [[Puhemies: Aika!]] tämä voitaisiin saada käyttöön?
Edustaja Asell.
Arvoisa puhemies! Poikkeusolot ovat nyt ohi, ja koronapandemia on tällä hetkellä menossa meillä Suomessa parempaan suuntaan. Maamme on selviytynyt kansainvälisesti vertaillen hyvin. Meillä on koronatartuntojen kokonaislukumäärä EU-maiden pienin, kuolleisuusluku suhteessa asukaslukuun kolmanneksi pienin, ja meillä on myös talous kyykännyt lähes kaikkia muita maita vähemmän. Tämän lisäksi rokotetahti on meillä kolmanneksi nopeinta EU-alueella. Kiitos tästä kuuluu hallituksen oikea-aikaisille ja riittävän tehokkaille rajoituksille sekä tietysti kansalaisille, jotka ovat noudattaneet ohjeistuksia vastuullisesti. Nyt kun yhteiskuntaa avataan taas, niin pitää keskittyä heti niihin, joihin kriisi on iskenyt pahiten. Pidän tärkeänä ja hyvänä, että lapset ja nuoret asetetaan etusijalle niin, että peruskoulut ja toisen asteen opinnot voidaan pitää avoimina, nuorten harrastustoimintaa avataan ja kesän leiritoiminnat toteutetaan niin, että kesä olisi lapsille ja nuorille mahdollisimman normaali. Myös tapahtuma-ala ja kulttuuriala ovat olleet isoina kärsijöinä, joten hyvä, että on toimia, joilla [[Puhemies koputtaa]] voidaan taata tapahtumien järjestäminen turvallisesti, esimerkkinä Barcelonassa tehty koe, [[Puhemies koputtaa]] jossa testattiin monen ihmisen tapahtumaa, ja siellä tartuntoja ei [[Puhemies: Aika!]] tullut, kun oli riittävän hyvät toimet.
Edustaja Ranne.
Arvoisa puhemies! Koronatilanteesta saamme ensisijaisesti kiittää kansalaisia, mutta hallituksen koronatoimet eivät ole olleet kaikilta osin oikeudenmukaisia, vaikuttavia, välttämättömiä tai oikeasuhtaisia — esimerkkeinä nyt vaalien siirto, ravintoloiden kohtelu ja liikkumisrajoitusfarssi. Rajojen kohdalla sen sijaan löysäillään edelleen. Suomessa kevään lämmön odotetaan hillitsevän covid-epidemiaa. Intiassa lämpö ei tunnu estävän tilanteen kehitystä katastrofiksi. Exit-strategiaa suunniteltaessa pitää pitää mielessä se, että joka ikisen tartuntaketjun alkupää on siellä ulkomailla. Rajojen terveysturvallisuudesta tulee pitää tehostetusti huolta etenkin pandemiasta pahiten kärsivien alueiden ja maiden, kuten Intian, osalta. Ulkoministeriön matkustusohje kehottaa kuitenkin edelleen vain välttämään tarpeetonta matkustamista sinne. Intian virusvariantti tuntuu kestävän lämpöä vallan mainiosti — meillä ei ole varaa päästää sitä Suomeen. Puheenne tai tekonne eivät toistaiseksi vakuuta. [[Puhemies koputtaa]] Miten estätte variantin [[Puhemies koputtaa]] pääsyn yli Suomen rajojen?
Edustaja Ovaska — edustaja Ovaska poissa. — Edustaja Kivisaari.
Arvoisa puhemies! On todella hienoa, että pääsemme keskustelemaan koronarajoitusten purkamisesta. Olemme selvinneet kriisistä melko hyvin verrattaessa moniin muihin — hoidetaan asia tyylikkäästi loppuun saakka. Eilen siis hallitus totesi poikkeusolojen olevan ohitse. Samalla päättyi muun muassa ravintoloiden täyssulku. Taas saa mennä, kunhan käyttäytyy vastuullisesti. Korona on totta kai koskettanut meitä kaikkia, mutta kannan erityistä huolta lapsista ja nuorista. Kasvun vuodet ovat herkkää aikaa, ja koronan jättämä jälki nuoriin voi olla pitkä. Iloitsen tietysti siitä, että voimme taas puhua nuorten harrastusten avaamisesta ja perhejuhlista yhdessä läheisten kanssa. Todella tärkeä tavoite on myös, että suomalaiset, myös ikäihmiset, [[Puhemies koputtaa]] pääsevät jälleen tapaamaan toisiaan kasvotusten.
Edustaja Virolainen.
Arvoisa rouva puhemies! Rajoitusten hallittu purkaminen ja tämän yhteiskunnan terveysturvallinen avaaminen on ihan varmasti meidän kaikkien toive. Se luonnollisesti edellyttää sitä, että rokotukset etenevät sujuvasti ja myös saavutetaan laaja rokotekattavuus. Kannankin huolta terveydenhuollon henkilöstöstä. Nimittäin meidän sairaalamme eivät ole saaneet riittävästi rokotteita ja jopa yliopistosairaaloissa työskentelee hoitohenkilökuntaa, jota ei ole rokotettu. Lisäksi meidän on muistettava terveydenhuollon opiskelijat, jotka kuukauden kuluttua, toukokuun viimeisellä viikolla, aloittavat kesätyönsä eri terveydenhuollon yksiköissä. Tiedustelisin hallitukselta: Mikä on se tavoiteaikataulu, jolloin meidän terveydenhuollon henkilöstö on rokotettu? Sehän on ensiarvoisen tärkeää. Kun kesälomakausi alkaa ja alkaa tämä työkierto, niin meillä pitäisi olla rokotettua henkilökuntaa. Toinen asia, mihin edustaja Juvonen jo viittasi, oli henkilöstövaje. [[Puhemies koputtaa]] Kun hoitovelkaa aletaan purkamaan, jonoja purkamaan, niin otatteko yksityisen sektorin siihen julkisen sektorin tueksi?
Edustaja Malm.
Arvoisa puhemies! Kiitos hallitukselle tästä, että tuotte meille tulevaisuuden näkymää tänäkin päivänä. Täällä on puhuttu paljon lapsista ja nuorista, ja pandemia on vaikuttanut perheisiin monin tavoin. Itse kannan huolta perheistä. Haluankin nostaa esiin myös ennaltaehkäisyn ja sen tärkeyden: Muun muassa edustaja Hopsu puhui täällä ikävistä uutisista, ja nyt meidän on reagoitava siihen, kuinka me toimimme ja ennaltaehkäisemme sitä, että näitä uutisia ei tule enää kymmenen vuoden päästä. Nyt on se hetki. Huolta on pidettävä masuvauvoista mummoon. Lapsiperheiden tukeen tulee satsata tulevina vuosina voimakkaasti. Jokaisella perheellä, lapsella ja nuorella on oltava saatavilla tarvittava tuki arjen haasteisiinsa. Onko hallitus suunnitellut sitä, kuinka esimerkiksi kotiapua voisi lisätä niille perheille, joissa nyt jo ongelmia on, ettei niitä ainakaan tule tulevaisuuteen lisää?
Edustaja Essayah.
Arvoisa rouva puhemies! Täällä useat kollegat ovat jo nostaneetkin esille lasten ja nuorten liikuntaharrastusten rajoitusten purkamisen välttämättömyyden ja sen tärkeyden, että lapset ja nuoret pääsevät palaamaan näihin liikuntaharrastuksiin. Paljon on kansalaisilta tullut palautetta juuri siitä vaiheistuksesta ja aikataulutuksesta, että miksi aikuinen saa mennä baariin sillä hetkellä, kun yli 12-vuotiaat lapset ja nuoret eivät vielä saa mennä liikuntakerhoon. Liikunnan ja urheilun rajoitusten purkamisen aikataulun tulee olla ehdottomasti oikeasuhteinen yhteiskunnan muun aikataulutuksen suhteen. Olisinkin halunnut kysyä asianomaiselta ministeriltä: kun suomalaiset liikunta- ja urheilujärjestöt lähestyivät hallitusta ja toivoivat tähän vaiheistukseen vielä harkintaa, niin millä tavalla hallitus on tähän vastannut? Nimittäin meillähän nytten toukokuussa oli toivottu, että 13—20-vuotiaat olisivat jo voineet aloittaa täysimääräisesti kilpailutoiminnan niin sisä- kuin ulkotiloissa, [[Puhemies koputtaa]] mutta nyt sitten hallituksen exit-strategiassa puhutaan kesä—heinäkuusta.
Edustaja Holopainen, Hanna.
