Prije nego pređemo na današnji dnevni red, izvješćujem vas da ćemo idući tjedan početi sa radom u utorak, 9. srpnja u 9,30h. Prelazimo na točke dnevnog reda. - Prijedlog odluke o imenovanju zamjenice glavnog državnog revizora predlagatelj: glavni državni revizor; Predlagatelj je Glavni državni revizor na temelju članka 16. i 18. Zakona o državnom uredu za reviziju. Molim Glavnog državnog revizora gospodina Ivana Klešića da nam obrazloži prijedlog odluke.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Prema odredbi članka 18. stavka 1. Zakona o Državnom uredu za reviziju glavni državni revizor ima zamjenika kojeg imenuje Hrvatski sabor na prijedlog glavnog državnog revizora na mandat 8 godina. U listopadu 2011. godine Hrvatski sabor donio je odluku kojom je Jozo Serdarušić imenovan za zamjenika glavnog državnog revizora. S obzirom na to da gospodinu Serdarušiću ističe mandat u listopadu ove godine u skladu sa spomenutom odredbom Zakona o Državom uredu za reviziju ovom Visokom domu dostavio sam prijedlog za imenovanje zamjenice glavnog državnog revizora. To je gospođa Nediljka Rogošić čiji ste životopis svi dobili. Gospođa Rogoiš je zaposlenica Državnog ureda za reviziju od siječnja 1997. godine u kojem je obavljala poslove, rekao bih prošla je kompletan, odnosno cjelovit revizorski ciklus od državne revizorice, više državne revizorice, načelnice odjela do pomoćnice glavnog državnog revizora gdje je zadužena za organiziranje i vođenje revizija neprofitnih organizacija, političkih stranaka, europskih fondova te planiranje, metodologiju i razvoj. Na temelju navedenog a u skladu sa Zakonom o Državnom uredu za reviziju kao glavni državni revizor RH predlažem ovom Visokom domu da gospođu Nediljku Rogošić imenuje zamjenicom glavnog državnog revizora RH. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Ivanu Klešiću, glavnom državnom revizoru na obrazloženju ovog prijedloga. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani glavni državni revizor gospodine Klešiću. Pa evo Prijedlog o imenovanju zamjenice glavnog državnog revizora, magistre znanosti Nediljke Rogošić će Klub HDZ-a podržati. Naime, Zakonom o Državnom uredu za reviziju od 1. ožujka ove godine propisuje se da upravo Hrvatski sabor imenuje zamjenika glavnog državnog revizora na prijedlog glavnog državnog revizora. Kako je glavni državni revizor gospodin Ivan Klešić predložio upravo, čuli smo gđu. Nediljku Rogošić za svoju zamjenicu a kako je upravo on glavni državni revizor od 2010. godine i novi 8.-godišnji mandat je jednoglasno dobio u ovom Visokom domu u prosincu prošle godine očekujemo da će i njegova zamjenica na njegov prijedlog isto tako biti jednoglasno izabrana. Kao što se može vidjeti u životopisu gospođa Nediljka Rogošić ima radno iskustvo u Državnom uredu za reviziju od siječnja 1997. godine do dana i to je bila zaposlena na poslovima od državne revizorice preko više državne revizorice, načelnice odjela do pomoćnice glavnog državnog revizora od listopada 2004. godine. U njenoj nadležnosti bile su revizije neprofitnih organizacija, političkih stranaka, europskih fondova, planiranje metodologije i razvoja, sredstava međunarodnih organizacija i institucija, revizije učinkovitosti, pravnih poslova itd.. Objavila je 41 rad od kojih je 7 sa međunarodno priznatom recenzijom. Sigurno da će magistra znanosti Nediljka Rogošić svojim radom doprinijeti da Državni ured za reviziju i dalje a i još bolje bude ocijenjen visokom ocjenom korisnosti i kvalitetom izvješća od korisnika a i subjekata revizije. Stoga će klub HDZ-a podržati ovaj Prijedlog o imenovanju. