Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjamo 9. redno sejo Državnega zbora, ki je bila sklicana na podlagi prvega odstavka 57. člena Poslovnika Državnega zbora. Današnje seje se ne moreta udeležiti Tamara Vonta in Alojz Potočnik. Na sejo sem vabil predsednika Vlade, ministrico in ministre ter generalnega sekretarja Vlade k 1. točki, to je k poslanskim vprašanjem, ministra za notranje zadeve dr. Vinka Gorenaka k 27. točki, to je interpelaciji, in pa predstavnike Vlade k vsem točkam dnevnega reda. Prehajamo na določitev dnevnega reda 9. seje Državnega zbora. Predlog ste prejeli v petek, 7. decembra 2012, s sklicem seje. O predlogu bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za umik posameznih točk z dnevnega reda in predlogov za širitev dnevnega reda nisem dobil, tako da Državnemu zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, ki ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje o dnevnem redu, zato vas prosim, če preverite kartice. Če ste pripravljeni, odločamo o dnevnem redu 9. seje Državnega zbora. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 9. seje zbora določen. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O BANČNIŠTVU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada in za dopolnilno obrazložitev predloga zakona sedaj dajem besedo predstavniku Vlade, ministru za finance dr. Janezu Šušteršiču. Izvolite, minister.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav spoštovane poslanke in poslanci! Predlogi sprememb Zakona o bančništvu imajo osnovni namen, da se vzpostavi oziroma izboljša pravni režim za reševanje težav bančnega sistema. Rešitve, ki so predlagane, so nekako v skladu s tistim, kar se zdaj po Evropi predlaga ali pa že izvaja, ker je pač ključno pravočasno in učinkovito ukrepanje že v fazi preprečevanja nastajanja tveganja v bančnem sistemu in ne šele potem v sanaciji. Zato s predlogom zakona skušamo natančneje opredeliti okoliščine, kdaj dobi Banka Slovenije pristojnost za ukrepanje. Zlasti na področju obvladovanja tveganj v bankah bo imela to pristojnost zdaj tudi že takrat, kadar bo šele zaznala, da bi do težav lahko prišlo in bo lahko naložila recimo dodatne ukrepe za obvladovanje tveganj bankam. Predlaga se, da bi morale banke za pridobitev kvalificiranih deležev v finančnih družbah, raznih lizing družbah in podobnih pridobiti dovoljenje Banke Slovenije. Zdaj takšne ureditve nimamo. Predlagana je izboljšava in dodatni ukrepi na področju zagotavljanja ustreznega kapitala bank, in sicer se zdaj Banki Slovenije daje možnost, da zahteva, da pozove k zagotavljanju dodatnega kapitala ne samo lastnike, ampak tudi lastnike lastnikov, da odredi sklic izredne skupščine v zelo kratkem roku, da se zagotovi dokapitalizacija bank. Kar je pomembno tudi z vidika reševanja situacije v bankah v direktni ali posredni državni lasti, je tudi predlagana izjema od Zakona o prevzemih, in sicer predlagamo, da takrat, ko nekdo dokapitalizira banko na osnovi zahteve regulatorja in zaradi tega prestopi prevzemni prag, da mu dve leti ni treba dati prevzemne ponudbe. Se pravi, da ima dve leti časa, da bodisi svoj delež spet zmanjša ali pa da ponudbo za prevzem celotne banke. S tem bi rešili nekaj situacij, ki danes v bankah obstajajo in kjer delni lastniki bank pač niso pripravljeni zagotoviti dodatnega kapitala, ker bi prestopili prevzemni prag. Potem se Banki Sloveniji omogoča, da imenuje izrednega pooblaščenca v banki, ki lahko neposredno daje navodila in deluje kot član uprave, s podobnimi pristojnostmi kot član uprave, zlasti spet na področju upravljanja s tveganji in zaostruje se in uvaja cel nabor dodatnih ukrepov na področju posebnih ukrepov nadzora. To, kar sem že omenil, obvezno upoštevanje navodil Banke Slovenije, možnost, da Banka Slovenije banki prepove odsvojitve ali obremenitve premoženja banke, tudi prenos denarnih sredstev na povezane družbe, to se pravi, da se onemogoči na nek način slabljenje banke pred dokapitalizacijo. Lahko se naloži priprava načrta reorganizacije, lahko se odredi prisilna prodaja delnic banke, to se pravi, če imajo banke lastnike, ki za banke ne skrbijo, ne želijo dokapitalizirati bank, zagotavljati ustrezne kapitalske ustreznosti, lahko Banka Slovenije odredi prisilno prodajo delnic, to se pravi zamenjavo lastnika, se pravi kaznuje neodgovornega lastnika na ta način in lahko tudi odredi prenos premoženja banke ne neko določeno prevzemno družbo, verjetno bi to bila neka druga banka. S tem se prepreči stečaj, nekontrolirani stečaj in se zagotovi ohranitev zdravega premoženja, zlasti pa seveda varnost vlog, ki jih imajo v bankah prebivalci in gospodarski subjekti. Pomembno je tudi, da predlagamo, da bi Banka Slovenije po tem zakonu imela pooblastilo, da sama izda odločbo, s katero lahko članu nadzornega sveta banke prepove, da bi upravljal to funkcijo, če ugotovi, da krši dolžnosti člana nadzornega sveta, ali če ugotovi, da obstaja kakršnakoli ovira, seveda z zakonsko podlago, za izpolnjevanje te funkcije člana nadzornega sveta. Doslej je Banka Slovenije lahko samo izrazila svoje mnenje lastniku in nekajkrat smo to tudi že upoštevali ali pa so taki člani nadzornega sveta sami odstopili. Zdaj dajemo Banki Slovenije to možnost, da sama direktno prepove opravljanje funkcije člana nadzornega sveta določenemu članu, ki ne izpolnjuje pričakovanj. Zakon je v največji možni meri usklajen z Banko Slovenije. Večina predlogov je tudi prišla z njihove strani in z Agencije za trg vrednostnih papirjev. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku odbora mag. Andreju Širclju, da predstavi poročilo.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani minister! Odbor je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu obravnaval po nujnem postopku in v skladu s 129. členom Poslovnika so koalicijske poslanske skupine tudi vložile amandmaje k temu predlogu zakona. V uvodni obrazložitvi je državni sekretar na Ministrstvu za finance pojasnil, da je cilj predloga zakona vzpostaviti poseben pravni režim za bolj učinkovito reševanje težav, s katerimi se v zaostrenih razmerah sooča bančni sistem. Pri tem je poudaril poglavitne rešitve zakona. To so dodatni ukrepi za povečanje osnovnega kapitala posamezne banke. To lahko odredi banka Slovenije, in sicer v primernem roku, tako da bo posamezna banka dosegla ustrezno raven kapitala. Poleg tega gre za ukrep oziroma več ukrepov, ki se nanašajo na obvladovanje tveganj in seveda tudi uvedbe možnosti, da Banka Slovenije imenuje izrednega pooblaščenca v banki, z namenom boljšega upravljanja s tveganji. Kot vemo, gre tukaj za različna tveganja, kreditno tveganje, likvidnostno tveganje, valutno tveganje, tržno tveganje itn. Ravno tako se Banki Slovenije omogoča, da v posamezni banki izreče posamezne ukrepe nadzora, tudi izredni nadzor in možnost prenosa premoženja obveznosti banke na prevzemno družbo ter da Banka Slovenije članu nadzornega sveta banke z odločbo prepove upravljanje funkcije člana nadzornega sveta v banki. V razpravi so članice in člani odbora v zvezi s predlaganimi rešitvami predloga izrazili različna mnenja, stališča in tudi predloge. Med drugim je bilo izraženo mnenje, da predlagane rešitve stremijo v smeri odpravljanja posledic namesto vzrokov prezadolženosti podjetij in bank. Prav tako je bilo izraženo mnenje, da je spopadanje s krize na nivo Evropske unije bolj sistematično in načrtovano, pri čemer je bil predstavljen načrt Evropske unije, ki naj bi v treh fazah odpravil pomanjkljivosti v finančni, fiskalni in gospodarski politiki območja evra. V razpravi je bilo poudarjeno, da je ključno za učinkovito spopadanje s krize vprašanje kapitalske podhranjenosti bank in seveda na drugi strani zadolževanje bank. Izražena je bila podpora večini ukrepov, med drugim tudi imenovanju izrednega pooblaščenca, možnosti prepovedi upravljanja funkcije članov nadzornega sveta v določenih primerih, uresničevanju pravil na področju obvladovanja tveganj, ukrepom za zagotavljanje kapitalske ustreznosti bank. Izraženo je bilo tudi mnenje v razpravi, da bi morala Banka Slovenije že v preteklosti na podlagi veljavne zakonodaje s tega področja izvajati nadzor in učinkovito preprečevati odobravanje visokih kreditov s slabim kritjem, česar pa žal ni storila. Izražena je bila tudi bojazen glede morebitne zlorabe predlaganega zakona in prodaje podjetij v lasti bank ter razprodaje bančnega sistema. Dana so bila tudi opozorila glede ločevanja funkcije upravljanja in funkcije nadzora v bankah ter organizacije služb notranje revizije bank. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih zakona in jih sprejel, pred tem pa je sprejel tudi v skladu s 130. členom Poslovnika Državnega zbora vložene amandmaje koalicijskih poslanskih skupin. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala. Sedaj bomo slišali stališča poslanskih skupin. Najprej je na vrsti Poslanska skupina DeSUS. V njenem imenu ima besedo gospa Marija Plevčak.
Hvala za besedo in prav prisrčen pozdrav vsem prisotnim. Predlog novele Zakona o bančništvu bo okrepil instrumente, ki jih ima Banka Slovenije na voljo za nadzor bank in za ukrepanje. Po naši oceni je treba vzpostaviti pravni režim za bolj učinkovito reševanje težav bančnega sistema. Novela prinaša ukrepe, ki jih v okviru svoje nadzorne funkcije lahko izvaja Banka Slovenije predvsem glede povečanja osnovnega kapitala bank, kar bo po našem mnenju omogočilo vzpostavitev režima reševanja bančnega sistema predvsem za zagotavljanje kapitalske ustreznosti. Dejstvo je, da je za reševanje finančnih institucij v težavah ključno pravočasno in učinkovito ukrepanje nadzornih organov, kar pa v Sloveniji v zadnjih letih žal ni bila praksa. Posledice pa se kažejo v enormnih slabih kreditih in še slabšem poslovanju mnogih slovenskih bank in posledično temu tudi našega gospodarstva. Če že nadzorni organi niso opravljali svojega dela v skladu s svojimi pooblastili in nalogami, bi lahko vsaj od Banke Slovenije pričakovali, da bo odigrala vlogo ključnega nadzornika nad poslovanjem slovenskih bank. To ji omogoča že sedaj veljavna zakonodaja, zato se ne moremo znebiti slabega občutka, da Banka Slovenije svojega dela v nadzorni funkciji ni opravila tako, kot bi ga morala, zato po naši oceni nosi največji delež odgovornosti za nastalo situacijo na bančnem področju in seveda situacijo v našem gospodarstvu in državi. V Poslanski skupini DeSUS upamo, da bo Banka Slovenije znala izkoristiti določila, ki jih prinaša novela, saj bo po predlogu Banka Slovenije lahko ukrepala že zgolj na podlagi svoje ocene, da neka banka ne obvladuje tveganj oziroma jih ne obvladuje na pravi način. Med drugim bo lahko imenovala izredno upravo, ji prepovedala prodajo premoženja, zahtevala načrt reorganizacije banke ali odredila prisilno prodajo delnic banke v breme obstoječih delničarjev. Kot še posebej pomembno določbo novele zakona želimo v poslanski skupini DeSUS izpostaviti določbo, po kateri bo lahko Banka Slovenije zahtevala prenos premoženja in obveznosti banke na prevzemno družbo. Ta bo tako prevzela zdravi del poslovanja banke v težavah in s tem omogočila njeno rešitev. Vendar pa moramo opozoriti tudi na to, da če zakon o ukrepih za krepitev stabilnosti bank ne bo uveljavljen, ta določba ne bo mogla stopiti v veljavo. V predlog zakona je vgrajena tudi izjema od uporabe Zakona o prevzemih. Ko bo nekdo dokapitaliziral neko banko zaradi zahteve regulatorja, po novem ne bo obvezan takoj objaviti prevzemne ponudbe. Za objavo prevzema oziroma izstop iz lastništva bo imel dve leti časa. Banka Slovenije bo dobila tudi pristojnost, da odpokliče nadzornika banke, če ne izpolnjuje zakonskih pogojev oziroma krši obveznosti. V Poslanski skupini DeSUS bomo predlog novele o bančništvu podprli.
V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Vsem prav lep pozdrav, spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister! Za reševanje finančnih institucij v težavah je po našem prepričanju ključno pravočasno in učinkovito ukrepanje nadzornih organov. Jasno morajo biti opredeljeni ukrepi in pooblastila tako s preventivnega kakor tudi sanacijskega vidika na način, da se ohranja stabilnost finančnega sistema, zagotovi varstvo deponentov in omejijo negativni učinki na javna sredstva. Jasno pa mora biti opredeljena predvsem odgovornost – osebna odgovornost. Slovenija je žal prevečkrat padla na izpitu iz odgovornosti. To moramo popraviti, in sicer takoj. V Novi Sloveniji sicer pozdravljamo odločitev evropskih držav za enotni nadzor nad evropskimi bankami, še posebej ko gre za nadzor nad bankami, ki so zaradi slabih in neodgovornih nacionalnih nadzornikov hudo paralizirale evropsko gospodarstvo. Naša pričakovanja so velika in od projekta bančne unije pričakujemo ponovno okrepitev zaupanja v evropski bančni sistem ter pravočasne in učinkovite preventivne ukrepe za preprečitev morebitne nove krize. Pričakujemo tudi, da bo evropski bančni nadzor, ker smo v domačega žal izgubili zaupanje, preprečil, da bi se v smislu kreditnih zablod ponovili SCT, Stožice ali Merkur. Žal je pot do bančne unije še dolga, zelo dolga – kakšno leto in pol. Zato je novela zakona o bančništvu, ko jo danes obravnavamo, zelo nujna. Po našem prepričanju bi morala biti sprejeta že najmanj pred tremi leti. Nadzorno funkcijo nad bankami upravlja po veljavni zakonodaji Banka Slovenije. Namen nadzora različnih nadzornih organov je različen in skladno s tem tudi njihova pooblastila in ukrepi. Tako je temeljni cilj nadzora Banke Slovenije zagotoviti varnost vlog vlagateljev v bankah in s tem zaupanje v bančni sistem. Najbrž nihče med nami ni zadovoljen z izvajanjem nadzorne funkcije v preteklosti, ki jo izvaja Banka Slovenije. Treba pa je biti pošten, da je pravzaprav tudi obstoječa, še do danes veljavna zakonodaja vse ukrepe, ki bi jih morala Banka Slovenije ali pa želela Banka Slovenije izvesti, je to na nek način blokirala. S sedanjim noveliranjem zakona o bančništvu se še posebej povečuje obseg pooblastil Banke Slovenije v zvezi z nadzorom nad bankami. Seveda pričakujemo, da bo Banka Slovenije v bodoče v zakonskih okvirjih tudi učinkovito ukrepala, ko bodo za to podani razlogi. Naj predstavim novosti, ki se uvajajo z novelo zakona o bančništvu. Opredeljene so okoliščine, ki utemeljujejo pristojnost ukrepanja Banke Slovenije v okviru pristojnosti nadzora, in sicer na podlagi ugotovljenih kršitev v banki ali ugotovljene verjetnosti nastanka kršitev s področja obvladovanja tveganj. Določa tudi okoliščine, na podlagi katerih se identificira verjetnost nastanka takšnih kršitev. Predlog s tem omogoča nadzorniku, da s preventivnimi ukrepi na podlagi identificiranih trendov v banki ali v bančnem sistemu pravočasno odpravi negativne učinke in možne kršitve v posamezni banki. Banki Sloveniji omogoča imenovanje izrednega pooblaščenca v banki, ki bo neposredno prispeval k izboljšanemu upravljanju s tveganji banke. Nova je ureditev izrednih ukrepov nadzora, ki vključujejo imenovanje izredne uprave banke, prisilno prodajo delnic banke za račun obstoječih delničarjev, povečanje osnovnega kapitala banke na podlagi odločbe banke in ukrep prenosa premoženja in obveznosti banke na prevzemno družbo. Banka Slovenije lahko članu nadzornega sveta banke, pri katerem ugotovi, da krši dolžnosti člana nadzornega sveta ali da pri njem obstaja ali nastopi ovira za imenovanje člana nadzornega sveta ali ne izpolnjuje pogojev za imenovanje, z odločbo prepove opravljanje funkcije člana nadzornega sveta v banki. Vsi ti ukrepi izhajajo iz dejstva, da so banke podjetja, ki lahko v trenutku izgubijo zaupanje deponentov in investitorjev z usodnimi posledicami za finančno in gospodarsko stabilnost, zato je potreben poseben režim glede njihove kapitalske okrepitve. V Poslanski skupini Nove Slovenije bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu podprli. Hvala lepa za pozornost.
V imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija mag. Stanko Stepišnik.
Spoštovani predsednik, spoštovani minister, cenjene poslanke in poslanci! Lep pozdrav tudi mariborski mladini na balkonu! Želim vam, da bi bili zaposleni in hitro zaposljivi. Spoštovani! Nekaj nujnega uvoda o okoliščinah, ki so botrovale obravnavi noveliranega zakona.Najprej o treh velikih balonih, ki nam jih je v preteklih letih razneslo pred očmi. V mislih imam nepremičninski oziroma gradbeni sektor, potem balon o prevzemu podjetij in borzno-delniško evforijo. Vsi trije baloni so se financirali z bančnimi krediti. V nadaljevanju se je dolg podjetij prenesel na banke. In ker pri nas banke ne smejo in s tem ne morejo propasti, se je dolg državnih bank prevalil na državo oziroma tako imenovani javni dolg, na vse državljanke in državljane. Lahko bi rekel, da smo pred tednom v razpravi o proračunu odpravljali posledice, simptome, ne pa vzrokov sedanjih ekonomskih težav države. Predvsem gre za zadolženost podjetij in bank. Za reševanje zadolženosti podjetij in bank ni nobenega celovitega načrta. Pišejo se sem ter tja kakšni recepti, ki so samoplačniški, poimenujejo pa se "pakti" in "izhodne strategije" ali "priporočila". Evropa, stara dama, je, kot kaže, končno opustila kozmetiko. Načrt tako imenovanih štirih gre v treh fazah. Prvič, 2013, učinkovit nadzor proračunov članic in uvedba enotnega nadzora bank. 2013–2014, skupni sklad za sanacijo bank, države bi z Brusljem sklenile posebne varčevalne reforme sporazuma. In po letu 2014, ustanovitev skupnega proračuna evra z varovalkami za države, ki zahajajo v krizo. V prvih dveh fazah je v ospredju ideja o denarni uniji. Pred tem ali vzporedno s tem je treba ločiti vprašanje podhranjenosti, kapitalske podhranjenosti bank od zadolženosti in zadolževanja držav. Slednje je ključno za učinkovito spopadanje s krizo. V luči teh okoliščin in razmer presojamo, da je zakon z rešitvami, ki jih prinaša kot nove ali dopolnjene, potreben in ga je razumno podpreti. Ukrepi, od prepovedi opravljanja funkcij članov nadzornega sveta banke, preko položaja in pooblastil izrednega pooblaščenca, do lestvice ukrepov, dodatnih, posebnih in izrednih, za zagotovitev stabilnosti finančnega sistema – ti ukrepi izhajajo iz grenkih in drugih izkušenj. In tudi res je, da zapis v zakon sam po sebi ne bo dovolj. Kar se dolgo seje, se dolgo žanje. Resne in utemeljene pomisleke pa ima Poslanska skupina Pozitivne Slovenije na 52. člen predloga zakona, ki ureja pravice pravne osebe za upravljanje terjatev bank. V zvezi s tem smo predlagali amandma, da se omenjeni 52. člen črta. Člen se navezuje na Zakon o ukrepih Republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank, ki ga je Državni zbor sprejel, vendar še ni uveljavljen, saj je bila zanj podana referendumska pobuda. Trenutno je zbiranje podpisov zaustavljeno, saj je Državni zbor zahteval presojo ustavnosti referendumske pobude. V Pozitivni Sloveniji zato želimo opozoriti na operativnost oziroma neoperativnost tega člena, saj bo v primeru, da bo prišlo do razpisa referenduma in da bo zakon na referendumu zvrnjen, člen invaliden oziroma ga ne bo moč izvrševati in uporabljati. Zato predlagamo, da se ta člen črta in da se zakon z njim dopolni, ko bo znano, kaj bo z uveljavitvijo Zakona o ukrepih Republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank. Hvala lepa.
