Dobro jutro, dober dan. Začenjamo oziroma nadaljujemo sejo Državnega zbora. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DEVIZNEM POSLOVANJU PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Pred začetkom obravnave bi vas, spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje, obvestila, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanki in poslanci: mag. Melita Župevc, gospa Polonca Komar, gospod Marijan Pojbič, mag. Marko Pogačnik, gospod Samo Bevk od 12. 30 ure dalje in gospod Matjaž Zanoškar. Vse prisotne še enkrat prav lepo pozdravljam. Kot že rečeno, nadaljujemo z 9. sejo Državnega zbora, in sicer s 4. točko dnevnega reda. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o deviznem poslovanju po skrajšanem postopku je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade dr. Dejanu Krušču, državnemu sekretarju na Ministrstvu za finance. Izvolite.
Dobro jutro. Spoštovani, spoštovane! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o deviznem poslovanju je v obravnavo Državnemu zboru posredovala Vlada Republike Slovenije. Na kratko bi rad predstavil namen in vsebino predloga. V trenutno veljavnem zakonu ni pravne podlage za ravnanje z zaseženo gotovino oziroma za njen prenos v proračun. Gre za primere, ko te gotovine ni mogoče več vrniti. Zasežena gotovina, ki se hrani na posebnih namenskih računih, lahko ostane na teh računih tudi po roku, ko vračila zaradi zastaranja pravice ni več dopustno izvesti. Višina teh sredstev znaša trenutno približno 2 milijona evrov. S predlagano novelo zakona se opredeljujeta pristojnost in način ravnanja v teh primerih ter ureja uporaba predpisov glede roka zastaranja pravice do vračila. Nadalje se s tem predlogom zakona spreminjajo tudi določbe glede oseb, ki opravljajo dejavnost menjalniških poslov. Te določbe bodo Banki Slovenije zagotavljale učinkovitejši nadzor. Tako bo Banka Slovenije izdala dovoljenja za opravljanje menjalniških poslov ali pa ne bo izdala le-teh, če niso izpolnjeni pogoji. Te določbe bodo Banki Slovenije zagotavljale učinkovitejši nadzor, predvsem pa v primeru neizpolnjevanja zakonskih pogojev poenostavile postopek odvzema dovoljenja za opravljanje menjalniških poslov. Spoštovani in spoštovane! Vlada Državnemu zboru predlaga, da sprejme predlagano besedilo zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o deviznem poslovanju. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo članici odbora gospe Patriciji Šulin.
Predsedujoča, hvala za besedo. Pozdrav vsem prisotnim. Odbor za finance in monetarno politiko je na 39. nujni seji 1. 12. letos kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o deviznem poslovanju, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku predložila Vlada. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance in Zakonodajno-pravne službe. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno tehničnega vidika. Služba je v svojem mnenju podala konkretne pripombe, in sicer k 1., 2., 3., 5., 6. in 10. členu predloga zakona. Odbor je bil seznanjen tudi z naslednjim gradivom: s predlogi za amandmaje odbora, koalicijskih poslanskih skupin z dne 29. 11. 2012 k 3., 4., in 8. členu. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državni sekretar na Ministrstvu za finance predstavil pomanjkljivosti zdaj veljavnega zakona o deviznem poslovanju in poglavitne rešitve, ki jih prinaša novela. Povedal je, da v zdaj veljavnem zakonu o deviznem poslovanju ni pravne podlage za ravnanje z zaseženo gotovino oziroma za njen prenos v proračun v primeru, ko te gotovine ni več mogoče vrniti. Višina takšnih sredstev trenutno znaša približno 2 milijona evrov. Poglavitne rešitve, ki jih prinaša novela zakona, so opredelitev pristojnosti, načina ravnanja v tem primeru ter ureditev uporabe predpisov glede roka zastaranja pravice do vračila. Poleg tega se s predlogom zakona spreminjajo določbe glede oseb, ki opravljajo dejavnost menjalnic. Določbe novele bodo Banki Slovenije omogočale večji nadzor v primeru neizpolnjevanja zakonskih pogojev in poenostavile postopek odvzema dovoljenja za opravljanje menjalniških poslov. Državni sekretar je na koncu še povedal, da Vlada za vložene amandmaje nima pripomb in jih podpira. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je pojasnila, da je služba v pisnem mnenju opozorila na potrebo po nekaterih jasnejših in določnejših opredelitvah in da je treba v zakonu določiti vsebinski okvir za podrobnejše podzakonsko urejanje. V razpravi je eden od poslancev poslanske skupine opozicije pojasnil, da k predlogu zakona nimajo pripomb. V nadaljevanju je podal dva predloga, in sicer glede nadzorstvenega organa Carinske uprave Republike Slovenije je podal predlog za razpis za nov organ, ki bo nasledil Carinsko upravo, in podal je še predlog v zvezi z novim odstavkom 14. člena glede določitve konkretnega roka v zakonu in sklicevanja. Po opravljeni razpravi je odbor v skladu s 131. členom Poslovnika Državnega zbora sprejel amandmaje k 3., 4. in 8. členu predloga zakona. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel amandmaje poslanskih skupin Slovenske demokratske stranke, SLS in Nove Slovenije k 1., 2., 5., 6. in 10. členu predloga zakona. V skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora je odbor glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije in gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Prav lep pozdrav, spoštovane kolegice in kolegi! V Novi Sloveniji smo se v svojem programu zavezali, da moramo zagotoviti brezhibno delovanje pravne države in njenih nadzorstvenih institucij. Prvi predpogoj za delovanje pravne države je ustrezna in notranje skladna zakonodaja. Taka zakonodaja omogoča dosledno izvajanje načela zakonitosti kot osnovnega pravnega načela notranjega pravnega reda. Načelo zakonitosti je opredeljeno v 135. členu Ustave Republike Slovenije. Ta določa, da morajo vsi posamični akti in dejanja državnih organov, organov samoupravnih lokalnih skupnosti in nosilcev javnih pooblastil temeljiti na zakonu ali zakonitem predpisu. Sedaj veljavni zakon o deviznem poslovanju ne predstavlja pravne podlage glede ravnanja z zaseženo gotovino v primerih, ko je pravica do vračila zasežene gotovine zastarala, pa tudi v nekaterih drugih primerih, na primer, ko je upravičenec tuj državljan, pa ne sporoči številke računa za vračilo. Taka zasežena gotovina se hrani na posebnih namenskih računih tudi po poteku roka za zastaranje, ko vračila zaradi zastaranja sploh ni mogoče izvesti. Takih sredstev je na posebnih namenskih računih sedaj okrog 2 milijona evrov. Ta sredstva je treba prenesti v državni proračun, vendar pa je treba predhodno zagotoviti ustrezno pravno podlago, ki jo predstavlja obravnavana sprememba Zakona o deviznem poslovanju. Z noveliranjem tega zakona se odpravljajo tudi pravne praznine v obstoječi zakonodaji v zvezi z nadzorom Banke Slovenije na področju menjalniškega poslovanja. Banka Slovenije ne izda dovoljenja za opravljanje menjalniških poslov, če niso izpolnjeni pogoji, ki jih predpiše Banka Slovenije v podzakonskih aktih. Določen je tudi nabor primerov prenehanja dovoljenja za opravljanje menjalniških poslov. To je primer, če menjalec ne začne opravljati dejavnosti v treh mesecih po izdaji dovoljenja, če preneha z opravljanjem menjalniške dejavnosti za več kot eno leto, v primeru prenehanja obstoja menjalca zaradi statusnih sprememb ali v primeru, če se bo zoper menjalca začel postopek zaradi insolventnosti ali prisilnega prenehanja. V Poslanski skupini Nove Slovenije napovedujemo podporo Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o deviznem poslovanju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Pozitivne Slovenije in gospod Jerko Čehovin.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci, državni sekretar! Spremembe zakona v slovenski pravni red vpeljujejo pravno podlago za ravnanje z zaseženo gotovino po zastaralnem roku in ko vračanje le-te ni več možno. Opredeljuje tudi pristojnosti in način ravnanja v takih primerih. V Pozitivni Sloveniji menimo, da so te spremembe smiselne in potrebne, ker pripomorejo k učinkovitemu in jasnemu delovanju države. Prav tako so spremembe zakona, ki jasno opredeljujejo postopke nadzora Banke Slovenije nad opravljanjem menjalniških poslov, skladne s cilji zakona, in sicer odprave pravnih praznin v zvezi s pristojnostmi Banke Slovenije kot nadzornika na področju menjalniškega poslovanja. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija bomo predlog zakona podprli. Na koncu pa mi dovolite še eno hudomušno pripombo. Glede na namero združevanja davčne in carinske uprave Republike Slovenije, lahko razmišljamo tudi o imenu, ki bo novo. Mogoče kot predlog. Urad Republike Slovenije DAVCAR ali pa DACAR.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke in gospa Romana Tomc.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Kolegica in kolegi! Pred nami so spremembe zakona, ki niso v ničemer sporne. So samo pozitivne, uskladitvene in prinašajo tudi večji nadzor Banke Slovenije nad menjalniškim poslovanjem, posebej v tistem delu, kjer gre za prenehanje poslovanja neke menjalnice. Ne nazadnje pa ta zakon prinaša še eno pozitivno spremembo, in to je tako potrebnih dodatnih 2 milijona evrov za naš proračun iz naslova zasežene gotovine, ki zdaj, bom rekla, ni imela nekega mesta, zdaj pa se ustvarja pravna podlaga, da se ta sredstva lahko prenesejo v proračun. Zato bomo ta predlog zakona v Slovenski demokratski stranki podprli.
Hvala lepa. Besedo ima poslanska skupina Socialnih demokratov in dr. Andreja Črnak Meglič.
Spoštovani, prav lep pozdrav! Temeljni cilj predloga zakona je pravno urediti področje vračila zasežene gotovine v državni proračun v primeru, ko je pravica za vračilo zastarala. Zakon o deviznem poslovanju-2 ureja zaseg neprijavljene gotovine in njen odvzem v primeru, če v postopku niso priložena ustrezna dokazila o izvoru gotovine. Ne ureja pa ravnanja z zaseženo gotovino, ki v postopku o prekršku ni odvzeta, vračilo zasežene gotovine pa ni mogoče. Poleg tega se s predlaganimi spremembami in dopolnitvami odpravljajo pravne praznine v zvezi s pristojnostmi Banke Slovenije kot nadzornika na področju menjalniškega poslovanja. Poglavitne rešitve, ki jih prinaša zakon, pa so sledeče. Devizna sredstva, glede katerih je odvzemu pred prevzemom pristojnosti carinskega organa odločal drug nadzorni organ in je pravica za vračilo sredstev zastarala, se v osmih dneh po uveljavitvi predloga zakona prenesejo v državni proračun. V primeru, ko vračila zasežene gotovine ni mogoče izvesti ali je pravica za vračilo zastarala, je zasežena gotovina prihodek državnega proračuna. Banka Slovenije ne izda dovoljenja za upravljanje menjalniških poslov, če niso izpolnjeni pogoji za opravljanje teh poslov v skladu s podzakonskimi akti, ki jih izda Banka Slovenije. Dovoljenje za opravljanje menjalniških poslov preneha, če menjalec ne začne poslovati v treh mesecih od izdaje dovoljenja, če menjalec preneha z upravljanjem menjalniških poslov za več kot leto dni in če je menjalec prenehal obstajati. Za postopke odločanja o posameznih zadevah in izvajanje zakona po tem zakonu se za menjalce smiselno uporabljajo določbe zakona, ki ureja bančništvo. Dodana je prekrškovna določba za primer, ko oseba opravlja menjalniške posle brez dovoljenja Banke Slovenije. Zaradi nujnosti sprejetja predlaganih rešitev bo Poslanska skupina SD Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o deviznem poslovanju podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Državljanske liste in gospod Bojan Starman.
Lep pozdrav vsem skupaj! Tudi poslanci Državljanske liste bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o deviznem poslovanju podprli. Prav je, da naredimo pravno podlago, da denar, ki leži neizrabljen in ga ne moremo vrniti, pride v proračun, ker je prazen. In prav je, da se spremenijo določene stvari, ki zagotavljajo boljšo preglednost nad poslovanjem menjalnic, kot jih je predlagala centralna banka. Še enkrat, poslanci Državljanske liste bomo omenjene spremembe podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke in gospod Roman Žveglič.
Dober dan vsem skupaj! Spoštovani! Z novelo zgolj popravljamo zakon, v katerem se je izkazalo, da ni pravne podlage za ravnanje z zaseženo gotovino. Ne samo, da neka določena sredstva lahko prenesemo v proračun, ker sedaj sedijo na enem izmed računov, temveč da tudi uredimo ta problem v bodoče. Od zdaj naprej bo, kadar vračilo zasežene gotovine, ki ni bila odvzeta v postopku o prekršku, ni mogoče ali je pravica za vračilo že zastarala, bo zasežena gotovina postala prihodek državnega proračuna. Uredila se je tudi pravna praznina na področju pristojnosti Banke Slovenije, in sicer na področju opravljanja menjalniških poslov tudi glede odvzema ali prenehanja dovoljenj za opravljanje poslov. Banka Slovenije bo tako tudi uradno izvajala nadzor na tem področju, za menjalce pa se bo smiselno uporabljal zakon, ki ureja bančništvo. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke nimamo nobenih pripomb in zakonska novela ima našo podporo.
Hvala lepa. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije in gospa Marija Plevčak.
Lep dober dan vsem zbranim! V sedaj veljavnem zakonu o deviznem poslovanju ni pravne podlage za ravnanje z zaseženo gotovino oziroma za njen prenos v proračun, in to v primeru, ko te gotovine ni več možno vrniti. Višina takšnih sredstev trenutno znaša približno dva milijona evrov. poglavitne rešitve, ki jih prinaša novela zakona, so opredelitev pristojnosti in načina ravnanja v tem primeru ter ureditev uporabe predpisov glede roka zastaranja pravice do vračila. Poleg tega se s predlogom zakona spreminjajo določbe glede oseb, ki opravljajo dejavnost menjalnic. Določbe novele bodo Banki Slovenije omogočile večji nadzor v primeru neizpolnjevanja zakonskih pogojev in poenostavile postopek odvzema dovoljenja za opravljanje menjalniških poslov. Naš proračun bo tako pridobil 2 milijona evrov in zato v Poslanski skupini DeSUS predlog novele zakona vsekakor podpiramo.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI IN DOPOLNITVAH ZAKONA O RAČUNSKEM SODIŠČU PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade dr. Dejanju Krušcu, državnemu sekretarju na Ministrstvu za finance.
Hvala. Spoštovane in spoštovani! Predlog zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o Računskem sodišču je v obravnavo posredovala Vlada. Dovolite mi, da na kratko predstavim razloge za predlagane spremembe. Predlog zakona izhaja iz priporočila Državnega zbora, ki ga je sprejel ob sprejemanju Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o poslancih. Vladi je bilo takrat priporočeno, da pripravi predloge zakonskih sprememb in uskladi zakonodajo, ki ureja pravice do nadomestila plače po prenehanju mandata funkcionarjem. Predlagana sprememba tako zasleduje cilj enakosti pravic in obveznosti med primerljivimi najvišjimi funkcionarji različnih vej oblasti in s tem se zasleduje cilj smotrnosti porabe javnih financ. Na tej podlagi je Vlada s spremembami zakonov, ki urejajo pravice funkcionarjev, zmanjšala pravice, ki jim pripadajo po prenehanju njihovega mandata. Zaradi tega se Zakon o Računskem sodišču spreminja v delu, ki ureja pravice članov Računskega sodišča po prenehanju funkcije. Član Računskega sodišča, ki mu je prenehala funkcija in iz objektivnih razlogov ne more nadaljevati z opravljanjem prejšnje funkcije ali dobiti druge ustrezne zaposlitve, ima po tem predlogu, dokler se ne zaposli ali začne opravljati pridobitne dejavnosti, pravico do nadomestila plače. V predlaganih spremembah zakona se ta pravica zmanjšuje, in sicer znižuje se višina nadomestila plače po prenehanju mandata s 100 % na 80 %, skrajšuje se čas prejemanja nadomestila z enega leta na devet mesecev, skrajšuje se možnost podaljšanja pravice iz nadomestila z enega leta na šest mesecev v primeru izpolnitve pogojev za upokojitev, uvaja se ukinitev nadomestila plače, če članu funkcija preneha pred potekom enega leta, ureja se prenehanje pravice do prejemanja nadomestila plače, če si član pred potekom obdobja, za katerega mu pripada to nadomestilo, zaposli, uvajajo pa se tudi nekatere prekrškovne določbe v primeru kršenja pravice. S predlagano spremembo se z vidika sistemske enakosti in racionalne porabe proračunskih sredstev smiselno zmanjšujejo dosedanja zakonska upravičenja glede nadomestil plače članom Računskega sodišča, ki jim je prenehala funkcija. Spoštovane in spoštovani! Vlada Državnemu zboru predlaga, da sprejme predlagano besedilo zakona. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo članici odbora gospe Patriciji Šulin.
Predsedujoča, hvala za besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je na 40. nujni seji 7. 12. letos kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o Računskem sodišču, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada s predlogom za obravnavo po skrajšanem postopku, kar je Kolegij predsednika Državnega zbora na svoji 35. seji 27. novembra letos potrdil. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom, v zakonodajno tehničnem pregledu. Zakonodajno-pravna služba s pravnosistemskega vidika ugotavlja, da zaradi medsebojne povezanosti določenih predlogov zakonov, ki so v zakonodajnem postopku, je predlagane pravice po prenehanju posamezne funkcije treba utemeljiti v razmerju do pravic, ki jih predlagani ali že sprejeti zakoni določajo za druge funkcionarje. V nadaljevanju je podala konkretne pripombe k 2., 3. in 4. členu zakonskega predloga. Seji odbora so prisostvovali minister za finance s predstavniki iz finančnega ministrstva, predstavnica in predstavnik Računskega sodišča in predstavnica Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. V uvodni dopolnilni obrazložitvi členov je finančni minister glede samega namena in predloženih rešitev odboru pojasnil, da predlog zakona zasleduje cilj enakosti pravic in obveznosti med primerljivimi najvišjimi funkcionarji vej oblasti v Republiki Sloveniji. S tem v zvezi je ob sprejetju Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o poslancih Državni zbor sprejel priporočilo za ustrezno prilagoditev ostalih zakonov, ki urejajo določene posebne pravice funkcionarjev, kar vključuje tudi zadevno besedilo. V tem okviru predloženo besedilo med poglavitnimi rešitvami uvaja znižanje višine nadomestila po prenehanju mandata s 100 % na 80 % zadnje plače, ki jo je član Računskega sodišča prejemal, ko je opravljal funkcijo, skrajšanje časa prejemanja nadomestila na 9 mesecev od prenehanja mandata, možnost podaljšanja pravice do nadomestila plače do izpolnitve pogojev za upokojitev, vendar najdlje za 6 mesecev, ukinitev nadomestila plače, če članu Računskega sodišča funkcija preneha pred potekom enega leta od imenovanja v Državnem zboru in prenehanje pravice do prejemanja nadomestila plače, če se član, ki mu je prenehala funkcija, pred potekom obdobja, za katerega mu pripada nadomestilo plače, zaposli, začne opravljati pridobitno dejavnost ali izpolni minimalne pogoje za pridobitev pravice do starostne pokojnine brez zmanjšanja. S tem so v podani oceni poglavitne spremembe Zakona o Računskem sodišču skladne s spremembami, ki jih je Državni zbor sprejel glede poslancev in tistih funkcionarjev, ki so s slednjimi neposredno povezani. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v predstavitvi mnenja poudarila, da so konkretne pripombe iz pisnega mnenja o amandmajih koalicijskih poslanskih skupin v celoti upoštevane. Odbor ob obravnavi posameznih členov o novo uvedenih rešitvah ni razpravljal. Po obravnavi je odbor sprejel amandmaje koalicijskih poslanskih skupin k 2., 3. in 4. členu zakonskega predloga. Na zaključku obravnave je odbor v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih zakonskega predloga skupaj in jih sprejel.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Izvolite, gospa Renata Brunskole, v imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Hvala lepa. Spoštovana gospa podpredsednica, gospod državni sekretar, kolegice in kolegi! Najprej želim povedati, da bom ta čas izkoristila za predstavitev stališča k štirim predlogom zakonov, ki jih danes sprejemamo na seji Državnega zbora, in sicer o spremembah in dopolnitvah Zakona o Računskem sodišču, o Ustavnem sodišču, o varuhu človekovih pravic in Zakona o funkcionarjih v državnih organih. Vse štiri predloge zakonov druži skupen razlog za njihovo spremembo. To je letos sprejeta novela Zakona o poslancih, ki je imela za cilj racionalnejšo porabo proračunskih sredstev poslancev, ki jim je prenehal mandat, omejiti izplačila denarnih nadomestil oziroma spremeniti nekatere pravice z namenom zagotavljanja enakosti med funkcionarji v Republiki Sloveniji na področju prejemanja nadomestil plač in drugih prejemkov. Predlagatelji spreminjajo te pravice na način, ki upošteva rešitve iz novele Zakona o poslancih. Kot dodaten razlog za takšno spremembo pa predlagatelji navajajo tudi družbeno solidarnost vseh funkcionarjev, ki jim je prenehala funkcija. Predlogi zakonov so bili usklajeni s predstavniki institucij, ki se jih zakoni tičejo. Seveda nihče ni nasprotoval spremembam verjetno tudi zato, ker nihče ne želi biti tarča negativnih sporočil javnosti. Vendar bi na tem mestu poslanke in poslanci Pozitivne Slovenije želeli opozoriti, da v dotičnih primerih ne gre za njihove osebne položaje, ki bi nosili ime in priimek, ampak gre za ugled demokratičnih institucij v državi. Gre za to, koliko mi sami kot državljanke in državljani Republike Slovenije spoštujemo najvišje funkcije posameznih demokratičnih institucij, kot so Računsko sodišče, Ustavno sodišče, varuh človekovih pravic, predsednik Republike Slovenije. In kdo bo sploh še želel izpostaviti svoj ugled in integriteto za zasedbo teh funkcij, če ne bomo v prvi vrsti sami funkciji, potem pa tudi osebi na posamezni funkciji, izkazali primernega spoštovanja. Zato se bomo v Pozitivni Sloveniji pri glasovanju vzdržali, ker ne želimo, resnično ne želimo zaradi populizma razvrednotiti teh funkcij v družbi. Hvala.
Hvala lepa. Izvolite, v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, mag. Damjana Petavar Dobovšek.
Predsedujoča, hvala za besedo. Lepo pozdravljam državnega sekretarja z Ministrstva za finance ter vse kolegice in kolege, poslanke in poslance! S Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Računskem sodišču se na novo urejajo pravice članov Računskega sodišča po prenehanju opravljanja funkcije, kot se tudi v paketu ostalih štirih zakonov, ki urejajo pravice funkcionarjev, Zakon o funkcionarjih v državnih organih, Zakon o Ustavnem sodišču, Zakon o varuhu človekovih pravic in tudi Zakon o Računskem sodišču, o katerem govorim. Poglavitne rešitve spremembe in dopolnitev Zakona o Računskem sodišču se nanašajo na tri poglavitne rešitve, ki so že bile večkrat naštete. Naj ponovim, torej na znižanje višine nadomestila po prenehanju mandata s 100 % na 80 % zadnje plače, ki jo je član Računskega sodišča prejemal, ko je opravljal funkcijo, na skrajšanje časa prejemanja nadomestila z enega leta na 9 mesecev od prenehanja mandata in na možnost podaljšanja pravice do nadomestila z enega leta na 6 mesecev do izpolnitve pogojev za upokojitev. Zakon predvideva tudi uvedbo določenih prekrškovnih določb. Predlog zakona zasleduje cilj enakosti pravic in obveznosti med primerljivimi najvišjimi funkcionarji vej oblasti v Republiki Sloveniji. Predlog zakona zasleduje tudi cilj družbene solidarnosti kot dela ustavnega načela socialne države. Predlog zakona zasleduje tudi cilj smotrnosti in transparentnosti porabe javnih financ. Nikakor ne gre za noben populistični zakon. Glede na navedeno v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlagani zakon podpiramo.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Državljanske liste in gospa Kristina Valenčič.
Spoštovana predsedujoča, predstavniki Vlade, ministrstev, kolegice in kolegi! Že leta se razmišlja, govori o potrebi po prevetritvi in znižanju posameznih pravic, ki pripadajo funkcionarjem, političnim strankam pa tudi poslancem. Junija letošnjega leta je Državni zbor sprejel novelo Zakona o poslanskih, ko so se ta razmišljanja tudi udejanila. S 56 glasovi za smo sprejeli rešitve, ki zmanjšujejo pravice poslanca do nadomestila plače po zaključku mandata. Zavedamo se, da je nujna omejitev javne porabe, kar od nas zahteva slabo finančno stanje države. Logično je, da smo se omejevanja najprej lotili pri sebi. Saj morajo biti pravice najvišjih nosilcev državne oblasti v razumnem sorazmerju s pravicami, ki jih država zagotavlja drugim državljanom. Že ob sprejetju teh sprememb so nekateri poslanci opozarjali na negativne posledice teh sprememb, ki naj bi razvrednotile status poslanca in še poslabšale ugled politikov oziroma institucij. Morda deloma to celo drži. Pa vendar smo v Državljanski listi prepričani, da na status in ugled politikov vplivajo predvsem naše besede in dejanja, ne pa socialne bonitete in materialne pravice. Ob sprejetju te novele je Mandatno-volilna komisija Državnega zbora sprejela tudi priporočila Vladi, da sledi tem spremembam in podobne rešitve sprejme tudi za ostale funkcionarje v javni upravi. Vlada je to storila in danes obravnavamo cel paket teh zakonov. Predlagane spremembe članom Računskega sodišča za 20 % znižujejo višino nadomestila plače po prenehanju mandata, kar je enako, kot smo to storili pri poslancih. Čas prejemanja nadomestila se skrajšuje z enega leta na devet mesecev, kar je sicer nekoliko dlje kot pri poslancih, vendar traja mandat članov Računskega sodišča 9 let. Urejajo se tudi nadzorni mehanizmi glede preprečevanja zlorab. In vse te spremembe so tudi usklajene z Računskim sodiščem, kar ni nepomembno. V Državljanski listi smo prepričani, da moramo v času finančne in gospodarske krize del bremen prevzeti tudi tisti, ki imamo posebne pravice iz naslova prenehanja upravljanja funkcije, zato bomo to novelo tudi podprli.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke in gospod Roman Žveglič.
