2. Návrh poslanců Jany Pastuchové, Jana Bauera, Hany Aulické Jírovcové, Víta Kaňkovského, Lucie Šafránkové, Markéty Pekarové Adamové a Lenky Dražilové na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 1144/ - prvé čtení Stanovisko vlády jsme obdrželi jako sněmovní tisk 1144/1. Prosím, aby za navrhovatele předložený návrh uvedla poslankyně Lenka Dražilová.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte mi představit společný poslanecký návrh Jany Pastuchové, Jana Bauera, Hany Aulické Jírovcové, Víta Kaňkovského, Lucie Šafránkové, Markéty Pekarové Adamové a Lenky Dražilové, kterým se mění zákon č. 108/2006 Sb., o sociálních službách, a je vedený jako sněmovní tisk 1144. Vláda k tomuto návrhu dala souhlasné stanovisko. Jednou z oblastí, které upravuje zákon o sociálních službách, je příspěvek na péči. Cílem této dávky je umožnit osobě pomoci nakoupit si služby na zajištění základních životních potřeb od laika, většinou rodinného příslušníka, či profesionála, co nejdéle setrvat v přirozeném domácím prostředí, a je-li to nezbytné, tedy v případě, kdy pomoc již není možné zajistit pomocí terénních služeb, je tento příspěvek jedním ze zdrojů na financování pobytových služeb. Zákon o sociálních službách diferencuje výši příspěvku na péči nejenom s ohledem na závažnost závislosti, ale i vzhledem k věku osoby závislé, případně způsobu zajištění péče. Jistě si vzpomenete, že to není tak dávno, kdy tato Sněmovna projednávala zvýšení příspěvku na péči. Bylo to ze senátní iniciativy a projednávali jsme zvýšení příspěvku na péči čtvrtého stupně. Nakonec v průběhu schvalovacího procesu došlo ke zvýšení jak třetího, tak čtvrtého stupně. A co je důležité, byla schválená diferenciace částek příspěvku na péči osob v těchto stupních závislosti podle toho, zda využívají, či nevyužívají pobytové sociální služby. Je pravdou, že od počátku s ním zazníval nesouhlas od významného spektra poskytovatelů služeb. Předkládaný poslanecký návrh - a já si opravdu velmi vážím toho, že ho podávají zástupci šesti poslaneckých klubů - navrhuje zrušení diferenciace částek příspěvku na péči u osob ve stupni závislosti tři a čtyři. Na výši příspěvku tedy již nebude mít vliv, zda osoba využívá, nebo nevyužívá pobytové sociální služby. Navrhovaná právní úprava samozřejmě předpokládá dopad na státní rozpočet. Podle Výzkumného ústavu práce a sociálních věcí je např. v pobytových službách asi 20 000 klientů s příspěvkem na péči třetího stupně a 20 000 klientů s příspěvkem na péči čtvrtého stupně. Zvýšení v pobytových službách bude znamenat téměř 3,4 miliardy korun. Považuji za důležité zdůraznit, že pokud by nedošlo ke zvýšení příspěvku na péči i v případě pobytových služeb, jak je to v návrhu, profitovali by z toho pouze nelegální poskytovatelé, kterých ještě pořád máme asi 70, zatímco legálních registrovaných domovů by se toto zvýšení netýkalo, nelegální by ho hojně využívaly. [[(17.00 hodin)]] Také je důležité zmínit, že rozšíření zvýšeného příspěvku na péči i na pobytové služby není v rozporu s principem podpory osob ve smyslu co nejdelšího setrvání v přirozeném prostředí nebo podpory rodinných pečujících, neboť ti budou mít i tak vyšší příspěvek dle návrhu. Přijetí návrhu bude pro pobytové služby znamenat adresnější, a proto i spravedlivější a systémově čistší způsob financování. Navrhovaná právní úprava je v souladu s mezinárodními smlouvami, jimiž je Česká republika vázána. Vážené poslankyně, vážení poslanci, prosím vás o podporu tohoto návrhu, jehož účinnost se stanovuje od 1. ledna 2022. Děkuji.