V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani minister! Spremembe Zakona o bančništvu prilagajajo zakonodajo sedanjim razmeram v Sloveniji. Seveda ne samo v Sloveniji, ampak del takšnih ukrepov je pripravljenih tudi v Evropski uniji in posamezne članice so jih že sprejele, druge članice jih verjetno še bodo. Vse skupaj pa je na koncu povezano s skupnim nadzorom bančnega sistema v Evropski uniji. Pravzaprav te spremembe nekako zaostajajo za dejanskim stanjem v bančnem in finančnem sistemu pri nas in v Evropi. Po krizi v letu 2008, prva kriza se je začela seveda s propadom Lehman Brothersa, se ta kriza na področju finančnega sistema nadaljuje tudi v Evropi, s tem da so predvsem ameriške banke krizo že rešile. Žal v Sloveniji te krize še nismo rešili predvsem z zapoznelim ravnanjem celotnega bančnega sistema. Ne glede na povečan nadzor, ki se predvideva s tem zakonom, pa je treba povedati, da je regulator oziroma Banka Slovenije že po sedanjem zakonu o bančništvu imela možnost, da izvede določene ukrepe v bankah, predvsem v tistih bankah, ki so imele težave s kapitalsko ustreznostjo ali z likvidnostjo ali kjer so bila katerakoli druga tveganja večja. Žal se to ni zgodilo, čeprav bi verjetno bil potreben nadzor in tudi samo vključevanje v vodenje in nadzor nekaterih slovenskih bank, torej da bi se Banka Slovenije v to že dejansko bolj aktivno vključila. Predlog zakona zato predlaga, da se zagotavljajo bolj neposredni ukrepi na področju upravljanja banke in na področju nadzora. Prav tako lahko Banka Slovenije naloži, da se izvede poseben nadzor, to naj bi naredila Banka Slovenije, lahko prepove odsvojitev določenega premoženja banke, lahko tudi določi izredno upravo ali predlaga reorganizacijo banke, vsekakor lahko tudi združitev banke z drugo banko. Povečanje kapitalske ustreznost z odredbo je seveda možna in jaz mislim, da je to lahko eden izmed skrajnih ukrepov. Navsezadnje morajo nadzorniki in uprave bdeti nad kapitalsko ustreznostjo in se to lahko zgodi le v skrajnih primerih. Lastniki so namreč tudi tisti, ki morajo skrbeti za ustrezno kapitalsko ustreznost v banki. Sanacijski ukrepi, ki so tudi predvideni v tem predlogu zakona, bodo lahko okrepili bančni sistem v Sloveniji. Ravno tako je temeljni namen oziroma cilj zakona predvsem ta, da se krepi stabilnost bančnega sistema in da se zagotavlja likvidnost bančnega sistema. Ne nazadnje je treba zmanjšati tudi ostala tveganja, tržna tveganja in tudi valutna tveganja bančnega sistema. Z vidika uporabnosti teh določb so te določbe sprejemljive in tudi celoten zakon bomo v Slovenski demokratski stranki podprli. Hvala lepa.
V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov gospod Matevž Frangež.
Spoštovane in spoštovani! Jasno je, da je treba bančništvo in finančni sektor dodatno regulirati in okrepiti nadzorne mehanizme, da se tisto, kar je izvor slovenskih težav, ne bi več nikoli ponovilo. Da bi banke in druge finančne institucije vestno in odgovorno opravljale svojo nalogo, pri tem pa zagotovile ustrezne kontrolnike nad tveganji. Socialni demokrati zato pozdravljamo rešitev, ki pomeni prvi korak k uvedbi licenciranja nadzornih svetov z rešitvijo, da lahko Banka Slovenije naknadno prepove opravljanje funkcije člana nadzornega sveta, s katerim bo preprečeno, da bodo v nadzornih svetih nadzorniki, ki nimajo potrebnih izkušenj za nadziranje bank. Socialni demokrati smo že v marcu letos predlagali rešitev, s katero bi omogočili licenciranje nadzornih svetov bank s strani Banke Slovenije, kar pomeni, da se ne bi mogli kadrovati v nadzorne svete bank, politični kadri, ki niti ne poznajo področja bančništva, kaj šele nadzora podjetij. Ta predlog je minister Šušteršič takrat zavrnil z besedami: "Jaz se bojim, da če bi šli na polno licenciranje vseh, bi to morda zelo zmanjšalo število ljudi, ki bi v teh nadzornih svetih lahko bili." To je dejal 21. marca na Odboru za finance. Po jasnih in kritičnih odzivih Agencije za upravljanje kapitalskih naložb in Banke Slovenije so neustrezni nadzorniki, ki jih je imenovala ta vlada, odstopili. Socialni demokrati ocenjujemo, da je predlagana rešitev nezaupnica v delo ministra za finance, ki predlaga imenovanje neustreznih nadzornikov s strani države. Seveda pa je še vedno vprašanje, zakaj denimo v nadzorni svet Nove Ljubljanske banke ta država in njeni predstavniki na skupščini bank imenujejo nadzornike s strani KBC, čeprav jim ti ne pripadajo. S tem se dela korist za drugega v škodo države. Glede izrednih pristojnosti Banke Slovenije ocenjujemo, da so v določenih primerih ustrezne. Vlada sicer pričakuje, da bodo spremembe zakonodaje vzpostavile poseben pravni režim za reševanje težav bančnega sistema, poudarek pa da bo na pravočasnem in učinkovitem ukrepanju organov z jasno opredeljenimi ukrepi in pooblastili tako s preventivnega kot tudi sanacijskega vidika. Predlog novele zakona naj bi celo predstavljal doprinos v smeri, da se izognemo zaprosilu za mednarodno finančno pomoč. Očitno pa izjave ministra za finance kažejo drugačno agendo. 4. decembra 2012 je minister za finance za spletno Delo dejal, da v primeru zavrnitve zakona o slabi banki bo vlada izbrala alternativne poti, zahtevala naj bi agresivno prodajo premoženja v bilancah bank in pospešila iskanje kupca za njih z vso slabo prtljago za kakršnokoli ceno. Razprave o nacionalnem interesu ne pridejo v poštev, poudarja minister. Tudi v primeru padca zakona o holdingu bodo uresničevali druge scenarije za prodajo državnega premoženja, ki pa bodo bistveno bolj zapleteni od teh, ki jih predvideva sedanja ureditev oziroma ki jih predvideva Predlog zakona o Slovenskem državnem holdingu. Odstopanje zakona od prevzemne zakonodaje je predlagala centralna banka, kasneje je ministrstvo na lastno iniciativo v predlog zakona vključilo drugačne določbe. Ministrstvo je v predlog zakona med drugim vneslo določbo, po kateri lastniki delnic, pridobljenih z dokapitalizacijo, a brez objave prevzemne ponudbe, ne bi smeli izvrševati glasovalnih pravic, medtem ko je v zakonu ostal predlog centralne banke po katerem bi lastniki delnic glasovalne pravice izgubili, če v dveh letih ne bi objavili prevzemne ponudbe. Omeniti velja, da objava prevzemne ponudbe po spremembah zakona o bančništvu tudi za banke ne bi bila obvezna, če bi le-te delež v družbi pridobile z zasegom zastavljenih delnic. Kot so pojasnili v Banki Slovenije, želijo s spremembo zakonodaje banke spodbuditi k vključevanju v postopke prestrukturiranja podjetij, brez tveganja, da bodo morale objaviti prevzemno ponudbo. Centralna banka je predlagala, da bankam pet let ne bi bilo treba objaviti prevzemne ponudbe, a je finančno ministrstvo rok omejilo zgolj na dve leti. Vprašanje je, če je ta rok z upoštevanjem širšega gospodarskega položaja in pričakovanih trendov realen, poudarjamo tudi Socialni demokrati. Prav tako menimo, da bi bilo treba pri tem zakonu upoštevati mnenje Zakonodajno-pravne službe glede očitkov o protiustavnosti tega zakona, denimo glede določanja pooblastil Banki Slovenije glede podzakonskih aktov. Zaradi vsega naštetega Socialni demokrati predlaganega zakona ne bomo podprli.
V imenu poslanske Državljanske liste ima besedo gospod Bojan Starman.
Lep pozdrav vsem skupaj! Državljanska lista bo predloge sprememb zakona o bančništvu podprla. Spremembe so bile predlagane v glavnem s strani centralne banke Slovenije in dajejo večja pooblastila Banki Slovenije za tekoče ukrepanje in za ukrepanje v situacijah, ko banke zaidejo v težave. Ta zakon ne bo rešil situacije, ne bo odpravil problemov, upamo pa, da bo nadzor s tem boljši. Pri tem moram povedati, da je tudi obstoječi zakon omogočal vse vrste kontrole in nadzora, in je žalostno, da ne ugotovimo, da Banka Slovenije ni ustrezno opravljala svojega dela. Predvsem je dovolila, da so banke dajale kredite, zaradi katerih nas zdaj boli glava. Nič nam ne pomagajo vse zahtevne analize, revizije v bankah, če ne ugotovijo v teh revizijah bistva in ne ukrepajo pravočasno. Dejstvo je, da bi morala pri prvem kreditu, pri katerem ni bilo ustreznega pokritja oziroma varstva za ta kredit, banka ukrepati in onemogočiti ta dajanja kreditov, ki so se dogajala. Na žalost štetje mrtvih za ovinkom ne pomaga veliko. Veliko bolje, da postaviš, če drugega ne, znak, ki omejuje hitrost v nevarnem ovinku. In to bi morala banka storiti. Prepovedati bi morala vsa dajanja kakršnihkoli kreditov, v katerih se je v naprej vedelo, da ne bodo vrnjeni. Vemo, da pri vseh kreditih, ki so bili dani z zastavo dolžniških papirjev, z zastavo delnic, je bilo že v naprej jasno in tudi glede na obseg, da ti krediti ne bodo nikoli vrnjeni. Tukaj je banka naredila ogromno napako, kljub temu da govorimo o treh balonih, smo prej slišali, tudi gradbeništvu, kjer je ostalo veliko neporavnanih obveznosti, pa mislim, da so vseeno te obveznosti na nek način bolje varovane. Tukaj se je le zastavljalo neko konkretno realno premoženje, kot so bila stanovanja, gradbeni objekti, parcele itn., kjer bo iztržek bank mnogo boljši kakor pri teh, kjer so se kupovala podjetja z zastavo delnic. Zato je res neodgovorno in tudi za naprej ne vidim, da bi banka opravila tisto funkcijo in ji ne zaupam, da bi dejansko preprečila. Vem, da se zdaj to ne more dogajati v takem obsegu, vendar se še vedno lahko. Zato na nek način upam, da se bodo stvari, ki se dogajajo okrog slabe banke, uredile, kajti edino na tak način bomo lahko uspešno nadzirali banke in pregledali in ugotovili odgovornost, kaj se je dogajalo pri podeljevanju kreditov, zaradi katerih nas boli glava. Verjetno je bilo takih kreditov, kjer ne bomo nikoli videli vračila, več kot za 10 milijard evrov. Vemo, kakšen zajeten kupček denarja je to. To je več, kot je naš letni proračun, zato mislim, da ni bila odigrana tista vloga in tudi naprej ne zaupam Banki Slovenije in vesel sem, da je Evropska unija sklenila, da bo tudi posegla v nekatere banke. Vsi ti problemi se dogajajo praktično v tistih bankah, kjer je država pretežni ali večinski lastnik. V drugih bankah se take neumnosti niso dogajale. Banka Slovenije, ki je bila pooblaščena za nadzor, pa ni popolnoma nič ugotovila in ukrenila takrat, ko je bil še čas in ne bi prišlo do takih posledic, pred katerimi smo sedaj. Upam, da bo ta evropski mehanizem, ki bo na nek način začel veljati šele leta 2014, tudi ta zakon bo prinesel nekaj večjih možnosti Banke Slovenije, predvsem pa bi morali z reševanjem skozi slabo banko doseči efektiven presek na bančnem področju in enkrat za vselej urediti in onemogočiti, da se bi neumnosti, kot so se dogajale do sedaj, dogajale tudi naprej. Državljanska lista bo predloge sprememb podprla. Hvala lepa.
V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima besedo gospod Roman Žveglič.
Dober dan vsem skupaj. Spoštovani! Nisem popolnoma prepričan, ali obstaja še kateri zakon, za katerega bi lahko upravičeno rekli: štiri leta prepozno, škoda je že narejena. V prejšnjem mandatu je na zahtevo Slovenske ljudske stranke bilo sklicano kar nekaj sej Odbora za finance in monetarno politiko, na kateri so potekale zanimive razprave glede stanja v bančnem sistemu. Seveda se je takrat največ razpravljavcev obračalo na predstavnike Banke Slovenije, torej na glavne nadzornike in regulatorje, ali ustrezno ukrepajo na področju kreditiranja. Resnici na ljubo, čeprav se tedaj o tem ni veliko govorilo, so številni dobro vedeli, da se v bilancah naših največjih bank skrivajo katastrofe. Vprašanja so bila predvsem o konkretnih ukrepih, kaj pravzaprav počne Banka Slovenije. Guverner z ekipo je pojasnjeval, kako so predvsem opozarjali in izrekali opomine ter odredbe. Vsi smo vedeli, da je kreditna aktivnost v letih pred krizo pretirano naraščala, zavarovanja kreditov so bila izpod vsake kritike. Zakaj smo tako kritični? Evidentno je, da so samo posamezne banke izpadale iz igre. Skoraj neomejena likvidnost, ki jo je v resnici na ljubo spodbujala tudi Evropska centralna banka, pač ne more biti izgovor za opustitev kritičnega ocenjevanja kreditnega tveganja. Pa da ne bo pomote, vsi razumemo, da so bili časi povsem drugačni, vendar kar je preveč, je preveč. Zakaj UniCredit danes nima težav, NLB pa je praktično tik pred zlomom? Zakaj SKB normalno posluje in povečuje kreditiranje, Nova Kreditna banka Maribor pa išče denar za že ne vem katero dokapitalizacijo? Tu bi v preteklosti pričakovali, da vstopi Banka Slovenije. Ne pri vseh bankah! Ampak žalostno je, da je nacionalni regulator, torej glavni nadzornik odpovedal pri naših bankah oziroma kot radi rečemo, odpovedal je pri naši srebrnini in jo tako spremenil v staro železo. Več kot očitno je tudi, da se Banka Slovenije v tej vlogi ne vidi na ta način, kot si očitno mi predstavljamo. Večkrat je bilo namreč slišati, da nimajo pooblastil in da se celo nimajo pravice vmešavati v poslovanje bank. Z novim zakonom upravičeno pričakujemo, da je bežanja pred odgovornostjo konec. Okoliščine, v katerih se pričakuje intervencija Banke Slovenije, so natančno opredeljene: da se že v začetni fazi identificira verjetnost nastanka kršitev v zvezi s področjem obvladovanj tveganj in zahteva takojšnja in še pravočasna odprava negativnih učinkov. Še več, predlagajo se novi ukrepi za povečanje osnovnega kapitala in imenovanje izrednega pooblaščenca v posamezni banki. V bolj kritičnih primerih je Banki Slovenije dana možnost imenovanja izredne uprave, prisilne prodaje delnic banke za račun obstoječih delničarjev, prenos premoženja in obveznosti za prevzemno družbo. Banka Slovenije bo tudi opravljala nadzor nad delovanjem in usposobljenostjo članov nadzornih svetov bank. Spoštovani! Bančni sistem je temelj nacionalnih ekonomij, zato ukrepe na tem področju ne moremo enačiti z ukrepi pri ostalih delih gospodarstva. Ni nepomembno, da država do določene mere jamči za depozite prebivalstva in ima s tem veliko odgovornost do prebivalstva in do državnega premoženja. Iz vseh naštetih razlogov v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke pozdravljamo ta zakon in pravimo: bolje pozno, kot nikoli. V Banki Slovenije je zaposlenih okoli 400 ljudi, primerljivo gledano na skupno bilančno vsoto našega bančnega sistema precej več kot v drugih evropskih državah. Z današnjim dnem bodo imeli tudi vso potrebno zakonodajno podlago za ukrepanje. Hvala.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. V razpravo dajem 2. člen in amandma poslanskih skupin koalicije k 2. členu. Pri tem bi vas opozoril, da so koalicijske poslanske skupine pred kratkim vložile popravek tega amandmaja, ki ga imate že v sistemu oziroma v aplikaciji e-klop, in si ga lahko ogledate. Razdeljen pa bo na klop čez kakšnih 5 minut. Začenjamo razpravo o amandmaju k 2. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Če ni želje po razpravi o 2. členu in amandmaju k 2. členu, potem prehajamo na razpravo o 5. členu in amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Janko Veber, prosim.
Hvala za besedo. V amandmaju, ki ga vlagamo k 5. členu, želimo opozoriti in ustrezno, vsaj po našem mnenju, ustrezneje rešiti, kot je ta hip zapisano v samem zakonu, problem odvzema glasovalnih pravic državi oziroma predstavnikom države v bankah, kjer ima recimo večinski delež v lasti Republika Slovenija. Ta hip recimo Republika Slovenija nima glasovalnih pravic v Novi Kreditni banki Maribor, kjer je več kot 50 % te banke v lasti Republike Slovenije. Socialni demokrati smo na ta problem opozorili tudi že na podlagi pogovora z Agencijo za upravljanje kapitalskih naložb, gre seveda še za prejšnje vodstvo Agencije za upravljanje kapitalskih naložb, ki je opozorilo na ta problem, in v začetku tega mandata smo tudi vložili predlog spremembe zakona o prevzemih, s katerim bi zagotovili glasovalne pravice Republiki Sloveniji, tudi če ima v lasti več kot 50 %. Žal je bil takrat ta zakon zavrnjen s strani aktualne vlade oziroma koalicije. V tem amandmaju predlagamo, če je potrebna dokapitalizacija banke zaradi zahteve regulatorja, bodisi Banke Slovenije ali druge ustrezne institucije, ki ima takšno pristojnost, bi 5 let po takšni dokapitalizaciji Republika Slovenija imela glasovalne pravice. S tem podaljšujemo rok, ki je ta hip zagotovljen v tem zakonu, da bi bile te pravice zagotovljene zgolj 2 leti. Pri tem bi želel opozoriti, da si je tudi Banka Slovenije nekako zaželela ali pa predlagala, da bi takšne glasovalne pravice bile dodeljene za neomejen čas. Tudi če bi se odločili v Sloveniji, da ohranimo 50-odstotni in višji delež lastništva v bankah, kar ni nič nenavadnega, kajti tudi vse stare evropske države, če jih tako imenujem, znotraj Evropske unije to počnejo in so tudi bistveno v večjih odstotkih bruto domačega proizvoda dokapitalizirali svoje banke in s tem omogočili, da v teh kriznih časih kreditirajo svoje gospodarstvo in da lahko osvajajo nove trge, ker so konkurenčnejši od tistih, kjer nacionalne banke recimo tega ne izvajajo do svojih družb. S tem amandmajem, mislim, da rešujemo ta hip izjemno pereč problem, ki ga je treba nujno rešiti in bi ga bilo treba rešiti že vsaj pred enim letom, če ne prej. Tako da upam, da bo naš amandma sprejet, ker je resnično primernejši, tudi glede na vse, kar se dogaja na kapitalskih trgih, da ta čas, ko je nujno treba zagotavljati ustrezne pogoje tako v bankah kot v gospodarstvu, ne zapravljamo zato, komu in koliko bomo banke prodajali, ampak da dokapitaliziramo banke čim prej in da te banke potem čim prej lahko servisirajo naše gospodarstvo. Petletno obdobje, ki ga predlagamo, je zagotovo realnejše, da bo Slovenija obvladala to gospodarsko krizo, kot pa je dveletno obdobje, ki ga predlaga vlada, kajti očitno se omejuje nekako na čas vladanja ali pa trajanja rednega mandata te vlade, potem pa ponovno ni dovoljeno uveljavljati glasovalnih pravic, če bi banke ostale v večinski lasti v Republiki Sloveniji. Tako je dveletno obdobje po mnenju Banke Slovenije in tudi finančnih strokovnjakov, ki delujejo na področju bančništva, prekratko obdobje, zato menimo, da je ta amandma, ki podaljšuje to obdobje vsaj na pet let, bistveno korektnejši in je odgovor na trenutno gospodarsko stanje v Sloveniji ter na trenutno stanje pri poslovanju bank. Hvala.
Hvala. K besedi se je prijavil minister Šušteršič.
Lepo pozdravljeni! Rad bi malo pojasnil te zadevo, o kateri ste govorili. Spomnili se boste, da smo Zakon o bančništvu enkrat letos že spreminjali, sredi leta. Takrat smo ga spreminjali zaradi tega, da smo omogočili krepitev kapitala bank s pomočjo pogojno zamenljivih obveznic. Takrat je Banka Slovenije predlagala še nek dodaten ukrep, in sicer je predlagala ukrep, da bi bil prevzemni prag pri bankah postavljen na 50 %. Takrat je takšnemu predlogu zelo ostro nasprotovala Agencija za trg vrednostnih papirjev. Njihov glavni argument je bil ta, da ne more za banke veljati drugačna prevzemna ureditev kot za druge gospodarske družbe, kajti banke v osnovi vendarle so predvsem gospodarske družbe. In jaz bi si želel, da bi v Sloveniji prišli v razmere, v katerih bodo banke predvsem to. Zaradi tega smo takrat ta predlog umaknili in potem nekaj časa iskali možen kompromis. In to, kar je zdaj predlagano, je možen kompromis med različnimi načeli. Eno je načelo, da velja prevzemna zakonodaja za vse družbe, drugo je pa iskanje nekega kompromisa ali pa nekega prostora za situacije, v katerih je sicer nekdo pripravljen dokapitalizirati banke, vendar tega ne želi storiti zaradi obveznosti, da hkrati z neko minimalno zahtevano dokapitalizacijo poda tudi prevzemno ponudbo. Vi ste govorili zgolj o primeru, da bi te dokapitalizacije izvedla država. To, prvič, ni edina možnost, drugič, če bi, če sem vas prav razumel, naredili tako, da bi dali neko izjemo od prevzemne zakonodaje zato, ker je predvsem namenjena državi, ki bo dokapitalizirala, potem s tem državo postavljamo v privilegiran položaj nasproti vsem drugim, ki bi morda dokapitalizirali banke. To razmišljanje, ker bo to naredila država, je pa to potem v redu, ni pravilno. Država mora biti, ko deluje na trgu in ko deluje v gospodarskih družbah ali pa v bankah, v enakem položaju kot vsi drugi, ki tam delujejo. Zaradi tega smo skušali to zadevo reševati z nekim rokom, ki je dovolj kratek. Kratek je pa spet iz več razlogov. Mi nimamo v Sloveniji v tem trenutku nobene banke, razen SID banke, ki je pa urejena s posebnim zakonom in gre za povsem druge vrste banko, nimamo pa nobene banke, ki bi bila v 100-odstotni lasti države. Povsod obstajajo tudi drugi delničarji, mali delničarji, ki so tudi slovenski, in obstaja nekaj tujih vlagateljev, mislim, da vsaki banki, ki jo imamo. To se pravi, da je odveza od obveznosti dajanja prevzemne ponudbe kršitev pravic teh delničarjev, kajti oni imajo pravico sicer po zakonodaji biti udeleženi pri teh dokapitalizacijah po cenah, ki so običajno v teh dokapitalizacijah zaradi situacije, v katerih so banke, zelo nizke. Tukaj gre torej za neke interventne ukrepe, za neke posebne ukrepe, gre za poseg v pravice malih delničarjev, gre v primeru, da se bo to dejansko uresničilo in najbrž je to res najverjetnejša možnost, da bo dokapitalizacije izvajala tudi država, gre za nek privilegij države kot dokapitalizatorja, zato morajo biti te zadeve omejene in morajo biti omejene na nek razumno kratek rok. Opozoril bi tudi na to, da zakon ne pravi, da ta izjema velja dve leti od danes. Če ne bomo zakona spremenili, bo ta izjema veljala tudi še čez tri leta. Razmišljati od danes pa do konca krize, je pa toliko, pa dajmo pet let, ker bo takrat konec krize, ni ustrezno, ker zakon ne pravi od danes pa naslednjih pet let, ampak pravi dve leti od pridobitve deleža. Zaradi tega smo se odločili za krajši rok. Ne gre za to, da bi želeli na vsak način prenesti kontrolo drugam. In v zvezi s tem očitkom, ki je tukaj impliciten, po prenašanju kontrole drugam bi želel tudi pojasniti to zadevo, ki je bila sedaj že drugič ali tretjič očitana, da v nadzorni svet Nove Ljubljanske banke imenujemo ljudi, ki bodo tam zastopali interese KBC-ja. Prvič bi rad rekel, da Ministrstvo za finance niti ne predlaga niti ne imenuje ljudi v nadzorne svete bank. Nima za to pristojnosti. Drugič, če gre za dva nadzornika, ki sta predlagana v sklicu današnje skupščine, gre za osebi, ki ju je predlagal nadzorni svet v sodelovanju z upravo, ne v sodelovanju s KBC-jem, ne gre za predstavnika KBC-ja. Gre za dve osebi, ki imata izkušnje s prestrukturiranjem bank v tujini, v državah, kot je na primer Islandija. Gre za izrecno željo banke same, da ji kot nadzorniki pomagajo ljudje, ki imajo izkušnje s prestrukturiranjem bank v težavah, kar je ključna naloga sedanje uprave banke v naslednjem letu. Mi smo potem v okviru svojih pristojnostih to tudi podprli in podpiramo. Bi pa rad zelo jasno zanikal to, da gre tu za predstavnike KBC ali pa za neko pritajeno prenašanje vpliva tej banki. Nasprotno, gre za osebe, ki bodo pomagale izboljšati kakovost prestrukturiranja banke v najboljšem interesu delničarjev. Kdo je pa največji delniča,r pa tako ali tako vemo.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Veber.
