Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani gostje! Prosim, da zasedete svoja mesta. Čakamo predsednika republike dr. Danila Türka in predsednika Državnega zbora. Spoštovana gospod predsednik dr. Danilo Türk in predsednik Državnega zbora gospod Germič, prijazno pozdravljena v Državnem zboru! / himna/
Proceduralno dajem besedo gospodu Jožetu Tanku.
Hvala lepa. Odšel je Vaclav Havel, pisatelj, politik, humanist, ki je pomembno zaznamoval evropsko zgodovino in tudi navdihnil slovensko pomlad. Poslovil se je velik Evropejec, borec proti komunizmu, borec za svobodo govora ter borec za človekove pravice doma in po svetu. Tako kot dr. Jože Pučnik v Sloveniji ali Leh Walensa na Poljskem je bil na čelu demokratičnih procesov, ki so, ko se je zbrala zadostna energija za prepotrebne demokratične spremembe, dokončno podrli berlinski zid, tako fizično kot v glavah Evropejcev. Predlagam, da se od velikega pisatelja in državnika poslovimo z minuto molka. / minuta molka/
Slava njegovemu spominu! Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, gospod predsednik! Besedo dajem gospodu Ljubu Germiču, predsedniku Državnega zbora, da nagovori poslanke in poslance. Gospod Germič, prosim.
Spoštovani gospod predsednik Republike Slovenije dr. Danilo Türk, lepo pozdravljeni na 1. seji Državnega zbora in hvala, da nas boste ob tej priložnosti tudi nagovorili. Spoštovane gospe in gospodje, novoizvoljeni poslanke in poslanci, dovolite, da pozdravim v domu demokracije tudi vas! Lep pozdrav predsedniku Državne volilne komisije! Spoštovani gospe in gospodje! Dovolite mi, da vsem novoizvoljenim poslankam in poslancem ob tej priložnosti čestitam za njihovo izvolitev. Ob prvih predčasnih državnozborskih volitvah ste pri ljudeh dobili zaupanje, da v naslednjem obdobju sprejemate rešitve, ki bodo pomenile boljše življenje vseh nas, da bodo bolje živeli naši otroci in da bodo bolje živeli tudi naši starši. Prihajate iz različnih okolij. S sabo prinašate različne izkušnje, različna znanja in različna spoznanja in naj ta različnost bogati ta visoki dom. Pri tem naj vas vodijo dobrobit državljank in državljanov, da boste iskali najboljše rešitve za izzive, ki niso samo izzivi naše države, ampak so danes tudi izzivi globalnega sveta. Prepričan sem, da imate dovolj znanja za to, da boste zmogli najti dobre rešitve, toda za modrost pri vašem odločanju, ki naj temelji na argumentiranih razpravah in kulturi dialoga ter strpnosti, uporabljajte vedno tudi srce, kajti le kombinacija vsega tega pomeni modrost pri odločitvah. Dovolite mi, da vam ob tem izrečem vse dobro. Veliko strpnosti, modrosti pri vašem delu in srečno vam želim! Hvala lepa. / aplavz/
Gospodu Ljubu Germiču, predsedniku Državnega zbora, se zahvaljujem za nagovor. Spoštovani poslanke in poslanci! Začenjam 1. sejo Državnega zbora, ki jo je na podlagi 81. člena Ustave Republike Slovenije sklical predsednik republike dr. Danilo Türk, ki bo Državni zbor tudi nagovoril. Gospod predsednik, prosim. / aplavz/
Spoštovani poslanke in poslanci, spoštovani visoki gostje, gospe in gospodje! Danes je pomemben dan. Pred očmi naše javnosti, naše države se konstituira državni zbor. Državni zbor, ki mu je ponujena enkratna priložnost, da odpre novo poglavje v naši zgodovini. Gre za priložnost in gre za nujnost. Potrebujemo resne spremembe. Odločitve, ki naj te spremembe v resnici omogočijo, pa so v veliki meri odgovornost prav tega državnega zbora. Pretekla tri leta so bila čas svetovne gospodarske krize, ki se nadaljuje in celo poglablja. Bila pa so tudi čas naših lastnih političnih in gospodarskih slabosti, nesoglasij in političnih blokad. Zato kljub nekaterim dosežkom, ki jih imamo doma in v sosedstvu, s sedanjim stanjem ne moremo biti zadovoljni. Potrebujemo spremembe in prelom z našimi slabimi praksami. Dejstvo, da državni zbor preteklega petega sklica ni dokončal svojega štiriletnega mandata je opozorilo, da je treba v prihodnje delati drugače in bolje. Toda poglejmo tudi spodbudne strani današnjega položaja. Teh ni malo in so pomembne. Najprej. Dobra volilna udeležba na nedavnih predčasnih volitvah v državni zbor je pokazala, da državljanke in državljani zaupajo v demokracijo in sposobnost politike, da poišče pravo pot iz krize. V časih, kakršni so današnji, je to močna zaupnica in velika odgovornost. Prejeti glasovi volivcev so izraz velikih pričakovanj in zaupanja – zaupanja, ki ga je treba upravičiti. Nadalje. V mednarodnih razvojnih primerjavah Slovenija uživa dober položaj. Naš državni dolg je med nižjimi v Evropi. Naš proračunski primanjkljaj je sicer zaskrbljujoč, vendar ga je v nekaj letih možno zmanjšati na ravni, ki jih predvideva fiskalni dogovor v okviru Evropske unije. Kazalci socialnega položaja nas uvrščajo v najbolj egalitarne in socialno pravične države v Evropi. Imamo razvito solidarnost, odgovornost in razumevanje med ljudmi. Vse to so prednosti, ki bodo pomagale pri iskanju poti naprej. In končno. Imamo priložnost, da dokažemo našo skupno politično zrelost. Ta je po mojem prepričanju večja, kot jo kažejo dnevnopolitični spori in medijsko atraktivne afere. Zdaj je čas, da se odmaknemo od teh zgodb in posvetimo bistvenim nalogam našega časa. Državni zbor ima veliko odgovornost za ta nujni premik, ki ga potrebujemo v naši politični praksi. Naši ključni problemi ta čas se kažejo na ravni odločitev, ki zadevajo gospodarstvo in razvoj. V gospodarskih temah je treba doseči višjo raven strokovne kompetentnosti in odgovornosti za odločitve, tako tiste, ki so potrebne neposredno za premagovanje krize, kot tudi za tiste, ki bodo določale naš dolgoročni razvoj. Bolj kot doslej se je treba posvetiti problematiki mladih, jim omogočiti, da zaživijo samostojno življenje, si ustvarijo družine in se produktivno vključijo v razvoj družbe. Naš čas narekuje spoznanje, da je potrebno tudi odrekanje, vendar ne za prikrajšanje enih in bogatitev drugih. Odrekanje mora biti odmerjeno modro in pravično, z razumevanjem in s sporazumom, da je določeno odrekanje potrebno zaradi našega skupnega izboljšanja. Potrebujemo več pravičnosti ter krepitev vladavine prava in pravne države. Takšno razumevanje nalog pa nujno zahteva tudi višjo kakovost političnega procesa. Višjo od tiste, ki jo poznamo iz nedavne preteklosti. Odločilni vidiki tega političnega procesa bodo potekali prav tu v Državnem zboru, najvišjem organu odločanja naše države in v hramu njene zakonodajne moči. Zamislimo se ob spominu na strankarska preigravanja in politične blokade iz preteklih zakonodajnih obdobij, ne dovolimo, da bi ta mehanika ponovno prevladala. Državni zbor naj postane mesto strpnega dialoga, odgovornih pogajanj in premišljenih odločitev. Seveda, razumeli bomo, da pri pripravi odločitev ni možno prav vselej doseči konsenza, vendar naj bosta prav kompromis in konsenz vselej prva misel in najvišja zapoved v iskanju rešitev. Storiti je treba vse, da bodo odločitve dobre in prepričljive, njim pa, in to velja posebej poudariti, mora slediti odločnost v njihovem izvajanju. Ko bo naša javnost prepoznala ta prizadevanja, bo zaupanje okrepljeno in javna podpora političnim odločitvam višja. Spoštovane poslanke in poslanci! Pri vašem odločanju naj vas vodi tudi dobro razumevanje mednarodnih okoliščin. Slovenija je v Evropi in po svetu spoštovana in cenjena država. Marsikje bolj, kot smo si sami pripravljeni priznati. To naj bo pomembna spodbuda za pogumno odločanje o vseh razvojnih vprašanjih, na katera moramo odgovoriti, in tudi za delo na področju zunanje politike. Mednarodne okoliščine so zapletene zlasti zaradi težav, ki jih ima ta čas EU pri iskanju odgovorov na sedanjo finančno in ekonomsko krizo. Pri iskanju teh odgovorov moramo tvorno sodelovati in paziti na naš nacionalni interes. Slovenija se je vključila v evrsko območje z vizijo svojega dolgoročnega razvoja, v teh težavnih razmerah pa mora biti sposobna razumeti stanje v svojem evropskem okolju in v svetu, hkrati pa začrtati svojo razvojno pot k tehnološko naprednejši in ekonomsko uspešnejši družbi, k višji ravni blaginje za svoje ljudi in k višji povezanosti s svetom. To je v splošnih črtah naš nacionalni interes. Seveda pa je določitev njegovih konkretnih vsebin tisto, kar potrebuje veliko dela in dogovarjanja in če je le mogoče po poti konsenza. Kot za vsako drugo državo tudi za Slovenijo velja, da je nacionalni interes tisto, o čemer smo se sposobni sporazumeti in za kar smo se sposobni potruditi. Dogovor in trud, oboje bomo potrebovali. Spoštovane poslanke in poslanci! Živimo v časih, ki zahtevajo veliko premišljenosti in državotvornega ravnanja, to se mora izražati vselej, vse od vaših prvih odločitev naprej. Etična drža in odločanje po svoji vesti sta pomembnejši kot kdajkoli. Osebne ambicije in boji za prestiž niso zaželeni in državljani jih ne bodo nagrajevali z zaupanjem. V ospredju mora biti interes države kot celote, naš skupni interes in ta naj ima vselej prednost pred osebnimi in strankarskimi računi. Verjamem, da bo državni zbor šestega sklica dobro odgovoril na izzive časa. Med vami je veliko poslank in poslancev, ki prvič zasedate poslanske klopi. To je spodbudno, saj kaže na sposobnost slovenskega političnega prostora, da se obnavlja po razumni in demokratični poti in tako zagotavlja menjavo političnih generacij. Posebej spodbudno je, da so nedavne volitve močno povečale delež žensk v našem državnem zboru in tudi na ta način približale naš najvišji organ odločanja tistim standardom razvite demokracije, h katerim težimo in ki jih ljudje naše domovine tudi zaslužijo. In vse to vliva zaupanje. Vsem vam čestitam za izvolitev v državni zbor, z najboljšimi željami za vaše uspešno delo in v skupno dobro naše države. Zahvaljujem se vam za pozornost. In še enkrat, želim vam veliko uspeha pri vašem odgovornem delu. Hvala lepa.
Predsedniku države dr. Danilu Türku se za besede iskreno zahvaljujem. Hvala lepa. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Obveščen sem, da se za današnjo sejo ni nihče opravičil. Pri tem pa prosim dve poslanki ali dva poslanca ali enega poslanca in eno poslanko, ki še nista sporočila svoje prisotnosti [[...]]Povedali so mi, da je ta trenutek že vse urejeno. Lahko ugotovim, da smo sprejeli vsa potrdila o izvolitvi poslank in poslancev. Pri vodenju seje zbora mi bosta pomagala generalna sekretarka Državnega zbora gospa Mojca Prelesnik in namestnik generalne sekretarke gospod Matjaž Plevelj. Prehajamo na določitev dnevnega reda 1. seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda je pripravljen v skladu s prvi odstavkom 10. člena Poslovnika Državnega zbora in ste ga prejeli z dopisom 16. decembra 2011. Začasni vodje poslanskih skupin in poslanec narodnih skupnosti so določili naslednji predlog dnevnega reda: 1. Imenovanje predsednika in predsednikov Mandatno-volilne komisije. 2. Potrditev mandatov poslancev. 3. Volitve predsednika Državnega zbora. 4. Volitve podpredsednikov Državnega zbora. O predlogu dnevnega reda bomo odločali skladno z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogi za umik točk ali točke z dnevnega reda niso bili predloženi. Prehajamo na obravnavo in predloge za širitev dnevnega reda. Začasni vodje poslanskih skupin in poslanec narodnih skupnosti predlagajo zboru, da se dnevni red razširi s Predlogom odloka o ustanovitvi in nalogah delovnih teles Državnega zbora in z imenovanjem predsednikov in podpredsednikov delovnih teles Državnega zbora. Predlagam, da o obeh predlogih za razširitev razpravljamo skupaj, o vsakem predlogu pa bomo glasovali posebej. Predloga ste prejeli na klop. Želi predstavnik predlagateljev širitve besedo? [[Ne.]] Sprašujem, ali želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Sprašujem, ali želi predstavnik predlagateljev dodatno obrazložitev? [[Ne.]] Zaključujem razpravo o predlogih za širitev dnevnega reda. Prehajamo na odločanje. Prosim vse navzoče poslanke in poslance, da vstavite kartice v glasovalne naprave in preverite njihovo delovanje, tako da bo na desni strani vložene kartice gorela oranžna ali rdeča lučka. Prosim še enkrat, ko bomo začeli z odločanjem, da takrat odločite, ker po koncu odločanja ne morate več glasovati. Na glasovanje dajem predlog za širitev dnevnega reda, to je Predlog odloka o ustanovitvi in nalogah delovnih teles Državnega zbora. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za 62, proti 25. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. To točko dnevnega reda bomo kasneje obravnavali kot 5. točko dnevnega reda. Na glasovanje dajem Predlog za širitev dnevnega reda z imenovanjem predsednikov in podpredsednikov delovnih teles Državnega zbora. Glasujemo. Navzočih je 90 poslank in poslancev, za 63, proti 26. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet in ga bomo obravnavali kot 6. točko dnevnega reda. Sedaj glasujemo o določitvi dnevnega reda kot celote. Predlagam, da sprejmete danes za današnjo sejo dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem na sejo in s sprejetimi spremembami oziroma dopolnitvami. Glasujemo. Ugotavljam, da ste odločili in sprejeli dnevni red s 63 glasovi za in 2 proti. [[za je glasovalo 63]] [[Proti 2]] Ugotavljam, da je dnevni red prve seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE IMENOVANJE PREDSEDNIKA IN PODPREDSEDNIKOV MANDATNO-VOLILNE KOMISIJE. V skladu s prvim odstavkom 10. člena Poslovnika Državnega zbora so začasni vodje poslanskih skupin in poslanec narodnih skupnosti na sestanku 16. decembra 2011 določili, da mesto predsednika Mandatno-volilne komisije pripada Poslanski skupini Pozitivne Slovenije, mesti podpredsednikov komisije pa poslanski skupini Slovenski demokratske stranke in Poslanski skupini Državljanske liste Gregorja Viranta. Začasni vodja Poslanske skupine Pozitivne Slovenije je sporočil, da za predsednika komisije predlaga Janka Janija Möderndorferja, začasni vodja Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke pa za podpredsednico predlaga gospo Sonjo Ramšak, začasni vodja Poslanske skupine Državljanske liste Gregorja Viranta pa za podpredsednika predlaga gospoda Riharda Branislja. Predlog sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednikov Mandatno-volilne komisije ste prejeli na klop. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Besedo ima predstavnik Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Vsem prav lep pozdrav! Tega, kar gledamo in spremljamo te dni, si Slovenija ne zasluži. Tudi s pretiranimi napadi na Slovensko demokratsko stranko in s prispevki o Severni Koreji se ne da prikriti, da zaradi spopada za prestiž na levici relativni zmagovalec Lista Zorana Jankovića – Pozitivna Slovenija že dvajset dni ni pripravila ničesar. Ni koalicije za konstitutivno sejo, uradno se ne ve niti tega, kdo je največja opozicijska stranka, da bi predlagala vsaj podpredsednika. Mučimo se z delovnimi telesi Državnega zbora, največja stranka pa prihaja z neobičajnimi predlogi in idejami. Začelo se je torej slabo. Do sedaj v vseh predhodnih mandatih smo pri konstituiranju Državnega zbora imeli kar jasno sliko, kdo je oziroma kdo bo v koaliciji ali v opoziciji. Prejšnji relativni zmagovalci so se dela lotili pravočasno, bili so spretnejši, razumnejši, tolerantnejši do partnerjev, pristopili so z več politične širine in tudi z večjo mehkobo. Vse je potekalo tudi bolj javno, pregledno, mandatarji niso nikogar vnaprej izključevali. In ob konstituiranju Državnega zbora so bile vse temeljne zadeve vsaj načelno rešene. V tem mandatu pa, kljub temu da se roki za konstituiranje državnega zbora iztekajo in da so splošne razmere še posebej slabe, še vedno ni jasno, kdo je v koaliciji in kdo bo v opoziciji. Eni želijo v koalicijo, pa jih nočejo, drugi se branijo, pa jih na vsak način hočejo, SDS je relativni zmagovalec gospod Janković že itak vnaprej izključil že v predvolilni kampanji. Te dni se kar nazorno kaže, kdo komu nagaja. Vidimo, da ni nobene minimalne kemije niti med tistimi, ki naj bi sestavljali koalicijo – med gospodom Jankovićem in gospodom Pahorjem. Kako potem v takšno razglašeno ekipo pritegniti še druge, kako naj ti pokažejo navdušenje? Pokazalo se je, da sestavljanje koalicije le ni tako zelo enostavno ali tako zelo preprosto, kot smo velikokrat slišali v raznih oddajah. Tudi za gospoda Jankovića ni tako zelo preprosto. Tega se ne da vzeti tako na lahko in biti tako poln samega sebe. In predvsem, za trdno koalicijo je premalo samo zavedanje zmagovalca, da je zmagal oziroma da je dosegel relativno zmago. Treba je precej več in predvsem veliko potrpežljivosti. Tudi pri sestavi Mandatno-volilne komisije se je že pokazalo, da bo težava z upoštevanjem poslovniških določil Državnega zbora. Tudi pri nadaljnjem delu, ko smo se lotili sestav delovnih teles, se je ta problem samo poglobil. Očitno je, da si relativni zmagovalec ta poslovniška pravila razlaga po svoje. In kadarkoli vrže to "Marjanco" na mizo, se ta "Marjanca" vedno obrne tako, da piše zgoraj: "Vzemi vse." Kot da ne bi določbe Poslovnika Državnega zbora določale, da je treba sedeže in vodilne funkcije v delovnih telesih razdeliti sorazmerno z rezultati volitev. Mislim, da bo treba precej več premišljenih in umirjenih odločitev in da se bo treba pri nadaljnjem delu držati tistega, kar imamo v tej hiši kot podlago – to je Poslovnik Državnega zbora – in delovati ter odločati v skladu s poslovnikom. Vse drugo bo predstavljajo velike težave, tako za delo Državnega zbora, kot tudi na drugih področjih. Treba je vedeti, da se v Državnem zboru pravzaprav vse začne in tudi vse konča. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Državljanske liste Gregorja Viranta. Gospod Rihard Braniselj, izvolite. [[Se odpoveduje.]] Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prav tako ni razprav poslank in poslancev. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem Predlog sklepa o imenovanju predsednika in podpredsednikov Mandatno-volilne komisije. Glasujemo. Navzočih je 89 poslank in poslancev, za je glasovalo 89, proti nihče. [[Za je glasovalo 89.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo soglasno potrdili predlog. Začasni vodje poslanskih skupin in poslanec narodne skupnosti so na podlagi sprejetega sklepa o številu mest v komisiji, ki pripada posamezni poslanski skupino, sporočili imena poslank in poslancev, članic in članov komisije. Tako je devetnajstčlanska sestava Mandatno-volilne komisije naslednja: Janko Jani Möderndorfer, Poslanska skupina Pozitivne Slovenije – predsednik, gospa Sonja Ramšak, Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke – podpredsednica, gospod Rihard Braniselj, Poslanska skupina Državljanske liste Gregorja Viranta – podpredsednik. Člani komisije so: iz Poslanske skupine Pozitivne Slovenije Alenka Pavlič, Jerko Čehovin, Maša Kociper, mag. Melita Župevc, Renata Brunskole, iz Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke Jože Tanko, Eva Irgl, dr. Vinko Gorenak, mag. Andrej Vizjak, iz Poslanske skupine Socialnih demokratov Matjaž Han, Samo Bevk, iz Poslanske skupine Državljanske liste Gregorja Viranta mag. Truda Pepelnik, iz Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Franc Jurša, iz Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke Jakob Presečnik, iz Poslanske skupine Nove Slovenije Ljudmila Novak in iz Poslanske skupine narodnih skupnosti dr. László Göncz. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prosim, da se za pripravo 2. točke dnevnega reda Mandatno-volilna komisija takoj sestane v velikem salonu, ki se nahaja nasproti velike dvorane. Člane komisije prosim, da s seboj vzamete gradivo, ki ste ga na klop prejeli v zvezi z 2. točko dnevnega reda. Prekinjam sejo zbora. Nadaljevali jo bomo ob 11.30. Hvala lepa.