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, uvažene kolege i kolegice, uvaženi državni revizoru. Evo vidimo da ovo koje je revizija koja, ogromna revizija koja obavlja svoj posao vrlo kvalitetno, znači da je se je primjer slušala državna revizija i da su druge institucije nadležne da odrađuju svoj posao ne bi se dogodio slučaj koji se događao, koji se događaju u RH. Imamo primjer slučaj i u brodogradnji gdje su se milijarde trošile znači ne namjenski, tj. nezakonito, na to je godinama državna revizija upozoravala, govorila je da tj. u svojim izvješćima službeno nama saborskim zastupnicima, mi smo saborski zastupnici o problemu brodogradnje i nenamjenskog trošenja državnoga novca upozoravali. Državna revizija je odradila svoj posao međutim nažalost druge institucije nisu i vidimo do čega je dovedena hrvatska brodogradnja. Tako i u drugim brojnim slučajevima gdje je državna revizija ukazivala tj. nas službeno u svojim izvješćima informirala, nas, vladu, sve ostale institucije. Nažalost kao u slučaju brodogradnje u brojnim drugim predmetima se nije ništa odrađivalo. Tako da mene zanima, evo sad imenovanje, tema je zamjenice glavnog državnog revizora i mene zanima svi ti ljudski kapaciteti. Znači, financijski kapaciteti revizorskog ureda je tribalo bi osnažiti. Međutim, mene zanima pitanje kakve su uopće mogućnosti državnog ureda da obavlja svoj posao i još bolje i kvalitetnije, što nije kod mene pod znakom upitnika, al ovdje triba upozoravat s ove govornice, da je pod znakom upitnika sve što je ono državna revizija poslala prema DORH-u, drugim institucijama, prema Vladi da nije odraženo. Ja ne znam sad točne statističke pokazatelje što, kolko je državni ured što se tiče nepravilnosti, nezakonitosti u RH, poglavito u, gdje su veći novci, gdje se radilo o ogromnome novcu, pa i manjem novcu, poglavito gdje su subvencionirane tvrtke, a taj novac nije namjenski trošen, zanima me jel išta riješeno, jel išta DORH, USKOK, da li je Vlada išta poduzimala ikakve korake, jer ja ću uvijek ponavljati. Ono šta je se događalo po pitanju milijarda kuna koje su ulagane u brodogradnju, počev o Splitskog brodogradilišta nadalje, taj novac nije završio u brodogradnji, a državna revizija je to u svojim izvješćima dala. Evo, ja bi na ove odgovore molio bez obzira što se radi o imenovanju zamjenice revizora, glavnoga revizora, smatram da bi tribalo o ovome problemu govoriti što više da se povećaju kapaciteti, da li je to potrebno, da li imate dovoljno novca da se to odradi jel je tu ogroman, ogroman znači vaša nadležnost, od lokalnih samouprava, od neprofitnih organizacija, političkih stranaka, udruga do tvrtki koje se sufinanciraju za ovaj sredstava i udruga od sredstava državnoga novca. Zanimljivo je da vi odrađujete svoj posao, a ostale institucije na vaše ukazivanje tj. činjenice koje dajete vrlo malo su dali rješenja, pravnih rješenja. Al tome je najveći primjer pa možemo govoriti i o prenamjeni zemljišta gdje su se u gospodarenju pomorskoga dobra koje je također u nadležnosti, najprije ćemo, pomorskoga u nadležnosti lokalnih i regionalnih samouprava, a ja mogu kazati da je pomorsko dobro ovo što se događa oko prenamjene zemljišta u slučaju Lovre Kuščevića i ostalih da je u biti kap u moru šta se događa sa pomorskim dobrom, sa našim plažama koje se daju u koncesiju kao što je bio Zlatni rat na Braču, kao šta su Bene sada u Splitu da bi se povećao koalicijski