Hvala. Iz podobnih razlogov, kot jih je poskušal razložiti ali pa jih je razložil gospod minister, smo tudi mi vložili pravzaprav neko omejeno obdobje petih let, za katero naj bi veljalo, da imaš lahko višji delež lastništva. V tem obdobju tudi če to zapišemo, najbrž da, vsaj po mojem mnenju, potem mora tudi Agencija za trg vrednostnih papirjev to spoštovati, ker vendarle pravni red narekuje takšno ravnanje. Po drugi strani pa se je vendarle treba vprašati, ali trg vrednostnih papirjev v Sloveniji funkcionira na način, kot je to običajno v nekih normalnih razmerah. In mislim, da danes nesporno lahko ugotovimo, da niso ravno povsem normalne razmere na tem trgu in da je treba stabilizirati te razmere. Ocenjujemo, da je petletno obdobje od izvedbe te dokapitalizacije eno primerno obdobje, da tudi tisti, ki se je odločil za to, lahko ustrezno izpelje vse postopke, na kakšen način se bo umaknil iz te banke, vsaj v višini, ki jo je v nekem trenutku moral izvesti, da je zagotovil predvsem normalno delovanje. Naj povem, da se tudi Socialni demokrati prizadevamo, da takrat, ko trg lahko prinese višji donos, ko lahko na trgu zaradi stabilnosti poslovanja banke in tudi sicer trga, kjer ta banka posluje, lahko dobimo tudi zainteresirane vlagatelje. Prepričan sem, da tudi sami veste, da so takšni vlagatelji obstajali, dokler je banka lahko poslovala na zelo visokem nivoju po kriterijih, ki veljajo v bančništvu. Bolj kot govorimo o tem, da so banke v težkem položaju, da jih je treba, ne vem, za vsako ceno razprodati, se tudi resni vlagatelji pravzaprav odmikajo. Tukaj je cela vrsta okoliščin, ki jih je dejansko treba upoštevati in na katere Socialni demokrati resno opozarjamo in govorimo vedno tudi o tem, da je treba pridobiti tudi tuje vlagatelje ali zasebne vlagatelje v banko, vendar moramo paziti, da pa vendarle tisti prevladujoči del ne preide na zasebnika, ampak da ima še vedno prevladujoči del država, ker potrebuje sistemsko banko. Tako da je naš princip neke vrste razpršeno lastništvo, več zasebnih vlagateljev, kjer sam kot vlagatelj ne presega tistega deleža, ki ga mora po našem mnenju imeti Republika Slovenija v banki, da ima prevladujoč vpliv na to, kako bo ta banka reagirala v času gospodarske rasti in tudi v času, ko je recesija, v kateri se ta hip zagotovo tudi slovensko gospodarstvo nahaja. Glede prisotnosti tujcev v nadzornem svetu Nove Ljubljanske banke pa moram še enkrat izraziti svoje nestrinjanje s tem, kar poskuša razložiti ali pa upravičiti to ravnanje gospod minister. Seveda uradno in po predpisih minister oziroma vlada ne more določiti, da ta in ta mora biti v nadzornem svetu, ker to zakonodaja prepoveduje. Dejstvo pa je, da si je Vlada v celoti podredila Agencijo za upravljanje kapitalskih naložb in da praktično se brez direktive Vlade ne zgodi nič. Tudi točka, ki jo imamo danes na dnevnem redu, ko ponovno imenujemo vršilca dolžnosti uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb, dokazuje, da tudi kader, ki ste ga že imenovali, se je raje umaknil, kot da bi sledil, po našem mnenju političnemu vplivu pri kadrovanju in odločanju v gospodarskih družbah in bankah, ki so v pretežni lasti Republike Slovenije. Govoriti o tem, da v nadzornem svetu banke, ki ima trenutno 6 članov, čeprav bi jih lahko imela 11, ampak trenutno jih je 6, od tega bo z današnjim dnem 5 tujcev, je zelo nenavadno. Vemo, da v tem obdobju gospodarske krize so se tuje banke, ki imajo sedež svojih izpostav ali pa imajo svoje izpostave v Sloveniji, v tistem trenutku, ko je prišla kriza, so se prve umaknile in ne rešujejo problemov v Sloveniji, ampak rešujejo probleme svojih matičnih bank in nacionalnega gospodarstva. Ne pričakujem, da bodo ti, ki so danes bili imenovani – ne zanikam njihovih kompetenc, ampak interes, ki mu bodo sledili, pa glede na trenutno razmišljanje vlade, ki razmišlja celo o 100-odstotni razprodaji državnega premoženja, ne vidim drugega razloga, kot da tujci dobijo čim več informacij o tem, kako poslujejo gospodarske družbe, ki so komitenti Nove Ljubljanske banke, in kako bodo na čim cenejši način prišli do lastništva v teh podjetjih. In najlažje je to na način, da nekomu ne podaljšaš, recimo, kredita, ki ga nujno potrebuje za svoj razvoj. In če mu to reprogramiranje kredita odobriš pod nekimi slabšimi pogoji, ravno tako pride v težave in tu nastaja ta nevarnost preprodaje naših podjetij tujcem in potem zopet nekateri mogoče imajo interes, da izkoristijo naše znanje in širijo trge, drugi pa imajo – in to se je tudi že velikokrat zgodilo – interes, da odlivajo kapital iz Slovenije in s tem izčrpavajo tudi naš bruto domači proizvod. Ne nazadnje je tudi Lek jasen dokaz takšnega ravnanja. Če danes naredimo primerjavo med poslovanjem Krke in Leka, ugotovimo, da je pomen Krke za bruto domači proizvod in sicer za ustvarjanje dobička, ki ostaja v Sloveniji, bistveno večji kot pa pri Leku. Če samo iz tega izhajamo, moramo biti zelo previdni, ali sploh imeti kakšnega tujca v nacionalni banki. Še posebej pa bi opozoril na dejstvo, da je KBC, ki je še vedno solastnik Nove Ljubljanske banke, mislim, da že trikrat ali celo štirikrat kljub zakonski obveznosti ni dokapitaliziral Nove Ljubljanske banke, vedno smo jo potem dokapitalizirali kot država. In tu bi tudi bančni regulator, če danes govorimo o Banki Slovenije in tudi o tem členu, moral že zdavnaj odreagirati in pravzaprav prepovedati kakršno koli sodelovanje kaj pa šele delovanje v nadzornih svetih KBC, ker ni izpolnil svojih obveznosti, ki jih ima kot solastnik v tej banki. Tako je to še en, bi rekel, zelo jasen dokaz, da je ta sestava nadzornega sveta povsem neustrezna in ni v interesu Slovenije, ampak je v interesu matične banke v Belgiji, v konkretnem primeru KBC, zato tudi ves čas Socialni demokrati govorimo, da je treba ta hip nemudoma s strani države, kar je mogoče, dokapitalizrati Novo Ljubljansko banko in s tem razlastniniti KBC, da s tem postane pravzaprav v celoti 100-odstotni lastnik država in potem se pogovarjamo naprej skupaj z regulatorjem, pod kakšnimi pogoji in mogoče v obdobju petih let, kot predlagamo, dobiti ustrezne lastnike bank, ki bodo zainteresirani, da bo ta banka v tej regiji, na tem področju kjer deluje, delovala uspešno. Kljub vsem razlagam, ki jih poskušate dati, da so tujci primerna rešitev za vodenje slovenske banke, moram priznati, da se s tem dejansko ne strinjam, kajti tudi dosedanja praksa je pokazala, da tujci niso reševali našega problema, ampak predvsem želijo rešiti svoj problem. Ta sestava, ki bo, jasno lahko sklepamo, da ne bo delovala popolnoma v nobeno drugo smer kot to, da bo poskušala reševati interese zunaj Slovenije. Kljub vsem pomislekom ali pa niti ne toliko tehtnim pomislekom, mislim, da je vredno razmisliti o tem, da država tudi v primeru, če dokapitaliziramo v znatnem obsegu naše banke, imamo potem možnost pet let poiskati ustrezno rešitev za to, da pridobimo dobre solastnike banke in s tem učinkovito pomoč našemu gospodarstvu. Hvala.
Hvala lepa. Še kakšna želja po razpravi o amandmaju k 5. členu? Če ne, zaključujemo in prehajamo na amandma, ki ga je vložila Pozitivna Slovenija, in sicer k 52. členu. Želi kdo razpravljati o tem amandmaju? Prijavil se je gospod Stepišnik. Želi razpravljati še kdo? Ne. Gospod Stepišnik, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, gospa predsednica. Pozitivna Slovenija, tako kot je že bilo v uvodu omenjeno, je predlagala, da se 52. člen črta. 52. člen določa možnost, da pravna oseba za upravljanje terjatev bank sama proda premoženje stečajnega dolžnika, ki je bilo dano v zavarovanje terjatve, ki jo stečajni dolžnik prenese na banko, le-ta pa na omenjeno pravno osebo. Ta člen se seveda navezuje na Zakon o ukrepih Republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank, ki je v referendumski proceduri oziroma ustavna presoja teče. Zato predlagamo, da se ta člen črta in da se zakon z njim dopolni, ko bo znano, kaj bo z uveljavitvijo Zakona o ukrepih republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank. V primeru pozitivnega referenduma je ta člen mrtva črka na papirju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Me veseli. Če bi lahko pričakoval na referendumu vašo podpro za tisti zakon, bi mogoče celo razumel to razmišljanje, je pa ta člen, samo to sem hotel pojasniti, splošno napisan, govori o kateri koli družbi, in če ne bodo imeli takšne družbe, kot jo je predlagal zakon, ki je bil sprejet v Državnemu zboru, potem bo najbrž to treba kako drugače urediti. Lahko bodo to družbe bank, tudi te so sicer v tem zakonu predvidene. Se pravi, ne govorimo o konkretni družbi z imenom in priimkom pa s firmo, ampak generično govorimo o kakršni koli pravni osebi, ki bi jo kdo, ne nujno država, ustanovil za reševanje teh svojih bančnih terjatev. Zato se nam zdi smiselno to že v tem zakonu urediti, da imamo to možnost postavljeno. Če bi takšen člen predlagali po morebitnem padcu Zakona o slabi banki in o referendumu, bi se pa lahko celo pojavila pravna interpretacija takšnega člena. Ni več mogoče predlagati, ker so tudi tam podobne določbe zapisane. Mislim, da je bolje, da to uredimo zdaj, dokler je še čas. Hvala.
Hvala lepa, dr. Šušteršič. Je še kakšna želja po razpravi o amandmaju k temu členu? Izvolite, gospod Veber.
Pri tem členu in amandmaju je treba pojasniti naslednje. Tudi če je sprejet amandma Pozitivne Slovenije, obstaja še vedno prav vsa možnost, da se izvede prenos slabih terjatev na neko drugo družbo, ki bo opravljala s to terjatvijo, tudi že na podlagi zdajšnje zakonodaje in tudi gospodarskih družb, ki jih že imamo ustanovljene v Sloveniji s tem namenom. Vendarle je treba spomniti, da od samega začetka, ko smo po osamosvojitvi urejali tudi sistem bančništva in gospodarskih družb, da so izpeljale postopek privatizacije, smo imeli ustanovljeno agencijo za sanacijo bank in hranilnic in pozneje se je ta agencija preoblikovala v SRD, Slovensko razvojno družbo. Danes je pa recimo pravni naslednik tega Družba za svetovanje in upravljanje, ki še vedno upravlja z določenimi deleži podjetij ali pa s podjetji, ki niso uspele uspešno izpeljati vseh postopkov na trgu, da bi pridobile ustrezne lastnike. DSU je zagotovo ena od tistih institucij, ki bi lahko v primeru sprejetja amandmaja Pozitivne Slovenije in tudi v primeru padca Zakona o slabi banki na referendumu to dejavnost opravljala še naprej. Pa tudi PDP, družba, ki je ustanovljena s podobnim namenom, že funkcionira v Sloveniji Tako da resnično ni treba iskati novih in novih institucij, novih in novih družb za upravljanje slabih terjatev bank. Vse to že imamo. In ta velika znanost in ta velik trud in ne nazadnje zapravljanje časa v trenutku, ko ga pravzaprav ne bi smeli zapravljati in čim prej sanirati zadeve v bankah in predvsem pomagati podjetje, ki so prezadolžena, ves ta mehanizem v Sloveniji praktično že obstaja, samo očitno ga ne želimo videti in ga ne želimo uporabiti, ker bi seveda to pomenilo, da politika ne bo imela odločilnega vpliva na to, kaj se bo zgodilo s posamezno gospodarsko družbo ali banko. In to je ključni problem ves čas, ko se tukaj pogovarjamo, ali je družba za upravljanje terjatev bank v tem Zakonu o slabi banki potrebna ali ne. Saj ne gre za to, da bi se pomagalo v kratkem času bankam, ker ta ustanovitev slabe banke v kratkem času ne bo prinesla rezultatov, bo pa omogočila en proces preprodaje zasebnih podjetij v Sloveniji, ki imajo kredite v slovenskih bankah. In to je proces, kjer bo politika imela odločilen vpliv, kako bo reagirala pri posameznem podjetju. Mi smo že kar nekajkrat opozorili na konkreten problem Cimosa. Zadnja odločitev Vlade – ne vem, če je dokončna, ampak vsaj po tem, kar smo lahko sklepali – da bo izvedla dokapitalizacijo, je po našem mnenju ustrezna rešitev in tudi ustrezna rešitev, da potem tudi banke ustrezno reprogramirajo kredit, podaljšajo obdobje odplačevanja kredita tega podjetja, da bo lahko svojo proizvodnjo, ki jo ima, in tudi trg ima, poplačevalo vse te obveznosti brez težav. Tudi če sprejmemo amandma Pozitivne Slovenije, se ne bo nič drastičnega zgodilo, samo pogledati je treba, kaj že vse v Sloveniji je. Res bi bilo prav, da se dokončno in čim prej streznimo in začnemo uporabljati vse te mehanizme, ki so že na razpolago in ne iščemo vedno nove in nove rešitve, ki pa so, kot vse kaže, tudi na podlagi mnenj strokovne javnosti slabše od teh, ki jih imamo že na razpolagi. Hvala.
Hvala lepa, gospod Veber. Dr. Šušteršič, izvolite.
Jaz sem, gospod Veber, vsakič sproti navdušen nad širino misli, ki jih tukaj o slabi banki razlagate. Verjetno ste vi potem vedno znova presenečeni, navdušeni nad tem, da vam jaz na to odgovarjam. Ampak tako pač je. Glejte, jaz bi pa rad, da slišite moje odgovore in jih tudi skušate razumeti. Presenečen sem pravzaprav, da niste ponovili tiste znane, da je slaba banka desetkrat dražja od dokapitalizacije in tako naprej. Jaz sem zadnjič ta argument, ki ga ves čas uporabljajo tisti, ki so pa res odgovorni za zavlačevanja, ki ga meni očitate, se pravi, tisti, ki so vlagali referendume o tem zakonu. Oni ta argument vseskozi ponavljajo. Zadnjič sem to omenil predstavniku, ekonomistu iz ene od mednarodnih organizacij, ta organizacija eksplicitno meni, da je dobro, da terjatve prenašamo z bank na posebno organizacijo, ker banke očitno s tem ne znajo ravnati. Točno pol minute je rabil, da je rekel, da je ta argument pa popolnoma neutemeljen in v naslednje pol minute je rekel točno tisto, kar sem jaz že trikrat razlagal v parlamentu. Ampak očitno včasih nekateri ljudje veliko hitreje razumejo kakšne stvari kot drugi. Ali pa so bolj pripravljeni prisluhniti. Nisem hotel ničesar reči o sposobnosti razumevanja, ampak morda o pripravljenosti za to, da se razume. Kar se tiče pravne podlage in tega, da že imamo inštitucije, ki bi to lahko počele, kar smo predlagali, da bo počela slaba banka. Seveda jih nimamo, ker rabimo zakonsko podlago, da to lahko počnemo. Danes nismo več leta 1991, tudi ne leta 1995, tudi ne leta 2011, smo v Evropski uniji in moramo spoštovati pravila glede državnih pomoči. Če hočemo to početi, moramo imeti zakon, moramo to početi na podlagi zakona, tudi garancij ne moremo drugače dajati za te slabe terjatve kot na podlagi zakona. In ta zakon mora določiti neka osnovna načela. In ta, ki smo ga mi predlagali, določa ta načela dovolj dobro. Gre predvsem za princip vrednotenja, za princip postopka prenašanja in tako naprej. Veseli me, da ste omenili Cimos. Te sorte agencija, ne sicer posebna družba za upravljanje, ampak ena druga družba, ki je ravno tako kot ta pripojena na Kad, pri tej dokapitalizaciji noče sodelovati in uporablja vse možne načine, da se temu izogne, ker ščiti svoj ozek neposredni finančni interes. In sklep, ki smo ga sprejeli na Vladi, je bil pogojen, smo pripravljeni iti v to dokapitalizacijo, če bodo šli tudi drugi zraven in če bodo banke naredile tisto, o čemer ste govorili, sodelovale pri reprogramu in tako naprej. Pa tudi tam še ni čisto jasno, ali to bo ali ne. Ne vem, če so tovrstne institucije, kjer mi po eni strani včasih očitate, da vplivam na njih, pa da imam na njih popolno kontrolo, po drugi strani pa še celo tam, kjer celo kot vlada ocenimo, da gre za dober projekt, da gre za smiselno dokapitalizacijo, da gre za smiseln ukrep, ne želijo sodelovati in jih v bistvu k temu niti ne moremo prisiliti. Pa bi bilo to mogoče bolj v nacionalnem interesu kot lastništvo kakšne banke. Tako da ni teh rešitev, se pravi, ne moremo brez tega zakona se kar lotiti prenašanja teh terjatev, potrebujemo pravno podlago. Če ta zakon pade, je vprašanje glede na pravila referendumske zakonodaje, če bomo ekvivavalentno pravno podlago sploh lahko vložili v proceduro v Državnem zboru. Gotovo ste vsi zelo natančno brali poslovnike, pa še kakšne druge zakone in iskali razloge, da bi nam rekli, "ne ne morete vložiti zakona, ki ureja podobne zadeve na podoben način". Ker drugače kot na podoben način, se jih tudi ne da urediti. Razen na ta način, ki ga vi ves čas zagovarjate, da dokapitaliziramo še sedemkrat to banko z državnim denarjem, naredimo sistem državnih bank, 3, 4, s 70-odstotno finančno vsoto in potem dajemo posojila domačim gospodarskim mega kombinatom, ki bodo izvažali na podlagi mednarodnih sporazumov s kakšnimi prijateljskimi državami. Tak sistem smo imeli, in jaz ne bi želel, da se vanj vrnemo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Veber, izvolite. Imate približno pol minute.
Hvala za besedo. Minister, jaz nisem strokovnjak za finance, sem pa poslanec Državnega zbora, ki se poskuša dati podučiti s strani stoke, kaj pomeni določena rešitev tudi na področju bančništva. Zelo jasno mi je, če stroka pravi, da lahko banko dokapitaliziramo z zneski od 800 milijonov do 1,2 milijardi evrov, je za mene zelo jasno, da je 5 milijard, kolikor jih vi predlagate, preveč. Po drugi strani [[izklop mikrofona]]
To je bilo pol minute, gospod Veber. Zdaj pa nadaljujemo z razpravo še vedno k 52. členu oziroma amandmaju. Minister, vi želite? Izvolite.
Bom samo en stavek rekel. Jaz bi si želel, da ko rečete beseda stroka, raje rečete ta in ta strokovnjak je rekel to in to. Obstajajo tudi drugi strokovnjaki, ki so rekli druge stvari, obstajajo nekateri strokovnjaki oziroma ljudje z doktorati iz ekonomije, ne vem, če to definicija strokovnjaka, ampak z nekimi znanji iz ekonomije, so zaposleni tudi na Ministrstvu za finance, eden izmed njih opravlja funkcijo ministra, jaz bi si želel, da toliko časa in dobre volje kot posvetite tristranskim člankom kakšnega ekonomista, posvetite tudi tistemu, kar mi razlagamo, in skušate na nek način sami primerjati. O tem sem pa prepričan, da ste to sposobni in voljni narediti, premislite in pretehtajte argumente ene in druge strani. Ne pa, da se ves čas sklicujete samo na en argument in rečete, da vsi drugi pa očitno ne vemo, o čem govorimo.