Nyní prosím, aby se slova ujal zpravodaj pro prvé čtení poslanec David Kasal. Prosím.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Já bych si dovolil jenom poznámku a svoji zpravodajskou zprávu bych měl velmi krátkou. Předkladatelka nám zde ukázala základní teze zákona o sociálních službách, které mají přinést novou kvalitu pro řadu našich občanů. Za mě je důležité tyto změny projednat v sociálním výboru, a dávám tedy možnost k tomu, aby se vyjádřili ostatní poslanci a abychom potom rozhodli o tom, aby se projednalo ve výboru, kam tento zákon patří. Děkuji.
Děkuji. Otevírám obecnou rozpravu. Do obecné rozpravy je jako první přihlášena paní ministryně Maláčová. Prosím, paní ministryně, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Velmi stručně. Tento i ten následující zákon obsahově a principiálně podporuji. Asi víte, že jsou to oba návrhy z dílny Ministerstva práce a sociálních věcí, které jsme poslední dva roky připravovali. Bohužel na nich nebyla shoda ve vládě, tak proto příprava tak dlouho trvala. Nicméně poslanci, poslankyně si je vypůjčili, tyto návrhy, a předložili je jako poslanecké návrhy. Myslím si, že nemá cenu komentovat tento způsob, důležité je, že účel světí prostředky, a proto jsem ráda, že se tyto návrhy zde v Poslanecké sněmovně projednávají, kolegové sice na ministerstvu žertují, že bychom všem předkládajícím měli zkontrolovat diplomky, ale je to opravdu jen žert. Důležité je, že se budou pak ještě ty jednotlivé parametry upravovat, a proto vás chci pak také poprosit, aby se oba dva návrhy posunuly do dalšího čtení. Děkuji.
Děkuji a do rozpravy je přihlášena paní poslankyně Richterová, připraví se pan poslanec Beitl. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. To téma, o kterém se mluví, téma tohoto návrhu, vlastně sjednocení výše příspěvku, příspěvku na péči v pobytových zařízeních s péčí tou terénní, když je člověk doma nebo takzvaně v komunitě, vlastně tady je proto, že to byl původně senátní návrh, a myslím, že je férové říct, senátní návrh ČSSD, který navrhoval zvýhodnit tu péči doma. A já se teď chci zeptat, co se vlastně změnilo. Protože v této Sněmovně jsme toto zvýšení prostě přijímali před, nevím, dvěma a půl lety, nějakou takovou dobu to je - a co se vlastně změnilo proti té době podle vás předkladatelů krom toho, že samozřejmě se ukazuje, že různé pobytové služby mají různě jisté nebo nejisté financování a činí jim to problémy. To vůbec nerozporuji, prostě bylo by pro ně pohodlnější mít ten vyšší příspěvek na péči. Ale chci se zeptat, když jsme tady velká část lidí, díky kterým tato situace vznikla, že je větší podpora pro tu domácí a terénní péči, tak co se stalo, jaké argumenty vás, kolegyně a kolegové, přesvědčily, že tady dneska projednáváme ne návrat do toho minulého stavu, ale narovnání těch dávek, toho příspěvku na péči, co jsou ty hlavní věci. Protože ta hlavní myšlenka, abychom maximálně podpořili možnost být soběstační doma a opravdu svobodně si vybrat, mít možnost si vybrat tu péči doma, ta si myslím, že byla tady ta důležitá a hlavní. A už tehdy jsme vlastně tady jednali o tom, pokud si správně pamatuji, že by ten rozdíl mohl být jenom o něco menší. Tak já se prostě chci zeptat, tohle je první čtení, opravdu rozumím tomu, že jsou zařízení, která poskytují péči, jsou to pobytovky, jsou závislí na úhradě klienta, vás oslovily a vysvětlovaly vám svou situaci, ale třeba se vůbec nestalo narovnání toho - a přemýšlím, třeba mi to bude schopen vysvětlit pan poslanec Kasal nebo paní poslankyně Dražilová - že stále je ta situace, že na příspěvek na péči nemají nárok třeba, dávám příklad, zdravotnická zařízení. Je to situace, kde přitom u chronicky nesoběstačných pacientů by se zase nabízelo i v této situaci se bavit o téhle změně. Vím, že příspěvek na péči velmi pracně vyřizují hospice, tam to taky funguje. A ta moje otázka je, co vás přesvědčilo, kvůli čemu, kvůli čemu jste si řekli, že půjdete do téhle změny a že to zvýhodnění terénu a péče doma vám přestalo dávat smysl. Děkuji za vysvětlení.