Arvoisa puhemies! Kaikilla mittareilla mitattuna Suomen koronatorjunta on onnistunut erinomaisesti, ja meillä on nyt mahdollisuus käsitellä tätä exit-strategiaa. Korona-aika on ollut raskasta aikaa monille. Erityisesti lasten ja nuorten arki on mullistunut täysin, ja siitä on aiheutunut vakavaa henkistä kuormitusta. Onkin erittäin tärkeää, että voimme nyt turvata lapsille ja nuorille paluun turvalliseen ja vakaaseen arkeen ja kesäleirit ja harrastukset ovat jälleen mahdollisia. Onkin hienoa, että olemme pystyneet kannattelemaan näitä seuroja ja järjestöjä, jotka näitä järjestävät. Meillä on nyt näkymä toivosta ja uudesta normaalista. Korona on kuitenkin aiemminkin osoittautunut erittäin ovelaksi viholliseksi. Onkin tärkeää edelleen varautua reagoimaan täsmätoimin pandemiatilanteen mukaan. Virusmutaatioiden kehittymistä ja leviämistä on seurattava erityisen tarkasti, ja on tärkeää luoda rajoille työkalut, jotka ovat toimivia, ja tähän tarvitaan ministeriöiden välistä hyvää yhteistyötä ja koordinaatiota.
Edustaja Vähämäki.
Kunnioitettu puhemies! Aivan ensimmäiseksi, pandemian alussa, tehtiin toki sellainen valinta, että suojellaan kansalaiset, pidetään heidän hyvinvoinnistaan huolta ja estetään tehokkaasti epidemian leviäminen. Toisessa vaiheessa tuetaan sitten taloutta. Tehtiin takauspäätöksiä, tehtiin kehittämistukia, pistemäisiä tukia, yleistuki viimeisessä vaiheessa. Tutkimusten mukaan nämä olisi täytynyt tehdä toisinpäin elikkä aloittaa siitä yleistuesta. Nyt kun yhteiskuntaa avataan asteittain, käänteisesti, mitä on suljettu, niin taloutta täytyy kuljettaa siinä mukana käsi kädessä. Mikä on se analyysi siitä, miten täytyy niitä tukia kuljettaa tässä mukana loppuun asti? Meidän täytyy huolehtia näistä yhtiöistä, mitkä ovat toimineet vastuullisesti, ja tukea heitä loppuun asti tässä ja toki huolehtia sitten myöskin valtiontaloudesta. Kyllä tässä vähän huolestuneena katsoo näitä päätöksiä, mitä on tullut, jos kehykset ylitetään [[Puhemies koputtaa]] 900 miljoonalla ensi vuonna ja 500 miljoonalla sitten 2023.
Edustaja Honkasalo.
Arvoisa puhemies! On hienoa tosiaan, niin kuin täällä on monesti toistettu, että hallituksella on tässä exit-strategiassa tämä lapset ensin ‑periaate. Me kaikki tiedetään, että lasten ja nuorten mielenterveyspalveluiden kriisi oli olemassa jo ennen koronaa. Se on syventynyt entisestään, ja oma viestini hallitukselle on, että tämä on asia, joka ei voi enää odottaa. Me saamme uutisia tällä hetkellä Turusta, Tampereelta, Helsingistä, että nuoria, itsetuhoisia nuoria, joutuu yöpymään osastojen lattioilla patjoilla. Tämä ei ole kenenkään edun mukaista. Ongelmat ovat siellä perustasolla tällä hetkellä. Kyse ei ole pelkästään aina resursseista, vaan siitä, että meillä saattaa olla myös lainsäädännössä sellaisia kohtia, jotka vaativat parannuksia. Kyse on myös johtamisesta, kyse on siitä, että tällä hetkellä erikoissairaanhoitoon hakeutuu lapsia ja nuoria, joita voitaisiin siellä perustasolla hoitaa. Tämä on asia, joka ei hoidu vain pelkästään lyhytterapialla tai terapiatakuulla. [[Puhemies koputtaa]] Meillä on lapsia ja nuoria, jotka kaipaavat myös pitkäkestoista hoitoa, ja heillä on siihen [[Puhemies koputtaa]] täysi oikeus. Toivon, että hallitus puuttuu tähän ongelmaan pikimmiten.
Edustaja Eskelinen.
Arvoisa rouva puhemies! On hyvä, että tässä tilanteessa ollaan ja tällä hetkellä exit-strategiaa rakennetaan. Erityisen iloinen olen siitä, että hallitus on osallistanut myös suomalaiset tähän strategian ratkaisemiseen ja rakentamiseen, ja minun mielestäni se tuolla näkyykin. Painopisteet ovat juuri ne, mitä täällä salissa on puhuttu: nuoret, lapset, harrastaminen, myös ikäihmisten mahdollisuus harrastuksiin osallistua sekä tapahtumien ja urheilutapahtumien avaaminen. Täällä on kokoomus erityisesti viime viikkoina puhunut rokotepassista, ja sitä on pidetty erityisenä ihmetyökaluna. Itse en usko siihen. Kumminkin maailmalla ja Euroopassa ja Suomessa edelleen epidemia on päällä, ja joudutaan sitten kumminkin portaittain, niin kuin hallitus on hyvin tätä vienytkin eteenpäin, epidemiasta ulos. Nyt on tärkeää, että edelleen menemme vastuullisesti eteenpäin, [[Puhemies koputtaa]] ja tällä me tästä epidemiasta päästään sitten irti.
Edustaja Eestilä.
Arvoisa puhemies! Tämä koronapassi ei varmaan mikään ihmetyökalu ole, mutta kyllähän se täytyy kuitenkin viedä eteenpäin nopeutetussa järjestyksessä. Itse käsitän niin, että tämä hyvä koronatilanne tällä hetkellä Suomessa on hallituksen ja eduskunnan hyvän yhteistyön ansiota. Se on osittain sen ansiota, että Suomi on syrjäinen maa ja meillä on harva asutus, ja sitten suomalaiseen kulttuuriin liittyy sellainen piirre, jota ei suinkaan ole kaikissa maissa, että kansalaiset uskovat viranomaisten ohjeita ja määräyksiä. Sen takia meillä on hyvä tilanne. Kyllähän rajaturvallisuus ja rajaliikenteen hallinta aivan oleellisesti liittyvät sitten exit-strategiaan, koska se ulkoinen uhka on koko ajan olemassa, ja kysyisin oikeusministeriltä: kun tässä on nyt kuukausia pyöritetty tätä koronapassia ja kai siihen liittyviä perusoikeusongelmia on pohdittu myös oikeusministeriössä, niin voisitteko te avata meille kansanedustajille, mitä mahtavat ne perusoikeusongelmat olla, jotka liittyvät näin yksinkertaiseen asiaan kuin koronapassi?
Edustaja Koskela.
Kiitoksia, arvoisa rouva puhemies! Hiukan syvennän edustaja Vähämäen mainiota puheenvuoroa hetki sitten: Me tiedämme kaikki, että yritykset luovat pohjan hyvinvointivaltiolle myöskin koronan jälkeen. Suomessa on vajaat 300 000 yritystä, joista valitettavan moni on konkurssiuhan tai lopettamisuhan alla, noin kymmenen prosenttia on Suomen Yrittäjien viimeisen tutkimuksen mukaan tällaisessa tilanteessa, elikkä siellä pommi tikittää taustalla. Näitä 30 000:ta yrittäjää meillä ei ole varaa mitenkään menettää. Hallituksen on ryhdyttävä nyt toimiin kiireesti, koska tilanne on nyt akuutti ja se tulee hetken päästä silmille. Eli on tehtävä toimia, joilla yrittäjä saa joustavasti mahdollisuuden myöskin uuteen alkuun. Ehkä restarttiraha ja velkajärjestely- ja yrityssaneerauslainsäädännön uudistaminen ovat niitä hyviä keinoja, mutta mitenkäs sieltä puoliväliriihestä kuuluivat nämä ajatukset ja ehdotukset työnantajien sivukulujen nostamisesta? Ei kyllä suositella missään nimessä tässä tilanteessa. [[Puhemies koputtaa]] Me tiedämme, että Suomi nousee yrittäjyydellä ja työllä, ja se on myöskin parasta terapiaa. Toivon, että tähän tartutaan ripeästi.
Edustaja Kinnunen.
Arvoisa rouva puhemies! Exit-suunnitelma on tärkeä reitti kohti normaalia elämää ja kesää. ”Lapset ja nuoret edellä” on painotus, joka on suorastaan sydämellistä. Perheissä on oltu lujilla. Koulujen paluu lähiopetukseen auttaa, samoin harrastustoiminnan avaaminen. Meidän on tarpeen tukea perheitä ja sukuja ja yhteisöllisyyttä kaikin tavoin. Kesätapahtumien ja leirien mahdollistaminen auttaa, mutta sukupolvien yhteensaattamisen tulee olla tärkeä tavoitteemme. Se vahvistaa perheissä ja suvuissa jaksamista ja toisista huolehtimista. Lasten tulee saada kohdata isovanhempansa perhejuhlissa ja muutenkin, sillä yksinäisyys on ollut suuri ongelma. Tässä auttavat toki rokotukset ja niiden järjestys. Ikäryhmittäin eteneminen on ollut oikea ratkaisu. [[Puhemies koputtaa]] On tarpeen toki miettiä, miten muuten saamme sukupolvet yhteen.