Prosim, da zasedete svoja mesta. Nadaljujemo prekinjeno sejo Državnega zbora. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA – POTRDITEV MANDATOV POSLANCEV. Poročilo Mandatno-volilne komisije s Poročilom Državne volilne komisije ste prejeli na klopi. Ugotavljam, da do začetka seje zbora ni bilo vloženih pritožb kandidatov ali predstavnikov list. Prosim predsednika Mandatno-volilne komisije Janka Janija Möderndorferja, da poda poročilo komisije.
Spoštovani! Mandatno-volilna komisija je na 1. seji 21. 12. 2011 v skladu z določbami 3. člena Zakona o poslancih in 13. člena Poslovnika Državnega zbora pregledala poročilo o izidu volitev in potrdila o izvolitvi poslancev Državnega zbora. Mandatno-volilna komisija je pregledala tudi poročilo Državne volilne komisije o izidu predčasnih volitev poslancev v Državni zbor in potrdila o izvolitvi poslancev ter na podlagi tega ugotovila naslednje. Na predčasnih volitvah poslancev v Državni zbor 4. 12. 2011 je na podlagi 90. člena pripadlo listam 61 mandatov in je bilo na podlagi 91. člena izvoljenih 61 kandidatov; preostalih 27 mandatov je bilo razdeljenih na ravni države po določbi 92. in 93. člena. Po en kandidat je bil izvoljen za poslanca predstavnika italijanske narodne skupnosti in za poslanca predstavnika madžarske narodne skupnosti. Potrdila o izvolitvi je Mandatno-volilni komisiji predložilo 90 izvoljenih kandidatov, 3 izvoljeni kandidati pa niso predložili originalnega potrdila o izvolitvi, ugotovljena pa je bila njihove istovetnost. Na podlagi navedenega v skladu z drugim odstavkom 13. člena Poslovnika Državnega zbora Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da na podlagi 7. člena Zakona o poslancih in tretjega odstavka 13. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme naslednji sklep: Potrdijo se mandati vsem poslancem Državnega zbora, izvoljenim na predčasnih volitvah 4. decembra 2011 po seznamu izvoljenih kandidatov za poslance, ki je sestavni del poročila Mandatno-volilne komisije. Hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Državljanske liste Gregorja Viranta. Mag. Katarina Hočevar, izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani kolegi, spoštovane kolegice! Danes s ponosom in z veseljem pa tudi občutkom velike odgovornosti prvič govorim v Državnemu zboru. Kljub temu da sem v politiki nova in da je tudi naša stranka nova, se izzivov, ki so pred nami, ne bojim, ampak jih z veseljem pričakujem, ker sem prepričana, da imamo v Državljanski listi Gregorja Viranta prave odgovore na ključna vprašanja naše prihodnosti. Zavedam pa se, da tako kot jaz, tudi vi verjamete, da sta vaš program in ekipa najboljši. Vendar Slovenija ni last Jankovićeve, Janševe, Pahorjeve, Žerjavove, Erjavčeve ali stranke Ljudmile Novak, tudi Virantove ne, Slovenija je naša skupna in naša naloga je, zato so nas ljudje izvolili, da najdemo med seboj takšen skupen jezik, da bomo lahko delali v dobro države in naših ljudi. Stara sem bila trinajst let, ko se je rodila samostojna Slovenija. V bistvu sem se komaj začela zavedati sveta okoli sebe, toda spominjam se, da so bili politiki v tistem pomembnem obdobju za Slovenijo enotni, držali so skupaj. Danes, po dvajsetih letih, je s Slovenijo tako, kot je nasploh s človeškim življenjem. V dvajsetih letih se je nabralo veliko lepega, dobrih in odličnih stvari, žal pa tudi kar nekaj manj prijetnih, zgrešenih projektov, napačnih odločitev. Poleg tega nas je močno, močneje kot nekatere druge države, prizadela finančna, gospodarska in socialna kriza. Manevrskega prostora za osebne spore in politikantske prepire ni več. Čas je, da stopimo skupaj in naredimo, kar je treba narediti za izhod države iz krize. Če kdaj, potem sedaj potrebujemo koalicijo skupnih projektov in ukrepov in ne ideološke koalicije. Sama, kot predstavnica mlajše generacije, želim, da z dolgovi ne preobremenimo naslednjih generacij, tako da bi jim vzeli možnosti in perspektivo, da uresničijo svoje talente. Želim si, da naši otroci odraščajo v Sloveniji tisočerih priložnosti, v varni Sloveniji, kjer je solidarnost visoko na lestvici vrednot. To bo lažje doseči, če bomo tudi mi, ne glede na to, iz katere politične opcije prihajamo, znali strniti vrste in oddati glas za dobre rešitve. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospa Katarina Hočevar. Končali smo s predstavitvijo stališč Poslanskih skupin. Prijavljenih k razpravi. Iz poročila Mandatno-volilne komisije izhajam, da ni spornih mandatov, zato dajem na glasovanje poročilo Mandatno-volilne komisije v celoti in s tem glasujemo skupaj o potrditvi vseh devetdesetih mandatov poslank in poslancev. Glasujemo. Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je bilo poročilo Mandatno-volilne komisije v celoti sprejeto in s tem potrjenih vseh devetdeset mandatov poslank in poslancev. Vsem skupaj čestitam in želim vam oziroma nam vsem skupaj želim veliko uspehov, kot je bilo danes po mojem že dvakrat povedano. S tem zaključujem tudi to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA – VOLITVE PREDSEDNIKA DRŽAVNEGA ZBORA. Ker do začetka te točke še ni bila vložena nobena kandidatura, prosim kvalificirane predlagatelje, da do 12.30 predložite predlog kandidature za predsednika Državnega zbora. Prekinjam sejo, ki jo bomo nadaljevali ob 12.30.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko – Volitve predsednika Državnega zbora. V roku za vlaganje kandidature za izvolitev predsednika Državnega zbora je predlog predložila, prvič, skupina 10 poslank in poslancev, s prvopodpisanim Samom Bevkom, ki za predsednika Državnega zbora predlaga gospoda Boruta Pahorja, in drugič, skupina 28 poslank in poslancev, s prvopodpisanim Jankom Janijem Möderndorfer, ki za predsednico Državnega zbora predlaga gospo Mašo Kociper. Ta material ste dobili tudi na klop. Sprašujem, ali poslanske skupine želite odbor za seznanitev s predlogi? [[Ne.]] Nadaljujemo. Prehajamo na razpravo. Ali želi predstavnik predlagatelja kandidature gospod Samo Bevk dodatno obrazložiti svoj predlog? Obrazložitev bo podala Majda Potrata.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanke in poslanci! Poslanke in poslanci Socialnih demokratov predlagamo Državnemu zboru, da za svojega predsednika izvoli Boruta Pahorja. Je zagotovo izjemno izkušen politik. Politiko kot svojo poklicno izbiro in poslanstvo je 2. novembra 1963 v Postojni rojeni Borut Pahor potrdil z univerzitetno diplomo politologa smeri mednarodne dejavnosti in za diplomsko delo prejel Prešernovo in Zoretovo nagrado. Svojo poklicno pot je začel leta 1990 kot delegat tedanje Skupščine Republike Slovenije. 1992 je bil izvoljen za poslanca Državnega zbora in bil član Komisije za evropske zadeve, Komisije za nadzor nad delom varnostnih in obveščevalnih služb in Odbora za obrambo, vodil pa je tudi slovensko delegacijo v Parlamentarni skupščini Sveta Evrope. Za poslanca je bil izvoljen tudi leta 1996, do aprila 1997 je bil podpredsednik parlamenta, do konca mandata pa član Odbora za mednarodne odnose, Ustavne komisije, Odbora za obrambo, vodja delegacije Državnega zbora v Parlamentarni skupščini Sveta Evrope ter član Izvršnega odbora mednarodne parlamentarne organizacije. Leta 2000 je bil Borut Pahor spet izvoljen za poslanca in je postal predsednik Državnega zbora. Junija 2004 je bil s prednostnimi glasovi izvoljen za poslanca v Evropski parlament. Tam je bil član skupine Socialnih demokratov, član Odbora za proračunski nadzor in Odbora za ustavne zadeve ter podpredsednik delegacije pri skupnem parlamentarnem odboru EU Hrvaška. Volitve v Državni zbor 2008 so Socialnim demokratom prinesle relativno zmago in predsednik Republike Danilo Türk je Boruta Pahorja predlagal za mandatarja za sestavo nove vlade. Njegove izkušnje z vodenjem Državnega zbora, Vlade in stranke Socialnih demokratov ter dobro poznavanje parlamentarne procedure in tudi njegove mednarodne izkušnje so nedvomno dokaz njegove primernosti in sposobnosti za opravljanje funkcije predsednika najvišje institucije zakonodajne veje oblasti. V tem pogledu so posebej pomembne njegove izkušnje pri vodenju Državnega zbora pred vstopom Slovenije v Evropsko unijo tudi zaradi določitve razmerij med Vlado in Državnim zborom ter do evropskih institucij, kar je posebej dragoceno za uveljavljanje Državnega zbora, ki je ena od treh samostojnih vej oblasti. Boruta Pahorja poleg vodstvenih sposobnosti odlikujejo strpnost, preudarnost ter odprtost do različnosti, kar je v sedanjih razmerah izredno pomembno in potrebno. S svojo osebno držo in načinom vodenja je že v dosedanjem delu pokazal, da lahko omogoči pogoje za demokratično, kakovostno in uspešno delovanje slovenskega parlamenta. Podpisniki kandidature smo prepričani, da bo o najpomembnejših strateških odločitvah države po svojih najboljših močeh in z mislijo na javno dobro, torej dobro vseh ljudi, kot vedno doslej skušal najti soglasje. Spoštovane poslanke in poslanci! Predlagamo torej, da z izvolitvijo predsednika Državnega zbora začnemo izpolnjevati poslanstvo, ki so nam ga podelili državljanke in državljani na volitvah, in s čimprejšnjo izvolitvijo predsednika in vseh organov Državnega zbora omogočimo oblikovanje Vlade, svojo namero vstopiti v koalicijo pa prav s kandidiranjem Boruta Pahorja za predsednika Državnega zbora Socialni demokrati samo utrjujemo. Hvala.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik Poslanske skupine Pozitivne Slovenije? Gospod Janko Möderndorfer, izvolite.
Spoštovani predsedujoči, poslanke in poslanci! Pred nami je predlog Poslanske skupine Pozitivne Slovenije za predsednico Državnega zbora, to je poslanka gospa Maša Kociper. Danes bomo verjetno v samem uvodu kar nekaj časa posvetili primernosti in ne nazadnje tudi sami podpori enega ali drugega kandidata. V Pozitivni Sloveniji smo absolutno prepričani, da obstaja zelo veliko razlogov, zakaj je treba dati možnost naši kandidatki, to je poslanki Maši Kociper. Dovolite mi, da na začetku vsaj tisto, kar ste dobili na klop in javnost ne ve, na kratko predstavim vsaj v eni minuti, potem pa še v nadaljevanju. Poslanka in kandidatka za predsednico Državnega zbora Republike Slovenije Maša Kociper je po poklicu diplomirana pravnica s pravniškim državnim izpitom. Od leta 1996 do leta 2000 je bila zaposlena kot svetovalka v Državnem zboru Republike Slovenije, kjer je delala zlasti na področju priprave in organizacije sej Državnega zbora. Kot vodja Službe za alternativno reševanje sporov na Okrožnem sodišču v Ljubljani usklajuje izvajanje vseh programov mediacij na Okrožnem sodišču v Ljubljani, pravdne, družinske, gospodarske mediacije, ter skrbi za njihovo promocijo. Maša Kociper je tudi sama mediatorka, predavateljica in trenerka novih mediatorjev ter se redno udeležuje izobraževanj in strokovnih srečanj na temo mirnega reševanja sporov. Že pet let pa je svetnica Mestne občine Ljubljana, kjer vodi Statutarno-pravno komisijo in sodeluje pri delu še treh odborov oziroma komisij. Nesporno dejstvo je, da so vsi argumenti na strani poslanke Maše Kociper, vendar je še nekaj drugih. Na volitvah, ki so za nami, so državljani in državljanke zelo jasno dali sporočilo, kdo nosi odgovornost v državi za to, da sestavi vlado in ne nazadnje tudi za predstavnika prvega med enakimi v Državnem zboru. Dejstvo je, da se je v bistvu zgodil tudi neke vrste prelom. V Državni zbor smo prvič dobili največje možno število predstavnic se pravi poslank, kar pomeni, da je prišel tudi čas, da mesto predsednila Državnega zbora zasede poslanka. Tisto, kar je za nas vse skupaj najbolj pomembno, potrebujemo nek nov način, ki ga Državni zbor do danes verjetno ni uspel preseči, to pa je dejansko kulturni dialog znotraj Državnega zbora. Že na začetku danes pri prvi točki smo videli, da nekateri na vsak način želijo opozoriti, da je treba spoštovati poslovnik. Žal, prav ta, ki je o tem največ govoril, ga je povozil že na samem začetku. Zato predlagam, da v vsakem razmisleku in pomisleku vsak poslanec in poslanka sam pri sebi zelo jasno na nek način tudi prevzame odgovornost, s katero je pravzaprav bil izvoljen, in podpre našo kandidatko. Ne samo zato, ker je Maša Kociper, in ne samo, ker ima strokovne sposobnosti, in ne samo zato, ker je mlada in sposobna mati dveh otrok, ne samo zato, ker zna voditi najvišji organ odločanja v državi, odločanja, ampak tudi zato, ker je čas za spremembe. Hvala.
Hvala lepa. Zaključujemo s predstavitvijo predlagateljev. Prehajamo na poslanske skupine. Kot prva je bila prijavljena Pozitivna Slovenija. Ali želi še kdo v imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenijebesedo? [[Ne.]] Potem je Naslednja je Poslanska skupina Socialni demokrati. Poslanec Samo Bevk, izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani zbor! Poslanska skupina Socialnih demokratov se zaveda, da je v Sloveniji nujno treba čim prej sestaviti vlado, ki bo začela delo. Pri tem pa je konstituiranje parlamenta in izvolitev predsednika ter podpredsednikov Državnega zbora ključno. V Poslanski skupini Socialnih demokratov si s predlogom kandidata za predsednika Državnega zbora, to je gospod Borut Pahor, prizadevamo za čimprejšnje normalno delovanje države. Naš predlog za predsednika Državnega zbora prav tako pomeni pristop h koaliciji, saj smo že v preteklih dneh večkrat jasno izrazili, da želimo socialni demokrati biti del koalicije. Poslanec in kandidat za predsednika Državnega zbora Republike Slovenije gospod Borut Pahor je nesporno izjemno izkušen politik. Svojo poklicno pot je začel leta 1990 kot delegat tedanje skupščine Republike Slovenije, leta 1992 kot delegat tedanje skupščine Republike Slovenije, leta 1992 je bil prvič izvoljen za poslanca Državnega zbora. V mandatu 1996 do 2000 je bil do aprila 1997 že podpredsednik Državnega zbora. Na parlamentarnih volitvah leta 2000 je bil ponovno izvoljen za poslanca in je postal tudi predsednik Državnega zbora Republike Slovenije. Še pred koncem mandata Državnega zbora, junija 2004, pa je bil gospod Borut Pahor na volitvah v Evropski parlament s prednostnimi glasovi izvoljen za poslanca v Evropskem parlamentu. Na podlagi rezultatov volitev v Državni zbor leta 2008 je gospod Borut Pahor postal predsednik Vlade Republike Slovenije, ki jo je vodil do septembra 2011, torej v obdobju najhujše globalne gospodarske krize po 2. svetovni vojni. Njegove izkušnje z vodenjem parlamenta, Vlade in stranke Socialnih demokratov ter dobro poznavanje parlamentarne procedure kakor tudi njegove mednarodne izkušnje so nedvomno dokaz njegove primernosti in sposobnosti za opravljanje funkcije predsednika najvišje institucije zakonodajne veje oblasti. Gospod Borut Pahor ima poleg vodstvenih sposobnosti zelo razvito socialno noto, odlikujejo ga strpnost, preudarnost in odprtost do drugačnosti, kar je v trenutni situaciji še kako potrebno. S svojo osebno držo in načinom vodenja je že v preteklosti pokazal, da lahko omogoči pogoje za demokratično, kvalitetno in uspešno delovanje slovenskega parlamenta. Podpisnice in podpisniki smo prepričani, da bo o najpomembnejših strateških odločitvah države po svojih najboljših močeh in v dobri veri kot vedno doslej skušal najti soglasje. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo seveda podprli gospoda Boruta Pahorja za predsednika Državnega zbora Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Državljanske liste Gregorja Viranta gospod Gregor Virant.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi, najprej vsem iskrene čestitke ob izvolitvi! V Državljanski listi smo začudeni in malo ogorčeni nad kaosom, ki je nastal pri prvi resni nalogi tega parlamenta, torej pri izvolitvi predsednice oziroma predsednika Državnega zbora. Država v tem trenutku potrebuje čim prej vlado s polnimi pooblastili in potrebuje modro vodenje, ne pa prestižnih bojev. To, kar se dogaja, da se dve potencialno največji koalicijski stranki ne moreta dogovoriti o tem vprašanju, je izjemno slab znak in izjemno slab začetek. Tako ocenjujemo. Odločili smo se, da od dveh kandidatov, ki sta na voljo, podpremo gospoda Boruta Pahorja. Tako smo se odločili, ko smo pretehtali kvalitete obeh kandidatov. Gospoda Pahorja dobro poznamo. Funkcijo predsednika Državnega zbora je že opravljal in menimo, da jo je opravljal zelo dobro. Pokazal se je kot strpen, profesionalen predsednik, ki ni delal razlik med poslanci in poslankami, med poslanskimi skupinami. Deloval je nevtralno, tako kot mora delovati predsednik Državnega zbora. Ima veliko izkušenj v politiki. Sicer smo kritični do njegovega dela kot predsednika Vlade, vendar mislimo, da gre za dve različni funkciji, za dve različni službi, in da bo kot predsednik parlamenta svojo nalogo opravljal zelo dobro. Sicer nismo navdušeni, da se je treba o tem odločati v trenutku, ko še nimamo jasnih obrisov koalicije, kajti prav bi bilo, da bi to danes že imeli, saj bi bilo bistveno lažje. To je sedaj parcialno odločanje o eni od funkcij. Mi smo še vedno trdno prepričani, da bi se morali najprej dogovarjati o vsebini, o koalicijski pogodbi, o programu, o načrtu, kako bomo to državo potegnili iz mrtvega teka, ne pa, da začenjamo z eno od funkcij. Vendar, zakaj smo se potem odločili, da podpremo enega od kandidatov? Zaradi tega, ker želimo biti državotvorni in konstruktivni. Ker želimo, da se Državni zbor danes konstituira in da začnemo delati, ker nas čakajo nekatere zelo resne odločitve. Gospa Kociper, ne dvomim, bo odlična poslanka. O tem nimam nobenega dvoma, vendar njenega dela še ne poznamo. Želim ji uspešno delo kot poslanki Državnega zbora. In še enkrat, nismo imeli veliko težav, da med tema dvema kandidaturama izberemo kandidata, ki ga že dobro poznamo in pozitivno ocenjujemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev ima besedo gospod Karl Viktor Erjavec.
