Prosim kolegice in kolege, da iz pisarn pridejo v dvorano in omogočijo začetek dela državnega zbora. Besedo bodo namreč dobili predstavniki poslanskih skupin pri predlogu zakona o enakih možnostih žensk in moških. Prosim vse kolegice in kolege, ki so v državnem zboru, da pridejo v dvorano. Opravičenih je precej poslank in poslancev, tako da brez navzočnosti tistih, ki niso opravičeni, ne bomo mogli uspešno končati dela. Lahko prosim vodje poslanskih skupin Slovenske ljudske stranke, Socialdemokratske stranke, Nove Slovenije, da povabijo kolegice in kolege v dvorano. Ste tako prijazni in vstavite glasovalne kartice v glasovalne naprave, da bom imel pregled nad navzočnostjo v dvorani? Prosim! Prosim sekretarja poslanske skupine SLS, ki je ta hip najslabše zastopana, da opozori poslanke in poslance na začetek seje. Prosim. Prosim, ali lahko vstavite vsi kartice v glasovalno napravo. Menim, da nas je dovolj za navzočnost. Še enkrat prosim poslansko skupino SLS, če pride v dvorano. Prosim, če zasedete svoja mesta. Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! Pričenjam nadaljevanje 17. seje državnega zbora. Žal vas moram obvestiti, da je precej naših kolegic in kolegov odsotnih. Veliko jih je v Bruslju. Prebral bom po vrsti vse, ki danes ne bodo z nami, tako da je toliko bolj pomembno, da smo tisti ves čas v dvorani, ki smo ostali v Ljubljani. Kolegi Peterle, Horvat, Jelinčič, Kebrič, Jerovšek, Barovič, kolega dr. Gaber je tukaj, kolega Kramberger, Kavčič, Zlobec, Pucko, dr. Brejc, Malovrh, Fabjan, Vučko, Lavrič, Peče, Kontič, kolegica Majnikova, kolega Rokavec, kolega Podobnika ne bo ob pričetku seje, kolega Brenčič, kolegica Zalokar Oražem, kolega Špindler, Butolen, Džuban, na začetku bo manjkal kolega Partljič, kolega Potrč in kolega Tanko, do konca pa kolegi Rupar, Zamernik in Veber. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Pritisnite tipko "kvorum". Ugotovimo navzočnost! 47 navzočih. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Smo pri 18. TOČKI DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O ENAKIH MOŽNOSTIH ŽENSK IN MOŠKIH. Smo pri razpravi poslanskih skupin. Želijo besedo predstavniki? Mislim, da je na vrsti kolega Petan v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Mogoče je, da bi danes sejo tudi končali, če ne bi bilo večjih zapletov. Seveda pa je to odvisno od nas. Prosim, kolega Petan.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! V Socialdemokratski stranki podpiramo ta zakon. Se nam pa ob tem seveda postavlja vprašanje, kakšno je bilo stanje pri nas do sedaj, glede na to, da ta zakon spada v skupino evropskih: ali je bilo pri nas stanje res takšno, da nismo bili primerljivi z Evropo, ali da razmere niso bile takšne, kot veljajo v demokratičnih državah, in da smo imeli bolj na verbalni ravni stvar urejeno in je pri nas vladala določena diskriminacija na celotnem področju ali pa na posameznih segmentih. Kot sem dejal, sicer v Socialdemokratski stranki podpiramo ta zakon, vendar pa želimo poudariti, da ta zakon jemljemo kot začetek nekega strokovnega pristopa in celovitega pristopa k urejanju tega področja, ne samo na verbalni ravni ali pa, da nas morda kdaj zanese pa želimo biti aktualni pa veliko razpravljamo o tem. Dejansko stanje pri nas na posameznih segmentih je takšno, da prihaja do diskriminacije. V stranki smo na to že velikokrat opozarjali, seveda pri posameznih segmentih, pač glede na naravo in vsebino obravnave posameznih področij. Dejstvo je, da smo marsikdaj bili preslišani, kot da se nič ne dogaja in da je vse urejeno. Ta zakon pa ravno dokazuje, da smo imeli prav in da so določene stvari, ki jih je treba urediti, ampak na tisti dejanski ravni, ne pa samo na verbalni, ko se vsi zavzemamo za enakopravnost, v resnici je pa drugače. Da ne bom zapravljal preveč časa, nekaj je bilo o tem že tudi povedanega, bi omenil samo gospodarsko področje, področje delovne zakonodaje. Na tem področju, menimo, da tudi zakonodaja ni prava, da pa so večje kršitve in največji problemi pri nadzoru. Mehanizme nadzora mogoče imamo, vendar niso učinkoviti ali pa se zavestno onemogočajo ali pa tudi zavestno kršijo. Dejstvo je, da imamo zelo liberalno zakonodajo na področju delovnega časa, predvsem v trgovini. Mogoče je to čisto slučajno, vendar pa smo prepričani, da tako ne bi smelo biti, da je bila takšna zakonodaja, takšen odlok sprejet ravno v času, ko ministrstvo, ki pokriva to področje, pokriva ravno ženska. Ne bom uporabil prispodobe kolegice, ki je včeraj tu izjavila, da je nekdo imel "feminističen izbruh," da bi rekel, da je ta ženska pa imela kot ministrica "antifeminističen izbruh" - mogoče bi lahko tudi tako rekel. Dejstvo je, da na tem področju prihaja do ogromnih kršitev. Na področju trgovine glede nedeljskega dela, dela ob nedeljah in praznikih, vendar to ne pomeni, da smo v Socialdemokratski stranki proti temu, da so tudi trgovine odprte. Ampak gre za nekaj drugega. Če imamo tako urejeno pravno področje, potem je treba tudi imeti nadzor in pa, da za delo ob takšnih dnevih zaposleni dobijo tudi ustrezno nadomestilo, to pa pomeni ustrezno plačilo. To, da se dela v tem času in se potem ta čas nadomešča, se ne plača, ampak nadomešča, to je nesprejemljivo. Verjetno je že tudi javna skrivnost, da se vodijo o tem dvojne knjige, dvojna evidenca: ena za inšpektorja, ena pa za ostale. In seveda to ni normalno, to ne prispeva k enakopravnemu obravnavanju obeh spolov. Da je to tako, bi prebral eno dejstvo. "Kot kažejo podatki, je spoštovanje delovnepravne zakonodaje v trgovskih podjetjih katastrofalno. O tem priča poročilo inšpektorata za delo, saj naj bi od pregledanih več kot 85 procentov kršilo zakonodajo. Pri tem niso vprašljivi samo zakonski predpisi, ampak tudi premalo učinkovito pravosodje, saj večina inšpekcijskih prijav sodnikov za prekrške zastara." To se pravi, to je pa zdaj ravno področje nadzora, mehanizmov nadzora. In mi smatramo, da je ta zakon, pač, eden od tistih, ki bo omogočil celovit pristop, celovito reševanje tega problema in ne samo mogoče na posameznih segmentih, kjer sem prepričan, da je tudi sedaj to področje urejeno. In zaradi tega niti ne bi bil potreben zakon. Prepričani smo in želimo, da bi to enakopravnost izpeljali do konca. In pa, da bi to enakopravnost ne bilo treba uzakonjati in govoriti o zakonu. Kajti, takrat ko bo ta enakopravnost dejansko zaživela, potem o tem ne bo treba govoriti. Vemo, da govoriti moramo o tem takrat in sprejemati zakone takrat, ko zadeve niso urejene, ko niso takšne, kot bi si jih želeli, ker drugače zakon ne bi bil potreben. In v takšnem kontekstu mi tudi smatramo ta zakon kot začetek reševanja dejanskih problemov in da bo tudi na tem področju prišlo do enakopravnega obravnavanja obeh spolov. Seveda bi pa želel tudi povedati, da se pa mi ne zavzemamo, da bi pa sedaj govorili o kvotah. Če je sedaj porušeno ravnotežje v eno smer ali drugo, potem bomo pa rekli: sedaj pa moramo zaradi tega pripraviti neke kvote in zadevo uravnotežiti. Tako verjetno ne bomo prišli do rezultatov. To je stihijsko reševanje. Ampak to je treba reševati bolj življenjsko, pripraviti seveda analize mislim, da tudi na tem področju analiz ni dosti - in nek dolgoročni program reševanja tega področja, ne pa stihijsko. Nikoli se še stihija ni obnesla, nikoli se stihijski pristop ni končal dobro. Tako za konec rečem, da smatramo, da je to začetek enega konkretnega pristopa, enega dolgoročnega pristopa in pa strokovnega pristopa, da tudi to področje uredimo tako, kot si želimo ne zato, ker to od nas zahteva Evropa, ampak zato, ker dejansko življenje tako zahteva, dasi ga uredimo tako, da ne bomo sami sebi povzročali težav. In kot sem dejal: v Socialdemokratski stranki podpiramo ta zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem kolegici Potrati, predstavila bo stališča poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov. Ostale kolege prosim, če se lahko usedejo na svoja mesta, ker motijo govornika.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane predstavnice vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov bo podprla predlog zakona o enakih možnostih žensk in moških in hitri postopek, ki je predlagan zanj, prav tako pa predlagane amandmaje odbora za notranjo politiko. Razlogov za podporo je več. Naj omenim le nekatere med njimi. Predlagani zakon sodi v paket evropske zakonodaje, zato je njegovo sprejetje pomembno za odpravljanje zaostanka, na katerega je opozarjal tudi odbor za ženske pravice in enake možnosti v evropskem parlamentu. Podobne zakone so v nekaterih državah kandidatkah že sprejeli, drugod jih še pripravljajo. Vendar sta bili kot tisti državi, ki na tem področju prepočasi napredujeta, izrecno omenjeni Slovenija in Malta. Združena lista socialnih demokratov je doslej že večkrat podprla ali predlagala v državnem zboru ukrepe za bolj uravnoteženo zastopanost žensk in moških, vendar predlogi niso dobili zadostne podpore. Zavedamo se namreč, da je vsaj tretjinska zastopanost žensk na vseh ravneh odločanja nujna, da bi se zaznal njihov vpliv na odločitve. Zato je posebej pomembno, da je bil čas, potreben za nastanek zakonskega besedila, porabljen tudi za usklajevanje z vladnimi in nevladnimi organizacijami, institucijami, političnimi strankami, sindikati, v zadnji fazi pa tudi s pripombami sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. Urad za enake možnosti je torej pripravil med zainteresiranimi stranmi usklajen predlog, zato je tudi njegova obravnava na odboru hitro stekla. In želimo si, da bo politična podpora, ki spremlja ta zakon, izjema je le državni svet, spodbudno vplivala na prenos zakonskih določil v prakso. S predlaganim zakonom se že obstoječe ustavne in zakonske določbe, ki se žal ne kažejo kot zadostne za doseganje dejanske enakosti spolov, dopolnjujejo in razširjajo z nekaterimi novimi pravnimi instrumenti in strategijami. Posebej kaže poudariti nacionalni program za enake možnosti žensk in moških, zlasti pa uvajanje izobraževanja za enakost. Med razširjenimi pristojnostmi vladnega urada za enake možnosti bo še posebej pomembna dejavnost zagovornice oziroma zagovornika enakih možnosti žensk in moških pri obravnavi primerov domnevnega neenakega obravnavanja spolov. V Združeni listi socialnih demokratov kot sprejemljivo štejemo tudi predlagano rešitev, da se v vsakem ministrstvu določi koordinatorico oziroma koordinatorja za enake možnosti žensk in moških, medtem ko bi za učinkovitejšo vlogo varuha človekovih pravic pri obravnavi primerov s področja varstva pravice enakosti spolov pred zakonom pričakovali vsaj za to področje posebej določeno pristojno osebo v okviru urada varuha človekovih pravic. Naj sklenem. Če je cilj sodobnih demokratičnih ureditev partnerska oziroma paritetna demokracija, torej družba, v kateri bodo vse družbene skupine v enaki meri lahko uresničevale svoje legitimne pravice do enakosti, je ustrezna zakonodaja pot do tega cilja in predlagani zakon potreben kot krovni zakon, s katerim se uveljavlja integracija načela enakosti spolov na vseh ravneh in različnih področjih družbenega življenja. Njegovo uresničevanje in uresničevanje drugih z ustavo in področno zakonodajo uveljavljenih določil pa zagotovilo uravnoteženega družbenega razvoja ustreznejšega, torej boljšega izkoristka človeških virov in nenazadnje, večje kakovosti življenja. Hvala.
Hvala vam, kolegica Potrata. Kolega Pohorec. Predstavil bo stališče poslanske skupine DeSUS. Drugih prijavljenih predstavnikov poslanskih skupin nimam. Potem bom dal besedo poslankam in poslancem. Prosim.
Hvala, predsednik. Če bi zdaj vodila sejo podpredsednika, bi rekli: moški na "fuzbal", potem bomo pa zakon sprejeli rade volje ali pa raje. V nogometnem žargonu, pa vendar, naše delo je tu v dvorani v tem času in obravnavamo ta zakon, ki se nam tu in tam zdi, da celo ne bi bil potreben. Pa vendar, ko njegovo vsebino malo bolj temeljito predelamo in preberemo, ugotavljamo, da je toliko razlogov, da ta zakon sprejmemo in mi ga bomo tudi podprli. Ustava sicer zagotavlja ženskam enake možnosti, enake pravice. Življenje pa jim daje celo več dolžnosti, kot nam moškim, predvsem pri izvajanju njihovega največjega poslanstva: rojevanja otrok, biti mati, skrbnik družine in podobno. Nas zaskrbljuje dejstvo, da se te enake možnosti ali pa v mnogih primerih celo krivice žensk, torej njihove osnovne pravice, kršijo. Enake možnosti pri obravnavanju njihovih pravic do enakih položajev, tako v politiki, tako v gospodarstvu, tako v drugih poklicih, pravice pa predvsem tam - čeprav imamo za vse to z zakoni urejeno, da se ne bi smelo dogajati: pri zaposlovanju, pri preprečevanju celo postati mati, roditi otroka, ali pa zaradi tega, ker je bila to, ne napredovati v tem času, ko je bila odsotna zaradi porodniškega dopusta, nege otroka in podobno. Teh krivičnih dogodkov, teh pojavov je v naši družbi, žal, še preveč. Skriti so nekako vtakrat, ko bi bilo treba dati na dan, kdo, kje in kako, da bi jih lahko tudi konkretno obravnavali, ker so nekako več ali manj skriti, le redkokdaj podpisani, redkokdaj napisani, pa vendar se dogajajo. Mi bomo ta zakon podprli. Tudi z amandmaji, ki jih je odbor obravnaval, sprejel in dal v podporo. Sodimo, da je vendar potreben, da bi te enake možnosti našim boljšim polovicam zagotavljali. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Pohorec. Za predstavitev stališč je bil sicer pojavljen tudi kolega Brenčič v imenu poslanske skupine SLS, vendar je danes odsoten iz opravičljivih razlogov. Drugih prijavljenih ni. Tako dajem zdaj besedo kolegicam in kolegom. Pisnih prijav nimam. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prav. Potem zaključujem splošno razpravo. Vabim vse kolegice in kolege iz preddverja in iz pisarn, da pridejo v dvorano. Počakal bom nekaj minut. Prosim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Prišli bomo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmaji. Imate jih na osmih straneh pregleda, ki ste ga prejeli 19. t.m. Najprej dajem, kolegice in kolegi, v razpravo amandma odbora za zdravstvo - pardon - v obravnavo člen odbora za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide k 1. členu. Še pred tem pa bomo morali sprejeti postopkovni predlog, da bomo po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih, razpravljali skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Ta sklep bo veljaven, če mu ne bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih. Menim, da smo ta hipsklepčni in lahko odločamo o tem postopkovnem predlogu. Prosim, glasujemo o postopkovnem predlogu. Še enkrat bom pozval kolegice in kolege iz pisarn, da pridejo v dvorano. Mislim, da bi lahko po zelo discipliniranem delu danes zaključili sejo. Ni takih točk, ki bi bile polemične ali pa bi bile obširne zaradi obsega amandmajev, tako da bi bilo to mogoče. Je pa res, da manjka danes 33 kolegic in kolegov, to je pa druga plat te medalje. Prosim, zdaj pa mislim, da bomo sklepčni. Najprej bom v drugo dal na glasovanje postopkovni predlog v skladu z drugo alineo 189. člena. Prosim za pozornost. Glasujemo. Glasujemo o postopkovnem predlogu. Ta je izglasovan. 46 navzočih. 42 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Zdaj lahko preidemo na razpravo in odločanje o posameznih členih. Imamo amandma pod zaporedno številko 1 k 1. členu, odbor za zdravstvo. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Amandma pod zaporedno številko 1 k 1. členu dajem na glasovanje. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. 46 navzočih. 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Amandma je izglasovan. Glasujemo o členu v celoti. Glasujemo v celoti. Prosim vse kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Počakal bom minuto. Ali lahko prosim, da iz preddverja stopijo kolegi v dvorano. Prosim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano! Sekretarji poslanskih skupin, še enkrat moram reči, opozarjam da [[...]]Prosim, drugič glasujemo o členu v celoti! Glasujemo o členu v celoti, drugič! 48 navzočih, 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Člen smo izglasovali. K 3. členu imamo amandma odbora. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Najprej bomo glasovali, torej glasovali bomo o amandmaju pod zaporedno številko 1, da se ta člen, 3. člen črta. Glasujemo! Glasujemo o predlogu, da se ta amandma črta. 46 navzočih, 44 za, nihče proti. (Za je glasovalo 44.)(Proti nihče.) Amandma je sprejet. K 6. členu imamo amandma odbora pod zaporedno številko 1. Nihče ne želi besede. Amandma pod zaporedno številko 1 dajem na glasovanje. Glasujemo! Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. 46 navzočih, 42 za, nihče proti. (Za je glasovalo 42.)(Proti nihče.) Amandma je sprejet. Glasujemo o 6. členu v celoti. Glasujemo o 6. členu v celoti. Prosim za mir v dvorani! Dovolj nas je. Dal bom drugič na glasovanje predlog, da glasujemo o členu v celoti, o 6. členu. Prosim, glasujemo. Glasujemo o 6. členu v celoti. 48 navzočih, 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 6. člen v celoti sprejet. K 8. členu imamo predlog oziroma amandma odbora, da se besedilo tega člena spremeni. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Amandma odbora dajem na glasovanje. Glasujemo. Prosim za mir. Glasujemo. 48 navzočih, 43 za, eden proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sprememba izglasovana. Prav tako je predlog za spremembo 9. člena, predlog odbora. Nihče ne želi besede. Amandma dajem na glasovanje. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju odbora. 50 navzočih, 43 za, eden proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo na 4. strani pregleda, kjer imamo amandma odbora k 12. členu. Nihče ne želi besede. Predlog dajem na glasovanje. Glasujemo o amandmaju odbora k 12. členu. 49 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma izglasovan. Zdaj glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Glasujemo o členu v celoti. 48 navzočih, 41 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen izglasovan. Imamo predlog za novi 17.a člen. Prosim, bodite pozorni na to spremembo v pregledu amandmajev na 4. strani. Prosim, glasujemo. Glasujemo o predlogu za novi 17.a člen. Izzivamo fizikalni zakon - več, kot nas je v dvorani, manj smo sklepčni. Še enkrat, kolegice in kolegi, v drugo, predlog za novi 17.a člen. Glasujemo. 49 navzočih, 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog izglasovan. Imamo predlog odbora za zdravstvo, amandma odbora za zdravstvo k 18. členu. Nihče ne želi besede. Amandma dajem na glasovanje. Glasujemo. 50 navzočih, 46 za, eden proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o členu v celoti. Glasujemo o členu v celoti. o 47 navzočih, 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Na 5. strani imamo predlo za novi 18.a člen. Nihče ne želi razpravljati. Predlagatelj je odbor. Glasujmo o amandmaju oziroma predlogu za novi 18.a člen. Mir v dvorani, prosim! Glasujmo! Glasujmo za novi 18.a člen. 48 navzočih. 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Imamo predlog, da se črta 19. člen. Tretji odstavek. To je amandma odbora. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Dajem na glasovanje amandma odbora za zdravstvo pod zaporedno številko 1 k 19. členu. Glasujmo! 49 navzočih. 42 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Dajem na glasovanje 19. člen v celoti. Še enkrat. Kolegice in kolegi! Na glasovanje dajem 19. člen v celoti. Glasujmo! Prosim za pozornost! Glasujmo! 49 navzočih. 42 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Imamo predlog, da se črta 28. člen. Nihče ne želi razpravljati. Predlog odbora dajem na glasovanje. Glasujmo! 49 navzočih. 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Imamo predlog za spremembo 30. člena. Prav tako predlog odbora za zdravstvo. Nihče ne želi razpravljati. Predlog amandmaja dajem na glasovanje. Glasujmo! 48 navzočih. 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Na 7. strani imamo amandma za novo 4.a poglavje in nove 32.a, 32.b in 32.c člen. Ni razprave. Ta predlog odbora za notranjo politiko [[...]]Prosim, želite besedo. Imate besedo, kolega Drobnič.