Hvala lepa. Jaz mislim, da lahko preidemo na razpravo k 58. členu. Imamo vložen amandma, in sicer amandma koalicijskih poslanskih skupin. Sprašujem prisotne, če želi kdo razpravljati. Ne vidim želje po razpravi, zato bomo zaključili tudi razpravo k temu členu oziroma amandmaju k temu členu. Po poslovniku bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali o teh amandmajih danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 5. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA ZA URAVNOTEŽENJE JAVNIH FINANC. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona je tukaj z nami spet dr. Šušteršič. Minister, izvolite.
Spoštovani! Temeljni cilj predloga spremembe zakona je povrnitev pravic iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja za tiste upravičence, ki so bili dejansko vključeni v obvezno pokojninsko zavarovanje in za katere so bili tudi dejansko plačani prispevki v splošne republiške sklade pokojninskega in invalidskega zavarovanja Socialistične federativne republike Jugoslavije. Vsebina zakona se spreminja na ta način, da bo dodana nova kategorija upravičencev, ki bodo od uveljavitve tega zakona dalje izključeni iz nižanja pokojnin, ki so določene v 143. členu Zakona o uravnoteženju javnih financ. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila dajem besedo gospe mag. Damjani Petavar Dobovšek. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča za besedo. Lepo pozdravljam ministra za finance in predstavnike Ministrstva za finance! Spoštovane kolegice, poslanci in poslanke! Odbor za finance in monetarno politiko je na 39. nujni seji 1. decembra obravnaval Predlog zakona o dopolnitvi Zakona za uravnoteženje javnih financ, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 31. redni seji 12. 11. sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Zakonodajno-pravna služba je predloženi zakon proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo in s pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika in dala pripombe k 1. in 2. členu. V poslovniškem roku sta poslanski skupini Pozitivne Slovenije in SD ter poslanske skupine koalicije predložile amandmaje k 1. členu. Pri delu odbora je sodeloval generalni direktor Direktorata za delovna razmerja in pravice iz dela pri Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve gospod Peter Pogačar in predstavnik Zakonodajno-pravne službe gospod dr. Samo Divjak. Predstavnik Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve je povedal, da je cilj novele zakona povrnitev pravic iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja pod posebnimi pogoji za upravičence do dela pokojnine za upoštevanja obdobij pokojninske dobe do 31. 3. 1992 pri nosilcih zavarovanja v drugih republikah nekdanje SFRJ in izvrševanje teh pravic v skladu z 232. členom ZPIZ-1. Obravnavana kategorija zavezancev, ki jo predlagani zakon določa kot izjemo, je bila namreč vključena v obvezno pokojninsko zavarovanje in je plačevala prispevke v splošne republiške sklade pokojninskega in invalidskega zavarovanja v bivši SFRJ. Pojasnil je še, da nas na obveznost pokritja razlike vežejo posamezni socialni sporazumi, sklenjeni z ostalimi državami bivše SFRJ, obveznost prevzema pravic in dolžnosti nasledstva pa izhaja tudi iz Temeljne ustavne listine Republike Slovenije. Predstavnik Zakonodajno-pravne službe je predstavil njihovo mnenje in opozoril na pripombe v mnenju v zvezi z razmerjem med mednarodnimi sporazumi in notranjim pravom in odprtim postopkom 143. člena Zakona za uravnoteženje javnih financ pred Ustavnim sodiščem ter odprtih postopkov pred ZPIZ. Opozoril je tudi na pomembno vlogo ZPIZ pri noveli zakona predvsem glede sporazumov, s katerimi je Slovenija prevzela obveznost plačila razlike, od katere je prihajalo pri delavcih, ki so del pokojninske dobe pridobili pri nosilcih zavarovanja v drugih republikah nekdanje SFRJ, zaradi česar teh pokojnin ni mogoče zmanjšati s sklicevanjem na neplačilo prispevkov ZPIZ. Razprava je potekala o 1. členu in k njemu vloženim amandmajem. Določeni člani in članice odbora so med drugim menili, da mora bit cilj novele povrniti pravice iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja pod posebnimi pogoji za vse upravičence in izvrševanje teh pravic v skladu z 232. členom ZPIZ-1. Povrniti se morajo pravice do letnega dodatka ter izvajanje pravice v višini, kot jo določa 136.b člen ZPIZ-1 pred uveljavitvijo ZUJF. Nekateri so predlagali 5 % znižanje pokojnin za vse upravičence iz 232. člena ZPIZ. Menili so, da bi bila s tem odpravljena neenaka obravnava posameznih skupin upravičencev. Drugi so povedali, da ZUJF v 143. členu določa delno znižanje tistih pokojnin in drugih prejemkov iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja, ki na podlagi 232. člena ZPIZ-1 predstavljajo obveznost državnega proračuna in so urejeni s posebnimi predpisi. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu niso bili sprejeti amandmaji odbor za finance in monetarno politiko Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o dopolnitvi Zakona za uravnoteženje javnih finance sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Začenjamo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Poslanska skupina Nove Slovenije je najprej na vrsti. Izvolite, gospod Tonin.
Spoštovane kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Ko smo spomladi sprejemali zakon za uravnoteženje javnih financ, smo se kar najbolj potrudili, da bi breme krize porazdelili čim širše med vse družbene skupine. Da to breme krize ne bi nosila samo ena družbena skupina, ampak vsak svoj sorazmerni delež. In del bremena te krize je odpadel tudi na upokojence. Tisti, ki imajo nekoliko višje pokojnine, so morali prevzeti večje breme, tisti, ki imajo nižje pokojnine, so prevzeli manjše breme te krize, ki se nas loteva. Seveda se tukaj postavlja vprašanje, ali je to pravično. Kriteriji pravičnosti so najverjetneje zelo različni. Kar je zame pravično, lahko za nekoga drugega ni, ker za tiste, ki jim je bil odvzet del proračunskega dela pokojnine, je najverjetneje ta ureditev bila nepravična. Za tiste, ki imajo zelo nizke pokojnine, nižje od 600 evrov, ki jim ni bilo odvzeto nič, je najverjetneje ta rešitev pravična. Ampak če o tem še nadalje razglabljamo, najverjetneje ne bomo prišli do konca, ker bo vsakdo vztrajal pri svojem. Ko smo poskušali najti stvari, ki bi jih lahko zmanjšali tistim, ki imajo nekoliko večje pokojnine in tudi zaradi tega prevzemajo nekoliko večje breme krize, smo se dotaknili oziroma lotili proračunskih dodatkov k pokojnini. Ena izmed skupin, precej velika, okrog 8 tisoč državljanov, je tudi skupina tistih, ki so delali v nekdanjih republikah skupne države in ki so tako ali drugače vplačevali v neke, kakršnekoli so že to bili, pokojninske sklade. Ko je ta naša skupna nekdanja država razpadla, ti posamezniki seveda niso bili za to odgovorni, niti ne krivi in naša Slovenija je zato prevzela del tega bremena razpada skupne države in plačevala določen del pokojnine iz proračuna tudi tem posameznikom, ki so delali v republikah nekdanje Jugoslavije. Kot sem rekel, je teh okrog 8 tisoč, s tem zakonom, ki je danes pred nami, pa proračunski del pokojnine vračamo nazaj. Nova Slovenija bo seveda ta popravek Zakona o uravnoteženju javnih financ podprla.
Hvala lepa. Mag. Barbara Žgajner Tavš v imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Kolega pred menoj je govoril o kriteriju pravičnosti. Jaz bom rekla, da je nekaj hudo narobe z državo, ko ta z varčevalno histerijo začne posegati v pridobljene pravice upokojencev, in to selektivno in s pridihom protiustavnosti. Sprašujem se, je to res smer, v katero naj se razvija naša država oziroma naša družba. Jaz ne pristajam na takšen kriterij pravičnosti. Nobelov nagrajenec Stiglitz med drugim pravi: "Na svetu ni enega primera, ko bi si bolehna država opomogla po krčenju plač, pokojnin in socialnih transferjev." Praksa iz držav, ki jih že dalj časa rešujejo z varčevanjem, nam kaže, da gre predvsem za ukrepe, ki breme krize valijo na socialno najšibkejše. Nekritično uničujejo socialno državo ter večajo družbeno razslojenost. Z osnovnim vladnim Zujfom, spoštovani koalicijski poslanci, kolikor vas je danes tukaj, niste storili le-tega, diskriminatorno, samo za nekatere, ste posegli v pravice, in to na način, ki ne zagotavlja pravnega varstva, kar pa bi moral biti temelj sodobne pravne demokratične države. Naj vas spomnim na mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki pravi: "Da bi se izognili morebitnim očitkom o arbitrarnosti in neenakosti pred zakonom, predlagamo, da predlagatelj v tem okviru pojasni, zakaj predlaga izločitev iz tega ukrepa le nekaterih pokojnin." Ustavno sodišče se je postavilo na stališče, da se je posledično kategoriji upokojencev onemogočilo uporabiti pravna sredstva zoper sprejete odločitve države. In veste, za načelo pravne varnosti oziroma vladavine prava je značilna prepoved povratne veljave zakonov oziroma učinka pravnih aktov. Značilno je varstvo pridobljenih pravic in varstvo zaupanja v pravo. Kako lahko na tem mestu kdorkoli, ki je potrdil nesorazmeren poseg v pravice 26 tisočih upokojencev, govori o pravni državi, socialni varnosti in pravicah državljanov? Za začetek ste, spoštovani vladni poslanci, 26 tisočim upokojencem posegli v nižanje pokojnin tudi do četrtine. Ne malo pisem sem prejela, pa verjamem, da nisem bila edina, pisem prizadetih upokojencev. Iz vseh pisem pa veje razočaranje, žalost in obup. Naj vas spomnim, kako izgleda brisanje nadstandardnih pokojnin. Samo za primer. Upokojenki, katere pokojnina je za 3 evre presegla 933 evrov, ste pokojnino zmanjšali za 200 evrov. Upokojencu, nekdaj zaposlenemu v premogovništvu, ste po vašem tako imenovano nadstandardno pokojnino – 741 evrov zmanjšali za 100 evrov – na 641 evrov. Slovenija se je po dvajsetih letih znašla v krizi, po dvajsetih letih samostojnosti. Ta kriza se kaže kot kriza socialne in pravne države in upam si trditi – na to in tudi nove rešitve – da vladna politika z delitvijo ljudi povzroča krizo vrednot. Ker sem časovno zelo omejena, da se dotaknem samo še zakona oziroma celotne procedure okrog popravkov Zujfa, četudi ste na začetku govorili, kako je zakon pravičen, kako ne povzroča krivic, se je naknadno pokazalo, da zakon dejansko povzroča krivice, nedopustne posege v že pridobljene pravice in da ne zdržijo tudi opravičila, da naj bi vlada nižala samo tiste pokojnine, ki ne temeljijo na vplačanih prispevkih. Da je tako, priča novela zakona, o kateri danes govorimo, ker se je pokazalo tisto, na kar smo opozarjali v poslanski skupini Pozitivne Slovenije, da nedopustno posegate v pravice, ki so bile slovenskim upokojencem dodeljene na podlagi tedaj veljavne zakonodaje. Če smo poskušali v Pozitivni Sloveniji popraviti krivice za vse, ki so jim bile krivice povzročene, ste tokrat vnovič pristopili k popravi krivic selektivno. Samo za 8 tisoč upokojencev popravljate krivice. Pa vas bom spomnila, kje je tistih 4 tisoč upokojencev, samo za primer, ki imajo ravno tako vplačane prispevke, ki so bili zaposleni v službah nekdanje Jugoslovanske ljudske armade. Za tiste krivic ne popravljate. Zaradi te selektivnosti v Pozitivni Sloveniji zakona v taki obliki ne bomo podprli.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima besedo mag. Štefan Tisel.
Vsem lep pozdrav, spoštovana gospa podpredsednica Državnega zbora, spoštovani gospod minister, spoštovana sodelavka z ministrstva za finance, poslanke in poslanci! Ko smo ob obravnavi predloga sprememb Zakona o uravnoteženju javnih financ predstavljali stališče poslanskih skupin, smo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke opozorili na eno posebno skupino upokojencev, ki se jim je pokojnina znižala, čeprav so plačevali prispevke. S to spremembo, ki jo danes obravnavamo, torej odpravljamo anomalijo. Upokojencem, ki so bili do 31. marca 1992 zavarovani v republikah nekdanje Jugoslavije, bo tako odpravljeno negativno usklajevanje in bodo pokojnino prejemali še naprej v višini, ki jim je bila odmerjena z odločbo. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo to spremembo že napovedovali, zato bomo zakon podprli.
Hvala lepa. Dr. Andreja Črnak Meglič in Poslanska skupina Socialnih demokratov.
Spoštovani, lepo pozdravljeni! V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo že v času obravnave v Državnem zboru opozarjali na to, da je Zakon za uravnoteženje javnih financ neuravnotežen tako z vidika posega v posamezna področja kot tudi z vidika posledic, ki jih bo imela uveljavitev zakona za večino prebivalk in prebivalcev naše države. Ocenili smo tudi, da je zlasti 143. člen varčevalnega zakona na selektiven, diskriminatoren in celo protiustaven način posegel v pridobljene pravice zavarovancev, zato smo pripravili dvakratno spremembo zakona oziroma 143. člena skupaj s kolegi iz Pozitivne Slovenije. Obravnavo tega zakona poznate, obakrat je bil zavrnjen že v prvi obravnavi. Da so potrebni popravki varčevalnega zakona v delu, ki se nanaša na zmanjševanje pokojnin pod posebnimi pogoji, ste takrat ugotavljali tudi kolegice in kolegi iz koalicije. Tako naj bi vi pripravili ustrezne rešitve 143. člena ZUJF, ki smo jih vsi nestrpno pričakovali in jih dobili šele oktobra letos. Socialni demokrati smo bili in ostajamo na stališču, da noben popravek 143. člena ZUJF, ki ohranja selektivno diskriminatorno in protiustavno obravnavo upravičencev do pokojnin pod posebnimi pogoji, za nas niso sprejemljivi. Ob tem bi še zlasti opozorila, da vsi argumenti, ki ste jih navajali glede te selekcije, so bili arbitrarni, brez stvarnih podlag, kar vam je očitno ušlo tudi pri obravnavi sedanjega zakona. Iz obravnave ste izpustili celotno skupino uživalcev vojaških pokojnin, ki so prav tako kot ta kategorija, o kateri se pogovarjamo danes in jo izvzemate, plačevali prispevke celo svojo delovno dobo. Skratka, s krivicami popravljate nadaljnje krivice. Socialni demokrati menimo, da Vlada s predlogom rešitve, ki jo prinaša s sedanjo novelo, ohranja krivice in rešuje zgolj položaj sicer zelo velike skupine upokojencev, 8 tisoč upravičencev, ki so delali v drugih republikah in plačevali pokojninske prispevke. Kot že rečeno, pa izpušča tudi še nekatere druge, ki so počeli to isto. S predlogom dopolnitve ZUJF Vlada popravlja neposredno protiustavnost, saj v obrazložitvi ugotavlja, da so bili prispevki za te pokojnine plačani. V obrazložitvi pa tudi ugotavlja, da je s posameznimi socialnimi sporazumi oziroma mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi z ostalimi republikami bivše SFRJ, sama prevzela obveznost do teh upokojencev, kar seveda zdaj tudi instrumentalizira. Predlog Vlade, da se iz znižanja pokojnin izvzamejo upravičenci, ki so delali v podjetjih s sedežem v drugih republikah, tako le delno popravlja krivico, ki je bil narejena upravičencem iz 143. člena. Iz znižanja pokojnin pa ne izvzame nadaljnjih 20 tisoč upokojencev, katerih pokojnine bodo še naprej ostale znižane, upokojencev, katerih materialne pravice in pravice do človeškega dostojanstva bodo kršene še naprej. Ob obravnavi predloga dopolnitve ZUJF na Odboru za finance smo Socialni demokrati poskušali ponovno vložiti amandma, ki bi to napako popravil, pa seveda ponovno nismo uspeli. Glede na to, da imamo načelno izhodišče, ki ga ves čas zagovarjamo, da ne bomo podpirali predlogov, ki so v nasprotju z ustavo, tudi nismo podprli predloga Državljanske liste, ki je predvidel linearno 5-odstotno znižanje pokojnin za vse upravičence iz 232. člena ZPIZ, katerih pokojnine naj bi presegale 622 evrov. V vsakem primeru pa Socialni demokrati upamo, da bo odločitev Ustavnega sodišča, ki naj bi izpodbijala določbe 143. člena, odločala absolutno prednostno – ne vem, kaj to pomeni, "absolutno prednostno", že tri mesece čakamo na presojo – in pritrdila ugotovitvam, da je Vlada v pravice, dodeljene na podlagi tega člena, posegla na ustavno nedopusten način. Kot že rečeno, iz načelnih razlogov, ker spoštujemo ustavo, Socialni demokrati vladnega predloga ne bomo podprli.
Hvala lepa. Gospa Kristina Valenčič in Poslanska skupina Državljanske liste.
Spoštovana predsedujoča, gospod minister, kolegice in kolegi! Sprememba 143. člena ZUJF je zagotovo tista vsebina, pri kateri bi morali poslanci pokazati več enotnosti, več pripravljenosti po iskanju sprejemljive rešitve. Da to znamo in zmoremo, smo prav v tej razpravni dvorani že nekajkrat pokazali. V Državljanski listi obžalujemo, da se je prav na primeru spremembe tega člena pokazalo, da v politiki ni problem znati, temveč hoteti, želeti. Da sprejete rešitve v 143. členu niso ustrezne, zgovorno pričajo številni predlogi po spremembi, ki so bili vloženi v zakonodajno proceduro tako s strani opozicije kot tudi Vlade. Od julija pa vse do danes smo imeli prav vsi priložnost spoznati kakšnega od tistih posameznikov, ki so jih ukrepi neposredno prizadeli. Iz njihovih zgodb lahko zaključimo, da posegi v že pridobljene pravice na področju pokojnin niso bili uravnoteženi, niso bili začasni, niso bili enakomerno porazdeljeni med vsemi upravičenci in zato tudi ne pravični. Že na julijski seji Državnega zbora je Državljanska lista Vlado pozvala, da prouči učinke ZUJF v praksi in pripravi ustrezne rešitve, če se bo izkazalo, da so popravki potrebni. Vlada je to storila, pripravila predlog, ki pa rešuje le eno kategorijo upravičencev. Vsi dosedanji predlogi opozicije so šli v smeri črtanja celotnega 143. člena, s čimer bi povsem izničili varčevalne učinke. Za Državljansko listo vsi ti predlogi niso bili sprejemljivi, saj so šli v eno ali drugo skrajnost. Zato smo pripravili svoj predlog rešitve v obliki amandmaja za obravnavo na matičnem odboru. Predlagali smo, da se vsem upravičencem iz 232. člena ZPIZ-1 enakomerno znižajo sredstva, ki jih zagotavlja država, in sicer za 5 % zneska pokojnine. Tako bi odpravili neenako obravnavo posameznih skupin upravičencev, poseg bi bil pravičen in uravnotežen z drugimi znižanji, ki jih prinaša sprejeti ZUJF, in ohranil bi varčevalne učinke v podobnem obsegu, kot so bili načrtovani pri trenutno veljavnem členu. V Državljanski listi smo storili vse, da bi predlog uskladili znotraj koalicije, pa žal pri tem nismo bili uspešni. In naša rešitev na matičnem odboru ni dobila ustrezne podpore. Pri obravnavi ZIPRS se je ponovno pokazala priložnost za odpravo teh nepravilnosti, zato smo še enkrat vložili amandma z enako rešitvijo, ki pa zaradi postopkovnih nepravilnosti ni bil izvedljiv. Tako smo danes pred odločitvijo podpreti ali nepodpreti vladni predlog, ki le delno rešuje problem in povzroča dodatna nesorazmerja. Ker smo trenutno izčrpali vse postopkovne možnosti, da bi naša rešitev dobila zadostno podporo, smo se po tehtnem premisleku v poslanski skupini odločili, da ta predlog vlade podpremo. Tako bomo odpravili vsaj za en krog upravičencev, ki šteje skoraj 8tisoč posameznikov, nesorazmerno in krivično znižanje pokojnin. Pozivamo pa tako Vlado kot tudi vse poslanske skupine, da ponovno razmislimo o možnosti sprejetja celovite rešitve, ki bi na eni strani enako obravnavala vse upravičence, na drugi strani pa še vedno zagotavljala ustrezne varčevalne učinek. Ideološki kriteriji za nas niso sprejemljivi. V Državljanski listi smo prepričani, da je takšna rešitev možna in še vedno verjamemo, da bomo kot odgovorni politiki nekega dne le uspeli stopiti skupaj tudi pri tej temi, če prej ne, pa ob odločitvi Ustavnega sodišča, za katero si želimo, da odloči čim prej.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke in gospod Roman Žveglič.