Děkuji. Pan poslanec Petr Beitl, zatím poslední přihlášený do rozpravy. Prosím, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážené dámy, vážení pánové, příspěvek na péči, který dnes v prvním čtení probíráme, se má podílet na zajištění sociálních potřeb při zvládání základních životních potřeb člověka. Cílem této dávky, která se poskytuje na základě posouzení těchto potřeb, je umožnit si nakupit služby od laiků či profesionálů a co nejdéle setrvat v přirozeném sociálním prostředí, tedy doma. Aktuálně se týká 360 000 osob, které pobírají některou z jeho forem, a dvě třetiny příjemců tvoří senioři nad 65 let věku, nicméně příjemci příspěvku jsou lidé různého věku s odlišnou tíží zdravotního stavu, jejichž sociálně-ekonomická situace je odlišná, a samozřejmě se liší i forma a druh poskytované podpory, pomoci a péče. Příspěvek na péči se zvyšoval od 1. 8. 2016 o 10 % a naposledy došlo ke zvýšení v roce 2019, o tom už tady kolegové mluvili. Došlo k tomu ze senátní iniciativy ČSSD a byly navýšení příspěvky pro příjemce ve třetím a čtvrtém postižení, ovšem pouze pro ty uživatele, kteří nevyužívají pobytová sociální zařízení. ODS i poskytovatelé sociálních služeb od počátku s tímto řešením nesouhlasili. Kvituji proto, že dnes máme tento materiál na stole a tato nerovnost se, doufám, narovná. Novela ruší sníženou výši příspěvku na péči ve třetím a čtvrtém stupni pro uživatele pobytových sociálních služeb. Jde opravdu o systémové řešení, neboť potřeba péče je dle přiznaného stupně závislosti stejná a nemění se přechodem do pobytové sociální služby nebo naopak. Není tedy důvod, aby stát některé příjemce příspěvku na péči podporoval významně méně než jiné. Někteří z těchto příjemců mají dokonce zajištěné sociální služby, které nejsou podporovány z veřejných zdrojů, a proto se domníváme, že navržená úprava je stabilizačním prvkem financování pobytových sociálních služeb, která má navíc širokou podporu. Ještě bych chtěl dodat, že pokud jde o reálné využití příspěvku, musím doplnit, že stále schází důsledná kontrola jeho využívání na rozdíl od pobytového zařízení, kde se celý příspěvek vrací do systému a využije se na skutečnou péči v terénu, kdy může dojít a dochází k jeho zneužívání v neprospěch ošetřované osoby. Kontrola z pozice státu není téměř žádná, pracovní úřady, které to mají na starosti, jsou v hlubokém záklonu úkolovém i personálním. Například v padesátitisícovém Jablonci, kde žiji, je na pracovním úřadě pouze jedna úřednice na celou tuto oblast. Téma kontroly účelného využívání příspěvku na péči, například zpřísněním kritérií pro jeho využití, tak zůstává dalším důležitým úkolem v této oblasti. Česká republika je jednou ze dvou zemí EU, která má nastavenu výplatu příspěvku na péči v hotovosti bez faktické kontroly jeho použití a dle analýz není až 7 miliard vynaložených prostředků na příspěvky využíváno řádně k zajištění péče. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Hlásí se ještě někdo do rozpravy, do obecné rozpravy? Do obecné rozpravy se hlásí pan zpravodaj, pan poslanec David Kasal. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Já bych zkusil odpovědět paní poslankyni Richterová vaším prostřednictvím, ale myslím si, že to je právě to, co by se mělo probírat na tom výboru. Z hlediska zdravotnických zařízení, tak ta jsou jaksi ve funkci a ve fázi placení ze všeobecného zdravotního pojištění. A najít přesně tu hranici, která je, bavíme se v tuto chvíli patrně o eldéenkách, kdy je ta péče ještě zdravotní a sociální, to je složitý úkol, a ten si myslím, že náleží právě do výboru, abychom se o tom pobavili. Takže jestli vám to stačí takhle, tak to je moje reakce.