Hvala za besedo. Spoštovana podpredsednica, spoštovani vsi ostali, še enkrat dober dan! V obravnavani noveli zakona zgolj izenačujemo pravice, ki smo jih že sprejeli za nekatere druge funkcionarje. Če smo že šli v nižanje nadomestil, je prav, da to uredimo sistemsko. V tej luči velja tudi predlog, da bi tovrstne pravice, ki urejajo nadomestila in tudi druge prihodke funkcionarjev, uredili v enem zakonu. Tako ob morebitnih posegih v to materijo ne bi bilo treba novelirati cele vrste posameznih zakonov. In ker gre ravno za Računsko sodišče, morda velja tudi omeniti, da gre po prepričanju Slovenske ljudske stranke za izredno strokovne funkcije, ki poleg strokovnosti zahtevajo še ogromno delovnih izkušenj. Pomembnosti tega sodišča kot nadzornega organa državne porabe sredstev najbrž ni treba posebej poudarjati. Če se poklica poslanec ravno ne moreš strokovno priučiti, pa je v primeru Računskega sodišča zadeva dokaj jasna. Funkcija zahteva posebna znanja. S politiziranjem plačilnih sistemov funkcionarjev na področjih, ki zahtevajo visoko strokovno usposobljenost s specializiranega področja, se nam bo zgodilo zgolj eno, da bo za tovrstne odgovorne funkcije vse manj in manj interesa med vrhunsko usposobljenimi kadri, posledica pa bo manj strokovno opravljeno delo in posledično slabši nadzor. Seveda bomo poslanci Slovenske ljudske stranke na podlagi predhodnega dogovora o znižanju vseh nadomestil v luči varčevanja in dejanja pozitivnih zgledov tudi ta zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije in gospa Marija Plevčak.
Še enkrat lepo pozdravljeni vsi prisotni! Junija letos smo poslanke in poslanci sprejeli spremembe določb Zakona o poslancih, ki so se nanašale na pravice poslancev po prenehanju mandata. V prvi vrsti se te spremembe nanašajo na čas in višino prejemanja nadomestila. Tako smo sklenili, da se čas prejemanja skrajša na 6 mesecev, višina nadomestila pa na 80 % zadnje plače. Ob tej razpravi je bilo s strani tako koalicije, kot opozicije izpostavljeno, naj se smiselno sprejetemu pristopi k oblikovanju sprememb tudi drugih zakonov, ki urejajo določene posebne pravice funkcionarjev. Tako je vlada na podlagi sklepa Mandatno-volilne komisije oblikovala besedila paketa novel petih zakonov, ki urejajo pravico do nadomestila po prenehanju funkcije. Eden od teh zakonov je tudi Zakon o računskem sodišču. Poglavitne spremembe te novele smiselno sledijo ureditvi, ki izhaja iz Zakona o poslancih, zato jih na tem mestu ne bi ponavljala. Bi pa na tem mestu želela poudariti, da celotni paket teh zakonov, ki so predmet današnje obravnave in so vezani na ta nadomestila, vključno z zakonom, ki ureja pravice predstavnika Računskega sodišča, izhaja iz elementov, prvič, da morajo biti pravice funkcionarjev družbeno sprejemljive, da obseg pravic funkcionarjev v globalu nikakor ne sme preseči sedanjega stanja, da morajo biti pravice sorazmerne dolžini mandatov in omejitvam iz naslova nezdružljivosti, da morajo biti pravice funkcionarjev v podporo izgradnji kredibilnosti funkcionarjev samih oziroma same institucije, katere funkcionarji so, da morajo biti pravice funkcionarjev jasno definirane in enake za vse in da morajo stimulirati funkcionarje, da se po preteku mandata čim prej aktivizirajo. To se pravi, da se uspešno vrnejo v svoje delovno okolje, v delovno razmerje oziroma v poklicno ali podjetniško dejavnost. Vse našteto je po oceni Poslanske skupine DeSUS primerno vključeno tako v besedilo te in tudi drugih novel tega paketa, zato bomo prispevali svoje glasove k njihovemu sprejetju.
Hvala lepa. Poslanska skupina Nove Slovenije in gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! V Novi Sloveniji smo se z volilnim programom zavezali k racionalizaciji in zmanjševanju stroškov javne uprave. Sprememba Zakona o Računskem sodišču sledi cilju, zapisanem v našem programu. Zmanjšuje namreč proračunske odhodke za nadomestila članom Računskega sodišča po prenehanju njihovega mandata. Znižuje se višina nadomestila po prenehanju mandata s 100 % na 80 % zadnje plače, ki jo je član Računskega sodišča prejemal, ko je opravljal svojo funkcijo. Skrajšuje se čas prejemanja nadomestila z dvanajst na devet mesecev od prenehanja mandata. Skrajšuje se čas podaljšanja pravice do nadomestila do izpolnitve pogojev za upokojitev z dosedanjih dvanajst na šest mesecev. Ukinja se pravica do nadomestila plače, če članu Računskega sodišča funkcija preneha pred potekom enega leta od potrditve mandata. Znižuje se nadomestilo za znesek prejemkov iz naslova opravljanja dela v času prejemanja nadomestila. Pravica do prejemanja nadomestila plače preneha, če se član pred pretekom obdobja, za katerega mu pripada nadomestilo plače, zaposli, začne opravljati pridobitno dejavnost ali izpolni minimalne pogoje za pridobitev pravice do starostne pokojnine brez zmanjšanja. S spremembo in dopolnitvami Zakona o Računskem sodišču se usklajujejo nadomestila za člane Računskega sodišča z nadomestili poslancev, kot so bile urejene z zadnjo novelo Zakona o poslancih. Mi smo hvaležni, da so člani Računskega sodišča to novelo, te spremembe, to zmanjšanje pravic pravzaprav z razumevanjem sprejeli. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije bomo Predlog zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o Računskem sodišču podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠEVANJU KAZENSKIH SANKCIJ PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade gospodu Helmutu Hartmanu, državnemu sekretarju na Ministrstvu za pravosodje in javno upravo.
Hvala lepa, spoštovana predsednica. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij se nanaša predvsem na spremembe, ki so bile usklajene oziroma se usklajujejo s spremembo zakona o dopolnitvah Kazenskega zakonika in zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o kazenskem postopku, in to predvsem glede izvrševanja zapora ob koncu tedna, izvrševanje hišnega zapora, nadomestitve denarne kazni z delom v splošno korist, izvrševanje varnostnega ukrepa obveznega psihiatričnega zdravljenja in varstva v zavodu in na prostosti ter privedbe obsojenca na pristojno sodišče ali k pristojnemu državnemu tožilstvu zaradi izvedbe predkazenskega ali kazenskega postopka. Spreminjajo in dopolnjujejo se določbe, ki se nanašajo na osebne podatke obsojencev oziroma na njihovo obdelavo zaradi uskladitve s področno zakonodajo ter zagotovitvi točnosti in ažurnosti le-teh. Uvaja se izvrševanje dveh novih varnostnih ukrepov, in sicer obveznega psihiatričnega zdravljenja in varstva v zdravstvenem zavodu ter obveznega psihiatričnega zdravljenja na prostosti predvsem v smislu določb, ki določajo posebno strokovnost in varnostne pogoje v smislu izvajanja ukrepa, ki se izvaja na forenzičnem centru v Mariboru. Zaradi zagotovitve izvrševanja novih določb o zaporu ob koncu tedna in izvrševanja pogojne obsodbe ali pogojnega odpusta z varstvenim nadzorom se urejata novi kazenski določbi ter določa dodaten prekrškovni organ. S to novelo se tudi odpravlja pravna praznina na področju pogojnega odpusta iz hišnega zapora in odpusta iz hišnega pripora. Ureja se namestitev v prostorih s strožjim režimom predvsem za tiste zaprte osebe, ki so problematične. Ureja se tudi izvrševanje stranskih kazni, ki jih sodišče lahko izreče pravni osebi, to je prepoved upravljanja z vrednostnimi papirji, katerih imetnica je pravna oseba sama, in stranske kazni, ki je sicer urejena v Zakonu o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja. Naj povem še to, da se s spremembo zakona dodaja tudi organizacijska oblika gospodarske dejavnosti uprave za izvrševanje kazenskih sankcij, ki se lahko ustanovijo oziroma preoblikujejo v skladu z zakonom, ki ureja javno zasebno partnerstvo ter zavode in javno-gospodarske službe. Toliko na začetku. Hvala.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo kot matično delovno telo. Zato dajem besedo predsednici gospe Evi Irgl za predstavitev poročila.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovani predsednik, spoštovani državni sekretar! Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo je na 7. seji kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po skrajšanem postopku predložila Vlada. Nato je Kolegij predsednika Državnega zbora na 29. redni seji sklenil, da se predlog zakona dejansko obravnava po skrajšanem postopku. Predstavnik predlagatelja državni sekretar na Ministrstvu za pravosodje in javno upravo gospod Helmut Hartman je v dopolnilni obrazložitvi členov povedal, da predlog zakona pomeni v prvi vrsti uskladitev z različnimi zakoni. Predlagana novela pa prinaša predvsem naslednje rešitve. Ureditev zapora ob koncu tedna, tako imenovani vikend zapor. Ureditev hišnega zapora ter pogojnega in rednega odpusta iz hišnega zapora. Ureditev pogojnega odpusta z varstvenim nadzorstvom, možnost nadomestitve denarne kazni z delom v splošno korist, ureditev izvrševanja varnostnih ukrepov obveznega psihiatričnega zdravljenja in varstva v zdravstvenem zavodu ter obveznega psihiatričnega zdravljenja na prostosti. Sam zakon oziroma novela zakona ureja tudi ureditev stranske kazni za pravnomočno obsojene pravne osebe itn. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe gospa Špela Maček Guštin je predstavila pripombe iz njihovega pisnega mnenja in povedala, da so ustrezno upoštevane v vloženih amandmajih. Predstavnik Državnega sveta gospod Bogomir Vnučec je predstavil pisno mnenje Komisije Državnega sveta za državno ureditev, ki predlagano novelo tudi podpira. Odbor je bil seznanjen tudi s pozitivnim pisnim mnenjem Sodnega sveta. Članice in člani odbora so potem v nadaljevanju v razpravi predlagani zakon večinoma podprli, s strani opozicijskega poslanca pa je bilo izraženo nasprotovanje njegovi obravnavi po skrajšanem postopku ter opozorilo, da centrom za socialno delo že zmanjkuje sredstev za izvrševanje dela v splošno korist. Poslanci so izpostavili še vprašanje glede potrebnosti ustanovitve probacijske službe ter glede privedbe obsojenca v zavod v primeru, da ni nastopil hišnega zapora. Predstavnik predlagatelja je v nadaljevanju pojasnil, da predlagani zakon pomeni uskladitev z drugimi zakoni in da je predlagano obravnavo po skrajšanem postopku potrdil Kolegij predsednika Državnega zbora. Povedal je tudi, da je Slovenija edina država članica Evropske unije, ki še nima vzpostavljene probacijske službe, na katero bi prenesli naloge, ki jih sedaj opravljajo različni organi, in pojasnil, da sodišče, ki izreče kazen, ni isto kot sodišče, ki obsojenca pozove na prestajanje kazni. V nadaljevanju je odbor sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije, in sicer k 26., 27., 28., 30., 42., 43., 45. in 48. členu, in Poslanske skupine Socialnih demokratov k 43. členu ter tudi svoj amandma k 31. členu, ki pa je bil redakcijske narave. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval potem tudi o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so sprejeti amandmaji vključeni. Dopolnjeni predlog zakona pa je sestavni del tega poročila.
Kolegica Eva Irgl bo kar ostala za govorniškim pultom in sedaj še predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Najlepša hvala še enkrat za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, spoštovani gospod državni sekretar! Predlog zakona, kot sem že tudi v poročilu odbora povedala, pomeni najprej uskladitev z Zakonom o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika, pomeni tudi uskladitev z Zakonom o spremembah in dopolnitvah Zakona o kazenskem postopku pa uskladitev z Zakonom o spremembah in dopolnitvah Zakona o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja ter seveda še nekaterimi drugimi zakoni, ki posegajo predvsem na področje Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju ter na Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Zakon o izvrševanju kazenskih sankcij, ki ga bomo v Slovenski demokratski stranki v nadaljevanju pri glasovanjih tudi podprli, prinaša predvsem ključno rešitev, to je ureditev zapora ob koncu tedna, tako imenovani vikend zapor, in hišnega zapora, potem nadomestitev denarne kazni z delom v splošno korist, zakon ureja tudi izvrševanje varnostnih ukrepov obveznega psihiatričnega zdravljena in varstva v zdravstvenem zavodu ter obveznega psihiatričnega zdravljena na prostosti, ureja tudi spremembe nekaterih določb, ki se nanašajo na osebne podatke obsojencev, ureditev pogojnega odpusta z varstvenim nadzorstvom in tako naprej. Če se omejim v stališču Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke najprej na tisto ključno rešitev, ki jo zakon prinaša, to je ureditev zapora ob koncu tedna. Izvršitev kazni v obliki tako imenovanega vikend zapora se v skladu s spremenjenim 12. členom Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij dopusti obsojencu, ki je zaposlen ali ima status dijaka in se redno šola oziroma ima status študenta in redno izpolnjuje svoje obveznosti. Seveda je treba tukaj vedeti, da mu je mogoče zaupati, potem lahko pride do takšnega načina prestajanja kazni zapora. Ureja se tudi postopek in posledice, če obsojenec zlorabi način prestajanja kazni zapora ob koncu tedna. Že uvodoma sem omenila izvrševanja hišnega zapora, ta se ureja s spremembo 12.a člena Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij, določa se vsebina sodbe ali posebnega sklepa, s katerim sodišče dopusti izvršitev kazni zapora s hišnim zaporom in odredi ali spremeni način njegovega izvrševanja. Urejena je tudi dolžnost sodišča, da navedeno sodbo ali sklep pošlje zavodu za prestajanje kazni, v katerega bi bil obsojenec sicer napoten, ter policijski postaji, na območju katere se izvršuje hišni zapor in tudi nadzor nad izvajanjem hišnega zapora, ki ga izvaja sodišče samo ali prek policije. Bistvena sprememba, ki do sedaj ni bila urejena, je tudi pogojni odpust iz hišnega zapora ter redni odpust iz hišnega zapora. Ta problematika, kot že rečeno, do sedaj ni bila urejena, tukaj je zevala neka pravna praznina. Druga rešitev, ki je tudi pomembna, je nadomestitev denarne kazni z delom v splošno korist. Tudi to je novost. Zakon o izvrševanju kazenskih sankcij je namreč do sedaj v 13. členu urejal le nadomestitev kazni zapora z delom v splošno korist, ne pa tudi z nadomestitvijo denarne kazni z delom v splošno korist. Kot že rečeno, v Slovenski demokratski stranki bomo zakon o izvrševanju kazenskih sankcij v nadaljevanju tudi podprli. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov ima besedo gospod Mirko Brulc.
Spoštovani državni sekretar, poslanke in poslanci, gospod predsednik! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij je obsežen zakon. Posega v 48 členov in predstavlja uskladitev z novelo Kazenskega zakonika in novelo Zakona o kazenskem postopku, ki sta v veljavi od maja tega leta. Pri pripravi novele zakona so bila upoštevana tudi opozorila organa v sestavi Ministrstva za pravosodje in tudi Urada za izvrševanje kazenskih sankcij. V noveli se ureja izvrševanje zapora ob koncu tedna, tako imenovanega vikend zapora, izvrševanje hišnega zapora, nadomestitve denarne kazni z delom v splošno korist, izvrševanje varnostnih ukrepov obveznega psihiatričnega zdravljenja in varstva v zavodu in na prostosti ter privedbe obsojencev na pristojno sodišče ali k pristojnemu državnemu tožilstvu zaradi izvedbe predkazenskega ali kazenskega postopka. Spreminjajo in dopolnjujejo se določbe, ki se nanašajo na osebne podatke obsojencev oziroma na njihovo obdelavo, tudi zaradi uskladitve s področno zakonodajo ter zagotovitvijo točnosti in ažurnosti teh podatkov. Na novo se ureja izvrševanje dveh varnostnih ukrepov, in sicer obveznega psihiatričnega zdravljenja in varstva v zdravstvenem zavodu in obveznega psihiatričnega zdravljenja na prostosti, in to predvsem v smislu določb, ki urejajo že delujoči psihiatrično-forenzični center, ki deluje v sklopu Univerzitetnega kliničnega centra v Mariboru. Prav tako pa ta novela odpravlja pravno praznino na področju pogojnega odpusta in hišnega zapora ter odpusta iz hišnega zapora. V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo za drugo obravnavo na matičnem delovnem telesu pripravili amandma k 43. členu, in sicer da se probacijska služba iz člena črta. Glede uvedbe probacijske službe smo imeli pomisleke že ob obravnavi predloga resolucije o nacionalnem programu preprečevanja in zatiranja kriminalitete za obdobje 2012–2016. Naši pomisleki pa so bili potrjeni tudi s strani predstavnika in strokovnjaka z Inštituta za kriminologijo pri Pravni fakulteti. Ta je v razpravi opozoril, da je pri reševanju kazenskih sankcij bolj smotrno intenzivirati že obstoječe sodelovanje med službami Ministrstva za pravosodje in javno upravo ter Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve. Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je v obsežnem mnenju k 43. členu Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij opozorila na neprimerno urejanje tega vprašanja v prehodnih odločbah. Probacijska služba se bo začela izvajati šele takrat, ko bo – če bo ustanovljena. Do tega vprašanja pa se morajo opredeliti predvsem tisti, ki se s tem področjem strokovno ukvarjajo in ga raziskujejo. Socialni demokrati smo ocenili, da je skrajšani postopek obravnave Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij neustrezen, umeščanje probacijske službe v prehodne določbe brez ustrezne predhodne strokovne razprave pa neprimerno. Na odboru je bil sprejet amandma, ki probacijsko službo črta iz tega zakona. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo novelo Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij podprli. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Državljanske liste gospa Kristina Valenčič.
Lep pozdrav še enkrat. Maja letošnjega leta so v veljavo stopile spremembe in dopolnitve Kazenskega zakonika in Zakona o kazenskem postopku, ki posledično zahtevajo uskladitev z Zakonom o izvrševanju kazenskih sankcij. S to novelo se tako usklajujejo določbe, ki urejajo izvrševanje zapora ob koncu tedna in hišnega zapora, nadomestitev denarne kazni z delom v splošno korist, izvrševanje varnostnih ukrepov obveznega psihiatričnega zdravljenja obsojenca ter privedba obsojenca na pristojno sodišče oziroma tožilstvo zaradi izvedbe predkazenskega ali kazenskega postopka. Odpravlja se tudi pravna praznina na področju pogojnega izpusta in odpusta iz hišnega zapora. Za Državljansko listo so predvsem pomembne rešitve, ki urejajo tako imenovani vikend zapor in nadomestitev denarne kazni z delom v splošno korist. Letno poročilo Uprave za izvrševanje kazenskih sankcij za leto 2011 kaže, da je vikend zapor v letu 2011 prestajalo 60 obsojencev. Vseh 60 je bilo redno zaposlenih in niso prekinili delovnega razmerja, nihče med njimi pa se ni izobraževal. Ohranjanje zaposlitve med prestajanjem kazni jim je omogočalo ohranjanje osnovne materialne eksistence in socialno varnost. S spremenjenim 12. členom se tako omogoča izvršitev kazni v obliki vikend zapora tudi obsojencu, ki ima status dijaka oziroma študenta in se redno šola oziroma izpolnjuje svoje obveznosti, če mu je seveda mogoče zaupati, da tega načina zaporne kazni ne bo zlorabil. Gre za rešitev, ki je tako v korist obsojencu, saj nadaljuje s svojimi rednimi obveznostmi in običajnim življenjem, kot tudi za državo, ki ima velike težave zaradi prenatrpanosti zaporov. Slovenska zakonodaja že omogoča nekatere alternativne zaporne kazni, kot so na primer delo v splošno korist, vikend oziroma hišni zapor, vendar se le-te premalo uporabljajo, če upoštevamo podatek, da je skoraj tretjina obsojencev v Sloveniji obsojena na manj kot 2 leti zapora. Smiselno se v noveli urejajo tudi postopek in posledice, če obsojenec zlorabi ta način prestajanja kazni. V Državljanski listi pozdravljamo tudi rešitve, ki se nanašajo na nadomestitev denarne kazni z delom v splošno korist. Določbe kazenskega zakonika že omogočajo storilcu kaznivega dejanja, ki je obsojen na do 2 leti zapora, razen za kaznivo dejanje zoper spolno nedotakljivost, da namesto plačila denarne kazni opravi delo v splošno korist. Trenutno veljavne določbe Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij pa omogočajo delo v splošno korist le za nadomestitev kazni zapora, ne pa tudi denarne kazni, kar med drugim prinaša ta novela. Rešitve, ki jih ta novela prinaša, pomenijo posodobitev in približanje zakonodaje na tem področju z rešitvami, ki jih poznajo tudi v drugih evropskih državah, zato bomo v Državljanski listi to novelo tudi podprli.
V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima besedo gospod Janez Ribič.
Gospod predsednik Državnega zbora, predstavniki Vlade, spoštovane poslanke in poslanci. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo podprli predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij. Velikokrat smo že opozarjali na problematiko pravosodja oziroma na problematiko samih sodnih postopkov, ki se prevečkrat sprevržejo v farso: ali se zatakne pri policiji in predkazenskem postopku, ali pri tožilstvu in zbiranju dokazov, ali pa na samem sodišču v okviru sojenja. Vsi smo že siti takšnih postopkov, ko se kaznujejo kurji tatovi, pravi goljufi in kriminalci pa se sprehodijo na svobodo. V veljavni zakonodaji torej še vedno obstajajo neke vrzeli, praznine, ki dovoljujejo oziroma omogočajo takšne situacije, zato menimo, da je treba čim prej uskladiti in prenoviti tovrstno zakonodajo. Reforma pravosodja je že v pripravi in verjamemo, da jo pripravljajo strokovnjaki, ki poznajo pomanjkljivosti sedanjega sistema. Ena izmed pomanjkljivosti je tudi Zakon o izvrševanju kazenskih sankcij, ki ni usklajen s Kazenskim zakonikom, Zakonom o kazenskem postopku in Zakonom o odgovornosti pravnih oseb. Kazenski zakonik predvideva eno, Zakon o izvrševanju kazenskih sankcij pa določenih sankcij ne opredeljuje podrobneje in prav to pomanjkljivost odpravlja predlog, ki ga imamo pred seboj. Ureditev zapora ob koncu tedna, ureditev hišnega zapora, ureditev pogojnega odpusta, možnost nadomestitve denarne kazni z delom v splošno korist, ureditev izvrševanja varnostnih ukrepov obveznega psihiatričnega zdravljenja in ne nazadnje stranska kazen za pravnomočno obsojene pravne osebe v obliki prepovedi razpolaganja z vrednostnimi papirji, pri čemer pa menimo, da bi prepoved razpolaganja s takšnim ali drugačnim premoženjem morali urediti drugače. Predlagatelju predlagamo, da v okviru prihajajoče reforme pravosodja razmisli o zgledih iz tujine, ko se osebi zaseže ali prepove razpolaganje s premoženjem že mnogo, mnogo prej, praktično na začetku samega pregona. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smatramo, da so predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij nujne za izboljšanje celotnega sistema izvrševanja kaznovanja, zato bomo predlog zakona tudi podprli. Hvala.
V imenu Poslanske skupine DeSUS gospa Marjana Kotnik Poropat, izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni državni sekretar s sodelavko in seveda poslanci in poslanke! Spremembe in dopolnitve Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij usklajujejo zakon z Kazenskim zakonikom, z Zakonom o kazenskem postopku, Zakonom o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja in z Zakonom o prekrških. Bistveni del sprememb in dopolnitev veljavnega zakona se nanaša na varnostna ukrepa obveznega psihiatričnega zdravljenja na prostosti ter na izvrševanje zapora ob koncu tedna, izvršitev kazni zapora s hišnim priporom ter izvršitev denarne kazni z delom v splošno korist. S predlogom se natančneje ureja izvršitev kazni zapora in denarne kazni na druge načine, ki jih določi sodišče. V predlogu zakona je določena obveznost objave seznama zdravstvenih zavodov, v katerih se izvršujejo varnostni ukrepi obveznega psihiatričnega zdravljenja in varstva v zdravstvenem zavodu ter obveznega psihiatričnega zdravljenja na prostosti, v Uradnem listu Republike Slovenije. Določeni so tudi posebni strokovni in varnostni pogoji, ki jih morajo takšni zavodi izpolnjevati. Ureja se tudi obveščanje o izvrševanju in uspehih zdravljenja s strani zdravstvenega zavoda v zakonitem roku. Omenila bom še 82.a člen, ki ureja privedbo obsojenca na pristojno sodišče ali k pristojnemu državnemu tožilstvu, če je to potrebno zaradi izvedbe predkazenskega ali kazenskega postopka. Za izvedbo privedbe obsojenca v ta namen Zakon o izvrševanju kazenskih sankcij do sedaj ni imel ustrezne določbe. S predlogom zakona se dopolnjujejo tudi kazenske določbe z dvema kršitvama v povezavi z izvrševanjem zapora ob koncu tedna in s pogojno obsodbo ali pogojnim odpustom z varstvenim nadzorstvom ter določajo nadzorni organi, ki bodo izvajali nadzor nad izvrševanjem teh določb. Zaradi navedenega bomo v Poslanski skupini DeSUS spremembe in dopolnitve zakona podprli. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima besedo gospa Iva Dimic.
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik, spoštovani državni sekretar, spoštovane poslanke in poslanci! Spremembe in dopolnitve Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij so potrebne predvsem zaradi uskladitve določil tega zakona s spremembami Kazenskega zakonika, s spremembami Zakona o kazenskem postopku ter s spremembami Zakona o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja, ki so bile sprejete v preteklem letu. Spremembe posegajo na področje načina izvrševanja kazni zapora v obliki zapora ob koncu tedna in hišnega zapora. Novela tega zakona predpisuje, v katerih primerih je mogoče izvršiti kazen zapora z navedenima alternativnima oblikama prostostne kazni. Izreči jo je mogoče le osebam, ki imajo urejen delovnopravni status oziroma imajo status dijaka ali študenta, ki redno opravlja študijske obveznosti. Hkrati pa mora biti oseba osebnostno toliko urejena, da ji je mogoče zaupati in izrečene alternativne oblike prostostne kazni ne bo zlorabila. V okviru individualizacije kazenske sankcije bo torej sodišče tisto, ki bo ob poznavanju individualnih obdolženčevih razmer presodilo, ali se tudi s takšnim načinom izvršitve prostostne kazni uresničuje namen kaznovanja. To pa je generalna in specialna prevencija ter resocializacija storilca. V Novi Sloveniji pričakujemo, da bodo sodišča odslej pogosteje izrekala alternativne oblike izvrševanja zaporne kazni. Ugodnejše so za obsojenca, saj ohrani možnost dela in stika z družino ter ostane vključen v socialno mrežo. Sprejemljivejše so tudi z javnofinančnega vidika. V letnem poročilu Uprave za izvrševanje kazenskih sankcij namreč že nekaj let za povrstjo beremo, da se soočajo s problematiko prenapolnjenosti slovenskih zaporov. Več kot polovica zapornikov je prestajala prostostno kazen, ki je bila krajša od dveh let. Strošek oskrbovanega dneva je za preteklo leto znašal kar 83 evrov na zapornika. Ob predpostavki, da bi polovica od njih lahko prostostno kazen prestajala bodisi v obliki vikend zapora ali v obliki hišnega zapora, bi to pomenilo zmanjšanje proračunskih izdatkov za te namene za nekaj milijonov letno. Podpiramo tudi druge rešitve, ki jih prinaša navedena novela zakona, saj se na ta način odpravljajo številne pravne praznine. Odpravljajo pa se tudi pomanjkljivosti, na katere so opozorili pravosodni in drugi organi v zvezi z dosedanjim izvajanjem določil tega zakona. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije zato napovedujemo podporo Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij.
V imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija – to je tudi zadnja predstavitev stališča – gospa Maša Kociper.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Kot je bilo povedano že v predhodnih predstavitvah se predlog sprememb in dopolnitev Zakona o izvrševanju kazanskih sankcij usklajuje z Zakonom o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika. Ker ni bil sprejet poseben zakon, ki bi urejal ukrepe obveznega psihiatričnega zdravljenja neprištevnih in bistveno zmanjšano prištevnih storilcev, je namreč treba v noveli KZ-1B urediti dva varnostna ukrepa: obvezno psihiatrično zdravljenje in varstvo v zdravstvenem zavodu in obvezno psihiatrično zdravljenje na prostosti. Zato se, kot rečeno, spreminjajo in dopolnjujejo tudi določbe tega zakona. Ker predlog zakona sledi predvsem ureditvi, ki pomeni koherentnost veljavne normativne ureditve v pravnem redu Republike Slovenije, bomo poslanci in poslanke Pozitivne Slovenije predlog zakona podprli. Razlog več za njegovo podporo je tudi ta, da je koalicija upoštevala mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora in sprejela stališče, da je predhodna odločba, s katero so na Ministrstvu za pravosodje kot predlagatelji zakona želeli urediti situacijo glede nadzorovanja nad izvrševanjem hišnega pripora, ko ni bil sprejet zakon, ki bi urejal ustanovitev in izvajanje probacijske službe, neprimerna z vidika jasnosti in predvidljivosti pravne ureditve. Temu stališču pa se v Pozitivni Sloveniji tudi pridružujemo. Varuh človekovih pravic in Ministrstvo za notranje zadeve sta namreč opozorila na neprimernost ureditve, na podlagi katere nadzor nad izvrševanjem hišnega zapora izvaja policija. Navedeno pravilo naj ne bi bilo skladno s temeljnimi nalogami policije, niti ni takšna ureditev primerna s pravnosistemskega, strokovnega in penološkega vidika. Vendar v Pozitivni Sloveniji menimo, da bi bilo urejanje tega problema s prehodno določbo nesprejemljivo, zato bi bilo primerneje najprej sprejeti zakon o probacijski službi, šele nato pa to nalogo policije prenesti v to službo. Tudi sicer se v naši poslanski skupini sprašujemo tako kot številni strokovnjaki, ali je smiselno ustanavljati novo službo, katere delokrog že zdaj opravljajo pristojni centri za socialno delo. O tem vprašanju je na odboru obsežno razpravljal velik strokovnjak dr. Dragan Petrovec, ki je v svoji razpravi poudaril, da je nova ureditev vprašljiva tudi s stališča z njo povezanih stroškov. Med drugim je tudi poudaril, da probacija kot neka posebna služba, ki bi skrbela za lažje resocializacijo obsojencev, obstaja v številnih državah Evropske unije, da pa to ni pomanjkljivost za Slovenijo, ker ima Slovenija odločilne izkušnje s tako imenovano postpenalno službo že nekje od začetka 80. let. Dr. Petrovec meni, da je namesto nove službe, ki pomeni širjenje državne birokracije, treba vzpostaviti že preizkušen sistem in dobro sodelovanje med Ministrstvom za pravosodje in Ministrstvom za delo, družino in socialne zadeve. Takšnemu stališču se pridružujemo tudi v Pozitivni Sloveniji. Ne glede na to, pa kot rečeno, bomo poslanci in poslanke Pozitivne Slovenije ta zakon podprli. Hvala.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Amandmajev nimamo, zato zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. O predlogu zakona bomo odločali danes v okviru glasovanj. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O UPRAVNEM SPORU. Predlog zakona je v obravnavo predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo državnemu sekretarju gospodu Helmutu Hartmanu.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Še enkrat lep pozdrav! Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o upravnem sporu je pripravljen na podlagi odločbe Ustavnega sodišča. V navedeni odločbi Ustavnega sodišča je le-to ugotovilo neskladje Zakona o upravnem sporu z ustavo in določilo, da mora Državni zbor ugotovljeno neskladje v roku enega leta po objavi te odločbe v Uradnem listu odpraviti. Ugotovljeno neskladje Zakona o upravnem sporu je v tem, da veljavna ureditev v določenih primerih ne daje tožniku na razpolago nobenega tožbenega zahtevka, s katerim bi se dosegla sodna presoja zakonitosti določenega upravnega akta, to pomeni izvolitev pravice do sodnega varstva, zato je v neskladju s prvim odstavkom 23. člena Ustave. Z Zakonom o upravnem sporu- 1B se na podlagi navedene odločbe Ustavnega sodišča predlaga uvedba tako imenovana ugotovitvena tožba, s katero bo mogoče zahtevati ugotovitev nezakonitosti upravnega akta, s katerim je bilo poseženo v tožnikove pravice ali pravne koristi. Ugotovitveno tožbo bo mogoče vložiti pod enakimi pogoji in iz enakih razlogov, kot jih zakon določa za vložitev tožbe, s katero se zahteva odprava upravnega akta, le da se zahtevek ne bo glasil na odpravo upravnega akta, temveč ugotovitev njegove nezakonitosti. Če bo sodišče presodilo, da je ugotovitvena tožba utemeljena, bo s sodbo ugotovilo, da je upravni akt nezakonit. Če bo tožnik postavil zahtevek za povrnitev škode, bo lahko Upravno sodišče o njem odločalo ali pa bo v skladu z zakonom napotilo tožnika na pravdo. Zoper ugotovitveno sodbo Upravnega sodišča ne bo dovoljena pritožba, mogoča pa bo revizija oziroma obnova postopka, ki jih določa zakon, kar izhaja že iz veljavne ureditve in se v noveli posebej to področje ne ureja. Hvala.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo. Besedo ima predsednica gospa Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovani državni sekretar! Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo je na 7. seji kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o upravnem sporu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po skrajšanem postopku predložila Vlada in je objavljen tudi na spletni strani Državnega zbora v Poročevalcu. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 29. redni seji sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Predstavnik predlagatelja državni sekretar na Ministrstvu za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo gospod Helmut Hartman je v dopolnilni obrazložitvi členov povedal, da predlagana novela pomeni uskladitev z odločbo Ustavnega sodišča, s katero je Ustavno sodišče odločilo, da je Zakon o upravnem sporu v neskladju z Ustavo Republike Slovenije ter da mora Državni zbor ugotovljeno neskladje odpraviti v roku enega leta po objavi te odločbe v Uradnem listu Republike Slovenije. Predlagana novela uvaja tako imenovano ugotovitveno tožbo, s katero bo mogoče zahtevati ugotovitev nezakonitosti pravnega akta, s katerim je bil tožnik prizadet v svojih pravicah ali pravnih koristih. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe mag. gospa Saša Bricelj Podgornik je povedala, da so pripombe iz pisnega mnenja Zakonodajno-pravne službe upoštevane v vloženem amandmaju koalicijskih poslanskih skupin. Predstavnik Državnega sveta državni svetnik gospod Bogomir Vnučec je predstavil pisno mnenje Komisije Državnega sveta za državno ureditev, ki predlagano novelo tudi podpira. Odbor je bil seznanjen tudi s pozitivnim pisnim mnenjem Sodnega sveta. Članice in člani odbora so v krajši razpravi izrazili podporo predlaganemu zakonu, opozorili pa so, da bo rok, ki ga je Državnemu zboru določilo Ustavno sodišče, pravkar potekel. V nadaljevanju je odbor sprejel tudi amandma poslanskih skupin koalicije, in sicer k 2. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih tudi sprejel. Glede na sprejeti amandma je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je sprejeti amandma tudi vključen. Dopolnjeni predlog zakona pa je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej ima besedo v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov gospod Mirko Brulc.
Spoštovani! Predlagatelj je pripravil zakon z rešitvami, ki sledijo odločbi Ustavnega sodišča, zato Socialni demokrati nimamo problema, da ne bi teh dopolnitev tudi sprejeli. Hvala.
Hvala. To je bilo pa kratko in jedrnato. V imenu Poslanske skupine Državljanske liste mag. Katarina Hočeva, izvolite.
Lep pozdrav vsem prisotnim! Ustavno sodišče je ugotovilo neskladje Zakona o upravnem sporu z ustavo in naložilo, da mora biti to odpravljeno do 2. decembra 2012, kar pomeni, da z odpravo neskladja že malo zamujamo. In v čem je neskladje spornih določb zakona? Tožniku sedaj veljavni zakon ne daje na razpolago nobenega tožbenega zahtevka, s katerim bi lahko v upravnem sporu dosegel sodno presojo zakonitosti upravnega akta, če je ta že izvršen in če z njegovo odpravo vzpostavitve prejšnjega stanja ne bi bilo mogoče doseči. Takšna neustrezna ureditev pa v praksi pomeni dvoje. Za posameznika oziroma potencialnega tožnika nedopustno omejitev sodnega varstva, čeprav je to njegova ustavna pravica. Za javni interes in pravni red pomeni nedopustno omejevanje sodnega nadzora nad zakonitostjo izdanih upravnih aktov. Dopolnitev zakona spreminja dva člena in dodaja nov 64.a člen ter s tem uvaja tako imenovano ugotovitveno tožbo, s katero bo mogoče zahtevati ugotovitev nezakonitosti upravnega akta, s katerim je bil tožnik prizadet v svojih pravicah in pravnih koristih. V praksi to pomeni, da bo posameznik lahko vložil tožbo, čeprav je bil upravni akt že izvršen in njegova odprava ni smiselna. To do sedaj ni bilo mogoče. Novela Zakona o upravnem sporu v upravni red Republike Slovenije prinaša več transparentnosti, pravičnosti in boljše pravno varstvo našim državljanom, zato ga bomo poslanci in poslanke Državljanske liste podprli. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima besedo gospod Janez Ribič.
Hvala za besedo spoštovani. Veljavni Zakon o upravnem sporu je v neskladju z ustavo. Državni zbor Republike Slovenije mora ugotovljeno neskladje odpraviti v roku enega leta po objavi odločbe Ustavnega sodišča. Odločba je bila objavljena 10. novembra 2011. Kot je zapisano v odločitvi Ustavnega sodišča, ureditev v veljavnem zakonu, ki dolžniku ne daje na razpolago nobenega tožbenega zahtevka, s katerim bi dosegel sodno presojo zakonitosti dokončnega upravnega akta, dejansko odvzema pravico do sodnega varstva. Taka zakonska ureditev pomeni pravice do sodnega varstva iz prvega odstavka 23. člena Ustave. S predlagano novelo se torej ureja tako imenovana ugotovitvena tožba, s katero bo mogoče zahtevati ugotovitev nezakonitosti upravnega akta, s katerim je bil tožnik prizadet v svojih pravicah ali pravnih koristih. V omenjenem primeru je šlo za to, da stranki ni bila ugodena želja po prepovedi javne prireditve, nato pa se ji je omejilo sodno varstvo zoper upravno odločbo le na čas trajanja javne prireditve. To pomeni, da naknadne sodne presoje zakonitosti zoper dokončno dovoljene za izvedbo javne prireditve dejansko ni. Sedaj, ko bo uvedena ugotovitvena tožba, bo lahko sodišče ugotovilo, da je upravni akt nezakonit in tudi ugodilo stranki, ki bo zahtevala povrnitev škode zaradi nezakonitega upravnega akta. Zoper ugotovitveno sodbo ne bo dovoljena pritožba, mogoči pa bosta obnova in revizija postopka. Glede na to, da gre za odpravo neskladja zakona z ustavo in da novelo podpira tudi Sodni svet ter glede na to, da je bila tudi na Odboru za pravosodje izražena podpora, bomo tudi v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlog dopolnitve zakona o upravnem sporu podprli. Hvala.
V imenu Poslanske skupine DeSUS gospa Marijana Kotnik Poropat, izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Predlagane rešitve so pripravljene kot odziv na ugotovitveno odločbo Ustavnega sodišča, s katero je to sodišče odločilo, da je Zakon o upravnem sporu v neskladju z ustavo Republike Slovenije. Veljavna zakonska ureditev po mnenju ustavnih sodnikov v določenih situacijah ne omogoča učinkovitega izvrševanja ustavne pravice do sodnega varstva, saj tožniku v konkretnem primeru ne daje na razpolago nobenega tožbenega zahtevka, s katerim bi v upravnem sporu dosegel sodno presojo zakonitosti nad izdanim upravnim aktom. Z novelo se predlaga uvedba tako imenovane ugotovitvene tožbe, s katero bo mogoče zahtevati ugotovitev nezakonitosti upravnega akta, s katerim je bil tožnik prizadet v svojih pravicah ali pravnih koristih. Ugotovitveno tožbo bo mogoče vložiti pod enakimi pogoji in iz enakih razlogov, kot jih zakon določa za vložitev tožbe, s katero se zahteva odprava upravnega akta, le da se zahtevek ne bo glasil na odpravo upravnega akta, temveč na ugotovitev njegove nezakonitosti. Pri ugotovitveni tožbi bo moral tožnik med drugim izkazati, da je bil z upravnim aktom prizadet v svojih pravicah ali upravnih koristih ter da z vložitvijo take tožbe zasleduje določeno pravno korist, sicer bo sodišče tožbo zavrglo. Če bo sodišče presodilo, da je ugotovitvena tožba utemeljena, bo s sodbo ugotovilo, da je pravni akt nezakonit. Zoper ugotovitveno sodbo Upravnega sodišča ne bo dovoljena pritožba, mogoči bosta le obnova postopka in revizija postopka pod pogoji, ki jih določa zakon. Sodni svet je v predlogu sprememb in dopolnitev Zakona o upravnem sporu izdal pozitivno mnenje. Zakonodajno-pravna služba pa je v svojem poročilu navedla, da meni, da predlagane rešitve sledijo odločbi Ustavnega sodišča. Zaradi vsega navedenega bomo v Poslanski skupini DeSUS predlog zakona podprli. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospa Iva Dimic, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani! Določilo 157. člena Ustave Republike Slovenije določa: "O zakonitosti dokončnih posamičnih aktov, s katerimi državni organi, organi lokalnih skupnosti in nosilci javnih pooblastil odločajo o pravicah ali o obveznostih in pravnih koristi posameznikov in organizacij, odloča v upravnem sporu pristojno sodišče, če za določeno zadevo ni z zakonom predvideno drugo sodno varstvo." Ustava torej zagotavlja pravno varstvo zoper prav vsak posamični upravni akt, s katerim se odloča o pravici, obveznosti in pravni koristi posameznika. Dejansko pa se v zadnjih letih soočamo z neustavnim stanjem na tem področju, saj je Upravno sodišče v številnih primerih odklonilo posameznikom sodno varstvo zoper posamične akte državnih organov, zlasti organov lokalnih skupnosti, s katerimi je bilo vsebinsko poseženo v pravice in pravne koristi posameznika. Tako posameznikom ni bila zagotovljena nobena oblika pravnega varstva zoper nezakonite posamične akte. Tudi to neustavno stanje je številnim posameznikom, ki so iz tega razloga neuspešno poskušali doseči pravno varstvo zoper očitno nezakonit posamičen upravni akt, močno načelo zaupanje v pravno državo. Po drugi strani pa je to spodbuda državnim organom, predvsem pa organom lokalnih skupnosti in nosilcem javnih pooblastil, da se pri izdaji posamičnih aktov ne ozirajo na zakonitost. Tako neustavno stanje je končno ugotovilo Ustavno sodišče v odločbi dne 10. novembra 2011 in naložilo Državnemu zboru, da v roku enega leta odpravi neustavno stanje. S predmetno novelo se torej zakon o upravnem sporu dopolnjuje z novo obliko pravnega varstva, in sicer z zahtevkom na ugotovitev, da je upravni akt nezakonit. V Novi Sloveniji to novelo zakona o upravnem sporu pozdravljamo. Navedena novela ne odpravlja neustavnega stanja za nazaj, zato številni posamezniki, ki jim je bilo do uveljavitve predmetne novele odrečeno sodno varstvo zoper nezakonit upravni akt, do svoje pravice ne bodo prišli. Kljub temu bomo v Novi Sloveniji novelo tega zakona podprli, saj odpravlja neustavno stanje vsaj za naprej. V Novi Sloveniji ne bomo v bodoče podprli nobenega predpisa, s katerim bi na račun večje učinkovitosti zmanjševali ali celo ukinjali pravice do sodnega varstva na račun večjih učinkovitosti posameznih pravosodnih ali upravnih organov, kot je bil argument pri sprejemanju do sedaj veljavnega zakona o upravnem sporu.
V imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija gospa Maša Kociper, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane, spoštovani! Tudi tokrat ne bi želela ponavljati vsega, kar so pred menoj povedali že kolegice in kolegi. Zakon o upravnem sporu je torej treba dopolniti v skladu z odločbo Ustavnega sodišča. Ustavno sodišče je namreč odločilo, da ureditev iz Zakona o upravnem sporu, ki tožniku ne daje na razpolago nobenega tožbenega zahtevka, s katerim bi dosegel sodno presojo zakonitosti dokončnega upravnega akta, pomeni izvotlitev pravice do sodnega varstva in je zato v neskladju s 23. členom Ustave. V neskladju s prvim odstavkom tega člena Ustave pa so tudi odločitve sodišč, ki temeljijo na ureditvi, ki ne zagotavlja sodne presoje zakonitosti upravnih aktov. Ustavno sodišče je tako odločilo, da lahko do odprave ugotovljenega neskladja tožnik s tožbo zahteva tudi ugotovitev, da je bil v svojih pravicah in pravnih koristih prizadet z nezakonitim upravnim aktom, in to je tako imenovana ugotovitvena tožba. Tožba je možna pod pogoji in iz razlogov, ki jih določa zakon, s katerim se zahteva odprava upravnega akta, če se seveda izkaže pravna korist. Upravno sodišče ugotovitveno tožbo zavrne iz enakih razlogov, kot jih zakon določa za zavrnitev izpodbojne tožbe. Če presodi, da je ugotovitvena tožba utemeljena, s sodbo ugotovi, da je bil posameznik z nezakonitim upravnim aktom prizadet v svojih pravicah in pravnih koristih. Zoper sodbo Upravnega sodišča ni pritožbe, mogoči pa sta obnova in revizija pod pogoji, ki jih določa zakon. Glede na to, da predlog zakona dosledno sledi odločbi Ustavnega sodišča, ki sem jo zdaj navedla, bomo v Pozitivni Sloveniji predlagano novelo zakona vsekakor podprli. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospa Sonja Ramšak, izvolite.
Spoštovani predsednik, državni sekretar, poslanke in poslanci! Bom zelo kratka. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo dopolnjeni predlog rešitev zakona podprli, saj sledi odločbi Ustavnega sodišča, ki jo je izdalo Ustavno sodišče 10. 11. 2011 in s tem zagotavljamo ustrezno sodno varstvo iz 23. člena Ustave Republike Slovenije. Hvala.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Amandmajev nimamo, zato zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. O predlogu zakona bomo odločali danes v okviru glasovanj. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBI IN DOPOLNITVI ZAKONA O USTAVNEM SODIŠČU. Tudi tukaj bo podrobnejšo obrazložitev predstavil državni sekretar gospod Helmut Hartman.
Hvala lepa za besedo. Še enkrat lepo pozdravljeni! Vlada Republike Slovenije je na podlagi sklepa iz avgusta letošnjega leta upoštevala sklep Mandatno-volilne komisije Državnega zbora in pripravila spremembe in dopolnitve več zakonov s področja urejanja statusa funkcionarjev Republike Slovenije. S temi predlogi sprememb zakonov se ureja zniževanje nadomestil ter prejemanje nadomestil različnim funkcionarjem, od Računskega sodišča, Ustavnega sodišča, tudi občinskih funkcionarjev, prav tako pa se ureja nadzorni mehanizem glede preprečevanja zlorab s prejemanjem nadomestil. Pri tem se smiselno sledi sistemskim rešitvam iz letošnje novele Zakona o poslancih, ki so bile sprejete junija letošnjega leta in na njih temelji predlagana reforma nadomestil za funkcionarje, ki jim prenehajo funkcije. Vse te povezane predloge zakonov se obravnavajo na tej isti seji. V sklopu navedenih zakonskih sprememb, tako imenovanih nadomestnih določb zakonov, Vlada predlaga tudi sprejetje Predloga zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o ustavnem sodišču, s katerim se spreminja le en člen, en člen se na novo dodaja, spreminjajo pa se tudi končne določbe. Kaj konkretno se s to spremembo ureja? Naj povem, da se znižuje višina nadomestila tako kot v vseh nadaljnjih zakonih, in sicer ustavnim sodnikom po prenehanju funkcije s sedanjih 100 % na 80 %, zadržanje dosedanjega zakonskega roka prejemanja nadomestila do enega leta ter v primeru podaljšanja prejemanja nadomestila, kadar gre za izpolnjevanje pogojev za upokojitev v obdobju enega leta, potem določba, po kateri naj ustavni sodnik, ki mu preneha funkcija pred potekom enega leta po nastopu, da ne prejema nobenega nadomestila, potem se urejajo tudi nadzorni mehanizmi glede poročanja in prekrškov, in sicer v primeru, če bi nekdanji ustavni sodnik v času prejemanja nadomestila prejemal druge prejemke. Tukaj se določajo sankcije, in sicer prenehanje prejemanja nadomestila ter vrnitev izplačanih zneskov, ki se prekrivajo, potem se tudi določi pristojni organ za odločanje o pravici do nadomestila. Glede tega je v tej noveli predlagano, da o tovrstni pravici odloča predsednik Ustavnega sodišča, kadar gre pa za pritožbo, pa celotni razširjen senat. Glede predlagane sistemske določitve, da nadomestilo plače lahko traja eno leto z možnostjo podaljšanja do največ enega leta, naj povem, da takšna predlagana ureditev upošteva sistemski položaj Ustavnega sodišča, da je ustavni sodnik najvišji varuh ustavnosti in zakonitosti v konkretnih zadevah in dejstvo, da imajo ustavni sodniki po ustavi le en neponovljiv devetletni mandat. To pomeni, da gre za devetletni mandat, ki je glede na ostale funkcionarje najdaljši. Hvala lepa.
Hvala. Predsednica Odbora za pravosodje, javno pravo in lokalno samoupravo gospa Eva Irgl, izvolite.
Najlepša hvala še enkrat za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Odbor za pravosodje, javno pravo in lokalno samoupravo je na 15. nujni seji obravnaval Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o Ustavnemu sodišču, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Predstavnik predlagatelja državni sekretar na Ministrstvu za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo gospod Helmut Hartman je v dopolnilni obrazložitvi členov predloga zakona pojasnil, da predlog zakona prinaša le eno vsebinsko spremembo in eno dopolnitev zakona ter sledi že sprejetim odločitvam zakonodajne veje oblasti glede ureditve pravic poslancev po prenehanju funkcije. Prav tako gre tudi za upoštevanje sklepa pristojnega delovnega telesa Državnega zbora, ki je predlagalo celovito ureditev ter uskladitev zakonodaje, ki ureja pravice do nadomestila plače vsem funkcionarjem. Kot poglavitno rešitev predloga zakona je predstavnik predlagatelja izpostavil znižanje višine nadomestila plače za ustavne sodnike po prenehanju njihove funkcije s 100 % na 80 % zadnje mesečne plače, ki jo je ustavni sodnik prejemal, ko je opravljal funkcijo. Pri tem pa ni sprememb rokov prejemanja nadomestila. Ustavni sodnik je namreč do nadomestila plače upravičen najdlje eno leto od prenehanja funkcije ustavnega sodnika, kot je bilo tudi doslej določeno v prvem odstavku 78. člena Zakona o Ustavnem sodišču. Pravica do nadomestila se lahko podaljša do izpolnitve pogojev za upokojitev, vendar najdlje še za eno leto, kar je bilo tudi do sedaj določeno v drugem odstavku 78. člena Zakona o Ustavnem sodišču. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe gospa Nataša Voršič je povedala, da je Zakonodajno-pravna služba v svojem pisnem mnenju uvodoma oblikovala načelno pripombo. S pravnosistemskega vidika Zakonodajno-pravna služba namreč ugotavlja, da je zaradi medsebojne povezanosti predlogov zakonov, ki so v zakonodajnem postopku in urejajo pravico do nadomestila plače za različne funkcionarje, treba utemeljiti predlagane pravice po prenehanju posamezne funkcije v razmerju do pravic, ki jih predlagani ali že sprejeti zakoni določajo za druge funkcionarje. Zakonodajno-pravna služba je podala še konkretno pripombo k 2. členu, ki je bila z amandmajem koalicijskih poslanskih skupin tudi ustrezno upoštevana. Predsednik Komisije Državnega sveta za državno ureditev gospod Bogomir Vnučec je v predstavitvi mnenja komisije povedal, da komisija predlog zakona podpira. Komisija pa je v pisnem mnenju še menila, da morajo biti najvišji funkcionarji posameznih vej oblasti obravnavani v temelju enakopravno in obenem poudarila, da se ustavno določen položaj Ustavnega sodišča in ustavnih sodnikov v nekateri pomembnih elementih bistveno razlikuje od nosilcev drugih vej oblasti, kar narekuje do določene mere drugačno ureditev nadomestila plače po prenehanju funkcije. V razpravi članov odbora je bilo izpostavljeno, da so spremembe, ki jih prinašajo vsi medsebojno povezani zakoni, ki urejajo pravico do nadomestila plače za različne funkcionarje, posledica sprejete odločitve glede ureditve pravice poslancev do nadomestila plače po prenehanju funkcije. Člani odbora so v tej luči spremembe sicer podprli, vendar so hkrati opozorili, da z njimi pošiljamo javnosti napačno sporočilo, ki še dodano zmanjšuje ugled demokratični institucij v državi ter najvišjih političnih in javnih funkcionarjev. Zato so pozvali k previdnosti in razmisleku pri urejanju teh pravic v prihodnje in menili, da je treba v bodoče zavrniti predloge, ki pomenijo napad na demokracijo, degradacijo političnih in javnih funkcij in prispevajo k negativnemu mnenju javnosti. V nadaljevanju je Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo sprejel amandma poslanskih skupin koalicije k 2. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih tudi sprejel. Glede na sprejeti amandma je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je vključen sprejeti amandma. Dopolnjeni predlog zakona pa je tudi sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej ima besedo mag. Katarina Hočevar v imenu poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo in ponovno še enkrat lepo pozdravljeni. V tem nagovoru bom predstavila stališče Poslanske skupine Državljanske liste k novelam Zakona o Ustavnem sodišču, Zakona o varuhu človekovih pravic in Zakona o funkcionarjih v državnih organih. Vsi ti predlogi zakonov namreč temeljijo na načelu enakosti, načelu smotrnosti porabe javnih financ in načelu sorazmernosti. Če gre gospodarstvu dobro, gre dobro tudi meni, je stavek, ki ga moramo poistovetiti vsi, ki smo plačani z javnim denarjem. V tem trenutku družbene razmere zahtevajo, da sistem javnih financ in raven ugodnosti prevetrimo in jih poskušamo čim bolj realno prilagoditi glede na prihodke naše države tudi v svojih vrstah. Besedilo zakonov namreč sledi spremembam Zakona o poslancih. Spremembe so simbolične in ne korenite. Ustavnemu sodniku se na primer višina nadomestila znižuje na 80 % po prenehanju funkcije. Omogoča se mu dvanajstmesečno obdobje tega nadomestila in največje možno podaljšanje še za dvanajst mesecev. Na prvi pogled se zdi, da gre za različno obravnavo v primerjavi s članom Računskega sodišča, ki ima prav tako mandat devet let. S strani ministrstva za pravosodje in javno upravo smo že dobili pojasnilo, da je ustavni sodnik funkcija neponovljivega mandata, član Računskega sodišča pa je lahko ponovno imenovan. Varuhu človekovih pravic se večina nadomestila zmanjšuje na 80 %. Čas prejemanja tega nadomestila se z enega leta določa na osem mesecev in največje možno podaljšanje še za šest mesecev. Funkcionarjem v državnih organih se nadomestila zmanjšujejo na 80 %. Čas prejemanja nadomestila ostaja enak kot prej, tri mesece, največje možno podaljšanje pa je možno še za šest mesecev, po trenutno še veljavni zakonodaji pa je bilo podaljšanje možno za devet mesecev. Vsi trije zakoni na novo določajo tudi obveznost vrnitve izplačanih zneskov, če se prekrivajo s tem, kar je v času prejemanja nadomestila funkcionar, varuh ali ustavni sodnik sam zaslužil. V predlogih so vključene tudi prekrškovne določbe glede sankcioniranja kršitev v času prejemanja nadomestila plače. Zakoni so usklajeni s posameznimi deležniki, zato jih bomo podprli tudi v Poslanski skupini Državljanske liste. Hvala.