Še enkrat dober dan vsem skupaj, spoštovani! Zakon o uravnoteženju javnih financ je bil eden največjih zalogajev tega mandata, bil pa je tudi prvi korak h konsolidaciji javnih financ. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo pozneje v stališčih odkrito priznali, da se je pri znižanju nekaterih pokojnin, ki ne temeljijo v celoti ali delno na plačanih prispevkih, zgodila napaka. Zaradi specifične ureditve v nekdanji skupni državi so vplačila zaposlenih v drugih republikah romala v splošne republiške sklade pokojninskega in invalidskega zavarovanja v bivši SFRJ. Posamezniki na to, kam se jim nakazuje pokojninski prispevek, niti niso imeli vpliva. Praktično rečeno, izpolnili so vse pogoje, ki so bili od njih zahtevani, niso pa krivi za to, da meddržavna razmerja pozneje niso bila vzajemno urejena. Čeprav obstajajo nekateri posamezni socialni sporazumi, pa obveznost pravic in dolžnosti izhaja iz Temeljne ustavne listine. Kakor koli, čeprav nekoliko pozno, koalicija s tem zakonom odpravlja nepravilnost, hkrati pa še enkrat opozarja, da pri posegu v pokojnine nismo nikogar potisnili v socialno stisko, saj se pokojnin, nižjih od 600 evrov, nismo dotikali, ne glede na njihovo ozadje. Naj spomnim, preko 350 tisoč je takšnih, ki prejemajo zneske pod to mejo, pa se o njih vse premalo pogovarjamo. Že celo leto se prepiramo o posebnih pokojninah nad tem zakonom, čeprav smo te dohodke zmanjševali proporcionalno in se držali načela, da tisti z največjimi pokojninami tudi več prispevajo k varčevanju. V Slovenski ljudski stranki ne zanikamo, da obstajajo tudi možnosti posameznih primerov, kjer so obstajale posebne okoliščine, zaradi katerih so bili nekateri neupravičeno prikrajšani za določen del dohodka. Za te primere so tukaj službe Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in tudi druge ustrezne institucije. Slovenska ljudska stranka bo njihove odločitve vsekakor spoštovala. Hvala.
Hvala lepa. Še gospa Marija Plevčak v imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo in še enkrat prav prisrčen pozdrav. Že v tretje imamo po sprejetju osnovnega zakona o uravnoteženju javnih financ v obravnavi njegove spremembe, ki se nanašajo na pokojnine po 232. členu Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Tokrat, tretjič, je rešitev po naši oceni sprejemljiva, sprejemljiva tako z vidika pravičnosti kot tudi glede na javnofinančno stanje v državi. Rešitev iz zmanjšanja pokojnin po osnovnem zakonu za uravnoteženje javnih financ izvzema namreč tiste upokojence, ki so vso svojo delovno dobo delali in so bili zaposleni delno ali celotno obdobje v drugih republikah takratne skupne države. Ti upokojenci so torej kot delavci plačevali prispevke za pokojnino, in sicer iz naslova svojega lastnega dela. Da ponovim že večkrat povedano stališče poslanske skupine glede znižanja pokojnin s tako imenovanim varčevalnim zakonom. Naše splošno sprejeto stališče je že v času sprejemanja tega zakona bilo in ga še vedno zagovarjamo, da se z varčevalnim ukrepi lahko poseže na področje pokojnin le v tistem delu, ko gre za pokojnine, ki niso posledica plačanih prispevkov iz minulega dela ter so nadpovprečne. Temu sledi tudi ta danes obravnavni predlog zakona in s tem odpravljamo nesorazmerni oziroma, če hočete, nepravičen ukrep do te kategorije upokojencev, na kar smo opozorili tudi v Demokratični stranki upokojencev. Ta predlog bomo poslanci Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev podprli. Zavedamo pa se, da s tem še ne bodo odpravljene vse anomalije, ki so se pokazale ob sprejemanju in uveljavitvi Zakona o uravnoteženju javnih financ. Od Vlade pričakujemo, da bo pristopila še k popravi krivic ostalim kategorijam po 143. členu ZUJF, a tokrat upamo, da brez ideološke delitve. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Gospod Jakič, zdaj če želite razpravljati z gospo Plevčakovo, se lahko pogovorita kje drugje, tukaj pa ni tega prostora. Zdaj prehajamo na razpravo o členu in o vloženem amandmaju. To razpravo bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 14. 12. 2012. Preden začnemo s to razpravo, bi še enkrat opozorila vse, ki boste želeli razpravljati, da razpravljamo izključno o amandmaju. Gre za amandma, ki se nanaša na začetek veljavnosti tega zakona in prosim vse razpravljavce, da se v okviru razpoložljivega časa držijo vsebine amandmaja. Zdaj pa odpiram čas za prijavo k razpravi o 2. členu, kjer imamo vložen amandma koalicijskih poslanskih skupin. Imamo štiri prijavljene. Izvolite, gospod Roman Jakič.
Hvala za besedo. Seveda bom razpravljal o amandmaju. Amandma govori, kdaj naj bi ta zakon začel veljati, če prav razumem. In sprašujem Vlado, zakaj ta veljavnost, glede na to, da ima tudi vedno te želje po retroaktivnosti, zakaj ta zakon ne začne veljati za nazaj. Zakaj ne poravnate teh anomalij za nazaj od maja meseca, ko ste ljudem, vsi ugotavljate, nepravično odvzeli del plače, tudi do 30 %? Zakaj s 1. 1., če ste pa ugotovili, da v vmesnem obdobju ste jih v bistvu okradli? Točno, okradli ste te ljudi. In zdaj ste ugotovili, da ste jih kradli šest mesecev, sedem mesecev in zdaj jim boste nazaj dali tako zelo vehementno. Toliko demagogije, kot je danes bilo tukaj pri predstavitvi stališč, še nisem slišal. Veste o čem govorimo danes? Da smo nekomu odrezali roko, danes mu pa prišijemo nazaj prst. Odrezali ste 26 tisoč ljudi in danes šivate nazaj pravico 4 tisočim ljudem. Demagogija! In zato sem vam to rekel, ko ste rekli, mi popravljamo anomalijo. Kdo pa je sprejel to anomalijo? Vi ste jo sprejeli! Vi ste sprejeli to krivico, ki ste jo naredili 26 tisočim ljudem, in zdaj se ven vlečete, da ste dobrodušni, ko 4 tisočim nazaj vračate to pravico. Vas ni sram?! Pokradli ste ljudem tisto, kar so zaslužili s svojim delom. Saj niso dobili na loteriji. Ljudje so vplačevali prispevke v pokojninsko in invalidsko zavarovanje in ne rabijo vaše miloščine. Zahtevajo upravičeno denar, ki je njihov. Denar, ki so ga skozi obdobje dela vplačevali v pokojninski in invalidski sklad in smo ga mi z nekim Zujfom odrezali. In zato moram reči, da sem zelo razočaran nad obrazložitvam, ki ste jih imeli danes, ko se prali svojo veste, zavedajoč se, da ste v bistvu storili krivico ljudem.
Mag. Barbara Žgajner Tavš, izvolite. Se boste javili za proceduralno? Zdaj vas pa prosim, da najprej poveste, v skladu s katerim členom oziroma kakšen je vaš proceduralni predlog in ga boste potem kasneje obrazložili. Izvolite.
Hvala lepa. Če tudi mi je ljubše, da najprej obrazložim svoj proceduralni predlog, pa potem dam proceduralni predlog, dovolite predsedujoča, da storim ravno to, ker je kolega pred menoj zelo jasno povedal, da bi bilo smiselno, da dobimo opozicijski, predvsem opozicijski poslanci odgovor, glede na to, da je vladna koalicija pripravila amandma, zakaj začne zakon veljati za naprej, se pravi s 1. 1., in ne za nazaj. Jaz želim opozoriti v tem proceduralnem predlogu tudi na govornike v predstavitvi stališč, ki so zelo jasno povedali, da so bili storjeni posegi v pravice upokojencem, ki niso bili pravični. Se pravi, posegi v pravice upokojencem z ZUJF niso bili pravični. Konkretno je to dejala predstavnica Državljanske liste, in me zanima, zakaj nepravične posege ne popravljate za nazaj. Zakaj v okviru tega drugega člena ne spremenite datuma veljavnosti z začetkom prvega ZUJF, ki je pravzaprav povzročil krivice? Moj proceduralni predlog je, da minister, ki je danes z nami, odgovori na to vprašanje, kajti od tega je odvisna tudi nadaljnja razprava. Verjamem pa, da je to bistven odgovor v tem trenutku, glede na to, da smo poslanci časovno zelo omejeni v razpravi.
Mag. Barbara Žgajner Tavš, jaz vas moram opozoriti, to je bilo sicer res vprašanje, namenjeno Vladi oziroma ministru, vsekakor pa to ni bil proceduralni predlog v skladu z veljavnim poslovnikom. Ko bo minister želel, se lahko še javi v okviru preostalega časa, ki ga ima vlada na voljo, zdaj pa imate vi besedo za razpravo. Ne želite. Se odpovedujete. Proceduralno, gospa Kociper, izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča. Jaz sem pa z začudenjem poslušala vaše prejšnje izvajanje in bi vas lepo prosila, če mi obrazložite, kje v poslovniku piše, na kakšen način mora poslanec postaviti proceduralno vprašanje. Jaz sem šla za vsak slučaj pogledat 69. člen, ki govori o tem vprašanju in pravi: "Poslancu, ki želi govoriti o uporabi poslovnika, postopkovno vprašanje, da predsedujoči besedo takoj, ko jo ta zahteva. Govor tega poslanca ne sme trajati več kot 3 minute. O uporabi poslovnika odloči predsedujoči." Mi poveste, prosim, kje v poslovniku je napisano, da moramo poslanci najprej navesti proceduralni predlog in nato obrazložitev. Hvala lepa.
Sami ste pravilno ugotovili, da o uporabi poslovnika med sejo Državnega zbora odloča predsedujoči. Jaz vam nisem dolžna pojasnjevati ničesar, ker pa želim umiriti situacijo, vam pa povem, da so me ob nastopu te funkcije tudi poučili, da obstaja tako imenovana parlamentarna praksa in takšen način je del parlamentarna prakse. Zapiram zdaj to debato in gremo naprej na razpravo. Mag. Barbara Žgajner Tavš pravi, da ne bo razpravljala. Gospa Janja Klasinc, izvolite.
Gospa predsedujoča, tudi sama se bom pridružila ugotovitvi kolega Jakiča, da bi se moral čas, ki ga določa ta amandma, spremeniti za nazaj. Ampak če smo že pri času, veste, tej vladi je očitno prav vseeno, kdaj in kako. To je kršenje ustave, kolegice in kolegi iz koalicije! Ampak jaz vem, zakaj je danes to na dnevnem redu. Ne zaradi tega, ker ste vi ugotovili, da ste se zmotili, da ste naredili nekaj narobe. Ne. Ustavni pravniki, ki tri mesece čakajo s tem, da bodo nekaj odločili, so vas pravilno poučili, da mednarodne konvencije, ki jih je sprejela ta država in vlada, v kateri so bili tudi mnogi tisti, ki danes vodijo to vlado, je takrat obljubila svojim državljanom, ki so delali v republikah drugih držav, da bodo njihove pravice enake tudi v novi državi. In to je najbolj ustavno sporno. Tudi vse ostale stvari, ki ste jih naredili s tem Zujfom, so ustavno sporne. Ampak o tem bo že razlagalo Ustavno sodišče, takrat ko bo prišlo. Zato ste danes pohiteli in zato je to sramota. Mi privoščimo tem ljudem, da dobijo normalne pokojnine nazaj, ampak ne moremo pa pristajati na to prakso, ki ste si jo vi izbrali. To pa je sramota – kršenje ustave na vsakem koraku.
Hvala lepa. Dr. Andreja Črnak Meglič, izvolite.
Hvala lepa. Tudi sama bi oporekala datumu uveljavitve tega zakona. Če ste že tako pravičniški, potem to pravičnost potegnite od takrat, ko ste nepravičnost vzpostavili. Pa ne samo tem upokojencem, tudi drugim upokojencem. Temeljna ustavna listina oziroma Zakon o izvedbi temeljne ustavne listine v 18. členu pravi: "Republika Slovenija zagotavlja varstvo pravic borcev, vojaških invalidov, članov družin padlih borcev in uživalcev vojaških pokojnin s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji v obsegu in pod pogoji, ki so jih do uveljavitve tega zakona določali predpisi SFRJ." In v primeru teh upokojencev, o katerih govorimo danes, tudi socialni sporazumi in mednarodni predpisi. Kolegice in kolegi, sprenevedamo se, z vsakim korakom se delamo norca iz ustave. Pa kaj vidite, da nas ljudje gledajo? Ali bomo šli še tako naprej? Kolegica iz DeSUSa je rekla, da pričakuje, da bomo popravili še ostale krivice. Če je temu tako, potem zavrnimo ta zakon pa jutri vložimo novega, ki bo to naredil. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o amandmaju k temu členu? Ni več želje po razpravi. Ker ni želje po razpravi, jo zaključujem in bomo o temu amandmaju odločali čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam tudi to točko dnevnega reda. Kot rečeno, sejo nadaljujemo čez pol ure, to se pravi ob 12.40.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje, nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora! Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločite. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 14. 12. 2012. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 2. členu, katerega predlagatelji so koalicijske poslanske skupine SDS, DL, SLS, DeSUS in NSi. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev. Za je glasovalo 66 poslank in poslancev, proti 6. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti 6.]] Amandma je bil sprejet. Prehajamo k naslednjemu vloženemu amandmaju. Predlagatelj tega amandmaja k 5. členu je Poslanska skupina Socialnih demokratov. Izvolite, gospod Janko Veber, obrazložitev v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Kot poslanska skupina smo se odločili, da vložimo amandma k 5. členu, ker ocenjujemo, da je predlog vlade, ki definira dveletno obdobje, v katerem ohranja glasovalne pravice države v banki, ko ima večinski delež, je po našem mnenju prekratko obdobje. Menimo, da je petletno obdobje primernejše že iz razloga, ker vse, kar se dogaja v gospodarstvu in v bančništvu, kar je kratkega roka in ne premišljeno na to, da ima tudi neke dolgoročne zdrave posledice za razvoj gospodarstva, lahko povzroči nova vprašanja in nove težave. Glasovalne pravice države v bankah so za nas izjemnega pomena in se tudi danes ne moremo znebiti občutka, da vlada namenoma zamuja tako s tem zakonom, skoraj da eno leto, kot tudi ob dejstvu, da danes se že odloča o tem, da bodo ponovno imenovani tujci v nadzorni svet Nove Ljubljanske banke, država pa pri tem ne bo mogla sodelovati na način, da bi recimo temu nasprotovala. Čeprav, kot smo danes slišali ministra za finance, pravzaprav sploh ni pomembno, ali bi država imela lahko glasovalne pravice ali ne, kajti stališče ministra je bilo jasno, dajmo tujcem prepustiti vodenje nacionalne banke, in to je edina rešitev. To lahko razumemo samo z vidika, da je edini cilj razprodaja, in to 100-odstotna razprodaja bank, kar pomeni resnično izjemno hude dolgoročne posledice za razvoj gospodarstva in s tem tudi gospodarske rasti v Sloveniji in reševanja vseh tistih obveznosti, ki jih imamo do naših državljank in državljanov, ko moramo zagotavljati ustrezno, če hočete, otroško varstvo, do vseh ostalih zadev, ki so povezane s tem, da zagotavljamo sredstva iz državnega proračuna in da si zagotavljamo potem tudi primeren standard prav vsi, ki živimo v Sloveniji. Te glasovalne pravice v petletnem obdobju so po našem mnenju resnično izjemno smotrna odločitev, tako da upam, da bo ta amandma sprejet in bo prišlo tudi v tem primeru do pomembnega soglasja in dogovora znotraj parlamenta tako med stališčem opozicije kot koalicije, da je naš skupen interes premišljeno reševanje bank in gospodarstva. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na glasovanje o amandmaju poslanske skupine Socialnih demokratov k 5. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 47. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma k 5. členu ni sprejet. Nadaljujemo z glasovanjem, in sicer o amandmaju k 52. členu. Vložila ga je poslanska skupina Pozitivna Slovenija. Ali želi kdo obrazložiti svoj glas? Ne. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 47. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Amandma ni sprejet. Prehajamo h glasovanju o amandmaju k 58. členu. Vložile so ga koalicijske poslanske skupine SDS, DL, SLS, DeSUS, NSi. Želi kdo obrazložiti glas? Ne. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 68, proti 4. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti 4.]] Amandma je sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 2. in 58. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandmaje. Prosim, imate besedo. Ni amandmajev. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugih obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti 1. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti 1.]] Sprememba zakona je sprejeta. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s 5. točko dnevnega reda, to je druga obravnava Predloga zakona o dopolnitvi Zakona za uravnoteženje javnih financ, skrajšani postopek. Najprej bomo odločali o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 14. 12. 2012 k 2. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Ne. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, DL, SLS, DeSUS in NSi k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 9. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je amandma k 2. členu sprejet. Končali smo z glasovanje o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 2. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje. Vidim, da ni potrebe po nadaljnji razpravi. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugih obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Se opravičujem, vidim željo po obrazložitvi glasu. Najprej obrazložitve v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo. Prva ima besedo v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov dr. Andreja Črnak Meglič.
Podpredsednica, najlepša hvala za besedo. Kot rečeno, Socialni demokrati tega zakona ne bomo podprli, ker s tem zakonom še naprej delujete protiustavno in povzročate nove krivice. Napovedujem pa, da bomo vložili ponovno zakon o popravi 143. člena, s katerim bomo na ustavnopraven način uredili stvari tako, kot je treba. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Barbara Žgajner Tavš v imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Hvala lepa za besedo, predsedujoča. Tudi v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije takega predloga zakona ne bomo podprli. Zelo jasno smo povedali, da ne pristajamo na vnovične delitev med upokojenci. Je sicer res, da zakon popravlja krivice za 8 tisoč upokojencev, tistih upokojencev, za katere smo opozarjali že takrat, ko se je sprejemal osnovni vladni zakon o uravnoteženju javnih financ, da takšni posegi niso dopustni, ker nakazujejo na protiustavnost. Gre za poseg v že dodeljene pravice za nazaj, in to diskriminatorno. Nekaterim upokojencem ste pravice priznali, drugim upokojencem, ki vam niso bili ljubi, teh pravic niste priznali. In to enostavno ni prav. Danes vsi skupaj, tudi vladni koalicijski poslanci priznavate, da je bila storjena napaka. Ampak te napake ne popravljate v celoti in ne popravljate je za nazaj. To nakazuje tudi amandma, ki ste ga vložili na osnovno novelo zakona, ki roka ne zamika za takrat, ko je bil sprejet osnovni vladni zakon o uravnoteženju javnih financ. Se pravi, v vmesnem obdobju bo tudi teh 8 tisoč upokojencev še vedno prikrajšanih za pravico, ki jim mora pripadati. Zato pravim, tak zakon ni dober in ni prav, da pristajamo v Državnem zboru na vnovične zakonske rešitve, ki nakazujejo na protiustavnost oziroma niso v skladu z veljavno zakonodajo. Pa ne samo to. Naslednje dejstvo, na katerega velja opomniti, je, da je še vedno več tisoč upokojencev, ki se jih enostavno vaše rešitve nočejo dotikati in ne slišite teh opozoril. Državljanska lista, konkretno predsednik te liste je dobil zelo jasen poziv s prošnjo, da se tudi za 4tisoč upokojencev, ki so bili zaposleni v službah JLA, reši vprašanje. Takrat je dal obljubo. Ampak te obljube v tem vladnem zakonu ni, pa so ravno tako plačevali prispevke v pokojninsko blagajno. Enostavno ne pristajam na ta politični cinizem na tak način, ker je nedopusten in ker meče slabo luč na celotno slovensko politiko. Kot je povedala kolegica pred menoj, tudi v Pozitivni Sloveniji napovedujemo, da bomo vložili pravičen zakon. Dvakrat smo že poskušali in upam, ker pravijo, da v tretje gre rado, da bo v tretje šlo. Takega predloga, kot je danes na mizi, pa v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije ne bomo podprli.
Hvala lepa. Odpiram prijave za obrazložitev glasu v svojem imenu. Prvi ima besedo dr. Gregor Virant.
Zakon bom podprl. Tudi poslanska skupina bo zakon podprla, čeprav z rešitvijo še vedno nismo zadovoljni. Že od poletja dalje se trudimo, da bi ta 143. člen ZUJF spravili v neke pravične okvire. Zato je Državljanska lista tudi vložila amandma na ta zakon oziroma na vladno novelo, vendar ta amandma ni bil deležen zadostne podpore na odboru. Tako je naša stranka, naša poslanska skupina naredila čisto vse, kar je bilo v naših močeh, vendar, žal, ni bilo sprejeto. Žal, ni bilo sprejeto. En del problema ta zakon, ki ga danes sprejemamo, rešuje, nepravičnost pa ostaja in verjamem, da jo bo rešilo Ustavno sodišče.
Hvala lepa. Gospa Marjana Kotnik Poropat, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Želela bi obrazložiti svoj glas glede te spremembe zakona. Najprej povem, da bom glasovala za spremembo. Glasovala bom zato, ker ta sprememba odpravlja napako za določeno število upokojencev, ki jim je bila prizadejana krivica s sprejetjem Zakona o uravnoteženju javnih financ. Seveda pa pričakujem oziroma tudi naslavljam na ministra, ki ga zdajle ni tu, da pripravi predlog spremembe zakona tudi za vse ostale upokojence, ki so bili prizadeti, in sicer tako, kot je bilo že obljubljeno takrat, ko smo to ugotovili. Gre za napake in za škodo, ki smo jo prizadejali, diskriminacijo borcev, internirancev in drugim strukturam, uslužbencem JLA, policistom, ki so bili takrat zaposleni širom naše Jugoslavije v drugih republikah, carinikom in tako naprej. O tem je bilo danes že povedano, da smo s tem kršili zakon za izvedbo temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije. Gre za protiustavnost in pričakujem in apeliram na Vlado, da to odpravimo in popravimo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jerko Čehovin, izvolite.
Hvala. Na prvi pogled sicer kaže, da deloma odpravljamo krivice, vendar je to samo na videz. Jaz tega ne morem podpreti enostavno iz razloga, ker sem že večkrat povedal, da nikoli v tem parlamentu ne bom glasoval za tisto, kar je protizakonito in protiustavno. In tukaj mi nihče ni pojasnil, zakaj so bile nacionalizirane te pokojnine, za katere ugotavljate, da niso prav. Za šest mesecev smo ljudem odvzeli pokojnine. Če bi vrnili to nazaj, da bi vsaj ta del upokojencev, bi glasoval za. Za vse tiste, ki pa danes tudi govorite, kako so krivice in tako naprej v tem 143. členu, vas pa naj le spomnim, da smo mi trikrat vložili predloge, dvakrat zakonske in še pri proračunu Republike Slovenije za naslednje leto, pa niste podprli. Lepo vas prosim, nehajmo se sprenevedati, vrnimo to zadevo nazaj na ta način, da ukinemo ta 143. člen, ker je dejansko, še enkrat ponavljam, povzročil več škode kot bo pa finančnih koristi. Kadar govorimo o finančnih koristi, te ne morejo biti nad človekovimi pravicami in ne morejo biti protiustavne.