Děkuji. S faktickou poznámkou paní poslankyně Richterová. Prosím, paní poslankyně.
Děkuji za tu reakci, vážím si toho a vím - ano, jde primárně o eldéenky. Mám tam jedinou otázku. Prostě původně, myslím si, že ta myšlenka byla, abychom zvýšili příspěvek na péči doma, aby to prostě opravdu mohlo fungovat, a zařízení se dají snáze dofinancovat jiným způsobem. A teď se chci zeptat, uvažovali jste tedy o tom, že když se to takhle zvedne, že vlastně bude velice těžké udělat třeba valorizaci toho příspěvku na péči, aby se to srovnávalo podle inflace? Mně jde prostě opravdu o to, abychom byli schopni myslet na to, že je úplně něco jiného mít ten barák, to pobytové zařízení a pečovat tam o lidi, a pečovat doma. A pokud se chceme bavit o udržitelném systému pro lidi s těžkým postižením, to bude ten další tisk, tak se prostě budeme muset bavit o tom, jestli buď udělat pátý stupeň, nebo pravidelnou valorizaci podle inflace, a že vlastně tím, když to takhle rozšíříte, tak podle mě ztížíte tu debatu hned od začátku. To jenom tady říkám prostě takovou otázku, že rozumím tomu, že by to bylo velmi pohodlné pro provozovatele, a mnohé z nich znám a dělají skvělou práci, jenom prostě přemýšlím o tom, že je to vlastně opravdu mnohamiliardová věc, co se tímto pouští do oběhu, a jestli jste zvažovali, jak to bude mít navázanost u toho třeba alespoň čtvrtého stupně, u těch lidí zcela nesamostatných, na tu možnost nebo nemožnost valorizovat s inflací, aby jim potom příspěvky na péči de facto neklesaly pravidelně. Tak to je taková moje koncepční otázka, protože je to zdánlivě malý bod, ale ve skutečnosti za mnoho miliard.
Děkuji. Hlásí se ještě někdo do rozpravy? Do rozpravy se nikdo nehlásí, rozpravu končím. Zájem o závěrečná slova má paní navrhovatelka, paní poslankyně Dražilová. Prosím, máte slovo.
Já bych jenom velice v krátkosti reagovala i na paní kolegyni Richterovou. Znovu zdůrazním, že náš návrh řeší systémově čistší způsob financování. Řekla bych, že vůle nás všech byla taková, aby se navýšily terénní služby, a za celou tu dobu k tomu nijak výrazně nedošlo. Dále, to tady také zaznělo od pana kolegy Beitla, že máme poskytovatele pobytových služeb, kteří jsou registrovaní, ale nejsou příjemci dotací. A myslím si, že bychom si měli zachovat ten princip, že příspěvek na péči je příjmem klienta, tedy příjmem uživatele, a ten si má rozhodnout, jakou službu si za něj nakoupí. Já tedy ještě jednou vás prosím, abychom tento návrh posunuli do druhého čtení.
Děkuji. To bylo závěrečné slovo. Pan zpravodaj zájem nemá o závěrečné slovo. Nezazněl návrh na vrácení nebo zamítnutí, tedy se budeme zabývat návrhem na přikázání výborům k projednání. Nejprve samozřejmě rozhodneme o garančním výboru. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání výboru pro sociální politiku jako výboru garančnímu. Navrhuje někdo nějaký jiný výbor jako výbor garanční? Ne, budeme tedy hlasovat o přikázání tohoto návrhu výboru pro sociální politiku jako garančnímu výboru. Žádost o odhlášení zazněla, všechny jsem vás odhlásil. Prosím, přihlaste se znovu svými kartami. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? V hlasování číslo 4 přihlášeno 83 poslanců, pro 82, proti nikdo. Návrh byl přijat. Garančním výborem bude výbor pro sociální politiku. Organizační výbor nenavrhl přikázat tento návrh dalšímu výboru. Navrhuje někdo z poslankyň a poslanců jiný výbor? Nenavrhuje. Nezazněl návrh na zkrácení lhůty, takže konstatuji, že tímto návrhem se bude zabývat výbor pro sociální politiku jako výbor garanční, a končím projednávání tohoto bodu. Před námi je bod číslo