Spoštovani predsedujoči, drage poslanke in poslanci! Tudi z moje strani čestitke ob izvolitvi! V Poslanski skupini stranke DeSUS smo si želeli boljšega začetka dela Državnega zbora. Moram reči, da smo pričakovali, da smo dozoreli, glede na to, da so bile predčasne volitve, ker so ljudje zahtevali spremembe. Te spremembe pa niso usmerjene samo v boljše življenje, ampak so usmerjene tudi v smer, da bi politika odigrala svojo pomembno vlogo v teh težkih gospodarskih in finančnih časih. Moram reči, da smo v Poslanski skupini stranke DeSUS žalostni, da je prišlo do neusklajenega predloga za eno od najpomembnejših funkcij v državi. Treba je vedeti, da predsednik Državnega zbora nadomešča predsednika republike v njegovi odsotnosti in mislim, da bi bilo bolj smotrno, da bi se dogovorili, katera oseba je najbolj primerna, da bi lahko opravila to nalogo – nalogo povezovanja in strpnosti. Ker oba predloga nimata neke širše podpore, ker to ni proizvod nekega širšega soglasja in dogovarjanja, bomo v stranki DeSUS prepustili odločitev o tem, koga podpreti, poslancem stranke DeSUS. Vsak zase se bo odločil, kako bo glasoval. Kot rečeno, v stranki DeSUS menimo, da je to zelo zelo slaba popotnica za naše delo. Bojim se, če bomo nadaljevali v tem slogu, si bodo verjetno ljudje zopet želeli sprememb. Morda se nam bodo res zgodile predčasne volitve, kot so se nam že zgodile. Očitno tudi v novem sklicu državnega zbora ni sposobnosti ali politične volje, da bi se našel širši konsenz. V tem trenutku niti ne vemo, kdo je koalicija, kdo opozicija, pa že barantamo z raznimi mesti v Državnem zboru. Moje prepričanje je, da bi bilo treba situacijo umiriti. Verjetno bi bilo dobro prekiniti sejo in se dogovoriti, kdo bo vodil Državni zbor, ker Državni zbor, pa naj mi bo oproščeno, je hram demokracije. To je najbolj pomemben demokratičen organ v tej državi. In če bomo začeli s takšno popotnico, se bojim, da nas čakajo slabi časi, slabi obeti, da ne bomo opravili tiste naloge, ki so nam jo državljanke in državljani naložili, kako potegniti to našo ljubo domovino iz težav v katerih smo se znašli, tudi zaradi politike, ki ni zmogla konsenza, ki ni zmogla dogovarjanja in ki ni zmogla dialoga. V Poslanski skupini stranke DeSUS bodo poslanci glasovali tako, kot bodo menili, da je najbolj primerno glede na trenutno situacijo.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima besedo gospod Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Kolegice in kolegi! Pred nami je nov mandat, mandat, ki bo zelo zelo zahteven. To dejstvo od nas zahteva veliko odgovornosti, in to odgovornosti od sleherne poslanke, od slehernega poslanca, kasneje tudi od slehernega člena nove koalicije, nove vlade. V Slovenski ljudski stranki obžalujemo, da do danes ni bilo možno najti soglasja glede kandidature za predsednika Državnega zbora. Preglasovanje v tem primeru po moji oceni ni primerno in se bo zgodilo prvič v zgodovini. V Slovenski ljudski stranki ocenjujemo, da Slovenija Državni zbor potrebuje že od danes naprej. In zato potrebujemo tudi predsednika Državnega zbora. Ne moremo in ne smemo si privoščiti, da danes Državni zbor ne bi bil konstituiran. To bi bilo neresno in predvsem neodgovorno. Vsi moramo prevzeti svoj del odgovornosti. V Slovenski ljudski stranki bomo to zagotovo tudi storili. Slovenija in Državni zbor potrebuje v tem mandatu po naši oceni širokega politika, politika z izkušnjami, politika, ki bo kos izzivom tega državnega zbora v tem mandatu. Zato smo se v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke odločili, da v tem trenutku podpremo za predsednika Državnega zbora gospoda Boruta Pahorja. S tem dejanjem Slovenska ljudska stranka nič ne prejudicira. To poudarjam. Še posebej pa ne morebitnih špekulacij o vstopu v vlado. Kar se tiče tega je najvišji organ Slovenske ljudske stranke, to je glavni odbor, zelo jasno povedal svoje stališče – da nas vlada v tem trenutku ne zanima in da možnosti za vstop v vlado ni. Še en stavek bi povedal. Če želimo spremembe v tem mandatu, se moramo najprej začeti spreminjati sami. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanke skupine Nove Slovenije ima besedo gospa Ljudmila Novak.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije! Vsaka skupnost potrebuje voditelja, ki jo usmerja in tudi odgovarja za njeno delo. Slovenski državni zbor potrebuje predsednika, da bo delo v njem hitro steklo in bomo lahko sprejemali potrebne in pomembne odločitve. To je v današnjih kriznih časih še toliko bolj pomembno in nujno. To od nas pričakujejo tudi državljanke in državljani. Pred nami sta dva predloga za predsednika Državnega zbora, kandidat SD Borut Pahor in kandidatka Pozitivne Slovenije gospa Maša Kociper. Prvi kandidat nam je dobro poznam, druga kandidatka pa precej manj. V Novi Sloveniji smo na tehtnico postavili oba kandidata – ne mislim dobesedno. Odločitev ni bila lahka, ker nihče izmed njiju pravzaprav ni tisti, ki bi ga z veseljem podprli. Gospod Borut Pahor nas je kljub trudu na čelu Vlade in njegovi osebni širini pripeljal do predčasnih volitev, saj državljani njegovi vladi nismo več zaupali. Gospa Maša Kociper je članica Pozitivne Slovenije, ki ima najverjetnejšega mandatarja. Zato se nam postavlja vprašanje, ali je za Slovenijo dobro, da ima ista stranka predsednika Vlade in predsednika parlamenta. Prednost gospe Kociper je v tem, da bi lahko bila prva ženska na čelu slovenskega parlamenta, kar bi bil dober znak za večjo enakopravnost obeh spolov na vodilnih političnih funkcijah. Vendar spol sam po sebi ne more biti razlog za odločitev, pač pa sposobnosti, izkušnje in verodostojnost kandidata. Med tem ko je gospod Pahor že opravljal funkcijo predsednika parlamenta in ima za to mesto veliko izkušenj, gospa Kociper še ni imela priložnosti pokazati, kakšne so njene sposobnosti vodenja, kakšen je njen pogled na demokracijo v parlamentu in kako se znajde v kriznih in nepričakovanih situacijah, do katerih v politiki vedno prihaja. Pogovorov o sestavi koalicije se je udeležila tudi Nova Slovenija, čeprav je naše stališče jasno, da v to vladno koalicijo ne sodimo. Kot konstruktivna opozicija bomo sprejemali odločitve, ki ne bodo naravnane proti vladni koaliciji, pač pa v dobro Slovenije. Zato smo se tudi danes odločili, da bomo dali svoj glas za nas najprimernejšemu kandidatu, čeprav nas nobeden od njiju posebej ne navdušuje iz prej navedenih razlogov. Tudi v Novi Sloveniji imamo primerne kandidate za predsednike. Za vse nas bi bila odločitev lažja, če bi bila koalicija že jasna, tako pa samo ugibamo in predvidevamo. Presodili smo, da bo v tej kočljivih časih lažje vodil delo parlamenta gospod Borut Pahor, ker že ima izkušnje na tem mestu in ker prihaja iz druge največje verjetne koalicijske stranke, kot je bilo zatrjeno tudi danes. Vsi se zavedamo, da je situacija v Evropi in Sloveniji zelo resna, zato potrebujemo nujne in hitre ukrepe in odločitve. Pred nami je čas akcije, zato naj petelinji boji počakajo na ugodnejše čase.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine narodnih skupnosti, dr. László Göncz. Vsem se za napačne naglase in vse ostalo, karkoli se zgodi, iskreno opravičujem.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci, lep pozdrav tudi v imenu naše poslanske skupine. [[nagovor v madžarščini in italijanščini]] V poslanski skupini narodnih skupnosti vedno poskušamo delovati konstruktivno v prid države in državljanov, seveda v najinem primeru s posebno pozornostjo o vprašanjih, ki se nanašajo na obstoj madžarske in italijanske narodne skupnosti ter območja, od koder prihajamo. Da smo lahko pri našem delu konstruktivni, je zelo pomembno, da je izpolnjen pogoj za nemoteno in dobro organizirano delovanje Državnega zbora. Pri izpolnitvi tega pogoja je pomembna odločitev izvolitve predsednika ali predsednice Državnega zbora. Danes pristopamo k tej odgovorni nalogi. Žal tudi midva ne moreva biti zadovoljna s situacijo, v kateri se nahajamo pred to pomembno odločitvijo, kajti povolilne aktivnosti, med katere prvenstveno sodijo pogovori o nastajajoči koaliciji, so vsaj po najinem vedenju še dokaj nedorečene, kar v veliki meri tudi otežuje odločanje pri izvolitvi predsednika oziroma predsednice Državnega zbora. Ker imamo dva kandidata oziroma kandidata in kandidatko za predsednika oziroma predsednico, bova pri svoji odločitvi tehtala različne vidike, med drugimi predvsem to, kdo lahko kot prvi med poslanci zagotavlja oziroma omogoča dokaj stabilno, transparentno in uspešno delovanje zakonodajne veje oblasti. Tudi midva se bova odločila po svoji vesti oziroma na osnovi izkušenj in predvidevanj. Čakajo nas izredno pomembne odločitve. Državljanke in državljani pričakujejo od nas veliko, nedvomno pa odgovorno delo.Tudi na področju uresničevanja pravic avtohtonih narodni skupnosti nas čakajo pomembna opravila. To področje je v Sloveniji še toliko bolj pomembno, ker se je v preteklost vzpostavil model zaščite, ki pravnoformalno na marsikaterem področju vzorno ureja vprašanje obstoja narodnih skupnostni, žal pa v praksi beležimo veliko nedoslednosti, zato je model v okviru obstoječih ustavnih okvirov nedvomno treba nadgraditi. Ampak o tem kdaj drugič. Kdorkoli bo izvoljen za predsednika Državnega zbora, v naši poslanski skupini si želimo z njim dobrega in iskrenega sodelovanja in mu že v naprej čestitamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem poslankam in poslancem. Najprej ima besedo gospod Roman Jakič iz Poslanske skupine Pozitivne Slovenije, naslednja je na vrsti mag. Katarina Hočevar.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Kolegice in kolegi! Danes je dan, ko bi vsi naši državljanke in državljani morali dobiti sporočilo, da se vse politične sile, izvoljene v Državnem zboru Republike Slovenije, trudijo rešiti Slovenijo in njihov položaj v njej. Danes je tudi dan, ko bi naše državljanke in državljani morali občutiti svež veter, ki je zavel v ta hram slovenske demokracije. Danes je dan, ko naše državljanke in državljani pričakujejo od vseh nas, da se spoštuje njihova volja, ki so jo izrazili 4. 12. letos. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, ali jim dajemo ta občutek? Po uradnih nastopih nekaterih kolegov imam občutek, da ni tako. Sporočamo, da se ne trudimo reševati njihovih problemov, prepričati jih želimo, da se ni nič zgodilo, le, da so se obrazi in sedežni redi zamenjali. Vse, čemur so rekli ne, se je ponovno razlilo po politični sceni. Kupčkanja, blefiranja, osebni egoistični boji in tako naprej. Kolegica Maša Kociper predstavlja upanje s svojim znanjem in izkušnjami mediiranja v težkih zgodbah pravdnih postopkov, družinskih zadev in gospodarskih tožb. Maša Kociper predstavlja svež veter, ker ni obremenjena z nobeno politično hipoteko iz preteklosti in je v resnici obraz ali odraz volje ljudi, ki so izbrali nove obraze, novo pozitivno energijo. Z izvolitvijo kolegice Kociper bomo postali, upam, 11. članica držav Evropske unije, kjer parlamente vodijo odločne, izobražene in socialno čuteče ženske. Med drugimi se bomo pridružili Nizozemski, Avstriji, Veliki Britaniji, Nemčiji. Tudi odgovor gospe Novakovi, skoraj vse so članice vladajočih strank. Kolega in prijatelja Boruta Pahorja pa pozivam, da še enkrat razmisli o svoji odločitvi. Ne samo zaradi pravnega dvoma, ali lahko ista oseba učinkovito upravlja funkcijo predsednika Državnega zbora hkrati pa še tekoče posle predsednika Vlade, ne samo zaradi opozorila na ignoriranje Poslovnika Državnega zbora kot tudi parlamentarne prakse, ne samo zaradi opozoril ustavnih kritikov na možnost zlorabe oblasti oziroma tako imenovani "abuse of power", temveč tudi zaradi državniške drže, ki kot je danes zjutraj dejal predsednik Türk, mora izražati politično zrelosti in se ne zapletati v politične prestižne boje. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Mag. Katarina Hočevar, pripravi se naj gospod mag. Matej Tonin.
Se odpovem razpravi, je že predsednik vse povedal.
Hvala lepa. Mag. Matej Tonin.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni in obenem tudi čestitke za vašo izvolitev! Včeraj sem rekel, da ima gospod Pahor določene osebne in značajske elemente, ki bi bile zelo koristne pri funkciji predsednika Državnega zbora. Pa sem dobil klic enega izmed volivcev, ki je rekel, kako lahko podpreš oziroma podpiraš gospoda Pahorja, saj imamo vendarle zaradi njega predčasne volitve. Odgovoril sem mu, danes gospoda Pahorja ne volimo za predsednika Vlade, ampak ga volimo za predsednika Državnega zbora. Če bomo vedno vsi vztrajali na svojih okopih, potem se naša slovenska politika ne bo nikoli in nikdar premaknila naprej. Dejstvo je, da se gospod Pahor ni najboljše izkazal kot predsednik Vlade, če bi se, potem danes mi najverjetneje še ne bi sedeli tukaj. Ampak dejstvo je pa tudi, da obstajajo pa številne pozitivne ocene o njegovem delu kot predsedniku Državnega zbora iz mandata 2000 do 2004. Mi smo v naših nastopih večkrat poudarjali, da želimo delovati konstruktivno. Seveda je to konstruktivnost treba na nek način tudi izpričati. Mi ne želimo nasprotovati določenim predlogom samo iz principa. Tega ne želimo početi. Dejstvo je tud, če si preberete Poslovnik in 12. člen, da za dokončanje današnje konstitutivne seje potrebujemo predsednika parlamenta. In če predsednika parlamenta ne bomo izvolili, potem bomo dali čudno sporočilo tudi javnosti, ker se naš parlament ne bo dokončno konstituiral. In ravno zaradi tega bo šel moj glas za gospoda Pahorja, vendar pa obenem tudi zelo jasno sporočam vsem volivcem, da to ni glas in podpora za SD niti ni glas oziroma namen za kakršnokoli predvolilno oziroma povolilno koalicijo. Rekel bi samo še to, da kdorkoli bo izvoljen, mu želim uspešno delo in upam, da bo ta parlament vodil uspešno.
Hvala lepa. Gospod Matevž Frangež, Poslanska skupina Socialni demokrati, potem je pa gospod Rihard Braniselj na vrsti.
Hvala za besedo. Najprej iskrene čestitke vsem poslankam in poslancem, čestitke tudi relativnemu zmagovalcu volitev! Odgovornost za dobro sodelovanje v temu parlamentu je na čisto vsaki in vsakem izmed nas, vsakdo izmed nas bo moral velikokrat v temu mandatu, naj bo dolg ali kratek, potruditi za to, da bomo znali sodelovati in sprejemati rešitve v skupno dobro. Slovenija potrebuje vlado, potrebuje jo čim prej, potrebuje vlado s polnimi pooblastili, ker težke odločitve, ki jih morata Državni zbor in tudi Vlada sprejeti, ne čakajo. Razmere, s katerimi smo soočeni, ne čakajo. Zato je toliko bolj pomembno, da se vsi skupaj zavemo odgovornosti pri prvi nalogi, to je konstituiranju Državnega zbora. Jaz razumem kandidaturo Boruta Pahorja za predsednika Državnega zbora kot prvi korak k oblikovanju vladne večine v tem parlamentu. Osebno do takšnih ali drugačnih koalicijskih povezovanj nimam pretiranega navdušenja. Mislim, da je moja stranka na teh volitvah dobila določeno sporočilo in da mora skladno s tem sporočilom tudi ravnati. To pa ne pomeni, da tudi mi nimamo svojega dela odgovornosti pri tem, da Državni zbor danes opravi svojo nalogo. In po tem, ko sem jaz, kot tudi vi, v dveh tednih živel v vtisu, da se Borutu Pahorju ponuja ta položaj, in bil tudi med tistimi, ki so ga prepričevali, da je sprejel to odgovorno nalogo, seveda doživimo presenečenje. Relativna zmaga na volitvah je točno to – relativna. Koraki do oblikovanja večinske volje v Državnem zboru so zahtevni in terjajo veliko medsebojnega spoštovanja, tudi popuščanja in dobre volje, da se oblikujejo čim bolj soglasne politične odločitve. Jaz verjamem v to demokracijo in ne bi želel delati pretirane drame s tem, da smo danes soočeni tudi s kakšnim zapletom. Verjamem, če je začetek nekoliko neroden, je morebiti konec lahko toliko boljši. Načelo delitve oblasti je treba v tej državi vzeti resno. Verjamem, da je Državni zbor pod vodstvom Boruta Pahorja lahko avtonomna veja oblasti, tisto, kar Državnemu zboru napotuje tudi Ustava Republike Slovenije. Sodelovanje med nami je treba začeti znova, volilna tekma je končana. Verjetno smo vsi mi, sam zagotovo, v volilni tekmi delili tudi izjave, ki se danes zdijo neprimerne. Danes je treba ugotoviti, da bo ta Državni zbor konstituiran in začeti to novo poglavje. To je jasno pričakovanje volivk in volivcev in jaz predlagam, da se te naloge lotimo odgovorno. Vesel sem številnih novih obrazov v tem parlamentu, vesel sem številnih mladih obrazov v parlamentu in priznam, to mi, ne glede na zaplete, daje upanje, da bo v Državnem zboru v tem mandatu morebiti mogoče začeti neko novo kulturo sodelovanja, ki bo znala presegati tudi ustaljene politične delitve med nami. Slovenija to potrebuje. Za naše ljudi bi bilo to izjemno dobrodošlo.
