Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 50. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena, drugega odstavka 60. člena ter 93.a člena Poslovnika Državnega zbora in na podlagi odločitve Kolegija predsednika Državnega zbora, sprejete na 85. seji 13. 11. 2020. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: Lidija Divjak Mirnik, Rudi Medved, Matjaž Han, Samo Bevk, dr. Franc Trček, mag. Bojana Muršič, Predrag Baković, Franc Kramar, mag. Andrej Rajh in Vojko Starović. Do roka, ki ga je na podlagi tretjega odstavka 93.a člena Poslovnika Državnega zbora določil Kolegij, sodelovanje na seji izven sedeža Državnega zbora z uporabo aplikacije za seje na daljavo ni najavil noben poslanec oziroma poslanka. Na sejo sem vabil predstavnike Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam. V skladu z drugim in četrtim odstavkom 93.a člena Poslovnika Državnega zbora dnevni red seje Državnega zbora na daljavo določi Kolegij predsednika Državnega zbora s sklicem, zato o njem ne bomo glasovali. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA SKLEPA O NEDOPUSTNOSTI RAZPISA ZAKONODAJNEGA REFERENDUMA O ZAKONU O INTERVENTNIH UKREPIH ZA OMILITEV POSLEDIC DRUGEGA VALA EPIDEMIJE COVID-19. Predlog sklepa je na podlagi 21.a člena Zakona o referendumu in ljudski iniciativi v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa dajem besedo predstavniku Vlade mag. Petru Ješovniku, državnemu sekretarju na Ministrstvu za finance.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Slovenija se sooča z drugim valom epidemije, zato je potrebno sprejetje novega protikoronskega paketa. S predlaganim zakonom želimo omiliti in odpraviti posledice in vpliv nalezljive bolezni covid-19 na področju gospodarstva, dela in delovnih razmerij, socialnega varstva ter zdravstvenega varstva. Zato je potrebno nekatere ukrepe iz petega paketa, ki so bili sprejeti še pred ponovno razglasitvijo epidemije covid-19, dopolniti. Prav tako je smiselno nekatere ukrepe iz prvega paketa ponovno aktivirati, na primer subvencije podjetjem na čakanju zaposlenih na delo, nekatere ukrepe iz tretjega paketa pa podaljšati, na primer podaljšanje subvencioniranega skrajšanega delovnega časa. Predlagani zakon prinaša tudi novo rešitev: pomoč v obliki delnega povračila nekritih fiksnih stroškov. Predlog zakona med drugim prinaša tudi zagotovitev informacijsko-komunikacijske tehnologije za izobraževanje na daljavo, podaljšanje usposabljanja mladih raziskovalcev, zaščitno opremo za dijake in študente s področja zdravstvene in socialne varnosti in tako dalje, da ne naštevam vseh. Kot je Ministrstvo za finance že večkrat poudarilo, se ta kriza razlikuje od finančne krize leta 2008. Ta kriza je sektorska. Določene panoge so bolj prizadete kot druge, zato se ukrepi targetirajo na tiste, ki jih potrebujejo. Pri pripravi ukrepov delamo na dolgi rok. Na prvem mestu ostaja zdravje ljudi, zato predlagamo, da zakon potrdite. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Stranke Alenke Bratušek. Stališče bo predstavil Marko Bandelli.
Spoštovane poslanke, poslanci, spoštovani predsednik! Zaradi cilja zagotovitve pravne podlage za hitrejšo uveljavitev Zakona o interventnih ukrepih za omilitev posledic drugega vala epidemije COVID-19 imamo pred sabo zopet sklep o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma. Predlog zakona po navedbah Vlade predstavlja nujni ukrep, ki bo omogočil takojšno in učinkovito zagotovitev omilitve in odprave posledic epidemije. Vse lepo in prav, če Vlada ne bi – tako kot vedno – v interventni predlog vključila tudi zakonskih določb, ki niso v nobeni povezavi z epidemijo COVID-19 in grobo posegajo v sistemsko zakonodajo. Hkrati pa so sporne tudi z vidika izključitve pravice do zakonodajnega referenduma. Ena tistih, ki najbolj bode v oči in je dobesedno padla z neba, je tako imenovani Jambrekov člen, s katerim bi morali visokošolski zavodi spremenjene pogoje izpolnjevati šele ob drugem nadaljnjem podaljšanju akreditacije in ne že ob prvem. Seveda bom zopet omenil tudi možnost kaznovanja posameznikov, ki ne spoštujejo omejitev zbiranja ljudi na javnih krajih, in tistih, ki javno pozivajo h kršitvi prepovedi zbiranja ljudi ali zbiranja organizirajo. Četudi ste določbo pod pritiskom ene izmed koalicijskih partneric omilili, je po naši oceni to še vedno metanje peska v oči državljanom. Tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je posebej izpostavila neustreznost umeščanja takšne vrste določb v zakonsko besedilo, ki se sprejema po nujnem postopku, in poudarila, da bi se takšna praksa poseganja v pravico do referenduma v postopku morebitne ustavne presoje lahko izkazala za ustavno nedopustno. Seveda opozoril Zakonodajno-pravne službe niste upoštevali, tako kot niste upoštevali niti enega našega predloga izboljšave vaših ukrepov. Božičnica za upokojence in podaljšanje vinjet se vam očitno ne zdijo dovolj pomembni, da bi ob podpori vseh razmislili, kot tudi ne brezplačna zagotovitev tabličnih računalnikov z mobilno internetno povezavo za učence in dijake ter predlog za skrajševanje čakalnih vrst v zdravstvu, ki v ospredje postavlja javni zdravstveni sistem. Z vašimi neokusnimi podtaknjenci v zakon, ki bi moral v prvi vrsti zagotoviti pomoč ljudem in ne vašim prijateljem, ste resnično pokazali na prioritete, ki jim sledite. V Poslanski skupini SAB iz vseh naštetih razlogov predloga sklepa ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Robert Polnar bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Pot v