Hvala lepa. Gospod Roman Jakič, izvolite.
Hvala za besedo. Jaz sem danes poskušal plastično pokazati, kaj danes delamo, in bom še enkrat to povedal. Pri živem telesu, če so to upokojenci, smo nekomu odrezali roko s tem spornim členom, ko smo 26 tisoč upokojencev prizadeli. Zdaj mu hočete prišiti prst na ta štrcelj in pričakujete, da vam bo človek hvaležen in da bo človek vesel tega. Nasprotno! In zato ne razumem in ne vidim te luči na koncu tunela, o katerem nekateri govorijo, kako se vsi trudimo. Jaz ne vem, kdo se trudi. Res ne vem, kdo se trudi, ker efekta ni. Če bi bilo res in ne bi nekaj govorili, drugo pa delali, potem v izhodišču ne bi sprejeli tako spornega Zujfa in, drugič, če vam je takrat kapnilo, da ste storili krivico in ogoljufali ljudi, bi morali podpreti zakon, ki smo ga mi vložili skupaj s SD, kjer smo poskušali odpraviti krivico 26 tisočim ljudem. In sklicevati se pa zdaj na to, tisti, ki so vedno govorili o tem, da je treba tako in tako dati vse na Ustavno sodišče, da bo Ustavno sodišče presodilo, se mi zdi pa skrajno neresno, glede na to, da zaradi tega ne rabimo čakati Ustavnega sodišča. Podprli bi zakon, podprli bi odpravo tega spornega 143. člena in bi ljudem v resnici vrnili tisto pravico, ki so jo imeli zaradi dela, ki so ga v življenju opravili. Glasoval bom seveda proti.
Hvala lepa. Še je interes in odpiram prijavo za obrazložitev glasu. Prijava poteka. Gospod Franc Pukšič, izvolite.
Hvala lepa. Lep pozdrav ponovno! Seveda je ob tem zakonu nekaj demagogije. Našteto je bilo veliko poklicev in del, ki so jih nekateri opravljali, ampak vsi do sedaj ste pozabili omeniti tudi kmeta, kmetico in delavko in delavca. O tem, kaj govorite in zganjate demagogijo, gre za teh 26 tisoč, ki imajo vsi nad 600 evri pokojnine. To je osnova. Preko 350 tisoč ima pokojnine pod 600 evrov. Ti vas ne skrbijo. Kaj pa mogoče tistih 13 tisoč, ki ste jim v prejšnji vladi vzeli iz tako imenovanega zakona o državnih pokojninah? Koliko je že bilo? Koliko so imeli? Tisoč 800 evrov. A ja, pardon, zmotil sem se za eno nulo samo. Torej 180 evrov, nekaj čez 180 evrov. Tako lahko režemo po živem telesu, nekaterim vse, drugim pa tako, kot so se nekateri izrazili, prst. Bog pomagaj! V to katastrofalno stanje 8,7 milijard zadolževanja ste nas pripeljali v prejšnjem mandatu. Zdaj trpimo vsi, kmetije pa najbolj, ker nimajo nič. Jaz bom zakon podprl.
Hvala lepa. Gospa Janja Klasinc, prijavljate se na razpravo.
Jaz bom na žalost morala glasovati proti, čeprav mislim, da ta skupina ljudi nujno potrebuje ta denar, in to ne za vnaprej, ampak tudi za nazaj. Zakaj bom glasovala proti? Prej smo se pogovarjali s kolegicami in kolegi in mi je moj kolega Kavtičnik rekel: "Veš, ljudje ne razumejo protiustavno, protizakonito tako, kot mogoče razumemo mi. Povejmo to bolj natančno, povejmo to, da je ustava napisana zato, da brani ne samo zakonitost, ampak tudi pravičnost." In zato – mi smo za pravičnost, da se povrne vsem tistim ljudem, ki so bili oškodovani. Ali so borci, ali so vojaški upokojenci, ali so bivši policisti, ali so invalidi, ali so ljudje, ki so bili žrtve dachauskih procesov, kaj manj vredni od vseh ostalih? Kolegice in kolegi, pa ne se sprenevedati in reči: "Ja, podpiramo jih, seveda, ampak bomo pa glasovali za. Pa zadnjič je bilo isto, pa bomo glasovali za." Ja pa saj ljudje res niso tako neumni! Zato jaz pozivam vse tiste, ki v duši mislite, da imamo prav mi, ki danes tako razpravljamo, da vendarle pritisnite tipko "proti" in da skupaj poiščemo boljšo rešitev za vse.
Hvala lepa. Vidim da je še interes za obrazložitev glasu v lastnem imenu, zato odpiram prijavo. Mag. Dejan Židan, izvolite.
Spoštovana predsedujoča, spoštovane poslanke in poslanci! Tudi sam ne bom podprl tega polovičnega predloga. Moram pa povedati, kaj me je pa izrazito zmotilo, razprave zlasti koalicije: "Se zavedamo, ti, ki so bili oškodovani, bodo dobili svojo pravico na sodišču ali na Ustavnem sodišču, če ne prej, pa na Evropskem sodišču." Jaz upam, da sami sebe poslušate, kaj s tem govorite. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Matjaž Zanoškar.
Hvala za besedo. Nekako sem bil prepričan ali pričakoval, da se bo ta sporni zakon vsaj v tem delu, ki zadeve pokojnine in retroaktivno deluje na odmerjanje pokojnine, popravil. Bila je priložnost, bila je možnost, da se popravi na tak način, da se te krivice vsem prizadetim odpravijo. Vendar danes govorite o tem, da takrat je bilo 26 tisoč upokojencev, danes jih je samo še 8 tisoč. Vendar tudi če gre za 8 tisoč upokojencev, ki jim je bila retrogradno storjena krivica, je potem zame ta zakon nesprejemljiv. Nesprejemljiv zato, ker je tolikokrat praksa, da delamo protiustavno, protizakonito, da postavljamo vprašanje o pravni ureditvi oziroma pravni državi, tako da tudi v tem primeru se jaz ne morem strinjam in ne morem podpirati takšnega zakona, ki bo povzročil krivice oziroma bo deloval protiustavno. Niste zmogli toliko moči, energije ali inovativnosti, da bi tudi temu preostalemu delu upokojencev, ki jim je storjena krivica, v tem primeru to popravili. Čakati na naslednjo priložnost je zopet vprašljivo, tako kot je bilo upanje in pričakovanje, da se bo to sedaj naredilo, pa niste naredili. V tem primeru absolutno ne morem tega podpreti ravno zaradi teh krivic, ki so povzročene v zvezi s 143. členom zakona. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Majda Potrata, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Tega predloga zakona ne bom podprla. Je bilo že večkrat povedano, rešuje navidezno samo eni skupini, pa še to ne v celoti, ker je datum uveljavitve problematičen, ker ne popravlja za ves čas. Res pa je tudi, da nisem podprla amandmaja na Odboru za finance, ki ga je vložila Državljanska lista, ker tudi tisti predlog ni bil tak, da bi bil pravno čist, ampak je tudi tisti delal razlike. Navidezno je bil oprt na 5-odstotno znižanje. Teh 5 % se kar naprej suče. Bi pa rada še nekaj povedala. Smo v predprazničnem času, ki bo za vrsto ljudi, zlasti pa za otroke zelo tragičen čas, ker živijo v družinah, zlasti enostarševskih družinah, kjer ni dosti dohodkov in se ne bodo mogli veseliti v taki meri daril, kot se bodo kakšni drugi otroci veselili. Ampak tisto, zaradi česar sem se pa posebej oglasila, je pa to, res je veliko takih, ki prejemajo nizko pokojnino, in to pod 622 evri. Ampak ali se zavedamo, da tudi delavci za polni delavni čas prejemajo minimalno plačo, ki je neto izplačilo 572 evrov, in da imajo ti še otroke, za katere morajo skrbeti, in družino. Mi s tem zakonom vseh problemov ne bomo rešili. Bi pa vladajoča garnitura morala malo bolj slišati tiste, ki jim govorijo o tem, da varčevanje ne prinaša novih delovnih mest. Niste, spoštovana koalicija, povedali, koliko novih delovnih mest ste s tem varčevanjem ustvarili. Samo režete jih. Hvala.
Hvala lepa. Še vidim željo za obrazložitev glasu. Poteka prijava. Prvi ima besedo gospod Darko Jazbec.
Hvala lepa za besedo. Bom zelo kratek. Tri dejstva so. Eno je, da je priznana krivica oziroma napaka. In drugi dve, da se ta napaka ne popravlja vsem in ne za nazaj. To nekako resnično ni sprejemljivo, da bi na tak način varčevali v naši državi in bom glasoval proti. Bi pa rekel, da je tudi toliko nelogičnosti in sprenevedanja, da razumem, da to poganja ljudi na ulice. In ob tem bi opozoril, da prevzamete odgovornost za te stvari. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Stanko Stepišnik, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Čeprav se mi zdi logično, da rešujemo tudi 8 tisoč upokojencev, vendar ta selektivni pristop, udar samo na določene skupine. Imel sem razgovor z določenimi vojaškimi starešinami, ki so izredno prizadeti. Vsi so izgubili skoraj 350 evrov, tisti z višjimi čini, in takega predloga ne morem sprejeti. Še posebno se mi pa zdi narobe, da več ali manj vse povsod uporablja Vlada linearen pristop, to se pravi, vsem enako zmanjšati, poslancem itn. Tukaj je bil pa res namen samo spreti ljudi in udariti po tej skupini, če hočete, partizanov, jugoslovanskih ljudi itn. Verjamem in upam, da bo gospod Virant, ki je obljubil, da se bo to popravilo, vidim ga, gledam, da tudi čuti izredno veliko krivdo, da mu prvič ni šlo skozi, da bo to, če drugače ne, rešilo Ustavno sodišče. Ljudje so pa rekli, da so pripravljeni iti tudi na Evropsko sodišče. Tukaj se moramo vprašati, ali res mora ta država, državljanke in državljani plačati ceno za to trmoglavost, ki jo nekdo zganja. Tako plačujemo za izbrisane, tako bomo plačevali tukaj. Pravzaprav nihče ne nosi odgovornosti. To je po mojem narobe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujemo z obrazložitvijo glasu. Še je želja za obrazložitev. Janko Veber, izvolite.
Hvala. Poskušal bom biti zelo kratek, vas pa vse skupaj spomniti, da 26. praznujemo državni praznik samostojnosti in enotnosti. Enotnost smo dodali zato, ker smo se resnično kot enotni uprli agresorju in osamosvojili Slovenijo. Kakšno praznovanje bo v letošnjem letu, ko ste izločili celo vrsto ljudi, ki so bili pripravljeni žrtvovati svoja življenja za našo samostojnost in enotnost? Glasoval bom proti temu zakonu, ker ohranja to diskriminacijo. In tudi če bo vložen nov zakon, ki smo ga napovedali, se moramo zavedati, da glede na to, da je zakon oziroma proračuna za dve leti sta že sprejeta, kar pomeni, da lahko šele čez dve leti to urejamo. In razmislili bomo o tem, da bomo vložili zakon, ki bo urejal zadevo za nazaj, ker v ustavi po našem mnenju ostajajo utemeljene podlage za to, da rešujemo zadevo tudi za nazaj. Torej glasoval bom proti temu zakonu in predlagam, da zavrnete ta zakon tudi ostali in čim prej, še v temu letu, rešimo ta problem na izredni seji na način, da bomo lahko enotno praznovali svoj praznik. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 34. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPREMEMB LETA 2006 SPREMENJENE MEDNARODNE KONVENCIJE O STANDARDIH ZA USPOSABLJANJE, IZDAJANJE SPRIČEVAL IN LADIJSKO STRAŽARJENJE POMORŠČAKOV, 1978. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 21. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO VELIKEGA VOJVODSTVA LUKSEMBURG O IZMENJAVI IN MEDSEBOJNEM VAROVANJU TAJNIH PODATKOV. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada.Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 82, proti nihče. [[Za je glasovalo 82.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 22. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE BOLGARIJE O IZMENJAV IN MEDSEBOJNEM VAROVANJU TAJNIH PODATKOV. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejela nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, nihče proti. (Za je glasovalo 81.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI PROTOKOLA O SPREMEMBAH KONVENCIJE O MEDNARODNI HIDROGRAFSKI ORGANIZACIJI. Predloga zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti je 1. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 24. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE O POLICIJSKEM SODELOVANJU V JUGOVZHODNI EVROPI. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 82, proti nihče. [[Za je glasovalo 82.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 25. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O PROSTI TRGOVINI MED EVROSPKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER REPUBLIKO KOREJO NA DRUGI STRANI. Predloga zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 82, proti nihče. [[Za je glasovalo 82.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 26. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI OKVIRNEGA SPORAZUMA MED EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER REPUBLIKO KOREJO NA DRUGI STRANI. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 82, proti nihče. (Za je glasovalo 82.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 28. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO SO MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju članov Sveta Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju članov Sveta Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? V svojem osebnem imenu? Odpiram prijavo za obrazložitev glasu. Gospa Alenka Bikar, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Moram povedati, da mi je zelo všeč in da me veseli, da so med predlaganimi člani tudi nekateri nekdanji vrhunski športniki, katerih rezultate izredno cenim, kot so recimo Iztok Čop, Gorazd Štangelj in Katja Koren. Vendar sama in tudi v Pozitivni Sloveniji predloga ne moremo podpreti. Pozitivna Slovenija je tudi nasprotovala noveli zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, ki ga je Državni zbor sprejel letos julija na julijski seji, in to iz več razlogov. Dosedanje pravice do predlaganja članov se odreka Olimpijskemu komiteju Slovenije, Fakulteti za šport in Zavodu za šport Planica. Poleg tega zakon nacionalnim športnim zvezam ne daje možnosti neposredno predlagati člane sveta fundacije, saj bo predlog Državnemu zboru v odločanje predložil strokovni svet Vlade Republike Slovenije in ne nacionalne športne zveze. Menim, da če bi imela Vlada dobre in iskrene namene, bi športne zveze svoje kandidate za člane sveta predlagale neposredno, same, brez dvojnega političnega filtra. Zakon ne zagotavlja boljše rešitve od prejšnje, obstoječe. Ravno nasprotno. Menim, da bo manjša transparentnost in da se bo koncentrirala moč v pristojnem ministrstvu za šport. Zakon torej posega v samostojnost in neodvisnost sveta in vzpostavlja možnost za določanje in odločanje o pravih kandidatih za člane sveta. Na vse to so opozarjali tako nacionalne panožne zveze kot Olimpijski komite Slovenije. Na ta zakon je dal veto tudi Državni svet, zato enostavno ne morem podpreti tudi članov, predlaganih za svet fundacije. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 2. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na Predlog imenovanja za direktorja Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence. Vlada je z dopisom z dne 28. 11. 2012 Državnemu zboru predlagala, da za direktorja Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence imenuje gospoda Andreja Kraška. Besedo dajem predstavniku Vlade mag. Radovanu Žerjavu za dopolnilno obrazložitev predloga imenovanja.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci! Na podlagi prvega odstavka 12.h člena Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence in petega odstavka 14. člena Sklepa o ustanovitvi Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence ter na predlog ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo je Vlada Republike Slovenije sprejela sklep, s katerim predlaga, da se za direktorja Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence imenuje gospod Andrej Krašek, rojen 15. 8. 1974, za dobo petih let z možnostjo ponovnega imenovanja po ponovno izvedenem javnem natečaju. Hkrati pa tudi v skladu z istim zakonom predlaga Državnemu zboru, da se v Svet Javne agencije Republike Slovenija za varstvo konkurence za dobo petih let imenujeta gospod Tino Zajec in gospod dr. Aleš Kuhar. Naj povem ob tem, da smo po tistem, ko je bilo tudi veliko kritik s strani OECD in tako naprej, da je do sedaj Urad za varstvo konkurence in sedaj Agencija za varstvo konkurence bila kadrovsko podhranjena, da smo v tem času prezaposlili z ministrstva 12 zaposlenih na agencijo. Tako s tem zaključujemo neko kadrovsko okrepitev tega regulatorja, ki je izredno pomemben in s tem tudi dejansko omogočamo, da bi ta regulator čim bolj učinkovito začel funkcionirati. Glede na to, da smo ugotovili, da je ogromno upravnih postopkov v zaostanku, jaz ne vidim potem, ko bo vse urejeno, prav nobene možnosti oziroma nobenega argumenta, da ta agencija ne bi mogla neodvisno in učinkovito delovati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog Vlade je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala in predložila predlog sklepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima poslanska skupina Slovenske demokratske stranke in mag. Marko Pogačnik. Se odpoveduje dodatni obrazložitvi. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin oziroma jih ni bilo. Sledi razprava. Ali želi predstavnik Vlade še dodatno besedo? Ne želi. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o imenovanju gospoda Andreja Kraška za direktorja Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence. Ob tem vas želim opozoriti, da bo v skladu s sedmim odstavkom 12.h člena Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina navzočih poslancev. Opozarjam vas, da gre v tem primeru za specifičnost glasovanja, ki je opredeljena le v tem zakonu, zato bo predlagani sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina navzočih, ne pa večina opredeljenih, kar je v skladu s Poslovnikom Državnega zbora splošno pravilo. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet z večino glasov navzočih poslank in poslancev. Prehajamo na Predlog imenovanja članov v Svet Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence. Vlada je z dopisom z dne 28. novembra 2012 Državnemu zboru predlagala, da v Svet Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence za članico imenuje gospo Tino Zajec in za člana dr. Aleša Kuharja. Besedo dajem predstavniku Vlade mag. Radovanu Žerjavu za dopolnilno obrazložitev predlogov imenovanj, kar je gospod minister že izvedel v prejšnji obrazložitvi. Predlog Vlade je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala in predložila predloga sklepov. Sledi prestavitev stališč poslanskih skupin. Besede ne želi nobena od poslanskih skupin. Sledi razprava. Besedo dajem predstavniku Vlade, če želi. Ne želi. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o imenovanju dr. Aleša Kuharja za člana Sveta Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence.Ob tem vas želim ponovno opozoriti, da bo v skladu s petim odstavkom 2.b člena Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o imenovanju gospe Tine Zajec za članico Sveta Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence. Ob tem vas želim opozoriti, da bo v skladu s petim odstavkom, 2. b člena Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 3. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga za imenovanje vršilca dolžnosti predsednika uprave, predsednika sveta in članov sveta Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije in Predloga sklepa o pooblastilu sveta Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije. Vlada je z dopisom z dne 6. 12. 2012 Državnemu zboru predlagala, da za vršilca dolžnosti predsednika uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije imenuje gospoda Iga Grudna, za predsednika sveta Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije gospoda Sama Iršiča, za člane sveta pa gospoda Jana Koblarja, gospoda Boštjana Kolariča, gospoda Jožeta Korbarja in gospoda Roka Prešerna. Vlada je ob tem hkrati predlagala Državnemu zboru, da pooblastil svet agencije za sklenitev pogodbe o zaposlitvi vršilca dolžnosti predsednika uprave. Mandatno-volilna komisija je na podlagi tega predloga Državnemu zboru predložila predlog sklepa. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga imenovanj, tukaj prisotnemu dr. Janezu Šušteršiču, ministru za finance.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci! Vršilec dolžnosti predsednika uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije gospod Janez Benčina je Državni zbor in Vlado obvestil, da odstopa s funkcije vršilca dolžnosti ,in sicer z dne 30. 11., tako da upravo agencije trenutno sestavljata vršilka dolžnosti in članica uprave gospa Janja Holcman Babič in vršilec dolžnosti, član uprave mag. Peter Ješovnik. Glede na to odstopno izjavo in da zagotovimo nemoteno delovanje agencije in njena polna pooblastila je Vlada predlagala Državnemu zboru, da za novega vršilca dolžnosti predsednika uprave imenuje gospoda Iga Grudna, ki bo opravljal naloge predsednika uprave do imenovanja novega predsednika s polnimi pooblastili, se pravi, ki ne bo vršilec dolžnosti, oziroma do morebitne uveljavitve Zakona o Slovenskem državnem holdingu, s katerim bo ta agencija prenehala obstajati, vsekakor pa največ za obdobje šestih mesecev. Z dne 5. 12. so odstopili tudi člani sveta Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije, zato Vlada predlaga Državnemu zboru, da imenuje nove člane, in sicer za predsednika gospoda Sama Iršiča, za člane pa gospoda Boštjana Kolariča, gospoda Jožeta Korbarja, gospoda Roka Prešerna in gospoda Jana Koblarja. S temi imenovanji bo omogočeno nemoteno delovanje agencije v tem prehodnemu obdobju – ki tudi po našem mnenju traja že predolgo od odločitve, ki je bila tudi potrjena in sprejeta v Državnemu zboru, da se agencija nadomesti z državnim holdingom – do uveljavitve tega novega sistema. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog Vlade je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala in predložila predloge sklepov. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke in mag. Marko Pogačnik.
Spoštovana predsedujoča, spoštovani minister, kolegice, kolegi! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo predlog imenovanja vršilca dolžnosti gospoda Iga Gruden podprla. Ocenjujemo, da izpolnjuje vse zakonske zahteve, predvsem pa tudi osebnostne karakteristike zagotavljajo, da bo to delo opravljal korektno in strokovno. V Poslanski skupini SDS bomo predlagane člane podprli tudi glede na dejstvo, da je odstopil svet agencije, prepričani smo, da izpolnjujejo zakonske zahteve, in pa glede na to, da je to imenovanje potrebno, da agencija dela nemoteno naprej in da se ne dela gospodarska škoda. Podprli bomo pa tudi predlog sklepa, da se svet agencije pooblasti za podpis pogodbe. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Socialnih demokratov in gospod Janko Veber.