Hvala lepa. Gospod Rihard Braniselj se je odpovedal razpravi. Naslednji je gospod Janko Veber.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem! Menim, da je danes res izjemno pomembno, da se Državni zbor konstituira in dobi svojega predsednika, zato moram tudi zelo jasno povedati, da sem presenečen nad predlogom, da Pozitivna Slovenija predlaga svojo kandidatko za predsednico Državnega zbora, kajti to pomeni tudi delitev glasov. Lahko pride do tega, da danes ne zberemo 46 glasov, ki jih je treba zbrati za to, da predsednika ali predsednico Državnega zbora tudi izvolimo. Še posebej sem presenečen, da je do tega predloga prišlo zaradi tega, ker se mi tudi ne zdi korektno, da razmišlja ena stranka o predsedniku Vlade in o predsedniku Državnega zbora. Vendarle gre za izjemno pomemben odnos med Vlado kot izvršilno vejo oblasti in Državnim zborom kot zakonodajno vejo oblasti. In če je že Vlada sestavljena kot koalicijska vlada, je v Državnem zboru delo veliko širše, predvsem zaradi tega, ker v Državnem zboru nastopa tudi opozicija. In za predsednika Državnega zbora je izjemno pomembno, da ima zelo izostren odnos do tega, do kje lahko nekako tolerira delo koalicije in do kje tudi opozicije. In glede na to, da je opozicija v manjšini, je velikokrat pričakovati in je zelo odgovorna naloga predsednika Državnega zbora, da poskuša omogočiti uspešno ali vsaj nekako primerno delovanje v Državnem zboru tudi opoziciji. Mislim, da je predsednik Socialnih demokratov kolega Borut Pahor v svojem dosedanjem delu dokazal, tako pri vodenju Vlade kot tudi pri vodenju Državnega zbora, da je pripravljen prisluhniti zelo širokim interesom in potem potegniti tiste najučinkovitejše rešitve, ki jih potrebujemo. Sam tudi ocenjujem, da je Vlada v teh letih delovala izjemno dobro, kajti to, da je Slovenija danes v primerjavi z drugimi državami Evropske unije v dobri kondiciji, to tudi dokazuje. Nenazadnje smo sprejeli tudi zelo učinkovite ukrepe za zmanjševanje razlik med ljudmi v Sloveniji. Dejstvo je, da so znotraj Evropske unije najmanjše razlike med nami ravno zaradi tega, ker je imela Vlada posluh tudi za najšibkejše. In ravno v teh dnevih se je tudi minimalna plača dvignila, občutno dvignila, iz razloga, da prisluhnemo in omogočimo primerno delovanje ter zagotavljanje svojih potreb tudi tistim, ki imajo manjše prihodke. Ne smemo zanemariti tudi dejstva, da se danes lahko relativno mirno pogovarjamo v parlamentu tudi zaradi tega, ker smo uredili odnose s sosednjo Hrvaško. Na nas je, da se resnično med sabo zelo dobro dogovorimo o tem, kako bomo delovali v prihodnje. In to so tiste prednosti, ki jih prinašajo izkušnje v delovanju v zelo zahtevnih razmerah, in te razmere je izredno okusil ravno kandidat za predsednika Državnega zbora, kolega Borut Pahor. To so tiste izkušnje, ki jih je zagotovo treba izkoristiti, jih je treba unovčiti, kajti vse to lahko pripomore k temu, da bomo postali veliko učinkovitejši, kot smo lahko bili včeraj. Zato je zelo pomembno, da se Državni zbor čim prej konstituira, da čim prej dobimo vlado, kajti pred nami je tudi dogovor o tem, ali bomo obravnavali interventni zakon ali ne. In če danes ne izvolimo predsednika Državnega zbora, mislim, da postavljamo pod velik vprašaj sprejetje interventnega zakona, kajti obravnava tega zakona ni mogoča, preden se ne konstituira Državni zbor. To pomeni, da bo, kdorkoli bo že sestavil koalicijo in v kakršnikoli obliki že, imel bistveno slabše izhodišče za delo v naslednjem letu, kot če se Državni zbor danes konstituira in se sprejme tudi interventni zakon. Torej, čim prej potrebujemo uspešno delo pri sestavi Državnega zbora in vlade. Nenazadnje smo tudi Socialni demokrati, s tem, ko smo predlagali kolega Boruta Pahorja za predsednika Državnega zbora, zelo jasno povedali, da želimo sodelovati v koaliciji in da nam tudi kot drugi najmočnejši stranki v koaliciji pripada mesto predsednika Državnega zbora; parlamentarna praksa je bila do sedaj vedno taka. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Jožef Horvat, Poslanska skupina Nova Slovenija.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice poslanke in spoštovani kolegi poslanci! Najprej vam želim iskreno čestitati za zaupanje, ki ste ga bili deležni na predčasnih državnozborskih volitvah 4. decembra letos. Ko vstopamo v tretje desetletje nam vsem drage Slovenije, ugotavljamo, da je Slovenija na tleh. Imamo veliko odgovornost, da dvignemo Slovenijo, da vrnemo upanje Sloveniji, začetek pa je tukaj, prav v tej hiši. In prav tej hiši, Državnemu zboru, moramo vrniti ugled – edino mi, nas 90 tu zbranih lahko to naredi. Državljanke in državljani imajo velika pričakovanja. Moje misli so ta trenutek predvsem pri tistih, katerih glasu se pravzaprav nikoli ne sliši, ker so v tako hudih stiskah. V času volilne kampanje smo v Novi Sloveniji zatrjevali, da Slovenija potrebuje hitre, a premišljene odločitve, ukrepe in da morajo biti ti ukrepi takšni, da bodo vlivali upanje, ki bodo pošteni, pravični in šele potem učinkoviti – najprej poštenje, pravičnost in potem učinkovitost. Prvi pogoj za to je, da danes izberemo prvo ali prvega med nami. Ko vstopamo v božični čas – in pred nami je tudi praznik slovenske samostojnosti in enotnosti, ne pozabimo tega –, to nami daje dobro atmosfero za naše dobre odločitve na podlagi razuma in čustev. Gospa Maša Kociper nesporno predstavlja upanje za Slovenijo, tako kot vsak izmed nas. Moj pomislek, brez zamere, najbrž bo Poslanska skupina Pozitivna Slovenija imela novega mandatarja, tako je tudi prav, je relativni zmagovalec na letošnjih predčasnih volitvah. Nekateri kolegi so že omenjali, tudi sam želim to izpostaviti, obstaja nevarnost, da bi se na primer predsednik Vlade in predsednica Državnega zbora hitro dogovorila, ker sta strankarska kolega, za nek nujni zakonodajni postopek, čeprav ne bi obstajali pogoji za nujni zakonodajni postopek. Ta nevarnost obstaja. Gospod Borut Pahor, s katerim je Poslanska skupina Nove Slovenije opravila razgovor, ker je to sam želel – njemu smo leta 2008 povedali, in tudi slovenski javnosti, da ga ne vidimo v vlogi vodenja izvršilne veje oblasti, žal, se nismo zmotili, moramo pa objektivno povedati, da je v mandatu 2000–2004 dobro vodil slovenski parlament. Ker smo danes začeli s počastitvijo velikega Evropejca Vaclava Havla, mi misel gre na leto 2003, ko je gospod Borut Pahor predsedoval Državnemu zboru ion ko je umrl velik demokrat, velik Slovenec, Jože Pučnik, je takratna koalicija prav hrumela, da se ne sme sklicati žalne seje. Takratni predsednik gospod Borut Pahor je to kljub vsemu naredil. Tu gre pohvala za to, prav pohvala, tudi za to, da je takoj odločil, da se Slovenija dostojno in dostojanstveno poslovi od prav tako velikega Slovenca dr. Andreja Bajuka. Gospod Borut Pahor, moj glas bo za vas, s tem, da pričakujem, da bodo predvsem majhne poslanske skupine, kot je Nova Slovenija, deležne prav takšne pozornosti, kot največja poslanska skupina v Državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji je gospod Mirko Brulc, Poslanska skupina Socialnih demokratov, nato naj se pripravi gospa Renata Brunskole.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci! O Borutu Pahorju, diplomiranem politologu, strokovnjaku za mednarodne odnose, ki je svojo poklicno pot začel prav v tej stavbi leta 1990, je bilo povedanega že veliko, tudi kritik in tudi pohval. Na svoji poklicni politični poti je opravljal vrsto pomembnih funkcij. Tudi tokrat ga Socialni demokrati predlagamo za opravljanje druge najbolj pomembne funkcije v Republiki Sloveniji, to je predsednika Državnega zbora. Funkcijo predsednika Državnega zbora je opravljal že od leta 2000–2004, vse do izvolitve v Evropski parlament. Večina poslank in poslancev takratnega sklica, in tudi drugi ljudje, ki so spremljali njegovo delo, so prepričani, da je bil najboljši predsednik tega visokega doma, kot namreč kolega Borut Pahor imenuje Državni zbor. Pravzaprav bi lahko rekel, da je imel Državni zbor kot institucija takrat največji ugled v očeh državljank in državljanov. Vsem je jasno, da Slovenija rabi vlado takoj. Socialni demokrati želimo sodelovati v novi vladi. In prvi korak k formiranju vlade je seveda konstituiranje Državnega zbora, in to je izvolite predsednika Državnega zbora. Oba s kolegom Borutom Pahorjem sva s Primorske. Poznava se že zelo zelo dolgo, zato lahko trdim, da je Borut Pahor odličen kandidat za predsednika Državnega zbora. Podprl ga bom zato, ker je strpen, je preudaren, je potrpežljiv in ker mu konsenzualna politika ni tuja, kar je pa tukaj v Državnemu zboru še posebej pomembno. V parlamentu, kjer so predstavniki različnih političnih prepričanj, je treba velikokrat najti ustrezne rešitve. Zato so prej navedene lastnosti še kako pomembne. Prepričan sem, da bo kandidat Socialnih demokratov za predsednika Državnega zbora, Borut Pahor, uspešno vodil ta zbor. In hvala vsem, ki boste svoj glas namenili Borutu Pahorju in si s tem seveda tudi polepšali prihajajoče praznike. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Renata Brunskole, Poslanska skupina Pozitivna Slovenija, pripravi naj se gospa Iva Dimic.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Iskrene čestitke posebej tistim, ki so danes prvič postali poslanke in poslanci Državnega zbora in se na nek način, bi rekla, kar opravičujem vsem tistim, ki so mogoče nekoliko presenečeni ali razočarani ob nekaterih razpravah tekom današnjega dneva. Namreč, na momente so nekateri že dobili občutek, tudi mogoče z nekaterih stališč je bilo mogoče čutiti, da si niso predstavljali Državnega zbora v takšni obliki. Današnji dan je res pomemben dan za vse državljanke in državljane Republike Slovenije, ki si končno želijo političnega miru v Republiki Sloveniji in sprejema vse tiste zakonodaje, ki nam je, žal, ni uspelo sprejeti v prejšnjem sklicu Državnega zbora Republike Slovenije. Menim pa, da je mogoče danes tudi čas, da javnosti sporočim, zakaj sem se odločila v začetku meseca oktobra po moji oceni za edino možno alternativo in spremembo. Ker tako več ni šlo naprej. Nekateri ljudje mogoče prej niso zaupali Janševi vladi pa so se odločili za Pahorjevo vlado. Prišlo je do tega, žal, verjetno tudi ni bilo sreče s koalicijo, da je tudi zato prišlo do različnih razmišljanj v Republiki Sloveniji. Tudi sama sem se kot prvi poklicni politik takrat, političarka, izpostavila. Nikoli nisem bila članica nobene politične stranke, tudi kot županja sem s 74 % glasov dobila zaupanje kot nestrankarska kandidatka z zbiranjem podpisov na upravni enoti, in sem se takrat kot poslanka poslanske skupine vladajoče koalicijske poslanske skupine odločila, da mora priti do spremembe. Napisala sem, v nedeljo sem napisala eno pismo, prijazno pismo zahvale za sodelovanje, vendar tudi z mojo jasno odločitvijo, da tako naprej več ne gre. Verjamem, da je bil gospod Borut Pahor kot predsednik Vlade zelo obremenjen, zelo zaseden, ni mi odgovoril, nič rekel. Vendar sem prepričana, da je moralo priti do predčasnih volitev. Zakaj? Zato, ker verjetno gospod Borut Pahor takrat ni imel sreče s koalicijo, verjetno bi pa tudi moral kdaj tako [[udari z roko po govornici]] udariti po mizi, verjetno tudi je, sem prepričana, da je odločen, ker sem ga imela priložnost spoznati kot odločno osebo. Vendar žal tega ni kazal, ni kazala pred tistimi, ki bi to morali začutiti. Mi je žal za to! Vendar, moram pa izreči nekaj, danes bi bile državljanke in državljani Republike Slovenije nadvse razočarani, če bi podprli za predsednika Državnega zbora gospoda Boruta Pahorja. On je čudovita oseba, vrhunski politik, izkušen politik, simpatičen, vse, ampak, Zakaj gre? Republika Slovenija se je odločila za predčasne volitve z jasnim sporočilom. In mi, ki smo predstavniki državljank in državljanov Republike Slovenije. Jaz se nisem odločila za predčasne volitve takrat, res ne. Vendar, ker se je večina takratnih predstavnikov Državnega zbora za to odločila, bi danes pomenilo – prva oseba v državi je predsednik Republike Slovenije –, da bi danes gospoda Boruta Pahorja še povišali na drugo osebo v državi, v predsednika Državnega zbora. Tretja oseba je predsednik Vlade, četrta oseba je predsednik Državnega sveta in peta oseba v državi je predsednik Ustavnega sodišča. In samo za to sporočilo gre, ker bi mi zamerili volivke in volivci, meni pa verjetno veliko ljudem v tem Državnem zboru. verjetno bi zamerili – mislim, da je imela stranka kolega Pahorja imela 10 % – verjetno bi 90 % volivcev zamerilo poslankam in poslancem, če bi naredili "da" še za en razred višje, pa naj mi ne zameri kolega, ker sem prepričana, da bo v svetovni in evropski politiki še veliko dosegel. Hvala. Zatorej bom podprla kolegico Mašo Kociper, sem prepričana, da bo vestno in dobro opravljala svoje delo in da jo bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Iva Dimic, Poslanska skupina Nova Slovenija, potem je mag. Alenka Bratušek.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Čestitke tudi v mojem imenu vsem poslankam in poslancem! V Novi Sloveniji smo že večkrat povedali in tudi poudarjali, danes je bilo to tudi že večkrat izrečeno, da bomo konstruktivna opozicija, in da bomo pripravljeni podpreti vse zadeve in dobre programe v dobrobit Slovenk in Slovencev, se pravi državljank in državljanov Slovenije. Stvari je treba postaviti na pravo mesto. Da se začnejo stvari premikati v pravo smer in seveda tudi čim hitreje, je treba včasih sprejeti tudi kakšne težje odločitve. Naši volivci pričakujejo to od nas. Ker nimamo več veliko časa in je treba z delom in s sodelovanjem v dobrobit državljanov in države Slovenije pričeti čim prej, tudi moj glas za vas, gospod Borut Pahor, in s tem tudi pričakovanje, da bo Nova Slovenija enakovredna ostalim poslanskim skupinam. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Alenka Bratušek, Poslanska skupina Pozitivna Slovenija, potem pa je gospod Matjaž Han.
Spoštovane gospe, spoštovani gospodje, predsedujoči! Tudi sama želim najprej čestitati vsem, ki ste bili izvoljeni, v upanju, da bo naše vodilo pri delu v tem mandatu Državnega zbora samo eno, in to je, kaj je dobro za našo državo Slovenijo. Kot je danes v svojem govoru povedal že predsednik republike, gospod Danilo Türk, je s temi predčasnimi volitvami prav gotovo prišel čas za prelom in čas za spremembe. Volivke in volivci so pokazali, kaj si želijo. Želijo si spremembe, želijo si novega vetra. Gospa Maša Kociper je prav to, nov obraz. Diplomirana pravnica, mlada in kljub temu že izkušena na svojem strokovnem področju. Argument, da je politično neizkušena, je v teh časih, ko politika ne uživa nobenega pretiranega zaupanja, kvečjemu argument v korist gospe Maše Kociper in ne proti njej. Takšnih novih obrazov nas je v tem sklicu Državnega zbora približno dve tretjini, tudi to me navdaja z upanjem, da bomo znali delati drugače, kot se je delalo danes in točno do danes. In točno to si želijo tudi ljudje. To so pokazali 4. decembra. V Državnem zboru je prvič v zgodovini približno tretjina žensk in prav tako imamo prvič možnost, da dobimo predsednico Državnega zbora. Gospa Maša Kociper s svojimi izkušnjami na področju mediacije že pokazala, da zna in zmore sprejemati kompromise in do tega pripeljati tudi druge. Verjamem, da bo kot predsednica Državnega zbora delala korektno in znala iskati kompromise v okviru pravnih okvirov, ki so nam dani. Gospe in gospodje, danes imamo možnost in priložnost pokazati, da smo pripravljeni na spremembe, da smo pripravljeni delati drugače, da smo prvič pripravljeni dati priložnost ženski, da pokaže, da tudi ženska zna in zmore dobro voditi Državni zbor. Ker verjamem, da je treba delati drugače, kot se je v Državnem zboru delalo do zdaj, ker verjamem, da so potrebne spremembe, predvsem pa zato, ker so ljudje pokazali, da si to želijo, bom z velikim veseljem in ponosom gospo Mašo Kociper podprla za predsednico Državnega zbora.
Hvala lepa. Gospod Matjaž Han. Potem se naj pripravi gospod Matjaž Zanoškar.
Lepa hvala. Najprej tudi z moje strani čestitke vsem poslankam in poslancem. Jaz si želim, da bo ta slab začetek boljši konec, in upam, da bo temu res tako. Najprej naj povem, da smo Socialni demokrati stranka, ki je enotna, ki ima svojo hrbtenico, svoj jaz in smo si zaslužili na predčasnih volitvah toliko glasov, kot so nam jih dali volivke in volivci. In za toliko glasov tudi nosimo odgovornost in jo bomo nosili tudi naprej. Tudi jaz bi pozval, tako kot je pozval moj kolega Roman, da ne pozivamo drug drugega, kaj naj druga stranka naredi, ampak da stopimo skupaj in začnemo reševati probleme, ki so se nakopičili ne v zadnjih treh letih, ampak v zadnjih 20 letih v naši državi. S kazanjem prsta drug na drugega, kdo je najbolj dogovoren, mislim, da ne bo v redu in nas ne bo pripeljalo iz te krize. Razmere v državi so takšne, predvsem gospodarske in socialne, da kličejo po hitrem in učinkovitem upravljanju z državo. Se pravi, da je treba na hitro sestaviti vlado, sestaviti ministrski kabinet in začeti delati, kot bi rekel gospod Janković. Vendar za to rabimo malo več kot pa samo 28 poslancev Pozitivne Slovenije, rabimo malo širšo koalicijo. In če si vsi vi predstavljate, da lahko samo ta sredina vlada v tej državi, potem bo stanje še naprej takšno, kakršno je. Socialni demokrati smo danes jasno povedali svoje stališče, da želimo biti soodgovorni za upravljanje države, da želimo iti v koalicijo, vendar za to je tudi treba izpolniti neke pogoje. Danes, ko govorimo o gospe Maši in gospodu Borutu, verjamem, da bi bilo boljše, da jih ta moment ne bi bilo v tej dvorani, ker si tega ne zaslužita, ne eden ne drugi. Oba sta dobra kandidata oziroma vseh 90 kandidatov ali pa poslank in poslancev bi lahko sedelo na tistem stolu tam gor, vendar je politika politika možnega, treba je narediti neke dogovore, treba je sestaviti čim prej koalicijo in treba je začeti delati. Jaz bom absolutno podprl za predsednika Državnega zbora gospoda Boruta Pahorja, ker želim s tem jasno in glasno povedati, da Socialni demokrati želimo sodelovati tudi v Vladi Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ampak do tega trenutka, dokler ne izvolimo predsednice in predsednika, lahko tukaj sedi samo najstarejši. Se vam opravičujemo. Hvala lepa. Zdaj pa gospod Matjaž Zanoškar.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Kolegice in kolegi, iskrene čestitke, predvsem vam, ki danes doživljate debi v tem hramu demokracije! Danes smo potrdili mandat in od danes naprej smo mi najbolj odgovorni za vodenje in upravljanje te države na tak način, da bodo državljanke in državljani zadovoljni, da ne bo ta hram demokracije in ta visoki zbor doživljal toliko kritik, kot jih je doživljal v preteklem mandatu. Pozitivna Slovenija ima pozitivno filozofijo in s to filozofijo mi ni dopuščeno, da bi karkoli slabega rekel o kandidatu gospodu Borutu Pahorju. Cenim ga in spoštujem ga, sploh za tiste stvari in tiste poteze, ki so bile dobre za državljanke in državljane, za nas vse skupaj. In tu na tem mestu, ko se podaja kandidatura vas, gospod Borut Pahor, ne bi načenjal proceduralnih vprašanj, ali je kandidatura dobro vložena, ne bi se dotikal niti mnenja eminentnih pravnikov, ki imajo pomisleke pri tej kandidaturi, pač pa bi rekel zelo preprosto to: kdor je gospodar v svoji preteklosti, se je spominja, in kdor je gospodar v svoji prihodnosti, se spreminja. Spominjamo se časov tega mandata ali še prej, ko je gospod Pahor doživljal velika velika trenja in nasprotovanjaod takrat dobro misleče opozicije. Ta trenja med opozicijo in Vlado so se prenašala tudi v ta hram demokracije in pogostokrat je šlo za razprave in debate, ki so bile popolnoma iracionalne, nad katerimi so se zgražali državljanke in državljani, ko bi se morali pogovarjati o njihovih ključnih in vitalnih vprašanjih, smo zapravljali čas za nepotrebne stvari. In če se spominjamo, potem me je strah, da bi tudi kot predsednik Državnega zbora povzročil neka trenja, nasprotovanja in konfliktne situacije. Če pa smo mi gospodarji svoje prihodnosti, potem se spreminjamo. In volivke in volivci so jasno pokazali, da si želijo in hočejo spremembe. Ne glede na to, da je Pozitivna Slovenija dobila največ procentov, česar se seveda zaveda in z vso odgovornostjo spremlja to nalogo za upravljanje države, potem lahko rečemo, da so volivke in volivci pokazali na to, da si želijo spremembe, spremembe tudi na kadrovskem področju. In sprememba bi bila, če bi danes razpravljali o tem in glasovali za Mašo Kociper kot predsednico Državnega zbora. Popolnoma sem prepričan, da je kandidatka dobra, da je že z dosedanjim delom pokazala svoje uspehe in da ne nosi s seboj nobene politične preteklosti, takšne ali drugačne. Seveda je nepoznana, vendar je gospa Maša Kociper naše prepričanje, naj bo vaše upanje in naj bo vaše zaupanje in poskusimo in gremo s predsednico parlamenta, kar se še ni zgodilo v obstoju naše države. Torej, zelo rad bi videl, da bi tukaj na temu mestu, kjer sedi danes gospod Srečko Meh, sedela gospa Maša Kociper. Hvala.