Edustaja Pelkonen.
Arvoisa rouva puhemies! Kuten kaikki hyvin tiedämme, Suomi ei ole erillinen saareke vaan olemme niin kaupan, yhteistyön kuin muunkin kansainvälisen kanssakäymisen kautta integroitu osa kansainvälistä yhteisöä. Kansainvälisen yhteisön tehtävä on vaikuttaa siihen, että koko maailman väestö saadaan mahdollisimman tehokkaasti rokotettua ja että tauti saadaan painettua alas myös kehittyvissä maissa. Kysyisinkin hallitukselta: miten Suomi on myötävaikuttanut tai aikoo myötävaikuttaa siihen, että EU ja Yhdysvallat ottavat aktiivisemman roolin rokotusdiplomatian edistämisessä?
Edustaja Werning.
Arvoisa rouva puhemies! On hienoa, että olemme tässä tilanteessa ja että valoa pitkän tunnelin päässä on vihdoinkin näkyvissä. Haluan kiittää hallitusta niistä aiemmin tehdyistä toimenpiteistä, joidenka ansiosta pitkälti olemme nyt tässä tilanteessa. Epidemiologinen tilanne on ollut haasteellinen, mutta tästä on hyvä jatkaa eteenpäin. Vaikka tilanne on parantunut, niin toivon, että jokainen muistaa sen, että tilanne ei kuitenkaan ole ohitse. Meidän tulee jatkossakin toimia vastuullisesti, huolehtia välimatkoista, huolehtia hygieniasta, koska en usko, että kukaan haluaa sitä, että kun tilannetta tarkastellaan, niin joudumme kiristämään toimenpiteitä. Päinvastoin uskon, että jokainen toivoo, että kun tilannetta tarkastellaan, niin voimme vain vapauttaa tilannetta ja purkaa rajoituksia entisestään. Erittäin hyvä on se, että näitä rajoituksia aletaan purkamaan yhteiskuntamme tärkeimmistä palasista — lapsista, nuorista ja vanhuksista — ja että heidän arkeaan helpotetaan.
Edustaja Lundén.
Arvoisa rouva puhemies! Minäkin tahdon tiedustella vähän hallituksen suhtautumisesta yrittäjyyteen. Lukuisat yrittäjät ympäri Suomen ihmettelevät, miksi hallitus haluaa estää kaiken toiminnan tietyillä toimialoilla tartuntariskistä riippumatta. Hallitus on nostanut syntipukeiksi ravintolat ja liikuntapaikat. Eri valiokunnat, keskeisenä perustuslakivaliokunta, ovat kerta toisensa jälkeen huomauttaneet, että rajoitusten on oltava välttämättömiä ja oikeasuhtaisia. Käytännössä siis rajoitustoimista tartuntojen torjunnassa saatavan hyödyn on oltava suhteessa niistä aiheutuvaan haittaan. Hyvä hallitus, minkä takia olette unohtaneet tämän exit-strategiassanne? Miksi ette avaa ulkoliikuntaharrastuksia, ulkoilmatapahtumia ja ravintoloiden terasseja nopeutetussa aikataulussa, koska ulkoilmassa tartuntariskit ovat paljon sisätiloja pienemmät? Ymmärrättekö te, että tässä on kyse tuhansien yrittäjien ja työntekijöiden toimeentulosta ja työpaikoista? — Kiitos.
Edustaja Sankelo.
Arvoisa puhemies! Laskevat tartuntamäärät ovat, totta kai, hieno asia. Näitä lukemia seurataan päivittäin, ja edelleen jatkossakin tarvitaan kansalaisilta, meiltä kaikilta, omaa vastuuta. Yksi keskeinen elementti on taloudellisen toimintakyvyn palauttaminen kaikilla tasoilla. Näitä asioitahan on suuressa yhteistyöhengessä käyty läpi ilmeisesti kehysriihessäkin — näin olemme seuranneet, että siellä ollaan joukkuehengessä oltu monta päivää. Arvoisa puhemies! Tapahtumilla ja urheilulla on myös taloudellista merkitystä. Esimerkiksi jalkapallon Veikkausliigaa ja Ykköstä on pelattu nyt ilman yleisöä. Toiminta on alkanut. Kuitenkin tällä on iso taloudellinen merkitys Suomelle ja näille urheiluseuroille. Kysyisinkin: minkälaista vuoropuhelua urheiluseurojen suuntaan on nyt käyty, jotta voisimme ottaa katsomoon väkeä ja saada myös sitä kautta tätä taloudellista toimeliaisuutta edistymään?
Edustaja Huru.
Kiitos, arvoisa puhemies! Hallituksen exit-strategiaan liittyen kysyisin koronakoirista. Ministeri Kiuru jo lähti menemään, mutta... Koiriin liittyen: Tullihan on niitä jo lähes vuoden kouluttanut hyvällä osumaprosentilla, mutta tämä kirjallisuuskatsaus, joka niihin liittyen on tehty, osoittaa kyllä sen, että siihen liittyen on kyllä vallalla käsitystä, että ei tiedetä, mitä ne koirat tekevät. Eivät koirat tunnista tautia. Täällä puhutaan, että ”positiivinen löydös voi johtaa tahdonvastaisiin liikkumisvapauden rajoituksiin, joilla voi olla myös juridisia seuraamuksia”. Eihän koira diagnosoi. Koira on vain väline, jolla osoitetaan testiin menevät, ja testillä diagnosoidaan. Täällä puhuttiin myös hallinnon siiloutumisesta, joka tuntuu olevan yksi este tämän asian etenemiselle. Kysynkin hallitukselta: aiotteko hyödyntää [[Puhemies koputtaa]] koronakoiria viranomaisjohtoisesti korona-exit-ohjelmassanne? — Kiitos.
Edustaja Mäenpää.
Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Kankaanniemi kysyi, voisitteko avata sitä talousarviota tai budjettia. Ja jos oikein muistan, niin kehitysyhteistyöhön on myönnetty varoja noin 1 245 miljoonaa. Tässä koronakriisin aikanakin on ollut suomalaisia yrityksiä, jotka ovat pyrkineet kehittämään toimintaansa, ja on tehty valtavia ympäristö- ja kierrätysalan innovaatioita. Ja kun on tämmöisiä paikkakuntia, jotka ovat kokeneet kovia kriisejä tässä viime vuosien aikana, niin näillä innovaatioilla olisi suuri työllistävä vaikutus näille paikkakunnille. Arvoisat ministerit, erityisesti pääministeri, minkälaisia keinoja teillä on, ja voitteko käyttää näitä rahoja vähän enemmän tänne kotimaahan, [[Puhemies koputtaa]] ja millä tavoin Ilmastorahasto ja Kera ja kaikki muut [[Puhemies koputtaa]] saadaan ymmärtämään tämä kotimaisen [[Puhemies: Aika!]] työn tärkeys ja kehittäminen?
Arvoisat edustajat, kirjanpitoni mukaan kaikki halukkaat ovat saaneet täällä vähintään yhden puheenvuoron. Käytämme tämän loppuajan niin, että otetaan ministeripuheenvuoroja, ja sitten muutamia puheenvuoroja ehditään myös vielä tähän ottaa. Mutta tässä vaiheessa ensinnäkin ministeri Ohisalo ja sen jälkeen ministeri Henriksson, ja sitten lopuksi koko keskustelun päättää pääministeri. — Ministeri Ohisalo, 2 minuuttia.