pekel je tlakovana z dobrimi nameni. Izrek se pogostokrat uporablja kot previdno opozorilo, da lahko imajo dobre namere tudi nezaželene posledice. Navadno tako opozorilo ne pomaga iz prepričanja, da se bo vse dobro končalo. Toda če se ne bi tako mnogokrat ponavljalo, bi bil izrek pozabljen. Ljudje imajo radi preproste zamisli. Prebudi se kljubovanje, lahko dosežemo, kar hočemo. V sredo smo z 51 glasovi za in 11 glasovi proti sprejeli Zakon o interventnih ukrepih za omilitev posledic drugega vala epidemije COVID-19. Včeraj je Državni svet s 26 glasovi odrekel odložilni veto, le dva svetnika sta menila drugače. Danes smo znova poklicani v poslanske klopi, da glasujemo o tem, ali bi bil morebitni referendum o šestem protikoronskem zakonu dopusten ali ne. V času epidemije se tiho in neopaženo brez kritike uveljavlja trditev, da je referendum najboljše demokratično sredstvo odločanja. V politični filozofiji referendum ni obravnavan kot brezpogojno demokratično sredstvo. V nasprotju z našimi ropotajočimi zagovorniki referenduma ga na splošno smatrajo kot priljubljeno sredstvo diktatorjev in tiranov. Clement Attlee, laburistični voditelj, je na vrhuncu politične krize v Veliki Britaniji neposredno po koncu druge svetovne vojne izjavil »referendum je instrument nacizma in fašizma«. Takrat je Winston Churchill zahteval podaljšanje mandata parlamentu in to vsiljeval kot vprašanje na referendumu. Ni uspel. Atlee pa je iz lastnih izkušenj dobro vedel, o čem govori. Referendum je sredstvo za izražanje volje volivcev, ki ga nikakor ne gre izključiti, toda popolnoma problematično je glorificiranje referenduma kot vrhunskega načina odločanja. Stališče o referendumu in njegovi dopustnosti in koristnosti je odvisno od okoliščin v času in prostoru. Predstavniška demokracija ima svoje slabosti. Politične stranke so oligarhizirane in izvor negativne selekcije, njene inštitucije pa so pomanjkljive. Vendarle pa razširjena uporaba referenduma ni ne zdravilo in ne zamenjava za tako stanje. Bistvo demokracije ni v glasovanju, marveč v razpravi. Glasovanje je že vgrajeno kot del demokratičnega odločitvenega procesa. Kadar je o zadevi opravljena temeljita razprava, takrat šele je potrebno glasovati. Razumevanje demokracije običajno vodi teoretike in praktike k sklepu, da je predstavniška demokracija pravilo in da se velja izogibati referendumu kot sredstvu neposredne demokracije. Sistem ki dovoljuje volivcem, da glasujejo samo z »da« ali z »ne« ali pa z »za« ali »proti«, bi institucionaliziral načelo, ki je sovražno naperjeno zoper ideal demokracije kot razprave. Demokracija je pravzaprav poliarhija, v kateri se odnosi med večino in manjšino spreminjajo glede na razmerja v času in glede na akutnost odprtih zadev. Nenazadnje, gospe in gospodje, ali smo res že vsi pozabili, da obstajajo defekti in izkrivljanja neposredne demokracije. Ne bolehamo od amnezije vsi, ki smo kdaj sodelovali na zborih neposrednih proizvajalcev, ali pa smo bili člani delavskih svetov in delavskih kontrol. Razen spominov, kako je bilo vse skupaj prijetno in zabavno, s kiselkastim priokusom sicer, se je treba spomniti tudi tega, kako je bilo vse skupaj brezplodno in zmanipulirano. Poslanci Poslanske skupine DeSUS smo že opozorili na pomen največjega od ukrepov v šestem protikoronskem zakonu. To je delno sofinanciranje nekritih fiksnih stroškov podjetjem. Mesečno je vredno več kot 100 milijonov evrov. Če bo ukrep podaljšan do konca polovice prihodnjega leta, kar je realno, bo država zgolj temu ukrepu namenila nekoliko manj kot milijardo evrov. Nasprotovati čemu takemu v kakršnikoli obliki, to ni nič drugega, kakor bolano. Sklep o nedopustnosti razpisa referenduma bomo poslanci Poslanske skupine DeSUS soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Suzana Lep Šimenko, ki bo predstavila Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Najlepša hvala za besedo. Lepo pozdravljeni spoštovane poslanke, poslanci. V sredo smo na 49. izredni seji Državnega zbora z 51 glasovi za in 11 glasovi proti sprejeli Zakon o interventnih ukrepih za omilitev posledic drugega vala epidemije COVID-19 ali krajše PKP6. Zaradi naraščanja števila okuženih in predvsem zaradi naraščanja zasedenosti kapacitet v bolnišnicah ter števila bolnikov, ki potrebujejo intenzivno nego, je bila vlada 18. oktobra primorana ponovno razglasiti epidemijo. PKP6 s finančnim učinkom več kot ene milijarde evrov prinaša pomoč in ukrepe za ublažitev posledic epidemije za gospodarstvo predvsem za tiste, ki so zaradi ukrepov morali začasno prenehati opravljati dejavnost ali pa jo izvajajo v bistveno zmanjšanem obsegu. PKP6 je usmerjen v ohranitev delovnih mest, PKP6 prinaša pomoč številnim državljanom, ki so utrpeli posledice epidemije. Govorimo o rešitvah, kot so delno kritje fiksnih stroškov podjetjem, nadomestilo plače za čas čakanja na delo, oprostitev plačila poslovnih prostorov, če je lastnik država, lokalna skupnost, podaljšanje moratorija za kredite, odlog in obročno plačilo davkov, oprostitev plačila vrtca, če ga otrok ne obiskuje, topel obrok za učence in dijake iz socialno ogroženih družin, nadomestilo plače zaradi karantene, sobivanje enega starša z bolnim otrokom v bolnišnici, finančno nadomestilo kmetom, dodatek za zaposlene, ki delajo v sivi, rdeči coni in tako naprej. Ker želimo, da ta pomoč karseda hitro pride do ljudi, da ta pomoč čimprej pride do podjetij, v Slovenski demokratski stranki seveda podpiramo Predlog sklepa o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma v PKP6. Hvala.