Hvala lepa. Na vrsti je gospod Samo Bevk potem pa je gospa Melita Župevc.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani zbor! Najprej bi rad povedal, da se je kolega Borut Pahor na koncu seveda sam odločil, da bo kandidiral za predsednika Državnega zbora, vendar na vztrajno prigovarjanje vodstva Socialnih demokratov in celotne Poslanske skupine Socialnih demokratov. Pri tem bi rad izrazil tudi naše politično stališče, da ni vseeno v parlamentarni demokraciji, da bi vse najvišje funkcije v državi obvladovala največja parlamentarna stranka. Tudi parlamentarna tradicija je bila, čeprav z nekaterimi izjemami, da je prišel predsednik Vlade iz največje parlamentarne stranke, medtem ko je vodstvo Državnega zbora prevzela druga največja koalicijska partnerica. In prav bi bilo, da se to zgodi tudi v tem mandatu Državnega zbora, še posebej zaradi tega, ker nas čakajo zelo težke naloge, da potegnemo Slovenijo naprej, da se rešimo te hude gospodarske in finančne krize. Kot rečeno, kandidatura Boruta Pahorja za predsednika Državnega zbora je s celotno podporo vodstva Socialnih demokratov in desetih poslank in poslancev Socialnih demokratov v Državnem zboru Republike Slovenije. To ni neka osebna kaprica. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Melita Župevc, izvolite.
Hvala lepa gospod predsedujoči. Kot bi dejal gospod Borut Pahor, če se ne motim, sreča je na strani pogumnih. In Maša Kociper je danes pokazala pogum. Stara je devetintrideset let in kandidira za predsednico Državnega zbora, ravno toliko, kot je bil star Borut Pahor, ko je kandidiral in bil izvoljen za predsednika Državnega zbora. Je prva ženska, ki kandidira na to pomembno mesto. In jaz si želim, da bi Državni zbor prešel od besed k dejanjem. Ko sem sama vstopila v politiko, sem veliko poslušala o tem, kako bi morale v politiki dobiti mesto ženske in kako bi morali v politiki dobiti mesto mladi. In če to resno mislimo, tisti, ki smo to govorili, danes ne moremo glasovati drugače od tistega, kar ves čas zastopamo. Kot je danes že dejal predsednik republike, je danes res velik dan. Dan, ko državljanke in državljani od nas veliko pričakujejo. Pričakujejo, da Državni zbor danes dobi predsednika ali predsednico. Res je, ne zanima jih prestiž, ne zanimajo jih ozadja, zanimajo jih dejanja. Želijo, da dobimo polno operativen Državni zbor – Državni zbor, ki bo sprejemal konkretne odločitve, če želite, ki bo takoj sprejel interventni zakon, ki ga v prejšnjem sklicu, žal, nismo uspeli potrditi. Želijo Državni zbor, ki ne bo izgubljal časa z nepotrebnim preigravanjem, kdo je boljši, kdo je v preteklosti zasedal več in višje funkcije. In, ja, res je, osredotočili smo se na funkcije. Tisti, ki ste danes to omenjali – moramo se osredotočiti na funkcijo predsednika Državnega zbora, če želimo, da bomo lahko polno funkcionirali. Zdi pa se mi neprimerno, žaljivo do volivk in volivcev, ki so pred nekaj dnevi odšli na volitve, jasno izrazili svojo voljo, da nekateri danes v parlamentu govorite o predčasnih volitvah. To je žaljivo. Volivke in volivci so odšli na volitve, povedali so svoje mnenje. Povedali so, da si želijo vlado, parlament, oblast, ki bo v tej državi sposobna reševati probleme danes, ne jutri, letos in ne drugo leto. Mislim, da se moramo te odgovornosti v parlamentu zavedati vsi. Tisti, ki so dobili 4 %, niso odgovorni samo za 4 % volivcev. Tisti, ki so dobili 10 %, niso odgovorni samo za 10 %. Odgovorni smo vsi enako – vsi, ki sedimo v parlamentu, in vsi, ki bodo sedeli na vladi. Ko sem danes prišla v to dvorano in poslušala začetne govore, sem se vprašala, ali morda vmes nismo imeli volitev – nekateri imajo še vedno iste paradigme, iste stavke. Vmes so bile volitve in, res, zgodile so se spremembe. Vesela sem, da v parlamentu sedi kar - tudi Jožef Jerovšek je še vedno isti, to me zabava, vmes so se zgodile spremembe - 57 novih obrazov, kar me veseli, vendar mislim, da je prav, da ne pozabimo, prvič, zakaj smo odšli na predčasne volitve, drugič, da ne pozabimo, da je pred nami resna finančnogospodarska kriza, da ne pozabimo, kaj se dogaja okrog nas, da ne pozabimo, kam tone Evropa, in da ne pozabimo, kakšne reforme nas čakajo. Danes na dolgo in široko razpredati o tem, zakaj imamo dva kandidata, zakaj imamo kandidata in kandidatko, zakaj nimamo enega samega – zjutraj je kazalo, da bomo imeli celo tri –, je po mojem mnenju izgubljanje časa. Vsak izmed nas se bo odločil po svoji vesti. Prav je, da Državni zbor danes, kot že rečeno, sprejme odločitev, zato da bomo polno operativni. Za konec pa samo še ena stvar. Ko nekateri govorite o tem, da je neprimerno, da ima največja stranka predsednika Vlade in predsednika Državnega zbora, se opravičujem, v preteklosti sta bili vsaj dve stranki, ki sta imeli tako predsednika Vlade kot predsednika Državnega zbora. In še to, ko bom naslednjič poslušala kolegice in kolege govoriti o ženskah v politiki, bom rekla, zakaj niste glasovali za žensko za predsednico Državnega zbora. Hvala.
Hvala lepa. Lista prijavljenih razpravljavcev je zaključena. Sprašujem predlagatelja obeh kandidatov, ali želita besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. V skladu s tretjim odstavkom 199. člena Poslovnika Državnega zbora o izvolitvi predsednika Državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor na predlog predsedujočega. Začasne vodje poslanskih skupin so že posredovali predloge za članici in člana komisije, ki vodi glasovanje. To so: mag. Melita Župevc – Pozitivna Slovenija, gospod Zvonko Lah – Slovenska demokratska stranka, gospod Rihard Braniselj – Državljanska lista Gregorja Viranta, gospa Iva Dimic – Nova Slovenija. Član te komisije pa sem tudi sam kot predsedujoči. Pri delu komisije bo sodeloval tudi namestnik generalne sekretarke gospod Matjaž Plevelj. Predlagam, da komisija v taki sestavi in z novim predsedujočim vodi tudi volitve podpredsednikov v okviru 4. točke dnevnega reda. Temu predlogu kdo nasprotuje? Ne. Če ne, prehajamo na odločanje o komisiji. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 84 [[Za je glasovalo 84.]] [[Proti nihče.]] Določili smo komisijo v sestavi mag. Melita Župevc, gospod Zvonko Lah, gospod Rihard Braniselj, gospa Iva Dimic in Srečko Meh. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslancem vročena glasovnica tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega, pove svoje ime in priimek. Na glasovnici bosta po abecednem redu zapisana kandidatka in kandidat za predsednika Državnega zbora. Glasuje se za enega kandidata, in sicer tako, da se na glasovnici obkroži zaporedna številka pred imenom kandidata, za katerega se glasuje. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica iz katere volja poslanca ni jasno razvidna. V skladu s 84. členom Ustave Republike Slovenije in v povezavi s četrtim odstavkom 199. člena Poslovnika Državnega zbora bo izvoljen tisti kandidat ali kandidatka, za katerega bo glasovala večina vseh poslancev, to je šestinštirideset ali več. Glasovali bomo tukaj v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bomo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki je v dvorani oziroma bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Začeli bomo z izvedbo tajnega glasovanja, prosim poslanke in poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se zglasite v sobi 217, kjer boste prevzeli volilni material. Glasovanje se bo začelo točno ob 14. uri in bo zaključeno ob 14.15. Po končanem glasovanju prosim poslanke in poslanca, da se ponovno zberemo v sobi 217. S tem prekinjam 3. točko. Nadaljevali jo bomo ob 14.30. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora in prehajamo na prekinjeno 3. točko – volitve predsednika Državnega zbora. Prebral bom zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja za izvolitev predsednice oziroma predsednika Državnega zbora. Prvo glasovanje, imeli smo dva kandidata. Glasovanje je bilo tukaj, v prostorih Državnega zbora, danes. Razdeljenih je bilo 90 glasovnic, oddanih je bilo 90 glasovnic. Neveljavnih je bilo 31, veljavnih je bilo 59. Predlagana kandidatka oziroma kandidat sta dobila, gospa Maša Kociper 28 glasov in gospod Borut Pahor 31 glasov. [[Maša Kociper 28.]] [[Borut Pahor 31.]] Ker nihče od kandidatov ni dobil zadostnega števila glasov, torej ni prejel potrebne večine, bomo v skladu s prvim odstavkom 195. člena Poslovnika opravili novo glasovanje. Glasovali bomo torej o obeh kandidatih. Na glasovnici pri drugem glasovanju bosta kandidata navedena po vrstnem redu glede na število glasov, dobljenih pri prvem glasovanju. Vrstni red kandidatov za drugi krog: pod številko ena je Borut Pahor, pod številko dve Maša Kociper. Prehajamo na glasovanje. Glasuje se za enega kandidata, in sicer tako, da se na glasovnici obkroži zaporedna številka pred imenom kandidata. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika je neizpolnjena glasovnica neveljavna. Neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanca ni jasno razvidna. V skladu s 84. členom Ustave bo izvoljen tisti kandidat, za katerega bo glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo kot prvič v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanci in poslanke boste izpolnjene glasovnice dali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslanke in poslanca, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se začne ob 14.40 in bo trajalo do 14.55. Po končanem glasovanju prav tako prosim poslanki in poslanca, da se zberemo v sobi 217. Prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali ob 15.10, točko nadaljujemo ob 15.10. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Prebral bomo zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja za izvolitev predsednice oziroma predsednika Državnega zbora, drugega glasovanja. Glasovanje je bilo tukaj, razdeljenih je bilo 88 glasovnic, oddanih je bilo 88 glasovnic, neveljavnih je bilo 29, veljavnih je bilo 59. Predlagana kandidata sta v drugem glasovanju prejela naslednje število glasov: Borut Pahor 31 glasov in Maša Kociper 28 glasov. [[Borut Pahor 31.]] [[Maša Kociper 28.]] Na podlagi izida drugega kroga glasovanja nobeden od kandidatov ni prejel potrebne večine, zato ni bil izvoljen za predsednika Državnega zbora. Skladno s 197. členom Poslovnika Državnega zbora se za volitve predsednika Državnega zbora ponovi kandidacijski postopek in postopek glasovanja na podlagi novega predloga kandidatur. Na tej osnovi odrejam odmor do 17. ure. Hvala lepa. Sejo nadaljujemo ob 17. uri.
Spoštovane poslanke in poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Obravnavamo 3. točko – Volitve predsednika Državnega zbora. Obveščam vas, da za izvolitev predsednika Državnega zbora skupina 28 poslank in poslancev s prvopodpisanim Jankom Janijem Möderndorferjem predlaga za predsednico Državnega zbora Mašo Kociper. Na mizo smo dobili tudi podpisano skupino poslank in poslancev s prvopodpisanim dr. Virantom, ki za predsednika Državnega zbora predlaga dr. Viranta [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] [[...]]Se pravi, pravkar je bil vložen. Zdaj pa sprašujem vas, spoštovane poslanke in poslanci, ali kvalificirani predlagatelji še želijo ali želite vložiti predlog kandidature? Ni razprave, samo predlog kandidature. Kandidatura za gospod Mašo Kociper in za dr. Viranta je že vložena. Ali želi še kdo drug? [[Ne.]] Potem predlagam odbor do 17.10, da se razmnoži material in da material dobite. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke in poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko – Volitve predsednika Državnega zbora. Obveščam vas, da je za izvolitev predsednika Državnega zbora predložila skupina 28 poslank in poslancev s prvopodpisanim Jankom Janijem Möderndorferjem kandidaturo za predsednico Državnega zbora, in sicer Mašo Kociper. Prav tako pa je skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Rihardom Branisljem predložila kandidaturo za predsednika Državnega zbora, torej kandidata dr. Gregorja Viranta. Sprašujem, ali želi predstavnik predlagateljev obrazložiti predlog kandidature? Ja. Gospod Jani Möderndorfer.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Danes smo slišali kar nekaj očitkov o tem, kako nismo zreli, da se ne znamo dogovoriti, da gre za boje takšnih in drugačnih vrst. V poslanski skupini Pozitivne Slovenije ostajamo pri kandidaturi Maše Kociper za predsednico Državnega zbora. Gospodu Borutu Pahorju in celotni Poslanski skupini SD se zahvaljujemo in izražamo veliko mero razumevanja za umik kandidature Boruta Pahorja. Stranka SD je s tem pokazala državotvornost in omogočila, da se Državni zbor konstituira in dobi svojega predsednika. Iti čez lastne strankarske interese ni enostavno, zato nam vsem skupaj tak korak zelo veliko pomeni. Zakaj menimo, da je Maša Kociper odlična kandidatka za predsednico Državnega zbora? Danes smo že večkrat slišali, da je čas za spremembe. Drži. Tudi mi smo za spremembe. Prvič v zgodovini bo vodila Državni zbor ženska. To je uspešna ženska, pravnica, ena največjih strokovnjakinj za mediacije, ima izkušnje, je neobremenjena z dogodki iz preteklosti, spoštuje kulturo dialoga in zna prisluhniti tudi drugače mislečim. Zato prosim in pozivam vse poslanske in poslance Državnega zbora, da glasujejo za kandidatko Mašo Kociper. S tem bomo vsi pokazali, da nam je res veliko do naše Slovenije. V Pozitivni Sloveniji nikoli nismo igrali s figo v žepu, žal pa drugi so. Te sprašujem: Kako boste nam, ki ste nam lagali, pogledali v oči, kako boste pogledali v oči svojim volivcem in vsem tistim, ki od vas pričakujejo sodelovanje in državotvornost? Naša vest je čista, ko boste glasovali, se vprašajte, kakšna je vaša. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu 24 poslank in poslancev bo obrazložitev za kandidaturo dr. Gregorja Viranta povedal oziroma obrazložil Rihard Braniselj.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke, poslanci, kolegice in kolegi! Iskrene čestitke k izvolitvi tudi z moje strani. Današnji predlog, ki prihaja z naše strani, je podprla paleta poslancev iz različnih poslanskih skupin v cilju, da na današnji seji izvolimo nujno potrebnega predsednika Državnega zbora in s tem omogočimo nadaljnje delo tega visokega zbora. Kandidat dr. Gregor Virant je letnik 1969. Leta 1993 je diplomiral na Pravni fakulteti v Ljubljani, leta 1995 magistriral in leta 1999 tudi doktoriral. Je univerzitetni profesor za področje javne uprave in javnega prava. Več let je bil svetovalec Ustavnega sodišča, član Državne volilne komisije, državni sekretar za javno upravo v letih od 2000 do 2004. Minister za javno upravo 2004–2008. V času ministrskega mandata je dr. Virant uspel skleniti kolektivno pogodbo z vsemi sindikati javnega sektorja. Odpravljenih je bilo ogromno administrativnih ovir, slovenska e-uprava pa je druga po učinkovitosti v Evropi. Prav tako je projekt Vem, ki ga je zastavil in vodil dr. Virant, dobil nagrado Združenih narodov. Zakaj to govorim? Zato, da poskušam osvetlili povezovalno moč dr. Viranta. Dr. Virant je osebnost, ki povezuje, ki ne ločuje. Mislim, da je sprejemljiv, kvalificiran, usposobljen in kompetenten, da vodi Državni zbor. Prepričan sem, da bomo na dr. Viranta kot predsednika Državnega zbora lahko ponosni, zato predlagam, da dr. Viranta podpremo za predsednika Državnega zbora Republike Slovenije. Dr. Virant je pripravljen Državni zbor voditi tudi do drugačne odločitve, ki jo bo narekovala eventualna nastala koalicija. Zato še enkrat predlagam, da dr. Viranta podpremo. Cela vrsta dramatičnih besed je bila izrečena pravkar, predvsem pa v seji v preteklem obdobju. Cela vrsta teh dramatičnih besed je odveč. Naša osnovna naloga je: izvolimo danes predsednika Državnega zbora, ki bo deloval povezovalno, ki bo sprejemljiv za veliko večino, če ne že za vse kolegice in kolege. Hvala lepa.