Kiitos, arvoisa puhemies! Hyvää keskustelua. On hienoa, kuten täällä on mainittu, että suomalaiset laajalti osallistuivat tämän exit-suunnitelman tekemiseen, mutta myös täältä on tullut erittäin hyvää evästystä tälle suunnitelmalle. Edelleen hallituksen keskeinen tehtävä on suojella kaikkien Suomessa asuvien ja olevien ihmisten henkeä ja terveyttä, ja sen vuoksi on aivan selvää, että nämä rajaterveysturvallisuustoimenpiteet on jatkossakin erittäin hyvin hoidettu. Siitä pitää yhdessä pitää kiinni. Ministeri Kiuru tietysti osaltaan vastaa tästä terveysturvallisuuspuolesta, ja sosiaali- ja terveysministeriö valmistelee siihen liittyvää lainsäädäntöä, tartuntatautilainsäädäntöä ennen kaikkea, ja tästähän ministeri Kiuru jo kertoi osaltaan, että uutta esitystä on vielä eduskuntaan päin tulossa, ja tämä on erittäin tärkeää. Täällä kysyttiin, muun muassa edustaja Juuso aiemmin, että kuka sitten jatkossa, kun sisärajavalvonta poistuu, kysyy näitä erilaisia maahantulon edellytysperusteita. No, käytännössä vain rajavartijat voivat tiedustella maahantulon edellytyksiä, ja he tulevat toki jatkossakin tätä työtä tekemään, mutta yhteistyössä. Heille on tullut siis lisävelvoitteita ja uusia vastuita osana tätä pandemian hoitoa. He voivat virka-apupyynnöin terveysviranomaisten ja kuntien tartuntatautiviranomaisten kanssa tehdä tätä työtä myös jatkossa eli voivat tulla sitten tarkastamaan todistuksia ja ennen kaikkea näitä negatiivisia testitodistuksia, jos tartuntatautilaissa on ensin kirjattu tästä asiasta. Eli sinänsä tarvitsemme ensin tämän terveyspuolen lainsäädännön kuntoon, ja sen jälkeen turvallisuusviranomaiset voivat sitten maahantulon edellytyksenä pyytää näitä negatiivisia testitodistuksia, eli ihmisten terveystietoja eivät turvallisuusviranomaiset voi muuten mennä tarkastamaan. Täällä esitettiin hyviä kysymyksiä myös siitä, mitä tapahtuu Intiassa. Intian tilanne on erittäin vakava, seuraamme sitä jatkuvasti. On selvää, että Euroopan unionilla on myös yhteiset rajapolitiikat ja tämä EU:n green list eli vihreä lista siitä, mistä kolmansista maista Euroopan unionin sisälle voi tulla, ja toki osana tätä politiikkaa Intian osalta toimet ovat jo hyvin, hyvin kireitä ja Suomeenkin voi tuolta tulla vain hyvin perustelluista syistä. [[Puhemies koputtaa]] Mutta kyllähän ulkorajaliikenne on se, [[Puhemies: Aika!]] joka sitten vasta aivan viimeisenä aukeaa, eli ensin lähdetään näistä rajayhteisöistä, työmatkaliikenteestä, perheistä ja tätä rataa. — Kiitos.
Ministeri Henriksson, 2 minuuttia.
Kiitos, arvoisa puhemies! Kiitos edustajille oikein hyvästä keskustelusta ja hyvistä kysymyksistä. Tästä rokotetodistuksesta: edustaja Eestilä kyseli tätä perusoikeusulottuvuutta. On tietenkin niin, että ei minullakaan ole yksiselitteistä vastausta siihen, mutta voin hiukan avata sitä. Siis ensinnäkin on niin kuin lääketieteellinen ulottuvuus ja sitten on tämä perusoikeudellinen ulottuvuus. Se lääketieteellinen ulottuvuus on ollut se, että voidaanko olla varmoja siitä, että henkilö, joka on saanut rokotteen ei tartuta muita. Kun siihen on saatu vastaus, — ja mielestäni on nyt tullut sellaisia tietoja myös median kautta, että lääketieteilijät ovat todenneet, että näin saattaa olla, että se antaa sen suojan ja että silloin henkilö ei tartuta eteenpäin — niin silloin tullaan siihen oikeudelliseen kysymykseen, minkälaisia oikeuksia tämä voi antaa. Tässä pääasia on se, että se ei muodostu syrjiväksi. Ja silloin pitää ottaa huomioon ihmisten yhdenvertainen kohtelu ja pitää myös ottaa huomioon se, onko kaikilla ollut mahdollista ottaa tätä rokotetta ja mitä me tehdään sellaisten ihmisten kanssa, jotka syystä tai toisesta eivät voi rokotetta saada tai ottaa, lapset ja niin edelleen. Nämä ovat varmasti kaikki ratkaistavissa olevia kysymyksiä. Mutta tämä on tavallaan se kehikko, missä me ollaan, ja sen takia tätä asiaa pitää pohtia, ja viimeinen taho, joka sen pohtii, olisi tietysti perustuslakivaliokunta. Mutta ensinnäkin se tärkein kysymys on tietenkin se, mihin sitä käytettäisiin. Ja voi ehkä sanoa myös näin, että jos on kyse siis julkisoikeudellisista palveluista, koulutuksesta, varhaiskasvatuksesta ja niin edelleen, on täysin selvää, että eihän siinä voi mitään tämmöistä passia edellyttää ihmisiltä. Yhdenvertaisuus ei taipuisi siihen. Mutta jos on yksityisoikeudellinen tilaisuus tai on elinkeinonharjoittajan järjestämä tapahtuma, se saattaa olla eri asia. Mutta sen takia se ei ole niin kuin helpommasta päästä ja täytyy miettiä, mihin sitä tarvitaan, mihin sitä haluttaisiin. Ja se on sitten vastuuministeriöitten asia miettiä, että miten ja miksi sitä tarvittaisiin, [[Puhemies koputtaa]] ja siihen varmasti löytyy erilaisia vastauksia.
Näin. Ja nyt löytyy vielä sellaisia edustajia, jotka eivät ole käyttäneet vielä ensimmäistäkään puheenvuoroa, joten annan heille. Ja he ovat, aloittaen tästä — edustaja Semi.
Kiitos, arvoisa puhemies! Täällä on paljon puhuttu nuorten ja lasten harrastemahdollisuuksista ja siitä, kuinka heidän pitäisi päästä liikkumaan vapaammin. Mutta asia, mistä ei ole puhuttu paljoakaan, on se, kuinka Suomi saa rahan tänä korona-aikana ja korona-ajan jälkeen, eli meidän vientiteollisuuden työntekijät. He pyörivät tällä hetkellä ympäri maailmaa, sinne on myyty meidän tuotteita, joita he rakentavat, ja sitten valmiissa käyvät huoltomiehet huoltamassa niitä. Törmäsin tapaukseen, missä Tšekkeihin menevä huoltomies sanoi, että hän ei saanut koronarokotetta syystä, että ei ole tarpeeksi iäkäs, mutta kun hänellä oli autoimmuunitauti, niin minun mielestäni semmoinen olisi kuulunut olla, koska hän vaarantaa henkensä siellä työkohteessa. Minä toivoisin, että hallitus ottaa tämmöiset erityisalatkin huomioon suunnitellessaan jatkotoimenpiteitä. Sillä tavalla saadaan [[Puhemies koputtaa]] hoidettua, että suomalainen vientiteollisuus ja niiden tuotteet tulevat hyvin huollettua näin vaikeinakin aikoina. — Kiitos.
Edustaja Löfström.
Ärade fru talman! Finland har i en internationell jämförelse klarat sig oerhört bra. Det är något vi alla kan vara mycket stolta över. Det har varit väldigt tufft för de flesta finländarna, men i en internationell jämförelse har vi klarat oss bättre än många andra länder i Europa och i världen. Exitplanen är viktig, den har en viktig psykologisk betydelse för att få finländarna att orka kämpa nu den sista biten tills vaccinationerna av hela befolkningen är gjorda. Det är fint att regeringen har hört brett när man har färdigställt planen, hört kommunfältet, hört arbetsmarknadsparterna, hört kulturen, hört unga, hört många när man har färdigställt det. Mycket har sagts här som har varit jättebra, och det jag ännu skulle vilja tillägga är att det är viktigt att komma ihåg att Finland ser olika ut på olika platser och olika regioner har olika behov. Jag kommer från Åland och vi har särskilda behov än till exempel Helsingfors eller Tammerfors eller andra orter, och det är viktigt att tänka också på gränsregionernas speciella betydelse när man nu utformar [[Puhemies koputtaa]] den här exitplanen.
Yhteenveto.
[Tulkki esittää puheenvuorosta suomenkielisen yhteenvedon]
Edustaja Mari Holopainen.
Kiitos, arvoisa puhemies! Hienoa nähdä hallitus täällä vastailemassa hyviin kysymyksiin varmasti rankkojen päivien jälkeen. On tärkeätä, että vastaamme koronakriisin edelleen tuomiin kysymyksiin mahdollisimman nopeasti ja tutkimuspohjaisesti, ja on hienoa, että kulttuuri saa tukea. Tässä on tullut tämän kriisin aikana hyvin esiin se, että meillä ehkä kuvamme tästä Suomen elinkeinorakenteesta ei ihan vastaa sitä, mitä se todellisuudessa on. Kun alkutuotanto on painunut jo alle 3 prosenttiin bkt:stä, niin samalla palvelualojen ja myöskin palveluviennin osuus on kasvanut. Kulttuuriala työllistää jopa 140 000 ihmistä ja on tärkeä myös meidän taloutemme kannalta ja totta kai ihmisten hyvinvoinnin kannalta. On tosi hienoa, että nyt tukipaketti on löytynyt kulttuurialan ahdinkoon, joka nyt vielä varmasti jonkun aikaa valitettavasti jatkuu. Ja mitä tulee taas tähän tutkimustietoon, niin on hyvä hyödyntää sitä, että ulkona virus tarttuu heikommin. Sen takia onkin tärkeätä, että lasten harrastukset saadaan etenkin ulkona avattua mahdollisimman nopeasti.