Hvala. V imenu Poslanske skupine DeSUS gospa Marjana Kotnik Poropat, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani! Tako kot ostali zakoni iz tega paketa tudi slednji sledi predvolilnim zavezam in zavezi, podani s strani koalicije in opozicije ob sprejemanju novele zakona o poslancih, da se preuredi področje pravic funkcionarjev po prenehanju mandata. Časi, v katerih smo, in čvrsta zaveza Vlade, da zmanjša javno porabo in konsolidira javne finance, terjajo potezo, s katero smo oziroma še bomo pokazali, da smo pripravljeni zarezati tako pri sebi kot pri vseh ostalih funkcionarjih. Spremembe tega zakona sledijo ostalim zakonom, ki se nanašajo na nadomestila po prenehanju funkcije. Razlika pri tem zakonu se nanaša na daljše obdobje prejemanja tega nadomestila. Po oceni Poslanske skupine DeSUS je to razlikovanje povsem na mestu. Mandat ustavnih sodnikov je namreč daljši kot mandati ostalih funkcionarjev, pa tudi sama funkcija Ustavnega sodnika ima povsem drugačno naravo. Gre za najvišjo pravno funkcijo v državi, ki jo lahko dosežejo zgolj in le izjemni pravni eksperti praviloma proti koncu svoje kariere. Zato menimo, da je enoletno obdobje prejemanja nadomestila v tem primeru povsem upravičeno. V ostalih določbah gre tudi v tem sklopu sprememb za smiselno ureditev z že sprejetim Zakonom o poslancih. V Poslanski skupini DeSUS bomo to spremembo in celoten sklop sprememb potrdili oziroma sprejeli.
V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospa Iva Dimic,izvolite.
Hvala za besedo. Novele funkcionarskih zakonov, tudi Zakona o Ustavnem sodišču, ki ga sedaj spreminjamo in dopolnjujemo, posegajo le na eno področje, to je na področje pravic funkcionarjev – ustavnih sodnikov po izteku njihovega mandata. Določen čas po izteku mandata se z nadomestilom plače funkcionarjem zagotavlja socialna in materialna varnost. Zaradi narave opravljanja njihove funkcije in praviloma daljše odsotnosti z njihovega siceršnjega poklicnega udejstvovanja potrebujejo daljši čas za ponovno zaposlitev, upokojitev ali drugačno ureditev njihovega materialnega in socialnega statusa. Predvsem pa se s tako ureditvijo pravic po izteku mandata želi preprečiti dejstvo, da bi se funkcionarji v zadnjem letu pred iztekom mandata namesto z opravljanjem funkcije, ukvarjali z iskanjem zaposlitve. Po do sedaj veljavni zakonodaji so bila nadomestila funkcionarjev po izteku mandata enaka zadnji prejeti plači funkcionarja, nadomestilo plače pa se jim je zagotavljalo eno leto po izteku njihove funkcije. Taka ureditev je bila ustrezna za čase, ko je bilo za te namene dovolj finančnih sredstev. Taki časi pa so žal minili. Zaradi javnofinančnega primanjkljaja je bilo treba v tem letu zarezati praktično v vse prejemke, ki se izplačujejo iz državnega proračuna. Med drugim tudi v plače in druga zmanjševanja in nastopi v drugo funkcijo. Višina nadomestila se zmanjša za višino prejemkov iz naslova opravljanja dela v času prejemanja nadomestila. Potem bi poudarila, da se Ustavnim sodnikom pravice po izteku njihovega mandata v primerjavi z ostalimi funkcionarji zmanjšujejo najmanj glede na specifičnost funkcije Ustavnega sodnika. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije bomo Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o Ustavnem sodišču podprli.
V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospa Sonja Ramšak, izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav še vem prisotnim! V Slovenski demokratski stranki bomo dopolnjeni Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o Ustavnem sodišču podprli, saj menimo, da gre za manj zahtevne vsebinske spremembe in dopolnitve, ki sledijo že sprejetim odločitvam zakonodajalca glede ureditve pravic poslancem po prenehanju funkcije, s katerim se zasleduje cilj enakosti pravic in obveznosti med primerljivimi najvišjimi funkcionarji veje oblasti v Republiki Sloveniji, med katere nedvomno sodi tudi funkcija predsednika Ustavnega sodišča Republike Slovenije. Zakonodajno-pravna služba je v svojem pisnem mnenju k predlogu zakona oblikovala načelno pripombo, v kateri s pravnosistemskega vidika ugotavlja, da je zaradi medsebojne povezanosti predlogov zakonov, ki so v zakonodajnem postopku in urejajo pravico do nadomestila plače za različne funkcionarje, treba utemeljiti predlagane pravice po prenehanju posamezne funkcije v razmerju do pravic, ki jih predlagani ali že sprejeti zakoni določajo za druge funkcionarje. Zakonodajno-pravna služba je podala šle konkretno pripombo k 2. členu, ki je bila z amandmajem koalicijskih poslanskih skupin ustrezno upoštevana. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da bo predlagana ureditev prispevala k smotrnejši in preglednejši porabi javnofinančnih sredstev, zato bomo dopolnjeni predlog zakona podprli. Enako stališče zavzema Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke tudi k dopolnjenemu Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varuhu človekovih pravic in dopolnjenemu Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o funkcionarjih v državnih organih, ker gre za sistemsko enako urejanje pravic funkcionarjev, kot so te urejene v že sprejetih spremembah in dopolnitvah Zakona o poslancih. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov gospod Mirko Brulc, izvolite.
Spoštovani vsi prisotni! Mandatno-volilna komisija je junija letos ob obravnavi novele Zakona o poslancih, s katerimi se je posegalo v pravico do nadomestila po prenehanju poslanske funkcije, sprejela sklep s priporočilom Vladi, da čim prej pripravi predloge zakonskih sprememb in uskladi zakonodajo, ki ureja pravico do nadomestila plače vsem funkcionarjem, tudi ustavnim sodnikom po prenehanju funkcije. Poslanska skupina Socialnih demokratov predlogu zakona ne bo nasprotovala, bi pa ob tem opozorili, da v tem mandatu javnosti pošiljamo tudi napačna sporočila. Na vsakem koraku se najvišjim državnim inštitucijam – tudi s predlogom tega zakona – zmanjšuje ugled. Ne glede na to, da javnofinančna slika te države ni dobra in da se tudi zaradi izjav prvega ministra in finančnega ministra ta slika še ne bo izboljšala, bi se morali takšnih predlogov lotiti bolj premišljeno. Naša prizadevanja bi morale biti usmerjene k zviševanju ugleda državnih institucij, tudi sodišč in tudi njenih funkcionarjev. Spoštovani! Sem pa pravkar prebral novico, da bo organizator sobotne državne proslave zagotovil, da bo zapeta sedma kitica državne himne. To je prispevek k pravni državi, gospod predsednik, jaz se zahvaljujem za vašo akcijo. Hvala.
Malenkost. Hvala lepa. S tem smo zaključili predstavitev stališč poslanskih skupin. Amandmajev k predlogu zakona nimamo. O predlogu zakona bomo odločali v okviru glasovanj. S tem to točko dnevnega reda prekinjam. Prekinjam pa tudi sejo Državnega zbora, za tiste ki ne veste, v preddverju se bomo malo pogovorili z našimi sodelavkami in sodelavci, zaposlenimi, od katerih smo tako odvisni in ki so nam od začetka našega mandata oziroma skozi vse leto lepo stali ob strani. In vas vabim, da se nam tudi pridružite. Sejo bomo nadaljevali ob 11.35.
Sejo nadaljujemo z 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE Z OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARUHU ČLOVEKOVIH PRAVIC. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Izvolite, gospod državni sekretar Helmut Hartman.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Že uvodoma sem napovedal, da so naslednje točke paketne spremembe, ki se nanašajo na spremembe, zato bi se tukaj osredotočil čisto konkretno na Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varuhu človekovih pravic. S tem predlogom sprememb se ureja zniževanje nadomestila plače po prenehanju opravljanja funkcije ter postopek pridobivanja pravice do nadomestila. Dopolnjene so prekrškovne določbe ter urejeni primeri, ko bi prišlo do pripora ali zapora. Predloga zakona smiselno sledita sistemskim rešitvam iz letošnje novele zakona o poslancih, kot je bilo že obrazloženo ob prejšnji točki. Glede vseh predloženih zakonov bi rad dodal še dodatno pojasnilo glede na uvodne predstavitve pri prejšnji točki, in sicer je treba povedati, da je pri vseh zakonih Vlada Republike Slovenije podrobno razmišljala, kakšna so razmerja in razlike med posameznimi organi, položaj katerih funkcionarjev urejamo. Pri vseh se sicer izvršuje zmanjševanje višine nadomestila s 100 % na 80 %, so pa glede na navedena razmerja in razlike določene tudi različne dobe prejemanja nadomestila in podaljšanje prejemanja nadomestila plače, kadar gre za izpolnjevanje pogojev za upokojitev. Tudi z vidika tega, da predlagana zakonodaja ne sme destimulirati strokovnih kadrov, ki bi želeli kandidirati na te strokovne in pomembne funkcije, ali posegati v neodvisnost, zlasti strokovnost teh organov, smo po našem mnenju bili skrbni pri zapisovanju teh razmerij. Zato pri posameznih zakonih predlagamo neke ne horizontalne ukrepe za vse, razen pri zniževanju, kadar znižamo s 100 na 80, ampak predvsem v delu, ko govorimo o dolžini prejemanja teh nadomestil. Če se vrnem konkretno na Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varuhu človekovih pravic, tukaj znižujemo osnovo s prejšnjih 100 % na sedanjih 80 %, določi se krajši rok prejemanja nadomestila, in sicer s prejšnjih 12 mesecev na 8 mesecev, določi se tudi člen, ki določa, da nadomestilo ne pripada, kadar je od začetka funkcije pa do prenehanja funkcije manj kot 6 mesecev opravljanja tega dela, in določijo se nadzorni mehanizmi glede poročanja in prekrškov, kot je bilo obrazloženo že pri prejšnji točki. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo. Besedo dajem predsednici gospe Evi Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovani državni sekretar! Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo je na 15. nujni seji kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varuhu človekovih pravic, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po skrajšanem postopku predložila Vlada in je objavljen tudi na spletni Državnega zbora v Poročevalcu. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo, varuha človekovih pravic, Državnega sveta in Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajnotehničnega vidika. Služba je v svojem mnenju podala nekatere splošne pripombe, pa tudi konkretne pripombe, in sicer k 2. in 5. členu predloga zakona. Odbor je bil predhodno seznanjen tudi z mnenjem Komisije Državnega sveta za državno ureditev, ki predlog zakona podpira. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine koalicije, in sicer k 2. in 5. členu predloga zakona. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državni sekretar na Ministrstvu za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo pojasnil, da so bile predlagane spremembe zakona pripravljene na podlagi sklepa Mandatno-volilne komisije Državnega zbora, s katerim je komisija Vladi priporočila, da uskladi zakonodajo, ki ureja statuse vseh funkcionarjev, ne le poslancev. Pojasnil je, da predlagane rešitve sledijo sistemskim rešitvam že sprejetega Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o poslancih in je usmerjen v racionalno rabo proračunskih sredstev. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v nadaljevanju pojasnila, da je služba v pisnem mnenju podala nekatera sistemska opozorila zaradi medsebojne povezanosti več predlogov zakonov, ki so v zakonodajnem postopku. Glede konkretnih pripomb službe k 2. in 5. členu je pojasnila, da so v vloženih amandmajih koalicijskih poslanskih skupin ustrezno upoštevane. Predstavnik Državnega sveta je v predstavitvi pisnega mnenja Komisije Državnega sveta za državno ureditev poudaril, da komisija predlagani zakon podpira. V razpravi je sodeloval kasneje tudi namestnik varuha človekovih pravic, ki je izrazil podporo predlaganemu zakonu. V razpravi so člani in članice Odbora za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo izrazili podporo predlaganim spremembam zakona, pri čemer so posamezni člani odbora opozorili na probleme, povezane z znižanjem ugleda funkcionarjev, in na položaj tistih, ki jim po prenehanju mandata ne uspe najti zaposlitve. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval in potem tudi sprejel amandmaja poslanskih skupin koalicije, in sicer k 2. in 5. členu predloga zakona. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejeta amandmaja je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega sta vključena tudi sprejeta amandmaja. Dopolnjeni predlog zakona pa je seveda sestavni del tega poročila. Hvala
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke in gospod Janez Ribič.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica Državnega zbora. Poslanke in poslanci! Poslanka in poslanci Slovenske ljudske stranke podpiramo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varuhu človekovih pravic po skrajšanem postopku, saj so spremembe in dopolnitve tega zakona potrebne zaradi uskladitve zakonodaje, ki ureja pravica do nadomestila plače za vse funkcionarje. S tem ko z zakonom na novo urejamo pravice varuha po prenehanju upravljanja funkcije, sledimo celoviti ureditvi in uskladitvi zakonodaje, ki ureja pravice do nadomestila plače vsem funkcionarjem, ne samo poslancem. Predlog zakona določa čas prejemanja nadomestila po končanem mandatu za varuha na osem mesecev, z izjemo podaljšanja za šest mesecev v primeru izpolnitve pogojev za upokojitev. S takšnimi zmanjšanji pravic sledi zakon načelu racionalne rabe javnih sredstev. Z amandmaji koalicije so upoštevane tudi pripombe Zakonodajno-pravne službe in s tem so odpravljene morebitne nejasnosti. Predlog zakona ima podporo tudi s strani varuha človekovih pravic, zato v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ne vidimo zadržkov za sprejetje tega predloga zakona. Kljub temu pa ne moremo mimo dejstva, da tudi s takšnimi ukrepi dodatno odpiramo prostor za zmanjševanje ugleda javnih funkcij. Vse bolj se moramo zavedati problemov, povezanih z znižanjem ugleda funkcionarjev, in se zavedati položaja tistih, ki jim po prenehanju mandata ne uspe najti zaposlitve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije in gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Lep pozdrav vsem poslancem, poslankam in državnemu sekretarju! Spremembe in dopolnitve tega zakona so prav tako kot ostali iz tega paketa posledica sprejetja zaveze, da se s poslanskimi nadomestili uskladi zakonodaja, ki ureja pravice do nadomestila plače drugih funkcionarjev. Novela zakona je usklajena z institucijo, na katero se nanaša, to je z varuhom človekovih pravic in njegovima namestnikoma. Predlagana ureditev ne izstopa od sprejetega načina ureditve za ostale funkcionarje, zato bo tudi ta novela deležna podpore poslank in poslancev Poslanske skupine DeSUS. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Nove Slovenije in gospa Iva Dimic.
Hvala. Spoštovani! Sedaj obravnavan zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o varuhu človekovih pravic sodi v sklop tako imenovanih funkcionarskih zakonov. Spremembe posegajo le na eno področje, to je na področje pravic varuha človekovih pravic po izteku njegovega mandata. Sprememba Zakona o varuhu človekovih pravic znižuje višino nadomestila po prenehanju mandata varuha s 100 % na 80 % zadnje plače, ki jo je varuh človekovih pravic prejemal, ko je opravljal funkcijo. Skrajšuje se čas prejemanja nadomestila za čas prejemanja nadomestila z 12 na 8 mesecev od prenehanja mandata, skrajšuje se čas podaljšanja pravice do nadomestila do izpolnitve pogojev za upokojitev z 12 na 6 mesecev. Ukinja se pravica do nadomestila plače, če varuhu človekovih pravic funkcija preneha pred potekom enega leta od potrditve mandata. Znižuje se nadomestilo za znesek prejemkov iz naslova opravljanja dela v času prejemanja nadomestila, pravica do prejemanja nadomestila plače preneha, če se član pred pretekom obdobja, za katerega mu pripada nadomestilo plače, zaposli, začne opravljati pridobitno dejavnost ali izpolni minimalne pogoje za pridobitev pravice do starostne pokojnine brez zmanjšanja. S spremembami in dopolnitvami Zakona o varuhu človekovih pravic se usklajujejo nadomestila za varuha z nadomestili poslancev po prenehanju njihovega mandata, kot so bile urejene z zadnjo novelo Zakona o poslancih. Pomembno in pohvalno pa je, da je tudi sedanja varuhinja človekovih pravic z navedenimi spremembami zakona soglašala. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije bomo zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o varuhu človekovih pravic podprli.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospa Sonja Ramšak. Se opravičujem, ste že prej predstavili stališče. Potem gremo naprej. Poslanska skupina Socialnih demokratov in mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica, spoštovani gospod državni sekretar, poslanke in poslanci. Inštitucija varuha človekovih pravic je vpeljana v nov slovenski ustavni sistem z osamosvojitvijo. Prvega varuha s tremi namestniki je Državni zbor volil leta 1994, drugega s štirimi namestniki leta 2001 in zdaj zaključuje mandat tretji varuh oziroma varuhinja s štirimi namestniki. Za vse velja, da morajo ob volitvah v Državnem zboru dobiti dvotretjinsko večino. Na podlagi veljavne zakonodaje so imeli funkcionarji te institucije po prenehanju funkcije pravico do enoletnega nadomestila plače v polnem znesku, zdaj pa se, kot je bilo že večkrat povedano, nadomestilo znižuje na 80 % plače in čas prejemanja se skrajšuje, s tem se skrajšuje tudi čas, ko lahko uveljavlja nadomestilo, če izpolnjuje pravico do upokojitve. Prav tako je vpeljano novo določilo, ki nadomestilo ukinja, če je varuh opravljal funkcijo manj kot eno leto. To je nekaj, kar se vali kot snežna kepa z vpeljanim prvim zakonom, in je bilo tudi takrat napovedano, da se bo za vse funkcionarje zgodilo, ampak glede na dosedanje število varuhov, dva, in namestnikov, teh je bilo vsega skupaj sedem, bi bilo dobro vedeti, ali so sploh funkcionarji te institucije kdaj uveljavljali nadomestilo, in če so, ali bi res lahko trdili, da so izplačana nadomestila razlog za stanje v državi. Glede na stanje v državi bi prej morda morali razmisliti, ali ne bi te funkcije še okrepili, zlasti glede na to, da nimamo centralne funkcije za varstvo človekovih pravic. Čeprav je novela zakona bila usklajevana tudi z varuhom človekovih pravic, v Poslanski skupini Socialnih demokratov opozarjamo, da sporočila, ki jih pošiljamo javnosti, niso dobra. Po našem prepričanju je varuh pomembna institucija za državljanke in državljane. Varuh je pri svojem delu neodvisen in samostojen. Torej je tudi razpet med vse veje oblasti. Postopek pri varuhu je neformalen in za stranke brezplačen. Vsak, ki meni, da so mu bile z akti organa kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine, lahko da pobudo za začetek postopka pri varuhu. Zato še enkrat poudarjamo, bi morali razmišljati o okrepitvi tega instituta in zvečevanju ugleda te institutcije, ne pa o tem, kako reducirati tudi na ta način, da zmanjšujemo krog tistih, ki bi bili potencialno zainteresirani za imenovanje na to funkcijo. Glede na vse povedano, pa vendarle moram reči, da ne bomo glasovali proti. Hvala.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaje k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujemo drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu bomo v skladu s časovnim potekom seje opravili danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVI ZAKONA O ZAGOTAVLJANJU POGOJEV ZA OPRAVLJANJE FUNKCIJE PREDSEDNIKA REPUBLIKE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev ponovno dajem besedo državnemu sekretarju. Se opravičujem, gospod državni sekretar, niste navedeni kot predstavnik Vlade, ki bi lahko predstavil stališče. Samo trenutek. Gospod Pogorevc, žal vam ne morem dati besede. Predstavitev stališča Vlade bi lahko imela gospa Ksenija Mihovar Globokar kot direktorica. Tukaj imam tako navedeno oziroma njen namestnik. Izvolite. Napaka v scenariju. Bomo popravili zadevo. Dr. Janez Pogorelec, izvolite.
Spoštovane gospe in gospodje, poslanke in poslanci! Tudi ta zakon, ki je pred vami, gre v smeri usklajevanja z ostalimi zakoni, ki urejajo pravice funkcionarjev do nadomestila plače po prenehanju funkcije. Predlog zakona predvideva nižanje nadomestila predsedniku republike po prenehanju mandata s 100 % na 80 % zadnje mesečne plače. Predlog zakona predvideva tudi črtanje določbe 20. člena, ki ureja prejemke predsednika republike, ki mu je prenehala funkcija, po koncu prejemanja nadomestila plače. Ti prejemki predstavljajo razliko med plačo oziroma pokojnino in 80 odstotki plače predsednika Republike. Skrajšuje pa se tudi pravica do pisarniškega prostora, svetovalca in delavca, ki opravlja administrativne in tehnične naloge, ter uporaba službenega vozila z voznikom na največ eno leto. Zakon tako sledi primerljivim ukrepom, sprejetim v zvezi z drugimi funkcionarji, posebej v Zakonu o poslancih in njihovimi pravicami po koncu mandata, in te pravice ureja primerljivo z drugimi funkcionarji, tako da jih sorazmerno zmanjšuje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo kot matično delovno telo. Besedo za predstavitev stališča ima predsednica gospa Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo je na 15. nujni seji kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvi Zakona o zagotavljanju pogojev za upravljanje funkcije predsednika republike, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po skrajšanem postopku predložila Vlada. Predstavnica predlagatelja, direktorica Službe Vlade Republike Slovenije za zakonodajo, gospa Ksenija Mihovar Globokar je v dopolnilni obrazložitvi členov poudarila, da gre predlog zakona v smeri usklajevanja z ostalimi zakoni, ki urejajo pravice funkcionarjev do nadomestila plače po prenehanju funkcije. Pojasnila je, da predlog zakona predvideva nižanje nadomestila predsedniku republike po prenehanju mandata s 100 % na 80 % zadnje mesečne plače. Predlog zakona predvideva tudi črtanje določbe 20. člena, ki ureja prejemke predsednika republike, ki mu je prenehala funkcija, po koncu prejemanja nadomestila plače in predstavljajo razliko med plačo oziroma pokojnino in 80 odstotki plače predsednika republike. Skrajšujejo pa se tudi pravice do pisarniškega prostora, svetovalca in delavca, ki opravlja administrativne in tehnične naloge, ter uporaba službenega vozila z voznikom na največ eno leto. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe gospa Nataša Voršič je poudarila, da je Zakonodajno-pravna služba predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo Republike Slovenije, pravni sistemom in z zakonodajno-tehničinega vidika in podala pripombe k 2. členu, ki jih odpravlja tudi vloženi amandma koalicijskih poslanskih skupin. V zvezi s prehodno določbo pa je opozorila, da ta ureja vprašanja pričakovanih pravic, ne ureja pa že pridobljenih pravic. Podarila je, da bi moral biti zaradi načela enakih pravic v zakonu jasno razviden pravni položaj posameznikov, na katere se zakon nanaša. Predlog zakona je obravnavala tudi Komisija Državnega sveta za državno ureditev, ki predlog zakona podpira. V razpravi so koalicijski poslanci poudarili, da predlog zakona sledi vsem ostalim spremembam zakonov, s katerimi se nižajo pravice bivšim funkcionarjem v trenutnih zaostrenih gospodarskih razmerah. Izpostavili so, da je z vidika izenačitve položaja vsem predsednikov, ki jim je ali jim šele bo prenehal mandat v prihodnjih in končnih določbah, treba urediti tudi prenehanje pravice za bivšega predsednika republike. V zvezi s tem je bil podan predlog za amandma odbora. Opozicijski poslanci pa so rešitve o predlogu zakona označili kot izredno vprašljive, saj posegajo v pravice funkcionarja, ki je najvišja avtoriteta v državi, z odnosom do te funkcije pa se posredno kaže tudi odnos do same države. V nadaljevanju je Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo sprejel amandma koalicijskih polanskih skupin k 2. členu. Odbor pa je nato sprejel tudi svoj amandma in sicer k 5. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval na koncu o vseh členih predloga zakona skupaj in jih tudi sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vklučeni tudi sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona pa je sestavni del tega poročila. Hvala
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije in gospa Marjana Kotnik Poropat, izvolite.