potencijal daje se svom koalicijskom partneru i brojne, brojne druge stvari. Zbog toga smatram da bi se tribao povećati broj ljudi koji rade u uredu, a također jeli, a također da se poveća i financijski znači mogućnost da ovaj financijski kapaciteti ureda jer jednostavno ono što se događa u RH da nadležne institucije ne rade svoj posao. Tako da ovaj slučaj prenamjene zemljišta iz poljoprivrednoga koji se dalo nekoliko 10-taka tisuća kuna pa se prenamijeni preko noći, načelnik općine, nije to samo u slučaju odakle je ministar Kuščević, milijarde su se dizale na poljoprivrednom zemljištu gdje se je pogodovalo, gdje se za male pare kupilo, to se može krenuti od moga Sinja, gdje je poljoprivredno zemljište prenamjenjivano u građevinsko preko noći, gdje su se davale informacije da se to može kupiti kao poljoprivredno zemljište za male pare. Tako da ja mislim, da triba osnažiti ovaj ured, ali poslati kritiku onima koji na nalaze revizije apsolutno nisu reagirali. Ovde sam nabrojio slučaj brodogradnje, gdje se revizija godinama na to osvrćala, međutim nikakvih reakcija nije bilo. Imamo takvih na 1000 problema i smatram da ovolika nadležnost mora imati veći broj ljudi, a naravno i veće financijske kapacitete, znači da se iz proračuna triba izdvojiti više sredstava da bi revizija mogla raditi svoj posao. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bulju. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Poštovani kolega Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, kad govorimo o imenovanjima odnosno o temi državne revizije jedno je naravno govoriti o osobi i njenim kompetencijama, određenim vrijednostima da obnaša svoju dužnost, a drugo je ovo što je govorio gospodin Bulj maloprije. Kada govorimo o tome kako i na koji način se kontrolira trošenje proračunskog novca odnosno kako imamo uvid kao i revizija i javnost u to kako naši lokalni čelnici troše, troše novac, kako upravljaju povjerenjem odnosno javnim dobrima i sa te strane, da ovdje možemo razdvojiti dvije stvari. Znači što se tiče imenovanja kolegice Rogošić ovaj tu ja ne vidim nikakav spor, ja osobno ću podržati kolegicu jer znam njene profesionalne kvalitete i ono kako radi svoj posao i karijeru koju je imala u Državnoj reviziji, ali ovo što je g. Bulj govori je jedno ozbiljno pitanje. Znači, da vidimo, na koji način možemo, po meni ući u problem nekontrole i nemogućnosti uopće kontroliranja ili kako bih rekao otkrivanja nepodopština koje se dešavaju na lokalnoj razini. Kuščević je sada najsvježiji primjer. Znači da li je i kako je moguće da jedan načelnik općine, male općine, nekoliko tisuća stanovnika stekne enormno bogatstvo za vrijeme obnašanja svoje dužnosti na prenamijeni zemljišta u svojoj općini. Da li revizija uopće može otkriti takve stavi i da li može reagirati? Sa druge strane, opet imamo situaciju nevjerojatno, znači skandalozna situacija u Virovitici. 17 milijuna kuna je navodno nestalo. Da li revizija može ustanoviti takve nepravilnosti, kada već ne može gradonačelnik koji je politički odgovoran i koji bi trebao odgovarati, bio on osobno upleten u to ili ne bio jer su ga ljudi birali da kontrolira što se dešava s njihovim novcima. I ukoliko 17 milijuna kuna ispari i čovjek u tom trenutku kaže, ha gledajte, kontrole nisu bile najbolje moguće. To govorim o gradonačelniku Kirinu, ja tu nisam ništa mogao. Pa zašto su te onda ljudi birali? Zašto su te birali? Pa nije to 100, tisuću ili 10 tisuća kuna, ma da je i 10 tisuća kuna ogroman novac, to je 17 