Hvala lepa. K temu amandmaju bi veljalo spregovoriti nekaj besed. Namreč, uvaja se kazenske določbe za neizvajanje ukrepov oziroma natančneje, pravna oseba je kaznovana, če izvaja pozitivne ukrepe, vendar ne dobi soglasja. To je nenavadna določba, da nekdo izvaja pozitivne ukrepe, da se tako tudi dikcija glasi, pa potem je kaznovana. Takega predloga pač ne morem podpreti na noben način. In mislim, da je tudi nesmiselno. Če bi pisalo: izvaja ukrepe - potem ja. Za pozitivno si kaznovan. Hvala lepa.
Še kdo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in dajem predlog, ki ga vlaga odbor za notranjo politiko, na glasovanje. Glasujemo. Prosim. Glasujemo o predlogu, o amandmaju odbora za notranjo politiko. 46 navzočih. 35 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 4.]] Izglasovan je. Zdaj gremo v skladu s sprejetim postopkovnim členom na ostale člene, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Nihče ne želi besede. Dajem jih na glasovanje. Glasujemo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Še enkrat, kolegice in kolegi. Še enkrat dajem na glasovanje preostale člene, h katerim niso vloženi amandmaji. Pred tem bom prosil oba spoštovana kolega, če se usedeta na svoje mesto. Prosim, kolega. Prosim, glasovali bomo v drugo. Glasujemo. Glasujmo o členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. 48 navzočih. 43 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. V razpravi je naslov zakona. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujemo. Glasujemo o naslovu zakona. 52 navzočih. 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Vsi amandmaji so bili sprejeti. Tako so členi, h katerim so bili sprejeti, odprti. Ali želijo kvalificirani vlagatelji vložiti amandmaje? [[Ne.]] Potem prehajamo na vprašanje usklajenosti. Ni problemov. Tako lahko preidemo na odločanje o zakonu v celoti. Obrazložitev glasu, kolegaDrobnič. Prosim.
Gospod predsednik, proceduralno vprašanje.
Prosim.
Ni mi povsem jasno, kaj je z 32.a členom. Rečeno je bilo, da je prišel nov predlog za amandma k 32.a členu. Jaz sem bil seznanjen samo z amandmajem, ki je v pregledu z 19.6. Zato, da ne bo kakršnekolipomote oziroma nerazumevanja, bi rad zaprosil za 5 minut odmora, da pogledam, kaj je s temi amandmaji, kakšne amandmaje smo sprejeli.
Procedura je končana.
Sem se pravočasno oglasil, samo me niste opazili.
Že, ampak procedura je končana, z glasovanjem. Uskladitveni amandmaji [[...]]
Drugo branje smo zaključili. Pred tretjim branjem bi rad to pogledal.
Saj smo uskladitveni postopek že končali. Jaz sem že vprašal sekretariat, ali je zakon usklajen in dobil odgovor, da je zakon usklajen.
Torej, jaz sem še pravočasno interveniral, samo vi me niste [[...]]
Ne, kolega Drobnič. Niste. Ker, toliko počakam pred vsakim glasovanjem, to je bilo evidentno iz dosedanjega dela, da morda kdo dvigne roko in intervenira za razpravo. Prosim. Brez zamere, ampak res, glede tega sem bil samo dosleden. Tudi takrat, ko sem zagotovo pričakoval, da nihče ne bo interveniral, sem počakal nekaj sekund. Tudi pri vas. Tudi tokrat. Tako, da žal moram reči, da sem ravnal v celoti korektno. Tako, da lahko [[...]]Seveda pa imate možnost, da zahtevate 5 minut odmora. To lahko. Ni treba pojasnjevati. Lahko, če želite, vzamete 5 minut odmora. To možnost imate. Drugače bomo glasovali. Glasujmo o zakonu v celoti. Glasujmo! Smo sredi glasovanja o zakonu v celoti. Prosim, če glasujete. 50 navzočih. 42 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zakon o enakih možnostih žensk in moških sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na ratifikacije.Smo pri 19. TOČKI DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KJOTSKEGA PROTOKOLA K OKVIRNI KONVENCIJI ZDRUŽENIH NARODOV O SPREMEMBI PODNEBJA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Minister mag. Kopač želi besedo. Prosim.
Hvala lepa. Ni običajno, da se vlada oglaša ob ratifikacijah, vendar se mi zdi obravnava tega dokumenta vseeno tako pomembna, da bi vam rad povedal nekaj uvodnih besed. Kjotski protokol predstavlja prvi konkretni korak k doseganju cilja ustalitve koncentracije toplogrednih plinov na taki ravni, ki bo preprečila nevarno antropogeno poseganje v podnebni sistem. Kaj se nam namreč dogaja? V zadnjih stotih letih je to posebej opazno. Količina toplogrednih plinov, med katerimi je najpomembnejši ogljikov dioksid, drugi najpomembnejši pa meta in potem je še nekaj drugih toplogrednih plinov, kot so dušikov oksid, floriran ogljikov vodik in tako naprej, vsi ti plini, ki jih je vsak dan več, zaradi kurjenja fosilnih goriv, nafte, premoga in tako naprej odhajajo v ozračje. Okoli Zemlje počasi delajo nek sloj, ki preprečuje ohlajanjeZemlje; torej oddajanje toplote, ki od sonca pride na Zemljo. Zaradi tega se pravzaprav dela nek efekt tople grede. Ta efekt povzroča taljenje ledenikov na severnem in južnem tečaju, ta efekt sproža spremembe oceanskih tokov in povzroča posledično vse druge klimatske spremembe, katerim smo priče, tudi sušam, na primer, v zadnjih letih v Sloveniji, manjšim snežnim padavinam, če govorimo o Sloveniji, in pa dvigovanju gladine morja, ki grozi, da bo cele države, cele nacije poplavilo oziroma jih pregnalo na kakšna druga območja, ki so višja od bodoče gladine morja. Zato je treba nekaj storiti. Ta "nekaj" pomeni ustaviti ali zmanjšati obstoječo emisijo toplogrednih plinov s koordinirano svetovno akcijo. Zato so se vse države v okviru Združenih narodov že leta 1995 oziroma že leta 1992 v Rio de Janeiru zavezale k okvirni konvenciji o spremembi podnebja. Slovenija je to konvencijo ratificirala leta 1995. No, na podlagi te konvencije pa se je potem svetovna skupnost pogovarjala o izvedbi, in ta izvedba je zapisanav kjiotskem protokolu. Protokol je bil sklenjen leta 1997 v Kjiotu na Japonskem, Slovenija ga je podpisala koncem leta 1998, ni pa še začel veljati in tudi ne bo začel veljati, dokler ga ne bo ratificiralo 55 tistih držav, ki skupaj predstavljajo 55% emisij ogljikovega dioksida. Slovenija je seveda v svetovnem merilu majhen kamenček, kar se toplogrednih plinov tiče, pa vendar tudi Slovenija lahko prispeva svoj delež. Sicer pa je po lanskem oziroma po uspešnem zaključku konference v Marakešu lani precej očitno, da bo svetovna skupnost uspela zbrati 55% večino, navkljub nasprotovanju Združenih držav Amerike. Za to 55% večino je seveda potrebna Evropska unija, skupaj z državami kandidatkami, Japonska, Rusija, Nova Zelandija, Kanada in, mislim, da tudi brez Avstralije ne bo šlo, če seveda nasprotujejo Združene države Amerike. Ratifikacija tega protokola je vsebinsko v skladu z nacionalnimi razvojnimi načrti, slovenskimi, ki so trajnostno naravnani, in hkrati s tem se Slovenija pridružuje skupni razvojni usmeritvi Evropske unije v okoljsko, gospodarsko in socialno trajnostni razvoj. Izpolnjevanje tega protokola bo s seboj prineslo nekatera bremena. To nam bo na dolgi rok malenkostno celo znižalo gospodarsko rast, izračunali smo, da v naslednjem desetletnem obdobju za desetinko odstotka. Toda trajnostna razvojna pot, katere del so prizadevanja za zmanjševanje podnebnih sprememb, obeta skladnost med včasih nasprotujočimi si razvojnimi cilji. Na eni strani si želimo povečevati gospodarsko moč, na drugi strani pa si želimo tudi razvoj človeških in socialnih vrednost ter ohranjanje narave oziroma naravne dediščine. Zato se moramo seveda sprijazniti s tem, da nekateri ukrepi, za kakšnega od teh segmentov niso najboljši možni, kot celoto pa nam seveda ponujajo po našem mnenju edino možno pot za preživetje naše civilizacije. Slovenija mora glede na obveznosti iz Kjiotskega protokola zmanjšati svoje emisije toplogrednih plinov v prvem obdobju, ki ga protokol predvideva, to je 2008-2012, za 8 odstotkov, glede na izhodiščno leto. Naše izhodiščno leto je 1986, večina drugih držav ima izhodiščno leto 1990. Vsi smo si izbrali tisto izhodiščno leto, ko so bile emisije največje. Po letu 1986 je pri nas šlo z nekaterimi podjetji, ki so porabila veliko fosilnih goriv, navzdol,zato so se emisije tudi zniževale, same od sebe, ne da bi država za to kaj naredila. No, danes smo zaradi ponovne gospodarske rasti in pa predvsem zaradi vse večjega in večjega obsega prometa ponovno približno tam, kjer smo bili leta 1986, kar se emisij toplogrednih plinov tiče. In trendi niso dobri. Slabi so. Obseg prometa grozi - ali pa stalen trend porasta prometa grozi -, da bomo imeli še velike težave z omejevanjem emisij toplogrednih plinov, kaj šele z zmanjševanjem glede na leto 1986. No, Kjiotski protokol predvideva tudi tako imenovane kjiotske mehanizme. To so trije: trgovanje z emisijami, skupno izvajanje projektov in pa mehanizem čistega razvoja. Zakaj to poudarjam? Morda se boste vprašali, 1998 je Slovenija to podpisala, zakaj ratificiramo šele sedaj. Cel svet je v tem zamiku. Tudi Evropska unija. Zaradi tega, ker do konference v Marakešu lani ni bilo jasno, kakšni so ti mehanizmi. In ravno ti detajli so najbolj pomembni za izvajanje. In dokler države niso vedele, kaj približno jih čaka, tudi nobena ni želela vstopiti v proces ratifikacije ali pa redkokatera. Poti za doseganje kjiotskih ciljev bomo morali iskati v mnogih segmentih našega vsakdanjega življenja. Eden od njih je energetika. Tu je seveda treba povečevati energetsko učinkovitost, povsod kjer je to možno. In treba je prehajati na proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Obnovljivi viri pa so, voda, veter, biomasa, sonce in tako naprej. Pomembno področje, kjer bo moralo priti do zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, je promet. Ta je sploh, kot sem omenil, največji problem dandanašnji. Pri tem nam pomaga razvoj tehnologije; vse večjaučinkovitost avtomobilskih motorjev. Treba pa bo sprejeti tudi marsikateri ukrep, ki bo ponovno oživil kolektivni oziroma promet z javnimi prevoznimi sredstvi. Treba bo postoriti marsikaj, da bi se raba energije v industriji, v zgradbah in v bivalnem okolju zmanjšala. Torej, da se zmanjša toplotna izguba v zgradbah; da se zagotovi boljše vzdrževanje in obnova kurilnih naprav; da se prehaja na kurjenje na biomaso na primer od kurilnega olja na primer ali premoga; da izgrajujemo naprave za vso proizvodnjo toplote in energije, torej kogeneracije in tako naprej. Pri odpadkih bo treba postoriti marsikaj, ločeno zbiranje. Biorazgradljivi odpadki so namreč veliki povzročitelji metana, zato je treba zagotoviti njihovo predelavo; kurjenje metana na deponijah komunalnih odpadkov in tako naprej. V kmetijstvu bo treba v večji meri zagotoviti izgradnjo naprav za predelavo bioplina oziroma za razgradnjo biorazgradljivih odpadkov in tako dalje. Slovenija je marsikaj od tega že postorila. Bili smo, mislim da tretja država v Evropi, ki je uvedla takso na ogljikov dioksid, mislim, da je bilo to leta 1996, tako rekoč pionirji smo bili, kar se tega tiče. Pred kratkim smo, tako kot mnoge druge evropske države, sprejeli predpis, ki določa količino - in moram reči, ni majhna - subvencij za obnovljive vire energije. Dosegli smo velik napredek pri standardizaciji in pa pri spodbujanju toplotne zaščite zgradb, klimatizacije zgradb in tako naprej. Veliko tega pa je seveda še pred nami. To bo tudi kar nekaj stalo. Izračunali smo, da direktno v proračunu približno milijardo tolarjev letno. Vse slovensko gospodarstvo pa bo to v naslednjih letih stalo, glede na variante, ki so tu predvidene, od približno 5 do približno 10 milijard tolarjev letno. Vendar s tem, kot že rečeno, vstopamo na pot skupaj z Evropsko unijo in drugimi okoljsko ozaveščenimi državami, na pot reševanja največjega, res največjega okoljskega problema današnjega časa in to so klimatske spremembe. Če nam jih ne bo uspelo okrepiti, nam ne bo uspelo ohraniti niti naše civilizacije. Zato predlagam, da predlog zakona ratificirate oziroma podprete in da se zavedate, koliko tudi neprijetnih ukrepov bo še v prihodnjih letih treba sprejeti zato, da bomo dosegli cilje, ki so predvideni v Kjotskem protokolu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo katera od poslanskih skupin? V imenu poslanske skupine? Prosim. Tudi vi v imenu poslanske skupine, kolega Aurelio? Dobro. Najprej poslanska skupina Stranke mladih Slovenije. Kolega Vnučec, prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Bom kratek, ker je bil gospod minister zelo izčrpen. V Stranki mladih podpiramo ratifikacijo Kjotskega protokola, s katerim se bo tudi Republika Slovenija konkretneje zavezala k zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, med katerimi je na prvem mestu problematičnost in seveda ogljikov dioksid. Ocenjujemo, da je ena izmed temeljnih obveznosti države, da z naravo in okoljem, s katerimi razpolaga, ravna odgovorno. Področje ustalitve koncentracij toplogrednih plinov v ozračju na taki ravni, ki bo preprečila nevarno antropogeno poseganje v podnebni sistem, zagotovo pomeni to odgovornost. Zastavljeni cilji kjiotskega protokola so odvisni predvsem od števila držav, ki bodo protokol ratificirale in se tako vključile v konkretne projekte zmanjševanja emisij toplogrednih plinov. Kot vemo, kjiotskega protokola na žalost ne podpirajo tiste države, katerih gospodarstva emitirajo največje količine toplogrednih plinov, med katerimi so na prvem mestu zagotovo Združene države Amerike. Zato v Stranki mladih Slovenije ocenjujemo, da se morajo države podpisnice poleg zagotavljanja aktivnosti, ki jih predvideva kjiotski protokol, posvetiti tudi diplomatskemu prepričevanju k podpisu protokola tudi in predvsem tistih gospodarskih velesil, ki na tem področju nosijo največjo soodgovornost, in med njimi so Združene države, po našem mnenju, na prvem mestu. Hvala.