Hvala za besedo. Še enkrat lep pozdrav, spoštovane in spoštovani! Največ razprave in največ nasprotovanj v zvezi s krajšanjem obdobja prejemanja nadomestila ter nižanjem višine nadomestila je bil deležen prav zakon, ki ureja pravice predsednika Republike Slovenije. Nikakor ne zanikamo dejstva, da je funkcija predsednika Republike Slovenije izjemno pomembna, saj predstavlja Republiko Slovenijo in je hkrati vrhovni poveljnik njenih obrambnih sil. Gotovo je predsednik republike prvi reprezentant države in z uresničevanjem le-te opravlja pomembno funkcijo integracije. V Poslanski skupini DeSUS izpostavljamo, da je poseg v pravico prejemanja nadomestila po prenehanju funkcije in oženje drugih pravic, to je pravica do pisarne, do svetovalca, poslovnega sekretarja, vozila, šoferja, usklajen z institucijo predsednika republike. Tako je mnenje sedanjega predsednika in tudi mnenje bodočega predsednika v zvezi s temi spremembami pozitivno. Temu ne oporeka niti opozicija. Se pa opozicija zavzema za ohranitev vseh pravic prvemu predsedniku Republike Slovenije. Njihov argument je pravnomočna odločba. Z vsem spoštovanjem do gospoda Milana Kučana, ki je uspešno vodil našo državo od osamosvojitve do 1. decembra leta 2002 in bil prvi ljudski predsednik in voditelj, pa argument opozicije pade iz povsem pravnih razlogov, ki jih je ob reševanju posega v pridobljene pravice navedlo tudi Ustavno sodišče Republike Slovenije. Zaradi spoštovanja do vseh predsednikov naše države in do bodočega predsednika, ki bo svojo prisego podal to soboto v Državnem zboru, se poslanska skupina DeSUS niti v stališču niti v razpravi ne namerava spuščati v populistične razprave, še manj pa v prerekanja o statusu te funkcije, saj se vsi zavedamo, kaj ta funkcija pomeni in predstavlja. Posegi v pravice po prenehanju funkcije predsednika Republike Slovenije za bodoče bivše predsednike so argumentirani in primerljivi z ostalimi funkcijami, v katere danes posegamo. Posegi v že pridobljene pravice pa, kot že rečeno, temeljijo na tehtnih in argumentiranih stališčih oprtih na mnenje ustavnih sodnikov in njihovih odločb. Celoten paket zakonov in tudi ta zakon bomo poslanci poslanske skupine podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupna Nove Slovenije in gospa Iva Dimic.
Hvala za besedo. Spoštovani! V sklop tako imenovanih funkcionarskih zakonov sodi tudi sedaj obravnavana novela Zakona o zagotavljanju pogojev za opravljanje funkcije predsednika republike. Z njo se ureja področje pravic predsednika republike po izteku njegovega mandata. Tudi s tem zakonom se zasledujejo cilji smotrnosti porabe javnih financ in z nižanjem proračunskih odhodkov za pravice predsednika republike po izteku mandata družbene solidarnosti, po kateri morajo tudi najvišji državni funkcionarji po izteku mandata deliti breme gospodarske in finančne krize v državi ter enakost pravic in obveznosti med primerljivimi najvišjimi funkcionarji vej oblasti. Pri tem je mišljena predvsem izenačitev pravic predsednika republike, ki mu je potekel mandat, s pravicami poslancem po izteku njihovega mandata, kot je bila urejena zanje novela zakona o poslancih. Predsedniku republike se po izteku mandata znižuje višina nadomestila s 100 % na 80 % zadnje prejete plače v času opravljanja funkcije, ki jo lahko prejema tako kot po dosedanji ureditvi najdlje eno leto z možnostjo podaljšanja še za eno leto do izpolnitve minimalnih pogojev za starostno upokojitev. Ta pravica preneha, če se pred potekom obdobja, za katerega mu pripada nadomestilo plače, bivši predsednik republike zaposli, začne opravljati pridobitno dejavnost ali izpolni minimalne pogoje za pridobitev pravice do starostne pokojnine brez zmanjšanja ali nastopi drugo funkcijo. Višina nadomestila se zmanjša za višino prejemkov iz naslova opravljanja dela v času prejemanja nadomestila. Skrajšuje se tudi čas pravice do pisarniškega prostora, osebja in pravica do službenega vozila z voznikom s prejšnjih 5 na največ eno leto od prenehanja mandata. Glede na to, da se prav v tem času, ko se sprejema predmetna novela zakona, izteka mandat predsedniku republike, je zakon v prehodnih in končnih določilih predpisal, da mu preneha pravica do pisarniškega prostora, osebja in pravica do službenega vozila z voznikom v roku enega leta od uveljavitve tega zakona. Ker je treba izenačiti pravni položaj vseh predsednikov republike, ki jim je ali jim še bo prenehal mandat, novela tega zakona ukinja pravico do mesečnega prejemka v višini razlike med pokojnino in 80 odstotkov mesečne plače predsednika republike, do katere je bil do sedaj upravičen bivši predsednik republike. Taka ureditev se nam zdi ustrezna z vidika zagotavljanja načela enakosti. Ne nazadnje pa mora del bremen gospodarske in finančne krize prevzeti tudi bivši predsednik republike in prispevati nekaj z njegove strani k vsesplošnemu varčevanju. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zagotavljanju pogojev za opravljanje funkcije predsednika republike podprli.
Hvala lepa. Poslanska skupina Pozitivna Slovenija in gospa Maša Kociper.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Kot je kolegica že obrazložila, tudi v Pozitivni Sloveniji podpiramo to, da se na posameznih področjih sledi intenci Zakona o poslancih in se zmanjšajo določene bonitete oziroma, kot nekateri radi populistično rečejo, privilegiji za posamezne nosilce funkcij. Zato tudi pri tem zakonu o predsedniku republike takšni intenci zakonodajalca sami po sebi ne nasprotujemo. Nasprotujemo pa temu, da se pri tej funkciji, in to pri funkciji, ki glede na vse druge zajema izjemno malo število ljudi, posega prekomerno v pravice predsednika države. Tudi pri tej noveli namreč predlagatelj navaja iste zakone kot pri predhodnih predlogih, zagotavljanje enakosti med funkcionarji v Republiki Sloveniji na področju prejemanja nadomestil plač in drugih prejemkov ter družbeno solidarnost vseh funkcionarjev, ki jim je prenehala funkcija. Zato razumemo, da se tudi nekdanjemu predsedniku republike zmanjša nadomestilo s 100 na 80 odstotkov. To je predvsem skladno z ureditvijo v drugih zakonih. Nekoliko večje neravnovesje se pojavi že takoj pri naslednji določbi, ko se pravica po 20. členu tega zakona, po kateri ima bivši predsednik republike pravico do pisarniškega prostora, svetovalca in delavca, ki opravlja administrativne in tehnične naloge, ter uporaba službenega vozila z voznikom skrajšuje s 5 na 1 leto, zelo veliko in nesorazmerno zmanjšanje glede na druge zakone. Naj pri tem omenim, da tudi ta pravica ni nek unikum v naši ureditvi, ampak so jo zakonodajalci očitno povzeli po ureditvah drugih evropskih držav, kjer so take pravice za bivše predsednike uveljavljene v tem obsegu ali pa celo v večjem. Še najbolj čudna pa je sprememba, ki posega v 20. člen tega zakona in sicer na podlagi amandmaja, ki je bil sprejet na Odboru za pravosodje, ukinja tudi pravico, da se bivšemu predsedniku v primeru, da se je upokojil, izplačuje razlika v pokojnini do višine 80 odstotkov plače predsednika republike. Naj povem, da je Zakonodajno-pravna služba na Odboru za pravosodje res opozorila, da nova novela zakona ničesar ne določa v zvezi s to pravico in da je to situacijo treba urediti. Kot je Zakonodajno-pravna služba opozorila, spremembe zakona sicer ne morejo vplivati na že pravnomočno pridobljene pravice za nazaj, lahko pa pod določenimi pogoji vplivajo na pravice za naprej, vendar je to treba izrecno urediti. Pravno pravilo v tem smislu pa je, in to se običajno uporablja, da v takšnem primeru že pridobljene pravice nespremenjeno veljajo za naprej. Takšen amandma je na odboru takoj predlagala Pozitivna Slovenija in bila zato toliko bolj negativno presenečena, ko je koalicija prišla s povsem drugačno rešitvijo, to je z rešitvijo, da se tudi ta že tretji poseg v pravice predsednika republike popolnoma uresniči, se pravi, da se tudi ta pravica popolnoma ukinja. Ne morem se strinjati s predgovorniki o tem, da ne gre za poseg v pridobljene pravice. Seveda gre za poseg v pridobljene pravice za nazaj in seveda je ta poseg možen pod določenimi pogoji. Bolj podrobno bom o tem govorila pri obrazložitvi amandmaja, tukaj pa samo na kratko. Pri vseh posegih v pravice je treba tehtati med posameznimi pravicami. Poenostavljeno povedano, tudi tukaj je treba tehtati, ali družbena korist, se pravi prihranek, utemeljuje to, da se ta pravica, ki je bila neki osebi tudi s pravnomočno odločbo in z zakonom v preteklosti dodeljena, dodeli. Vprašanje za konec moje razprave v tem smislu naj bo zlasti ta, da lahko vsak pri sebi izračuna, koliko za nek proračun neke države tak prihranek za eno osebo za nekaj let lahko pomeni. V Pozitivni Sloveniji zato nasprotujemo takšnemu poseganju v te pravice in želimo spomniti, da govorimo o najpomembnejšem funkcionarju v naši državi, neposredno izvoljenemu predsedniku republike, v sto letih jih bomo imeli 10, in sramotno za neko državo je, da niti takšnim osebam, pa ne glede na to, če so vam bile všeč ali ne, ne dajemo nekih pravic, ki so jim bile po zakonu že dodeljene. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke in gospa Sonja Ramšak, izvolite.
Spoštovana predsedujoča, predstavniki Vlade, spoštovane poslanke in poslanci! V Slovenski demokratski stranki bomo predlog zakona o zagotavljanju pogojev za opravljanje funkcije predsednika republike z vključenimi amandmaji, sprejetimi na seji matičnega odbora, podprli zaradi naslednjih razlogov. Že pri obravnavi sprememb in dopolnitev Zakona o poslancih, sprejetih na 14. izredni seji Državnega zbora Republike Slovenije, je bila na matičnem delovnem telesu izražena zahteva, da Vlada čim prej pripravi predloge zakonskih sprememb, s katerimi se naj uskladi tudi zakonodaja, ki ureja pravice do nadomestila plače ostalih funkcionarjev oziroma funkcionarjev v državni upravi. Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je v postopku obravnave na matičnem delovnem telesu opozorila na upoštevanje načela enakosti pri urejanju pravice do nadomestila po prenehanju funkcije, ki zahteva, da se bistveno enaki položaji urejajo na enak način, kar pomeni, da bi se predlagane spremembe glede na pravice do nadomestila po prenehanju mandata morale po vzoru funkcije poslanca odraziti tudi pri vseh drugih funkcionarjih, ki jim pravica do nadomestila pripada na enak način kot poslancem. Izpostavila je zahtevo po enakovrednem, primerljivem ter hkrati tudi pravnosistemsko enotnem določanju pravic po prenehanju mandata za vse funkcionarje, ki jim ta pravica pripada. Drugo opozorilo Zakonodajno-pravne službe se je nanašalo na veljavnost zakona in na dopustnost posega v že pridobljene pravice poslancev, ki so pravico že pridobili, pri čemer gre za poseg v pridobljene pravice z veljavnostjo za naprej, kar se v teoriji označuje kot tako imenovana neprava retroaktivnost, ki jo varuje načelo zaupanja v pravo. Iz judikature z Ustavnega sodišča izhaja, da sta temeljna kriterija za morebitne posege v pridobljene pravice nujnost in sorazmernost, pri čemer je vsebinsko ključna sorazmernost, ki ima posebno težo in jo je Ustavno sodišče že opredelilo kot dopustnost takšnih posegov, ki niso prekomerni. V mnenju je Zakonodajno-pravna služba navedla, da je Ustavno sodišče v številnih primerih že odločalo o posegih v pridobljene pravice, pri tem kot bistveno šteje, da ima zakonodajalec argumente, ki utemeljujejo poseg v pridobljene pravice, da so ti argumenti ustavnopravno relevantni in da so zavarovane dobrine tako močne, da pretehtajo poseg v pridobljene pravice. V Slovenski demokratski stranki zato podpiramo predlagane spremembe, saj menimo, da gre za manj zahtevne vsebinske spremembe in dopolnitve, ki sledijo že sprejetim odločitvam zakonodajalca glede ureditve pravic poslancev po prenehanju funkcije, s katerimi se zasleduje cilj enakosti pravic in obveznosti med primerljivimi najvišjimi funkcionarji vej oblasti. Prav tako podpiramo sprejeti amandma odbora, s katerim sta 5. členu dodana novi tretji in četrti odstavek, ki določata, da predsedniku republike, ki mu je prenehala funkcija pred uveljavitvijo tega zakona in ima pravico do mesečnega prejemka iz tretjega odstavka 20. člena Zakona o zagotavljanju pogojev za upravljanje funkcije predsednika republike, ta pravica preneha, in da mora predsedniku republike pristojni organ izdati odločbo v skladu s tem zakonom. Pri tem naj poudarim, da je na pomanjkljivosti prehodnih določb opozorila Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, saj se je s predlaganim amandmajem k temu členu uredilo tudi vprašanje že pridobljenih pravic, saj mora biti zaradi načela enakih pravic v zakonu jasno razviden pravni položaj posameznikov, na katere se zakon nanaša. V Slovenski demokratski stranki tudi odločno zavračamo trditve opozicijskih poslank in poslancev, ki so na matičnem odboru izpostavljali, da podpiramo predlagani amandma, ki je vključen v predlagane spremembe, zato, ker z njim omejujemo pravice prvemu bivšemu predsedniku Republike Slovenije gospodu Kučanu. Na matičnem odboru smo poslanke in poslanci Slovenske demokratske stranke in ostalih koalicijskih strank poudarjali, da predlagane spremembe podpiramo iz enega samega razloga, to je enake obravnave vseh funkcionarjev, pri čemer ni pomembno ne ime, ne priimek posameznika, temveč funkcija, na katero se sprejete spremembe nanašajo. Prav tako menimo, da morajo biti vsi bivši predsedniki izenačeni v vseh pravicah. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo dopolnjeni predlog zakona z vključenimi amandmaji podprla. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Socialnih demokratov in gospod Mirko Brulc.
Spoštovani vsi prisotni! Od leta 1991, ko je Slovenija postala samostojna in neodvisna država, smo državljanke in državljani Republike Slovenije na petih neposrednih splošnih in tajnih volitvah izvolili doslej štiri predsednike republike in vrhovnega poveljnika obrambnih sil. Na podlagi Zakona o zagotavljanju pogojev za opravljanje funkcije predsednika republike se je leta 2003 odpravila neprimernost in pomanjkljivost takratne ureditve predsednika republike s ciljem, da se celovito uredijo materialni in drugi pogoji za opravljanje funkcije predsednika republike, obveznosti organov, ki te pogoje zagotavljajo, nadalje podlage za organizacijo in delovanje urada predsednika republike, obveščanje, plačo in druge pravice iz dela in tudi položaj in pravica zakonca predsednika republike Slovenije v zvezi z opravljanjem protokolarnih in drugih družabnih obveznosti, kakor tudi pravice predsednika po prenehanju funkcije. Položaj predsednika in pogoji za opravljanje njegove funkcije so se skušali približati ureditvam v drugih primerljivih državah, ki predsedniku zagotavlja pravice v skladu z digniteto njegove funkcije tudi po prenehanju funkcije. Poglejmo malo kakšne pravice ima Schröder, Clinton in da vam ne naštevam drugih nekdanjih predsednikov imenovanih držav. Tako se je vzpostavila nova inštitucija, inštitucija bivšega predsednika republike. Prav tako pa so bile bivšemu predsedniku republike po prenehanju mandata dodeljene nekatere pravice, in sicer da ima za obdobje petih let pisarno in dva sodelavca, da je za obdobje enega leta po prenehanju mandata upravičen do nadomestila plače, vendar le dokler se ne zaposli oziroma dokler ne izpolni pogojev za upokojitev po splošnih predpisih, in da se mu to nadomestilo lahko podaljša še največ za eno leto do izpolnitve pogojev za upokojitev, pa tudi do razlike med plačo ali pokojnino in 80 % plače predsednika republike. Po predlogu novele zakona, ki jo danes obravnavamo, bo pa to vse drugače. Ne bom ponavljal, kar je bilo že danes rečeno. Na matičnem delovnem telesu smo bili Socialni demokrati zelo kritično do te novele. Razumemo, da je v Sloveniji finančno in gospodarsko stanje slabše, kot je bilo ob vzpostavitvi tega zakona, ko smo ustanovili ta novi inštitut bivšega predsednika, vendar pa je treba razmisliti, ali je sedaj tudi res pravi trenutek, da posegamo v ta inštitut. Gre za osebo, ki predstavlja državo Republiko Slovenijo in vse njene državljanke in državljane, je vrhovni poveljnik obrambnih sil, je najvišja avtoriteta v državi. Njegov mandat je omejen. Na to funkcijo je lahko izvoljen na neposrednih splošnih in tajnih volitvah, in to največkrat dvakrat. Da bo zakon pomagal krepiti finančno in gospodarsko stabilnost Republike Slovenije, pa se poslanci Poslanske skupine Socialnih demokratov lahko samo nasmejemo, saj gre kvečjemu za enega ali dva bivša predsednika, pa ne bo jih v sto letih deset, kajti nihče ne bo živel 150, 200 let. To so neumnosti, ljudje dragi! Amandma Poslanske skupine Pozitivne Slovenije bomo Socialni demokrati podprli. Če bodo koalicijske poslanske skupine imele toliko moči, da ravnajo enako kot mi, bomo podprli tudi ta zakon. V nasprotnem primeru nikakor ne. Mi se iz te države norčujemo. Že v prejšnjih zakonih, ki jih danes predlagamo, sem govoril in ponavljam, da znižujemo ugled politikom, tistim, ki so izvoljeni, kot sem že naštel, in delamo škodo vsem nam. Mi bomo v nasprotnem primeru glasovali seveda proti temu zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Državljanske liste in mag. Katarina Hočevar.
Pozdravljeni še enkrat. Vsi mi tukaj smo v službi države. Država ni v službi nas. In ta mandat smo začeli z nižanjem ugodnosti sami sebi, kar je edino prav. Sedaj je čas, da tudi vsem ostalim, ki so v službi države, po prenehanju funkcije prenehajo nekatere ugodnosti, ki jih plačujejo državljani. Ne gre za ideologijo. Spremembe, ki jih predlagamo, pomenijo enake pogoje za vse, tudi za Ustavno sodišče, Računsko sodišče in za predsednika republike. Na tej vrednoti ne temelji Državljanska lista, ampak naša država, kar je še posebej pomembno sedaj v času iskanja ustrezne poti za izhod iz krize. Spremembe zakona so uravnotežene, če jih primerjamo z ostalimi štirimi zakoni, kjer prav tako omejujemo nadomestila po prenehanju funkcije. Bivšemu predsedniku republike pripada nadomestilo največ leto dni, znižano na 80 %, podaljša se lahko še za leto dni, če bi izpolnil pogoje za upokojitev. Bivšemu predsedniku danes pripada poleg uporabe pisarniških prostorov še svetovalec, tajnica, šofer in uporaba službenega vozila, in sicer za obdobje petih let po prenehanju mandata. Po novem se te ugodnosti omejujejo na eno leto. V okviru tega zakona smo vendarle čutili, da je treba izpostaviti, da so bile nekatere ugodnosti danes s sedanjim zakonom za sedanji čas pretirane. Ugodnost, ki je resnično izstopala v primerjavi z drugimi funkcionarji, je bila opredeljena v 20. členu, in ta se s to novelo črta. Člen je bivšemu predsedniku omogočal praktično doživljenjsko rento oziroma nadomestilo do višine 80 % predsedniške plače, ki v tem trenutku znaša nekaj več kot 6 tisoč evrov bruto. Vsi vi, ki bi ohranili te privilegije, si vzemite čas, in to poskušajte pojasniti ljudem s 700 evri plače ali 622 evri pokojnine. Predsednik Republike Slovenije in vsi bivši predsedniki si zaslužijo spoštovanje, toda v tej državi si spoštovanje prisluži sleherni državljan, v čigar službi so bili. Zato je treba imeti spoštovanje do vsakega težko prisluženega davkoplačevalskega evra. Včasih se zdi, da to vrednoto poznajo v tej državi vsi – razen nekaterih politikov. In ne nazadnje – ali se spoštovanje meri v denarju in je odvisno le oziroma v pretežni meri od višine pokojnine? Zato bomo v Državljanski listi predlog novele Zakona o zagotavljanju pogojev za opravljanje funkcije predsednika Republike Slovenije podprli. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke in gospod Janez Ribič.
Hvala za besedo. Spoštovani! S predlagano novelo se na primerljiv način kot za ostale državne funkcije tudi za predsednika republike pravica do prejemanja nadomestila plače po prenehanju opravljanja funkcije znižuje s 100 % na 80 % predsednikov plače. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se strinjamo s črtanjem prejemkov, do katerih tudi drugi funkcionarji niso upravičeni. To so prejemki, ki zdaj predstavljajo razliko med plačo nekdanjega predsednika oziroma pokojnino in 80 % plače predsednika republike. Na največ eno leto po mandatu se omejuje pravica do službenega vozila in šoferja, skrajšuje se tudi pravica do pisarniškega prostora, do svetovalca in delavca, ki opravlja administrativne in tehnične naloge. S predlogom zakona se ustrezno ureja tudi nadzor nad prejemanjem nadomestila plače. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo mnenja, da so takšne uskladitve primerljive z zmanjševanjem pravic in prejemkov vseh drugih funkcionarjev. Glede na nujnost racionalizacije in učinkovitejše rabe javnih sredstev se morajo ukrepi izvrševati primerljivo za vse v državni upravi, tudi za vse funkcionarje, še posebej zato, ker so znižanja in racionalizacija doletele že mnoge druge javne uslužbence, ki imajo znatno nižje prejemke. Poslanci in poslanka Slovenske ljudske stranke bomo iz navedenih razlogov novelo zakona po skrajšanem postopku podprli. Hvala.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o 5. členu. Imamo en vložen amandma. To razpravo bomo opravili na podlagi tega pregleda, ki je bil vložen 19. 12. 2012. V razpravo torej dajem 5. člen ter amandma Poslanske skupine Pozitivna Slovenija. Odpiram čas za prijavo k razpravi. Imamo 6 prijavljenih razpravljavcev. Prvi je na vrsti gospod Mirko Brulc.
Hvala za besedo. Saj težko je o tem razpravljati, ker človek ne more verjeti, da smo še vedno neka država, ki se je rodila pred 20 leti in ne poznamo ugleda nekaterih struktur v državi, da še vedno ne gojimo pravilnih odnosov do simbolov države. Jaz vas vprašam, ko bomo imeli zdaj državni praznik, koliko zastav boste poslanci izobesili na svojih hišah, na svojih stanovanjih. Mi moramo negovati ugled predsednika države. To ni enostavna stvar. Če hočemo biti država, primerljiva z drugimi demokratičnimi državami, potem je tisti, ki je končal funkcijo, še vedno nekaj posebnega. Vzeli mu bomo službeno vozilo – ja, kolikokrat pa se je kam peljal? Odvzeli mu bomo pisarno in pisarniško pomoč. In da so to pretirane ugodnosti! Pa povejte mi – jaz, Mirko Brulc, poslanec v Državnemu zboru, kakšne ugodnosti imam? Ali pa vi? Povejte tem našim volivkam in volivcem. Ne govorimo o ugodnostih. In vprašajmo ljudi, pojasnimo ljudem z nizkimi prihodki, kaj bodo rekli, če bo bivši predsednik države imel te "ugodnosti". Vi jih vprašajte, kaj bodo vam rekli. Jaz vem, kaj meni rečejo, kaj bi bilo komu treba odvzeti. In nobeden ne omenja bivših predsednikov. Mislim, da je to sramotno dejanje v tem parlamentu in da ne počenjamo prav. Jaz vam povedem svojo izkušnjo. Ko sem postal župan, me policaji na ulici niso pozdravili, jaz sem jih pozdravil, oni niso pozdravili. Ko sem pa v sosednji Gorici v Italiji stal v vrsti na mejnem bloku, je prišel policaj do mene, me peljal iz kolone, tekel pred menoj, salutiral in nasvidenje! To so odnosi do državnih funkcionarjev, do upanov, do poslancev, do ne vem kaj. Meni v sesedanji Gorici rečejo onorevole, če veste, kaj je to. Veste, to je takšno spoštovanje. Mi pa predsedniku, bivšemu predsedniku države jemljemo neke bonitete, ki so finančno nepomembne. Dajmo varčevati pri drugih, pri odpravninah, ki jih nekdo iz gospodarske zbornice ali pa obrtne, kaj jaz vem, nese tisoč evrov in "kozlarije", to ljudi jezi, to jih spravlja na ulico, pa ne vabim nobenega na ulico. Ne pa bivši predsednik! Vas sprašujem, če bi bil izvoljen gospod Zver, če bi bil ta predlog drugačen. Ampak ker je tukaj Kučan, ker bo mogoče Danilo Türk, ker bo jutri, ne vem, če bo, Borut Pahor, ker je še mlad in se ne more "šlepati" na to, da bo počakal penzijo – ali bi bilo to drugače? Jaz vas lepo prosim, dajmo spremeniti odnos do teh inštitucij, umaknimo ta predlog zakona ali pa sprejmimo amandma Pozitivne Slovenije, da si ne pokvarimo ugleda. Schroeder je bil tukaj prejšnji mesec v Ljubljani, pred njim je prišlo nekaj varnostnikov iz Nemčije. Imel je spremstvo. Je prišel kot predsednik države, ne kot nek outsider. Kaj ko bo predsednik Danilo Türk, bivši predsednik, pojutrišnjem šel na državno proslavo, a si bo stol rezerviral, bo vprašal, če mu rezervirajo parkirno mesto ali kaj? Pa ni važno ime. Kdor koli bi bil, kdor koli bi bil! To je naloga vseh nas, da ta ugled, ki ga ima predsednik države, negujemo, dokler pač je. Jaz bom ostro nasprotoval takšni odločitvi in še enkrat ponavljam, samo ena nepotrebna izredna seja Državnega zbora stane več, kot tisti avtomobil, ki ga predsednik bivši predsednik lahko rabi enkrat na mesec. Samo ena naša drobna neumnost, sprejeta tako z glasovanjem, lahko stane desetkrat več kot nek bivši predsednik, ki mu teče ta status. Dajmo, lepo vas prosim, ne bodimo tukaj levi, desni, naši, vaši, pa tisto, kar ste vsi govorili pa govorijo – pa dajmo zdaj stopiti skupaj, dajmo stopiti skupaj pa dajmo pritisniti na ta amandma, da ga sprejmemo in rešimo našo sramoto. Meni se v sosednji Italiji v Gorici smejejo. Smejejo se mi, ker poznajo te zadeve natančno, in to ne zadnjih pet, deset, dvajset let, ampak sto let. In ne morejo verjeti, da smo, ne bi smel reči, takšni Balkanci, da počenjamo takšne zadeve. Prosim za razumevanje, to ni poraz, če boste pristali na spremembo tega predloga, to je naša zmaga, skupna zmaga. In lepše bo praznovanje v soboto zvečer, če bo ta napaka popravljena. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Renata Brunskole, izvolite.