Hvala za besedo in lep pozdrav v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Ko se pogovarjamo o imenovanju vršilca dolžnosti predsednika uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb in predsednika sveta in članov sveta Agencije za upravljanje kapitalskih naložb, bi vendarle želel spomniti na opozorila, ki smo jih dajali v poslanski skupini na začetku tega mandata, da bo šlo za izjemno neoliberalno politiko te vlade. Takrat je predsednik vlade odgovoril na naše opozorilo, češ, kaj pa sploh vemo, kaj je to, kakšna politika pa je to. No, poglejte. Kriza je vedno priložnost, ko družbo udari z vseh strani. In ta kriza lahko nastane bodisi zaradi naravne katastrofe, zaradi gospodarske krize ali pa tudi zaradi političnega prevrata in podobno. V Sloveniji smo priča gospodarski krizi. Takrat, ko so krize, vlade storijo to, česar prej v normalnih časih ne morejo: sprejmejo neoliberalne reforme, kar pomeni, da zmanjšajo javni sektor, stanjšajo državo, sprivatizirajo vse, kar je mogoče sprivatizirati, trg pa povsem sprostijo brez kakršnihkoli omejitev, tako da odprejo prosto pot agresivnemu kapitalu, ekstremnemu izkoriščanju in kapitalizmu katastrofe. Katastrofe tako postanejo priložnost za bogatenje privilegiranih posameznikov, vsi ostali pa postanejo predmet socialnega eksperimentiranja ali, po domače povedano, preizkusimo, do kod lahko ljudi stisnemo, da lahko še preživijo. In v takšnih razmerah se nahaja danes Slovenija, ko vodi politiko, ki jo resnično lahko opišemo točno s temi besedami, ki sem jih prebral. Gre za neoliberalne reforme. Prav nobena skrivnost ni, če povem, da pooseblja to politiko prav minister za finance gospod Šušteršič. Če pogledamo, kaj vse se je dogajalo v tem obdobju, tem enoletnem vladanju. Prvi korak je bil, kako ukiniti Agencijo za upravljanje kapitalskih naložb. Naj spomnim, v prejšnjem mandatu je agencija bila ustanovljena ravno zato, da je bila uspešen regulator dogajanja z državnim kapitalom, da ni prišlo do nadaljnjega izkoriščanja, izčrpavanja ali tudi kraje državnega premoženja. In prvi cilj je bil, kako ukiniti agencijo. Ker so ugotovili, da še nimajo izdelanih rešitev, so agenciji odvzeli pristojnosti – bistvene pristojnosti. Tako da mora danes zaprositi za soglasje za vsako resnejšo odločitev Vlado, kar je, mimogrede, tudi v nasprotju s smernicami Evrope, ki urejajo to področje upravljanja gospodarskih družb. Pozneje je nastal zakon o Slovenskem državnem holdingu, ki z enim zamahom prenaša 12,5 milijarde evrov premoženja na holding. In to nikoli več ne bo državno premoženje. S tem si ustvarja pomembno pot brez kakršnihkoli pomembnih omejitev, da pride do te divje privatizacije in neusmiljenega vpliva kapitalizma. Potem je sledil zakon o slabi banki, ki posega v zasebni sektor na način, da se lahko preprodajo tudi uspešna zasebna podjetja. V tem obdobju je prišlo tako do odstopov prejšnjih članov agencije, tudi predsednice, do imenovanja vršilca dolžnosti, ki ga je imenovala aktualna vlada. In je tudi zanimivo, v tem obdobju, tudi ko ga je imenovala aktualna vlada, odstopi njihov kandidat kot vršilec dolžnosti predsednika uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb – iz osebnih razlogov, brez nekih tehtnejših obrazložitev. Zanimivo pa je, da se ravno danes sprejema odločitev v skupščini Nove Ljubljanske banke, da prihajajo novi tujci v nadzorni svet Nove Ljubljanske banke. Vlada šele danes predlaga imenovanje novega vršilca dolžnosti. Torej za kako prefinjen načrt gre, da se dejansko izpelje plenjenje slovenskega premoženja in uvede neoliberalni kapitalizem v Sloveniji. Mi bomo podprli vršilca dolžnosti uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb, da začne vsaj funkcionirati ta agencija, bomo pa izrecno nasprotovali svetu te agencije, ki je popolnoma politično sestavljen in nima prav nobene kredibilnosti, da bi imenoval kompetentne ljudi v nadzorne sveta gospodarskih družb in bank. Hvala.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Pozitivne Slovenije in gospod Jani Möderndorfer.
Spoštovani! Da ne bo kakšnih pomot, v Pozitivni Sloveniji seveda nismo bili že prej za agencijo oziroma za AUKN in niti danes nismo. Vendar se danes ukvarjamo s stvarmi, ki pravzaprav na nek način delajo celo zadevo prav smešno. Agencija za upravljanje kapitalskih naložb države z odstopom v. d. predsednika uprave Janeza Benčine že od 30. novembra nima zakonitega zastopnika. Kmalu po njegovem odstopu so odstopili tudi člani akreditacijske skupine AUKN, nato pa so odstopili še člani sveta Agencije za upravljanje kapitalskih naložb. Omenjeni zapleti z organi AUKN predstavljajo lakmusov papir strategije korporativnega upravljanja Vlade. AUKN brez omenjenih organov nima zakonitega zastopnika. Poleg tega pa že nekaj časa ni zmožna opravljati svojih nalog, kar povzroča resno oviro v poslovanju gospodarskih družb, v katerih agencija upravlja z državnimi lastniškimi deleži. Slednje kaotične razmere je povzročila prav koalicija, in sicer z vnaprej sprejeto novelo Zakona o upravljanju kapitalskih naložb države letos spomladi, ko je svetu AUKN odvzela večino nalog, med drugim tudi pristojnost sklepanja pogodb o zaposlitvi s predsednikom in članom uprave agencije. Novela te pristojnosti ni podelila nobenemu drugemu organu, tako je vršilec dolžnosti predsednika uprave vodil AUKN brez pogodbe in brezplačno. Poleg tega je vršilec dolžnosti predsednika uprave v svojih razlogih za odstop tudi navedel, da gre predvsem za različnost pogledov na sistem upravljanja državnega premoženja, člani akreditacijske komisije pa so navedli, da ne morejo več delati skladno s poslovnikom in kodeksom. Enako velja tudi za člane sveta. Pa vendar to ni zmotilo nikogar. Niti ministra. Vladajoča koalicija bi morala pozabiti na svoj kadrovski vrtiljak in imenovanje bivših poslancev in družinskih članov nekaterih javnih funkcionarjev v nadzorne svete podjetij, v katerih ima država kapitalske naložbe, in pomisliti na 7 do 9 milijard evrov državnega premoženja, s katerim upravlja agencija. Upravljanje milijardnega premoženja ne sme biti talec in tudi ne kolateralna škoda koalicijskega kadrovskega vrtiljaka. Gospodarski razvoj in z njim povezana delovna mesta ter socialna varnost so preveč pomembni, da bi bili prepuščeni političnemu klientelizmu in nepotizmu. Sedanji sistem upravljanja, ki je posledica uporabe novele Zakona o upravljanju kapitalskih naložb države, nespoštovanje priporočil dobre prakse, kot sta kodeks upravljanja družbe z deleži države ter merila za ugotavljanje primernosti kandidatov za člane organov teh družb, s strani vladajoče koalicije predstavljajo neodgovorno gospodarsko politiko, ki, kot so navedli v Združenju nadzornikov Slovenije, škoduje družbam samim, vsem deležnikom družb in tudi razvoju prakse korporativnega upravljanja v Sloveniji. Vendar kot kaže, vladajoče koalicije nič ne izuči. Danes bomo sicer z glasovanjem o novih članih organov AUKN odpravili dosedanje brezpravje, ampak kot kaže, bodo odgovorna mesta večinoma zasedli kandidati, ki razen dejstva, da prihajajo iz krogov vladajočih strank oziroma da so člani teh strank, niso ustrezno kvalificirani za opravljanje teh nalog. In škodljiva praksa korporativnega upravljanja se bo pač nadaljevala. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima gospod Matjaž Han. Se odpoveduje razpravi. Naslednja ima besedo gospa Sonja Ramšak. Ne želi besede. Gospod Jožef Jerovšek ravno tako ne. Gospa Alenka Jeraj tudi ne, mag. Marko Pogačnik in gospod Rihar Braniselj tudi ne, prav tako ne želi gospod Janko Veber. Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Kar zadeva upravljanje s kapitalskimi naložbami, lahko samo ugotovimo, da tu ta država nima srečne roke. Mi smo dobili poročilo Agencije za upravljanje s kapitalskimi naložbami o finančnih učinkih upravljanja s kapitalskimi naložbami v letu 2010 in v letu 2011. Za leto 2010 lahko ugotovimo, da je bila donosnost na kapital izrazito nizka, negativna. Namesto pričakovanega donosa 8 ali morda še kakšen višji odstotek, smo doživeli več kot 3-odstotno negativno donosnost. Nekoliko manjša je bila ta negativna donosnost v letu 2011. Vendar tisto, kar je težko spregledati, so pa finančni učinki upravljanja z državnim premoženjem. V letu 2011 je država od teh 7 do 9 milijard evrov vrednega premoženja – pomemben del tega predstavljajo strateške kapitalske naložbe in celo monopoli – dobila vsega 33 oziroma 34 milijonov evrov dividend, ob tem da je za financiranje morala vložiti 507 milijonov evrov sredstev za dokapitalizacije te strukture. Negativnega učinka v letu 2011 je bilo za več kot 470 milijonov evrov. In vsi tisti, ki govorite o tem, da se dogaja neko slabo divje upravljanje, da se je plenil državni proračun, to pravzaprav dejansko drži, kajti to državno premoženje brez stvarnih vložkov – tudi iz državnega proračuna, enostavno sploh ne more funkcionirati. Pričakovali bi, da bi že leta 2011 povprašali po zdravju tiste, ki so vodili Agencijo za upravljanje s kapitalskimi naložbami, in morda tudi že v letu 2012 na začetku mandata oziroma v tem delu. Zagotovo je na tem področju nekaj treba narediti, kajti kadrovska struktura, ki je upravljala z državnim premoženjem, se na tem področju absolutno ni izkazala. In odgovorna vlada, katerakoli bi bila, bi na tem področju morala ukrepati, in to zelo radikalno. Kar zadeva predlog, ki je pred nami, ga bom podprl, tako v obliki kadrovske sestave, začasne seveda, na mestu predsednika in tudi začasno sestavo sveta. Podprl pa bom tudi predlog sklepa, ki sploh omogoča operacionalizacijo odvijanja aktivnosti na tem področju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Možnost za besedo ima tudi predlagatelj, torej Vlada, vendar vidim, da ni želje. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju gospoda Iga Grudna za vršilca dolžnosti predsednika uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije. Želi kdo obrazložiti glas v imenu Poslanke skupine? Gospod Janko Veber, izvolite.
Hvala za besedo. Že v uvodnem nastopu sem povedal, da bomo podprli gospoda Iga Grudna, da prevzame nalogo vršilca dolžnosti predsednika uprave agencije, ker je danes agencija brez vodstva in danes Slovenija nima inštitucije, nima nikogar, ki bi lahko upravljala z 12,5 milijardnim premoženjem oziroma v primeru agencije z 9,5 milijardnim premoženjem. To je tista praznina, ki jo Vlada izkorišča, da lahko naredi to, kar sicer v normalnih razmerah ne bi smela, ne bi zmogla, tudi ni mogoče, da to delaš v nekih normalnih razmerah. Deloma z imenovanjem vršilca dolžnosti vzpostavimo delovanje regulatorja, to je Agencija za upravljanje kapitalskih naložb. Pričakujemo pa od vršilca dolžnosti, da nam bo predstavil, kako vidi upravljanje 9,5 milijardnega premoženja in ali je resnično za Slovenijo edina možna rešitev 100-odstotna razprodaja vseh deležev v naših najpomembnejših podjetjih, kot so Petrol, Telekom, Triglav in druga podjetja, kot so tudi Nova Kreditna banka Maribor, Nova Ljubljanska banka. Skratka povsod, kjer lahko vplivamo na uspešen gospodarski razvoj in porast bruto domačega proizvoda. Agencija, ki je bila ustanovljena z namenom, da upravlja kapitalske naložbe, je v enem letu uspela pripraviti prav vse pravne podlage za uspešno upravljanje. In to se je v praksi in v vseh poročilih tudi dokazalo oziroma je razvidno, da je rast vrednosti premoženja Slovenije v vseh teh družbah bila v porastu, da je dobičkonosnost bila v porastu, in to v vsega leto in pol delovanja agencije. Govoriti o tem, da nimamo sreče – ne gre za srečo. Gre za zavestno onemogočanje agencije, da naprej upravlja svoje delo, predvsem pa, da to delo opravlja brez neposrednega vpliva politike. In to je ključ, zakaj je najbrž da tudi prejšnji predsednik, ki ga je imenovala zdajšnja aktualna politika, odstopil in zakaj danes imenujemo novega vršilca dolžnosti. Naj ponovim, ga bomo podprli, pričakujemo pa, da bo v Poslanski skupini Socialnih demokratov predstavil pogled na upravljanje 9,5 milijardnega premoženja. Res želimo slišati, kako bo upravljal ali pa bo samo podprl razprodajo. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev v lastnem imenu. Odpiram prijavo za obrazložitev. Želi kdo besedo? Očitno ne. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za jih je glasovalo 57, proti 22. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju gospoda Sama Iršiča za predsednika sveta Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije ter o imenovanju gospoda Jana Koblarja, gospoda Boštjana Kolariča, gospoda Jožeta Korbarja in gospoda Roka Prešerna za člane sveta Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije. Ob tem vas želim opozoriti, da bo v skladu s prvim odstavkom 18. člena Zakona o upravljanju kapitalskih naložb Republike Slovenije sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Odpiram prijavo za obrazložitev v imenu poslanske skupine. Gospod Janko Veber, izvolite.
Hvala. Pri imenovanju članov v svet agencije moram povedati, da bomo v Poslanski skupini socialnih demokratov nasprotovali imenovanju kandidatov, ki so bili predlagani s strani Vlade, da jih Državni zbor imenuje na to pomembno funkcijo. Ne glede na to, da je aktualna vlada odvzela svetu agencije pomembno pristojnost in je omejila pravzaprav njihovo pristojnost zgolj na to, da imenuje kadrovsko-akreditacijski svet, ki izbira ljudi, da zastopajo potem Slovenijo oziroma državo v nadzornih svetih, v upravah gospodarskih družb. In tukaj potrebujemo zelo kompetentne ljudi. To, da aktualna vlada kadruje samo politično kompetentne ljudi, ne glede na njihovo strokovno usposobljenost, ne glede na njihove delovne izkušnje, je samo nadaljevanje tega razmišljanja v tem, ko predlaga kandidate, ki so recimo v dosedanji praksi delali na področju lokalne samouprave, vodenja javnih razpisov, prej recimo na Inštituti dr. Janeza Evangelista Kreka, potem imamo kandidata, ki prihaja iz podjetja Steklarna Rogaška d. d., ampak se je ukvarjal z nabavo in logistiko, med dvema enotama v podjetju, da je dobava tekla nemoteno, potem imamo kandidata, ki ima svoje izkušnje v Študijskem centru za narodno spravo, in oprostite, to resnično niso reference, ob vsem spoštovanju do predlaganih kandidatov, da bi lahko oblikovali nov kadrovsko-akreditacijski svet, ki je odstopil. In kako bodo določili kandidate, ki bodo imenovani v nadzorni svet družb, v uprave družb, ki upravljajo z ogromnim premoženjem, ki morajo sprejemati pomembne poslovne odločitve in za to prevzemati tudi odgovornost? Ta ekipa, ki je tukaj imenovana, po našem mnenju tega ne more opraviti, zato bomo tem kandidatom nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Ima kdo željo? Če ne, potem prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za 51, proti 29. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet z večino vseh poslancev. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim Državni zbor pooblašča svet Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije, da sklene pogodbo o zaposlitvi z vršilcem dolžnosti predsednika uprave. Proceduralno. Gospod Janko Veber, izvolite.
Hvala. Glede sprejetja tega sklepa bi bilo vendarle treba opozoriti, da smo na Mandatno-volilni komisiji bili opozorjeni s strani predsednice te komisije gospe Sonje Ramšak, da ne more dati na glasovanje sklepa, s katerim bi pooblastili svet za sklenitev pogodbe o zaposlitvi z vršilcem dolžnosti člane uprave, pozneje je sicer na predlog koalicijskega poslanca prišlo do tega glasovanja in koalicija si je to izglasovala na Mandatno-volilni komisiji. Predsedujoča, proceduralno, mislim, da bi bilo zelo umestno, da pred odločanjem pridobimo mnenje Zakonodajno-pravne službe, ali Državni zbor lahko odloča o tem sklepu, ki nima podlage v veljavni zakonodaji, ki ureja to področje. Moje proceduralno vprašanje je, ali je mogoče pred odločanjem pridobiti mnenje Zakonodajno-pravne službe. Hvala.
Hvala lepa, gospod Janko Veber. V skladu s 5. točko 66. člena Poslovnika Državnega zbora vas obveščam, da sem pozvala predstavnika Zakonodajno-pravne službe, da nam poda obrazložitev ustno in nam jo bo tudi takoj podal. Prihaja gospod Božo Strle, vodja Zakonodajno-pravne službe. Izvolite, gospod Božo Strle, obrazložitev.
Hvala za besedo, gospa predsednica. Spoštovane poslanke in poslanci! V tem kratkem času sem poskušal pripraviti eno kratko mnenje o tej zadevi, ki gre takole. Zakon o upravljanju kapitalskih naložb ne določa, kdo sklepa pogodbo o zaposlitvi s predsednikom oziroma vršilcem dolžnosti predsednika uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije. Agencija je bila z navedenim zakonom ustanovljena kot samostojen in neodvisen državni organ, ki skladno z določbami zakona odgovarja Državnemu zboru. Samostojnost in neodvisnost agencije je bila po prvotni ureditvi izpeljana tudi tako, da je imel pristojnost za nadzor nad poslovanjem agencije in izpolnjevanjem letnega načrta svet agencije, torej notranji organ agencije. Takratna ureditev neodvisnosti agencije je narekovala tudi določbo, s katero je bila izrecno izključena uporaba 6. in 7. člena Zakona o vladi. 6. člen Zakona o vladi namreč določa, da vlada izvršuje pravice in dolžnosti, ki pripadajo Republiki Sloveniji kot ustanoviteljici zavodov, gospodarskih družb in drugih organizacij, če ni s posebnim zakonom drugače določeno. Ta določba Zakona o vladi bi bila za vlado tudi ustrezna zakonska podlaga za sklenitev pogodbe o zaposlitvi, če ne bi bilo drugačne zakonske ureditve. Kot rečeno pa se z navedeno določbo za področje upravljanja s kapitalskimi določbami ti določbi ne uporabljata. Vendar pa je bilo s spremembami Zakona o upravljanju kapitalskih naložb v veliki meri poseženo v sicer še vedno deklarirani samostojni, neodvisni status Agencije za upravljanje kapitalskih naložb. Za vprašanje, ki ga obravnavamo, je pri tem posebej treba izpostaviti, da se je pristojnost za nadzor nad poslovanjem agencije in izpolnjevanjem letnega načrta agencije prenesla s sveta agencije na vlado. Kolikor je nam, sicer neuradno, znano, je do tega prenosa nadzorne funkcije pogodbo o zaposlitvi z upravo sklepal svet agencije, pri čemer se je zelo verjetno izhajalo iz smiselne uporabe ureditve gospodarskih družb glede sklepanja pogodb o zaposlitvi z upravo, ker izrecne zakonske podlage tudi takrat ni bilo. Zakonodajno-pravna služba je ob novelah zakona vse skozi opozarjala na določene kontradiktornosti med deklarirano samostojnostjo in neodvisnostjo statusa agencije in spremembami ureditve, ki so dejansko posegale v takšen status. Takšna kontradiktornost obstaja po našem mnenju tudi med prenosom nadzorne funkcije na vlado in še vedno veljavno določbo zakona, ki določa prenehanje uporabe 6. in 7. člena Zakona o vladi. Ta določba se je po našem mnenju vsebinsko izčrpala in bi jo bilo treba črtati, kar bi odpravilo tudi dileme glede pristojnosti za sklenitev pogodbe o zaposlitvi z upravo. Po našem mnenju bi bilo zakon sicer mogoče tudi v tem smislu sedaj razlagati, vendar do ustrezne zakonske ureditve bo vprašanje pristojnosti za sklenitev pogodbe o zaposlitvi ostalo odprto in podvrženo različnim možnim razlagam. Da bi Državni zbor lahko brez sence dvoma podelil pooblastilo svetu agencije, bi morala biti najprej podana nedvomna zakonska pristojnost Državnega zbora za sklenitev pogodbe o zaposlitvi, poleg tega pa še zakonska podlaga za prenos te pristojnosti. Ti pogoji niso izpolnjeni, vendar pa je treba upoštevati, da bi lahko bilo še bolj sporno oziroma nezakonito stanje, ko bo zaradi navedenih razlogov prišlo do neke vrste kompetenčnega spora o vprašanju pristojnosti za sklenitev pogodbe o zaposlitvi z vršilcem dolžnosti predsednika uprave agencije in posledično nesklenitve te pogodbe ali odstopa že imenovanega vršilca dolžnosti s te funkcije. Ob tehtanju navedenih vidikov predvsem pa upoštevanju dejstva, da vršilca dolžnosti predsednika uprave agencije imenuje Državni zbor, je po našem mnenju v takšni pravni situaciji primarna odgovornost Državnega zbora, da vršilcu dolžnosti predsednika uprave, če ga je že sam imenoval, izjemoma vsaj zagotovi tudi možnost sklenitve ustrezne pravne podlage, to se pravi pogodbe za njegovo zaposlitev in upravljanje nalog vršilca dolžnosti. Še enkrat pa želim poudariti, da problem izvira iz nekonsistentne in v veliki meri kontradiktorne zakonske ureditve tega področja in ga je nesporno mogoče rešiti le z ustrezno spremembo Zakona o upravljanju kapitalskih naložb na primer v smeri, da organ, ki opravlja nadzor nad poslovanjem agencije, to je vlada, izvršuje tudi ustanoviteljske pravice na podlagi 6. in 7. člena Zakona o vladi. Hvala.