Hvala lepa, kolega Vnučec. To je bilo stališče poslanske skupine Stranke mladih. Stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, kolega Aurelio Juri, za njim kolega Beuermann, stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Kolegice in kolegi! Tudi Združena lista socialnih demokratov podpira ratifikacijo kjiotskega protokola. Pri tem naj povem, da je končno sam minister, ko je zaključeval nastop, opozoril na dramatičnost problema klimatskih sprememb in je dejal: "Če ga ne bomo obladovali, je lahko konec naše civilizacije." Sam minister ven dobro, da vemo tudi mi, da napovedi, kljub temu da so dogajanja na tem področju še velika neznanka, a v napovedi strokovnjakov, pri čemer ni velikih razlikovanj, najavljajo, da se bo do konca tega stoletja, torej do 2100, povprečna temperatura dvignila lahko do 7 stopinj, da se bodo padavine v severni hemisferi povečale do 30% in v južni hemisferi zmanjšale za 27%. Seveda, toso katastrofalne številke, ki kažejo na resnost tega problema. Res je tudi, da smo majhen kamenček. Slovenija prispeva v verjetno najmanjšem deležu med vsemi onesnaževalci podnebja. Ampak pomembno je, da mi svojo nalogo dosledno opravimo in da se pridružimo pritisku tiste napredne skupnosti sveta do največjega onesnaževalca našega podnebja, to je ameriška industrija. In če se bo ta sporazum čim prej uveljavil, bo tudi tak pritisk nastal, v upanju, da se bodo tudi Združene države Amerike temu sporazumu priklonile. Še enkrat: seveda bomo ratifikacijo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Juri. Kolega Beuermann bo predstavil stališča poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani minister! Človeštvo je od svojega nastanka živelo v sozvočju z naravo in stranski učinki civilizacije pač niso vplivali na zmožnost narave, da poskrbi za rane, ki jih je zadajal človek s svojim sebičnim ciljem izkoriščanja naravnih virov in hkratnim onesnaževanjem. Ob prehodu v industrijsko revolucijo pa se je pričelo z nenadzorovanim izkoriščanjem fosilne energije, tako da grozi, da bodo v nekaj sto letih popolnoma izčrpane svetovne zaloge, ki so v naravi nastajale milijone let. Posledice netrajnostnega obnašanja se že kažejo. Vedno večja koncentracija toplogrednih plinov v ozračju povzroča globalno dvigovanje temperature, taljenje ledu na zemeljskih tečajih in soočeni smo z resno grožnjo po tolikšnem dvigu morske gladine, da grozi potopitev določenih otokov in celih pokrajin ob morju. Priče smo tako hitrim spremembam podnebja, ki jih niso napovedovali niti največji pesimisti. Tudi Slovenija ni imuna na klimatske spremembe. V zadnjih letih oziroma desetletjih smo soočeni z vedno bolj milimi zimami, opažamo pa tudi pojav vedno daljših sušnih obdobij, ki v nekaterih delih Slovenije že povzročajo začetke desertifikacije. Priča smo tudi nastajanju vedno hujših neurij, ki poleg neposredne povzročajo ogromno posredno škodo. Pojav plazov in hudi erozijski pojavi morajo prepričati celo najbolj nejeverne. Povedati je namreč treba, da znanstveniki že precej časa opozarjajo na resnost problema in predlagajo ustrezne rešitve: z drugačno energetsko politiko, uporabo alternativnih in obnovljivih energij, kot so biomasa, vodna energija, vetrna energija, energija sonca, uporaba bioplina, če naštejem samo najvažnejše. Le tako bomo lahko zmanjšali emisijo ogljikovega dioksida in ostalih toplogrednih plinov. Resnosti in globalne razsežnosti problema se je zavedla tudi mednarodna skupnost, ki je na konferenci v Riu de Janeiru pred desetimi leti na konferenci Združenih narodov o okolju in razvoju sprejela okvirno konvencijo o spremembi podnebja. Državni zbor Republike Slovenije je to konvencijo ratificiral že leta 1995, za Slovenijo pa je začela veljati 29. februarja 1996. leta. Za njeno izvajanje je zadolženo ministrstvo za okolje in prostor v sodelovanji z ministrstvi za promet, gospodarstvo ter za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Pod okriljem te konvencije je bil leta 1997 na Japonskem sprejet Kjotski protokol o zmanjševanju emisij toplogrednih plinov. Protokol je med drugimi državami 21. oktobra 1998 podpisala tudi Slovenija. Kljub dejstvu, da je dokument podpisalo zelo veliko težav, pa so le-te v zadnjih letih precej oklevale pri ratifikacijah. Združene države Amerike so celo najavile namero po odstopu od protokola. Gre za največjega onesnaževalca, ki je s tem močno ogrozil celotni projekt. K sreči pa je letos k ratifikaciji protokola pristopila Evropska unija, skupaj s svojimi članicami. Pred nekaj dnevi je protokol kot 74. država ratificirala tudi Japonska, ki je ena ključnih držav za uveljavitev Kjotskega protokola. Za začetek veljavnosti protokola je treba zadostiti dvema pogojema. Ratificirati ga mora 55 pogodbenic okvirne konvencije, ki pa so hkrati skupaj odgovorne za najmanj 55% skupnih emisij ogljikovega dioksida v letu 1990. Čez dober mesec se bo v Johannesburgu pričela mednarodna konferenca, posvečena okoljskim problemom, z naslovom Rio+10, na kateri bodo najodgovornejši predstavniki vlad in parlamentov pregledali stanje na področju izvajanja dokumentov, sprejetimi pred desetimi leti v Riu. Žal bodo lahko ugotovili, da je stanje na celi vrsti okoljskih problemov še vedno zelo zaskrbljujoče in da se v 10 letih ni veliko spremenilo na bolje. Zato je toliko bolj pomembno, da bi v tem času Kjiotski protokol ratificiralo dovolj držav, da bi začel teči 90-dnevni rok za dejansko uveljavitev protokola. V Liberalni demokraciji Slovenije smo prepričani, da mora biti med državami, ki bodo z ratifikacijo omogočile mednarodno uveljavitev protokola, tudi Republika Slovenija, zato bomo seveda glasovali za zakon. Podprli bomo pa tudi dodatni sklep, ki poziva vlado Republike Slovenije, da naj pripravi nacionalni program zmanjševanja toplogrednih plinov in ga posreduje v obravnavo državnemu zboru. Hvala.
Hvala. To je bilo stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Še katera od poslanskih skupin? Prosim, kolega Jerovšek, v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Seveda tudi v Socialdemokratski stranki podpiramo ratifikacijo zakona o ratifikaciji Kjiotskega protokola k okvirni konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja. Zavedamo se namreč, da smo del globaliziranega sveta. In v globaliziranem svetu so tudi tisti, ki ne prispevajo največ ali pa pomembno ne prispevajo k onesnaževanju okolja, v tem slučaju k proizvodnji toplogrednih plinov, prav tako deležni negativnih posledic. In v današnjem svetu ni dela sveta, ki bi se lahko delal nevednega, kot da njih posledice ne morejo zajeti. Evropa je še posebej prizadeta oziroma ogrožena. Evropa je najbolj ogrožen del sveta s posledicami toplogrednih plinov in zaradi tega je tudi vednosti in zavedanja v Evropi največje. Čeprav Slovenija ni soočena z vremenskimi katastrofami, kot so monsuni, tornadi, vesoljni potopi, pa smo tudi mi soočeni z izrednimi vremenskimi razmerami, kot so izredna vroča poletja, suše, zime brez snega, kar že povzroča v zadnjih letih močno gospodarsko škodo v kmetijstvu in nekaterih drugih gospodarskih panogah. Zaradi tega pač tudi odobravamo, da ta državni zbor potrdi ta protokol in da bo dovolj držav sveta potrdilo ta protokol, tako da bi s tem naredili pritisk, zaradi tega, da bo ta Kjiotski protokol in zavedanje o pomembnosti preprečevanja proizvodnje toplozračnih plinov dovolj veliko v svetu in da na podlagi tega, pač, storimo nekaj za človeštvo. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Jerovšek. Kolega Drobnič bo predstavil stališča poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa za besedo. Rad bi podal mnenje poslanske skupine Nove Slovenije glede Kjiotskega protokola. V poslanski skupini Nove Slovenije se močno zavedamo problematike, ki jo povzroča poseganje človeka v naravno sfero. In to se nam, seveda, kaže v tej negativni podobi, nenazadnje tudi s spremembo vremena in posledicam suš, neviht in drugih škodnih posledic. To niso samo - so še tudi druge, ki so se pojavile, verjetno se bodo pa tudi še pojavile. Kajti poseganje na tak način se vednoodraža nekoliko z zamikom; to bomo verjetno še občutili kot Zemljani, ne samo kot Slovenci. Tudi naš položaj Slovenije v odnosu do Evropske unije nam narekuje, da se podpiše ta kjiotski protokol in da se ga tudi izvršuje na našem območju. Ni mogoče male Slovenije izločiti iz vsega tega, zato je prizadevanje in vključevanje Slovenije smotrno in potrebno. V okviru Evropske unije so ti standardi in ta protokol eden izmed najvišjih pogojev in najvišjih prioritet. Zato nas bodo seveda tudi glede teh reči - ne samo, kar se tiče protokola, ampak vsebine izvajanja vseh instrumentov - seveda pobarali, kako se obnašamo. To nas zavezuje tudi k smotrni uporabi različnih virov ogrevanja, izrabe fosilnih goriv, ki vplivajo na podnebne razmere. In tu, mislim, da bo morala Slovenija še marsikaj narediti. To v prvem planu pomeni tudi določeno večjo obremenitev, ki se bo naknadno pokazala kot racionalen pristop k upravljanju države in gospodarstva. To bo verjetno tudi odprlo nekatere druge vire, ki so manj potrošni, manj škodljivo vplivajo na življenje, na naravo. Zato je tudi s tega vidika podpis in sprejetje tega protokola ustrezno. Torej, čisto na kratko, v poslanski skupini Nove Slovenije bomo ta protokol podprli. Hvala lepa.
Vaš nastop zaključuje predstavitve stališč poslanskih skupin. Zdaj dajem besedo poslankam in poslancem. Kolega Petan je prosil za besedo, za njim kolega Kacin [[pet minut]] .
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Res je, da gre za protokol, ki ima mednarodne dimenzije, vendar bi želel opozoriti še na drug zorni kot. Zame ta protokol ni samo neka mednarodna konvencija, ki pač velja na nekem širšem področju, ne gledam nanj kot na nek mednarodni vidik, ampak to vidim tudi kot nek naš problem, s katerim se moramo resno soočiti. In ravno o tem bi želel reči nekaj besed. Kjiotski protokol - seveda, to se sliši zelo učeno. In ko govorimo o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, ki jih je več vrst, od CO, CO2, potem vse izvedenke dušikovih oksidov, aerosoli in podobno, to ne pomeni samo, da bi sedaj gledali v zrak in kazali na tiste velike onesnaževalce. Mene je motilo, ker smo pač kazali na enega, ki tega ne podpisuje, res, da je eden največjih, ampak - sam sicer, da me ne bo kdo narobe razumel, ne mislim biti advokat tiste države, ki tega še ni podpisala, oni se bodo že sami branili - želim povedati nekaj drugega. Z vsemi temi škodljivimi plini, ki sem jih prej tudi omenil, namreč, če jih mi proizvajamo, živimo z njimi. Saj to, če mi izpustimo v zrak te pline, to se ne zgodi, da gre v zrak, potem pa se razširi po celem svetu, gre v Evropo. Mi živimo v takem zraku, mi vdihavamo CO2, mi vdihavamo CO, mi vdihavamo dušikove okside, aerosole in podobno. V tem je problem. Mi s tem dejansko živimo. In sedaj nam praktično nič ne pomaga, če mi kažemo na tistega največjega onesnaževalca, ki še ni podpisal, mi pa vdihavamo to svinjarijo, ki jo sami spuščamo v zrak. V tem je problem. Mi sami se moramo soočiti z našo emisijo vseh teh plinov, vseh teh onesnaževalcev in naša skrb mora biti, da bomo mi zmanjšali emisijo pri nas doma da bomo zamenjali te ogrevalne naprave, tu mislim ne samo na tiste velike, ki imajo nekaj megavatov, ampak - recimo - tudi tiste manjše, ki so individualna korišča, ki so zastarela in spuščajo ogromno plinov v zrak. Tisto se, seveda, ob primernih meteoroloških razmerah razleze enostavno do tal. In v tistem mi v bistvu živimo. To navsezadnje pomeni, da moramo spremeniti tudi določene tehnološke postopke. To pomeni, da moramo navsezadnje tudi izolirati zgradbe. S tem navsezadnje tudi grejemo ozračje. Ne vem mogoče v zadnjem času premalo o tem govorimo, ampak v mednarodni javnosti se veliko govori o zgrešenih melioracijskih pristopih in izsuševanju nekaterih, ne ravno toliko močvirnih področjih, ali pa tudi, po zgrešenih projektih. S tem smo marsikje, tudi vSloveniji znižali podtalnico - ne za nekaj centimetrov, nekaj decimetrov, ampak se govori kar o metrih. Tudi s tem smo omogočili, da se spreminjajo klimatske razmere in mogoče na to nismo bili toliko pozorni. In jaz ob tej konvenciji tega Kjota gledam na naš slovenski Kjoto, na naš prispevek, ki ga moramo pri tem dati. Navsezadnje to pomeni tudi prestrukturiranje določenih tehnologij, določenih segmentov industrije, navsezadnje prehod s fosilnih goriv na kakšna druga, na plinasta ali pa uporabo - izgradnjaSavskih elektrarn je en idealen primer Kjota zame. Mislim, da v tem kontekstu tudi razne novogradnje termoelektrarn, ki so bile predvidene že pred nekim časom, tudi spadajo na to področje, pa ne bi želel zbujati kakšno polemiko, ker ne želim tega kritizirati. Takšne so bile naše danosti in to smo pač izkoristili. V tem kontekstu to vidijo. Hočem povedati, da tudi v tem moramo mi sprejeti Kjoto in ne samo kazati na mogoče nekatere druge, širše v mednarodnem smislu. Tu želim opozoriti, na tisto, česar nisem opazil, da bi v naši državi že pripravili. To je širši nacionalni program. Kajti, če želimo zamenjati kurišča velikih onesnaževalcev, moramo od nekod dobiti denar. Tu si predstavljam, da bi naredili, tako kot delajo v Evropski uniji, ko država spodbuja zugodnejšimi krediti, ali čim podobnim, da se to prestrukturiranje tudi vrši. Seveda sem spadajo tudi ugodni finančni pogoji navsezadnje za zamenjavo kurišč, plinifikacijo kurišč in tudi za tisto najbolj elementarno zadevo, mogoče tisto, ki je pri nas že tudi precej v miselnosti, to je izolacija zgradb.
Čas je potekel.
Takoj zaključim. Tu jaz vidim naš lasten Kjioto in naš lasten nacionalni program, ki bo nadgradnja tega Kjiota. Ta nacionalni program bo prispevek h Kjiotu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima kolega Kacin.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, gospod minister s sodelavci! 13. marca letos smo obravnavali predlog zakona o ratifikaciji Kjiotskega protokola k okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja. Res je, da je bil to 13. marec, pa 13 je mogoče nesrečna številka, ampak razpravo je bilo treba takrat prekiniti preprosto zato, ker predlagatelj ni imel realne ocene vrednosti posledic ratificiranja tega sporazuma. Sama ratifikacija danes je pomembno dejanje, ker se bo s tem Republika Slovenija uvrstila, skupaj z drugimi državami članicami Evropske unije, med tisti del sveta, ki izvaja učinkovit in prepričljiv pritisk na največje onesnaževalce, ki ne prihajajo s te celine. To je dobro. Ampak implementacija tega sporazuma zahteva veliko več naporov v prihodnje in ta del uresničevanja se pravzaprav šele začenja. Zato se mi zdi, da je pomembno poudariti, da Republika Slovenija zdaj ima bolj realno predstavo, ki govori o stroških med 5,5 in 10 milijardami slovenskih tolarjev letno za uresničevanje sprejetih obveznosti. Na kakšen način, na katerih segmentih bomo najbolj učinkovito uporabili ta sredstva, je stvar nadaljnjega dogovarjanja. Zato si bom dovolil primerjavo. Tako kot bomo morali po ratifikaciji sporazuma oziroma pogodbe o nuklearki šele začeti pogovore s partnerjem o načinu uresničevanja posameznih določb, tako nas tudi tu čaka še veliko dela in realnega vrednotenja možnih načinov in poti za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov. Gospod minister je že omenil, da je to vprašanje, ki neposredno zadeva energetiko, proizvodnjo električne energije v Republiki Sloveniji, kajti tam je največja emisija. In to so vprašanja, ki bodo zahtevala zelo poglobljeno razpravo v mnogih delovnih telesih našega državnega zbora. Zato bi rad poudaril, da si brez nacionalnega programa zmanjšanja toplogrednih plinov ne moremo ustrezno organizirati ne razprave, ne bodočega dela, ne finančnih virov za implementacijo sprejetih obveznosti. Zato se mi zdi, da bi veljalo ob tem današnjem ratificiranju in ob dodatnem sklepu, o katerem bomo glasovali, izreči pričakovanje, da bomo nacionalni program zmanjšanja toplogrednih plinov dobili še v tem letu, ne pa nekje v daljni prihodnosti. Brez nacionalnega programa seveda ne bo šlo, zato je eden od sklepov odbora za zunanjo politiko tudi posredovanje strategije zmanjšanja emisij toplogrednih plinov iz leta 2000, kajti ta dokument zdaj velja. In soočenje z dokumentom, ki je po svoji vsebini dejansko že presežen, naj prispeva tudi k temu, da bi bil nacionalni program zmanjšanja toplogrednih plinov pripravljen čim prej. Rad pa bi opozoril tudi na dejstvo, da moramo ob ratifikaciji danes sprejeti tudi manjši amandma, ki ga je pred tem že sprejel odbor za zunanjo politiko. Hvala lepa.