Hvala lepa. Tina Heferle bo predstavila stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca.
Hvala, predsednik za besedo. Lep pozdrav vsem! V Poslanski skupini LMŠ s sklepom, da se prepove referendum za protikoronski zakon ne bi imeli težav, če bi bil ta zakon v resnici namenjen samo odpravi posledic drugega vala epidemije in pomoči državljanom ter gospodarstvu. Za takšne primere je bila namreč sprejeta zakonska možnost, da se državljanom omeji njihova ustavna pravica do referendumske pobude, torej za ukrepe, ko se z zakonom sprejemajo nujni ukrepi za odpravo posledic naravne nesreče, kar epidemija COVID-19 tudi je. Vendar, spoštovana vladna koalicija, pri šestem protikoronskem zakonu ste ponovno izkoristili to zdravstveno in ekonomsko krizo za to, da ste v interventni zakon podtaknili določbe, ki nimajo nobene zveze z odpravo posledic epidemije. Na eni strani ste podtaknili tako imenovani Jambrekov člen, s katerim mu boste, kljub temu da njegova univerza ne izpolnjuje pogojev za akreditacijo, namenili blizu 2 milijona evrov. Po vaše – vse v imenu epidemije. Po drugi strani pa ste v zakon podtaknili kazensko določbo, s katero zaostrujete kaznovalno politiko do naših državljanov in predpisujete enormno visoke denarne kazni. Če mislite, da ljudje tega ne razumejo in da ne dojamejo, da ste s tem presegli namen oziroma bistvo interventne zakonodaje, se hudo motite. Očitke, da se premalo ukvarjate z reševanjem ekonomsko-socialnega položaja posameznikov, ki so izgubili zaposlitev, ali pa podjetnikov, ki ste jim prepovedali poslovati, lahko slišimo in preberemo vsak dan, pa vam očitno ne pridejo do živega. Kot rečeno, v LMŠ bi z veseljem podprli sklep, da se prepove referendum, če bi v zakonu resnično urejali zgolj in samo odpravo vseh teh posledic krize. Ker pa temu ni tako, pa ne bomo sodelovali pri tako nehigienični zlorabi instituta prepovedi referenduma in ne bomo vam držali štange pri tem, da medtem ko talate bombončke posameznikom, ostalim državljanom odrekate pravico, da bi se v tem javno izrekli. Državljani niso samo zato, da sedijo na kavču.
Hvala lepa. Mag. Marko Koprivc bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa, spoštovani predsednik za besedo. Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci! Pravna država ni komandna družba, v kateri je nekdo na oblasti in ukazuje, ostali pa ukaze izvršujejo. V pravni državi sprejeti zakon ne velja takoj in vsak ukrep oblasti je lahko podvržen izpodbijanju. Državni svet ima na voljo možnost odložilnega veta. Zakon je moč izpodbiti na sodišču. V slovenskem ustavnem redu je volivcem poleg sodnega varstva na voljo še pobuda za referendum, s katerim je moč zavrniti zakon. Dejstvo, da sprejeti predpis ni ne enostavno in ne hitro, je osnova pravne države. Nihče namreč nima neomajne oblasti in pred vsakim oblastnim dejanjem je zagotovljeno sodno varstvo. Spoštovane in spoštovani! Le v redkih primerih izjemne okoliščine zahtevajo sorazmerne odstope od teh načel. Tudi zato je bila pred sedmimi leti sprejeta ureditev, ki omogoča omejitev referendumskega odločanja v primerih nujnih neodložljivih ukrepov, in sicer za varnost in obrambo države, v primeru proračunske zakonodaje in sprejemanja mednarodnih pogodb ter v primeru odprave kršitev človekovih pravic. To ureditev smo pred sedmimi leti podprli tudi Socialni demokrati, saj omogoča državi, da v izjemnih primerih hitro ukrepa. Interventni zakon za odpravo posledic epidemije glede na svoj naslov sicer spada med tako izjemne primere. A dokončna presoja o tem je v rokah sodne veje oblasti, ki lahko glede na konkretno vsebino odloči, ali gre res za tovrstne ukrepe. Interventni zakon, v katerega so dodane nenujne vsebine, ki trajno spreminjajo družbena razmerja, ne bi bil več interventni. Sodišče bi lahko zato o njem dopustilo referendum, s tem pa bi bila morebiti ogrožena veljavnost drugih, zelo nujnih ukrepov in nastala bi nepopravljiva škoda. Zakon z interventno vsebino lahko predlaga le Vlada, zato nosi tudi veliko odgovornost, da z njimi poseže le na področja, kjer je ukrepanje resnično nujno. Poslanke in poslanci moramo v takih primerih opozarjati na točke, kjer so meje presežene, če želimo, da bo zakon obveljal. Spoštovani! Še šestič v primeru zakonov za odpravo posledic epidemije novega korona virusa večina poslank in poslancev ni uslišala dobronamernih opozoril, da nekatere predlagane določbe presegajo ustavni okvir interventnega zakona. Od prvega tako imenovanega protikoronskega paketa se ta praksa ni spremenila. Že v prvem paketu smo lahko opazili vsebine, kot so pretirana represivna pooblastila, trajna zniževanja delavskih pravic, standardov varovanja okolja in varne gradnje. Tudi šesti paket vsebuje tako imenovane podtaknjence v obliki pretirane represije in pomoči za prijatelje predsednika vlade in ostalih vladnih funkcionarjev, namesto za prizadeto gospodarstvo, vsebine, ki imajo potencial zasenčiti in pokvariti vse, kar je dobrega v zakonih. V Poslanski skupini Socialnih demokratov ne želimo ovirati uveljavitve tistih ukrepov pomoči za ljudi, ki jih podpiramo. Ne moremo pa prevzeti odgovornosti za vsebine, ki v interventne zakone na sodijo in presegajo okvir nujnih začasnih ukrepov. Naj tukaj posebej izpostavim pomoč tako imenovani Jambrekovi univerzi, ki je zagotovo koruptivno dejanje. Naj tukaj izpostavim pretirane drakonske kazni za tiste, ki naj bi pozivali ljudi k združevanju. Te stvari so nesprejemljive in nedopustne