Edustaja Ollikainen.
Arvoisa rouva puhemies, ärade fru talman! Exitstrategin är mycket efterlängtad och den inger framtidstro. Det är väldigt viktigt att vi har det nu före återgången till en normal vardag inom många olika sektorer, och det är viktigt att det här sker på ett trovärdigt sätt i befolkningens ögon. Strategin ger bättre möjligheter för barn och unga att utöva hobbyer, och vi vet att vi har en stor drop out, alltså att barn har slutat med sina hobbyer på grund av corona. Det här är ett stort bekymmer och det är dags att reagera på detta nu.
Arvoisa puhemies! Iloitsen myöskin siitä, että lasten ja nuorten harrastukset ja leiritoiminta ja muu avataan. Monissa kunnissa on viimeisen vuoden aikana jouduttu peruuttamaan nuorten tet-jaksoja, ja se on tietysti tällainen työelämävastuu. Tämä ei ole ehkä suoraan hallituksen asia, mutta tämmöisenä yleisenä yhteiskunnallisena toiveena: toivottavasti nuorille löytyy myös kesätyöpaikkoja nyt kesällä, vaikka tämä tilanne on haastava. Täällä on tuotu vielä toinen kommentti asioihin, joista täällä on puhuttu, eli on tuotu esiin myöskin tätä kulttuuri- ja tapahtuma-alan huolta ja epäilty sitä rokotepassia. Kyllä minä ajattelen, että se olisi yksi tärkeä työkalu muitten joukossa, että voitaisiin saada näitä eteenpäin. Mutta sitten varsinaiseen kysymykseen. Täällä siis kuultiin tänään, että tätä lakia ennakkotestitodistuksesta valmistellaan, ja haluaisin vielä kysyä tarkentavana kysymyksenä: saadaanko se siis voimaan ennen rajojen avaamista laajemmin? Tai sitten toisinpäin oikeastaan sanoin: avataanko rajat näitten suunnitelmien mukaan, jos tässä ei ajoissa onnistuta? — Kiitos.
Ja vastauspuheenvuoro, edustaja Rinne.
Kiitoksia, arvoisa puhemies! Haluan todeta edustaja Lundénin ja muutamien muitten puheenvuorojen johdosta seuraavaksi selventävänä, että tästä talosta ei ole lähtenyt ulos ihmisten sovellettavaksi, viranomaisten sovellettavaksi yhtään semmoista esitystä, jossa ei olisi arvioitu oikeasuhtaisuutta ja välttämättömyyttä, ja on todettu, että esitykset, joita täältä läpi menee, ovat oikeasuhtaisia ja välttämättömiä perusoikeuksien näkökulmasta. [[Sosiaalidemokraattien ryhmästä: Yksimielisesti!]] — Yksimielisesti, sekin on totta. Mutta nyt haluan erottautua hieman tästä perustuslakivaliokunnan puheenjohtajan tehtävästä ja todeta sen, että olen ihaillen katsonut hallituksen työskentelyä tässä koronakriisissä, olosuhteissa, joissa lainsäädäntö ei ole ollut kohdallaan kaikilta osin, olosuhteissa, joissa hallinnon rakenteet eivät palvele ja tue sitä johtamistyötä riittävästi. Minusta nämä ihmiset ovat osoittautuneet todella jämpteiksi ja osanneet hoitaa tämän tilanteen niin hyvin kuin kukaan tässä olisi voinut sitä hoitaa. — Kiitoksia.
Ja tämän keskustelun viimeinen puheenvuoro. — Pääministeri, 2 minuuttia.
Arvoisa puhemies! Kiitos erittäin hyvästä keskustelusta ja todella tärkeistä huomioista ja puheenvuoroista, joita täällä on käytetty hallitus—oppositio-rajat ylittävästi. Ministerit ovat moniin näistä kysymyksistä vastanneet, mutta haluan nostaa tässä omassa viimeisessä puheenvuorossani erityisesti tämän tulevaisuuteen varautumisen, paitsi tämän kriisin akuutin hoidon ja jälkihoidon, joka sen jälkeen seuraa, niin tietenkin myös tämän tuleviin kriiseihin varautumisen kysymyksen. Täällä on monissa puheenvuoroissa puhuttu johtamisjärjestelmän kehittämisestä, lainsäädännön kehittämisestä, siitä, millä tavalla tulevaisuudessa olisimme paremmin varautuneita tämänkaltaisiin tai toisenkaltaisiin kriiseihin. Täällä on puhuttu valmiuslain uudistamisen tarpeesta, tartuntatautilain uudistamisen tarpeesta, ja itsekin näen, että tämä on kysymys, johon koko eduskunta ja kaikki puolueet on otettava mukaan pikimmiten. Tämä pandemia ei ole vielä ohi. Me näemme, että monissa Euroopan maissa tilanne on pahentunut. Onneksi Suomessa me olemme kulkemassa valoa ja kesää kohti ja täällä tilanne on menossa parempaan suuntaan, mutta monissa maissa tilanne on edelleen hyvin vakava ja muuttunut vielä vakavammaksi viime aikoina. Pandemia ei ole ohi, tämä kriisi ei ole ohi, ja senkin vuoksi meidän pitää yhdessä tarkastella niitä uudistustarpeita, joita suomalaisessa lainsäädännössä on. Itse näen ja näiden kokemusten perusteella voin todeta, että me tarvitsisimme pandemialain. Me tarvitsisimme aivan erityyppisen lainsäädännön kuin mihin tartuntatautilaki tai edes valmiuslaki on antanut meille avaimia. Me tarvitsisimme sen kaltaisen lainsäädännön, jossa olisi valmiina kaikki mahdolliset työkalut, joita voidaan ottaa käyttöön, sellaisella parlamentaarisella lukolla, että ne toimivaltuudet eivät tulisi kuitenkaan liian herkästi käytetyksi. Tämä koko johtamisjärjestelmä pitäisi uudistaa. Se pitäisi uudistaa niin, että tehokkaat toimet, oikea-aikaiset toimet, ennakoivat toimet ja riittävän voimakkaat toimet olisi mahdollista ottaa käyttöön tämänkaltaisen tai vielä vaarallisemman tartuntataudin meitä kohdatessa Ja tämänkaltaiseen lainsäädäntöön pitäisi [[Puhemies koputtaa]] todella rakentaa hyvin painava työkalupakki, selkeä johtamisjärjestelmä, ja siinä pitäisi olla sellaiset parlamentaariset lukot takana, että tämä voitaisiin sitten myös [[Puhemies koputtaa]] ottaa käyttöön.
Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 4. asia. Käsittelyn pohjana on sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintö StVM 3/2021 vp. Nyt päätetään lakiehdotuksen sisällöstä. — Yleiskeskustelu alkaa, edustaja Heinonen.