Ja, imamo še dve razpravi. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Jaz sem dejansko zelo prijetno presenečena, kakšne odmeve je imel pač predlog zakona o ratifikaciji Kjiotskega protokola v vseh poslanskih skupinah. To kaže, da dejansko smo poslanci tudi naravnani nekako na prihodnost in da to, kar nam očitajo vsi, da se ukvarjamo samo z zgodovino in preteklostjo, da vendar znamo skrbeti tudi za prihodnost, ne samo nas, ampak tudi vseh ostalih. Rada bi se zahvalila predvsem ministru Kopaču, da je tako izčrpno povedal vse, kaj nas pričakuje v Sloveniji v naslednjih obdobjih. Pozdravljam čim prejšnjo izdelavo nacionalnega programa in izvedba akcijskega iz vsega tega. Seveda bi pa rad posebej opozorila na finančne posledice. Mislim, one so vendarle tukaj tudi v gradivu na en način opredeljene na podlagi mednarodne standardne klasifikacije in poročil, ki so. Pa vendar bi opozorila vse nas poslance, tudi ministrstvo,da to so prve ocene. Verjetno bodo posledice finančne mnogo večje, ko se bo problem na en način bolj odpiral in se bodo stvari razgrajevale. Tako bi opozorila na to, da proračuni naslednjih let bodo morali mnogo več pozornosti dati temu problemu in razreševanju sploh ekoloških problemov v Sloveniji. Tako bom pozdravila vse spremljajoče sklepe in tudi prizadevanje ministrstva, da na tem področju posveti več pozornosti, zlasti na finančnem delu. Hvala.
Hvala, kolegica Črnugelj. Prosim, kolega Kelemina, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Čisto na kratko. Glede na to, da je predlagan nek dodatni sklep. Tudi sam sem ob tej točki o tem razmišljal, sicer ga nimam na klopi, ne vem, kje je. Ampak kolikor sem slišal, mislim, da je sprejemljiv. Ob tem bi povedal samo to mogoče. Seveda pričakujem, da bo pač vlada izpolnila te svoje obveze, ki ji bo s tem dodatnim sklepom naložene, ker je to izredno pomembno. Bo pa resnično potrebno marsikaj v zvezi s tem narediti, tako kot je tudi sam minister govoril. Treba bo se spoprijeti z marsikaterimi ukrepi in tako naprej. To besedo je velikokrat uporabil, upam, da ne glede na že sprejeto zakonodajo in kjer so določene stvari seveda že upoštevane in predvidene o varni rabi energijein tako naprej oziroma o varčevalnih ukrepih in tako naprej in spodbujanje prek ekološkega sklada; skratka celo vrsto projektov se že izvaja pri nas. To je pozitivnoprav gotovo in upam, da bo tudi vse ostalo v zvezi z dodatnimi aktivnostmi s strani vlade in ministrstva pravočasno storjeno. Tako tudi pričakujem, da boste dali natančen program, kako bomo mi toplogredne pline v Sloveniji v tem obdobju, ki jih moramo, v teh letih do 2008 do 2012, kako bomo mi seveda te toplogredne pline zmanjšali. Tukaj bi mogoče opozoril na to, da bi bilo primerno, vsaj tako ocenjujem, da bi mogoče Slovenija zdaj, ko bo sprejela ta pomemben dokument, bo tako ali tako obvestila verjetno celotno svetovno javnost oziroma države, vse podpisnice in tako naprej, ampak da bi bilo tudi po moji oceni nujno, da bi državni zbor ali pa vlada pozvala Združene države Amerike k podpisu tega protokola in jih označila kot sebično državo, ki gleda samo na svoje gospodarske, ekonomske interese in ne upošteva teh svetovnih razmer na področju ekologije. Mislim, da bi tukaj moral državni zbor kaj narediti ali pa vlada in pozvati Združene države Amerike, da pristopi k temu protokolu. To je njena dolžnost kot največje velesile sveta - gospodarske, ekonomske, vojaške in tako naprej, da to spoštuje. Čebodo oni to kršili, potem bo to prav gotovo slab zgled za celotni svet. In tega si ne smejo dovoliti. To je treba odločno povedati in bi morali na tem področju nekaj storiti. To je moje osebno mišljenje. Zdaj, na kakšen način, je pa drugo vprašanje. Nisemsicer pripravil nekega dodatnega sklepa v zvezi s tem, pa kljub temu mislim, da je to dolžnost našega državnega zbora in pa tudi vlade kot take, oblasti, da v zvezi s tem nekaj naredi. Toliko. V zvezi s tem je povezano še marsikaj drugega. Če že govorimo o teh zadevah, je eden glavnih problemov, ki jih tudi jaz vidim, pa mislim, da marsikdo drugi, demografska politika, demografska eksplozija prebivalstva in tako naprej, tudi na teh področjih; seveda to ni vezano na to, ampak vseeno, tega problema ne bi smeli zanemariti. Skratka, veliko stvari nas na tem področju še čaka. Samo toliko. Kako bi pa zdaj to naredili? Če ima kdo kakršenkoli drug predlog, ker sem pač izzval neko pobudo, kako to zadevo sprožiti in opozoriti Ameriko na to pomembno vprašanje, bi pa prepustil mogoče tudi kolegom, da bi svetovali ali pa pomagali. Hvala lepa.
Kolega Germič, ste želeli besedo?
Hvala lepa. Torej, k razpravi me je spodbudilo razmišljanje gospoda Kelemine. Torej, sam sem se, bi rekel, kar odkar sem tudi v parlamentu, zelo zavzemal za to, da pride do ratifikacije Kjotskega protokola. Zdi se mi zelo pomembno tukaj opozoriti na dejstvo, da Slovenija kot država ima zelo velik ugled na področju varovanja okolja. In sam, glede na to, da sem imel priložnost sodelovati kot član ekipe Globe tako v razpravah v okviru Evropske unije kot na svetovnem srečanju, ki smo ga lansko leto imeli v Združenih državah Amerike, ko je bilo ravno to v imenu poslancev Državnega zbora Republike Slovenije, ravno predstavljena stališča Evropske unije in potreba po ratifikaciji Kjiotskega protokola, in kjer je pravzaprav tekla beseda med predstavniki različnih kontinentov pred vrhom srečanja v Bonnu lanskega julija. Tu mislim, da je bila Slovenija nekajkrat citirana kot država, kot mala država, ki pa ima na področju varovanja okolja tako na področju zakonodaje kot na področju ukrepov in tako pri organiziranju civilne družbe, ki je zelo pomembna na tem področju, zelo razvejano aktivnost. Seveda, obravnava Kjiotskegaprotokola ne pomeni samo delovanja in preprečevanja emisij toplogrednih plinov, ampak izredno pomembno stališče pri tem je, ki ga je treba uresničevati, integralni pristop implementacije okoljevarstvene politike na različnih sektorjih. To se mi zdi pomembno kot strategija, kajti tu so bila našteta področja, energetika, promet, ravnanje z odpadki, zelo pomembno področje je tudi kmetijstvo. Seveda pa je tu pomembno predvsem to, da se v naših glavah spremeni pogled na te probleme. Zato bo tudi zelo pomembno, ko bomo govorili o Aarhuški konvenciji, torej kjer gre za implementacijo soodločanja najširše civilne družbe pri posegih, ki bodo imeli potem pomembne učinke na okoljevarstvo. Moram reči, da je tudi tu Slovenija z zelo pomembnim ugledom kot država, z zelo razširjeno biotsko raznovrstnostjo in kot taka seveda ima tudi predstavnika v izvršnem odboru Globe Europe, kjer lahko aktivno sodeluje in predstavlja svoja stališča in svoje izkušnje na tem področju. Pomembna ukrepa, ki sta v Sloveniji že bila izpeljana, sta tudi integracija in implementacija v okviru pridružitvenih aktivnosti, kjer svoje aktivnosti izvajamo tudi z vključevanjem teh ukrepov v zakonodajo v fazi priključitve. In tu bi želel, da glede na to, da je kar mala udeležba v okviru Globlja tudi nas poslancev, da lahko konkretno naredimo tudi tako, da nas številčno okrepite v tem, bi rekel, združenju poslancev, tako da bomo lahko tudi tu uspeli zagotoviti tiste ukrepe in hitrejše implementacije ter aktivnosti, ki bodo prav gotovo potrebne za to, da bomo lahko kot Slovenija zmanjšali to, kar se od nas pričakuje. Mislim, da je naloga težka, seveda pa se da z ustreznimi ekonomskimi in fiskalnimi ukrepi zagotavljati tako gospodarski razvoj na eni strani kot varovanje okolja na drugi strani. Hvala lepa.
Kolega Juri.
Hvala. Zelo kratko. Pridružujem se razpravi kolega Kelemine. Redkokdaj se strinjava, ampak mislim, da poanta njegovega nastopa, da je treba poleg same ratifikacije, ki bo zelo močan signal mednarodni skupnosti in seveda z naše strani v našem malem prispevku tudi Združenim državam Amerike, je treba tudi to nalogo in ta pritisk vršiti znotraj instrumentov naše zunanje politike. Tako da bi sproti v vseh temah, ki jih odpiramo in ko se seznanjamo pod točko razno, opozorili na to našo pozornost in na potrebo, da največji onesnaževalec je ta, se prikloniti temu sporazumu. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Bernik.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod minister, kolegice in kolegi! Mislim, da je naša ratifikacija tega protokola samo prvi korak in ta zelo pomemben. Slovenija skupaj z drugimi državami Evropske unije zamuja. Če pravilno vem, je samo peščica držav v Evropski zvezi že ratificirala ta protokol. Vseeno, začeli smo dobro in upam, da bomo tako tudi nadaljevali. Seveda je pa tudi res, da tako v domači kot v mednarodni politiki je veliko sprenevedanja, dvoličnosti in tako dalje. Nekatere države, ki zelo govorijo o tem, kako bodo sprejemale protokol, še vedno odlašajo z ratifikacijo. To jasno kaže na to, da je vsaka država, ki ima ta problem, v dilemi, kako to stvar dostojno rešiti, glede na finančne in druge učinke. Ni mi pa jasno, kaj bo naša država oziroma ministrstvo storilo v času, ko pride do končne ratifikacije tega protokola, kar je pričakovano, kot razumem, letos v Južni Afriki. Kaj bomo mi naredili? Ali bomo čakali do končne ratifikacije in šele potem ukrepali oziroma začeli s koraki, ki jih od nas ta protokol zahteva? Poleg tega, kot razumem, je že bila novembra 2000 sprejeta strategija in kratkoročni akcijski načrt zmanjševanja emisij in toplogrednih plinov. Doslej še nismo dovolj slišali o pripravah za nacionalni energetski program, kot je bilo že rečeno, in bi človek želel malo več pojasnil o tej stvari. Poleg tega pa me je tudi zanimala opomba v tem poročilu, ki govori o trgovanju z emisijskimi dovoljenji na skupnem trgu v Evropski uniji. Ta dokument pravi, da bo uvedba skupnega trga z emisijami od leta 2005 celo obvezna. Morda bi gospod minister lahko nekoliko več povedal o tej stvari, če je to aktualno in kaj misli Slovenija pri tem doseči. Hvala lepa.
Prosim, kolega dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsednik. Res sem vesel in z zadovoljstvom ugotavljam, da je v obravnavanju tega vprašanja v našem državnem zboru prišlo do nekega temeljnega soglasja o vseh vprašanjih, s katerimi se moramo tudi mi soočiti. Dejstvo je, kot je zdaj ravnokar omenil kolega Bernik, da je pristop k rešitvi vseh teh težav, s katerimi se danes človeštvo sooča, da je potrebno najprej, da vsakdo pomete pred svojim lastnim pragom. Če bo ta ratifikacija tudi to pomenila, se mi zdi ključnega pomena. Vsi tisti, ki danes soglašamo s tem, bomo silno pozorni, kako bo naša vlada resnično izvajala vse te stvari, da ne bomo tudi mi kot država predmet enakih ocen, sicer neke verbalne podpore, a ob dejstvih pa, da bomo zaostajali. Pozornost državnega zbora, kar se tiče izvajanja vseh teh obljub, ki jih bomo zdaj uzakonili s tem, da bomo ratificirali konvencijo, je ključnega pomena. Po drugi strani se pa tudi strinjam z bistvom predstavitve kolega Kelemina v tem smislu, da bi morali tudi mi kot državni zbor izraziti naše razočaranje nad tem, da ena od največjih držav, ki ima na svojem lastnem ozemlju močno ekološko gibanje, ki je bilo ključnega pomena, da je sploh do tega sporazuma prišlo, da trenutno zaostaja za tem in dejansko ni pripravljena tudi to ratificirati tako, kot pač je. Res je, delo je zelo težko, kot je opominjal kolega iz vrst LDS-a. Je težko, vendar pred 20 leti je bilo pa še težje, ker ni bilo poznavanja vsega. Zelo malo je bilo čuta, bilo je bolj predmet debat med eksperti kot pa neka jasna zavest, da je dejansko človeštvo kot tako, saj končno svet je danes ena velika vas, vsi smo državljani te poloble celotnega sveta in moramo tudi za to vsi skrbeti. Počasi se ta stvar prebuja. Z veseljem ugotavljamo, da je tudi do tega prišlo. Jaz bi predlagal, to je nenavadni predlog, gospod predsednik. Jaz bi priporočil, da prosimo gospoda predsednika državnega zbora, da naredi delovno skupino predstavnikov vseh parlamentarnih strank, da bi pripravili neko izjavo, v kateri bi mi pač izrekli naše razočaranje nad tem, kako se ta konvencija dejansko uveljavlja v posameznih državah. To bi posredovali kot stališče državnega zbora Republike Slovenije ob ratifikaciji te konvencije in bi to izjavo poslali tudi vsem našim kolegom širom sveta. Mislim, da je to nek konstruktivni pristop, da ne bo to ostalo samo pri besedah, da najdemo en skupni jezik in pa izrazimo naše razočaranje, naše upanje, da bodo vsi, ki so odgovorni, in to so vse države na svetu, dejansko tudi k temu pristopili. Če imajo takšne ali pa drugačne težave z določenimi aspekti te konvencije, naj pa pridejo z boljšimi predlogi, če jih sploh imajo, ne pa, da ta stvar zaostaja še in še. Jaz bi predlagal, gospod predsednik, da ustvarite delovno skupino iz predstavnikov vseh parlamentarnih strank, da bomo to izjavo oblikovali in jo tudi potem posredovali vsem našim kolegom, po vseh državah, seveda vključno Združenim državam Amerike. Hvala lepa.
Hvala lepa kolega dr. Bajuk. V državnem zboru že imamo tako skupino, sestavljeno iz vseh parlamentarnih strank. Gre za skupino v okviru Globe. Ta je umeščena v mednarodno združenje parlamentarcev. Vodi jo kolega Beuermann in mu dajem besedo. Želi se odzvati na vaš predlog. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Torej, naj rečem, da sem zelo vesel tega predloga spoštovanega kolega Bajuka. Res je tudi to, kar je bilo zdaj že omenjeno. Imamo parlamentarno skupino Globe, ki jo dejansko sestavljajo predstavniki oziroma poslanke in poslanci vseh poslanskih skupin. Že kolega Germič je delovanje te skupine omenil in tudi sam pozivam vse tiste poslanke in poslance, ki želijo, da se temu združenju, ki se zavzema za trajnostni razvoj in varovanje okolja in ki poskuša biti neke vrste okoljevarstvena vest tega parlamenta, da se nam priključite. Obljubljam, da bomo znotraj skupine Globe vsekakor sprejeli tako izjavo, kot jo kolega Bajuk predlaga. Hvala lepa.