za demokratično družbo, zato Socialni demokrati takega sklepa ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Janja Sluga bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Razmere v naši državi, ki jih že od marca narekuje spopadanje z novim korona virusom od nas še vedno zahtevajo sprejem interventnih ukrepov. Tako kot v preteklih mesecih je tudi sedaj namen zakona, ki ga je pripravila Vlada, jasen, čimprejšnje ukrepanje in sprejetje potrebnih ukrepov za državljanke in državljane z namenom omilitve posledic, ki jih je prinesla epidemija. Nismo smo še dobro izšli iz prvega vala, že nas je intenzivno doletel drugi val epidemije, ki pa žal še vedno traja. Javno življenje se je zopet ustavilo, kar pušča sledi na vseh področjih. Zato v SMC menimo, da tudi tokratna pomoč prihaja v pravem času in odgovarja na izzive številnih družbenih skupin. Na podlagi interventnega zakona, ki smo ga sprejeli nekaj dni nazaj, se bo izvajal že šesti obsežnejši nabor ukrepov za omilitev in odpravo posledic na področju dela, gospodarstva, zdravstva, športa, kmetijstva, vzgoje in izobraževanja – na vseh tistih področjih, kjer je življenje ljudi in delovanje gospodarstva in drugih družbenih podsistemov v tem trenutku okrnjeno. Nujno je, da se sprejeti ukrepi začnejo uporabljati takoj in da do naših državljanov pomoč pride čim prej. Zato danes tudi obravnavamo predlog sklepa o nedopustnosti razpisa referenduma. V SMC se zavedamo odgovornosti, ki jo imamo do državljanov. S tem, ko bomo svoj glas namenili potrditvi sklepa, bomo državljanom in gospodarstvu zagotovili čimprejšnjo pomoč. Prav tako se zavedamo, da se je treba v izjemni situaciji, ki smo ji priča, zavzeti za čimprejšnjo uveljavitev zakonov, ki so za naše državljane dobri in jim prinašajo potrebno pomoč. Omogočiti jim moramo, da bodo bremena krize, ki jih nosijo zaradi epidemije, čim manjša. V SMC bomo predlog sklepa soglasno podprli.
Hvala lepa. Nataša Sukič bo predstavila stališče Poslanske skupine Levica.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovane, spoštovani! Namesto da bi vlada Janeza Janše s PKP6 zagotovila premišljene in usmerjene ukrepe, ki bi učinkovito omilili negativne zdravstvene, socialne in gospodarske posledice epidemije, nedopustno posega na področje pravic brezposelnih oseb, izobraževanja in kaznovanja, kar z obvladovanjem širjenja virusa nima niti najmanjše zveze. Očitno je, da vlada v vsakem protikoronskem paketu izrablja epidemijo za doseganje svojih razrednih in lobističnih ciljev. Tako tudi tokrat. Ker se je zakon sprejel po nujnem postopku, je onemogočena javna razprava, posledice njegovega sprejetja pa se bodo občutile mnogo dlje, kakor bo trajalo obdobje epidemije. Ker gre za interventno zakonodajo, je onemogočen tudi referendum o kateremkoli členu tega paketa, četudi gre za personificirani Jambrekov prosluli člen, ki vsem na očeh cinično in brezsramno uzakonja korupcijo, ali pa za člen, ki denimo legalizira verbalni delikt. Vlada skrbi za svoje podrepnike in podpornike in pri tem je že tako zelo ohola in predrzna, da je mimo vseh veljavnih predpisov in standardov podaljšala akreditacijo novi univerzi, ki pogojev, zapisanih v zakonodaji iz letat 2016, ne izpolnjuje. Univerzi, ki jo vodita politično profilirana Matej Avbelj in Peter Jambrek, znani ideolog stranke SDS. S sprejetjem PKP6 smo tako legalizirali korupcijo, ki nas bo mesečno stala 175 tisoč evrov oziroma dva milijona evrov letno. To so darila, s katerimi Janez Janša ohranja zvestobo svojih mnenjskih voditeljev, darila, ki jih plačujemo vsi. PKP6 ne zajema socialnih ukrepov za boj proti vse večjim socialnim stiskam, ki bi jih moral, po drugi strani pa posega v temeljne pravice delavcev in zaostruje pogoje za pridobitev socialnih pravic. Predlagana interventna zakonodaja pomeni grob in s socialnimi partnerji neusklajen poseg v Zakon o urejanju trga dela ter v pravice brezposelnih oseb do izbire primerne zaposlitve. Šesti protikoronski paket uvaja tudi novodobni verbalni delikt, ki močno spominja na nekdaj razvpiti 133. člen, globo, ki sega do absurdnih in povsem nesorazmernih 12 tisoč evrov za pozivanje na proteste. Še eden v vrsti grobih poizkusov utišanja vsakršne kritike vladajočih in brezsramen poizkus kriminalizacije vsakršnega protesta proti avtoritarni oblasti Janeza Janše. Kakopak, saj vladi in njeni politiki po vseh javnomnenjskih raziskavah nasprotuje večina državljank in državljanov, in to število se iz dneva v dan veča, zato skuša ta vlada dobesedno zatreti vsakršen poskus protestiranja. Seveda tudi v primeru tega člena referendum ni dopusten, četudi je jasno, kako vlada vedno in vsakič znova protikoronske ukrepe izrablja za ustavno sporne in antidemokratične rešitve, ki z bojem proti virusu nimajo niti najmanjše zveze. Vsi predlogi Levice in ostale opozicije, na desetine njih, ki bi PKP6 izboljšali in hkrati izbrisali škodljive člene, so bili s strani koalicijskega valerja zavrnjeni. Predsednik vlade Janez Janša licemerno ponuja roko sodelovanja, v isti sapi pa vsako pomoč pri pripravi boljših zakonov zavrača. V čisto vsak protikoronski paket umesti ukrepe, ki res nimajo niti najmanjše zveze z odpravljanjem posledic epidemije. Ukrepe, ki jih v takšnih paketih ne bi smelo biti. Tako nas PKP6 s svojimi nevarnimi, škodljivimi in neprimernimi ukrepi pelje po Orbanovi poti v smer avtoritarne in skrajno nedemokratične družbe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavila Iva Dimic.
