Head ametikaaslased! Austatud Riigikogu! Tere hommikust! Alustame Riigikogu täiskogu II istungjärgu viienda töönädala neljapäevast istungit. Kõigepealt palun Riigikogu kõnetooli neid Riigikogu liikmeid, kes soovivad üle anda eelnõusid või arupärimisi. Deniss Boroditš, palun!
Hea istungi juhataja! Head kolleegid! Mul on arupärimine majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsile. Ajakirjanduse vahendusel, iseäranis tänu 22. septembril Eesti Ekspressis mitmel küljel ilmunud artiklile on Riigikogu liikmete tähelepanu pälvinud segadus Tallinna Sadamas. Nimelt on selgunud, et Tallinna Sadam on mingisuguse protseduuri alusel, mida kindlasti ei saa pidada konkursiks, riigihankeks ega mõneks muuks äratuntavate tunnustega seaduslikuks protsessiks, otsustanud anda 50 aastaks hoonestusõiguse uue konteineriterminali rajamiseks tundmatule riiuliettevõttele. Nood tundmatud osanikud paiknevad Küprosel ja Briti Neitsisaartel. Eesti Vabariigil puudub praegu ülevaade, kellele on antud selle uue terminali opereerimise õigus, mis on rajatud suures mahus Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondi toetuse abil. Peame tunnistama, et lisaks väga tõsistele kahtlustele langetatavate otsuste seaduslikkuses on kõnealune juhtum tõstatanud meie jaoks ka küsimusi Tallinna Sadama tegevuse eesmärkide kohta. Loogikast tulenevalt peaks Tallinna Sadama eesmärk olema riigi poolt üleantud vara optimaalne kasutamine ja kasumi teenimine. Samas, lugedes Tallinna Sadama juhtkonna kommentaare Muuga uue terminali teemal, jääb mulje, et soovitakse hoopis seigelda, põhjendamatult riskida ja muinasjutuliselt fantaseerida. Muidugi, kõigil meil oleks hea meel, kui uus operaator tooks meie sadamasse kaasa uued kaubavood, kuid reaalsuses suunab Venemaa oma kaubavoogusid üha enam Eesti sadamatest mööda Ust-Luga sadamasse ja vaevalt, et uus operaator, mis on offshore äriühing, seda olukorda parandab. Sellest tulenevalt on meil 12 küsimust. Aitäh!
Ma palun Riigikogu kõnetooli Yana Toomi!
Head kolleegid! Mul on üle anda arupärimine sotsiaalminister Hanno Pevkurile. Riigikontrolli koostatud dokumendist "Ülevaade riigi vara kasutamisest ja säilimisest 2010. aastal" selgub, et Eesti tervishoiusüsteemis jätkub seisak. Riigikontrolli ülevaade juhib tähelepanu mitmele probleemile Sotsiaalministeeriumi haldusalas. Haiglavõrk vajab reformimist, perearstiabi süsteem vajab arendamist, tervishoius tehtavast järelevalvest ei piisa tervishoiu kvaliteedi tagamiseks ning riigi tegevus turvalise töökeskkonna tagamisel on olnud puudulik. Mitmele ülalnimetatud probleemile on Riigikontroll juhtinud avalikkuse tähelepanu juba aastaid, kuid vajalikud lahendused puuduvad siiani. Tänavu lõppenud Riigikontrolli audit "Perearstiabi korraldus" näitas, et Eesti perearstisüsteem ei suuda täita kõiki sellele tervishoiusüsteemis pandud ülesandeid. Perearstid ei osuta alati kokkulepitud teenuseid, saadavad patsiendi sageli põhjendamatult eriarsti konsultatsioonile ning kõigis piirkondades pole perearstiabi sugugi tagatud. Veel selgus, et 14% kõikidest haiglate erakorralise meditsiini osakonda pöördunutest tegi seda põhjendamatult. Hiljem toodi põhjuseks teadmatus või usaldamatus oma perearsti vastu. Samuti selgus Riigikontrolli auditist, et praegune perearstiabi rahastamise süsteem, mille puhul ligikaudu 2% makstakse tehtud töö tulemuste järgi, ei motiveeri kõiki perearste kvaliteetset teenust osutama. Praegu saavad perearstid raha ennekõike baasrahana ning patsientide arvust ja vanusest sõltuva pearahana. Selline süsteem loob eelduse, et ilma eriliselt pingutamata teenitakse niisama palju kui arstiabi kvaliteeti oluliselt panustavad perearstid. Kõigest sellest tulenevalt on meil ministrile seitse küsimust, millele ootame vastuseid. Aitäh!