Hvala lepa. Če želite besedo predstavniki poslanskih skupin, potem prosim, da se prijavite. Prvi je gospod Radovan Žerjav. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi! V Slovenski ljudski stranki smo pri obeh glasovanjih odgovorno podprli enega od kandidatov, gospoda Boruta Pahorja, za predsednika Državnega zbora. V svojem nastopu sem tudi dejal, da si ne moremo privoščiti in da ni nobene možnosti, da danes ne konstituiramo Državnega zbora. To bi bilo neodgovorno do nas samih, do slovenskega naroda in do slovenske države. Obžalujemo, da se dve potencialni koalicijski partnerici pač nista zmogli dogovoriti o enem kandidatu. Zato smo preostali poslanke in poslanci našli rešitev za predsednika Državnega zbora. Mi bomo podprli gospoda Gregorja Viranta za predsednika Državnega zbora. Ali bo to začasna ali dokončna rešitev, bo seveda prinesel čas. Slovenija v tem trenutku potrebuje Državni zbor, da začne funkcionirati. Potrebujemo odločitve, ukrepe in tako naprej. Ni časa za odlašanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov gospod Samo Bevk.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani zbor! Poslanska skupina Socialnih demokratov je v prvem poskusu glasovanja za predsednika Državnega zbora predlagala Boruta Pahorja v prepričanju, da ima vse potrebne kvalitete in izkušnje za vodenje Državnega zbora v izjemno zahtevnih domačih in mednarodnih okoliščinah. Borut Pahor ni dobil potrebne večine, vendar ga je podprlo trikrat toliko poslank in poslancev, kolikor je velika naša poslanska skupina. V imenu naše poslanske skupine izrekam veliko hvaležnost vsem, ki so se tako odločili. Že v uvodu te seje smo povedali, da Slovenija potrebuje vlado takoj. To se ne more zgoditi brez konstituiranja parlamenta. Tega pa ni brez izvolitve predsednika oziroma predsednice. Mi kandidature kolega Boruta Pahorja nismo umaknili, ampak je nismo ponovno vložili. Niti nismo vedeli oziroma nismo bili seznanjeni s kandidaturo dr. Gregorja Viranta. Zato se je Poslanska skupina Socialnih demokratov v položaju, ko je morala izbirati med slabimi odločitvami, odločila za tisto, ki je morda najmanj slaba. In to je, da na predlog največje stranke, ki je odgovorna za sestavo vlade, podpremo njeno kandidatko gospo Mašo Kociper. Kot smo dejali, v pogovorih z vodstvom stranke Pozitivna Slovenija, ki je predlagala kandidatko Mašo Kociper, mi pa smo to kandidaturo sprejeli, je to odločitev z velikim tveganjem, vendar je zato breme odgovornosti na relativnem zmagovalcu teh volitev. Res je, da slovenska parlamentarna tradicija pozna takšno izkušnjo, ko je vodilna stranka imela oba ključna položaja v državi, res pa je tudi, da je zlasti v sedanjih okoliščinah prevzemanje vloge predsednice parlamenta brez potrebnih domačih in mednarodnih izkušenj tvegana popotnica za nadaljnje vodenje tega parlamenta in države. Toda še slabše je, da do vzpostavitve nove vlade v razumnem roku sploh ne bi prišlo. To je prispevek socialnih demokratov k prepotrebni stabilnosti naše države v teh nemirnih časih. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo kandidatov gospo Mašo Kociper podprla. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospa Ljudmila Novak, Nova Slovenija.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice in kolegi! Nova Slovenija je prej podprla gospoda Boruta Pahorja za predsednika parlamenta v dobri veri, da bo dobil zadostno število glasov in da bo v danih razmerah najboljši predsednik parlamenta, kljub temu, da smo povedali, da to ni optimalna rešitev, da ga do določene mere tudi ne pohvalimo ni ima določene pomanjkljivosti. Ker smo menili, da bi se dve največji stranki vendarle morali predhodno dogovoriti in tega nista storili, ocenjujemo, da tudi v tretjem krogu ne bi prišlo do odločilne rešitve, zato smo dobili na mizo ponudbo tretjega kandidata. V Novi Sloveniji ocenjujemo, da je ta kandidat primeren za predsednika parlamenta, da ima zadostne kompetence, da je že opravljal odgovorne funkcije. Pričakujemo, da bo dobil zadostno podporo in da bo tako Državni zbor Republike Slovenije lahko deloval. Bi pa rekla nekaj tudi možnemu bodočemu mandatarju. V demokraciji se je treba pogovarjati, treba je pa tudi šteti. In to je treba opraviti predhodno. In veliki so veliki takrat, ko se znajo tudi ponižati, ko je treba. In pametni so pametni takrat, ko spoštujejo tudi modrost drugih. In morda je to samo majhno napotilo za bodoče dogovarjanje.
Hvala lepa. Zaključena je razprava poslanskih skupin. Besedo boste dobili poslanke in poslanci. Kdor želi besedo prosim za prijavo. Besedo ima gospod Matej Tonin.
Kot lahko vidimo, smo bili danes na nek način priča blokadi. Dvakrat smo ponovili glasovanje, dvakrat identični rezultat. Če želimo, da se zadeve premaknejo naprej, potem je treba iskati tudi alternativne rešitve. V Novi Sloveniji smo na nek način v Gregorju Virantu našli možnost, da bi vendarle ta današnji zbor dobil predsednika Državnega zbora. Kot smo vsi danes ugotavljali in jaz danes še enkrat ponavljam, za konstituiranje Državnega zbora enostavno potrebujemo predsednika Državnega zbora. Lahko je to tudi samo začasna rešitev.
Hvala. Gospa Janja Klasinc, imate besedo.
Spoštovan kolegice, spoštovani kolegi! Zdi se, da rabimo novega predsednika, ne rabimo pa nove predsednice, če dobro razumem. Poglejte, celo to početje je seveda veliko sprenevedanje. Tisti, ki imamo malce politične kilometrine, dobro vemo, kaj se je pravkar zgodilo. Zgodil se je poskus in moram priznati, da ste na dobri poti, izigravanja volitev in rezultatov volitev. V Državnem zboru se začenja oblikovati neka nova koalicija, in to tista koalicija, ki ni dobila mandata na volitvah. In to me skrbi. Če je bilo med nami in med stranko SD nekaj nesporazumov, so to normalni nesporazumi, ki potekajo v parlamentarizmu in v fazi koalicijskih dogovarjanj. V fazi koalicijskih dogovarjanj je po mojem mnenju tudi povsem normalno, da se potencialne koalicijske stranke obnašajo konstruktivno. Kaj pa se je zdaj zgodilo? Zdaj pa so poleteli iz gnezda ptički, za katere smo mislili, da so vendar že odleteli iz tega gnezda, pa se očitno vanj vračajo. Tega me je strah in tega je strah, po moje, večino naših volivk in volivcev. Poglejte, zdaj smo na svojih poslanskih stolčkih – vstanimo s tega stolčka in se vživimo v vlogo nekoga, ki je na začetku decembra, 4. decembra, šel volit. Kaj si bo mislil? 57 novih poslank in poslancev je v Državnem zboru. Volitve so pokazale, da ljudje želijo spremembe. Ne, ljudje očitno ne bodo dobili sprememb. Stare koalicije se bodo dogovarjale in minirale normalno parlamentarno proceduro, ki poteka po vseh normalnih parlamentih v demokratičnih državah. V Evropi so taka sestavljanja koalicije, kot jo mi sestavljamo zdaj, povsem normalna. Ali je ta država kdaj sestavila koalicijo v tako kratkem času, kot vi zdaj pričakujete od nas? Nikoli! Nikoli! Mesec in pol je bil rekord! Zdaj pa so bila rekordna prizadevanja, da bi to čim prej naredili. Če mislite, da je to igra, potem kar tako naprej.
Hvala lepa. Gospa Melita Župevc.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Ugotovitev je jasna. Danes, ko sem res prišla v Državni zbor in sem dejala, da se, slišala iste stavke, iste paradigme, je ugotovitev zdaj: Nič se ni spremenilo. Dvakrat smo danes v hramu demokracije glasovali o predlogih za predsednika oziroma predsednico Državnega zbora. In dvakrat, kot je prebral tudi predsedujoči, je bila najmanj tretjina glasovnic neveljavnih. Dvakrat se tretjina poslancev v Državnem zboru ni izreklo, koga si želijo za predsednika oziroma predsednico Državnega zbora; ali niso obkrožili nikogar ali so povedali svoja mnenja na kakšen drugačen način. V tretje, ko je kandidat očitno pravi, verjamem, da bodo te poslanke in ti poslanci znali jasno izraziti svojo voljo. Res je, v tej dvorani so se zamenjali številni obrazi, toda nekatere metode so pa očitno ostale enake, in to me žalosti. Govorite o sodelovanju, govorite o delovanju v korist države. Dajmo se vprašat, kje smo danes. Zakaj se nihče z leve strani klopi ni oglasil danes, z izjemo NSi? Zakaj nikogar od poslancev SDS nismo slišali, koga si želi na vodstvu Državnega zbora? [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] [[...]]Predsedujoči, vas smem prositi, da kolege umirite, da dokončam svojo misel. Tisti, ki vodi Državni zbor, je prvi med enakimi. Je predsednik vseh poslank in poslancev Državnega zbora. In nisem slišala nikogar od tistih, ki so se sedaj podpisali pod neko novo kandidaturo, da bi izrazili svoje stališče o tem, kakšnega človeka si želijo na čelu Državnega zbora. Ali naj bo to moški, ženska, meni je načeloma vseeno, ampak kakšne sposobnosti naj ima, kaj od njega pričakujejo. Zakaj tega nismo slišali? Mislim, da je ta predlog legitimen predlog. Želela bi si, da bi gospod Virant že prej prišel na dan z željo, da želi biti predsednik Državnega zbora. Mislim, da bi bilo to lažje. Še kakšen dan nazaj sem zabeležila vašo izjavo, da takšne želje nimate, zdaj vidim, da se je vaša želja spremenila. Verjamem, da boste dobili veliko število glasov. Ampak, kot rečeno, mislim, da gre za ključno vprašanje: ali dojemamo politiko kot igro, kot boj za prestiž ali dojemamo politiko [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] [[...]]Se opravičujem, boste zdržali še 2 minuti in 8 sekund, da dokončam svojo misel?! Hvala lepa. Torej, ali politika kot igra, kot boj za prestiž ali politika kot odgovorno delo v korist državljanov. In res je; državljanke in državljani pričakujejo, da bomo danes dobili predsednika ali predsednico Državnega zbora. Očitno so nekateri izbrali igro. Upam, da tisti, ki ste v tej igri stavili, veste, kaj kaže na stavnicah, in upam, da veste tudi, kakšen bo izid. Želim pa si, da nas vse skupaj po tej vaši igri ne bo preveč bolela glava. Svoj glas bom tudi v tretje oddala za Mašo Kociper. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Roman Jakič.
Spoštovani predsedujoči, hvala za besedo. Kolegice in kolegi! Naj se najprej zahvalim kolegu Pahorju za njegovo potezo, da je videl, da je treba preseči to blokado in izvoliti predsednico – oziroma v tem primeru predsednico. Zahvaljujem se mu, ker je to državljanska ali državotvorna gesta, ki jo je naredil. Tu odpadejo vsi vzkliki ali medklici, ko pravite, da se nismo mogli dogovoriti – SD in Pozitivna Slovenija sta se dogovorili. SD je odstopil od kandidature in podprl Mašo Kociper, ki jo podpiram tudi sam. Malo sem aktiven na blogih in twitterjih in sem imel s kolegom iz SDS v mestnem svetu, kolegom Turkom, diskusijo pred 50, zdaj sem pogledal, pred 53 dnevi, ko sem na Twitterju zapisal, da je glas za Viranta glas za Janšo kot mandatarja in scenarij lansiranja SDS-ovskega trojanskega konja je briljanten manever in sem hotel kolegu Janezu Janši čestitati za tako briljanten manever, pa me je zablokiral na Twitterju – to je po tej demokratični navadi. Ampak kljub vsemu, kolega Virant, ne razumem vaše poteze, glede na to, da sem sam zelo blizu sodeloval v teh pogajanjih in vem, kaj ste nam govorili. Ta salto mortale, ki ste ga danes naredili iskajoč novo koalicijo v Državnem zboru, se mi zdi, da se ne bo obrestoval tako, kot so si volivci zaželeli ta novi sklic in novi parlament. Ne želim si, da bi kolega Virant bil kadarkoli v zgodovini obtožen tega, da je prevaral volilno telo oziroma prevaral voljo volivk in volivcev. Zato izrekam neko svojo osebno žalost, da je v resnici do tega prišlo. Da je prišlo do tega, kar sem s kolegom Turkom twittal pred 59 dnevi. Bal sem se, da bo temu tako, želel pa sem si, da to ne bi bilo res. Hvala.
Prijavljenih razpravljavcev ni več. Zaključujem razpravo o tej točki. Prehajamo na izvedbo glasovanja. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslancem vročena glasovnica tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Državni zbor je volilno komisijo za vodenje tajnega glasovanja že izvolil. V njej kot predsedujoči sodelujem tudi sam, pomaga pa mi namestnik generalne sekretarke gospod, gospod Matjaž Plevelj. Glasuje se za enega kandidata, tako da se na glasovnici obkroži zaporedna številka pred imenom kandidata, za katerega se glasuje. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica, iz katere ni volja poslanca jasno razvidna. V skladu s 84. členom Ustave bo izvoljen tisti kandidat, za katerega bo glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanci in poslanke bodo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanja. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslanki in poslanca, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer boste prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 17.45 uri in bo trajalo do 18. ure. Po končanem glasovanju prav tako prosim poslanke in poslanca, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se zberemo v sobi 217. Prekinjam to točko dnevnega reda in jo nadaljujemo ob 18.15 uri.
Zapisnik o ugotavljanju izida glasovanja za izvolitev predsednika Državnega zbora. Glasovanje je bilo v prostorih DZ. Razdeljenih je bilo 90 glasovnic. Oddanih je bilo 90 glasovnic. Neveljavnih ni bilo. Veljavnih je bilo torej 90 glasovnic. Maša Kociper je dobila 38 glasov. Dr. Gregor Virant je dobil 52 glasov. [[Maša Kociper 38.]] [[Dr. Gregor Virant 52.]] Dr. Gregorju Virantu čestitam. /aplavz/
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Najprej seveda najlepša hvala vsem, ki ste glasovali za mojo kandidaturo. Tudi vsem ostalim moja iskrena zaveza, da bom prvi med enakimi, predsednik vseh poslank in poslancev. Menim, da je bila ta poteza nujno potrebna zaradi današnje blokade, do katere je prišlo; torej razumite jo kot gesto za deblokado Državnega zbora, za konstituiranje Državnega zbora, ki je nujno potrebno, kajti čaka nas veliko dela. Prvo delo nas čaka že v naslednjih dneh, ko bo treba uskladiti in sprejeti interventni zakon, kar seveda ne bo enostavno, tu so interesi socialnih partnerjev, treba bo najti soglasje tudi med parlamentarnimi strankami. Posebej poudarjam, da je ta moja odločitev za kandidaturo in tudi nastop tega položaja vezano na delo, ki je potrebno do oblikovanja koalicije. Z dnem, ko bo sklenjena koalicijska pogodba, sem pripravljen odstopiti kot predsednik Državnega zbora in prepustiti mesto tistemu, ki mu bo koalicijska pogodba to namenila. V zadnjih dneh sem večkrat dejal, da je mesto predsednika Državnega zbora pomembno mesto v strukturi oblasti, da je zaradi tega treba to mesto posebej omeniti v koalicijskih pogodbi, kjer pa na prvem mestu vsebina; torej, kako bomo Slovenijo spravili iz mrtvega teka, kako bomo Slovenijo spravili v boljše stanje. Šele nato pridejo položaji, šele nato pridejo ministrska mesta in tudi mesta predsednika Državnega zbora. Torej, ta moja izvolitev velja, če lahko tako rečem, do podpisa koalicijske pogodbe. Še enkrat se vam iskreno zahvaljujem in predlagam, da se intenzivno lotimo dela, ker ga imamo veliko. Hvala lepa. / aplavz/
Hvala lepa. Predlagam petminutni odmor [[...]] Gospod predsednik, izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi, nadaljujemo s sejo zbora. Prehajamo na obravnavo 4. TOČKE DNEVNEGA REDA, TO JE NA VOLITVE PODPREDSEDNIKOV DRŽAVNEGA ZBORA. Zaenkrat nismo prejeli še nobenih predlogov za podpredsednike, tako da bi vas najprej vprašal, pozval, ali je kakšen predlog za podpredsednika Državnega zbora, sicer bi prekinili točko dnevnega reda za trideset minut in pričakujemo kandidature do 18.50 ure. Nadaljujemo ob 18.50.
Spoštovane kolegice in kolegi, potrebujemo še približno deset minut, da se razmnoži gradivo.
Spoštovane kolegice in kolegi! Obveščam vas, da sem prejel naslednje predloge za izvolitev podpredsednikov Državnega zbora. Skupina desetih poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Samom Bevkom za podpredsednico Državnega zbora predlaga gospo Majdo Potrata, skupina dvaintrideset poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Matejem Toninom za podpredsednico Državnega zbora predlaga gospo Ljudmilo Novak, skupina osemnajstih poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Francem Bogovičem za podpredsednika Državnega zbora predlaga gospoda Jakoba Presečnika. Lahko nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Izvolite, gospod Möderndorfer.
Spoštovani predsednik, imamo majhen problem; namreč v Državnemu zboru smo danes poslušali o sami zakonitosti in spoštovanju Poslovnika in tako naprej. Moram reči, da poslušam to sicer že dva dni in če preberemo 20. člen, ki govori o podpredsednikih Državnega zbora, je več kot jasno iz 1. točke, da ima Državni zbor največ tri podpredsednike, od tega enega iz največje opozicijske poslanske skupine. Zdaj imam resen problem, ko gledam te predlagane kandidate, da v resnici ne vem, kdo je iz največje opozicijske poslanske skupine. Službo za zakonodajo bi prosil, da razloži, kako v takšnem primeru ravnati oziroma kaj bomo naredili. Hvala.
Hvala lepa, gospod Möderndorfer. Glede na to, da koalicija za sestavo vlade še ni oblikovana, menimo, da nobenega od teh predlogov ni mogoče šteti za predlog iz vrst opozicije. Če kateri od prvopodpisanih predlagateljev želi kvalificirati predlog kot predlog podpredsednice oziroma podpredsednika iz vrst koalicije, prosim, da to poveste. V nasprotnem primeru menim, da bomo opravili glasovanje. Ko bo poznana koalicija, bomo lahko definirali tudi, katera je največja opozicijska poslanska skupina. Proceduralno gospod Möderndorfer in potem gospod Tanko.
Poglejte, spoštovani predsednik, postavil sem vprašanje službi za zakonodajo, zato da dobimo zelo jasen odgovor, kaj to pomeni v temu primeru. Namreč, institut tega poslovnika oziroma institut podpredsednika Državnega zbora ne pozna roka trajanja neke začasnosti. Pozna samo, da je nekdo izvoljen za mandat. Mi bomo prišli v resen problem, da bomo v Državnemu zboru, kot ste že vi sami napovedali kot predsednik oziroma takrat še bodoči oziroma se opravičujem – ko ste bili že izvoljeni, ste v svojem govoru napovedali, da ste začasno, kar je sicer neverjetno, ker ta poslovnik tega ne pozna. Prav tako zdaj uvajamo neko terminologijo še za podpredsednike, ker predvidevam, da bomo nekaj kasneje spremenili, potem ko bomo imeli koalicijo. Dejstvo pa je, da Državni zbor nima nobenih obrisov koalicije niti ničesar. Zato prosim, da se tudi služba za samo zakonodajo jasno opredeli do tega vprašanja, kaj v takšnem primeru.
Gospod Tanko, proceduralno.
Hvala lepa za besedo. Ta trenutek lahko Državni zbor izvoli samo dva podpredsednika. Ta dva sta lahko katera koli, tretji podpredsednik pa je ekskluzivno definiran in ta mora biti iz največje opozicijske poslanske skupine. Glede na to, da ni ne koalicije ne opozicije, da niso definirane razmere, tega tretjega podpredsednika ni mogoče izvoliti. Če boste vztrajali na postopku, potem bo tisti, ki bo dobil na glasovanju najmanj glasov, tisti tretji in se bo izločil, se mora izločiti. Ne moremo kar tako, približno, na osnovi ne vem česa delati. Pravila Državnega zbora so jasna, so predpisana vnaprej; tisti, ki so dobili mandat za sestavo koalicije in ki to počnejo, tega niso storili. Če tega ni, potem se tistega tretjega podpredsednika enostavno ne more izvoliti. Zdaj pa lahko tisti, ki so predlagatelji, kandidaturo umaknejo, če ne, je treba izvesti glasovanje tako, da bomo dobili dva podpredsednika in nič več ta trenutek. Ko bodo dani pogoji za to, da bomo dobili jasno definicijo, kdo je največja opozicijska poslanska skupina – jaz sem na teh usklajevanjih večkrat vprašal, kdo je to, pa ni bilo odgovora –, do takrat se tega ne more storiti. Predlagam, gospod predsednik, da upoštevamo tisto, kar ta trenutek imamo; to pa so pravila, poslovnik, in da tako tudi ravnamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Da ne bo prav nobene pravne dileme okoli izvolitve podpredsednic oziroma podpredsednikov, prekinjam sejo za petnajst minut. Predlagam, da se začasni vodje poslanskih skupin dobimo v sobi 217, da razrešimo ta zaplet. Obe proceduralni razpravi sta šli v isto smer in zahtevata oziroma terjata, da jima prisluhnemo. Čez 3 minute se dobimo v sobi 217 in nadaljujemo ob 19.25.