Spoštovani prisotni! Demokracija deluje. Ljudem bomo v tokratnem PKP6 paketu namenili 1 milijardo evrov. Tako kot ostali interventni zakoni, ki smo jih do sedaj že sprejeli, so in bodo tudi v prihodnje namenjeni ljudem, gospodarstvu, ohranjanju socialne države, ohranjanju delovnih mest. Vse smo sprejemali s ciljem solidarnosti, varnosti in socialne zaščite za najšibkejše. Med ukrepi za varnost delovnih mest je zagotovo pomembno podaljšanje subvencioniranja čakanja na delo. Delo od doma se poenostavlja in želimo, da bi lahko več ljudi delalo od doma in s tem prispevalo tudi k omejitvi širjenja epidemije. Podjetjem se delno financirajo tudi fiksni stroški poslovanja. V skrbi za mlade, dijake, učence, študente se za dneve, ko poteka izobraževanje na daljavo, zagotavlja brezplačni topli obrok dnevno za vse tiste dijake in učence, ki za to izpolnjujejo pogoje. Povprečni mesečni dohodek na osebo, ugotovljen v odločbi o otroškem dodatku ali državni štipendiji, ne presega 382,82 evra. In tudi za otroke, ki so nameščeni v rejniško družino. Seveda se morajo na obroke prijaviti v šoli. Financiranje se nadaljuje tudi za zaščitno opremo za dijake in študente s področja zdravstva in socialne varnosti, ki jo ti potrebujejo pri opravljanju izobraževalnih ali študijskih obveznosti. Študentski domovi, ki v času epidemije ne opravljajo storitev, uporabnikom ne zaračunavajo. Državni proračun bo vsem javnim, zasebnim vrtcem kril izpad plačil staršev, kar pomeni, da so starši, katerih otroci ne morejo obiskovati vrtca, plačila oproščeni. Mladim raziskovalcem se rok za izpolnitev pogodbenih obveznosti podaljšuje za eno leto. To velja za mlade raziskovalce, ki jim usposabljanje financira javna Agencija za raziskovalno dejavnost, in mladim raziskovalcem, ki se jim rok za zagovor doktorata izteče v obdobju 12. marca 2020 do 31. decembra 2021. Zaradi velikih stroškov se uvaja sofinanciranje zaščitne opreme in sredstev za dezinfekcijo prostorov v športnih objektih. Iz sredstev proračuna se zagotavljajo dodatna sredstva za financiranje informacijsko-komunikacijske tehnologije vsem javnim zavodom s področja vzgoje in izobraževanja ter tudi visokošolskim zavodom. Za krepitev socialne države se spet na 14 let zvišuje starost otroka, s katerim lahko eden od staršev brezplačno sobiva v zdravstvenem zavodu, obenem bodo starši v času, ko sobivajo z otrokom v zdravstvenem zavodu in so zato zadržani z dela, upravičeni tudi do nadomestila za sobivanje v višini 80 % plače. Pravice iz javnih sredstev, ki se iztečejo v mesecu, ko je razglašena epidemija, se mesečno podaljšujejo za čas enega meseca, dokler traja epidemija. Za varnost, zaščito in reševanje se zagotavlja vsem vpoklicanim pripadnikom civilne zaščite, ki naloge opravljajo nepoklicno, dodatek za izpostavljenost, nevarnost in posebne obremenitve. Naštela sem le nekaj ukrepov, ki so namenjeni ljudem. Ljudem, ki živijo, delajo v tej državi. Zato še enkrat povem, demokracija deluje. Vsak se lahko odloči, ali bo ljudem pomagal ali pa bo proti. Ljudje pričakujejo našo pomoč in mi smo odgovorni ter poklicani, da jim pomagamo. V Novi Sloveniji bomo predlog sklepa podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev o predlogu sklepa. Obveščam vas, da so prijavljeni še štirje poslanci, in sicer Andrej Černigoj, Tina Heferle, Jožef Horvat in Nataša Sukič. Prvi ima besedo Andrej Černigoj.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani državni sekretar, spoštovani cenjeni zbor! Življenje velikokrat ne poteka tako, kot bi si sami želeli. Drugačen bi bil svet, če bi lahko sporočali samo vesele in všečne novice, vendar na žalost ni tako. V življenju smo hočeš nočeš deležni tudi nepredvidljivih trenutkov in tako nepredvidljiv je ta nevidni sovražnik covid-19. Zato sem v hramu demokracije v preteklosti z vednostjo po hitri pomoči podprl že šesti paket za omilitev posledic epidemije, ki je vreden dobro milijardo evrov in je namenjen državljankam in državljanom, predvsem pa slovenskemu gospodarstvu ter ohranjanju delovnih mest. Zavedam se, da nismo nezmotljivi. Skupaj z drugimi vladami v Evropi in po svetu, verjamem, da po svojih najboljših močeh iščemo skoraj enake rešitve za obvladovanje krize, ki jo povzroča nevidni sovražnik. Ker sem mnenja, da tisti, ki hitro da, dvakrat da, bom z velikim veseljem podprl predlog sklepa o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Besedo ima Tina Heferle.