milijuna kuna. I sad da se pita, sad da se postavlja pitanje također, kako je moguće da to nismo primijetili u reviziji prilikom revidiranja izvještaja jednog grada? Znato, to je, to je jedno zanimljivo pitanje. Ne govorim ja sad tu da netko nije, nije odkontrolirao ono što je imao u nalogu da napravi, ali očito taj nalog nije bio dovoljno širok kada se radila revizija grada veličine Virovitice. Možda treba pogledati i račune. Možda treba pogledati tijek novca, ne samo papire, račune koji si knjiženi, plaćeni, itd. Znači nemoguće je da mi kontroliramo i revidiramo jedan grad koji ima proračun 200, 300 milijuna kuna da se otkrije da je zadnjih nekoliko godina nestalo 17 milijuna kuna, a da to nitko ne primjeri. Znači, za mene gradonačelnik je apsolutno politički odgovoran i tu ja ne znam što bi uopće trebalo još objašnjavati g. Kirinu da on treba podnijeti ostavku. Ljudi su ga birali da kontrolira novac koji oni uplaćuju u grad i način na koji se taj novac troši. Da ne govorim o tome da je osobno birao nažalost, tragedija se tamo desila, osobu koja je bila pročelnik za financije. To su stvari koje jednostavno moramo, kada govorimo o reviziji, kada govorimo o bilo kojoj temi koja se toga dotiče, spomenuti. Znači, bez toga je vrlo teško uopće diskutirati. Ili, evo situacije od neki dan u jednoj općini u RH gdje je godinama također trošen novac poreznih obveznika, gdje naravno, HDZ dobiva glatko, pa čak ljudi kažu, pa što mislite sad nakon što se otkrilo da je načelnik kazneno odgovora i krao i da će sad netko glasati za neku drugu stranku? Pa ne, opet će glasati za HDZ. Zamislite taj paradoks. Zamislite taj paradoks. Znači čovjek, načelnik je, zna g. Lončar o kome se radi, čovjek je osumnjičen za katastrofalno kazneno djelo i sad još spominju i šale se lokalni HDZ-ovci za koga će glasati nego opet za HDZ ljudi, bez obzira da li načelnik završio kazneno odgovoran ili ne završio. Znači to su stvari o kojima treba apsolutno diskutirati. To su stvari koje, pa i sada, nova zamjenica glavnog državnog revizora, glavni državni revizor koji ovdje trebaju uzeti u obzir u narednim godinama i narednim revizijama. Ja predlažem da se napravi na slučaju Virovitica ... [[Govornik se ne razumije.]] i da imamo sljedeće godine sve glavne gradove županija pod takvom kontrolom ili one koji imaju više, ne znam, od 50 milijuna kuna ili 20 milijuna kuna izvorne prihode. Ne smije se desiti da se kao u Virovitici bilo gdje više u Hrvatskoj desi ovakav slučaj. Znači može netko tko ima odgovornost, pa zato postoji, vjerojatno, doduše u Virovitici očito nisu postojale interne kontrole jer da su postojale interne kontrole, to se ne bi desilo. Znači naravno da je odgovornost gradonačelnika apsolutno najveća i smiješno izgleda sad situacija da on paralelno radi neke svoje istrage, na gradskom vijeću se širi ovlasti, itd., kao da bi on trebao sada ustanoviti naknadno što se desilo. Ne, ne, g. gradonačelniče, vi ste trebali ustanoviti prije što se dešava i na koji način se krade, ako se krade novac iz gradskog proračuna. Nitko vas sad ne treba nakon što je novac nestao. Vas je trebalo tu biti prije, vi ste trebali napraviti sustav takav da se to ne može desiti, zato su vas građani i građanke Virovitice birali. Tako da, nevjerojatna je količina skandala koja izvire iz dana u dan i jednostavno čovjek ne može vjerovati da je to uopće moguće. Kao da se vratila situacija iz 90-ih kada je uredno bilo, dijeljene su firme, uzimalo se sa ove i one strane, koristio se rat da se