Hvala lepa. Žalostno je, da se danes sploh pogovarjamo o takšnem predlogu spremembe in dopolnitve Zakona o zagotavljanju pogojev za opravljanje funkcije predsednika republike. Ni problem znižanje nadomestila s 100 odstotkov na 80 odstotkov. Predsednik republike Slovenije je prva oseba države in 102. člen Ustave Republike Slovenije opredeljuje funkcijo predsednika republike. Predsednik Republike Slovenije predstavlja Republiko Slovenijo in je vrhovni poveljnik njenih obrambnih sil. Danes noben funkcionar ne nasprotuje družbeni solidarnosti vseh funkcionarjev in znižanju denarnega nadomestila plač in drugih prejemkov, kot so bile tudi rešitve iz novele zakona o poslancih. Danes smo o tem že veliko govorili. Pri predsedniku republike in drugih najvišjih funkcijah v državi ne gre za njihove osebne položaje, ni pomembno ime in priimek, ampak gre za ugled demokratičnih inštitucij v državi, gre za pomen inštituta predsednika republike in ugled te najvišje funkcije v državi. Zelo pomembno je tudi, da ohranimo ta pomen in ugled instituta predsednika republike na takšnem nivoju, kot je sedaj, da bo sploh še kdo želel izpostaviti svoj ugled in integriteto za zasedbo teh funkcij, če ne bomo v prvi vrsti sami funkciji dajali takšnega pomena in spoštovanja, kot ga imamo do sedaj. Ta predlog zakona gre v obratni smeri. Ugled, ki si ga ustvari predsednik republike, v veliki meri predstavlja in pripomore k ugledu države, države, ki jo predstavlja, tudi potem, ko temu predsedniku mandat ali dva mandata potečeta in postane bivši predsednik republike. Zato je izjemnega pomena za državo Slovenijo, da spoštujemo inštitut predsednika republike. V Sloveniji se zelo radi primerjamo z našo zelo pomembno državo partnerico v Evropski uniji Nemčijo. V Nemčiji predsednik, kot je danes že kolega Brulc omenjal, ki mu je prenehala funkcija, prejema častni honorar, ki je enak prejemkom aktualnega predsednika države, ne prejema pa različnih dodatkov. Vendar spoštovanje, ugled, pomen tega bivšega predsednika v Nemčiji je izjemen, ostaja enak za celo življenje. Tudi pri nas je temu tako. Mogoče se predstavniki tukaj nasmejejo, vendar ni prav, da se razmišlja drugače, kot je to drugje v svetu. Tudi v Sloveniji bivši predsedniki republike s svojim ugledom in udeleževanjem na raznih dogodkih v Sloveniji in po svetu in meddržavniških srečanjih prispevajo in bodo prispevali k ugledu države in ohranitvi ugleda instituta predsednika republike. Pa najsi bo to prvi predsednik Republike Slovenije gospod Milan Kučan ali sedaj dr. Danilo Türk. Amandma k 5. členu ima očitno ime in priimek, gre pri tej spremembi za konkretno osebo. Bivši predsednik, in vemo, kateri je to, to je gospod Milan Kučan, in očitno je to problem. In bi si želela in zaključujem s tem, da bi ta obravnava te spremembe zakona pomenila, da so to samo moje sanje. Ne tako, kot je prvi predsednik Republike Slovenije, ki ima še danes izjemen ugled, to je gospod Milan Kučan, ko se je rojevala ta država, je kot prvi predsednik Republike Slovenije izrekel: "Danes so dovoljene sanje, jutri je nov dan." Podprla bom amandma Pozitivne Slovenije. Spoštovana koalicija, še je čas, da si premislite!
Hvala lepa. Gospod Gašpar Gašpar Mišič, izvolite.
Spoštovana podpredsednica, prisotni v dvorani! Pri tem zakonu ne gre toliko za omejevanje pravic ali pa zmanjševanje nekih ugodnosti, ki bi jih naj imel nek predsednik države, sedanji ali pa predsednik države, ki se mu je iztekel mandat tako ali drugače. Problem je, da se pogovarjamo, da v tej državi posegamo v institut predsednika države, predsednika republike, kot da je to kar nekdo. Predsednik republike je človek, je oseba, ki je bil izvoljen na neposrednih volitvah, ki je bil postavljen za prvega človeka države, republike, nam vsem skupne in edine Slovenije, in po izteku mandata še vedno ostaja človek, ki je predstavljal to državo in še naprej predstavlja našo državo doma in po svetu. Odnos do instituta predsednika, vrhovnega poveljnika vojske, v tej državi ni na mestu, ni pravilen. Kje je naš ponos? Kolikor se cenimo in spoštujemo sami, toliko nas bodo cenili in spoštovali tudi drugi. Mi tukaj tako zaničujemo institut predsednika v tej državi, imamo celo nekoliko nepravilen odnos do državnih simbolov, celo do državne himne. Vsakih toliko mesecev bi kar nekaj spreminjali in spreminjali in spreminjali. Veste, kdo bi rad spreminjal tako pomembne podatke, tako pomembne simbole, tako pomembne zadeve, kot so institut predsednika države ali pa simboli države? Nekdo, ki se ne najde v prostoru in v času. Nekdo, ki je izgubljen. Mi imamo svojo suverenost, imamo svojo državo, imamo republiko Slovenijo, ki jo moramo imeti radi. In mi politiki, poslanke in poslanci moramo pokazati, da v prvi vrsti mi to spoštujemo in cenimo, da bodo znali in spoštovali to tudi drugi državljani in državljanke. Če bomo tako cepetavo, če bomo tako škodoželjno in tako neprivoščljivo gledali na celotno situacijo in jo tudi tako prikazovali, če bomo institut predsednika prikazovali ali ga poistovetili z nekim imenom in priimkom tako ali drugače, zdaj bo s te strani, zdaj bo z druge strani, kakorkoli že. Ne. Institut predsednika ni odvisen od imena in priimka, naj bo to Milan ali pa naj bo to Borut ali pa naj bo to Ivan, Janša ali kdorkoli že. To je lahko kdorkoli. Vendar institut predsednica je institut predsednika. Je zaščiten, nedotakljiv, in to je nekaj kar nas vse skupaj predstavlja, reprezentira doma in v svetu. Prikazovanje neke majhnosti. Poglejte, samo da vam preberem, nekje v nekem časopisu sem pred kratkim zasledil, zakaj so v ZDA zgradili Belo hišo. Zato, da se vsakemu, ki prestopi prag Bele hiše, zašibijo kolena. Tukaj se predstavlja moč, dostojanstvo naroda in države. Pri nas pa na predsednika gledamo, naj živi v bloku, imamo pa vilo pod Rožnikom, ki jo pustimo propadati. Poglejte, v času, ko predsednik države, kdorkoli že, zasede ta položaj in je izvoljen na demokratičen način, je prav, da nas predsednik države kot predstavnik vseh državljank in državljanov Republike Slovenije, ki je naš skupni predstavnik, predstavlja doma in v svetu, s poudarkom v svetu, tako kot se to spodobi. Če zaničujemo institut predsednika, zaničujemo tudi sami sebe. To je velika težava. Odnos do instituta predsednika, tako kot je to poudarila kolegica Brunskole in prej tudi kolega Brulc, drži. Želeli bi si, da je boljši odnos. To moramo popraviti, in to moramo izboljšati. Prikazovanje ne vem kakšne lažne skromnosti, zdaj bomo tako in drugače. Zamislite si, da predsednik države dobi nek obisk od ne vem koga. Po svetu se predsedniki držav družijo na neki osebni ravni, na sproščeni ravni in povabijo drug drugega in tako naprej. Pri nas pa – kaj bomo rekli? Povabil bo nekoga v blok, kjer je stanoval, preden je bil izvoljen za predsednika države, zato ker ne privoščimo lastnemu voditelju, da bi nas dostojno zastopal. Imamo objekte, ki propadajo, nas stanejo vzdrževanje, imamo letalo falcon in ne privoščimo našim najvišjim funkcionarjem, da bi uporabili to sredstvo, ki nas ravno tako stane. Ko bi ga vsaj prodali! Koliko let bomo imeli vse te zgrešene investicije in naložbe, da stojijo nekje zaprte in ne dovolimo nobenemu, da to uporabi, pa četudi gre za predsednika države. Ne, gledamo pod prste vsakemu, potem pa kolegica iz Državljanske liste primerja to, kako bodo na to gledali ljudje, ki imajo petsto, šesto evrov plače. Takšen odnos do instituta predsednika države, takšen odnos, takšno nespoštovanje samega sebe in naroda in predsednika države nas je pripeljalo v to krizo. To lažno prikazovanje skromnosti. Zaradi mene se vsi politiki v Sloveniji ali pa vsi politiki na svetu lahko vozijo v rolls-roycih, vsak dan lahko zapravijo neomejene količine denarja, če bodo ljudje imeli dostojno življenje, delo, redne in korektne plače, da bodo lahko preživeli iz meseca v mesec in da jim bo še kaj ostalo. To je naloga politikov, da ustvarimo klimo in pogoje za gospodarsko rast, za boljše življenje, ne pa da prikazujemo lažno skromnost, kako smo skromni, kako mi šparamo, kako bomo zdaj tukaj tisoč evrov, tam deset tisoč evrov prišparali. In na koncu leta 2012 in na koncu leta 2013 bodo naše delavke in delavci, naši ljudje imeli samo še manjše plače. V tej državi tekmujemo med seboj, kdo je bolj reven in prikazujemo na neko lažno skromnost. Govorim o osebnem, svojem mnenju, proti tej lažni skromnosti, proti temu nespoštovanju samega sebe in instituta predsednika države. Institut predsednika države je nekaj, kar predstavlja vse nas, tega se moramo mi zavedati. In dajmo privoščiti komur koli, ki nas predstavlja doma in v svetu, dajmo mu dopustiti, da nas zastopa tako, kot to delajo predsedniki drugih držav, kjer več dajo na svojo državo in na svoje državne simbole in na vse ljudi, ki so izvoljeni na demokratičen način. V naši državi žal tega ne znamo. Hvala lepa
Hvala lepa. Gospa Maša Kociper, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Začela bom pri tem, da smo se v Pozitivni Sloveniji samo rahlo nasmehnili, ko smo videli, da bomo skupaj s položajem drugih funkcionarjev reševali tudi položaj predsednika republike. Predsednik republike je pa res položaj, ki zajema tako majhno število oseb, da so prihranki zanemarljivi. Ampak to je bilo jasno. Začudeni smo bili, kot rečeno, ko smo videli, da se v položaj predsednika republike posega precej bolj prekomerno in ne sorazmerno v primerjavi z ostalimi funkcionarji. Ne samo, da se zmanjšuje kot pri ostalih nadomestilo s 100 % na 80 %, iz pet let na eno leto se zmanjšujejo nekatere druge ugodnosti, ki so značilne za prav vse predsednike držav v Evropi, kot so dodatne bonitete v smislu pisarne, nekega vozila in tako naprej, ki jih lahko predsednik republike uporablja še nekaj časa po koncu mandata. V temu smislu smo si v naši državi tudi izmislili institut bivšega predsednika, ki je prav tako značilen,ne samo za Slovenijo, ampak tudi za vse druge države. Nekdo, ki je enkrat prišel na tako visoko funkcijo, kot je najvišja funkcija v državi, si verjetno zasluži, da ima tudi po odhodu s te funkcije neke bonitete, ki jih drugi nimajo. Zato so tukaj primerjave z drugimi državljani resnično populistične in neprimerne. Vsak državljan pač ne more biti predsednik republike, samo eden je lahko in na deset let se zamenja. In to se nam zdi res populizem brez meje in zmanjševanje ugleda institucij v tej državi, kar koalicija dela že nekaj časa, Državljanska lista pa pri tem prednjači. Najbolje je, da res posekamo vse, ki malo štrlijo ven, da bomo vsi enaki reveži. Ker nam niso všeč ne intelektualci, ne umetniki, ne tisti, ki so dosegli nekaj več na tem ali onem področju, ne tisti, ki imajo malo višji status, ne tisti, ki imajo malo višje dohodke, ne tisti, ki imajo malo višje položaje. Ne. Vsi moramo biti enaki reveži. O tem, da smo vsi enakopravni, seveda ni dvoma, ampak vi bi želeli, da smo vsi enaki reveži, da potem ne bo nihče užaljen. Ampak to res ni predmet tega amandmaja. Ta amandma se nanaša na eno malenkost, zato ker smo upali, da bi pa morda, ne na podlagi vsebinskih argumentov, ampak na podlagi pravnih argumentov le uspeli koga prepričati. Da z vsebinskimi argumenti ne uspemo, nam je že jasno. Potem se nam pa vsake toliko časa vzbudi upanje, da bomo s pravnimi argumenti uspeli. Ko je Zakonodajno-pravna služba opozorila, da ni urejen položaj za enega bivšega predsednika, da ni jasno, ali tudi dodatek k pokojnini preneha ali ostane, smo mislili, da je pa to res lahko urediti, da ta dodatek samo še za enega predsednika, za druge to ne velja, ostane. Ker za novega predsednika, zdaj bivšega, se pravi tega, ki je zdaj še v funkcij, ste uspeli še pravočasno spraviti ta zakon v proceduro, da ja ne bi imel kakšnih bonitet preveč, zato temu niti ne oporekamo. Govorim o tem, da je bilo treba urediti položaj za enega bivšega predsednika. V skladu s pravno doktrino se običajno uredi tako, da pravica, če je bila pridobljena po zakonu, če na njej temelji neka pravnomočna določba in če v skladu z načeli, ki jih je izpostavilo Ustavno sodišče, ne pomeni nekega vpliva na, recimo, javno porabo v tem primeru, lahko ostane nespremenjena. Ne. Vi ste šli direktno v nasprotno rešitev. Za poseg v pridobljene pravice, za katerega – tu se moram pa izrecno ne strinjati s predgovorniki – ni tu nobenega opravičila. Še enkrat bom povedala, kaj je reklo Ustavno sodišče v svoji odločbi iz leta 1991: "Poseg v pridobljene pravice za nazaj ni možen, pod določenimi pogoji pa je možen za naprej. Najpomembnejše je, da se pri tem posegu v pravice tehta javni interes in upravičenje za poseg v pravna pričakovanja tega posameznika, ki mu bo v to pravico poseženo." Kakšen bo prihranek zato, ker se ta pravica za enega predsednika v bodoče ne bo izvrševala, si lahko mislimo. V nekaj letih bo to, ne vem, 14 tisoč evrov je na leto. In koliko je to v nekaj letih? In če je za to vredno posegati v pravice najvišjih funkcionarjev naše države, je to res sramotno. Ta ustavna odločba, o kateri govorim, govori tudi o nujnosti posega. Ali je res situacija v tej državi tako na psu, da se moramo zatekati k takšnim posegom? Ali je to ta nujnost, o kateri govori Ustavno sodišče? In govori o sorazmernosti – in tu zopet sprašujem, ali je ureditev glede posega v pravice predsednika republike sorazmerna z ostalimi funkcionarji, o katerih smo danes govorili. Seveda ni. Tako se človek na koncu res ne more znebiti občutka, da gre še za eno ideološko delitev, zaradi katere zopet povzročate razprtije med ljudmi, za delitev, ki ne temelji na tem, da gre za bivšega predsednika države, ampak kdo je ta predsednik. Ali vas res tako zelo moti, da je to predsednik Kučan? Ne vem, zakaj se vam je tako zelo zameril. Sama sem bila takrat še precej mlada, ampak v spominu mi je ostal. In glede na vse, kar spremljam za nazaj in se je dogajalo takrat ob osamosvojitvi, je izjemno umirjena oseba, ki je v pravem času ohranila trezno glavo in ima velik delež prispevka pri tem, da se je Slovenija iz takratne Jugoslavije umaknila na dokaj miren in nekrvav način. In da je treba obračunavati s starejšimi ljudmi, z bivšimi predsedniki na tako pritlehne načine, je res žalostno. Očitno je res treba za nazaj vse, kar je bilo, zradirati, uničiti, demontirati, kot da ni obstajalo, za naprej bomo pa v nekem novem duhu vsi enako revni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Janja Klasinc, izvolite
Kolegice in kolegi! Ko sem videla predlog tega zakona, sem pomislila, kaj pravzaprav predlagatelja pripelje do tega. Odkrila sem sama pri sebi, ne vem, če se boste strinjali z menoj, dva temeljna razloga. Prvi temeljni razlog je po mojem mnenju, da se kljub temu, da se stalno pozivamo na domoljubje, na državotvornost in vse skupaj, vendarle ne zavedamo, kaj pomeni imeti, voditi in živeti svojo državo. Mi svoje države ne spoštujemo, in to se vidi vsak dan na najrazličnejših nivojih. Ne samo v odnosu do funkcionarjev, jaz bi rekla, da predvsem v odnosu do ljudi. Ampak to je druga zgodba, ni zgodba tega zakona. Drugi razlog, ki ga pa vidim, je pa, kar so že zdaj mnogi pred mano govorili, ideološki. Meni je iskreno žal, vam povem, iskreno žal, jaz sem prepričana levičarka, in vi to vsi veste, ampak meni je iskreno žal, da doslej še nismo imeli nekega predsednika države z desnice, ker verjetno bi današnja razprava bila precej drugačna. Če bi bil morda živ še gospod Jože Pučnik, bi morda vmes imeli gospoda Pučnika za predsednika, pa potem tega danes ne bi bilo na dnevnem redu. Jaz sem v to trdno prepričana. Morda se bo zdaj kaj spremenilo, glede na to, da je gospoda Pahorja izvolila v glavnem desnica, tako da mogoče bo to zdaj boljše. Globoko upam. Poglejmo, zakaj jaz mislim, da moramo podpreti naš predlog. Ne zaradi tega, ker bi Pozitivna Slovenija bila kaj pametnejša kot kdo drug. Predvsem zaradi tega, da bi ohranili tisto malo dostojanstva predsedniku republike, bivšemu predsedniku republike, kot ga imajo primerljive funkcije v tujini. Mi stalno govorimo mi smo del Evrope, mi smo v Evropski uniji. Ne, gospe in gospodje, mi nismo v nobeni Evropski uniji po našem načinu razmišljanja in našem načinu obnašanja. Tam se točno ve, kdo je kdo. Vsak ne more biti predsednik republike, vsak ne more biti predsednik vlade, vsak ne more biti, gospe in gospodje, poslanec. In mi to sami vemo. Zelo težko smo izvoljeni, zelo težko smo izvoljeni, kadar kandidiramo na volitvah. Ta predsednik je pa res izvoljen od vseh državljanov. Poglejmo, kako je to v drugih primerljivih evropskih državah. Predsedniki republike, ko končajo svojo funkcijo, imajo v večini razvitih evropskih držav doživljenjsko pravico do svoje hiše, ponekod so to hiše, ponekod rezidence, kot temu rečemo v diplomatskem jeziku, ponekod so to pisarne. Definitivno imajo pravico do strokovnih sodelavcev, manjše države manjše število, in to bi moralo veljati tudi za Slovenijo, drugi imajo celo štab, vsi pa imajo pravice do varovanja, zato ker oni so doživljenjsko predsedniki države, kljub temu da te funkcije več ne opravljajo. Ne vem, koliko ljudi v tej dvorani ve, da obstajajo v svetu združenja bivših predsednikov. Oni so organizirani med seboj, se tudi dobivajo. In zdaj ko mi ne priznamo nekemu bivšemu predsedniku, kdorkoli je to, ali je to, tako kot je rekel kolega Mišič prej, Milan Kučan ali pa bi bil to Janez Janša ali pokojni gospod Pučnik, kdorkoli bi bil na takem položaju, ali bo pa to Borut Pahor, ko se dobijo, Borut Pahor bi verjetno ponudil, da bo sam plačeval kavice. Ampak to niso več kavice, ljudje! To so dobivajo po celem svetu, to je treba plačati tudi letalsko karto, povabljen je kot bivši predsednik, predstavnik naše države Slovenije na nek mednarodni dogodek, in ta človek na tisti mednarodni dogodek ne more iti. In to so tiste stvari, o katerih jaz govorim in mi je vseeno, kako je tistemu človeku ime. A imate vi občutek, da smo mi tako hudo že zabredli, da nam je trenutno slabše kot Grkom ali pa dam je trenutno slabše kot Špancem, pa Portugalcem? Ne, nam ni. Tam nimajo nobenih takšnih predlogov, tudi za druge funkcionarje ne. Nobenemu od svojih vodilnih funkcionarjev bistveno ne znižujejo pravic. Jaz se strinjam in podpiramo tudi v Pozitivni Sloveniji to znižanje pokojnine, plače do nekem mere. Ampak ljudje, pisarne, varnostnike, status! In potem slišim, da je 6 tisoč, jaz tega nisem niti vedela, 6 tisoč evrov bruto. A veste, kdo ima danes 6 tisoč evrov bruto? Vsak direktor zdravstvenega doma ima več. A to je status v tej državi, to je problem? Če bomo to, kolegice iz SDS, rešili, če vam bo to uspelo, ker prejšnji vladi, v kateri sem bila tudi jaz, ni uspelo urediti, če vam bo to uspelo, bom jaz prva, ki bom pritisnila na ta gumb in bom rekla:" Res je, to je treba urediti." Ampak kdo je tako uredil, da je taka zmeda nastala.? Naš predsednik Državnega zbora, ki je naredil ta plačni sistem. Na žalost! In potem mi pride kolegica iz Državljanske liste in reče: "Kaj bodo pa ljudje rekli?" A veste, kaj bodo ljudje rekli? Da, hvala bogu, nismo več v komunizmu, ker to so komunistične ideje, ki jih tukaj poslušam, da vsi moramo biti enaki. Kot je rekla kolegica Kociprova: "Glavno, da smo vsi revni, pa bo fino." Zamislimo se nad celo stvarjo in ohranimo dostojanstvo tistim ljudem, ki si ga res zaslužijo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Roman Jakič.
Hvala. Spoštovane! Leta 1992 je prvo sejo parlamenta vodil najstarejši poslanec gospod Andrej Šifrer, prijazen gospod iz vrst Krščanskih demokratov, ki je bil percepiran v javnosti kot predstavnik belogardističnih političnih krogov iz Argentine. V dvorano je vstopil nekdanji vodja Komunistične partije Slovenije in predsednik države gospod Milan Kučan. Gospod Šifrer je pozval vse, naj vstanejo in izkažejo čast predsedniku države. Obe strani, tako desna kot leva, so bile presenečene nad njegovim dejanjem. Jaz pa nisem mogel kot mulec, mlad, da ga ne bi vprašal, zakaj se je dal v zobe obeh strani. In on mi je rekel: "Roman, v dvorano je vstopil človek, ki predstavlja najvišjo funkcijo v tej državi, vstopila je inštitucija demokratične države, vstopil je predsednik republike." In o tem bi morali danes govoriti, o ugledu inštitucije predsednika države in o ugledu inštitucije nekdanjega predsednika države, katerim v resnici nižate položaj v državi. Zato me seveda žalosti diskusija, demagoške diskusije, kjer se terminologija že uporablja, to je, ko hočeš priti do cilja, govoriš o privilegiju, ugodnostih. Ne, to so standardi, to so standardi tega sveta. In tem standardom, tem demokratičnim standardom smo se hoteli, zdaj bomo kmalu praznovali, v soboto, pridružiti pred toliko leti, tem standardom. Tudi to, da imamo institucijo nekdanjega predsednika države, ki mu gre s to institucijo to in to. Naloge nekdanjih predsednikov, na primer če vzamete omenjeno službeno vozilo, sem prepričan, da ni nakupovanje metle ali pa ostalih gospodinjskih potrebščin, kot je to delal zunanji minister SDS gospod Rupel, ampak je, da ta avto tega nekdanjega predsednika odpelje na prireditev, kjer bo ta predsednik povedal tisto, kar ima povedati, da se bo izkoristilo njegovo znanje, izkušnje in ne nazadnje zveze in poznanstva, to je takrat, ko gre v tujino. In tukaj je bilo že nekaj komparativnih analiz, kako je to urejeno v tujini. Celo eno od diskusij sem poslušal na odboru, mi je žal, da nisem bil član in nisem mogel tam razpravljati, ko ste govorili glede tega v Avstriji, da tam pa nima posebej. Seveda ne, ker ima tako visoko nadomestilo da si sam plačuje pisarno. Pojdite k nekdanjemu predsedniku Avstrije, ga ne boste našli na cesti, v gostilni. Ne vem, če ste gledali dokumentarni film o Václavu Havlu, ki so ga vprašali, kako bo pa zdaj, ko bo konec mandata, pa je rekel: "Bom kot Milan Kučan, uradoval v gostilni, s seboj bom nosil vse svoje slike, rokovan z vsemi državniki in z vsemi avtoritetami tega sveta, in bil deležen zavoljo tega zastonj pijače." Vidite, tega si jaz ne želim, ne želim si da bi po enem letu videl predsednika Danila Türka ali pa katerega koli predsednika na zavodu za zaposlovanje. Sram bi me bilo! Sram bi me bilo kot državljana, da je predsednik države, ki je nekaj dal, ki je imel limitiran svoj mandat, mora iskati službo na zavodu za zaposlovanje. Poglejte, gospod Kučan, gospod Drnovšek in gospod Türk, ki so bili med seboj zelo različni predsedniki te republike in te države, imajo eno skupno točko. In ta točka je konflikt s sedanjim predsednikom Vlade gospodom Janezom Janšo. In ne morem si kaj, da v resnici ne bi podvomil, da je argument iz trte zvit o varčevalnih ukrepih zgolj krinka za dolgo pričakovano maščevanje. Upam pa seveda, da me boste postavili na laž z glasovanjem in potrdili amandma Pozitivne Slovenije.
Hvala lepa. Gospod Matjaž Han, proceduralno, izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Dragi kolegi in kolegice! Imam proceduralni predlog, ki ga bomo na koncu povedal. Po govoru Romana predlagam vsem poslankam in poslancem, če spoštujemo inštitucijo predsednika, tako zdajšnjega kot bivšega, da prekinemo to razpravo, ker tisto, kar je pomembno, je Roman vse povedal, in da ne delamo iz tega še večjo politično zmedo in demagogijo v tej državi .Moj proceduralni predlog je, glede na čas, kakršen je, glede na to, da je čas, ko bomo praznovali rojstni dan naše države, da se ne igramo več te igrice o teh naših bivših predsednikih in da enostavno izglasujemo amandma ali ga zavrnete in da smo malo bolj dostojanstveni. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Han za vaš proceduralni predlog. Predlagate torej, da se nadaljnji razpravi odrečemo in da v okviru glasovanj potem glasujemo o amandmaju in na ta način podamo sporočilo o mnenju o tej predlagani spremembi in dopolnitvi zakona. Glede na to, da čas še ni potekel in glede na proceduralni predlog gospoda Matjaža Hana, sprašujem, ali želi še kdo razpravljati. Vidim, da nihče ne želi razpravljati, torej prehajamo na naslednjo točko dnevnega reda. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O FUNKCIONARJIH V DRŽAVNIH ORGANIH PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade gospodu Helmutu Hartmanu, državnemu sekretarju na Ministrstvu za pravosodje in javno upravo.