Hvala lepa. Če bi se v okviru skupine Globe zmenili za vsebino take izjave, je treba dati seveda v proceduro pristojnemu delovnemu telesu, kajti teh pristojnosti skupina Globe nima, in potem po proceduri do državnega zbora. Še kdo? [[Ne.]] Potem zaključujem razpravo. Rad bi vas opozoril, da imamo pri predlogu tega zakona en amandma, ki je sicer redakcijske narave, vendar seveda obravnavamo ta zakon tako, kot da je vložen zakon po hitrem postopku, torej v prvi, drugi in tretji obravnavi. Mi smo zdaj zaključili prvo in prehajamo na drugo. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih skupaj razpravlja in glasuje o tistih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Tak sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina poslancev. Smo torej pri postopkovnem predlogu. Vabimo vse iz preddverja, da pridejo v dvorano. Tak predlog sklepa dajem na glasovanje. Glasujmo o postopkovnem predlogu! Prosim za mir! 48 navzočih. Prav toliko jih je ta sklep tudi podprlo. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Odbor za zunanjo politiko predlaga amandma redakcijske narave k 2. členu. Ker ne želi nihče besede, glasujmo o njem. Prosim, da se izrečete o amandmaju odbora za zunanjo politiko. 47 navzočih. 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj moramo glasovati še o členu v celoti. Glasujmo o členu v celoti! 50 navzočih. 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da člen sprejet. Lahko glasujemo o ostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Prosim, glasujemo o členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. 49 navzočih, prav toliko jih je bilo za. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo tudi to sprejeli. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Glasujemo. Naslov je sprejet. 49 navzočih, prav toliko za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Smo v tretji obravnavi. Želi kdo vložiti amandma k 2. členu? [[Nihče.]] Tako lahko ugotavljamo usklajenost. Lahko preidemo na odločanje o zakonu v celoti? [[Da.]] Glasujemo o zakonu v celoti, prosim. 50 navzočih, prav toliko za. [[Za je glasovalo 50.]] Ugotavljam, da je državni zbor Republike Slovenije soglasno sprejel ratifikacijo kiotskega protokola. Imamo predlog dodatnega sklepa, ki je redakcijsko popravljen; sprejel ga je odbor za zunanjo politiko. Glasi se: "Državni zbor poziva vlado Republike Slovenije, naj pripravi nacionalni program zmanjšanja toplogrednih plinov in ga posreduje v obravnavo državnemu zboru." Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Predlog dodatnega sklepa dajem na glasovanje. Prosim, glasujemo o predlogu dodatnega sklepa. Predlog je sprejet. 49 navzočih, prav toliko za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Smo pri 20. TOČKI DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI LETNEGA SPORAZUMA O FINANCIRANJU 2001 MED KOMISIJO EVROPSKIH SKUPNOSTI V IMENU EVROPSKE SKUPNOSTI IN VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE. Želi predlagatelj zakona besedo? Želijo besedo kvalificirani razpravljavci? Ker ne želi nihče razpravljati in ker niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena sklene, da bomo glasovali le o predlogu zakona v celoti. Glasujemo o tem postopkovnem predlogu. 47 navzočih, prav toliko za. [[Za je glasovalo 47.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Tako lahko preidemo na glasovanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo o predlogu zakona v celoti. 51 navzočih, 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Pri 21. TOČKI DNEVNEGA REDA imamo PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI DUNAJSKE KONVENCIJE O NASLEDSTVU DRŽAV GLEDE DRŽAVNEGA PREMOŽENJA, ARHIVOV IN DOLGOV. Želi predlagatelj besedo? Sprašujem, ali želijo besedo kvalificirani razpravljavci? [[Nihče.]] Potem bom dal najprej na glasovanje postopkovni predlog v skladu z 213. členom, da bomo glasovali o predlogu zakona v celoti. Ta predlog dajem na glasovanje. Glasujmo! Na glasovanju je postopkovni predlog. 46 navzočih. 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Zato lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujmo o predlogu zakona v celoti! Zakon je sprejet. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Prav toliko ga je tudi podprlo. Nihče mu ni ugovarjal. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog zakona v celoti sprejet. Prehajamo na 22. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O MEDSEBOJNI UPRAVNI POMOČI ZA PREPREČEVANJE, ODKRIVANJE IN ZATIRANJE CARINSKIH KRŠITEV MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJO IN VLADO ITALIJANSKE REPUBLIKE. Zakon je v proceduro v državni zbor sprejela vlada. Ne želijo besedo. Želijo besedo drugi kvalificirani razpravljavci? [[Nihče.]] Tudi zdaj dajem najprej na glasovanje postopkovni predlog v skladu z 213. členom, da bomo glasovali o zakonu v celoti. Glasujmo! Glasujmo o postopkovnem predlogu! 50 navzočih. 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Tako lahko preidemo na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujmo o zakonu v celoti! 47 navzočih. 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je državni zbor zakon sprejel. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Smo pri 23. TOČKI DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI POGODBE MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE HRVAŠKE O UREDITVI STATUSNIH IN DRUGIH PRAVNIH RAZMERJIH, POVEZANIH Z VLAGANJEM V NUKLEARNO ELEKTRARNO KRŠKO, NJENIM IZKORIŠČANJEM IN RAZGRADNJO IN SKUPNO IZJAVO O PODPISU POGODBE MED OBEMA VLADAMA O UREDITVI STATUSNIH IN DRUGIH PRAVNIH RAZMERJIH, POVEZANIH Z VLAGANJEM V NUKLEARNO ELEKTRARNO KRŠKO, NJENIM IZKORIŠČANJEM IN RAZGRADNJO. Kolegice in kolegi! Dolžan sem vas obvestiti o naslednjem. Ustavno sodišče Republike Slovenije je 20. tega meseca državni zbor obvestilo, da je v skladu z drugim odstavkom 160. člena ustave tretjina poslancev državnega zbora vložila predlog za mnenje o skladnosti z ustavo pogodbe med vlado Republike Slovenije in vlado Republike Hrvaške o ureditvi statusnih in drugih pravnih razmerjih, povezanih z vlaganjem v Nuklearno elektrarno Krško, njenim izkoriščanjem in razgradnjo. Glede na to, da je državni zbor vezan na mnenje ustavnega sodišča, ni pogojev za obravnavo te točke dnevnega reda. Zato na podlagi drugega odstavka 73. člena poslovnika državnega zbora predlagam, da se ta točka preloži na eno izmed naslednjih sej zbora. O tem predlogu lahko skladno s petim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora svoje stališče predstavijo predstavniki poslanskih skupin, razprava poslancev pa ni mogoča. Želi kdo odpredstavnikov poslanskih skupin besedo? [[Ne.]] Glasujemo o predlaganem sklepu, da to točko prestavimo na eno izmed naslednjih sej zbora. 50 navzočih, 49 za, eden proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Kolegice in kolegi, prehajamo na 24. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O IZVRŠEVANJU KAZENSKIH SANKCIJ. Z nami so predstavniki vlade, ki je vložila predlog zakona v državni zbor. Obravnavali ga bomo po skrajšanem postopku. Počakal bom za pol minute; predstavniki vlade spremljajo sejo državnega zbora v svojih prostorih v državnem zboru, tako da jih prosim, da če želijo nastopiti z uvodom pri tej točki, pridejo v dvorano, sicer bomo nadaljevali obravnavo. Prav. Potem bom dal besedo odboru za notranjo politiko, ki je ta predlog obravnaval kot pristojno delovno telo. Predsednik, kolega Lavrinc jetukaj. Želite besedo? Imate jo.
Sicer je bil za poročevalca določen gospod Kangler, vendar je zadržan. [[Oglašanje iz klopi.]] Izvoli, imaš besedo.
Prosim.
Hvala za besedo. Verjetno je predsednikova beseda večja od podpredsednikove, zato sem mu dal prednost. Ampak kljub temu dovolite, da podam poročilo odbora za notranjo politiko, ki je predlog zakona obravnaval 20. junija. Predstavnik predlagatelja je uvodoma predstavil zakonski predlog in dejal, da je cilj predlagane novele predvsem uskladitev sedanje zakonske ureditve z ustavno odločbo. S predlaganim sprejemom bo odpravljeno neenakopravno obravnavanje oškodovancev, katerih zahtevki temeljijo na zakonu o denacionalizaciji, z oškodovanci, katerih zahtevki temeljijo na zakonu o izvrševanju kazenskih sankcij. Hkrati predlagatelj določa tudi, da za take zahtevke, za katere na novo ureja pravno podlago, zastaralni rok začne teči z dnem uveljavitve zakona. Uveljavitev zakona bo po mnenju predlagatelja zahtevala določena finančna sredstva, ni pa še mogoče predvideti niti števila niti višine zneska. Odbor je sprejel naslednji sklep: "Odbor državnega zbora Republike Slovenije za notranjo politiko predlaga državnemu zboru, da po skrajšanem postopku obravnava in sprejme predlog zakona o spremembah zakona o izvrševanju kazenskih sankcij v predloženem besedilu." Prav tako na podlagi splošne razprave odbor za notranjo politiko predlaga državnemu zboru, da sprejme še naslednje sklepe: "Državni zbor Republike Slovenije nalaga vladi Republike Slovenije, da v roku treh mesecev pripravi in državnemu zboru predloži celovito poročilo o vseh pravnih podlagah za popravo krivic, ki jih je doslej sprejel državni zbor, o njihovi medsebojni usklajenosti, o odprtih vprašanjih in problemih pri njihovem izvajanju, o materialnih obveznostih, ki jih bo morala prevzeti država na podlagi teh predpisov, in o vladi doslej znanih dodatnih zahtevah, ki jih v zvezi s popravo krivic postavljajo tuje države ter razne skupnosti in združenja v državi. Vlada naj na podlagi tega celovitega poročila pripravi tudi morebitno oceno in predloge v zvezi z aktivnostmi, ki bi bile potrebne zaradi razreševanja nejasnih ali neurejenih vprašanj ter nesprejemljivih posledic uveljavljenihrešitev, ki jih bo ugotovila v svojem poročilu". Hvala.
Hvala lepa poročevalcu odbora za notranjo politiko. Sekretariat? Ne želi besede. Predstavniki poslanskih skupin? Kolega Potrč, v imenu Združene liste socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov podpira predlog zakona in meni, da je ugotovitve ustavnega sodišča Republike Slovenije treba na korekten način, kakor je to predlagala vlada, vgraditi v zakon. Ustavno sodišče je namreč ugotovilo, da bi bile pravice do poprave krivic različne med upravičenci po zakonu o izvrševanju kazenskih sankcij in po zakonu o denacionalizaciji, če bi imeli do odškodnine za nezmožnost uporabe premoženja pravico šele od vložitve zahtevka za povrnitev škode, ne pa od pravnomočnosti sodne odločbe, s katero je bila razveljavljena odločitev, ki je bila posledica spremembe premoženja. Prav je, da to sprejmemo. Ob tem, kot je običaj, je vlada morala opozoriti tudi na eventualno oceno finančnih posledic. O tej oceni finančnih posledic ne govorim zato, da bi ocena lahko kakorkoli vplivala na meritorno odločitev. Ne more. Mi odločitev takšna, kot je predlagana, moramo sprejeti, je pa prav, da to oceno vemo. Vlada nasje opozorila, da točne ocene o tem ne more dati, da je informirana, da je doslej vloženih na ta ali drug način 261 zahtevkov, da je na državnem pravobranilstvu že 37 tožb od teh 261, da je pa 8 primerov od teh 261 mogoče materialno oceniti. In ko je materialno ocenila 8 od teh 261 primerov, se pravi približno eno tridesetino, je ugotovila, da je vrednost povečane obveznosti države, potencialne ne še odločene, cca. 27 milijard tolarjev. Jaz ne želim reči, da se da to primerjati, samo če bi to številko spremenili v tridesetkrat več, v sorazmerju z zahtevki, bi bil to ogromen znesek. Ne trdim, da je takšen, ampak v teh osmih primerih od 261 zelo visok je. To in dejstvo, da smo na matičnem delovnem telesu pogosto soočeni s spremembami in dopolnitvami predpisov,ki jih je ta državni zbor sprejel za popravo krivic, in ob dejstvu, da pogosto spreminjamo te odločitve, hkrati dobivamo poročila, ki kažejo na relativno velik ali enormno velik obseg materialnih obveznosti, vendar so ta poročila tudi parcialna, nikoli celovito dana, da dobivamo tudi nekatera opozorila o ne dovolj korektnem ravnanju pri izvajanju teh zakonov; vse to nas je spodbudilo, da smo v matičnem delovnem telesu na predlog naše poslanske skupine sprejeli sklep, ki ga je poročevalec, gospod Kangler, tudi citiral. Rad bi samo nekaj stavkov v podkrepitev pomena tega sklepa povedal. Mi imamo v državnem zboru sprejeto vrsto zakonov, ki jih lahko štejemo v sklop poprave krivic: od zakona o denacionalizaciji, ki smo ga prvega sprejeli, zakona o izvrševanju kazenskih sankcij, zakona o skladu za poplačilo vojne odškodnine, samem zakonu, ki nosi naslov Zakon o popravi krivic. V ta sklop sodi tudi zakon o žrtvah vojnega nasilja in še bi bilo mogoče kaj naštevati. Ti zakoni so se sprejemali v različnem časovnem obdobju in so na različen način urejali popravo krivic. Nimamo enotne ureditve teh vprašanj, zato tudi vedno znova ali samostojno ali po odločitvah ustavnega sodišča spreminjamo roke, v katerih je mogoče vlagati zahtevke, ali pravice, ki iz teh zakonov izhajajo. To ni dobro, ker ustvarja negotovost pri upravičencih, in to ni dobro, ker ustvarja negotovost tudi pri državi oziroma obveznostih, ki jih na tej podlagi ima država. Hkrati s tem dobivamo informacije v državni zbor in v matično delovno telo, ki jih pa v državnem zboru v zadnjem času vse manj obravnavamo, ki kažejo na velike materialne ali pa potencialne materialne obveznosti na tej podlagi. Eno so obveznosti na podlagi zakona o denacionalizaciji in najmanj, kar je mogoče reči, od časa, ko je bil zakon sprejeman, do današnjega dne, se je skupna obveznost od 400 milijard tolarjev povečala na prek 650 milijard. Trdim, da mnogo več, ampak to je uradna ocena vlade. Slovenska odškodninska družba, ki je zavezanec za plačilo obveznosti za izdane, bi rekel, vrednostne papirje, ko ni šlo za vračanje v naravi, nas že nekaj let opozarja, da pokritja za izpolnjevanje teh obveznosti ni. Nekaj let nas že na to opozarja in mi v državnem zboru, bi rekel, zelo na tiho to stalno sproti vzamemo na znanje, skrbi nas pane. Prav je pa povedati, da nas odškodninska družba opozarja, da od leta 2006 oziroma 2007 najmanj deset let nima nobenega pokritja za izpolnjevanje obveznosti, katerih red velikosti v posameznih letih je tudi do 100 milijard tolarjev, kar bo morala država zagotoviti iz državnega proračuna, če bodo take obveznosti in pravice po zakonu naprej ostale. Pa trdi, da to ni dokončen, bi rekel, obračun. Poleg tega nas je pravobranilstvo seznanilo, da je ta moment v okviru državnega pravobranilstva države evidentiranih prek 600 milijard zahtevkov za obveznosti države, ki so v teku. Koliko bodo iztožene ali ne, nihče ne ve, ampak red velikosti je ogromen. Poleg tega nas je državno tožilstvo na podlagi naših zahtev v odboru za notranjo politiko opozorilo, da je na podlagi zakona o kazenskem postopku od 812 primero umaknilo 617 obtožnic, ki mnoge od teh imajo kot ostanek kazni zaplembo premoženja in prihaja zahteva za povrnitev škode: ali v naravi ali v denarnih obveznostih države v poštev. Zatiskali bi si oči, če ne bi povedali in vedeli, da mnoge skupine državljanov dodatno postavljajo zahtevke. Znani so zahtevki za povrnitev materialne škode, povzročene med 2. svetovno vojno. Tudi v državnem zboru poslanke in poslanci jih imamo. Obravnavajo se že nekaj časa. Vložen je celo, v vednost poslankam in poslancem, nek osnutek zakona: minimalen red velikosti povračila teh zahtevkov je cca. 25 milijard tolarjev. Vemo, da nosilci stanovanjske pravice v denacionaliziranih stanovanjih postavljajo svoje zahtevke. Ko v vladni proceduri razpravljamo o spremembah in dopolnitvah stanovanjskega zakona, tudi ministrstvo, ki ta zakon pripravlja, samo ugotavlja, da v nekem delu minimalno poprava krivic tudi tem bo potrebna. Red velikosti je minimalno tudi milijardo in več, lahko bo tudi bistveno večji, če bi se njihovim zahtevam ugodilo. Še bi se dalo konkretne primere naštevati, ki pač kažejo na to, da je še potencialno kar precej vprašanj, ki so tudi v državnem zboru odprta. Konec koncev tudi v zvezi z zakonom o grobiščih, pa še o čem Naše mnenje je, da bi bilo prav, da državni zbor dobi o tem enkrat celotno sliko. Zato je predlagan v matičnem delovnem telesu in soglasno podprt ta sklep. Zato predlagam, da ta sklep podpre tudi državni zbor, zato da bomo informacijo o tej resni in odgovorni problematiki dobili, da bomo končno izvedeli, kolikšen je še en del javnega dolga, ki ga imamo, in kako ga bomo uspeli pokriti ter kako se bomo organizirali, da ga pokrijemo, ker je neodgovorno, da odločitve sprejemamo, odgovornost za izvedbo pa prelagamo na kasnejše generacije in zatiskamo oči in ušesa pred tem dejstvom. Hvala lepa.
Hvala. Še katera od poslanskih skupin? [[Ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Nihče ne želi razpravljati, zato zaključujem splošno razpravo. Kolegice in kolege pa vabim iz preddverja v dvorano. Smo sredi odločanja o predlogu zakona po skrajšanem postopku. Trenutek bom počakal. Rad bi vas obvestil, da ni vloženih amandmajev, tako da lahko na podlagi in v skladu s peto alineo 189. člena poslovnika razpravljamo in glasujemo o vseh členih skupaj. Prosim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Še pol minute bom počakal, potem bom dal na glasovanje in ugotovil, ali je državni zbor sklepčen ali ne. Dobro, odredil bom deset minut odmora. Najprej bom ugotavljal navzočnost. Prosim, glasujemo o amandmajih, tako kot sem prej povedal, v celoti. Glasujemo. Odrejam deset minut odmora. Nadaljujemo [[...]]Prosim? Dvakrat. Pardon, moram formalno dvakrat. Še enkrat, drugič. Se opravičujem. Prosil bi vse sekretarje in vodje, tudi osebno bom poskušal zdaj povabiti, kolikor bom mogel, kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Nadaljevali bomo ob 12.30 uri.
Vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorani. Prosim kolegice in kolege, počakal bom še minuto. Rad bi vas obvestil, da bomo v tretje glasovali o postopkovnem predlogu, da bi glede na dejstvo, da niso vloženi amandmaji k predlogu zakona, odločali o vseh členih skupaj, to bo postopkovni predlog, potem pa bomo odločali o vsebini vseh členov. Bom počakal še nekaj sekund, ker smo na meji, da ne bi bilo kaj narobe. V dvorani nas je 48. Ali lahko prosim vse za pozornost pri glasovanju? Kolegice in kolegi! Smo pri tretjem odločanju o postopkovnem predlogu, da glasujemo o vseh amandmajih, o vseh členih skupaj. Glasujemo o postopkovnem predlogu. Prosim, glasujemo. 49 navzočih. 43 za, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Postopkovni predlog je sprejet. Zato lahko zdaj odločamo in razpravljamo o vseh členih skupaj. Glasujemo. Prosim, če ste pozorni. 48 navzočih. 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Člene smo sprejeli. Zdaj lahko preidemo na glasovanje in odločanje o naslovu. Odločamo o naslovu zakona. Glasujemo. 49 navzočih. 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Naslov smo sprejeli. Smo v tretji obravnavi. Ugotavljam, da je k predlogu zakona v drugi ni bil sprejet noben amandma, zato tudi v tretji ni mogoče vložiti amandmajev na besedilo. Tako prehajamo na odločanje o predlogu zakon v celoti. Nihče ne želi razpravljati. Dajem ga na glasovanje. Glasujemo o predlogu zakona v celoti. 47 navzočih. 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon sprejet. Odbor za notranjo politiko predlaga sklep, dodatni sklep državnemu zboru. Želi kdo o njem besedo? [[Nihče.]] Predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. 48 navzočih. 42 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je dodatni sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 25. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREDLAGANJU KANDIDATOV IZ REPUBLIKE SLOVENIJE ZA SODNIKE MEDNARODNIH SODIŠČ. Želi vlada pri tem besedo? [[Ne želi.]] Odbor za notranjo politiko, ki je obravnaval ta predlog zakona? [[Prav tako ne.]] Kvalificirani razpravljavci? [[Ne.]] Poslanke in poslanci? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje, v skladu s hitrim postopkom. Najprej bom predlagal postopkovni predlog, da po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravljamo in glasujemo skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Ta postopkovni predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. Še enkrat - kolegice in kolegi, v dvorani nas je dovolj - dajem na glasovanje postopkovni predlog v skladu s 189. členom. Glasujemo. 47 navzočih, 43 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je postopkovni predlog sprejet. Tako zdaj lahko preidemo na odločanje o posameznih členih in vloženih amandmajih. Imamo en amandma, to je amandma odbora za notranjo politiko, za novi 2.a člen. Odpiram razpravo o njem. Nihče ne želi razpravljati. Predlog za novi 2.a člen dajem na glasovanje. Glasujemo. 47 navzočih, 39 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo ta predlog sprejeli. Zdaj bomo odločali o ostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Smo sredi glasovanja. 46 navzočih, 40 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. V razpravi je naslov zakona. Prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo. 48 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Smo v tretji obravnavi. 2.a člen je odprt. Želi predlagatelj vložiti amandma? [[Ne.]] Tako smo zaključili razpravo in odločanje o amandmajih. Je porušena medsebojna skladnost? [[Ni.]] Lahko odločamo o zakonu v celoti. Na glasovanje dajem zakon v celoti. Glasujemo. Glasujmo o zakonu v celoti! 49 navzočih. 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je državni zbor zakon sprejel. Prehajamo na 26. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O OMEJEVALNIH UKREPIH. Ali vlada, kot predlagatelj želi besedo? [[Ne.]] Kvalificirani razpravljavci? Odbor? Sekretariat? Poslanske skupine? Vabim k besedi poslanke in poslance. Nihče ne želi razpravljati. Ker k temu zakonu ni vložen noben amandma, tako bi v skladu s peto alineo 189. člena dal v razpravo in odločanje postopkovni predlog, da odločamo o vseh členih skupaj. Zdaj bom dal na glasovanje najprej postopkovni predlog. Glasujmo o tem postopkovnem predlogu. Prosim. Smo sredi glasovanja. Ta predlog smo sprejeli. Od 50 navzočih 47 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Zdaj lahko odločimo o vseh členih skupaj. Nihče ne želi besede, zato bomo odločali o vseh členih skupaj. Glasujmo! Smo sredi glasovanja. 49 navzočih. 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo člene sprejeli. Naslov zakona. Naslov zakona dajem v odločanje. Glasujmo! Smo sredi glasovanja. 49 navzočih. 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov sprejet. Ugotavljam, da k predlogu zakona v drugi obravnavi ni bil sprejet noben amandma, zato jih ni mogoče vlagati tudi v tretjem branju. Želi pred odločanjem še kdo besedo? [[Ne.]] Potem bomo zdaj z glasovanjem odločili o predlogu zakona v celoti. Glasujmo! Glasujmo o predlogu zakona v celoti! 50 navzočih. 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O POROŠTVU REPUBLIKE SLOVENIJE ZA OBVEZNOSTI JAVNEGA PODJETJA SLOVENSKE ŽELEZNICE D.D. IZ NASLOVA POSOJIL, NAJETIH ZA FINANCIRANJE VZDRŽEVANJA JAVNE ŽELEZNIŠKE INFRASTRUKTURE. O zakonu bomo odločali po hitrem postopku. Predlagateljica je vlada. Želi besedo? [[Ne.]] Odbor za infrastrukturo je obravnaval ta predlog zakona. Želi poročevalec besedo? Kolega Janc pravi, da ne. Sekretariat? Poslanske skupine? Poslanci in poslanke? [[Nihče.]] Zaključujem splošno razpravo. Imamo amandmaje, prehajamo na obravnavo ter na odločanje o posameznih členih in vloženih amandmajih. Odločanje bom vodil na osnovi pregleda, ki ste ga dobili 18.6. Imate proceduralni predlog, kolega Vizjak? Ne? Besedo želite. Besedo vam bom dal, prosim. Ali ste tako prijazni, da ne motite razprave? Smo torej sredi odločanja o amandmajih k vloženim členom. Smo pri 1. členu in vloženem amandmaju. Gre za amandma na amandma vlade. Kolega, mag. Vizjak je želel besedo. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, vem, da je petek, in vem, da se bliža konec, vendar ste tako hitro šli, ker sem želel le nekaj vprašanj postaviti vladi s tem tako pomembnim vprašanjem. Le prosil bi, da lahko to storim. Ne bom vzel tega dragocenega časa. Ste pa šli čez tole kot tisti najbolj brzi vlak, ki ga pri nas ni. Ali lahko zastavim nekaj vprašanj vladi v zvezi s to točko?
Samo da razčistimo. Tega vam ne morem dopustiti. Smo sredi drugega branja. Smo pri amandmaju na amandma vlade k 1. členu. Če želite v zvezi s tem postaviti vprašanja ali diskutirati, to možnost imate. Prosim.
Ja, bom seveda izkoristil to možnost in bom v zvezi s tem amandmajem postavil vprašanja vladi. Ja, seveda je v skladu z dnevnim redom. In sicer.
Amandma na amandma. Prosim.
Zanima me predvsem: Kolikšen je skupni znesek najetih dolgoročnih posojil Slovenskih železnic v obdobju od leta 1991 do leta 2001? Zanima me tudi: Kolikšen je skupni znesek izdanih garancij državnega proračuna za ta posojila, to se pravi posojila Slovenskim železnicam? To je zelo v kontekstu prvega amandmaja. In zanima me tudi, seveda: Kolikšen je skupni znesek odplačil? Koliko odplačil so neposredno opravile Slovenske železnice? In koliko teh, v katerih letih je bilo plačilo opravljeno v breme državnega proračuna oziroma koliko pogodb o spremembi garancij, izdanih po zakonu, je bilo s pogodbami prenesenih s Slovenskih železnic neposredno v breme, v plačilo, v breme državnega proračuna? In še, zelo pomembno. Na katerih postavkah državnega proračuna v bilancah A, B, C so bile izkazana odplačila posojil v breme državnega proračuna? Prosil bi na ta vprašanja in podvprašanja odgovor predstavnika vlade. Hvala.
Poglejte, kolega Vizjak. V skladu z vašo pripombo, da hitimo, vam bi vendar rekel, da ne tako, da bi kateregakoli od korakov pri odločanju preskočili. Tudi vedno si vzamem čas, da pogledam po dvorani, ali želi kdo besedo. Bila je možnost za razpravo poslanskih skupin, poslank in poslancev, pa je niste - ja, jaz lahko čakam tudi 5 minut, potem pa postanete vi neprijazni do mene, ker čakam 5 minut. Tako ste zadaj zastavili vprašanja, ki gredo čez diskusijo o vsebini 1. člena. Želi še kdo razpravo pri 1. členu in dveh vloženih amandmajih? Prosim, kolega Vizjak.
Sicer se strinjam, da verjetno ne more predstavnik vlade tega stresti iz rokava, teh podatkov. Tudi če bi jih tu nekaj začel navajati, bi verjetno bili, bi rekel, netočni, kajti ni vedel vnaprej. Zato se bom zadovoljil s pisnim odgovorom na to, tudi v smislu racionalizacije in opozoril z vaše strani. Vendar bi pa le rad zavezo vlade, da bom dobil odgovore na ta vprašanja, in jih, prosim, pričakujem v nekem doglednem roku. Hvala.
Bo vlada dala pisni odgovor na vprašanje? [[Bo.]] Hvala lepa. Želi še kdo besedo pri razpravi o 1. členu in dveh amandmajih? Prosim, kolega Drobnič.
Hvala lepa za besedo. Ravno 1. člen govori o znesku, za katerega naj bi dali poroštvo Slovenskim železnicam za najem kredita, torej za projekt, ki je za Slovenijo zelo pomemben. Gre za mednarodne povezave, gre za progo, ki nas povezuje z Avstrijo. Posodobitev prog je seveda nujnost, vendar iz informacij, ki so mi na razpolago, ugotavljam, da v preteklem letu praktično ni bilo namenjeno za rekonstrukcijo, za posodobitev nobenega denarja. Slovenske železnice so, kar se tiče finančnega stanja, na kolenih. Seveda, zadaj je država, ki lahko garantira železnice, kajti to je javna infrastruktura, to je javni promet, ki ga država mora imeti. Pri tem se državna podjetja, javna podjetja, pa tudi ostali obnašajo po svoje. Prevozi tovora gredo po cestah, s tem se obremenjujejo ceste, obremenjuje se zrak, pri prejšnji točki smo obravnavali problem izgorevanja fosilnih goriv. Znesek je izredno visok. Vse nepremičnine so pod hipoteko. Sedaj še nov kredit oziroma poroštvo. Iz finančne sposobnosti, kolikor nam je na razpolago, tega podjetja, iz njegovega nepremičninskega bogastva izhaja, da bo to poroštvo pravzaprav direktno padlo na državo, da se bo spremenilo v obveznost. To je samo še stvar časa. Zakon je lep, lepo napisan, samo kot poroštvo - to poroštvo, vam povem, se bo spremenilo v obveznost države, in to, po mojem mišljenju, še v obdobju, za katerega smo sprejeli proračun, torej leto 2002 in 2003. V zvezi s tem se torej ne zadovoljujem samo s pisnimi odgovori, ki bodo prišli po sprejetju - verjetno bodo kolegi poslanci in poslanke sprejeli ta sklep za poroštvo, ampak to nič ne pomeni - mi bomo dobili post festum odgovore na ta vprašanja, ki so za odločitev sila, sila pomembna. Sam menim, da bi morali imeti celo posebno razpravo v zvezi s stanjem Slovenskih železnic in v zvezi z razvojem Slovenskih železnic. To, kar se zdaj dogaja, ni v ponosSloveniji, daleč od tega. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? Želite, mag. Knez, besedo? Prosim, državni sekretar.
Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke! Hvala lepa za vprašanje. Želel bi komentirati vsebino vprašanja. Strinjamo se s tem, da je za področje slovenskih železnic, javnega podjetja Slovenske železnice, potrebna širša razprava in jim je treba nameniti več pozornosti. Zakon, ki je pred nami, pa govori o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti javnega podjetja za vzdrževanje javne infrastrukture. Osnove tega zakona so v dejstvu, da je infrastruktura v lasti države Slovenije. S temi sredstvi bo javno podjetje Slovenske železnice izpolnilo pogodbene obveznosti, ki so definirane med direkcijo za železniški promet in izvajalcem, javnim podjetjem Slovenske železnice. Obseg del je natančno definiran v letnem načrtu gradnje in ga bomo tudi na osnovi pogodbe zasledovali in spremljali. Hvala lepa.
Prav. Še kdo? Prosim, imate besedo, kolega Mamić.
Hvala lepa. Imam eno vprašanje. Pravzaprav sem to vprašanje postavil že na odboru za infrastrukturo, ko smo to obravnavali, pa nisem dobil odgovora. Namreč, za leto 2001 je bilo tega kredita 6 milijard 250 milijonov, letos 8 milijard 250, drugo leto tudi tako kot letos, menda. Pa me zanima, ali bo to vsako leto, to poroštvo, dokler smo živi, ali je kakšna vizija, da se bo to enkrat končalo. Če bo vsako leto in vsako leto po toliko milijard več, ne vem, kje je konec tega. Ne vem, zakaj se mi na to ni odgovorilo. Tudi, ko smo zahtevali, da se nam posreduje analiza vseh teh številk, smo dobili sicer pet, šest vrstic, tako na grobo napisano, kar meni dejansko nič ne pove. Tako enostavno se ne morem strinjati s tako politiko. Hvala lepa.
Prosim, še kdo? Prosim, kolega dr. Bernik.
Hvala, gospod predsednik. Človek se čudi, da pride vlada prositi za poroštvo za 8 milijard in pol, ne da bi resno utemeljila to zahtevo. Vsi vemo, da so državne železnice bankrotirane, da v takem stanju, kot so naše železnice, se mi zdi čisto nesmiselno govoriti o tem, da dajemo poroštvo, kajti to poroštvo ne bo nikdar vrnjeno. In če bi poslovne družbe tako poslovale, kot vidimo tukaj, bi že davno bile v konkurzu. In zakaj ne bi vlada, ko pride s takim predlogom, predložila celoten strateški načrt za naše železnice. In da bi to lahko tako zahtevo obravnavali v celotnem sklopu. To je pa, če smem tako reči, samo "flikanje" in zavajanje. Kajti, če glasujemo za 8 milijard in pol; kaj bomo potem čez eno leto ali pa dve morali še dodati oziroma še glasovati za dodatna posojila, ne da bi imeli kakršenkoli strateški načrt? In, mislim, sam osebno ne bom za to glasoval, ker če se vladi tako mudi, naj bi pa se potrudila, da nam predloži kaj bolj bistvenega, ne pa samo eno stran številk, ki ne povedo ničesar.
Prosim, kolega Kelemina.
Ja, hvala za besedo. Dejansko je ta 1. člen tako rekoč najpomembnejši, ker govori o tem, mislim, govori o višini glavnice, ki se bo najela za obvezna vzdrževanja železniške infrastrukture. Že na odboru sem tudi opozoril, da se ne strinjam s takim vrstnim redom predložitve določenih zahtevkov pred državni zbor v zvezi s politiko in prihodnost Slovenskih železnic. Večkrat sem na to že opozoril, mi bi morali imeti, kot je bilo že obljubljeno tolikokrat, da bo v državni zbor prišla tudi dokumentacija itn. - najprej, seveda, nacionalni program, vse ostale projekte itn. Na podlagi tega bi potem tudi lahko videli vizijo razvoja Slovenskih železnic in s tem tudi obveznosti, ki bodo iz tega sledile. Na odboru tudi nisem podprl predloga tega zakona in tudi tukaj ne bom, saj v bistvu ne gre samo za 8 milijard, gre tako rekoč v končni oceni za cca skoraj 14 milijard tolarjev. Koalicija, seveda, se tukaj čisto nič ne sekira. To so obveznosti, ki bodo sledile vsako leto. Tako je bilo obrazloženo. Vsako leto so približno takšne obveznosti za vzdrževanje železniške infrastrukture. In čeprav se te stvari prestavljajo v naslednja leta, recimo ta kredit zdajle do leta 2010, obresti pa sicer bo že treba začeti plačevati v letošnjem letu in tudi v letu 2003. Upam, da so ta sredstva zagotovljena - kakorkoli že. Zaradi tega, ker dejansko ni, čeprav je bilo s strani vlade zagotovljeno in tudi potem je odbor sprejel sklep, da morajo skupaj z rebalansom nacionalnega programa poslati v državni zbor še vsa ta pojasnila in vse dosedanje zadolžitve in predvidene zadolžitve in tudi sistem oziroma višino različnih obveznosti, ki jih bo treba v naslednjih letih odplačati. Skratka, prav zaradi nepravilnega vrstnega reda obravnavanja določenih zadevtudi tokrat verjetno tega zakona ne bom podprl. Je pa dejstvo - tudi nekako z nekim velikimi ali pa slabimi občutki, recimo, sprejemam to zadevo. Zato ker koalicija, predvsem koalicija, bi morala vedeti, kakšne so finančne posledice vseh teh predlogov zakona, ko lahkotno o teh stvareh odloča. Mislim, da to ni korektno. Ne vem, ali misli, da ji bi to nekdo plačal v prihodnosti: takrat, ko njih več ne bo, ali kako - ne vem. Skratka, zelo velika neodgovornost koalicije se kaže pri sprejemanju takšnih zakonov. Hvala lepa.
Hvala. Vidim, da nihče več ne želi razpravljati. Zato razpravo o tem členu zaključujem. Smo pri 1. členu. Imamo vložena dva amandmaja odbora za infrastrukturo in vlade. Najprej bomo glasovali o amandmaju na amandma vlade Republike Slovenije, ki ga vlaga odbor za infrastrukturo. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju na amandma vlade, ki ga vlaga odbor za infrastrukturo. Vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Drugič bomo glasovali o amandmaju na amandma vlade, ki ga vlaga odbor za infrastrukturo na 1. člen. Glasujemo. Prosim za pozornost! Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 1. členu. 49 navzočih, 42 za, eden proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je sprejet. Glasujemo o amandmaju vlade, ki vložen pod zaporedno številko 2 k 1. členu. Glasujemo. 49 navzočih, 42 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je sprejet. Glasujemo o 1. členu v celoti. 48 navzočih, 41 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 3.]] 1. člen je sprejet. Imamo predlog amandmaja za novi 1.a člen. Odpiram razpravo. Nihče ne želi razpravljati, zato jo zaključujem. Odločamo o predlogu za novi 1.a člen. Glasujemo o predlogu za novi 1.a člen. Počakal bom nekaj trenutkov. Mislim, da nas je v dvorani dovolj. Nimamo več veliko odločitev, povezanih s tem zakonom. Glasujemo drugič o predlogu za 1.a člen. Glasujemo. Glasujemo o predlogu za 1.a člen. 49 navzočih. 42 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] 1.a člen je izglasovan. Imamo amandma odbora k 2. členu. Ni razprave. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju odbora k 2. členu. Smo sredi glasovanja. 46 navzočih. 39 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 2.]] Amandma je sprejet. Glasujemo o 2. členu v celoti. Glasujemo. 48 navzočih. 41 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 3.]] Člen je v celoti sprejet. In končno imamo še amandma odbora za infrastrukturo in okolje k 3. členu. Nihče ne želi razpravljati. Glasujemo o amandmaju odbora k 3. členu. Smo sredi glasovanje. 47 navzočih. 42 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo o členu v celoti. Še enkrat bomo odločali o 3. členu v celoti. Prosim prijazno za pozornost. Drugič bomo odločali o 3. členu v celoti. Glasujemo. 48 navzočih. 42 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Člen je izglasovan. In ker k 4. členu ni bilo vloženih amandmajev, bomo glasovali o besedilu 4. člena v celoti. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Glasujemo o 4. členu v celoti. Smo sredi glasovanja. Še enkrat bo treba glasovati o 4. členu v celoti. Vabim kolegice iz predverja. Še enkrat bomo glasovali o 4., prosim za mir v dvorani. Ponovno, drugič bomo glasovali o členu 4 v celoti. Glasujemo. 51 navzočih. 44 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] S tem smo izčrpali glasovanje o členih in o vloženih amandmajih. Razprava o naslovu zakona. Prosim, kolega Petan.