Hvala lepa, predsednik. Bom čisto kratka. Najprej bi opozorila, da smo v Poslanski skupini LMŠ že ob sprejemanju sprememb Zakona o referendumu in ljudski iniciativi opozarjali, da se bo lahko to izjemo, ko se državljanom prepove referendumska pobuda, zlorabljalo z vsakokratno koalicijsko večino. In temu smo danes priča, ko imamo pred sabo nek interventni zakon, v katerem ste spretno ali pa malce manj spretno, ker je v očeh javnosti, dragi koalicijski poslanci, podtaknili kar nekaj podtaknjencev, ki v interventno zakonodajo ne sodijo. S členi kazenske narave ste trajno spremenili Zakon o prekrških, trajno ste spremenili Zakon o prenosljivih boleznih, in to seveda ni tisti namen interventne zakonodaje, ki bi ga morali v PKP6 zasledovati. Med drugim smo danes že lahko slišali, kako ste poskusili rušiti neke standarde kakovosti, ki veljajo v našem izobraževalnem sistemu, da ne omenjam tega, da ste želeli enačiti poklicno in splošno maturo. K sreči je šlo to na veliko ogorčenje in nasprotovanje opozicije tudi iz zakona. Je pa ostal ta slavni Jambrekov člen, s katerim vidimo, da svojim prijateljem, torej prijateljem te vlade, delite neke bombončke, medtem ko študentom, ki so nekateri v resnično hudih socialnih stiskah, ker ne morejo opravljati študentskega dela, s katerim preživljajo sebe in pomagajo preživljati tudi svojo družino, namenjate zaščitno opremo. Super. Jaz upam, da ne mislite, da bodo šli študentje lahko v trgovino zamenjat to zaščitno opremo kot blago za blago. To, da na tak način izkoriščate to možnost, ko se sicer državljanom resda lahko prepove ali pa omeji njihova ustavna pravica do referendumske pobude, ni samo nedostojno in ustavno sporno, na kar vas je že pri prejšnjih PKP-jih opozarjala tudi naša Zakonodajno-pravna služba, ampak je po mojem mnenju tudi nevarno, zelo nevarno za temelje naše demokracije, na katerih naj bi stala ta država, naša država. Spoštovani kolegi koalicije, demokracija ne deluje takrat, ko vi delite po vaše milijarde evrov, slišali smo tudi svojim prijateljem, demokracija ne deluje takrat. Demokracija deluje takrat, ko ima v rokah oblast ljudstvo, ko se to ljudstvo s strani države spoštuje in ko se s strani oblasti ne zlorablja položaj, ki ga oblast napram državljanom ima. Takrat deluje demokracija. In vi danes ponovno kažete, da želite enostavno rušiti te temelje, na katerih demokracija stoji.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Horvat.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Drage kolegice in kolegi! Poslanke in poslanci Nove Slovenije spoštujemo Ustavo Republike Slovenije. Je ena najboljših na svetu. Poslanke in poslanci Nove Slovenije verjamemo v Ustavo Republike Slovenije. Eni pač ne, ampak to je njihova svoboda. Izhajajoč iz tega je stališče poslancev Nove Slovenije zelo jasno, in to je, da se Zakon o interventnih ukrepih za omilitev posledic drugega vala epidemije COVID-19 ali PKP6 nanaša na vsebino, glede katere v skladu z 90. členom Ustave Republike Slovenije razpis zakonodajnega referenduma ni dopusten. Ni dopusten v skladu z 90. členom Ustave, ker predstavlja Zakon o nujnih ukrepih za zagotovitev odprave posledic naravnih nesreč v smislu prve alineje drugega odstavka 90. člena Ustave Republike Slovenije. Gre za ustavno vprašanje in tu je ustava kristalno jasna. Res je, kdor hitro da, dvakrat da. Ta ljudski rek smo Slovenke in Slovenci ponotranjili. Zakaj? Zato ker smo ga velikokrat ponavljali od otroštva naprej. Analogno temu je, če velikokrat ponavljaš kakšen stavek ali kakšno besedo, je velika verjetnost, da jo tudi ponotranjiš. Ena takšnih besed je v zadnjih dneh velikokrat slišana podtaknjenec. Kdor jo veliko ponavlja, je velika verjetnost, da jo tudi ponotranji. Ali bi sploh bilo možno, da bi ljudje na referendumu, če bi bil – hipotetično vprašanje, če bi bil – glasovali proti pomoči v obliki delnega povračila nekritih fiksnih stroškov, ki bo znašala približno 900 milijonov evrov Ali bi lahko kdo bil proti podaljšanju ukrepa čakanja na delo do konca januarja 2021, ker se je gospodarstvu prisluhnilo v celoti, saj se višina nadomestila z 80 % povečuje na 100 %? In ta ukrep je vreden okrog 44 milijonov evrov. Ali bi lahko kdo bil proti dvigu maksimalne višine delnega povračila izplačila nadomestila plače na povprečno plačo? Ta ukrep je približno 73 milijonov evrov. A bi lahko kdo bil proti delnemu subvencioniranju skrajšanja polnega delovnega časa? Ta ukrep je približno 15 milijonov evrov. Med šolanjem na daljavo se zagotavlja financiranje toplega obroka za učence in dijake iz socialno ogroženih družin, in sicer do tretjega dohodkovnega razreda, približno 15 milijonov evrov. A bi kdo lahko bil proti temu ukrepu? Zagotavljajo se sredstva za informacijsko-komunikacijske tehnologije za izobraževanje na daljavo, in to slabih 20 milijonov evrov. A bi lahko kdo bil proti temu ukrepu. In tako dalje, in tako dalje. A bi lahko kdo bil proti financiranju države sobivanja starša ob bolnem otroku v zdravstvenem zavodu, in to do vključno 14. leta starosti otroka. A bi lahko kdo bil proti temu, za kar se je boril naš kolega Aleksander Reberšek? Spoštovane kolegice in kolegi, ja, kdor hitro da, dvakrat da. Zato bomo glasovali za ta sklep. Želimo in pozivamo vse tiste, ki bodo odločali na operativni ravni o pomoči državljanom in gospodarstvu, da se potrudijo in da razumejo, da je v duhu PKP6 to, da pomagamo. Ne tako, kako se nekomu pomoč odreče, ampak da se pomoč da. To mora biti cilj vseh tistih, ki bodo zakon izvajali. In na koncu iskrena zahvala vsem, ki spoštujejo ukrepe, priporočila zdravniške stroke. In iskrena hvala vsem, ki v zdravstvenih zavodih rešujejo človeška življenja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, kolegica Heferle.