Hvala, gospa podpredsednica. Še zadnji izmed tega paketa funkcionarskih zakonov je pred nami zakon o funkcionarjih v državnih organih. Za začetek naj samo povem, glede na to, da iz samega naslova, kot je bilo pri prejšnjih, ni jasno, koga vse ta zakon zajema. Tukaj gre za funkcionarje, kot so državni sekretarji, poklicni župani, podžupani, generalnega sekratarja varuha človekovih pravic, svetovalce predsednika Republike Slovenije, informacijskega pooblaščenca, predsednika in namestnika Komisije za preprečevanje korupcije in predsednika Revizijske komisije. Ne bi želel ponavljati razlogov, ki so bili predstavljeni že pri prejšnjih točkah. Osredotočil bi se samo na to, kaj se s tem predlogom zakona spreminja. Gre za nižanje nadomestila s prejšnje 100-odstotne osnove na 80-odstotno, potem zadržanje dosedanjega zakonskega roka prejemanja nadomestila 3 mesece, to se pravi ta trimesečni rok se ohranja, in dodajo se nadzorni mehanizmi kot pri vseh ostalih prej predstavljenih zakonih, kadar gre za zlorabo prejemanja nadomestila. To se pravi, da je funkcionar po prenehanju funkcije zaposlen oziroma ima dohodek in kljub temu še pridobiva nadomestilo. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo, kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo gospe predsednici Evi Irgl.
Ponovno lepo pozdravljeni, spoštovane poslanke in poslanci, državni sekretar! Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo je na 15. nujni seji kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o funkcionarjih v državnih organih, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po skrajšanem postopku predložila Vlada. Kot vsi zakoni do zdaj, ki smo jih obravnavali, je objavljen tudi na spletni strani Državnega zbora v Poročevalcu z dne 20. 11. 2012. Kolegij predsednika Državnega zbora je potem sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku.
Vljudno prosim za nekoliko več pozornosti v dvorani.
No, saj drugače lahko gredo kolegi tudi ven, pa si bodo lahko povedali še marsikaj. Predstavnik predlagatelja državni sekretar na Ministrstvu za pravosodje in javno upravo gospod Helmut Hartman je v dopolnilni obrazložitvi členov povedal, da predlagana novela sledi že sprejetim odločitvam zakonodajalca glede ureditve pravic poslancev po prenehanju funkcije in bo prispevala tudi k smotrnejši porabi proračunskih sredstev. Predlog zakona prinaša predvsem naslednje rešitve: znižanje višine nadomestila plače po prenehanju mandata s 100 % na 80 % zadnje plače, ki jo je funkcionar prejel, ko je opravljal funkcijo, možnost podaljšanja pravice do nadomestila plače do izpolnitve pogojev za upokojitev se skrajšuje z 9 na 6 mesecev, ukinitev pravice do nadomestila plače, če mu funkcija preneha pred potekom 6 mesecev od potrditve mandata in tako naprej. Ker smo že večkrat povedali in se stvari ponavljajo, ne želim še enkrat vsega ponoviti. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe gospa Nataša Voršič je v predstavitvi pisnega mnenja Zakonodajno-pravne službe povedala, da so njihove pripombe k 2. in 3. členu ustrezno upoštevane v vloženih amandmajih. Ponovno pa je opozorila, da bi bilo zakon o funkcionarjih v državnih organih primerno prilagoditi novemu pravnemu redu, saj kot funkcionarje še vedno določa tiste osebe, ki so bili funkcionarji pred sprejetjem Ustave Republike Slovenije, in zahteva interpretacijo tako glede subjektov, za katere se uporablja, kot tudi glede vseh nadaljnjih določb, za katere je v vsakem primeru posebej treba ugotavljati, ali sploh še veljajo. Tako velik obseg interpretacije ogroža pravni red in pravno varnost in je s tega vidika nedopusten. Predstavnik Državnega sveta državni svetnik Bogomir Vnučec je predstavil pisno mnenje Komisije Državnega sveta za državno ureditev, ki predlagano novelo podpira. V nadaljevanju pa je potem odbor sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije k 2. in 3. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Odbor pa je nato sprejel še naslednji sklep: Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo na podlagi 32. člena Poslovnika Državnega zbora v povezavi s 1. členom Ustavnega zakona za izvedbo ustave Republike Slovenije daje pobudo Vladi Republike Slovenije, da čim prej pripravi spremembe in dopolnitve Zakona o funkcionarjih v državnih organih, s katero bi se Zakon o funkcionarjih v državnih organih uskladil z veljavnim pravnim redom, in jih pošlje Državnemu zboru v sprejetje. Glede na sprejete amandmaje pa je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega sta sprejeta amandmaja vključena. Dopolnjeni predlog zakona je tudi sestavni del tega poročila. Se vam zahvaljujem za pozornost, kolegu Brulcu pa samo toliko, da pri meni bo zastava zagotovo visela. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije in gospa Iva Dimic.
Hvala za besedo. Ponovno lepo pozdravljeni, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci in državni sekretar! Sedaj obravnavani zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o funkcionarjih v državnih organih posega le na eno področje, to je na področje pravic funkcionarjev v državnih organih po izteku njihovega mandata. Spremembe zakona so usmerjene v racionalno rabo proračunskih sredstev. Znižuje se obseg pravic, ki pripadajo funkcionarjem v državnih organih po izteku njihove funkcije, in sicer na sledeče načine. Kot prvo, znižuje se višina nadomestila po prenehanju mandata s 100 % na 80 % zadnje plače, ki jo je funkcionar prejel, ko je opravljal funkcijo. Ob tem naj poudarim, da obstaja čas prejemanja nadomestila nespremenjen, torej največ 3 mesece od prenehanja mandata. Kot drugo, skrajšuje se rok za možnost podaljšanja pravice do nadomestila do izpolnitve minimalnih pogojev za starostno upokojitev, brez zmanjšanja, z dosedanjih 9 na maksimalno 6 mesecev. Ukinja se tudi pravica do nadomestila plače, če funkcionarju funkcija preneha pred potekom 6 mesecev od potrditve mandata. Pravica do prejemanja nadomestila plače preneha, če se funkcionar pred potekom obdobja, za katerega mu pripada nadomestilo plače, zaposli, začne opravljati pridobitno dejavnost ali izpolni minimalne pogoje za pridobitev pravice do starostne pokojnine, brez zmanjšanja, kot tudi če nadaljuje z opravljanjem prejšnje funkcije. Višina nadomestila se zmanjša za višino prejemkov iz naslova opravljanja dela v času prejemanja nadomestila, ob tem se poračun opravi za pretekli mesec. S spremembami in dopolnitvami Zakona o funkcionarjih v državnih organih se usklajujejo nadomestila za funkcionarje z nadomestili poslancev po prenehanju njihovega mandata, kot so bile urejene z zadnjo novelo Zakona o poslancih. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o funkcionarjih v državnih organih podprli.
Hvala lepa. Poslanska skupina Socialnih demokratov in gospod Mirko Brulc.
Spoštovani vsi prisotni! Ta novela zakona je bila v Državni zbor posredovana v paketu skupaj s predlogi zakonov, o katerih je bila pravkar končana razprava in so posegali v pravice pri nadomestilu plač po prenehanju opravljanja funkcije. Novost te novele pa je predvsem, in to pozdravljamo, v členih 15.a, 15.b, 15.c. V teh členih so določbe, povezane z vrnitvijo neupravičeno izplačanih nadomestil, če je funkcionar v priporu, uklonilnem zaporu ali na prestajanju kazni in ne more opravljati funkcije, nima pravice do plače, do povračila stroškov v zvezi z opravljanjem funkcije in drugih prejemkov. To je ta pravi način privarčevanja proračunskih sredstev. Socialni demokrati bomo novelo tega zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke in gospod Janez Ribič.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica Državnega zbora. Spoštovani poslanke in poslanci! Nadaljujemo z obravnavanimi spremembami zakonov, ki se nanašajo na pravice in obveznosti funkcionarjev po prenehanju funkcije. Zakon o funkcionarjih v državnih organih, eden redkih veljavnih zakonov v Republiki Sloveniji, ki je bil sprejet še v času Jugoslavije, določa še vedno pravice nekaterih funkcionarjev. Med njimi zlasti določa pravice tistih funkcionarjev, ki se po izteku funkcije ne morejo vrniti na staro delovno mesto, nimajo nove zaposlitve in tudi ne izpolnjujejo pogojev za upokojitev. Doslej veljavni zakon omogoča bivšim funkcionarjem trimesečno prejemanje nadomestila v višini 100 % zadnje plače v času opravljanja funkcije. Ta pravica pa se je lahko podaljšala do 9 mesecev, če je v tem času izpolnil pogoje za upokojitev. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se strinjamo, da se nadomestilo zniža na 80 % zadnje plače in da ga funkcionarji kot doslej lahko prejemajo tri mesece, vendar po novem šest namesto dosedanjih devet mesecev, če v tem času izpolnijo pogoje za upokojitev. Prav tako podpiramo ukinitev nadomestila, če mu funkcija preneha prej kot v šestih mescih in v nekaterih drugih primerih, kot na primer v primeru pripora ali zaporne kazni. Še posebej pa v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke izpostavljamo, da je treba razne pravice funkcionarjev med in po prenehanju mandata, ki ga sedaj urejajo različni področni zakoni na različne načine in v različnem obsegu, strniti v en zakon. Sedaj namreč te pravice urejajo poleg danes obravnavanih še Zakon o poslancih, Zakon o Vladi, Zakon o državni upravi in verjetno še kakšen. Glede na to, da sta področje javnih uslužbencev in sistem plač v javnem sektorju že urejena s posebnim zakonom, bi bilo smiselno, da bi z enim zakonom sistematično uredili tudi pravice tako voljenih kot imenovanih poklicnih in nepoklicnih lokalnih in državnih funkcionarjev, ki bi bile tako zbrane na enem mestu celovito in pregledno. Hkrati pa pričakujemo od Vlade, da bo pri pripravi novega zakona upoštevala, da morajo biti pravice in obveznosti funkcionarjev urejene racionalno, tako da bodo po namenu, trajanju in višini nadomestil in drugih pravic omejene in primerne sedanjim težkim gospodarskim razmeram. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo ob pričakovanju, da se čim prej pripravi nov celovit zakon s področja urejanja pravic in obveznosti funkcionarjev, glasovali za predlagane spremembe. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije in gospa Marjana Kotnik Poropat.
Spoštovani! Tudi ta predlog zakona je namenjen izključno smotrnejši in transparentnejši porabi javnofinančnih sredstev. Republika Slovenija se namreč trenutno nahaja v težkih finančnih in gospodarskih razmerah, zato se je pristopilo k ocenitvi potrebnosti sprememb in dopolnitev zakonskih ureditev nadomestila plač funkcionarjem. Funkcionarski zakon tako zajema državne sekretarje, poklicne župane in podžupane, generalnega sekretarja Varuha človekovih pravic, svetovalca predsednika Republike Slovenije, informacijskega pooblaščenca, predsednika in namestnika Komisije za preprečevanje korupcije ter predsednika Državne volilne komisije. Vsem navedenim se v luči varčevanja s predlogom zakona znižuje višina in obdobje prejemanja nadomestila. Natančno se ureja postopek v zvezi s temi nadomestili, zakon pa tudi natančno ureja postopanje in sankcije v primeru morebitnih zlorab. Predlog zakona sledi načelom in ciljem, podrobneje obrazloženih pri prejšnjih točkah, in kot je bilo opaziti že v prejšnjih fazah obravnave, ni sporen v nobeni točki. Poslanska skupina DeSUS sledi že prej izraženim stališčem glede podpore temu sklopu zakonov, zato bomo glasovali tudi za sprejetje tega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O UKREPIH ZA ODPRAVO POSLEDIC DOLOČENIH ZEMELJSKIH PLAZOV VEČJEGA OBSEGA IZ LET 2000 IN 2001 PO SKRAJŠANEM POSTOPKU Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Gospod Branko Ravnik, državni sekretar na ministrstvu za kmetijstvo in okolje, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, spoštovana gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke, poslanci! Konec leta 2000 in v začetku leta 2001 se je zaradi daljšega deževnega obdobja z izjemnimi količinami padavin na območju Slovenije aktiviralo večje število zemeljskih plazov, med katerimi je bil zagotovo najodmevnejši plaz Stože v občini Bovec, saj je takrat uničujoči drobirski tok izjemnih razšezonsti poleg velike materialne škode povzročil tudi smrtne žrtve. Skladno s takrat veljavno zakonodajo je o sredstvih za pomoč pri odpravi naravnih nesreč odločal Državni zbor Republike Slovenije s posebnim zakonom. S posebnim zakonom so se določali tudi upravičenci, način uporabe in dodeljevanje teh sredstev ter nadzor nad njihovo uporabo. Tako je bil sprejet posebni interventni zakon za odpravo posledic plazu Stože v občini Bovec in plazov večjega obsega, nastalih na območju Republike Slovenije po 15. oktobru 2000. V obdobju veljavnosti tega posebnega zakona so bili izvedeni nujni interventni ukrepi za stabilizacijo razmer na prizadetem območju ter opredeljena merila za določitev plazov večjega obsega in tudi pripravljeni okvirni sanacijski programi za postopno ureditev prizadetih območij. Poleg plazu Stože so se aktivirali in skladno z merili, ki so bili v tem procesu določeni, razglašeni za plazove večjega obsega tudi plaz Slano blato, plaz Macesnik, plaz Podmark, plaz Strug in plazišče Gradišče in Šmihel. Vsi ti plazovi na območju Primorske. Zagotovljena je bila slaba polovica z zakonom predvidenih sredstev, 16,8 milijona evrov, zato je bilo leta 2005 predlagano podaljšanje veljavnosti zakona do vključno leta 2010. Tudi v tem obdobju 2006–2010 zagotavljanje in poraba sredstev nista sledili izdelani oceni potrebnih sredstev, ki je temeljila na pripravljenih programih odprave nastalih posledic, temveč je bilo treba izvedbo del in letne programe prilagoditi razpoložljivim sredstvom na letni ravni. Skupno je bilo zagotovljenih sredstev v višini 34,5 milijonov evrov. Ker pa so zemeljski plazovi dinamičen pojav in odvisni predvsem od padavinskih razmer, se skozi čas povečuje tudi obseg zemljine v premikanju, kar posledično zahteva dodatne ukrepe in dodatna sredstva. Ocenjujemo, da do sedaj izvedena dela bistveno zmanjšujejo stopnjo ogroženosti ljudi in premoženja na teh območjih, končna stopnja varnosti pa bo zagotovljena šele z izvedbo vseh z lokacijskimi načrti predvidenih ureditev in objektov na posameznem vplivnem območju plazu. Zaradi tega in predvsem z namenom zagotovitve varnosti na prizadetih območjih, preprečitve širjenja in ustalitve nastalih plazov večjega obsega ter uskladitve z veljavno zakonodajo, upoštevajoč možnosti proračuna, predlagamo sprejetje spremembe zakona, tako da se podaljša čas zagotavljanja sredstev v okviru državnega proračuna do leta 2020 in zagotovijo potrebna sredstva za izvedbo načrtovanih sanacijskih ukrepov. Trenutno ocenjena dodatno potrebna sredstva znašajo 37 milijonov evrov. Posamezne rešitve in načrtovane ukrepe pa bo treba pred oddajo javnih naročil in izvedbo ponovno preveriti z vidika strokovne ustreznosti in gospodarnosti, upoštevajoč trenutno stanje na posameznem vplivnem območju plazu in tudi podatke monitoringa premikov plazišča. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsedniku odbora gospodu Zvonku Lahu.
Spoštovana podpredsednica, kolegice in kolegi! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje je kot matično delovno telo predlog zakona obravnaval na 16. redni seji odbora 7. 12. 2012. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za kmetijstvo in okolje, Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj ter Zakonodajno-pravne službe. Odboru je bilo posredovano pisno mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je podala konkretne pripombe k členom predloga zakona. Te pripombe so bile ustrezno upoštevane v amandmajih, ki so jih vložile koalicijske poslanske skupine in jih je odbor tudi sprejel. Na seji odbora je predsednik Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj predstavil mnenje komisije, ki je predlog zakona z nekaterimi pripombami podprla. O predlogu zakona na seji odbora ni bilo razprave, odbor tudi ni sprejel svojih amandmajev, kot rečeno, pa je odbor sprejel vse amandmaje koalicijskih poslanskih skupin, ki so vključeni v dopolnjeni predlog zakona. Odbor je v skladu s 128. členom poslovnika Državnega zbora glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih tudi sprejel.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Pozitivna Slovenija, gospod Branko Ficko. Prišlo je do spremembe, stališče bo predstavil gospod Jože Velikonja.
Spoštovana predsedujoča, poslanke in poslanci! Predlagane spremembe Zakona o ukrepih za odpravo posledic določenih zemeljskih plazov večjega obsega iz let 2000 in 2001 se nanašajo na podaljšanje veljavnosti zakona v delu, ki določa roke za zagotavljanje sredstev iz državnega proračuna in izvedbo načrtovanih ukrepov za sanacijo sedmih velikih plazov. Predlaga se podaljšanje rokov do vključno leta 2020. V Poslanski skupini Pozitivne Slovenije predlaganemu zakonu ne nasprotujemo, saj je nujen za nemoteno financiranje in nadaljevanje del na sanaciji določenih velikih plazov v državi. Hkrati pa ta predlog dokazuje mačehovski odnos države do tega vprašanja in odsotnost sleherne strategije. Iz dinamike dosedanjega financiranja je bilo že dlje časa jasno, da omenjenih plazov ne bo mogoče sanirati v predvidenih rokih. Po drugi strani pa nam podnebne spremembe prinašajo vedno večje število skrajnih vremenskih pojavov, katerih posledice so različne oblike naravnih nesreč. Med njimi so tudi plazovi. Na vremenske ujme se bomo morali navaditi in se z njihovimi posledicami tudi znati soočati. V bolj ali intenzivni obliki jim bomo verjetno priča vsako leto. Znati pa bomo morali ravnati tudi preventivno, da bo škoda ob ujmah čim manjša in obvladljiva. Zato je nujno, da država nemudoma pristopi k izdelavi celovite strategije in načrta ravnanja. Pri tem pa ne sme biti na prvem mestu načrtovanje ukrepanja ob teh dogodkih, ampak predvsem preventivni pristop. Preventiva pomeni kontinuirano vlaganje v ukrepe, ki preprečujejo in zmanjšujejo škodo. Na kratek rok prinaša dodatne stroške, dolgoročno pa je za družbo vsekakor cenejša rešitev. Spoštovani! Lahko nadaljujemo tako, kot smo delali do sedaj, in vsako leto bomo s strahom gledali vremenske napovedi, zrli v nebo in nato 20 let sanirali posledice naravnih nesreč, kot se nam dogaja s plazovi. Potrebnih bo vedno več sredstev, obdobja sanacij pa bodo vse daljša in vsake toliko bodo pred Državnim zborom predlogi zakonov, ki roke podaljšujejo. Lahko pa začnemo razmišljati celovito in se tako tudi lotimo problema.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke in gospod Robert Hrovat.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci! Politične stranke koalicije smo v koalicijsko pogodbo zapisale, da bomo veliko skrb posvetili urejanju prostora na poplavnih in plazovitih področjih. Zakon o ukrepih za odpravo posledic določenih zemeljskih plazov večjega obsega iz let 2000 in 2001 je bil sprejet zaradi zagotovitve načina financiranja za izvedbo ukrepov za odpravo posledic, preprečitev širjenja in ustalitev zemeljskih plazov v občinah Bovec, Ajdovščina, Solčava, Šempeter, Vrtojba, Kobarid in Nova Gorica. Zakon je bil noveliran še leta 2005, ko so se opredelila potrebna sredstva na 45 milijonov evrov in podaljšanje veljavnosti do leta 2010. Vseskozi pa so se prilagajali letni programi in tudi razpoložljiva sredstva. Tako znašajo zagotovljena in porabljena sredstva državnega proračuna v navedenem obdobju le 37 % ocenjenih, potrebnih sredstev oziroma nekaj manj kot 17 milijonov evrov. V letih 2011 in 2012 so bila izvedena le nekatera nujna vzdrževalna dela na plazu Macesnik in pa Slano blato. Z zagotovljenimi in porabljenimi sredstvi v navedenem obdobju ni bilo mogoče uresničiti ciljev in namena zakonov, ki so bili v preteklosti sprejeti. Nujno je treba podaljšati veljavnost sprejetega zakona in tako zagotoviti potrebna sredstva za izvedbo sanacijskih ukrepov. Poglavitna rešitev sprememb zakona je v podaljšanju roka za zagotovitev sredstev in izvedbo načrtovanih ukrepov, in sicer do vključno leta 2020. V proračunu Republike Slovenije je za leto 2013 predvidenih 2,5 milijona evrov in za leto 2014 3 milijone in pol evrov. Z uveljavitvijo zakona bo omogočeno kontinuirano izvajanje sanacijskih ukrepov na vplivnih območjih plazov velikega obsega in s tem preprečitev neposredne nevarnosti za življenja in premoženja občanov. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo novelo zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Državljanke liste in mag. Katarina Hočevar.
Lepo pozdravljeni! Cilj sprememb zakona je, da se ukrepi preprečevanja širjenja plazov večjega obsega iz let 2000 in 2001 nemoteno nadaljujejo. Seveda z obžalovanjem lahko ugotovimo, da v preteklem obdobju zagotavljanje sredstev ni sledilo dejanskim potrebam na terenu. Po drugi strani pa za plazova Macesnik in Slabo blato tudi še ni bil sprejet državni prostorski akt. S podaljševanjem obdobja za sanacijo in povečevanjem obsega plazenja se najbolj povečuje tudi obseg potrebnih sredstev za sanacijo ravno na teh dveh območjih. V Državljanski listi bomo spremembe zakona podprli in hkrati pozivamo pristojna ministrstva, da aktivnosti, ki so vezane na dokumentacijo za sanacijo teh plazov, obravnavajo prednostno. Hvala.
Hvala lepa. Na vrsti je poslanska skupina Socialnih demokratov in mag. Dejan Židan.
Spoštovana predsedujoča, drage poslanke in poslanci, spoštovani gospod državni sekretar, lep pozdrav! V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo zakon podprli. Do ljudi je treba obveze, ki jih ima država, tudi izpolniti. Bilo bi lepše, če bi bila dinamika sredstev razporejena drugače, ne pa da bo glavnina sredstev načrtovana za takrat, ko te koalicije več ne bo. Breme zopet prelagate na nekoga drugega, bomo pač potem mi morali to urediti, vendar zakon podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke in gospod Jakob Presečnik, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Gospod državni sekretar, kolegice in kolegi. Na vsak način je pred nami še en zakon, ki ne samo da odpravlja posledice naravnih nesreč, kar je dobro, žal tisto malo manj dobro pa je to, da se zadeva predolgo vleče oziroma da ponovno podaljšujemo rok za odpravo teh posledic. V Sloveniji imamo in smo si takrat tudi zadali za nalogo, da teh sedem največjih plazov rešujemo s posebnim zakonom – to je bilo v letih 2000, 2001 – glede na to, da so to plazovi velikega obsega. Glede na to, da tudi sredstva niso bila zagotovljena v zadostni višini in še iz drugih, tudi tehnično strokovnih razlogov, se je v mnogih primerih izvedba sanacije teh plazov odmikala. Zaradi tega je bila sprejeta prva sprememba tega zakona oziroma podaljšan rok, tudi povečana sredstva, ker se je vmes pokazalo, da so potrebna sredstva za sanacijo večja. Tokrat, kot rečeno, ponovno podaljšujemo rok celo do leta 2020 in povečujemo oziroma planiramo ustrezna sredstva za celovito sanacijo teh plazov v znesku, za katerega zagotovo strokovne službe ocenjujejo, da je tisti pravi. Pri tem moramo reči, glede na to, da sem nekatere od teh plazov tudi spremljal po različnih ne funkcijah ampak sicer, da imamo v Sloveniji zagotovo odlične strokovnjake za reševanje teh največjih plazov, tudi nekatere od teh plazov so uspešno zavarovali do te mere, da v glavnem ne drsijo več. To pa ne pomeni, da dokončna sanacija teh plazov ni potrebna in da v primeru, da teh sanacij ne bomo izvedli do konca, lahko pride v nekaterih primerih tudi do kakšne katastrofe oziroma najmanj do zajezbe kakšnega od potokov ali pa še huje, do ogroženosti celotnih naselij in posameznih objektov in tudi prometne in druge infrastrukture. Prebivalci posameznih področij so prikrajšani zaradi teh plazov oziroma se jim podaljšuje prometna navezava na svoje centre, kjer živijo. In tudi zaradi prebivalcev na teh različnih področjih je treba nekaj storiti. Kot sem pa rekel že prej, imamo odlične strokovnjake s tega področja, samo angažirati jih je treba, zagotoviti sredstva v proračunih v naslednjih letih in zadeva bo urejena. Po moji oceni pa je treba preveriti, ali je možno za ta dela, za te sanacije pridobiti ugodna sredstva Evropske banke ali pa jih celo vključiti v evropska kohezijska sredstva. Zato pričakujem od Vlade in pristojnega ministrstva, da to možnost tudi preveri. Kot rečeno, v poslanski skupini bomo predlog sprememb tega zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije in mag. Jana Jenko.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Vsi prav lepo pozdravljeni! Temeljni cilj spremembe zakona je, da se na prizadetih območjih zagotovi trajna varnost za prebivalstvo, prepreči širjenje plazov in doseže ustalitev zemeljskih plazov, tako da se ukrepanje pri prepričevanju širjenju plazov večjega obsega nemoteno nadaljuje v naslednjih proračunskih letih. Tako je poglavitna rešitev sprememb zakona v podaljšanju roka za zagotavljanje sredstev in izvedbo načrtovanih ukrepov, in sicer do vključno leta 2020. V navedenem obdobju je treba pripraviti izvedbeno dokumentacijo za izgradnjo načrtovanih ukrepov, izvesti odkupe zemljišč, pridobiti gradbena dovoljenja in dovoljenje za posege v prostor, zgraditi stabilizacijske objekte, mostove, izvesti ureditve strug, globinsko in površinsko odvodnjo, nasipe, deponije in krajinsko urediti prizadeta območja. Načrtovana zagotovitev sredstev v proračunu Republike Slovenije znaša za leto 2013 v višini 2 milijona 500 tisoč evrov in za leto 2014 v višini 3 milijone 500 tisoč evrov. Poslanke in poslanca Poslanske skupine DeSUS predlog zakona podpiramo, saj menimo, da je po več kot 10 letih čas, da se večji plazovi sanirajo, s tem pa se prebivalcem na plazovitem območju omogoči trajna varnost.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 9. sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 14.20.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanja, zato vas prosim, če preverite kartice. Gospod Möderndorfer, proceduralno.