Palun Riigikogu kõnetooli Kalev Kotkase!
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Annan viie sotsiaaldemokraadist fraktsioonikaaslase nimel üle arupärimise majandus- ja kommunikatsiooniministrile. Vastavalt jäämurdmise arengukavale 2006–2013 peaks talvesadamate määratlemisel, millele riik osutab jäämurdmisteenust, käsitlema iga sadamat eraldi, lähtudes mitmesugustest aspektidest. Üks regionaalse tähtsusega reisi- ja kaubasadam on riigile kuuluv ja AS Saarte Liinid haldamisel olev Virtsu sadam Läänemaal. Kahjuks see sadam ei ole mahtunud talvesadamate nimekirja ning sellest tulenevalt on sadama ja sadamapiirkonna majanduse areng pidurdunud. Seoses sellega on meil ministrile neli küsimust. Aitäh!
Head ametikaaslased! Olen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud kolm arupärimist ning vastavalt meie kodu- ja töökorra seadusele otsustab Riigikogu juhatus nende edasise menetlemise. Läheme edasi teadete juurde. Riigikogu esimees on edastanud Riigikogu liikmete arupärimise majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsile. Ning teiseks, head ametikaaslased, pärast Riigikogu täiskogu istungi lõppu toimub täna siin istungisaalis Eesti jalgpalli toetusrühma asutamiskoosolek. Kokkukutsuja on Deniss Boroditš. Ootame aktiivset osavõttu! Viime nüüd läbi kohaloleku kontrolli. Head ametikaaslased! Kohalolijaks registreerus 77 rahvasaadikut, puudub 24.
Läheme nüüd tänase päevakorra juurde. Esimene päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud investeeringute soodustamise ja vastastikuse kaitse lepingute ratifitseerimise seaduse eelnõu 87 esimene lugemine. Palun Riigikogu kõnetooli ettekandeks välisminister Urmas Paeti!
Tere hommikust, head Riigikogu liikmed! Lugupeetud istungi juhataja! Teie ees on sellise seaduse eelnõu, millega ratifitseeritakse kolm investeeringute soodustamise ja vastastikuse kaitse lepingut. Need on Eesti valitsuse ja Vietnami valitsuse, Eesti valitsuse ja Kasahstani valitsuse ning Eesti Vabariigi ja Araabia Ühendemiraatide vahelised lepingud. Vietnami Sotsialistliku Vabariigiga sõlmitud lepingu juurde kuulub ka selle muutmise protokoll. Investeeringute soodustamise ja kaitse lepingute eesmärk on luua soodne investeerimiskliima ning tagada mõlema lepingupoole võrdne kohtlemine. Eesmärgi saavutamiseks määravad need lepingud investeerimisega seotud tegevuste tingimused – maksete vaba ülekandmine, investeeringute võrdne kohtlemine ja õiguste üleminek garantiilepingu korral. Need lepingud loovad vaidluste lahendamise korra ja reguleerivad ka investeeringute sundvõõrandamist ja sellega kaasneva hüvitise maksmist. See loob investoritele soodsad tingimused, sest tagab nende õigused ja tegutsemisvabaduse mõlema lepingupoole riigis ning kohustab lepingupooli tagama investeeringute täieliku kaitse ja julgeoleku, samuti mõlema lepingupoole investorite võrdse kohtlemise. Need lepped on sõlmitud kümneks aastaks, seejärel pikenevad need veel kümne aasta kaupa, kui kumbki lepingupool ei ole enne kümne aasta pikkuse ajavahemiku lõppemist teisele poolele teatanud oma kavatsusest leping lõpetada. Aitäh!
Läheme küsimuste juurde. Teile on vähemalt üks küsimus. Paul-Eerik Rummo, palun!