Spoštovani gospod Horvat, jaz vidim, da vi mene niste razumeli, kaj sem jaz govorila v svoji razpravi. Že, že, da ustava dovoljuje, če dovolite, gospod Horvat, če dovolite. Že, že, da ustava dovoljuje omejevanje referendumske pobude, ko gre za interventno zakonodajo, ki ureja nujne ukrepe za odpravo posledic naravnih nesreč. Že, že, ampak vi ste tisti, ki se niste mogli upreti skušnjavi, da v interventni zakon podtaknete določbe, ki tja ne sodijo. To so novi prekrški, višje denarne kazni za naše državljane, podaljšanje akreditacij, izenačevanje mature in tako naprej. To vse ne sodi v interventno zakonodajo. [[oglašanje iz dvorane]] Gospod Horvat, prosim, če me ne motite v moji repliki in ne vpijete po dvorani, da lažem. Lahko si preberete predlog zakona oziroma zdaj je zakon že sprejet. Notri imate slavni Jambrekov člen, notri imate višje denarne kazni za prekrške, tako da prosim, da me ne obtožujete, da lažem. In če zdaj dovolite, bi nadaljevala s svojo repliko. Ko ste se spraševali, proti čemu naj bi ljudje glasovali na referendumu. Točno proti temu. Proti višjim prekrškom, proti novim prekrškom, proti podaljševanju akreditacij in zmanjševanju kakovosti izobraževalnega sistema.
Hvala lepa. Besedo imata še Željko Cigler, ki sem ga pomotoma preskočil, in Nataša Sukič. Najprej ima besedo Željko Cigler.
Hvala lepa. Spoštovani! Zelo zelo kratek bom. Ko se govori, ko se našteva, kaj vse je namenjeno ljudem, kako se ljudem pomaga in kako se to demokratično sprejema. Včeraj če smo gledali Tarčo in Globus, ste videli, da skozi prejšnje protikoronske zakone se je pomagalo delavcem, dal se denar delodajalcem, da so delavci bili plačani oziroma plačani so bili za čakanje. Hotel Slovenija, delavke tri mesece ne dobijo denarja, ki ga je delodajalec dobil iz državnega proračuna. Vlada, kako nadzirate izvajanje teh zakonov? Kje je tukaj demokracija? Gospod Horvat, kje je tukaj realizacija gesla, kdor hitro da, dvakrat da? Vas bom vprašal takole, in potem so še tudi pri Globusu povedali, da se je zelo odprla trgovina z orožjem in da preučujejo tuji strokovnjaki, da 40 % je od vsote trgovine z orožjem praktično namenjene korupciji. In zdaj naj pa še tole rečem. Kdo hitro da, dvakrat da. Sprašujem, ali se je tako imenovani Jambrekov člen, s katerim se je kršila zakonodaja o visokem šolstvu in so ostale univerze postavljene v neenakopraven položaj, s tem ko se njim daje posebno mesto, da čeprav ne izpolnjuje pogojev akreditacije visokošolskih zavodov, bodo še naprej financirani iz javnih sredstev. Sprašujem predstavnike koalicije in vlade, ali se je s tem nagradilo dekana Nove univerze Mateja Avblja, da je napisal pravno mnenje, s katerim pritrjuje Vladi Republike Slovenije, vladi Janeza Janše, da referendum o nabavi orožja v višini 780 milijonov nima ustavne podlage. Ali se je s tem podtaknjencem vnaprej nagradilo pravno mnenje, s katerim bo danes koalicija preglasovala praktično tiste, ki bomo zahtevali, da se uveljavi ob tem, da se lahko izvedejo referendumi o prvem in o drugem zakonu, da se bo praktično diskreditiral 3. člen Ustave Republike Slovenije, ki pravi, da oblast v Sloveniji ima ljudstvo. Državljanke in državljani so tisti, ki morajo oceniti oziroma povedati svoje mnenje o teh vladnih ukrepih, ki se zdaj skozi podtaknjence, skozi PKP6 sprovajajo v Sloveniji oziroma ko se v hudi gospodarski socialni in zdravstveni krizi ogromen denar ne daje ljudem za zdravje, za zaposlovanje in podjetnikom, da bomo lahko delali, ampak se daje za nakup orožja, kjer je, kot sem že prej povedal, stopnja koruptivnosti 40 % sredstev, ki se za ta namen namenjajo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Nataša Sukič.