Spoštovane kolegice in kolegi, nadaljujemo. Na sestanku vodij poslanskih skupin smo razrešili pravni problem, in sicer tako, da lahko ta trenutek Državni zbor izvoli dva podpredsednika oziroma dve podpredsednici, da tretje podpredsedniško mesto pripada največji opozicijski stranki, za katero ta trenutek ne vemo, katera je. Torej, glasovali bomo na takšen način, da bodo na voljo tri kandidature, trije kandidati, gospa Majda Potrata, gospa Ljudmila Novak in gospod Jakob Presečnik, in glasovalo se bo tehnično tako, da bo lahko vsak poslanec glasoval za največ dva kandidata in izvoljen bo tisti kandidat ali izvoljena bosta tista kandidata, ki bosta dobila najmanj 46 glasov. Tako bomo danes prišli predvidoma do dveh podpredsednikov oziroma podpredsednic ali podpredsednika in podpredsednice Državnega zbora. Proceduralno, gospod Möderndorfer
Spoštovani predsednik! Meni je žal, da se morate ukvarjati že na začetku svojega predsednikovanja s kršitvami poslovnika, ki je sveto pismo Državnega zbora. Ker smo v poslanski skupini prepričani, da gre za grobo kršitev, še posebej zato, ker poslovnik zelo jasno nakazuje in ker je nastala zmeda, ker imamo tri kandidate in ne vemo, kdo sta tista dva, ki nista v opoziciji, ker ste jasno napovedali, da je eno mesto rezervirano za opozicijskega podpredsednika Državnega zbora, predlagam v skladu s 74. členom, da daste na glasovanje, da se ta materija prestavi na eno izmed naslednjih sej in odločamo o tem šele takrat, ko bo koalicija zelo jasna in bo tudi jasno, komu po poslovniku pripada podpredsedniško mesto Državnega zbora. Hvala.
Hvala lepa, gospod Möderndorfer. Kot sem že dejal, ta problem z morebitno kršitvijo poslovnika smo razrešili. Prav je, da ste dali pripombo, prav je, da je gospod Tanko dal pripombo. Ta problem smo sedaj razrešili, tako da o kršitvi ni mogoče več govoriti, seveda bom pa dal predlog na glasovanje. Najprej bi vprašal, ali se želite predstavniki poslanskih skupin opredeliti do tega predloga? Samo k razpravi bom pozval [[...]]Me veseli, da je tehnika večji problem kot poslovnik [[...]]Dobro. Prijava poslanskih skupin k razpravi. Dajem besedo gospodu Toninu.
Če vzamemo v roke Poslovnik Državnega zbora in si natančno preberemo 20. člen Poslovnika, kjer piše: "Državni zbor ima največ 3 podpredsednike, od tega enega iz največje opozicijske poslanske skupine." Ta Poslovnik ne govori o koalicijskih podpredsednikih, zelo jasno pa govori o enem iz opozicije. Torej mislim, da so bile zadeve jasno razložene in obrazložene, tako da bomo v Poslanski skupini Nove Slovenije temu vašemu predlogu za umik nasprotovali.
Gospod Jakič.
Spoštovani gospod predsednik! V svojem nastopu ste povedali, da je z vašo izvolitvijo izpolnjen kriterij konstituiranja Državnega zbora. Danes smo se cel dan v bistvu ukvarjali s tem, zato da bi lahko v resnici na dnevni red dali interventni zakon in zakonodajo, ki je nujno potrebna za to državo. Izvolitev podpredsednic in podpredsednikov Državnega zbora v bistvu ni nujen element v temu trenutku za sklic izredne seje. Zato še enkrat pozivam, da ne delamo nečesa, kar je proti prvemu odstavku 20. člena Poslovnika Državnega zbora Republike Slovenije, in da podpremo razumen predlog,da se odločitev o tem prenese na eno naslednjih sej in da začnemo z delom, o katerem smo danes cel dan govorili – da rabimo Državni zbor. Z vašo izvolitvijo je konstituiran, vi kot predsednik Državnega zbora lahko skličete izredno sejo jutri in s točko dnevnega reda intervencijski zakon in s tem je izpolnjena naša obljuba, da to naredimo. To pa prestavimo potem, ko bomo v resnici vedeli in se ne sprenevedali, da če piše, da je tretji opozicijski, da ne vemo, kaj sta ta tista dva, ki sta pa – kaj? Zavoljo tega sem prej rekel, da če bi bil predlog Poslanske skupine Pozitivne Slovenije in predlog Poslanske skupine SDS, to sta dve največji stranki, ki po diskusiji, ki teče v temu političnem življenju – ena od teh dveh bo največja opozicijska stranka. Zavoljo tega in zavoljo tega, da ne kršimo zakonodaje, predvsem pa poslovnika že na prvi seji, bi vas prosil, da sprejmete ta predlog dobronamerno in preložite odločanje na eno od naslednjih sej. Hvala.
Hvala. O tem predlogu bomo seveda glasovali. Gospod Karl Erjavec v imenu Poslanske skupine DeSUS.
V stranki DeSUS smo mnenja, da ne gre za kršitev poslovnika, in zato predlagamo, da se glasuje o dveh podpredsednikih in da v čim večji meri konstituiramo Državni zbor, zato ker imamo še velike naloge, interventni zakon potem Zakon o Vladi, ko bomo vedeli, kaj je koalicija, kaj je opozicija. Zato predlagamo, da se predlog obravnava.
Hvala. Gospod Gašpar Gašpar Mišič, oprostite, ne morem vam dati besede, ker je vaš predstavnik poslanske skupine že podal stališče. Vprašal bi, gospod Tanko, kdo bo v imenu poslanske [[...]] Gospod Tanko, zdaj ste na vrsti v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa za besedo. Mi tega postopkovnega predloga ne bomo podprli zato, ker postopek imenovanja podpredsednikov potekla skladno z 20. členom Poslovnika. Podprli ga ne bomo pa tudi zato, ker je bila ta točka uvrščena na dnevni red te seje Državnega zbora izključno na zahtevo Liste Zorana Jankovića – Pozitivne Slovenije. Mi smo temu predlogu nasprotovali predvsem zato, ker ni bilo definirano, kaj je koalicija, kaj je opozicija. Predstavnik Liste Zorana Jankovića je pravzaprav dosegel, da se je s šestinštiridesetimi ali več glasovi to uvrstilo na današnjo sejo Državnega zbora in predlagam, da zato to točko tudi končamo, tako kot je predvidena. Predlog je dal predsednik Državnega zbora, da se dajo na listo vsi trije kandidati in da dobita mandat podpredsednika tista dva, ki bosta dobila 46 ali več, je povsem korekten in v ničemer ne posega v tisti del te določbe, ki pripada največji opozicijski poslanski skupini. Da pa te ni, pa ni krivda nikogar v Državnemu zboru, ampak tistih, ki ste vodili pogovore o sestavi koalicije. Zato mi tega predloga absolutno ne bomo podprli.
Hvala lepa. Gospa Katarina Hočevar v imenu Državljanske liste.
Hvala za besedo. Sama pa mislim tako, da če delavci v tovarni ne naredijo dnevne norme, dobijo odbitek pri plači. Ta dnevni red, recimo, da je današnja norma in je pošteno do naših državljanov, da svoje delo opravimo, ker za to so nas izvolili. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Bevk v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Bom zelo kratek; Poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla predlog Pozitivne Slovenije. Hvala lepa.
Dobro. Predlog Pozitivne Slovenije dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 51. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da predlog ni sprejet. Sprašujem predstavnike predlagateljev, ali želijo dodatno obrazložiti svoj predlog kandidature? Gospod Tonin in gospod Bogovič, gospod Bevk. Prosim, kar v tem vrstnem redu.
Spoštovani kolegice in kolegi, še enkrat lepo pozdravljeni! Danes sem spotoma prebral eno misel, ki se mi zdi zelo primerna za današnji čas. To je: "Politika je na nek način umetnost mogočega." To zagotovo drži. Danes smo prvič rešili blokado, ki bi se nadaljevala v nedogled. Videli smo, da po dveh glasovanjih problema nismo rešili, prišla je nova opcija in problem je bil rešen. Pred nami so volitve podpredsednikov Državnega zbora. V Novi Sloveniji ponujamo žensko kandidatko. Danes je bilo veliko govora o ženskih kandidatkah. Tudi tokrat bodo ženske dobile priložnost, da podprejo žensko kandidatko. Predlagamo Ljudmilo Novak, rojeno 1959, mater treh otrok, profesorico slovenskega in nemškega jezika. Svojo politično pot je začela 2001 kot županja Moravč in nato leta 2004 nadaljevala kot evropska poslanka. 2008 je bila izvoljena za predsednico Nove Slovenije. Zakaj to poudarjam? Predsednovanje stranki oziroma stranko je prevzela v najtežjih trenutkih; takrat, ko so se vsi ostali umikali. In če kaj, potem smo v Novi Sloveniji prepričani, da je Ljudmila Novak prava kandidatka za podpredsednico Državnega zbora in vas vabim, da jo podprete.
Hvala. Gospod Bogovič.
Dober večer, spoštovani kolegice in kolegi! Ker se prvič oglašam v tem sestavu, iskrene čestitke vsem vam. Čestitke tudi predsedniku Državnega zbora. V Slovenski ljudski stranki, žal, ne moremo predlagati podpredsednice. Naši volivci so odločili drugače, zato smo se odločili, da predlagamo podpredsednika gospoda Jakoba Presečnika, za katerega mislim, da je vsem dobro poznan poslanec Slovenske ljudske stranke. Po poklicu je gradbeni inženir. Za seboj ima 17 let izkušenj v Vegradu, takrat še uspešnemu, kot uspešen projektant. 1990. leta pa je tudi vstopil v pomoč občini Mozirje pri odpravi posledic neurja kot takrat zaposleni na občini. V občini Mozirje je leta 1994 postal tudi predsednik izvršnega sveta. V letih 1995 je bil tudi prvi župan v času nove lokalne samouprave v občini Mozirje. Leta 1996 pa je bil prvič izvoljen v Državni zbor Republike Slovenije. V Državnem zboru je vsa leta od takrat, z izjemo mandata 2000–2004, ko je bil minister za promet. Od leta 2004 pa do danes je vodja Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Je človek konsenza in konstruktivnega dela, to, kar Slovenija danes rabi. Zato ga v Slovenski ljudski stranki tudi z veseljem in ponosom predlagamo za podpredsednika Državnega zbora. Tudi vas pozivam, da volite Jakoba Presečnika. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Bevk.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Podpisani poslanki in poslanci Socialnih demokratov predlagamo, da se na vodstveno mesto podpredsednice Državnega zbora Republike Slovenije izvoli poslansko kolegico mag. Majdo Potrata. Majda Potrata je poslanka Državnega zbora od leta 2000, ko je bila izvoljena prvič. V preteklih treh mandatih Državnega zbora se je izkazala kot marljiva in dosledna poslanka, še zlasti pri obravnavi odprtih vprašanj na področjih enakih možnosti žensk in moških, človekovih pravic, zaščite manjšin, ohranjanja slovenskega jezika ter kulturne dediščine in še bi lahko naštevali. V tem času pa je odgovorno opravljala funkcije na različnih vodstvenih mestih delovnih teles Državnega zbora. Med drugim je vodila tudi Odbor za kulturo, šolstvo, šport in mladino ter Komisijo za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti. Pri vodenju delovnih teles je tudi s pomočjo izkušenj iz pedagoškega poklica vedno težila k odprti razpravi in soočanju različnih mnenj, pri čemer ni pozabila na nivo kulturnega dialoga med vsemi udeleženimi na sejah omenjenih delovnih teles. Menimo, da podpredsedniško mesto Državnega zbora zahteva odgovornega in primerno izkušenega človeka, kar mag. Majda Potrata zagotovo tudi je, zato predlagamo, da jo poslanke in poslanci Državnega zbora podprete in izvolite za podpredsednico. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Bevk. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Besedo ima najprej Poslanska skupina Pozitivne Slovenije, gospod Janko Jani Möderndorfer. Ne želite? [[Ne.]] Gospod Zoran Janković.
Nisem se nameraval oglasiti, vendar je morda čas, da povem še svoje stališče. Nedvomno so vsi trije kandidati oziroma dve kandidatki in kandidat primerni za to mesto, ampak mi bomo pokazali, da smo drugačni od drugih. Ostali bomo pri svojem načelu in podprli bomo obe kandidatki. Kajti če smo govorili, da je čas, da pride ženska na ta oder, bomo pri tem ostali tudi naprej in predlagali, da se kandidatki izvolita na odgovorni mesti podpredsednic Državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala za džentelmensko gesto. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod Jože Tanko. [[Se odpoveduje.]] Socialni demokrati, gospod Samo Bevk, želite besedo? [[Ste že povedali.]] Poslanska skupina Državljanske liste? Sam sem bil prijavljen, ne vedoč, kaj se bo danes dogajalo, zato se odpovedujem. Poslanska skupina DeSUS, gospod Karl Erjavec, želite besedo? [[Se odpoveduje.]] Poslanska skupina Nove Slovenije, gospa Ljudmila Novak? [[Se odpoveduje.]] Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo dajem poslankam in poslancem. Besedo ima gospod Roman Jakič. [[Ne želi.]] Mag. Katarina Hočevar? [[Ne želi.]] Mag. Matej Tonin? [[Ne želi.]] Gospod Rihard Braniselj? [[Ne.]] Gospa Eva Irgl? [[Ne.]] Gospod Jožef Horvat? [[Ne.]] Gospod Jožef Jerovšek? [[Ne, poslanci SDS so se vsi odjavili.]] Gospa Renata Brunskole? [[Ne.]] Bom pa tako vprašal, ali želi kdo od prijavljenih razpravljati? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. V skladu s tretjim odstavkom 199. člena Poslovnika Državni zbor o izvolitvi podpredsednika Državnega zbora odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor. Državni zbor je volilno komisijo za vodenje tajnega glasovanja že izvolil v okviru 3. točke dnevnega reda; v njej bom kot predsedujoči sodeloval tudi sam. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bodo poslancem vročene glasovnice tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Na glasovnici bosta po abecednem redu zapisani kandidatki in kandidat za podpredsednika Državnega zbora. Glasuje se za dva kandidata, tako da se na glasovnici obkroži zaporedna številka pred imenom kandidata, za katerega se glasuje. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanca ni jasno razvidna. Posebej opozarjam, da bo neveljavna tudi glasovnica, na kateri bosta obkrožena več kot dva, torej trije kandidati, oziroma na kateri bodo obkrožene tri številke. V skladu s četrtim odstavkom 199. člena Poslovnika bosta za podpredsednika izvoljena tista kandidata, za katera bo glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani, v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bomo izpolnjene glasovnice dali v glasovalno skrinjico, ki je v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Vem, da kot predsednik ne smem dajati komentarjev, pa vendar bi izrazil obžalovanje, da bosta od treh odličnih kandidatov izvoljena samo dva. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslanke in poslanca, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se zglasite takoj v sobi 217, kjer boste prevzeli volilni material. Glasovanje se bo začelo ob 19.50 uri in bo trajalo do 20.05. Po končanem glasovanju prosim poslanke in poslanca, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se spet zberemo v sobi 217. Prekinjam 4. točko dnevnega reda in sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 20.20 uri. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in kolegi! Razglašam izid glasovanja za izvolitev podpredsednic oziroma podpredsednikov Državnega zbora. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora dne 21. decembra 2011. Razdeljenih je bilo 90 glasovnic, oddanih je bilo vseh 90 glasovnic. Neveljavna je bila ena glasovnica, torej je bilo veljavnih 89 glasovnic. Predlagani kandidatki in kandidat so prejeli naslednje število glasov: Ljudmila Novak 70 glasov, mag. Majda Potrata 42 glasov, gospod Jakob Presečnik 54 glasov [[...]] [[aplavz]] [[...]] [[Ljudmila Novak 70.]] [[Mag. Majda Potrata 42.]] [[Jakob Presečnik 54.]] Na podlagi izida glasovanja sta potrebno večino za podpredsednico in podpredsednika Državnega zbora dobila in sta s tem izvoljena gospa Ljudmila Novak in gospod Jakob Presečnik. Iskrene čestitke obema. Če morda želita na kratko nagovoriti kolegice in kolege [[...]]Želita? Gospa Novak.
Spoštovane poslanke in poslanci! Zahvaljujem se za tako veliko podporo. Obljubljam, da se bom trudila po svojih najboljših močeh korektno voditi sejo Državnega zbora, ko bom za to imela možnost in priložnost in tudi dolžnost. Hvala tudi vsem, da ste podprli žensko, tako da besedo ste držali in seveda hvala tudi vsem ostalim. Kaj naj rečem? Zame je popolno presenečenje današnja seja, prvič v Državnemu zboru in že podpredsednica. Moram priznati, da zjutraj si tega nisem predstavljala. Hvala za zaupanje in se bom trudila po svojih najboljših močeh [[...]] / aplavz/
Spoštovane kolegice in kolegi! Ne vem, kaj naj rečem. Predvsem to, da se vam vsem zahvaljujem za oddane glasove in obljubljam, da bom po svojih najboljših močeh in po izkušnjah, ki jih, upam da, nekaj sem le pridobil v vseh teh mandatih v Državnemu zboru in en mandat tudi v Vladi Republike Slovenije, da bom te izkušnje poskušal prenašati na korektno delovanje in opravljanje svojega dela v Državnemu zboru. Hvala lepa. / aplavz/
Hvala. Čestitke še enkrat izvoljenima. S tem smo zaključili 4. točko dnevnega reda. In prehajamo na 5. TOČKO, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O USTANOVITVI IN NALOGAH DELOVNIH TELES DRŽAVNEGA ZBORA. Predlog odloka so na sestanku 20. decembra 2011 v obravnavo Državnemu zboru predložili začasni vodje poslanski skupin in poslanec narodnih skupnosti. Želi morda kdo od predlagateljev besedo? Če ne, sprašujem, če želite besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ni prijave.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. [[Ni želje po razpravi.]] Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem splošno razpravo o predlogu odloka. Ker k predlogu odloka amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na odločanje. Na glasovanje bom dal Predlog odloka o ustanovitvi in naloga delovnih teles Državnega zbora. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 87, proti nihče. [[Za je glasovalo 87.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je s tem odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prosim, da se za pripravo 6. točke dnevnega reda takoj sestanejo začasni vodje poslanskih skupin in poslanca narodnih skupnosti v sobi 217. Prekinjam sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali čez eno uro, torej ob 21.30 uri. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in kolegi, gradivo bo razmnoženo in na voljo čez približno 10 minut in predlagam, da toliko počakamo. Obveščam vas, da je na sestanku vodij poslanskih skupin dogovorjeno vse okrog sestave delovnih teles. Če dovolite, bi izkoristil čas, da se dogovorimo še o eni stvari. Namreč, v naslednjih dveh dneh nas čaka zelo zelo intenzivno delo na interventnem zakonu. Zato bi predlagal, da se še nocoj po zaključku seje dobimo predsedniki parlamentarnih strank skupaj z vodji poslanskih skupin, da dogovorimo aktivnosti za jutri in pojutrišnjem. Namreč, del aktivnosti bo vodil gospod Janković, ki oblikuje koalicijo. Udeležil se bo Ekonomsko-socialnega sveta. Pomemben del aktivnosti pa moramo peljati v Državnem zboru. Te aktivnosti so predvsem posvet z zainteresirano javnostjo, torej sindikati in drugo zainteresirano javnostjo, in tudi naši medsebojni posveti. Dogovoriti se moramo tudi za sklic delovnega telesa Odbora za javne finance in za sklic izredne seje Državnega zbora. Tako predlagam, da bi se predsedniki strank in vodje poslanskih skupin po zaključku današnje seje sestali v sobi 217. Prosil bi, da tiste predsednike, ki niso prisotni, o tem obvestite. Še posebej gospoda Jankovića, ker je njegova vloga tukaj izjemno pomembna. Po tem dogovoru bomo nadaljevali Kolegij, kjer se bomo z vodji poslanskih skupin dogovorili o vrsti postopka, torej o nujnem postopku za ta zakon. Dovolite, če se strinjate, če ni nobenega ugovora, bi medtem ko se gradivo razmnožuje in deli, preprosto prebral sklep, kot je bil sprejet, dogovorjen na Kolegiju in potem lahko pričnemo tudi z razpravo, medtem ko se te tehnične stvari odvijajo. Je kakšna pripomba na to? Ne. Dobro. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA IMENOVANJE PREDSEDNIKOV IN PODPREDSEDNIKOV DELOVNIH TELES DRŽAVNEGA ZBORA. V skladu s prvim odstavkom 10. člena Poslovnika so začasne vodje poslanskih skupin in poslancev narodnih skupnosti na sestanku 21. decembra sklenili, da mesto predsednika Odbora za zadeve Evropske unije pripada Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke, mesto podpredsednika pa Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke. Mesto predsednika Odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje pripada Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke, mesti podpredsednikov pa Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke in Poslanski skupini Državljanske liste. Mesto predsednikov Odbora za finance in monetarno politiko pripada Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke, mesto podpredsednikov pa Poslanski skupini Socialnih demokratov in Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Mesto predsednice Skupnega odbora pripada Poslanski skupini Socialnih demokratov, mesti podpredsednika pa Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke. Začasni vodje poslanskih skupin so sporočili imena predsednikov in podpredsednikov Odbora za zadeve Evropske unije, Odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje, Odbora za finance in monetarno politiko in Skupnega odbora. In sicer: Odbor za zadeve Evropske unije – predsednik mag. Branko Grims, podpredsednik gospod Jakob Presečnik, Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje – predsednik dr. Vinko Gorenak, podpredsednika gospod Mihael Prevc in gospa Kristina Valenčič, Odbor za finance in monetarno politiko – predsednik mag. Andrej Šircelj, podpredsednika gospod Matevž Frangež in gospod Karl Viktor Erjavec, Skupni odbor – predsednica mag. Majda Potrata, podpredsednik gospod Danijel Krivec. Prehajamo na razpravo o predlaganem sklepu. Želite predstavniki poslanskih skupin besedo? Prosim, za [[...]]