Spoštovani! V skladu s 73. členom Poslovnika vas prosim za pol ure odmora na zahtevo poslanske skupine. Hvala.
Pred prvim glasovanjem bomo to naredili, gospod Möderndorfer, skladno s poslovnikom. Začel bom točko in preden bomo glasovali, če bodo še kakšne obrazložitve, imate prej pravico do obrazložitev glasu. Nadaljujemo torej s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o deviznem poslovanju. Prehajamo na tretjo obravnavo. V drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, tako da lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona. Tudi nobene neusklajenosti ni. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne, potem na zahtevo vodje Poslanske skupine Pozitivna Slovenija prekinjam sejo, ki jo bomo nadaljevali ob 14.55.
Spoštovane kolegice in kolegi, nadaljujemo prekinjeno sejo. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda. Najprej dajem besedo gospodu Möderndorferju, da razloži oziroma obrazloži rezultat posveta v poslanski skupini. Dobro. Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o deviznem poslovanju. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo vseh 73, proti nihče. (Za je glasovalo 73.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o Računskem sodišču. Prehajamo na tretjo obravnavo. V drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili sprejeti, tudi nobene neusklajenosti ni, zato lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. (Za je glasovalo 47.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet in točka dnevnega reda zaključena. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij Prehajamo na tretjo obravnavo in odločamo o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. (Za je glasovalo 78.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet in zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvah Zakona o upravnem sporu Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona in odločamo o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. (Za je glasovalo 78.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet in zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Ustavnem sodišču Tretja obravnava in odločamo o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti nihče. (Za je glasovalo 56.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet in zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda to je s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varuhu človekovih pravic Tretja obravnava in odločamo o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. (Za je glasovalo 49.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet in zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zagotavljanju pogojev za opravljanje funkcije za predsednika republike Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda z dne 19. 12. 2012. To je amandma Poslanske skupine Pozitivna Slovenija k 5. členu. Odločali bomo o tem amandmaju. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija ima gospa Maša Kociper.
Hvala lepa, predsedujoči. Glasujemo o amandmaju naše poslanske skupine, v skladu s katerim naj se v 20. členu ohrani pravica za enega bivšega predsednika, vse ostalo za naprej za vse bodoče predsednike se črta. Radi bi povedali, da se v Pozitivni Sloveniji sicer strinjamo s tem, da se omejujejo pravice funkcionarjev, kot se to dela na vseh ravneh, čeprav so prihranki pri funkciji predsednik republike resnično zanemarljivi. Bi pa radi poudarili, da gre za precej nesorazmerne posege v to funkcijo, ne samo da se zmanjšuje nadomestilo, ampak se ukinja tudi pravica, ki jo ima vezano na pisarno in administrativno pomoč, s petih let na eno leto in popolnoma ukinja tudi kot poseg v pridobljene pravice za nazaj nadomestilo pri pokojnini. Menimo, da gre za nedopusten poseg v funkcijo neposredno izvoljenega najvišjega predstavnika naše države. Ustavno sodišče je že povedalo, da posegi v pridobljene pravice so dovoljeni pod določenimi pogoji. Ti pogoji so zdaj že znani, tudi jaz sem o njih večkrat govorila. Eden od pogojev je nujnost in sorazmernost. Mislim, da se ne moremo strinjati, da je za našo državo in za njeno ekonomsko stanje in finančno stanje poseg v to pravico - samo še o pravici enega bivšega predsednika, poudarjam, je govor – nujen, država ne bo propadla zaradi tega. Prav tako, kot sem obrazložila, ta poseg ni sorazmeren. In če pogledamo še drugo tehtanje v to pridobljeno pravico, ali javni interes oziroma javna korist utemeljuje poseg v to pravico. Odgovor, mislim, da je spet jasen. Gre za minimalne prihranke, 14 tisoč evrov na leto bi država prihranila pri, kot rečeno, najvišjem političnem predstavniku. Zato mislimo v Pozitivni Sloveniji, da gre spet za neka nepotrebna ideološka obračunavanja, argumentaciji, da izenačujemo s tem vse funkcionarje, ne moremo prisluhniti, zakon ste sprejeli še pravočasno, da ste za naprej, tudi za predsednika Türka, se pravi za zadnjega predsednika in za vse bodoče pravico uredili enako. Zakonodajno-pravna služba pa je opozorila, da gre tukaj za eno pravico, ki je bila vzpostavljena nazaj z zakonom, ki temelji na pravnomočni odločbi in ki zahteva posebno ureditev. Posebna ureditev, ki se v takšnih običajih v pravu uporabi, je, da se obdrži pravica za naprej v takšnem stanju, kot je bila. Vi ste se seveda iz razlogov, ki so znani samo vam, mi vsi si jih pa lahko mislimo, šli v drugo skrajnost in ste to pravico do ukinili. Prosimo vas, da to s tem amandmajem popravite in da zagotovimo našemu predsedniku države, prvemu predsedniku, pa kdor koli bi to bil, to dostojanstvo in uveljavljanje te pravice, kot mu je bila dana z zakonom. Hvala lepa.
Želi še kdo? V svojem imenu. Kar nekaj interesa je pa bomo šli po vrsti. Mag. Alenka Bratušek, potem gospod Jerko Čehovin, potem gospod Roman Jakič.
Najlepša hvala. Predsednik je predsednik, pa naj bo kdor koli. je predsednik naš, vseh Slovenk in Slovencev. In to, kar delate danes, ne delate zaradi varčevanja ampak zaradi Milana Kučana. In to je dejstvo. Delite ljudi. In to, kar se dogaja na ulici, ko nas prosijo, da tega ne delamo, vam prav nič ne pomaga. Ne, še naprej, zato ker ni iz tiste vaše opcije, boste naredili, kar boste naredili. Edina stvar, ki mu jo še lahko vzamete, je naziv bivšega predsednika. Še to naredite in ga boste za vekomaj izbrisali po vaši oceni iz naše zgodovine.
Gospod Jerko Čehovin, izvolite.
Hvala. Ta država je nastala ne na bajonetih in topovih, nastala je na spoštovanju človekovih pravic. Zato me zmeraj zaboli, kadar retroaktivno posegamo v človekove pravice. Še zlasti kadar gre to očitno ad personom, ko se hoče zmanjšati pomen in vloga prvega predsednika samostojne države. Potem se pa sprašujemo, zakaj ne vidijo zastave ob državnih praznikih, zakaj ljudje se zbirajo in nam povedo, da ne vemo, kje smo. Ne zavedamo se, da razglašanje naše skupne preteklosti za nekaj, kar je treba zavreči, ni nič drugega kot potrditev, da smo sami za jutrišnji dan proglasili sebe za politični tujek, ki ga bodo jutri ljudske množice izpljuvale. Zato bom podprl amandma, ker spoštujem in želim spoštovati človekove pravice, včeraj, danes in jutri.
Gospod Roman Jakič, izvolite.
Predsednik, hvala za besedo. Poglejte, v svoji želji, da bi bili všečni, gre ta hram demokracije v resnici predaleč in gre v narobno smer predaleč. V svoji dopoldanski razpravi danes, ki je na žalost ni spremljalo veliko poslank in poslancev, govoril o izjavi predsednika Vaclava Havla, ki so ga vprašali, kaj bo delal, ko ne bo več predsednik. In je skoraj preroško odgovoril – to je bil dokumentarni film na televiziji –, da bo kot Milan Kučan. Da bo šel v gostilno, s seboj bo nesel vse svoje slike rokovanj in srečanj z najvišjimi predstavniki in najbolj vplivnimi predstavniki tega sveta in bo zavoljo teh slik deležen zastonj pijače do konca svojega življenja. Jaz si ne želim, da bi ne prvi, ne drugi, ne tretji – na žalost, drugi je mrtev –, ne tretji, ne četrti, sedmi, dvaindvajseti predsednik kdaj bil v situaciji, da bi moral iti na zastonj pijačo v gostilno, zato ker ne bi mogel imeti svojega prostora. Institut predsednika in nekdanjega predsednika republike bi moral biti nek standard, ki ga ta država ima, tako kot ga imajo primerljive države, demokratične države tega sveta. V tej všečnosti gremo tako daleč, da smo enkrat prej že ukinili državni pokop funkcionarjev, in se mi zdi, da je to malo preveč. Ljudje ne bodo nagradili te všečnosti, ki gre v nasprotno smer, pač pa bodo nagradili samozavestnost politike, ki bo vedela, da je institut predsednika države in nekdanjega predsednika, z vsemi obveznostmi, ki gredo pri tem, nekaj, kar je del nekega demokratičnega standarda in razvite države.
Mag. Dejan Židan, potem gospod Mirko Brulc.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Tudi sam bom ta amandma podprl. Groza me je, ko poslušam, kako razgrajujemo Slovenijo preko tega, da razgrajujemo simbole. Moramo se zavedati, tudi vi, spoštovani poslanec, ki mahate z rokami, da je predsednik države neposredno izvoljen. Pred sabo vidite le cunjo, ki se imenuje gospod Milan Kučan, in je ne marate. Nekateri drugi mislimo obratno, da je to gospod, ki je za to državo veliko koristnega naredil. Vendar je to nepomembno. Govorimo o instituciji, govorimo o instituciji predsednika države, ki je najvišja institucija – jutri bo zaprisega novega predsednika države – in vi jo namerno razgrajujete. To je ideološki ukrep, kot podlago pa uporabljate varčevanje na napačen način. Pričakujem, da boste tisti, ki v koaliciji govorite, da ideoloških ukrepov ne bo, tudi v tem primeru tako glasovali. Hvala.
Gospod Mirko Brulc, potem gospa Renata Brunskole.
Spoštovani! Bivši predsednik države je še vedno predsednik. In kakršen je naš odnos do bivšega predsednika – ne govorim o imenu –, takšen je ugled te države v demokratičnih evropskih in drugih državah. Ali hočemo, da si bo bivši predsednik države sam iskal na parkingu prostor, ko bo prišel na proslavo, iskal prostor v dvorani, ali mu lahko to nekdo omogoči? Za primer bi dal prakso, ki jo je uvedel takrat predsednik parlamenta Borut Pahor, ko je umrl Jože Pučnik. Mimo protokola, mimo vseh predpisov, poslovnikov in ne vem česa je ukazal, da je bila v Državnem zboru žalna seja. In upravičeno – ker gre za izjemno osebo. Danes, dragi sostrankarske kolegice in kolegi, delate popolnoma nekaj drugega. Začenjate z lustracijo tudi na tem področju. Ste jo pri upokojencih, pri partizanih, pri vseh drugih, zdaj so na vrsti bivši predsedniki države. Prosim, da poskusite premagati ta svoj negativizem, da podprete ta amandma in da se ne blamiramo pred celo Evropo. Hvala za to vaše sodelovanje.
Hvala. Gospa Renata Brunskole, potem mag. Majda Potrata.
Hvala lepa. Slovenski narod si bo in si je sodbo pisal sam. Ko se je odločil za svojo lastno državo Republiko Slovenijo, je dobil tudi prvega predsednika Republike Slovenije gospoda Milana Kučana. Še danes državljanke in državljani Republike Slovenije gospoda Milana Kučana spoštujejo, zelo spoštujejo, ne glede na ideološko prepričanje. In danes poslanke in poslanci Državnega zbora, kot je bilo že dostikrat v razpravi izrečeno, je sploh škoda, da se o tem pogovarjamo. Rojstvo države Slovenije je povezalo Slovenke in Slovence in izglasovani plebiscit je bil dokaz za to. In ni prav, da sporočamo slovenski javnosti in svetovni javnosti, da kakorkoli smo v dvomu, spoštovanje in ugled prvega predsednika Republike Slovenije degradiramo in izražamo pomisleke o tem, kako spoštovan človek je gospod Milan Kučan. Predlagam, da izglasujemo amandma vsi skupaj in da o tem več ne razpravljamo. Zgodovina piše, da je bil prvi predsednik Republike Slovenije ena oseba, znana oseba, z imenom in priimkom. In danes je to trenutno še edini bivši predsednik Republike Slovenije, v soboto bo še dr. Danilo Türk, med še živečimi, govorim, zato je škoda in žalostna sem in zaskrbljena, kaj si danes o nas mislijo ne samo slovenski, tudi svetovni mediji. To ni prav, in to ni dobro za zgodovino Slovenije.
Hvala. Mag. Majda Potrata, potem gospod Matjaž Han.
Hvala, gospod predsednik. Amandma Pozitivne Slovenije bom podprla. Za to sta dva temeljna razloga. Prvič. Nasprotujem temu, da bi se posegalo v že pridobljene pravice, to je na ravni prava. Drugič zato, ker vsaka suverena država ima tudi svoje predstavnike in institucija predsednika države, kdaj v prihodnosti pa morebiti predsednice države, je tista, ki utrjuje samozavest in predstavlja suvereno državo navzven. Samozavestna drža je, da zna in zmore priznati zasluge tudi za nazaj. O zaslugah pa sodijo ljudje, ne politične elite. In zdi se mi, da tisti, ki so dobili na neposrednih volitvah podporo enkrat ali dvakrat, večkrat je tako ne morejo, ker ne morejo večkrat kandidirati, je prav, da jim tudi za nazaj izrečemo to priznanje in zasluge. Meni se zdi naravnost škandalozno, da razpravljamo o minornem prihranku ob zelo pomembnih in simbolnih rečeh. Ni čudno, da smo taki, kakršni smo, da velikokrat o svoji majhnosti razpravljamo, ker ravno ob takih vprašanjih se kaže veličina ali pa majhnost. Hvala.
Gospod Matjaž Han, potem gospa Janja Klasinc.
Hvala lepa. Če ne bomo spoštovali inštitucij države mi v tem Državnem zboru, potem ne vem, kdo bo spoštoval te inštitucije. Jaz sem že v sami razpravi dal proceduralni predlog, da ne razpravljamo o tej zadevi, da si tudi Milan Kučan tega ni zaslužil, da razpravljamo o osebi Milana Kučana. Mi danes razpravljamo o inštituciji predsednika države oziroma bivšem predsedniku države. V sto letih, gospe in gospodje, to sem rekel na Mandatno-volilni komisiji, bomo imeli maksimalno dvajset bivših predsednikov države. In če se teh dvajset ljudi, dvajset predsednikov države, ki so bili izvoljeni na neposreden način, ne zasluži neke, ne privilegije, neko dostojanstvo, potem države Slovenije ne rabimo. Jaz sem bil danes žalosten, ko sem želel poslati na tri zbornice novoletno čestitko v pisni obliki in sem dal tajnici, da mi pošlje prek Državnega zbora. Veste, kaj so mi v Državnem zboru odgovorili? Da ne morem poslati treh čestitk, predsednik Odbora za gospodarstvo, na Trgovinsko zbornico, Gospodarsko zbornico in Obrtno-podjetniško zbornico. "Se ne da, ker imamo varčevanje!" Gospod Virant, ja, seveda, do tega ste pripeljali, da ne morem voščilnic pošiljati, če je kdo od mojih poslancev umrl, nisem mogel poslati tudi ene parte, da ne govorim še naprej. Lepo vas prosim, drage kolegice in kolegi, govorimo o zadevah, govorimo o Sloveniji. Tako da jaz predlagam, da ne razpravljamo več in da izglasujemo ta amandma Pozitivne Slovenije.
Gospod Han, tole se bova morala malo pogovoriti posebej, ker o kakšni prepovedi pošiljanja voščilnic ne vem nič. Tako da se bomo o tem pogovorili na Kolegiju ali pa ob kakšni drugi priložnosti. Besedo ima gospa Janja Klasinc za obrazložitev glasu, potem pa gospod Jani Möderndorfer.
Kolegice in kolegi, jaz sem že na dopoldanskem delu razprave dejala, da mi je sicer kot prepričani levičarki zelo žal, da Slovenija še ni imela tako tipično recimo desnega predsednika države. Če bi ga imeli, bi morda danes med našimi kolegi v koaliciji doživeli malce več razumevanja za to, o čemer mi govorimo. Mogoče smo res preveč omejeni na te leve in desne, in ne vidimo čez to. Ampak dejansko, poglejte, pozivamo vas in zato bom jaz podprla ta amandma, kajti tukaj gre res za institucijo predsednika države, predsednika vseh Slovencev in Slovenk, vseh državljanov Slovenije. Rada bi vas opozorila na tisto, o čemer sem tudi že dopoldan govorila. Mi nismo primerljivi s to rešitvijo z državami Evropske unije, niti ne z našimi sosednimi državami, ki niso članice Evropske unije. Večina držav Evropske unije ima standarde, in to uveljavljene standarde, da ko nekdo preneha biti predsednik republike, ostane predsednik republike celo življenje, dosmrtno, in mu pripadajo nekateri atributi, pomoč, administrativna pomoč, varnostniki, določen prostor – do smrti. Mi pa smo vse to razvrednotili. Lepo prosim, že tako smo na minimumu vse ureditve v dosedanji zakonodaji, zdaj pa to še zmanjšujemo. Lepo prosim, ohranimo dostojanstvo, če ga že ne za nas, poslance, če ga že ne za ministre, vsaj za predsednike države.
Še gospod Jani Möderndorfer.
Glasoval bom za ta amandma z enega preprostega razloga, ker sem prepričan, da vsi v tej državi, ne glede na to, koliko nas politika zanima ali ne, imamo svoj politični ali pa svoj nazor in imamo pravico do tega, da smo tako opredeljeni, kakorkoli pač že smo. Vendar kdorkoli pride na funkcijo predsednika države, dela v korist države. Glede na to, da se držim načela, če se ne ceniš sam, potem te ne bodo cenili niti drugi, se držim tega pravila, da predsednik države, če ga ne znamo niti mi ceniti, ga cenil ne bo nihče. In lepo vas prosim, pod temi zastavami in tem grbom bo v soboto zaprisegel nov predsednik, novoizvoljeni predsednik, in mi mu že vnaprej s sprejetjem takšne spremembe zakonodaje povemo, koliko je vreden. Jaz upam, da ne bomo imeli takega odnosa do vseh predsednikov naprej. Jaz mislim, da je treba prenehati s tem in pokazati čast instituciji. Hvala lepa.
Odločali bomo torej o amandmaju Poslanske skupine Pozitivna Slovenija k 5. členu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 37. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 37.]] Amandma je sprejet. Ugotavljam, da je Državni zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 5. členu dopolnjenega predloga zakona, zato sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje? Ne. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. K predlogu zakona za tretjo obravnavo ni vloženih amandmajev. Zakonodajno-pravna služba in Vlada me nista obvestili o kakršni koli neusklajenosti, zato prihajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev. Za je glasovalo 77, proti 1. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o funkcionarjih v državnih organih tretja obravnava. Odločali bomo o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev. Za jih je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Zakon je sprejet in točka dnevnega reda zaključena. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah Zakona o ukrepih za odpravo posledic določenih zemeljskih plazov večjega obsega iz let 2000 in 2001 po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Odločamo o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo 79, proti nihče. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti nihče.]] Zakon je sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o vrednotenju in priznavanju izobraževanja. Ker v drugi obravnavi amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev. Za jih je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Zakon je sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o visokem šolstvu. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda z dne 18. 12. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k 8. členu. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Mag. Majda Potrata, izvolite.
Poslanska skupina Socialnih demokratov je vložila amandma, s katerim predlaga črtanje 8. člena novele Zakona o visokem šolstvu. Včeraj smo opravili obširno razpravo, ker pa je bilo v razpravi tudi marsikaj zavajajočega povedanega, tudi da gre pravzaprav za zelo kratek čas neposredne pedagoške obveze, naj še enkrat povem, da gre za zelo pomembno spremembo, ker ta sprememba vpliva na število delovnih mest, ki so sistematizirana. Če se poveča število tedenske obveze neposrednega pedagoškega dela, je omogočenih manj delovnih mest. To vpliva tudi na zaposlitvene možnosti mladih, sposobnih, dopušča možnost večjega obsega prekernega dela, ki je na univerzi tako ali tako pogosto, če pa koga ni mogoče prepričati, da je razlika med tem, če piše, da je tedenska pedagoška obveza šest ur, ali če piše v zakonu, da je tedenska obveza od pet do sedem ur, predlagamo, da bi za pomoč naprosili kakšnega osnovnošolca, ker ti so v matematiki nadpovprečno dobri, pa bi jim s sklepnim računom dokazal, da ima taka razlika v pedagoški obvezi na teden ima za sabo pomembne posledice. Res predlagam, da to preračunate, ker je zavajajoče in zelo neprepričljivo in neodgovorno, da najvišji predstavniki ministrstva, ki bi morali delovati v interesu kakovostnega visokošolskega izobraževanja, podpirajo rešitve in minimalizirajo tiste predloge opozicije, predvsem pa sindikata visokošolskih delavcev in stroke, in ne uvidijo, da je povečevanje števila študentov na pedagoškega delavca povezano ali korelira s kakovostjo pedagoškega procesa. Upam, da boste uvideli, da gre za pomembno odločitev in da boste, če že ne opoziciji, prisluhnili stroki, visokošolski sferi, zlasti pa, da boste morebiti prisluhnili tistim, ki jih tako ukrepanje najbolj zadeva. To pa so študentke in študentje. Hvala.
Glasujemo torej o amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k 8. členu. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 43. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. S tem smo zaključili glasovanje o amandmajih in drugo obravnavo predlog. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Odločamo o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 26. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda z dne 19. 12. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 10. členu. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 6. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 6.]] Amandma je sprejet. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 10. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje. ali nameravajo vložiti amandma k temu členu za tretjo obravnavo? Ne. Prehajamo na tretjo obravnavo. K predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Zakonodajno-pravna služba in Vlada me nista obvestili o kakršnikoli neusklajenosti in prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Gospod Janko Veber, izvolite.
Hvala. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo glasovali proti zakonu o trošarinah, ki ga sprejemamo. Poskušali smo sicer v razpravi v Državnem zboru opozoriti, da bi vendarle v tretji obravnavi kvalificirani predlagatelji lahko vložili amandma, ampak ta amandma bi bil smiseln samo v tistem trenutku, če bi se vsaj del koalicije strinjal s tem, da se odpravi hud poseg v status tistih, ki živijo na podeželju, v veliki meri in izrecno predvsem tistih, ki se ukvarjajo s kmetovanjem. Ta zakon o trošarinah bo dejansko omogočal vladi, da se bo sama odločila o tem, ali bo namesto 70-odstotnega povračila trošarine pri gorivu za uporabo kmetijske mehanizacije ta znesek padel na vsega 54 %, kot je razložil včeraj tudi državni sekretar Ministrstva za finance. Glede na to, da smo pred leti z veliko strokovnih in zelo odprtih dialogov z vsemi inštitucijami, ki zastopajo interese kmetov, uspeli doseči, da se poveča povračilo trošarine v obsegu 70 %, se s tem zakonom to odpravlja, zmanjšuje. Zagotovo bo to imelo posledico predvsem za razvoj podeželja in ohranjanja poseljenosti podeželja, posebej pa seveda še na status vseh tistih, ki se ukvarjajo s kmetijstvom. In ne pozabimo, slovenski kmetje imajo kar številčno mehanizacijo, tako da strošek energije pri njih ni majhen, zato bomo tudi s tega izrecnega razloga glasovali proti temu zakonu. Hvala.
Hvala. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti 8. (Za je glasovalo 73.)(Proti 8.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prostorskem načrtovanju. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 18. 12. Najprej amandmaji k 1. členu. Najprej imamo amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov k 1. členu. Če bo ta sprejet, potem postane amandma poslanskih skupin koalicije k istemu členu brezpredmeten. Odločamo.o amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 45. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. In še amandma Poslanskih skupin koalicije k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 24. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 24.]] Amandma je sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Državni zbor je v drugi obravnavi sprejel amandma k 1. členu, zato sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nemara nameravajo vložiti amandma za tretjo obravnavo. Ne. Ker ni vložen, niti napovedan amandma, prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 30. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 28. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Mandatno-volilnih zadev. Odločali bomo o Predlogu imenovanja članov v svet Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence. Vlada je z dopisom z dne 12. 12. 2012 Državnemu zboru predlagala, da v svet Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence imenuje za člana gospoda Francija Pušenjaka in gospoda Simona Tantegela. Predlog Vlade je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo. Mandatno-volilna komisija je Državnemu zboru pisno poročala in predložila predloga sklepov. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju gospoda Francija Pušenjaka za člana sveta Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence. Ob tem vas želim opozoriti, postopkovno, da bo v skladu s petim odstavkom 12.b člena Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina navzočih poslancev. To je posebna vrsta večine, ki je v poslovniku nimamo, samo v tem zakonu je. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. In še predlog sklepa o imenovanju gospoda Simona Tantegela za člana sveta Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence. Potrebna je enaka večina. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za 62, proti nihče. [[Za je glasovali 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Sledi Predlog za izvolitev kandidatk v sodniško funkcijo na sodniška mesta okrožnih sodnic na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Sodni svet je Državnemu zboru predložil dva predloga o izvolitvi v sodniško funkcijo, in sicer na sodniški mesti dveh okrožnih sodnic na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Vabili smo tudi predstavnika Sodnega sveta, vendar se je opravičil. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija in Državnemu zboru tudi pisno poročala ter predložila predloga sklepov. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Prvi sklep dajem na glasovanje. To je sklep o izvolitvi mag. Marjetke Urbančič na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za 78, proti nihče. [[Za je glasovali 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. In še drugi sklep. To je sklep o izvolitvi gospe Katarine Cvelbar na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za 77, proti nihče. [[Za je glasovali 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 18. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o elektronskih komunikacijah. V ponedeljek in torek ta teden smo opravili drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je Državni zbor na predlog Vlade kot predlagateljice zakona sklenil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika še na tej seji opravil tretjo obravnavo. K predlogu zakona za tretjo obravnavo nimamo amandmajev. Tudi nisem bil obveščen o kakršnikoli neusklajenosti. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za 73, proti 3. [[Za je glasovali 73.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 19. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvajanju rejniške dejavnosti. Tudi tukaj smo v ponedeljek in torek opravili drugo obravnavo. Ker so bili sprejeti amandmaji, smo sprejeli sklep, da še na isti seji opravimo tretjo obravnavo. V tretji obravnavi nimamo vloženih amandmajev, nobenega obvestila o neusklajenosti in prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, nihče proti. [[Za je glasovali 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in tudi 9. sejo Državnega zbora. Se vam zahvaljujem, vas lepo pozdravljam in se vidimo jutri na izredni seji.