Arvoisa rouva puhemies! Hyvät edustajakollegat! Tämä esitys Kansaneläkelaitoksesta annetun lain muuttamisestahan on aika teknisluontoinen. Tässä tehdään tiettyjä täsmennyksiä lakiin ja lisätään lainsäädäntöön muutamia tehtäviä Kansaneläkelaitokselle. Kansaneläkelaitoksesta annettuun lakiin ehdotetaan lisättäväksi esimerkiksi säännökset päätösten tiedoksiannosta tavallisena sähköisenä tiedoksiantona, jos asiakas on antanut tähän nimenomaisen suostumuksen. Nykyisin Kansaneläkelaitoksen päätökset lähetetään postitse kirjeellä tavallisena tiedoksiantona, mikä esimerkiksi vuonna 2019 tarkoitti yli 15 000:ta kirjettä, ja valiokunta katsoi, että mahdollisuus saada päätös tiedoksi sähköisenä tiedoksiantona on perusteltua asiakaspalvelun parantamiseksi. Kun tässä on auki tämä Kansaneläkelaitosta koskeva lainsäädäntö, niin en malta olla nostamatta esille Lännen Median tietoa siitä, että pääministeri Sanna Marinin hallituksen asettamissa työryhmissä suunnitellaan poistaa Kela-korvattavuus yksityisen puolen lääkäreiden määräämiltä reseptilääkkeiltä. Se ei enää olisikaan ihan puhtaasti teknisluontoinen, niin kuin tämä nyt käsittelyssä oleva esitys, vaan se olisi, voisi sanoa, perustavaa laatua oleva muutos. Päätös koskisi näin myös erinomaisesti toimivaa työterveyshoitoa ja tarkoittaisi käytännössä sitä, että reseptilääkkeet pitäisi erikseen hakea julkisen puolen lääkäriltä. Työterveyshuollossa lääkäreiden tekemät arviot eivät siis enää riittäisi, vaan terveyskeskuslääkärin pitäisi tehdä samat toimet ja arviot uudelleen. Lännen Median paljastama muutos yksityislääkärien reseptien Kela-korvattavuuden poistosta on nyt jo virkamiesten valmistelussa, ja näyttää siltä, että ainakin julkisuudessa myös hallituspuolueiden edustajat esittivät yllättynyttä. Paljastiko siis Lännen Media jotain sellaista, mitä piti valmistella salassa ja tuoda julki vasta sote-paketin läpi mentyä, vai oliko kyse oikeasti siitä, että erityisesti keskusta olisi pidetty tästä valmistelusta tietämättömänä ja sivussa? Valmistelu nimittäin on työn alla nimenomaan terveysministeri Krista Kiurun johtamassa sosiaali- ja terveysministeriön työryhmässä, ja STM:ssä työtä tekeekin peräti neljä eri työryhmää, joiden toimeksianto tulee kuitenkin Marinin hallitusohjelmasta, ja tavoitteena on selvittää sosiaali- ja terveydenhuollon monikanavarahoituksesta luopumista. Julkisuudessa on kerrottu, että Marinin hallituksen työryhmävalmistelussa olisi myös ”muun muassa esitykset yksityisen hoidon ja tutkimuksen Kela-rahoituksen lopettamisesta, Kelan kuntoutustoiminnan siirtämisestä suunnitelluille hyvinvointialueille, lääkekorvauksen poistamisesta yksityislääkäreiden määräämistä lääkkeistä sekä matkakorvausten poistamisesta yksityiseen hoitoon tai tutkimukseen matkustamisesta”. Entinen sosiaali- ja terveysministeri Paula Risikko kirjoittikin tämän Lännen Median uutisen jälkeen: ”Yksityisen hoidon ja tutkimuksen Kela-korvausten poistaminen vaikuttaisi erityisesti niihin potilaisiin, jotka tarvitsevat lastenlääkärien, silmälääkärien, hammaslääkärien ja gynekologien palveluja. Siis juuri niitä palveluita, joita ei julkiselta sektorilta saa riittävästi tai ei saa ollenkaan.” Risikko kysyi myös Facebook-päivityksessään 17. huhtikuuta: ”Kuvitteleeko hallitus, että tulevassa sotessa nämä palvelut hoituvat julkisena palveluna, vaikka ne eivät tähän asti ole hoituneet? Sitä paitsi soten resurssit tulevat edelleen vähenemään. Kuvitteleeko hallitus, että nämä erikoisasiantuntijat siirtyvät julkiselle sektorille?” Myös Ilta-Sanomat uutisoi tämän jälkeen 18.4. tästä asiasta, ja muun muassa sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajanakin toimiva keskustan Markus Lohi totesi, ettei hän ole tietoinen STM:n ehdotuksesta. Lehden haastattelema Lohi luetteli meidän jo esille nostamiamme ongelmia todeten muun muassa, että ”muun muassa julkinen terveydenhuolto voisi ruuhkautua, eikä ehdotus olisi tasa-arvoinen”. Meiltä kokoomuksesta asiaa kommentoi sosiaali- ja terveysvaliokunnan vastaavamme, kansanedustaja Mia Laiho. Laiho piti työryhmän valmistelua pöyristyttävänä ja totesi, että ”lääkkeiden Kela-korvattavuuden sitominen siihen, onko palveluntarjoaja julkinen vai yksityinen, olisi hyvin epätasa-arvoista”. Laiho myös arvosteli aivan aiheellisesti sitä, että tällaista valmistelua on tehty julkisuudelta piilossa. Näyttääkin siltä, että Marinin hallitus on virkamiestyönä valmistelemassa mallia, missä sosiaali- ja terveystoimen monikanavarahoituksesta luovutaan. Nykyisinhän sotea rahoitetaan siis valtion ja kuntien lisäksi myös työnantajien ja palkansaajien mutta myös yrittäjien, kotitalouksien, edunsaajien ja myös Kelan sairausvakuutuksen kautta. Muutos siis käytännössä romuttaisi isolta osin perusterveydenhoidon ehkä juurikin toimivimman osan eli työterveyshuollon ja toisaalta vain lisäisi asiakkaita ja tätä kautta jonoja julkisen puolen terveyskeskuksiin. Lännen Median lehdet uutisoivat tästä asiasta, että sote-rahoitukseen valmistellaan isoja uudistuksia. Tällainen uudistus romuttaisi osaltaan hyvinvointiyhteiskuntaamme. Sote-uudistuksen rahoituksesta tuleekin saada mielestäni nyt perusteellinen ja julkisestikin arvioitavissa oleva selvitys ennen kuin uudistusta on mahdollista eduskunnassa eteenpäin viedä. Pääministeri Sanna Marinin vasemmistohallituksen yksityisen sektorin allergia näyttää siis saavan koko ajan entistä huolestuttavampia piirteitä. Minun mielestäni soten käsittely eduskunnassa pitäisi keskeyttää ja nämä muutokset, joita nyt tässä Kelankin osalta esittelin, ovat niin perustavaa laatua olevia, että kyllä nämä olisi syytä saada julkiseen tietoon. Kyse ei enää ole pelkästään teknisluontoisista muutoksista, niin kuin tässä tänään käsillä olevassa esityksessä, vaan paljon isommista muutoksista Kansaneläkelaitosta koskevaan lakiin.
Edustaja Juvonen.
Arvoisa rouva puhemies! Käsittelyssä on sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintö Kansaneläkelaitoksesta annetun lain muuttamisesta. Tässä on kyseessä teknisluontoisia muutoksia, muun muassa sosiaaliturvan yleisrahastoa koskevaa säännöstä muutetaan Kansaneläkelaitoksen vuoden 2021 alusta voimaan tulleen opiskeluterveydenhuollon järjestämistä koskevan tehtävän vuoksi niin, että se kattaa korkeakouluopiskelijoiden terveydenhuollosta annetun lain 22 §:n mukaisten korvausten maksamisen Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiölle opiskeluterveydenhuollon palvelujen tuottamisesta aiheutuvista kustannuksista. Lisäksi tämä laki mahdollistaa sen, että Kansaneläkelaitoksen päätökset voidaan lähettää sähköisessä muodossa tiedoksiantona, jos asiakas on antanut tähän nimenomaisen suostumuksensa. Nykyisin Kansaneläkelaitoksen päätökset lähetetään postitse kirjeellä tavallisina tiedoksiantoina, ja vuonna 2019 kirjeitä lähetettiin yli 15 miljoonaa. On hyvä asia, että tämä sähköinen puoli mahdollistetaan ja laitetaan kuntoon, mutta samalla on erittäin tärkeää, kuten valiokunta myös korosti, että päätöksen ja päätösten selkokielisyys ja ymmärrettävyys säilyy. Se on erittäin tärkeää. Eli ei ole tarkoitettu, että ihmisten ei ole mahdollista saada päätöksiä myös paperiversiona. Pidetään huolta siitä, että paperit säilyvät myös jatkossa ja kirjeposti kulkee ja tärkeät asiat tulevat tiedoksi. Arvoisa puhemies! Haluan nostaa esille tämän Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön opiskeluterveydenhuollon muutoksen. Vuoden alustahan ammattikorkeakouluopiskelijat siirtyivät YTHS-palvelujen piiriin. Jokainen opiskelija sai omatoimisesti maksaakseen tietyn summan, se oli noin 35,80 euroa, joka sitten mahdollisti sen, että pääsee näiden terveydenhuoltopalvelujen piiriin. On ollut kuitenkin hyvin huolestuttavaa, että helmikuussa todettiin olevan noin 40 000 laskua ulosotossa eli täysin maksamatta. Kela on muistuttanut, että maksamatta jätetty lasku voi mennä todellakin ulosottoon ja se on mahdollista periä joko opiskelijan Kelan opintorahasta tai Kelan etuudesta, ja tämä on huolestuttavaa. Asiahan oli niin, että tästä laskusta ei mennyt opiskelijalle tietoa muutoin kuin siten, että hänen on se maksettava, eivätkä siitä ole sitten opiskelijat ehkä välttämättä olleet tietoisia tai he ovat ohittaneet muutoin tämän maksun maksamisen, ja on ymmärrettävää, että koronan aikaan erityisesti, kun ollaan oltu etäopiskelijoita myös korkeakouluissa, niin tämä on voinut jäädä. 16.3. tänä vuonna todettiin, että 18 000 oli vielä maksamatta. Tämän uudistuksen takana on ollut se, että yhdenvertaiset palvelut turvataan kaikille korkeakouluopiskelijoille, ja nyt olisi tärkeää, että palvelut saadaan myös toimiviksi ja ihmiset tietävät, että ovat maksaneet omat laskunsa ja sitten myös katsoa sitä, että on aika kohtuutonta, että nämä opiskelijoiden laskut menisivät ulosottoon. On ollut myös näin, että siellä on ollut ruuhkaa puhelinpalveluissa ja palveluihin pääsyssä, niin on tärkeää, että kun ne pullonkaulat saadaan sitten purettua, he saavat sieltä YTHS:n palvelujen piiristä sitten avun. Arvoisa puhemies! Tässä edustaja Heinonen nosti esille Kela-korvausten leikkaamiset, ja tämä oli kyllä aika kylmä uutinen myös meille perussuomalaisille. Toki tiedämme, että Kela-korvauksien leikkauksista on ollut puhetta hyvin, hyvin pitkään eli asia ei ole mitenkään uusi. On kuitenkin huolestuttavaa, mikäli Kela-korvauksia leikataan juurikin sieltä erikoissairaanhoidon alueelta, kuten esimerkiksi urologia, gynekologia, silmätaudit. Ne kostautuvat sitten myöhemmissä vaiheissa, jos ihmiset eivät pääse erikoislääkärille. Välttämättä yleislääkäri, niin hyvä kuin hän Suomessa onkin, ei ole se oikea paikka, mihin esimerkiksi nyt sitten tiettyjen vaivojen kanssa mennään. Koronan aikaan hyvin monet ihmiset ovat joutuneet odottamaan hoitoonpääsyä. On todettu, että muutaman vuoden kuluttua, muutaman vuoden sisällä, todellisesti nähdään ne vaikutukset, mitä koronalla on ollut muun muassa pitkäaikaissairauksiin ja vaikkapa syöpätapauksiin ja siihen kuolleisuuteen, mitä ihmiset mahdollisesti sitten kohtaavat sen takia, että on joku hoito jäänyt saamatta. Toivottavasti ihmiset pääsevät pian niihin hoitoihin, joita tämä koronakriisi on hidastanut, ja pääsemme hoitovelkaa kuittaamaan. Se on erittäin tärkeää. — Kiitos.
Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 5. asia. Käsittelyn pohjana on liikenne- ja viestintävaliokunnan mietintö LiVM 7/2021 vp. Nyt päätetään lakiehdotusten sisällöstä. — Yleiskeskustelu alkaa, edustaja Kymäläinen.
Arvoisa rouva puhemies! Tämän esityksen mukaan merilakiin lisättäisiin säännökset ulkomaisessa alusrekisterissä olevan Suomeen ilman miehistöä rahdatun ulkomaisen aluksen hyväksymisestä määräajaksi suomalaiseksi ja aluksen rekisteröinnistä liikenneasioiden rekisteriin tai Ahvenanmaan valtionviraston ylläpitämään alusrekisteriin. Alus olisi tällöin omistuksen osalta merkitty toisen valtion alusrekisteriin ja käytön osalta Suomen rekisteriin. Alus käyttäisi Suomen lippua sen ajan, kun se on hyväksytty suomalaiseksi. Liikenne- ja viestintävirasto päättäisi aluksen hyväksymisestä suomalaiseksi. Hyväksymisen edellytyksenä olisi muun muassa, että alusta johdetaan ja operoidaan Suomesta ja aluksen omistaja sekä kiinnityksen- ja pantinhaltijat ovat antaneet kirjallisen suostumuksensa aluksen rekisteröintiin Suomeen. Aluksen rahtaajan tulisi olla Suomen kansalainen tai suomalainen oikeushenkilö, jonka sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka on Euroopan talousalueella. Aluksen hyväksyminen suomalaiseksi edellyttäisi myös sen valtion, johon alus on merkitty omistuksen osalta, rekisteriviranomaisen kirjallista lupaa aluksen rekisteröintiin Suomeen. Merilakiin tehtävien muutosten johdosta myös alusrekisterilakia on muutettava. Valiokunta pitää mietinnössään esitystä tarpeellisena ja tarkoituksenmukaisena. Valiokunta ehdottaa, että hallituksen esitykseen sisältyvät lakiehdotukset hyväksytään muuttamattomina. Arvoisa rouva puhemies! Valiokunnan mietintö on yksimielinen.
Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 6. asia. Käsittelyn pohjana on hallintovaliokunnan mietintö HaVM 5/2021 vp. Nyt päätetään lakiehdotusten sisällöstä. — Yleiskeskustelu alkaa, edustaja Elo.
Arvoisa rouva puhemies! Meillä on käsittelyssä kuntalain ja varainsiirtoverolain muuttamista koskeva hallituksen esitys. Pääosa tehtävistä muutoksista liittyy kunnan taloutta ja hallintoa sekä kuntien yhteistoimintaa koskeviin säännöksiin. Nostan tässä esiin muutaman näkökohdan liittyen asukkaiden osallistumis‑ ja vaikutusmahdollisuuksiin, jotka nostin esiin myös hallintovaliokunnan käsittelyn yhteydessä. Ensin kuntalaisaloitteesta. Nyt esitetään, että laista poistetaan kohta, jossa on asetettu käsittelylle puolen vuoden määräaika, jos aloitteen on allekirjoittanut yli 2 prosenttia kunnan asukkaista. Jatkossa kaikki aloitteet tulee siis käsitellä ilman aiheetonta viivytystä hallintolain mukaisesti. Hallituksen esityksessä on arvioitu, että demokratian toteutumisen kannalta ei ole tarkoituksenmukaista antaa pelkästään aloitteiden kannatusmäärälle korostunutta painoarvoa. Edelleen arvioidaan, että aloitteiden käsittelyn yhdenmukaistamisen voidaan arvioida parantavan osallistumisoikeuksia. Ymmärrän tavoitteen edistää aloitteiden tasavertaista käsittelyä riippumatta aloitteen tekijöiden määrästä ja sen, että tällä esityksellä pyritään vauhdittamaan kaikkien aloitteiden käsittelyä. Silti ajattelen, että tämän kanssa ei ole ristiriidassa se, että käsittelyssä olisi painoarvoa sillä, moniko aloitteen on allekirjoittanut. Nimien kerääminen vaatii paljon työtä, ja sen huomioiminen käsittelyssä osoittaisi osaltaan arvostusta asukkaiden tekemää työtä kohtaan ja olisi näin mielestäni myös demokratian hengen mukaista. Ajattelen, että vastaavasti kuin 50 000 nimen rajan ylittäneet kansalaisaloitteet pääsevät eduskunnan käsittelyyn, olisi perusteltua, että tietyn allekirjoittajamäärän allekirjoittaneet kuntalaisaloitteet voisivat tulla valtuuston käsittelyyn. Tämä siksi, että valtuuston käsittely on julkinen verrattuna esimerkiksi lautakunnan tai viranhaltijan käsittelyyn, ja näin asia saisi ansaitsemaansa huomiota. Toki ymmärrän ja pidän relevanttina sitä lain lähtökohtaa, että aloitteet käsittelee kunnassa toimivaltainen viranomainen, mutta viime kädessä voidaan ajatella, että kun budjettivalta on valtuustolla, niin lisärahan käyttöön liittyvien aloitteiden voidaan katsoa kuuluvan valtuuston toimivaltaan. Pidän tärkeänä sitä, että kunnissa pohditaan yleisesti ottaen tätä kuntalaisaloitteiden käsittelytapaa ja viestitään siitä myös selkokielellä asukkaille. Tähän liittyen kirjasimme hallintovaliokunnan mietintöön, että kunta voi hallintosäännössään antaa tarkempia määräyksiä aloitteiden käsittelystä. Esimerkiksi kotikaupungissani Espoossa on 12:n valtuustovuoteni aikana saatu yksi kuntalaisaloite, joka keräsi nimiä yli 2 prosenttia kunnan asukkaista — se oli liki 6 000 allekirjoitusta. Tämä aloite koski kaupungin omistaman Träskändan kartanon pelastamista kuntalaiskäyttöön. Aloite käsiteltiin valtuustossa ja saikin kiitettävästi huomiota, samoin kuin myös asukkaiden tekemä laaja työ tämän kartanon puolesta. Arvoisa rouva puhemies! Toisena asiana nostan nuorisovaltuustojen aseman. Asiantuntijalausunnoissa toivottiin lakiin kirjattavaksi nuorisovaltuuston edustajan läsnäolo-oikeudet valtuustoissa, kunnanhallituksissa ja lautakunnissa. Monissa kunnissa näin jo tehdäänkin, ja se on erittäin hyvä ja kannatettava asia, ja uskon vakaasti, että näitä päätöksiä tullaan enenevissä määrin tekemään myös jatkossa, kun kunnat ottavat toisiltaan hyvää esimerkkiä. Valiokunta kirjasi omaan lausuntoonsa, että tämä on kannatettavaa ja suotavaa. Olemassa oleva kuntalaki on hyväksytty vuonna 2015, ja sitä on täydennetty sen jälkeen useampaan kertaan. Olisin toivonut, että tällä kierroksella olisi kiinnitetty enemmänkin huomiota asukkaiden vaikutusmahdollisuuksien parantamiseen. Kuntalaki on kuitenkin tässä asiassa mahdollistava, joten kunnissa voidaan ja kannattaa parantaa asukkaiden osallistumis- ja vaikutusmahdollisuuksia ja oppia toisten hyvistä käytännöistä. Näen, että kuntalaisaloite on yksi väline asukkaille tärkeiden asioiden esiinnostamiseen ja edistämiseen. Vielä tähän Espoon esimerkkiin. Totean sen, että tietenkään se, että valtuustossa käsitellään, ei tarkoita sitä, että valtuusto yks yhteen päättää aloitteen mukaisesti. Mutta se, että siitä käydään valtuuston kesken laaja keskustelu, mahdollistaa eri näkökulmien esiintuomisen ja osaltaan sitten myös luo positiivista painetta asian eteenpäinviemiseen, jos se katsotaan yleisesti kannattamisen arvoiseksi.