Hvala za besedo. Bom čisto kratek. Mislim, da je to prava priložnost, da nekaj stavkov rečem o problematiki železniške infrastrukture.
Pardon, to je naslov zakona sedaj - ne o zakonu v celoti, o naslovu zakona, smo sredi drugega branja. Hvala, da ste sprejeli opozorilo. Zdaj odločamo o naslovu zakona, o zakonu v celoti ob koncu. Nihče ne želi več razpravljati. Naslov zakona dajem na glasovanje. Naslov zakona. Naslov je sprejet. 48 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Na odprte člene je mogoče vložiti amandmaje. Imamo člen 1, 1.a, 2 in 3. Smo v tretji obravnavi. Želi kdo vložiti amandmaje nanje? [[Ne.]] Potem odpiram razpravo o zakonskem predlogu v celoti. Zdaj pa dajem besedo kolegu Petanu.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Torej, želel sem povedati, da je pri nas to področje, po mojem in verjetno še po mnenju koga drugega, bistveno zapostavljeno. Dejstvo je, da v primerjavi z avtocestno strukturo, kjer se vlagajo milijarde dolarjev, na tem področju vsaj v parlamentu nismo imeli takšne priložnosti, da se na splošno seznanimo z razvojem, s plani železniškega gospodarstva. Zato mislim, da bi bilo prav, kar so že kolegi pred mano spomnili, da bi se v državnemzboru enkrat širše seznanili s to problematiko. Še posebej v zadnjem času, ko se v Evropi - če navedem konkretno - peti koridor modernizira, govori se o velikih gradnjah med Italijo in Francijo, o dolgih predorih, da bi se hitrost zvišala. Tudi mi smo v tem koridorju, vendar pri nas nekako sramežljivo govorimo o posameznih odsekih. Že dolgo govorimo o povezavi Kopra, govorimo o hitri progi [[...]]
Opozarjam samo, da to ni tema tega predloga. Razumem, kaj hočete povedati, prosim, če strnete.
Ne, ne, bom takoj. V bistvu bo to obrazložitev glasu. In nekako ne pridemo do nekega pravega dokumenta, ki bi imel res neko veliko težo. Zato sem dejal, da je v bistvu to področje pri nas zapostavljeno. Tu govorimo o 60 milijonih evrov, vse skupaj s krediti vred, in če to primerjamo z raznimi cestnimi odseki, je to mogoče za cestni odsek 10 kilometrov avtoceste. Menim, da to ni neka velika vsota, seveda je pa to vsoto treba tudi plačati pa poravnati pa nekdo jo mora plačati. Zato sev bistvu strinjam s kolegi, ki so dejali, da je treba enkrat o tem opraviti celovito razpravo, dolgoročni program, ker menim, kot sem že dejal, da je to področje pri nas bistveno zapostavljeno in mu ne posvečamo take pozornosti, kot bi jo morali. Morali bi bistveno več vložiti v to infrastrukturo. Zato se mi zdi, da je tudi tak predlog, ki je pred nami, dobrodošel za vzdrževanje teh naših magistralnih prog. Zato bom ta predlog podprl. Še enkrat pa povem, da podpiram ta predlog in mislim, naj vlada razmislio tem, da bi nas enkrat celovito seznanila s planom razvoja železniške infrastrukture. Hvala lepa.
Ali sem prav videl, kolega Drobnič, želite besedo? Prosim.
Ja, jaz bi ob tem izkazal veliko zaskrbljenost pri sprejemanju tega zakona. Zakaj? Očitno je neodgovorno ravnanje tistih, ki vodijo Slovenske železnice in neodgovorno ravnanje slovenske vlade. Glejte, prihajajo po poroštvo v zelo visokem znesku. Pri tem ne odgovorijo na osnovna temeljna vprašanja: Koliko je do zdaj danih poroštev? Koliko je obveznosti? Vsaj sumarno. Nismo rekli, da natančno v tolarjih. Kajti vsak, ki pride na banko po kredit, mora vedeti, koliko se je že zavezal, vsaj minimalno. Dvomim, da se gospodje zavedajo te teže. Morda celo vedo, ampak s tem ne pridejo na dan. Kajti breme je ogromno. In na tak način prihajati v državni zbor po poroštvo je res za mene neodgovorno početje. Saj to ni za 100 tisoč tolarjev. To je za več kot 8 milijard. Kakšna diskusija o tem, da bi se povečal proračunski deficit za 14 milijard. 14 dni ljudje skačejo po Sloveniji, vsi javni mediji objavljajo, tukaj pa mimo 8 milijard, 10 milijard. Že prej sem omenil, da bo to zagotovo padlo na državo. Zato ker vem, kakšna je finančna sposobnost Slovenskih železnic. To je resnično neodgovorno početje. In preložiti to zdaj na poslance in od njih pričakovati, če boš glasoval, si dober za Slovenske železnice, če nisi, potem nisi dober za Slovenske železnice. Jim ne želiš dobro. Jaz se bojim, da bo takšno razumevanje in takšno tolmačenje šlo v slovensko javnost. Ampak vedeti morate, zakaj jaz takšnemu početju nasprotujem. Nismo dobili odgovorov. Jaz sem nad, torej nad temi potezami, nad temi dejanji vlade zelo, zelo zaskrbljen.
Želi še kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o zakonu. Je usklajenost problematična? V redu. Prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Odločamo o zakonu, o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti javnega podjetja Slovenske železnice v celoti. Glasujemo. Glasujemo o zakonu. 49 navzočih, 42 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zakona je sprejet. Pri prejšnji točki o omejevalnih ukrepih me sekretariat, pa tudi nihče drug ni bil pozoren na to, niso me opozorili, da smo imeli dva amandmaja. Tako da, moram odpreti ponovno 26. TOČKO DNEVNEGA REDA in priti v drugem branju na odločanje državnega zbora o dveh vloženih amandmajih. To sta amandmaja vlade, oba redakcijske narave. Odpiram razpravo. Želi kdo o njima razpravljati. Imamo 1. člen in amandma. Najprej bomo dali k 1. členu v razpravo in odločanje amandma pod zaporedno številko 1 in potem še amandma pod zaporedno številko 2. Najprej glasujemo o amandmaju pod zaporedno št. 1. Prosim, glasujemo. 47 navzočih, 40 za, 1 proti. [[Za 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da smo ta amandma sprejeli. Glasujemo še o amandmaju pod zaporedno št.2. Prosim. Prekinjam glasovanje.
Prosim lepo, kolegi, tudi jaz ne vem, o čem glasujemo. Dajte, lepo prosim, še enkrat ponovite. Hitite, in preden mi vzamemo materiale iz svojih map, vi že naprej amandmaje, to ni možno.
Ugovor je sprejet, se opravičujem. Rekel sem, da se moramo, ker nisem bil opozorjen, nihče drug pa me tudi na to ni opozoril, odgovornost je seveda moja. K prejšnji točki, k zakonu omejevalnih ukrepih, moramo odločati v drugem branju o dveh vloženih amandmajih, sta sicer redukcijske narave, ki ju vlaga vlada k 1. členu. Gre za dopis generalnega sekretarjavlade, ki ga imate pred seboj, s 16. tega meseca. Vem, na displeju ni enak naslov. Bom počakal. Prosim, če torej glasujemo sedaj o amandmaju pod zaporedno št.2 k 1. členu. Prosim, kolega Školč, imate besedo. Prosim.
Hvala lepa. Gospod predsednik, ne da bi nasprotoval temu, da se odpravlja napaka, ampak to je situacija, za katero se ne spomnim, da smo jo že reševali na tak način. In sprašujem, ali je podlaga v poslovniku, da potem, ko je točka zaključena, ko je zakon sprejet, mi začnemo spet z drugo obravnavo.
Ni. Še enkrat povem, da sem bil potem, ko smo točko zaključili, opozorjen s strani sekretariata, da je prišlo do napake. Sekretariat me ni opozoril, vendar sem na koncu, kot rečeno odgovoren jaz, kot predsedujoči. Tudi nihče drug ni bil pozoren na to, ampak odgovornost je absolutno moja. Postopkovno je mogoče v skladu s poslovnikom odpreti ponovno razpravo, ker o amandmajih, ki sta bila formalno pravilno vložena, nismo odločali. Jaz se bom tudi potrudil, kolikor je to v moji pristojnosti, da se to nikoli več ne bo zgodilo. Smo torej pri amandmaju pod zaporedno številko 2k 1. členu. Dajem ga na glasovanje. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 1. členu. Še enkrat bom prosil za malo pozornosti. Prosim kolegice in kolege iz preddverja, če se nam pridružijo. Hvala lepa za vašo prijaznost. Še enkrat, drugič dajem na glasovanje amandma k 1. členu. Gre za amandma redakcijske narave, kot rečeno. Prosim, glasujemo. Smo sredi glasovanja. Ali lahko še enkrat glasujemo, ker so kolegi sedaj tu navzoči? Prosim, kolegice in kolegi. Še enkrat bom dal na glasovanje amandma pod zaporedno številko 2. Ali lahko prosim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Glasujemo. Prosim, smo sredi glasovanja. Prosim za vašo pozornost. 48 navzočih, 40 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Glasujemo o 1. členu v celoti, tako kot je bil spremenjen in dopolnjen z amandmaji. Glasujemo. 49 navzočih, 42 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Zdaj glasujemo še o 2. členu, kjer ni bilo vloženih amandmajev. Glasujemo. 48 navzočih, 40 za, eden proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da smo člen sprejeli. Glasujemo o naslovu zakona. Smo sredi glasovanja o naslovu zakona. 48 navzočih, 42 za, eden proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Smo v tretji obravnavi. 1. člen je odprt, želi kdo nanj vložiti dopolnila? [[Ne.]] Usklajenost? [[Ni problematična.]] Glasujemo o zakonu v celoti. Zdaj pa o zakonu v celoti. 46 navzočih, 41 za, eden proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Prosim službe, ki pomagajo voditi državni zbor, da so prihodnjič previdnejše. Na koncu je seveda vedno odgovornost predsedujočega in na koncu predsednika. Točka je zaključena. Smo pri 28. TOČKI DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O IZVAJANJU DOGOVORA O POLITIKI PLAČ ZA OBDOBJE 2002-2004. Želi vlada, ki je vložila predlog v obravnavo, besedo? Prosim, gospa državna sekretarka Belopavlovičeva, imate besedo.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Socialni partnerji so 10. junija podpisali dogovor o politiki plač za obdobje 2002-2004. Predlog zakona, ki je pred vami, sledi temu dogovoru, tako da ureja način usklajevanja izhodiščnih plač po splošni kolektivni pogodbi za gospodarske dejavnosti in kolektivnih pogodbah na področju gospodarskih dejavnosti, način usklajevanja minimalne plače in zajamčene plače, izplačevanje plač na podlagi uspešnosti, daje podlago ministru, pristojnemu za delo, da uredi način spremljanja gibanja plač ter predpisuje sankcije za kršitelje. Predlagam, da sprejmete predlog zakona skupaj z amandmaji matičnega delovnega telesa, ki so redakcijske narave in ki jih vlada podpira. Hvala.
To je bilo stališče vlade, ki je vložila predlog zakona. Obravnaval ga je odbor za zdravstvo. Želi poročevalec besedo? [[Ne.]] Sekretariat? [[Ne.]] Predstavnici, predstavnice ali predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Poslanke in poslanci? [[Tudi ne.]] Ali lahko zaključim splošno razpravo, da ne bo potem kakšnega ugovora? Lahko. Prav. Zaključujem splošno razpravo in glede na hitri postopek prehajam na odločanje v drugem branju in razpravo seveda o amandmajih in členih, h katerim so bili vloženi amandmaji. Najprej bomo odločali o postopkovnem predlogu, da bi skladno z drugo alineo 189. člena po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravljali in odločali o tistih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Ta sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih. To je postopkovni predlog. Glasujemo o tem predlogu. Glasujemo o postopkovnem predlogu. Še enkrat bom pozval kolegice in kolege. Zadnje pol ure dela imamo danes. Mislim, da nas je v dvorani dovolj, vendar bi morali pri tem odločanju o postopkovnem predlogu zares vsisodelovati. Glasujemo drugič o postopkovnem predlogu. Smo sredi glasovanja. Prosim za pozornost. 46 navzočih, 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ta postopkovni predlog je sprejet. Tako zdaj lahko prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Imamo pred seboj predlog vloženih amandmajev. Na enem listu. Vložen je bil 19. t.m. Smo pri amandmajih, ki so vloženi k 2. členu, to so amandmaji odbora za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide. Odpiram razpravo o njih. Ni razprave? Prav. Potem bomo odločali. Najprej odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 2. členu. Imamo vsi pregled pred sabo? Prav. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 2. členu. 46 navzočih, 39 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 1 sprejet. Prosim za malo pozornosti. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 2. členu. Glasujemo. 46 navzočih, 40 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 2 sprejet. Imamo še amandma pod zaporedno številko 3 k 2. členu. Glasujemo. Smo sredi glasovanja. 48 navzočih, 40 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tudi tretji amandma k 2. členu sprejet. Glasujemo o 2. členu v celoti. Glasujemo. 47 navzočih, 40 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen izglasovan. K 4. členu imamo amandma odbora. Odpiram razpravo. Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 4. členu. Glasujemo. 47 navzočih, 39 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o 4. členu v celoti. Glasujemo. 48 navzočih, 41 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 4. člen v celoti sprejet. Smo pri 5. členu in amandmaju odbora. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o amandmaju odbora k 5. členu. Prosim, smo sredi glasovanja. 47 navzočih, 40 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj glasujemo o 5. členu v celoti. Glasujemo o 5. členu v celoti. Še enkrat bomo morali glasovati. Počakal bom pol minute. Ali lahko prosim kolegice in kolege za zbranost? Smo pri 5. členu. Odločali bomo o besedilu člena v celoti, drugič. Glasujemo. Glasujemo drugič o besedilu 5. člena v celoti. 47 navzočih, 40 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Besedilo je izglasovano. Smo pri 8. členu. Imamo amandma odbora. Vidim, da ne želi nihče razpravljati. Prav. Zaključujem razpravo in dajem amandma odbora na glasovanje. Glasujemo o amandmaju odbora k 8. členu. Kolega Janc je prišel. Še enkrat, smo drugič pri glasovanju o amandmaju k 8. členu, v celoti. Prosim, glasujemo o besedilu 8. člena v celoti. 48 navzočih, 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Tako je izglasovan 8. člen v celoti kot je bil, amandma. O 8. členu v celoti. Prosim. 46 navzočih. 40 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Člen je izglasovan. Na koncu pregleda imamo še amandma odbora k 9. členu. Nihče ne želi razpravljati. Glasujemo o amandmaju odbora k 9. členu. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju odbora k 9. členu. 49 navzočih, 41 za, nihče, proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Izglasovan je. Zdaj še o 9. členu v celoti. Glasujemo o 9. členu v celoti. 46 navzočih, 41 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Tako smo zdaj izčrpali s sprejetjem 9. člena glasovanjeo amandmajih k členom, h katerim so bili izglasovani. Gremo na glasovanje oziroma na razpravo in glasovanje o ostalih členih. Ne želi nihče besede? Prav. Prehajamo na glasovanje o členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo o členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Prosim za pozornost. 49 navzočih, 44 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Preostali členi so sprejeti. Smo v razpravi o naslovu zakona. Glasujemo o naslovu zakona. Prosim. Smo sredi glasovanja o naslovu zakona. 48 navzočih, 43 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Naslov je sprejet. V tretjem branju opozarjam državni zbor, da so bili amandmirani še 2., 4., 5., 8., in 9. členu in da je mogoče nanje vložiti amandmaje. Je kdo za to zainteresiran? Ne. Nihče? Usklajenost? Je v redu? Glasovali bomo o zakonu v celoti. Glasujemo o zakonu v celoti. Smo sredi glasovanja o zakonu v celoti. Zakon je sprejet. Od 49 navzočih ga je podprlo 45 kolegic in kolegov, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] S tem zaključujem to točko, 28. točko dnevnega reda. Prehajamo na 29. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O DOHODNINI. Prosim? Samo hipec. Predlog proceduralni imate ali kaj? Prosim.
Vlada predlaga državnemu zboru, da preloži obravnavo navedenega predloga zakona na eno od jesenskih sej. Medtem bo vlada opravila nadaljnje usklajevanje s socialnimi partnerji. Ta predlog je tudi predložen pisno. Hvala.