Aitäh! Küsin lihtsalt uudishimust: kas on aimata, mis majandusvaldkondades võidaks suhetes nende riikidega nii- või teistpidi investeeringuid lähemal ajal teha?
Mis puutub näiteks Kasahstani, siis seal on juba investeeringuid tehtud. Eesti Postil on Kasahstanis vägagi tõhus koostöö kohalike ettevõtetega. Ka on koostööd infotehnoloogia valdkonnas. Nii et üht-teist on juba tehtud, aga loodan väga, et investeeringute kaitse lepingute sõlmimine on signaal, julgustamaks Eesti investoreid nendesse riikidesse investeerima, aga ka vastupidi. Ennustada seda, mis valdkonnas huvi võiks lähimatel aastatel tekkida, pole aga tänase arutelu seisukohalt suurt mõtet.
Austatud välisminister, ma väga tänan teid ettekande ja vastuse eest! Rohkem küsimusi ei ole. Palun Riigikogu kõnetooli ettekandeks väliskomisjoni aseesimehe Enn Eesmaa! Head ametikaaslased, saalis on liiga suur lärm. Palun oleme vaiksemalt!
Austatud kolleegid! Seda seaduseelnõu 87 arutas väliskomisjon oma kahel istungil – 10. ja 13. oktoobril. Meil oli komisjonis kaks eksperti Välisministeeriumist: juriidilise osakonna rahvusvaheliste lepingute büroo direktor Annely Kolk ning välismajanduse ja arengukoostöö osakonna rahvusvaheliste majandusorganisatsioonide ja investeeringute büroo lauaülem Marju Kõrts, kes vastasid meie küsimustele. Otsustasime üksmeelselt teha Riigikogu juhatusele ettepanek tuua eelnõu 87 esimesele lugemisele Riigikogu täiskogu ette täna, 20. oktoobril, ning vastavalt Riigikogu töö- ja kodukorra seaduse § 99 lõikele 1 teha ettepanek esitada muudatusettepanekud kümne päeva jooksul. Meie kolmas ühine otsus oli see, et teile tutvustab siin saalis selle eelnõu arutelu komisjonis nende sõnade ütleja. Aitäh!
Aitäh! Enne kui me läheme küsimuste juurde, soovin ma teid, head ametikaaslased, tänada. Peale minu märkust, et saalis on liiga suur lärm, on tööõhkkond palju parem. Aitäh teile mõistva suhtumise eest! Ja nüüd palun küsimused, head ametikaaslased! Küsimusi ei ole. Kas fraktsioonide esindajad soovivad avada läbirääkimisi? Läbirääkimise soovi ei ole. Juhtivkomisjoni seisukoht on esimene lugemine lõpetada. Määran eelnõu 87 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 3. novembri kell 18. Esimene lugemine on lõppenud ja esimene päevakorrapunkt käsitletud.
Läheme teise päevakorrapunkti juurde, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud strateegilise kauba seaduse eelnõu 96 esimene lugemine. Palun Riigikogu kõnetooli välisminister Urmas Paeti!
Lugupeetud Riigikogu liikmed! Üks selle eelnõu koostamise põhjusi on Euroopa Liidu Nõukogu kahesuguse kasutusega kaupade määruse ja inimõiguste rikkumiseks kasutatavate kaupade määruse rakendamine Eesti riigisiseses õiguses, millest tulenevalt on nende kaupade ekspordi kontrollile lisatud vahenduse ja transiidi kontrolli meetmed. Selles eelnõus on lahendatud ka praeguse, alates 2004. aastast kehtiva strateegilise kauba seaduse kohaldamisel ilmnenud praktilised probleemid. Samuti tagame uue eelnõuga loodetavasti senisest paremini selle, et kasutajad saavad strateegilise kauba kontrolli reeglitest üheselt aru. See puudutab ka relvade, relvaosade ja spetsiaalsete komponentide piiriülest liikumist, mille regulatsioonis valitses seni teatav ebakõla relvaseadusega. Lisaks on eelnõusse toodud uus mõiste "demilitariseeritud sõjaline kaup". Demilitariseerimine tähendab sõjalise kauba nimekirjas oleva relva sõjalise võimekuse täielikku ja jäädavat kaotamist kaitseministri kehtestatud tehniliste nõuete kohaselt. Sõjalise kauba nimekirja kuuluva kauba demilitariseerimine on Eestis seni reguleerimata. Lisaks võetakse selle seadusega üle ka kaks Euroopa Liidu direktiivi. Need on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/43/EÜ, mille eesmärk on lihtsustada kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimusi, ja Euroopa Komisjoni direktiiv 2010/80/EL, millega muudetakse eelnimetatud direktiivi seoses kaitseotstarbeliste toodete nimekirjaga. Praegu on kaitseotstarbeliste toodete veo reguleerimine Euroopa Liidus liikmesriikide pädevuses, uue direktiiviga püütakse nende kaupade vedusid Euroopa Liidu riikide vahel hõlbustada. Tänan!