Hvala lepa, gospod Strle, za obrazložitev. Želi kdo pred glasovanjem obrazložiti glas v lastnem imenu? Ne želi. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 25. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju Državne volilne komisije. Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, gospod Janko Veber.
Hvala za besedo. Opravičujem se za zaplet. Stališče pri imenovanju članov Državne volilne komisije Socialnih demokratov je naslednje. Državna volilna komisija je najvišji volilni organ v Republiki Sloveniji in ima pomembno vlogo v sistemu parlamentarne demokracije. Temu primerne so tudi njene pristojnosti, saj med drugim skrbi za zakonito izvedbo volitev in referendumov, usklajuje delo volilnih komisij, volilnih enot in okrajnih volilnih komisij, objavlja izide volitev, izdaja potrdila o izvolitvi, imenuje tajnika Državne volilne komisije ter opravlja še druge pomembne naloge iz svojih pristojnosti. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo sicer potrdila novo predlagano sestavo Državne volilne komisije, ki jo bo Državni zbor danes predvidoma potrdil za nov štiriletni mandat. Želimo pa opozoriti na nekatere pomanjkljivosti oziroma po našem mnenju slabosti, ki se navezujejo na ta postopek imenovanja ter na ne izbiro nekaterih predlaganih kandidatov iz ustavnopravne stroke, ki očitno tokrat prvič ne bodo dobili svojega mesta v Državni volilni komisiji. Treba se je zavedati, da je volilno pravo del ustavnega prava ,zato bi bilo po naši oceni prav, da bi v Državni volilni komisiji sodeloval vsaj kakšen ustavnopravni strokovnjak. Tako je bilo tudi vedno do sedaj, vse od osamosvojitve Slovenije. Kandidature so vložili tudi štirje doktorji ustavnega prava, pa nobeden izmed njih ni prišel skozi sito izbora na Mandatno-volilni komisiji. V Poslanski skupini Socialnih demokratov takšno odločitev vladajoče koalicije obžalujemo, še bolj pa obžalujemo dejstvo, da so bili posamezni, v javnosti ugledni, pravni strokovnjaki izločeni s seznama kandidatov še pred samim glasovanjem na Mandatno-volilni komisiji. Tako na seznam kandidatov koalicijska večina ni uvrstila dolgoletnega člana Državne volilne komisije iz vrst ustavnopravnih strokovnjakov ter nekdanjega ustavnega sodnika dr. Franca Grada. Formalno za koalicijo naj ta kandidat ne bi predložil dokazila, da je pravni strokovnjak, čeprav ga je Državni zbor predhodno večkrat imenoval za člana Državne volilne komisije prav kot pravnega strokovnjaka. Če drugo ne, so vsaj prejšnja imenovanja Državnega zbora dokazilo o njegovi strokovnosti, zato nam odločitev Mandatno-volilne komisije resnično ne more biti za zgled. Prej nasprotno. Menimo, da s tem smešimo Državni zbor. V Poslanski skupini Socialnih demokratov upamo, da se je odsotnost ustavnopravnih strokovnjakov v novi sestavi Državne volilne komisije pri njenem vsebinskem delu ne bo poznala in bo uspešno opravila svoje delo ter upravičila zaupanje koalicije, ki ji ga bomo danes namenili. Zato ji seveda želim uspešno delo v novem mandatu in upajmo, da bo to delo opravljeno na način, da ne bo prišlo do ugotavljanja, da je pravna država zopet ogrožena.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Pozitivna Slovenija in gospod Jani Möderndorfer.
To, s čimer se danes ukvarjamo, seveda ni prvič. In če se bo to nadaljevalo, bo žalostno, kajti tisti, ki vodi MVK, je seveda v prvi vrsti ta hip, lahko ugotavljam, tudi najbolj odgovoren za to, da je do tega sploh prišlo. Saj je predsednica Mandatno-volilne komisije tista, ki ima po poslovniku možnost, da take nesmisle že na samem začetku izloči. Pa vendar verjamem, da bo znala razložiti, da temu ni tako. V Pozitivni Sloveniji bomo sklep o imenovanju članov Državne volilne komisije podprli, ker starim članom komisije v kratkem poteče mandat, je pa treba seveda čim prej imenovati novo sestavo same komisije. Želeli pa bi opozoriti na same zaplete s postopki imenovanja na pristojnem delovnem telesu, ki po našem mnenju predstavljajo svojevrstno blamažo Državnega zbora. Gre predvsem za zaplet pri imenovanju članov oziroma kandidatov izmed pravnih strokovnjakov, ki so se javili na javni poziv. Kot veste, Mandatno-volilna komisija na seznam kandidatov, o katerih se je glasovalo, zaradi domnevno nepopolnih vlog ni uvrstila dr. Franca Grada, enega izmed priznanih strokovnjakov za volilne sisteme in sedanjega člana komisije. Slednje ravnanje se nam zdi absurdno. Profesor dr. Grad je med leti 2007 in 2008 opravljal funkcijo sodnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije. V petih mandatih pa je opravljal naloge člana Državne volilne komisije. Poleg tega prof. dr. Franci Grad sodi v sam vrh ustavnopravnih in volilnopravnih strokovnjakov v Republiki Sloveniji. Pri tem pa bi radi opozorili, da je bil dr. Grad na omenjeno funkcijo izvoljen v Državnem zboru. Strokovna usposobljenost prof. dr. Grada je torej v celoti znana tudi Državnemu zboru. Zato se nam zdi absurdno in neprimerno, da predsednica Mandatno-volilne komisije slednjega dejstva ni upoštevala. Pri tem se je formalistično sklicevala na to, da bi moral dr. Grad priložiti potrdilo o statusu pravnega strokovnjaka. V Pozitivni Sloveniji menimo, da je status pravnega strokovnjaka status, ki si ga posameznik pridobi v strokovni javnosti na podlagi svojega preteklega dela, izkazanih pedagoških in znanstvenoraziskovalnih izkušenj in na druge splošno priznane načine. In slednje je bilo za dr. Grada v vlogi več kot obširno omenjeno. Želeli bi torej opozoriti na neprimeren in podcenjujoč odnos Državnega zbora do omenjenega pravnega strokovnjaka in tudi ostalih v upanju, da do podobnih situacij v prihodnosti naj ne bi več prihajalo. Seveda na to lahko, upam, res upamo.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke in gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Zadnje čase se veliko ukvarjamo s kritikami takšnih ali drugačnih izbir. Tukaj moram ugotoviti, da je Mandatno-volilna komisija tako kot v vseh drugih primerih objavila javni poziv in v tem javnem pozivu je bilo natančno specifirano, katere priloge morajo kandidati predložiti, če hočejo kandidirati recimo v tem delu iz nabora pravnih strokovnjakov. Ko smo oblikovali te razpisne pogoje, ni bilo nobenih pripomb. Tudi nobene izjeme ni bilo za tiste, ki naj bi že bili v Državni volilni komisiji, ali tiste, ki naj bi na tak ali drugačen način izpolnjevali status pravnega strokovnjaka. Se pravi, vsa ta dokazila so morali tisti, ki so kandidirali, predložiti. Mislim, da je Mandatno-volilna komisija ravnala enako, kajti ni izločila samo enega pravnega strokovnjaka ali pa nekoga, ki ni imel vseh prilog, ampak je do sedaj v tem mandatu in podobno je bilo tudi v preteklih mandatih, ker sem deloval v delu Mandatne komisije tudi v prejšnjih mandatih, enako. To se pravi, da tukaj ne gre za noben unikum ali za nobeno drugačno ravnanje. Mimogrede, pri imenovanju te Državne volilne komisije je bil izločen tudi dosedanji namestnik predsednika Državne volilne komisije iz istih razlogov, ker ni predložil enega izmed dokumentov, pa je bil član oziroma namestnik predsednika Državne volilne komisije. Izmed pravnih strokovnjakov ni bil zaradi nepopolne vloge izločen samo dr. Franci Grad, ampak je bilo izločenih še nekaj drugih pravnih strokovnjakov. Zato se mi zdi tudi ta pristop, ko argumentirate, zakaj je eden izmed teh izločenih primeren, drugi pa ne, pravzaprav problematičen, kajti če izbiramo, potem izbiramo vse na enak način in na osnovi izpolnjevanja enakih kriterijev. Če bi v razpis zapisali kakšen drugačen postopek, to se pravi, da bi Mandatno-volilna komisija lahko sama zbirala dokumentacijo o kandidatih ali kako drugače, potem bi lahko bil tudi izbor drugačen. Vendar bilo je tako, kot je bilo ugotovljeno v postopku na Mandatno-volilni komisiji. Tako kritike, še posebej kritike, ki so usmerjene na predsednico Mandatno-volilne komisije, niso korektne. Ravnala je dosledno, tako kot je bilo v razpisu zapisano. Mi bomo ta predlog liste podprli. Zdi se nam glede na kandidature, ki so prišle, in na stopnjo popolnosti kandidatur primeren predlog, in ne vidimo razloga, da bi kakorkoli drugače oporekali kvaliteti izbora za člane Državne volilne komisije. Tej komisiji želim uspešno delo, dosedanji sestavi pa se zahvaljujem za tisto, kar so v tem mandatu opravili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju Državne volilne komisije. Želi kdo v imenu poslanske skupine obrazložiti glas? V imenu Poslanske skupine želi besedo gospod Jani Möderndorfer. Izvolite, gospod Möderndorfer, imate besedo.
Seveda bom glasoval za, vendar je treba več kot jasno povedati, da Državni zbor in Mandatno-volilna komisija se lahko na takšnem primeru tudi kaj nauči in spremeni tisto, česar do zdaj ni želela spremeniti. To pa je, da kadar objavlja razpis, da vedno možnost za dopolnitev vloge. In s tem rešimo vse probleme. Na to je bila že večkrat opozorjena tudi znotraj te iste Mandatno-volilne komisije, vendar te želje in namere ni. V tem je osnovni problem, zato to sprenevedanje, kdo je korektno ravnal in kdo ne, je nesmiselno, kajti razprava je o tem tekla tudi v teh primerih v Državnem zboru v tem mandatu večkrat.
Hvala lepa. Odpiram prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prijava poteka. Prva ima besedo gospa Sonja Ramšak.
Spoštovana predsedujoča, hvala za besedo. Kolegice in kolegi! Vseskozi od kar sem imenovana za predsednico Mandatno-volilne komisije prejemam s strani opozicijskih strank kritiko na svoje delo. Zakaj? Zato ker postopam točno v skladu s Poslovnikom Državnega zbora in ker se držim načina dela, ki je bil tudi v preteklosti znan za Mandatno-volilno komisijo. Vsi postopki imenovanja, vezani na javne razpise, ki se obravnavajo na seji Mandatno-volilne komisije, so se po enakem postopku obravnavali tudi v prejšnjem mandatu, vendar pa takrat ni bilo takšnih zapletov, ker je to Mandatno-volilno komisijo vodil član Socialnih demokratov. Ko očitate, da ne želimo dopolnjevanja vlog kandidatov, moram opozoriti na to, da pri Mandatno-volilni komisiji gre za javni poziv, v katerem so točno navedeni pogoji, pod katerimi lahko posameznik ali organizacija kandidira za posamezne funkcije, in da v tem primeru mora veljati obravnava vseh kandidatov pod enakimi pogoji. Vsi kandidati so obravnavani do zdaj pod enakimi pogoji in nihče ni imel prednosti ali pa da smo ga zavrnili zaradi tega, ker bi izpolnjeval vse pogoje, ki so bili navedeni v javnih razpisih. Če pa bi upoštevali to, kar sem že večkrat tudi na sami seji Mandatno-volilne komisije povedala, da niso priložene vse priloge, si pa zamislite, da ko nekomu poteče mandat in je treba v roku obravnavati izvoljivost novih kandidatov, če se na razpis prijavi 200 kandidatov, mi povejte, kdaj in kako lahko potem strokovne službe in Državni zbor zagotovi, da bomo v roku izpolnili tudi svoje pristojnosti in obveznosti. Verjamem pa, da se gospod Grad počutil morda užaljenega, vendar za mene je to velika avtoriteta in ne gre za ime gospoda Grada, ampak gre za enako obravnavo po ustavi. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Majda Potrata, izvolite.
Hvala za besedo. Ne bo prvič, da protestiram zoper način dela Mandatno-volilne komisije in zlasti njene predsednice. Bom povedala tako. Red je red, četudi je slab. To je njeno načelo. Nekajkrat sem bila na tej seji in povedala, da so bile odločitve krivične, da ne rečem neumne. Ko smo odločali o vlogah za člane programskega sveta, je bila iz takih, zdaj bom pa rekla birokratsko kot slabšalno, ne uradniških razlogov izločena kandidatka ki je prišla z ZRC-ja. To je Znanstvenoraziskovalni center Slovenske akademije znanosti in umetnosti, ker baje ni bilo priloženo potrdilo iz registra društev, prosim. Je bilo še kaj drugega tudi in smo nekajkrat povedali, ko je razpis, se po razpisu po postopku lahko tudi dopolnjujejo vloge. Trenutno ima ta vlada problem z odločbami o Zoisovih štipendijah. V razpisu ni bilo potrdila o začasnem prebivanju, pa so zavračali ta dodatek. Gre preprosto za to, da je treba con granus salis odločati, in to gre izrazito za napačno razumevanje nekaterih stvari. Saj, lepo vas prosim, nekaj pravnikov ni ustrezalo in je bilo izločenih! Gre za izrazito žaljivo in neprimerno obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Tanko, proceduralno želite? Izvolite.
Hvala lepa. Mi smo razprave zaključili. Smo v fazi obrazložitve glasu. Nismo prišli, gospa Potrata, v fazo žalitve kolegov poslancev, ampak smo v fazi obrazložitve glasu, pri točki, ki se ji reče: predlog sklepa za imenovanje Državne volilne komisije. In pričakujem od vas, ki vodite to obrazložitev, ta del seje, da primerno reagirate in primerno ukrepate. Pa samo še eno pojasnilo. Na Mandatno-volilni komisiji je bila večkrat dana pobuda, da predlagate dopolnitve ali pa predloge za javne pozive. Gospa in člani, ki o tem razpravljate, nihče ni posredoval nobenih predlogov za drugačne oblike javnih razpisov.
Gospod Tanko, opozorili ste me in jaz vas [[...]]
Bom dal še pojasnilo. In drugič, o tem, kako ravna, o tem, kdo gre na glasovanje, ne odloča predsednica Mandatno-volilne komisije, ampak odločajo prisotni člani Mandatno volilne komisije s sklepom, z glasovanjem. Tako da so [[...]]
Proceduralni predlog, gospod Tanko, vljudno prosim, da se tudi vi držite predloga.
Sem povedal proceduralni predlog na začetku, če niste poslušali, da primerno vodite sejo in da opozorite tiste, ki ne razpravljajo. V okviru proceduralnega predloga pa sem najprej opozoril na problem, potem sem vam pa povedal ,da bom dal še dve pojasnili pri tem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovani, ugotavljam, da tudi če grem po vrsti, prijavljeni ste bili štirje za obrazložitev glasu oziroma dva še sta na vrsti. Ugotavljam, da tako prva, ki je razpravljala, kot potem naslednja, tudi prva – gospa Ramšakova je omenjala opozicijske poslance, tako da lahko rečem, da vsak je na nek način kršil poslovnik pri obrazložitvi glasu in pri proceduralnem tudi delno. Izvolite, gospod Möderndorfer.
Hvala lepa. Proceduralno. Predvsem, predsedujoča, bi želel opozoriti na naslednjo zadevo. Gospod Tanko je proceduralno opozoril na neka določena dejstva, da naj bi gospa Potrata razpravljala v okviru obrazložitve glasu, sam pa je eklatantno zlorabil vzklik proceduralno in svojo razpravo izkoristil z nekim jasnim pojasnilom, češ, da bo dal neko pojasnilo. To je spet nek novum znotraj poslovnika ali pa neke parlamentarne prakse, tako da je treba gospodu Tanku razložiti, dolžina dobe in pa veščina zlorabe instituta proceduralno še ne pomeni, da mu dovoljuje, da sam najprej nekoga zlorablja, potem pa zlorablja še sam sebe. Hvala lepa, dajmo nehati s tem.
Hvala lepa. Naslednji je dr. Gregor Virant. Prosim, če se lahko še toliko skoncentrirate, da speljemo glasovanje do konca in obrazložitve.
Glasoval bom za, čeprav imam s tem sklepom zelo podobne probleme kot nekateri kolegi iz opozicije. Ne bom kritiziral predsednice Mandatno-volilne komisije, ampak bom kritiziral ta naš sistem javnih pozivov, ki je totalno zbirokratiziran. Jaz sem se štiri leta boril proti birokratskim neumnostim in če mi kaj dvigne pritisk, mi dvignejo pritisk birokratske neumnosti. Poglejte, obstaja možnost, da se tistega, ki je neko pomanjkljivost, nek papir pozabil priložiti recimo k neki prijavi, da se ga pozove in da to stori. Še posebej če gre za nebistveno stvar. In treba je ločiti bistveno od nebistvenega. In sistem, ki izloči dr. Franca Grada zato, ker ni priložil dokazila, da je pravni strokovnjak, oprostite, je res butast sistem. In to na MVK morate popraviti. Morate popraviti! Pa to ni kritika predsednice, ampak je kritika delovanja celotnega sistema javnih pozivov. Na ta način to ne gre.
Besedo ima gospa Maša Kociper.
Hvala lepa. Jaz bom iz revolta, glede na to, da bo očitno ta komisija vseeno izglasovana, kar je prav, glasovala proti iz revolta nad proceduro, ki se je zgodila na Mandatno-volilni komisiji, in glede na to, kaj vse je bilo povedano in kar se ni zgodilo prvič. Gre resnično za to, da se v nekem formalizmu skrivajo interesi določene opcije, ki vztraja na tem, da ima na posameznih funkcijah izrazito svoje ljudi. Ne samo, da spoštovani prof. Grad očitno ni znal izpolniti svoje vloge, ni je znal izpolniti tudi dr. Zagorc, dr. Pogorevc in dr. Štraus. Sami predavatelji, eden od njih namestnik vodje Zakonodajno-pravne službe. Očitno vsi ti ljudje, doktorji ne znajo za gospo Ramšakovo izpolniti vlog. Tako da namesto doktorjev imamo zdaj v Državni volilni komisiji, z vsem spoštovanjem do vseh, ki jih bom prebrala, ampak samo da vidimo njihovo prepoznavnost kot pravnih strokovnjakov: dr. Kambiča, gospoda Vesenjaka, gospo Fister in gospo Leustek. Nič ne komentiram, govorim o pravni prepoznavnosti ljudi. To je res smešno, gre za zlorabo poslovniških določil na MVK in iz revolta proti takšnemu delovanju bom glasovala proti temu sklepu.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 68, proti 7. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Obvestila Okrožnega sodišča v Mariboru, Preiskovalni oddelek, o dovoljenju za začetek kazenskega postopka zoper poslanca mag. Ivana Vogrina. Obvestilo je v obravnavo Državnemu zboru posredovalo Okrožno sodišče v Mariboru, Preiskovalni oddelek. Obvestilo je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru pisno poročala. Prehajamo na odločanje. Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da sprejme naslednji sklep: Državni zbor na podlagi tretjega odstavka 83. člena Ustave Republike Slovenije ter 22. člena Zakona o poslancih v zvezi z obvestilom Okrožnega sodišča v Mariboru, Preiskovalni oddelek, številka I Kpr 54851/2012 z dne 22. 11. 2012 o dovoljenju za začetek kazenskega postopka zoper poslanca Državnega zbora mag. Ivana Vogrina zaradi suma storitve kaznivega dejanja poslovne goljufije po prvem odstavku 228. člena Kazenskega zakonika KZ/1 ne prizna imunitete poslancu Državnega zbora mag. Ivanu Vogrinu in dovoli vodenje kazenskega postopka. Na podlagi prvega odstavka 207. člena Poslovnika Državnega zbora Državni zbor o predlogu sklepa odloči brez razprave. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti 1. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Obvestila Okrožnega sodišča v Mariboru, Preiskovalni oddelek, o dovoljenju za začetek kazenskega postopka zoper poslanca mag. Ivana Vogrina, EPA 817 /VI. Obvestilo je v obravnavo Državnemu zboru posredovalo Okrožno sodišče v Mariboru, Preiskovalni oddelek. Obvestilo je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru pisno poročala. Prehajamo na odločanje. Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da sprejme naslednji sklep: Državni zbor na podlagi tretjega odstavka 83. člena Ustave Republike Slovenije ter 22. člena Zakona o poslancih v zvezi z obvestilom Okrožnega sodišča v Mariboru, Preiskovalni oddelek, številka I Kpr 50565/2012 z dne 3. 12. 2012 o dovoljenju za začetek kazenskega postopka zoper poslanca Državnega zbora mag. Ivana Vogrina zaradi suma storitve kaznivega dejanja poslovne goljufije po prvem odstavku 228. člena Kazenskega zakonika KZ/1 v zvezi s členom 54. KZ/1 ne prizna imunitete poslancu Državnega zbora mag. Ivanu Vogrinu in dovoli vodenje kazenskega postopka. Na podlagi prvega odstavka 207. člena Poslovnika Državnega zbora o predlogu sklepa odloči brez razprave. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti 1. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o razrešitvi predsednice in člana ter izvolitve predsednika in članice Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb Predlog je v obravnavo Državnemu zboru predložila Poslanska skupina Pozitivna Slovenija. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Pozitivna Slovenija in gospod Jani Möderndorfer. Ne bi podal posebej obrazložitve. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, ki tudi ne bo podala obrazložitve. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslancev o predlogu sklepa. Imamo dva prijavljena poslanca. Ugotavljam, da se odrekata razpravi. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v Komisiji za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb razrešita predsednica mag. Melita Župevc in član gospod Jerko Čehovin, za predsednika pa se izvoli gospod Jerko Čehovin, za članico pa mag. Melita Župevc. Ob tem vas obveščam, da bo na podlagi 2. odstavka 10. člena Zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostnih služb sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil sklep soglasno sprejet. Čestitam predsedniku in s tem prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali v četrtek, 20. decembra 2012. Prekinjam tudi 9. sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali v ponedeljek, 17. decembra 2012, ob 10.uri. Zahvaljujem se vam za sodelovanje in vas lepo pozdravljam.