Dobro, to je kvalificiran predlog vlade. Zato na podlagi drugega odstavka 73. člena poslovnika predlagam, da se ta točka preloži na eno izmed naslednjih sej, ne predlog vlade. Lahko poslanske skupine, če želijo, dajo svoje stališče glede tega. Nobena? Potem bomo glasovali o predlaganem sklepu, da se ta točka dnevnega reda prestavi na eno izmed naslednjih sej zbora. Glasujemo o tem predlogu. Prosim za pozornost. Glasujemo o predlogu. 49 navzočih, 42 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je ta odločitev o prenosu te točke na eno izmed naslednjih sej sprejeta. Hvala lepa. Smo pri 29. točki dnevnega reda ali v 29. točki dnevnega reda, v obravnavi 29.A TOČKE, to je PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O ZDRAVSTVENEM VARSTVU IN ZDRAVSTVENEM ZAVAROVANJU. Predlog zakona sem v obravnavo predložil sam. Ne želim besede. Sprašujem, ali želi besedo predstavnik odbora. Sekretariat? Predstavnik vlade? Poslanska skupina? Prosim. V imenu, se opravičujem, odbora, sem spregledal. Kolegica Simšičeva, v imenu odbora. Prosim, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovani predstavnik vlade in sekretariata! Nadomeščam predsednika odbora, ki je ta trenutek službeno odsoten in bi rada samo na kratko povedala, da je odbor za delo, družino, socialno politiko in invalide ter zdravstvo na svoji 12. izredni seji dne 18. junija obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Predlog je bil za skrajšanipostopek, ki ga je v proceduro vložila skupina poslancev. Po krajši razpravi, v kateri so sodelovali predstavniki poslanskih skupin, vlade in zavarovalnice je odbor predlog zakona podprl, predlagal nekaj amandmajev in predlaga državnemu zboru, da predlog, ki je v obravnavi po skrajšanem postopku, s predlogi amandmajev odbora v celoti podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. To je bila gospa poročevalka odbora. Sekretariat? Poslanske skupine? Imamo stališča. Najprej kolega Cukjati v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke in potem - sem prav videl? - kolega Drobnič. Prosim, najprej kolega Cukjati.
Hvala za besedo. Spoštovani predsedujoči! Spoštovani predstavnik ministrstva in prisotni! Čeprav čas hitro teče in želimo postoriti še marsikaj do zaključka te seje, bi vendarle opozoril na nekatere dileme. In sicer v teh spremembah gre za spremembo pravice otrok do zdravil z vmesne liste. Kdor to pozna, je to seveda predlog, ki ga pozdravljamo, tudi naša poslanska skupina, tako da bodo otroci, učenci, vajenci, študentje imeli dostop tudi brez dodatnega zavarovanja do tistih zdravil, ki so na vmesni listi. Naslednja novost je obvezno zdravstveno zavarovanje tudi za vojake. S tem pa posegamo v velike organizacijske zadeve zdravstvene službe na področju obrambe. Osnovna zdravstvena služba je sedaj v okviru ministrstva za obrambo bila samostojna, organizirana v vojski in je seveda oskrbovala vojake. Nikjer v obrazložitvi pa ni rečeno, kaj pomeni, če sedaj tudi vojaki postanejo del obveznega zdravstvenega zavarovanja oziroma padejo pod okrilje javne zdravstvene službe, ki se financira iz obveznega zdravstvenega zavarovanja. Torej tiste zdravstvene službe, ki ni pod okriljem ministrstva za obrambo, ampak pod okriljem ministrstva za zdravje. Tu gre za širše zadeve. Tu gre tudi za nova proračunska sredstva, kajti s tem bo postalo ministrstvo za zdravje odgovorno, organizacijsko odgovorno za javno zdravstveno službo, tudi na področju obrambe. In pa seveda vrsto stvari bo treba postoriti, da bo ta ideja, ki ji mi ne nasprotujemo, sploh zaživela. Ne vem, če se zavedate, v kaj se spuščamo; upam, da se predlagatelj zaveda. Tretje vprašanje, tretja novost je pravzaprav stara zadeva, in sicer se vračamo na prvotno dikcijo o pravicah iz naslova stroškov glede potovanja v zdravstvene namene. Menim, da je to eden od dokazov, kako slabo smo ravnali, ko smo parcialno šli reševat posamezen problem, ne da bi celostno pristopili k zdravstveni zakonodaji. Bojim se, da so tudi ti parcialni pristopi, ki sem jih omenil, res parcialni, in se bojim, da bomo jeseni zopet sprejemali nove spremembe tega zakona. Sama zamisel, da se vrnemo na prvotno izhodišče, je dobra, kajti takrat smo sprejeli napačno zadevo. V celoti gledano je predlog sprememb zakona dober, poslanci, socialdemokrati, ga podpiramo, vendar se bojimo, da je zopet parcialen pristop in končno je treba poudariti potrebo po celostni ureditvi zdravstvenega zavarovanja. Hvala.
Hvala lepa. To je bilo stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavila kolegica Ana Marija Tisovic. Prosim, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. [[...]] [[Nerazumljivo]] [[...]]v imenu poslanske skupine Nove Slovenije. Pred nami je zopet sprememba zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki posega v zakon na štirih področjih. Ta zakon je doživel že toliko sprememb in dopolnitev, da je skrajni čas, da se zakonodaje na področju zdravstva lotimo sistematično in jo posodobimo. Krpanje in popravljanje tega zakona po vzorcu, ki se ga prevečkrat poslužuje državni zbor, namreč po hitrem ali skrajšanem postopku, globoko posega v socialne pravice. Ko smo to storili s prevozi, posmrtninami in pogrebninami, se je pokazalo, da je to neracionalno. V dobrega pol leta že zopet razpravljamo o isti temi in tako zapravljamo čas. Že ob sprejemanju teh sprememb je poslanska skupina Nove Slovenije ostro nasprotovala in opozorila, da je na tem področju treba najti drugačne rešitve, vendar je bila preglasovana sprememba sprejeta. Drugo področje, na katerem so potrebne spremembe in dopolnila, je plačevanje in doplačevanje zdravil za otroke. Menimo, da si naša država mora privoščiti to, da da otroku vse najboljše glede njegovega zdravja. Ustavno sodišče je z odločbo 53/96 naložilo državnemu zboru, da uredi nekatere nejasnosti zdravstvenega zavarovanja vojaških obveznikov med služenjem vojaškega roka. V tem delu poslanska skupina Nove Slovenije posebej opozarja na tisti amandma, ki govori, da ima vojaški obveznik stalno prebivališče v Republiki Sloveniji. Po naših poizvedovanjih na ministrstvu za obrambo lahko služi vojaški rok tudi slovenski državljan, ki nima stalnega bivališča v Republiki Sloveniji. Teh je sicer malo, vendar ne bi bilo prav, da bi morali prav kmalu zopet popravljati zakon. Ustavno sodišče je tudi ugotovilo neskladnost 82. in 83. člena zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Pri določanju pravic po teh dveh členih prihaja do neusklajenosti veljavne zakonske ureditve z ustavno pravico do pravnega varstva. Popravki gredo v tej smeri, da to popravijo, istočasno pa v smeri prilagoditve postopkov racionalnosti in hitrosti. Poslanska skupina Nove Slovenije ne bo nasprotovala sprejemanju teh sprememb, ker so smiselne in potrebne. Vendar še enkrat poudarjam, da je treba pristopiti k ureditvi zakonodaje zdravstvenega varstva in zdravstvenega zavarovanja odgovorno in sprejeti zakonodajo, ki bo premišljena in dodelana. S tem bomo tudi mi pridobili čas, ker ne bomo nenehno imeli na mizi istega zakona s popravki in dopolnili. Hvala lepa.
V imenu poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, kolegica Danica Simšič. Ali želi potem še katera od poslanskih skupin besedo? Ne, prav.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov spremembe zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki jih je predlagal prvopodpisani Borut Pahor, podpira. Ta predlog zakona je bil vložen v parlamentarno proceduro že septembra leta 2000. Nato pa je skupina poslancev s prvopodpisanim Borutom Pahorjem, ki so se mu pridružili še Sonja Areh Lavrič, Sašo Peče, Silva Črnugelj in Danica Simšič, vložila nadomestilno besedilo, iz zelo preprostega razloga. Kajti konec decembra lanskega leta je bil na predlog vlade, ki je dobila predlog od zavoda za zdravstveno zavarovanje, ta zakon spremenjen v točkah pogrebnine, posmrtnine in povrnitev potnihstroškov, toda žal je dosegel ravno nasprotni cilj in namen, kot je bila želja. Zavoljo tega je skupina poslancev besedilo nadomestila in vložila tudi te spremembe ter jih vključila. Malce sem v nerodni situaciji, ker hkrati, ko razlagam v imenu poslanske skupine, govorim tudi kot sopredlagateljica, pa bi vendarle rada na kratko pojasnila, zakaj je do nekaterih sprememb prišlo, in upam, da mi bo to dopuščeno. Poleg temeljnega izhodišča tega zakona, da vsa zdravila, tudi z vmesne liste, za otroke v Republiki Sloveniji zagotovimo iz obveznega zdravstvenega zavarovanja tako, kot nam pravzaprav določa tudi konvencija o otrokovih pravicah Organizacije združenih narodov, ki zahteva za naše otroke najboljšo skrb, smo v nadaljevanju v spremenjenem besedilu potem vložili še tri spremembe. In sicer, vrnitev pogrebnin, posmrtnin in pa nadomestil potnih stroškov v prvotno stanje. Kajti izkazalo se je, da so nekateri podatki, ki smo jih dobili, po mnenju vlade, prek zavarovalnice in rešitve, ki so bile predlagane, povzročile pravzaprav največ škode tistim, katerim jo ne bi smele, socialno najbolj ogroženim, starejšim in pa tistim, ki imajo najdaljšo pot do zdravnika. V fazi usklajevanja z ministrstvom za zdravstvo in pa seveda tudi z nekaterim drugimi predlagatelji, s prvopodpisanim Gezo Džubanom, ki je zakon vložil kasneje za tem zakonom, in pa gospo Pozsončevo smo našli skupnorešitev in sprejeli še dve pobudi. Pobudo ministrstva za obrambo, da vključimo obvezno zdravstveno zavarovanje po zakonu tudi za tiste, ki služijo vojaški rok v vojaških formacijah, in ne samo za tiste, ki služijo vojaški rok kot civilno služenje vojaškega roka. Tega doslej ni bilo urejeno. Zato smo to v nadomestno besedilo tudi vključili. In pa vključili smo tudi odločbo ustavnega sodišča, ki bi morala biti že pred dvema letoma pravzaprav upoštevana, da se uredijo pritožbeni postopki v 82. in 83. členu. Vse to je zajeto. Nekaj v zakonu je tudi finančnih posledic, za katere verjamem, da bodo celo manjše, kot smo prvotno bili obveščeni od zavarovalnice. In zato bom tukajle končala v imenu skupine poslancev. Upamo, da bodo take spremembe, kot jih je podprl tudi odbor, sprejete. Zdaj pa samo še nekaj stavkov izrecno v imenu poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov. Veseli smo, da je ta zakon prišel na dnevni red. Veseli in zadovoljni smo, da se je izpolnilo, ne samo eno temeljnih programskih načel stranke Združene liste socialnih demokratov, zagotovilo brezplačnih zdravil za otroke, podprto tudi s strani civilne družbe, to je slovenskega odbora za Unicef z zbranimi nekaj tisoč podpisi, samo v nekaj dneh v tej akciji. In zato bomo zakon skupaj z amandmaji odbora podprli. Hvala lepa.
Želi še katera od poslanskih skupin besedo. [[Ne.]] Prosim, državni sekretar, mag. Vrhunec, želite besedo? Imate jo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Gospa Simšič je že dovolj široko predstavila spremembe zakona, tako jih jaz mogoče niti ne bi. Poudaril bi, da je vlada obravnavala te spremembe, jih podpira, tako kot predlagane dopolnitve, amandmaje odbora, matičnega odbora. Same spremembe so bile usklajevane oziroma pripravljene skupaj s strokovnimi službami ministrstva za zdravje. Mogoče samo toliko, da ne bi prišlo do napačnih interpretacij v zvezi, oziroma do napačnega razumevanja v zvezi z zagotavljanjem zdravstvenega varstva nabornikom, ki služijo vojaški rok. Do sedaj jim je bilo zagotovljeno zdravstveno varstvo, vendar v okviru pogodbenih odnosov z javnimi zdravstvenimi zavodi, pri čemer je vsaka zdravstvena storitev bila potem plačana s strani vlade oziroma ministrstva za obrambo. Zdaj celovito pač rešujemo to področje na ta način, da so ti državljani enako zavarovani kot ostali državljani, izenačeni s tistimi, ki služijo vojaški rok na civilni način. In seveda oblikovanega tako, da ne pomenijo dodatnih stroškov za javne izdatke. Kot je predstavila oziroma napovedala gospa Simšič, v fazi priprave mnenja k temu zakonu smo ponovno proučili finančne učinke zakona in izkazalo se je, da so nižji, kot so bili predstavljeni v prvi fazi. Naj povem, da finančni učinek določil v zvezi z zdravili je 140 milijonov. Potem je finančni učinek uskladitve z odločbo ustavnega sodišča do 100 milijonov. Tukaj gre za nove zaposlitve, ki bodo potrebne na zavodu za zdravstveno zavarovanje, ter vrnitev pravic v zvezi s povračilom potnih stroškov, pogrebnin in posmrtnin v prejšnje stanje. To bo pomenilo v stroških zavoda za zdravstveno zavarovanje enako, kot je bilo zapisano v predlogu, 530 milijonov, torej skupni učinek nekje okoli 800 milijonov tolarjev na letni ravni. Hvala lepa.
Besedo imajo zdaj poslanke in poslanci. Ne želi nihče več besede? Želite, dr. Cukjati. Prosim.
Hvala za besedo. Tokrat se bom oglasil kot posameznik. In sicer bi podal podrobnejše mnenje glede stroškov, ki jih prinaša sprememba zavarovanja vojakov. Ni res, da je sedaj opravljala javna zdravstvena služba zdravstveno varstvo vojakov. Opravljala je osnovno zdravstveno službo vojakov zdravstvena služba, ki je organizirana in vodena v celoti s strani ministrstva za zdravje oziroma ministrstva za obrambo. Opravljali so to službo in jo opravljajo zdravniki, ki so zaposleni na ministrstvu za obrambo, sestre, ki so zaposlene na ministrstvu za obrambo, ambulante, ki jih organizira, vzdržuje in opremlja ministrstvo za obrambo. Samo bolnišnično dejavnost je opravljala javna zdravstvena služba, recimo Klinični center po pogodbi z ministrstvom za obrambo. In včasih nekatera nadomeščanja in podobne stvari v osnovnem zdravstvu, v osnovni zdravstveni službi, namenjeni vojakom. S prenosom vojakov v okvir obveznega zdravstvenega zavarovanja pa prevzema država, minister za zdravje vso skrb za osnovno zdravstveno službo teh vojakov. To ni slabo. Vendar to pomeni ne samo skrb za kadrovske potrebe, zagotavljanje kadrov, ampak tudi za zagotovitev ambulantinih prostorov, opreme in tako dalje, to se pravi materialnih stroškov. Ti stroški pa niso vkalkulirani v zdravstveno zavarovanje. To so povsem novi investicijski stroški. To je povsem nova situacija, ki je seveda tukaj pač verjetno ne bomo rešili. Bi pa bilo dobro, da bi se s to novo finančno situacijo in novimi ekonomskimi pogoji, ki se bodo pojavili s prenosom dejavnosti v okvir ministra za zdravje, nekoliko bolj resno ukvarjali pozabavali. Toliko glede te pripombe. Menim, da se resnično v nekaterih zadevah nismo zavedali, kaj smo sprejemali spomladi oziroma takrat, ko smo parcialno reševali posamezna vprašanja o pravicah gledepotnih stroškov - no, mi smo se, res, nekateri, večina se jih ni zavedala - tako tudi sedaj, imam občutek, da vendarle kar na počez skušamo reševati nekatere stvari, ki imajo v ozadju vendarle širšo dimenzijo problematike, ki jo je treba paralelno reševati. Hvala lepa.
Kolega Drobnič.
Hvala lepa za besedo. No, odveč je poudarjati, kaj počenjamo v tem državnem zboru, da sprejemamo pravzaprav zakon, ki je že enkrat veljal, pa ga je potem vladajoča koalicija vsilila, nekega drugačnega, in zdaj spet na novo, pri čemer pa se nekaj dodaja, kar je ravno tako spotakljivo in problematično. Posredno pravzaprav ukinjamo oddelek zdravstvene službe v vojski in to se bo pokazalo tudi za problematično. Posledice bodo namreč takšne. Zato sem mnenja, da ta zakon, te spremembe niso primerne, razen seveda tistega vračanja v prejšnje stanje, kot smo ga imeli pred zadnjo spremembo, vse ostalo pa je premalo pretehtano. Ministrstvo za zdravje se očitno prehitro zaletava po hitrem postopku, s premalo premišljenimi odločitvami, in potem nam to vsiljuje v sprejem. Seveda ob tem ne bom glasoval za ta zakon, se bom vzdržal, ravno zaradi teh razlogov. Bil bi pa zelo vesel, če bi bil zakon sprejet v prejšnji varianti; tisto, kar se tiče zdravil za otroke, tisto pa smatram, da je primerno. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Drobnič. Želi še kdo besedo? Ne želi? Želite? Gospod državni sekretar, prosim.
Hvala lepa. Poglejte, želel sem samo toliko poudariti, da ne gre za zaletavanje ministrstva za zdravje, ampak je to usklajen predlog ministrstva za zdravje in ministrstva za obrambo. Naj poudarim, da je ministrstvo za obrambo že v preteklem letu predlagalo bolj racionalno ureditev vojaške zdravstvene službe oziroma zdravstvene službe v vojski, v okviru ministrstva za obrambo. Z nami so se kar nekaj časa pogovarjali. Ocenili smo, da dejansko je bolj primerno oziroma bolj učinkovito, stroškovno in na druge načine, da vključimo oziroma povežemo opravljanje te dejavnosti in na ta način tudi prispevamo k neki večji racionalnosti pri opravljanju zdravstvenih storitev.
Ura je 14.00. Zdaj moramo odločiti, ali bomo nadaljevali ali ne; v programu, načrtu dela tega ni. Potem bomo prekinili. Samo sprašujem, ali lahko zaključim splošno razpravo ali želi še kdo besedo. Lahko zaključim splošno razpravo? Kolega Drobnič, bi še vi razpravljali naprej? Ne, potem bomo to storili v sredo ob 10.00 uri. Prav. Torej, splošna razprava še ni zaključena. V sredo ob 10.00 uri bo državni zbor Republike Slovenije nadaljeval z danes prekinjeno sejo državnega zbora, pri 29. točki smo, pri predlogu zakona o spremembah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Do takrat vam želim vse dobro. Srečali se bomo v ponedeljek ob 20.00 uri, ko se bomo sešli na slavnostni seji.