Aitäh! Head ametikaaslased, on teil küsimusi? Küsimusi ei ole. Ma tänan, austatud minister! Nüüd palun Riigikogu kõnetooli riigikaitsekomisjoni aseesimehe Aivar Riisalu!
Hea juhataja! Head kolleegid! Riigikaitsekomisjon arutas eelnõu enne esimesele lugemisele esitamist oma 10. oktoobri istungil. Istungil osalesid eelnõu algataja esindajatena Välisministeeriumi juures tegutseva strateegilise kauba komisjoni liige, 1. poliitikaosakonna 3. büroo (see tegeleb relvastus- ja strateegilise kauba kontrolliga) direktor Jana Vanamölder, strateegilise kauba komisjoni Kaitseministeeriumi alalist esindajat asendanud Kaitseministeeriumi hangete osakonna relvastusbüroo juhataja Toe Nõmm, Välisministeeriumi 1. poliitikaosakonna peadirektor Miko Haljas ja juriidilise osakonna 1. büroo (rahvusvahelise õiguse ja õigusloome büroo) direktor Perit Soininen. Lisaks arutlusel olevale eelnõule said riigikaitsekomisjoni liikmed ülevaate strateegilise kauba komisjoni tööst. See on komisjon, kes vaatab läbi kõik selliste ettevõtete ja isikute taotlused, kes soovivad strateegilise kauba veoga tegelda. Eesti oleks pidanud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ üle võtma juba 2011. aasta 30. juuniks ning käesolev eelnõu on kavandatud seetõttu seadusena jõustuma 2012. aasta 1. jaanuaril. Arvestades välisministri põhjalikku ettekannet ja väga detailset eelnõu seletuskirja, ei hakka ma siinkohal nende sisu üle kordama. Eelnõu väljatöötamisel on lähtutud siduvatest Euroopa Liidu õigusaktidest ja teistest rahvusvahelistest dokumentidest, mis tuleb Eesti õigusesse üle võtta. Lisaks tuleb arvestada asjaolu, et senine strateegilise kauba seadus kehtib aastast 2004 ja vajab uuendamist. Nii palju ääremärkuseks, et oleks selge, miks eelnõu puhul on tegemist seaduse uue terviktekstiga. Riigikaitsekomisjon otsustas oma 10. oktoobri istungil konsensusega teha Riigikogu juhatusele ettepanek lülitada käesolev seaduseelnõu esimeseks lugemiseks Riigikogu viienda töönädala päevakorda neljapäeval, 20. oktoobril. Eelnõu algataja nimel pidi ettekande tegema välisminister Urmas Paet, komisjoni ettekande tegijaks määrati siinkõneleja. Riigikaitsekomisjon otsustas konsensusega teha Riigikogule ettepanek eelnõu esimene lugemine lõpetada. Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg on vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusele kümme tööpäeva, seega 3. november kell 18. Aitäh!
Tänan! Head ametikaaslased, kas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Ma tänan ettekandjat! Ja nüüd on mul au pöörduda kõikide fraktsioonide poole. Kui teie esindajad soovivad avada läbirääkimisi, siis nüüd on see võimalus. Läbirääkimise soove ei ole. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et esimese lugemise võiks lõpetada. Määran eelnõu 96 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 3. novembri kell 18.00. Esimene lugemine on lõppenud ja teise päevakorrapunkti käsitlemine samuti. Head ametikaaslased, meie tänane istung on lõppenud. Ma tänan teid ja soovin teile jõudu teie töös! Istungi lõpp kell 10.18.