Lahko proceduralno, prosim?
Prosim, gospod Meh.
Kje je pa material? Zdaj razpravljamo o nečem, kar ste povedali; se pravi, ni osnovnih pogojev, da lahko tukaj govorimo.
Sprejemam, bomo počakali. Razmnoževanje bo potekalo približno pet do deset minut. Gospod Möderndorfer, proceduralno.
Predsednik Državnega zbora, lepo prosim, ali odredite odmor ali pa izjavite, kaj delamo. Čakali kar tako ne bomo. Hvala.
Hvala za dober predlog. Desetminutna prekinitev.
Spoštovani kolegice in kolegi! Zdaj so pogoji za nadaljevanje točke izpolnjeni. Prehajamo na razpravo. Najprej bi prosil predstavnike poslanskih skupin, če želite razpravljati o predlogu. [[Ne želijo.]] Vabim poslanke in poslance. [[Ne želijo.]] [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] [[...]]Pardon. Gospod Meh, izvolite.
Ko gledam sedaj ta sklep o imenovanju predsednikov in podpredsednikov delovnih teles, gospod predsednik Državnega zbora, gospe in gospodje – ni dobro, kar se je naredilo sedaj v tem parlamentu. Ni tudi rezultat volitev in ne volje ljudi, pa verjamem, da ne tudi volje večine nas tukaj. Izločili smo – ali so se – največjo poslansko skupino. Vseeno je, rezultat je popolnoma enak. Če smo do sedaj govorili, da kdo ni bil pripravljen ali sposoben govoriti, se dogovoriti, se pogovoriti, potem smo sedaj popolnoma v isti situaciji. Ni dobro, da smo na prvem zasedanju našega parlamenta prišli v takšno situacijo. Ko smo govorili o nalogah, ki jih bomo imeli, ko ste govorili o Splošnem odboru, o Odboru za finance ali kakršnemkoli in potem povedali, da bi se moral o tem pogovarjati gospod Janković, potem se mi zdi, da se je bilo treba še kaj vmes tudi dogovoriti. Ko smo popoldan dajali dve uri odmora, sem vsekakor imel upanje, da se bomo pogovorili kot ljudje, ki smo enakovredno in enakopravno sedli oziroma dobili glasove v tem parlamentu. Ponovno vas prosim, gospod predsednik, vas spoštovane poslanke in poslanci, predsedniki parlamentarnih strank, zavedajte se odgovornosti, ki jo imate. Gledajo nas vsi. Vsi tisti danes od nas pričakujejo, da bomo lahko odločili, da bomo uporabili vse resurse. Ko smo pred volitvami govorili – spomnite se, kaj ste govorili, spoštovani predsedniki oziroma poslanke in poslanci, smo govorili –, da bomo za to Slovenijo, zato da bomo izplavali iz tega, v čemer smo, naredili nekaj več; da bomo pozabili parcialno, osebno, strankarsko in da bomo za Slovenijo nekaj naredili. Sprašujem – vse vas, vse nas –, ali smo to sposobni narediti. Če smo, potem je prav, da naredite še en napor, spoštovani predsedniki in predsednice, in vi, gospod predsednik, pa morda uspemo narediti nekaj več, kot je kazalo prvih teh naših 12 ur. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Meh. Morda bi samo obvestil kolegice in kolege o poteku sestanka vodij poslanskih skupin. Namreč, dejstvo, da Pozitivna Slovenija nima predsednikov in podpredsednikov delovnih teles, je posledica dejstva, da jih tudi ni predlagala. Mislim, da bi bil oziroma da je bil posluh za morebitne predloge, če bi bili podani. Vendar ti predlogi niso bili podani in smo se v resnici znašli v neki zagati. Prosim, izvolite, razprava gre naprej. Kdo želi še razpravljati? Gospod Möderndorfer.
Spoštovani predsednik, poslanke, poslanci! Ta sprevrženost gre res do konca, vključno z vsemi akterji, ki sedijo na Kolegiju predsednika. Namreč, spoštovani predsednik, danes ste vodili Kolegij, enkrat ste manjkali na Kolegiju, ko še niste bili predsednik Državnega zbora, in pogovarjali smo se o teh odborih – ne danes, pogovarjali smo se danes, včeraj in še pred tem, se pravi pol dneva pred tem. Se pravi, trikrat smo se pogovarjali o tem, o teh zadevah. Pozitivna Slovenija je dala svoje predloge, zelo jasno jih je povedala in tudi argumentirala je, zakaj daje te predloge, vendar danes po temu dejanju, kar se je zgodilo na Državnemu zboru, je bila stvar več kot jasno zapeljana. Pripravljeni so bili predlogi, podani in bom šel čisto konkretno. Dejstvo je, da je poslanska skupina oziroma začasni vodja – se opravičujem, razen če niste vmes že postali vodja poslanske skupine –, gospod Tanko, zelo jasno povedal, da želijo imeti Odbor za finance in Odbor za notranje zadeve – v skrajšani obliki bom govoril imena – in tudi zelo jasno sem izrazil že včeraj na Kolegiju, da glede na to, da smo bili iniciatorji, pobudniki: prvič, materiala, razširitve dnevnega reda in vsega ostalega, da seveda čutimo to odgovornost; še posebej ob dejstvu, da gre za začasna telesa, za katere je jasno, da bodo v roku tridesetih dni oziroma mesecu, mesec in pol praktično razpuščena oziroma obnovljena z vsemi ostalimi potrebnimi odbori, da seveda pričakujem, da to mesto teh dveh odborov, najmanj kar je, pripada nam. Odgovor je bil, da si uzurpiramo vso oblast že vnaprej, da koalicije ni, da nič ni znano; vse to, kar smo že danes poslušali. Vendar tukaj je preprosto, tako se zdi, navada in praksa, da včasih za določene stvari velja eno pravilo in včasih za druge stvari drugo pravilo. Predsednik, ko ste danes vodili Kolegij, ste seveda želeli zelo hitro izpeljati vse skupaj in enostavno samo še prešteti. Sami ste ugotovili, da od 89 glasov praktično 28 glasov ni glasovalo. Res je, nisem glasoval za niti nisem predlagal, ker nisem imel česa predlagati, ker sem predlagal že zdavnaj in sem že zdavnaj povedal. Danes sem mislil, da se bomo pogovarjali, o tistem, o čemer smo pravzaprav že govorili. Zato to govorjenje, kaj ja in kaj ne, se mi zdi skrajno neresno in nefer. Vsi, ki smo tam sedeli, točno vemo, o čem smo se pogovarjali. Hvala bogu so Kolegiji posneti in se lahko pogledajo tudi magnetogrami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Morda samo pojasnilo, spoštovani gospod Möderndorfer, res je, da smo sejo opravili hitro in učinkovito, ampak verjamem, da je to tudi vaš želeni način poslovanja, kakršnega si želite. Ni bila pa nič prikrajšana demokratičnost tega sestanka, kajti jaz sem prvič predsedoval Kolegiju in bi z velikim veseljem uskladil vse predloge. Z velikim veseljem bi storil vse, kar je v mojih močeh, da bi bili vsi usklajeni okoli teh predlogov, vendar je manjkal en napor za to, preprosto niste ničesar predlagali. Prosim, razprava naprej. Gospod Jakič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Danes že drugič poskušate kršiti Poslovnik Državnega zbora Republike Slovenije, in sicer 33. člen Poslovnika v drugem odstavku pravi: "Delovno telo ima predsednika, praviloma enega podpredsednika in člane. Skupno število vseh je liho, mesta predsednikov in podpredsednikov delovnih teles praviloma pripadajo poslancem različnih poslanski skupin." Tukaj pride tisto pravo: "Če je predsednik delovnega telesa iz vrst poslanskih skupin vladajoče koalicije, je podpredsednik delovnega telesa praviloma iz vrst poslanskih skupin opozicije in obratno." Danes ponovno želim opozoriti, da koalicija ni formirana, da ne vemo, kdo je koalicija, kdo je opozicija. Če pa je glede na glasovanje temu tako, pa bi vas prosil, če greste pred javnost in poveste, da je, še preden je predsednik države Republike Slovenije podelil mandat za sestavo koalicije, nastala koalicija sama od sebe in ta koalicija je koalicija vseh, razen Pozitivne Slovenije in SD. Če je temu tako, si nalijmo čistega vina, da ne gremo okoli tega, ker ne vem, ko boste prišli do dveh nadzornih funkcij, ki pripadajo opoziciji v tem parlamentu, jih bo dobil – ne vem, kdo. Ker če boste tako hiteli, boste še to razdelili v tako imenovano novo koalicijo, ki se je danes tukaj ustanovila. Zato bodimo transparentni, predvsem pa pošteni do javnosti in povejmo, da je koalicija 50 formirana, da je tako, kot ste rekli, da ste začasni predsednik Državnega zbora, da boste šli za ministra in da bo kolega Erjavec postal predsednik Državnega zbora in da je to zmenjeno in da je to zgodba, ki je na mizi, in prosim, ne nas utrujati z obrazložitvijo, da ste nas nekaj vprašali, pa mi nismo predlagali. Ker sem se prijavil k proceduralnemu sklepu, predlagam, da se dokler ni razčiščeno, kdo je opozicija, kdo je pozicija, na tej točki zaustavimo ali pa da še eden napor naredite predsedniki oziroma začasni predsedniki, vodje poslanskih skupin in si nalijete čistega vina. Hvala.
Hvala lepa. Kakšna razprava o proceduralnem predlogu? Razprave k proceduralnemu predlogu ni. Zato dajem proceduralni [[...]]Lahko še enkrat ponovite, gospod Jakič, kaj predlagate na podlagi Poslovnika? Kakšen je vaš proceduralni predlog?
Predlagam, da na podlagi 74. člena Poslovnika odločanje o tej točki dnevnega reda preložimo na eno od naslednjih sej. Hvala.
Hvala lepa. Poslanske skupine, želite predstaviti svoja stališča do tega proceduralnega predloga? Gospod Tonin, prosim.
Če bo ta predlog gospoda Jakiča sprejet, potem pomeni, da interventnega zakona ne moremo sprejeti. Sedaj se sprašujem, ali Pozitivna Slovenija predlaga, da damo stran roke od interventnega zakona – sami pa ste bili tisti, ki ste vedno poudarjali, da Slovenija potrebuje nujne in hitre odločitve. Sedaj pa tega enostavno ne razumem več.
Gospod Tanko, stališče poslanske skupine.
Hvala lepa. Tega predloga ni mogoče podpreti. Zato ne, ker ste to točko o sestavi delovnih teles uvrstili na vašo zahtevo, je uvrščena na vašo zahtevo na dnevni red. Vsi ti pomisleki, gospod Jakič, ki ste jih povedali, pa veljajo tudi za Mandatno-volilno komisijo – popolnoma enaki kot za vse te odbore tukaj. Ko smo mi vprašali na tem sestanku, ko smo sestavljali Mandatno-volilno komisijo, kaj je koalicija, kaj pa opozicija, kaj so dileme, itd., ni bilo odgovorov in ste mirno potrdili to komisijo iz istih proceduralnih pomislekov. Zdi se mi to popolno sprenevedanje, da sedaj, ko je treba na vašo pobudo odločati o sestavi delovnih teles, za katero pa niste v tem nadaljevanju dali nobenih predlogov za vodstvene funkcije, je to neprimerno, nedostojno, da na tak način hočete manipulirati z Državnim zborom. Mi tega predloga ne bomo podprli.
Gospod Pukšič, stališče Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! Vam, gospod predsednik, čestitka ob izvolitvi, vam kolegice in kolegi, tudi čestitka ob izvolitvi na teh parlamentarnih volitvah. V Slovenski ljudski stranki smo podprli dnevni red, ki je bil zjutraj predlagan s temi šestimi točki, ker smo se zavedali – ne glede na to, kako se bodo stvari razpletle, ker tega nihče pravzaprav ni vedel –, zavedali smo se, da je treba takšen dnevni red in ta delovna telesa sprejeti tako zaradi interventnega zakona kot tudi Zakona o Vladi. Če nekateri niso bili sposobni pripeljati zadeve tako, kot so si jih zastavili, hvala bogu, Državni zbor ni postal talec takšnega ali drugačnega politikantstva, in imamo torej vse tiste elemente Državnega zbora. Tako so vzpostavljeni tudi vsi pogoji, da dnevni red, ki je bil sprejet zjutraj – kot je prej kolegica rekla, da nam ne bodo trgali od plače, če nismo naredili norme –, izpeljemo do konca. V Slovenski ljudski stranki ne bomo podprli predloga Pozitivne Slovenije, ker bi s tem naredili škodo tej državi. Tega pa v Slovenski ljudski stranki ne želimo.
Gospod Frangež, želite predstaviti stališče poslanske skupine?
Spoštovani in spoštovane! Mislim, da je naloga Državnega zbora, da opravi svoje delo. Mi razumemo nalogo, ki sledi v podobi intervencijskega zakona, zares. Razumemo, da je imenovanje delovnih teles, vsaj enega delovnega telesa, če se tako dogovorimo, nujen predpogoj za tak korak in ne želimo prispevati k ničemur, kar bi dodatno prispevalo k zamudi pri tej nalogi. Zato Socialni demokrati proceduralnega predloga gospoda Jakiča ne moremo podpreti. Predlagamo pa nekaj drugega. Tudi mi ocenjujemo, da je predlog, kot smo ga dobili na mize, slab, da ne odseva tistega, kar bi parlament moral odsevati, in to je sorazmernost naše zastopanosti v parlamentu. Zato pozivam, zato pozivam vse skupaj k dobri volji, k temu, da danes zvečer rešimo ta zaplet. Predlagamo, da se Kolegij ponovno sestane, da se seja na tej točki prekine, da se Kolegij ponovno sestane in prouči, ali obstaja volja za to, da pridemo do drugačne sestave delovnih teles tudi z eventualnim zmanjšanjem delovnih teles, tako da bi se morebiti vrnili na izvirno idejo o ustanovitvi enega skupnega odbora, ki naj opravi delo, ki nas čaka pri intervencijskem zakonu. To je naš predlog in hkrati tudi stališče. Če bo zaradi procedure treba, bomo ta proceduralni predlog ponovili takrat, ko upamo, da bo predlog gospoda Jakiča zavrnjen.
Najprej bi dokončali razpravo o prvem proceduralnem predlogu, če je še kakšna razprava v imenu poslanske skupine. Prosim.
Se opravičujem, gospod predsednik. Umikam proceduralni predlog. Strinjam se z razpravljavci, da je nujno potreben – in tako sem razpravljal – interventni zakon. Podpiram pa to, kar je kolega Frangež povedal, da naj Kolegij predsednika Državnega zbora še enkrat naredi napor, pogleda, ali res Pozitivna Slovenija ne želi predlagati svojih kandidatov. Vem, da smo predlagali Alenko Bratušek za finance, za notranje zadeve kot predsednico Mašo Kociper in bi želel, da še enkrat naredite ta napor, da se v resnici spoštuje poslovnik. Hvala. Umikam predlog proceduralnega sklepa za preložitev odločanja.
Hvala lepa. To pobudo sprejemam in prekinjam sejo za 20 minut. Prekinjam sejo. Glasovanje o prvem proceduralnem predlogu ni potrebno. Prekinjam sejo in vabim vodje poslanskih skupin v sobo 217. Ni potrebno glasovanje o tem proceduralnem predlogu, ker imam pravico prekiniti sejo za 20 minut. Nadaljujemo, ne ob 22.30, ampak 22.45, da bomo bolj realni. Ob 22.45.
Spoštovani kolegice in kolegi! Vem, da ste že utrujeni. Lahko vas osrečim s tem, da potem ko končamo delo v zboru, da delo čaka samo še predsednike strank in začasne vodje poslanskih skupin, da se dogovorimo okoli obravnave interventnega zakona. Izkoristil bom čas, da vas obvestim še o tem, da bomo pet minut po zaključku seje najprej v dvorani, nato pa še na stopnišču opravili skupinsko fotografiranje. Namreč, prevladujoča volja, zlasti kolegic, je, da to opravimo danes. Tako je bilo nekako ugotovljeno, da ste se danes pripravile za slikanje in da je bilo v to vloženega nekaj napora. Po skupinskem fotografiranju vas vabim še na sprejem v preddverje velike dvorane. Oboje skupaj bo trajalo približno pol ure, skratka pol ure po zaključku seje bi nadaljevali s sestankom v zvezi z interventnim zakonom. Gradivo je na poti. Spoštovane kolegice in kolegi, predlagam, da nadaljujemo, medtem ko se gradivo razmnožuje in deli. Obveščam vas o predlogu začasnih vodij poslanskih skupin o kompromisnem predlogu, ki se glasi tako: Odbor za zadeve EU – predsednik mag. Branko Grims, podpredsednik gospod Jakob Presečnik, Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje – predsednica Maša Kociper, podpredsednik Mihael Prevc in Kristina Valenčič, Odbor za finance in monetarno politiko – predsednik mag. Andrej Šircelj, podpredsednika Matevž Frangež in Karl Viktor Erjavec, Skupni odbor – predsednica mag. Majda Potrata, podpredsednik Danijel Krivec. Predlagam, da kar nadaljujemo razpravo. Ustavili smo se pri predstavitvi mnenja poslanskih skupin. Smo že pri razpravi poslancev, pa bi vas kar prosil, če se prijavite k razpravi. Ste pripravljeni za glasovanje? Prosim. Prijavil se je – kdo? Gospod Möderndorfer, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Čakal sem samo na vaše dovoljenje – je treba spoštovati Poslovnik. Rad bi povedal samo to, kar smo se dogovorili, glede na to, da je predsednik povedal dejstva. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija smo se odločili, da bomo podprli ta predlagani predlog. Prvič zato, ker smo pripravili odlok in ga ponudili Državnemu zboru v sprejem na podlagi soglasja Kolegija Predsednika Državnega zbora. In drugič zato, ker so ti odbori, ne glede na sestavo, zelo pomembni, kar ste več ali manj že vsi ugotavljali. Je pa način, kako smo prišli do teh odborov, seveda nesprejemljiv. Če je to začetek popotnice, gospod predsednik in poslanci in poslanke, potem smo seveda izredno slabo začeli.Glede na to, da gre za začasnost teh odborov, verjamem, da smo se vsi skupaj kaj iz tega naučili in da bomo seveda temu primerno tudi ravnali, ko bomo sestavljali nove odbore. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lahko preidemo na glasovanje? Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Ugotavljam, da je navzočih 86 poslank in poslancev, za predlog je glasovalo 84, proti nihče. [[Za je glasovalo 84.]] [[Proti nihče.]] In ugotavljam, da je predlog sprejet. S tem zaključujemo tudi to točko dnevnega reda, s tem zaključujem 1. sejo Državnega zbora. Veseli me, da smo konstituirani in vas vabim na skupinsko fotografiranje. Kot rečeno, najprej v dvorani, potem pa še zunaj. Potem sprejem in potem sestanek, ob 23.20 sestanek predsednikov parlamentarnih strank in začasnih vodij poslanskih skupin v velikem salonu.