Edustaja Mäkisalo-Ropponen.
Arvoisa puhemies! Tässä lakiesityksessä ehdotetaan tehtäväksi kunnan hallintoa koskevaan sääntelyyn useita sisällöllisiä ja selkeyttäviä muutoksia: aloiteoikeutta laajennettaisiin ja aloitteiden käsittelyn määräaikaa koskeva säännös poistettaisiin, johtajasopimusta koskevaa sääntelyä muutettaisiin johtajasopimuksen hyväksymisen osalta, hallintosääntöä koskevaa sääntelyä täydennettäisiin ja sähköisen kokouksen edellytyksistä säädettäisiin laissa tarkemmin. Hallintovaliokunta on mielestäni ansiokkaasti ja melko laajastikin pohtinut mietinnössään kunnan toimintaa, laajemmastakin näkökulmasta. Otan nyt kuntapäättäjänä kantaa muutamaan asiaan. Hyvä, että varallisuudenhoidon ja sijoitustoiminnan perusteista päättämisen lisäksi valtuuston tehtäviin kuuluu jatkossa rahoitustoiminnan perusteista päättäminen. Muutos todennäköisesti parantaa kunnan taloudellisten riskien hallintaa, sillä valtuuston tulee jatkossa ottaa toimivaltuuksien lisäksi selkeä kanta siihen, minkätyyppistä rahoitusta kunta käyttää, millaisia rahoitus- ja johdannaisinstrumentteja voidaan hyödyntää ja minkälaiset riskit ovat hyväksyttäviä. Kunnan varallisuudenhoidon ja rahoitus- ja sijoitustoiminnan tulisi perustua kuntastrategiaan ja palvella sen tavoitteiden toteutumista. Käytännön toimivaltaa varallisuuden hoidossa sekä rahoitus- ja sijoitustoiminnassa, kuten päätökset yksittäisistä rahoitusvälineistä, toki on perusteltua kunnassa siirtää kunnanhallitukselle tai rahoitustoiminnasta vastaavalle viranhaltijalle. Tästä toimivallan siirrosta valtuusto päättää hallintosäännöllä. Hallintovaliokunta on ansiokkaasti pohtinut myös kuntalaisten osallisuutta, kuten edustaja Elokin toi edellisessä puheenvuorossa esille, ja myös nuorisovaltuuston roolia ja nuorten osallisuutta. Valiokunnan asiantuntijakuulemisessa on nuorisovaltuuston roolia ehdotettu lisättäväksi ja laajennettavaksi. Tässä lakiesityksessä ei muutoksia tähän tullut, mutta valiokunta muistuttaa, että nuorisovaltuustoa koskeva säännös kuntalaissa korostaa sitä, että lasten ja nuorten kuuleminen ja osallistumismahdollisuudet eivät saa rajoittua vain nuoriso-, opetus-, liikunta- ja kulttuuritoimen asioihin. Valtuuston on pidettävä huolta monipuolisista ja vaikuttavista osallistumisen mahdollisuuksista, ja kunnan on hallintosäännössä annettava määräykset muiden kuin jäsenten läsnäolo- ja puheoikeudesta toimielimien kokouksissa. Kuntalain säädökset ovat siis mahdollistavia. Asian esille ottaminen tässäkin yhteydessä on tärkeää, sillä läsnäolo ja puheoikeuden antaminen nuorisovaltuuston edustajalle ainakin valtuuston ja lautakuntien kokouksiin parantaa tiedonkulkua ja nuorten vaikuttamismahdollisuuksia. Useimmissa kunnissa ainakin lautakuntien kokouksiin osallistuminen mahdollistuu jo nyt nuorisovaltuuston edustajalle. Nuorten eri tavoin osallistaminen ja sen tukeminen on hyvä keino saada yhteiskuntaan tulevaisuudessa aktiivisesti toimivia aikuisia. Osallisuuden lisäämiseksi samaa keskustelua tulisi käydä myös vanhus- ja vammaisneuvostojen osalta. Näiden lakisääteisten neuvostojen ääni tulisi saada paremmin kuulumaan kunnallisessa päätöksenteossa. Käytännöt tässäkin asiassa vaihtelevat paljon eri kunnissa, ja kaiken kaikkiaan kuntalaisten aloitteellisuutta ja osallisuutta tulisi lisätä ja tukea. Ihan lopuksi pari sanaa sähköisten kokousten edellytysten selkeyttämisestä. Korona-aika on opettanut ja antanut meille uudenlaisia tapoja ja mahdollisuuksia myös kokousten toteuttamiseen. Uskon, että monessa kunnassa ja muussakin yhteisössä kaivataan jo läsnäolokokouksia, mutta esimerkiksi hybridikokoukset ovat olleet niin hyvin toimivia, että niiden mahdollistaminen tulevaisuudessakin on myönteinen asia. Epäselvyyksien ja ongelmien välttämiseksi on hyvä, että sähköisten kokousten edellytyksistä säädetään nyt tarkemmin. On hyvin todennäköistä, että sähköisille kokouksille on tarvetta jatkossakin. Vaikka meillä ei mitään epidemiaa olisikaan, niin luulen, että niiden käyttö kyllä laajenee. Kun niitä osataan käyttää hyvin ja oikealla tavalla, niin se on oikein hyvä. Kuten valiokunnan mietinnössäkin todetaan, niin monipaikkaisuus ja monikanavaisuus sekä äänestysmenettelyjen salliminen myös hybridimallilla on kirjattava selkeästi lakiin, jotta ei jää mahdollisuutta menettelyvirhetulkinnoille. — Kiitos.
Edustaja Huttunen.
Kiitos, arvoisa puheenjohtaja! Kuten edustaja Elo tässä totesi, nykyinen kuntalaki on vuodelta 2015. Sitä on sovellettu kokonaisuudessaan vuonna 2017 alkaneen valtuustokauden alusta. Tämän jälkeen lakia on muutettu jo useamman kerran. En lähde kertaamaan kaikkea sitä, mitä edustajat jo tässä sanoivat, eli olen samaa mieltä tästä kaikesta teidän kanssanne. Mutta haluan kiinnittää huomiota myös tähän sähköiseen kokousmenettelyyn. Myös meidän valiokunta piti tarpeellisena korostaa sitä, että lisäksi kuntalakiin ehdotetaan muutoksia sähköistä kokousta koskevaan sääntelyyn. Tarve on aivan ilmeinen. Me kaikki varmaan, tai suurin osa, täällä eduskunnassa olemme myös valtuutettuja, ja olemme varmaan istuneet niin Teams-kokouksissa kokonaan kuin hybridikokouksissa, ja olemme huomanneet, että eri kunnissa on paljon erilaisia käytäntöjä. Ja ihan tämä vuosi on jo osoittanut, että tässä on ehdottomasti säätelyn tarvetta ja nimenomaan täsmennyksen tarvetta, ja tähän myös meidän valiokuntamme kiinnitti erityistä huomiota. Ja onkin tärkeää, että kuntalakiin tehtäisiin myös pysyviä muutoksia, että tämä selkeytyisi. Nyt olemme jo saaneet lukea lehdistä, että on ilmennyt, että joissakin kunnissa on pidetty kokouksia, mitkä on todettu sitten kuntalain vastaisiksi. Siellä on sattunut puhtaita vahinkoja, niin että ollaan periaatteessa seurattu, mitä eduskunnassa on säädetty, mutta sitten oma hallintosääntö ei olekaan istunut tähän muottiin. Ja juuri tämmöisistä syistä ehdottomasti tätä pitäisi tarkentaa ja tehdä pysyvät muutokset kuntalakiin. Voi olla, että seuraavalle valtuustosukupolvelle, joka valitaan nytten kesäkuussa, tämä on jo aivan täysin normaali käytäntö. Me, jotka olemme istuneet siellä useamman vuoden, olemme joutuneet opettelemaan tämän. Mutta kaiken kaikkiaan hallituksen esitys oli mielestämme hyvä. Sinne tehtiin aivan pieniä muutoksia ja pieniä viilauksia lähinnä voimaantuloaikaan. Kiitänkin hallitusta hyvästä esityksestä.