Hvala lepa, predsedujoči. Poglejte, danes poslušam take licemerne izjave, kdor hitro da, dvakrat da in tako naprej. Ja, lepo. Ampak ko da svojim prijateljčkom naš skupni javni denar, ko se v PKP6 legalizira koruptivni člen, tako imenovani Jambrekov člen, me zanima, glede na to da referendum ni mogoč, kje obstaja mehanizem, da ta vlada v protikorinske pakete ne bi vedno znova tlačila člene, ki z bojem proti virusu nimajo nobene zveze, ki niso interventne narave, so pa izjemno škodljivi tako za naše javne finance kot tudi za našo demokracijo. Na primer, uzakonitev neke vrste verbalnega delikta, sicer omiljena verzija, sedaj boste organizatorje oglobili za 12 tisoč evrov, če bi si kdo drznil organizirati protest. Mene zanima, če torej referendumi niso mogoči, kje imamo državljani in državljanke sploh še varovalko, da se takšni podtaknjenci ne bi znašli v interventni zakonodaji. Kajti po tej logiki vi v to interventno zakonodajo dejansko tlačite, karkoli se vam zazdi. Od tega, da onemogočate nevladne organizacije, da participirajo sploh še pri pridobitvah, pri oporekanju, ko gre za vaše betonske gradbene posle, do tega, čemur smo sedaj priča. Iz paketa v paket je vse huje. Vse huje. Vi se sklicujete na to, da referendum za interventno zakonodajo ni mogoč, notri so pa členi, ki so ustavno sporni in ki so povsem koruptivne ali pa antidemokratične narave. Sedaj pa vi meni povejte, kdo ima v tej državi koga za norca. Vi dejansko v obliki protikoronske zakonodaje uzakonjate ravno tisto, kar vam trenutno najbolj paše. Seveda naredite ogromno ukrepov, ki so naravnani v to smer, kamor morajo biti v neki protikoronski zakonodaji, vmes pa vtaknete dva, tri, štiri zelo močne člene, ki so udar na naše javne finance v imenu polnjenja žepov raznih prijateljčkov, raznih Jambrekov, ki si drznejo pisati sedaj pisma v takšnem stilu. Poglejte, to piše sam Jambrek: »Iztekajoči teden se bo zapisal v zgodovino slovenskega parlamentarizma demokracije Nove univerze. Še nikdar doslej v zgodovini samostojne slovenske države se ni zgodilo, da bi del političnega prostora,« pazite, »ki ga predstavljajo stranke postkomunistične levice,« ta znana retorika, ta znani besednjak, »tako brutalno lažnivo in zavajajoče zlorabili parlamentarno razpravo za neposredni politični obračun z zakonito ustanovljeno in delujočo univerzo.« Tudi če je bila zakonito ustanovljena in delujoča, spoštovani, problem te univerze je, da ta trenutek ne izpolnjuje pogojev za podaljšanje akreditacije na podlagi zakonodaje iz leta 2016. Iz leta 2016. In zaradi tega, spoštovani, se takšne igrice z dopustnostjo ali nedopustnostjo referenduma v tej državi, v državi, kjer ima po ustavi oblast ljudstvo, skratka, ne vem, to je popoln cinizem in posmeh demokraciji, osnovnim standardom demokracije. V tej državi, kjer ima oblast ljudstvo, bi ob vsakršni zakonodaji, ki je škodljiva, ki ni naravnana tako, v tem primeru PKP6 ni interventna v celoti, ali pa v kakšni drugi, ki je škodljiva za vse nas, bi dejansko moralo odločati ljudstvo. Ne pa, da se izmišljujete razne razloge, zakaj referendum ni dopusten. Od tega, da je PKP interventna zakonodaja, do tega, da boste rekli, da o zakonu za obrambo države ni mogoče razpravljati na referendumu, čeprav ne gre za obrambo države, ampak za nakup nekega orožja za Natove misije v tujini. Takšne stvari se sedaj dogajajo pod to vlado. In to je cinična klofuta vsem državljankam in državljanom tukaj. Posmeh demokraciji, posmeh vsem nam tukaj. Zato [[izklop mikrofona]]
Spoštovana kolegica Sukič, prosim, da preverite, katero kartico imate vstavljeno. Porabili ste glas oziroma minutažo Poslanske skupine SD, in sicer s kartico Franca Trčka. To bomo uredili. Samo malo tišine prosim. To bomo uredili. Imate pa kot Poslanska skupina Levica še dve minuti, če želite besedo. Kolegica Sukič, ste končali? Okej. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi 71. člena Poslovnika Državnega zbora še kdo razpravljati. Ugotavljam, da ne. Torej zaključujem razpravo. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav in da imate vstavljene svoje kartice. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Kakšna obrazložitev glasu? Kolegica Sukič, v imenu Poslanske skupine Levica.
Poglejte, se opravičujem, zdaj imam kartico notri in sem Nataša Sukič, nisem več Franc Trček. Iz vsega povedanega, kar sem danes navajala, seveda ko gre za interventno zakonodajo, ki na žalost podtakne člene, kot so legalizirana korupcija v obliki Jambrekovega člena ali pa legalizacija neke vrste verbalnega delikta, ko gre za drakonske kazni v višini do 12 tisoč evrov za tiste, ki bi si drznili organizirati kakršenkoli protest, ko gre za takšne stvari, bi moral biti referendum dopusten, kajti ti členi dejansko ne sodijo v interventno zakonodajo, kot sem prej jasno povedala. In tisto, kar ne sodi v interventno zakonodajo, bi lahko in bi moralo biti predmet presoje na referendumu, če gredo stvari predaleč. Zato bomo seveda v Poslanski skupini Levica glasovali proti. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu mag. Marko Koprivc.
Hvala lepa, predsednik za besedo. Glasoval bom absolutno proti temu sklepu, proti prepovedi referenduma, namreč vladna koalicija si je kot pri vseh protikoronskih paketih doslej tudi tokrat privoščila zlorabo te tako imenovane interventne zakonodaje za zadeve, ki absolutno ne sodijo v interventno zakonodajo, ki nimajo nikakršne veze z omejevanjem posledic epidemije. Gre pa za to, da so ustavili določila, kot je na primer določilo, ki podaljšuje akreditacijo Jambrekovi univerzi, kljub temu da le-te ne izpolnjuje. Gre za določila povečevanja kazni tistim, ki si upajo kaj reči proti vladi, kljub temu da so bile te oblike protestov nenevarne z vidika širjenja epidemije in tako naprej. Če dovolite še besedo glede te tako imenovane afere Jambrekova univerza. To, kar je razkrila komercialna televizija POP TV pred dnevi, je zrelo za protikorupcijsko komisijo, je zrelo za kazenski pregon. Vlada in Ministrstvo za izobraževanje je vtaknilo v ta protikoronski paket dobesedno koruptivno klavzulo. Gre za to, da želi vlada pomagati prijateljem koalicije, prijateljem Janeza Janše. V imenu borbe proti epidemiji bo dobila privatna univerza, ki skuša postati v okviru režima Janeza Janše vzporedna univerza javni univerzi v Ljubljani in Mariboru, nezakonito pridobljena sredstva. In to so posredno priznali tudi pisci pisma, ki so ga včeraj pošiljali svojim diplomantom, se pravi Jambrek in kompanija. To je sramotno in to je nedopustno in zrelo za kazenski pregon. Glasoval bom seveda proti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo.Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 29. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 50. izredno sejo zbora. Obveščam vas, da se bo ob 13.15 v tej dvorani začela 51. izredna seja.