neki obogate, kao da su se ta vremena vratila nakon 20 i nešto godina. Nevjerojatno je da uopće imamo situaciju gdje načelnik općine prenamjenjuje pašnjake u građevinsko zemljište, a radi se o de facto njegovoj zemlji. Nevjerojatno, i to u 2019. godini kada je Hrvatska članica EU, kada se dičimo o tome da sjedimo za stolom sa najrazvijenijim svjetskih demokracijama, kod nas se dešava da ljudi padaju na najosnovnijim stvarima i da nema kritičkog odmaka od toga. Znači da ljudi, pa di je sada premijer Plenković koji je 2015. dijelio lekcije u Lisinskom, sjećaju se svi ovdje koji su bili vjerojatno iz HDZ-a tamo, da ne smije Hrvatska ili stranka ili ne znam šta biti taoc jednog čovjeka. Kako sad da je Hrvatska taoc nekolicine ljudi koji su napravili takve afere da nas jednostavno frapiraju iz dana u dan. Kako sad ne vrijede ti kriteriji koje je tada govorio za jednog drugog predsjednika HDZ-a koji se, nisam vjerovao da ću ikad ovo reći, u ovoj situaciji čini kao malo dijete, kao da nije ne radio neke nepodopštine. Znači kada vidite one priče ovaj zbog čega je Karamarko otišao, pa ovo šta rade Kuščević i drugi ministri u Vladi HDZ-a se čini razine manje nepodopština nego što je on napravio iako je naravno i ono zaslužilo odlazak iz vlade i dobro je da je onda vlada pala, ali sada ti kriteriji očito za HDZ više ne vrijede, za Plenkovića ne vrijede. Ja ne znam što se to desilo u zadnjih 4, 5 godina, ali ova situacija nije normalna. Pročitate svaki dan neke naslovnice, afere koje izviru, ljudi jednostavno ne mogu vjerovati da takva niska razina odgovornosti prema obnašanju vlasti u ovom trenutku u Vladi i HDZ-u postoji. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegi Marasu. Ja bih vas lijepo molio da se držimo teme točke dnevnog reda, kolega Maras. Nisam vas prekidao ali vas molim ubuduće kolegice i kolege. Dakle imamo replike. Poštovana kolegica Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Maras u više navrata ste govorili o prenamijeni zemljišta i procijenjenoj vrijednosti koja se time mijenja. Ja bih željela da evo i vi i javnost zna na koji način dolazi do proširenja građevinskog zemljišta i činjenica je da prenamijeniti poljoprivredno u građevinsko zemljište posebno kod nas u priobalju vrijednost raste višestruko. Znači postojeća općina je imala dovoljno izgrađenog građevinskog područja i postojala je i potreba za novim građevinskim područjem i oni su dobili mogućnost proširenja na 50.000 m2. Da li mislite da bi trebali vlasnici preostalih 48.000 i nešto kvadrata s obzirom da je od ministra Kuščevića bilo nešto manje od 2.000 kvadrata trebali biti zakinuti i da je to proširenje od 50.000 m2 novih građevinskih zemljišta trebalo ići na neku drugu stranu, u nekom drugom smjeru samo zato što [[Upadica: Zahvaljujem.]] u tom kvartu ima i nešto manje od 2.000 kvadrata od ministra Kuščevića.
Zahvaljujem kolegici Juričev Martinčev. Ja sam vas lijepo zamolio da se držimo teme i ne znam kakve veze ima ova tema o kojoj ste vi pričali sa imenovanjem zamjenice glavnog državnog revizora, al evo nadam se da će kolega Maras to odgovoriti u temi. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa i nova zamjenica glavnog državnog revizora treba voditi računa o stvarima o kojima je gospođa sada govorila. Ja uopće ne spominjem da ljudi kupuju zemlju, ulažu u nekretnine, ali mene zbilja čudi da vi ne vidite nelogičnost u tome, da osoba koja odlučuje u kojem će smjeru raditi prenamjena zemljišta je direktno zainteresirana kao vlasnik zemlje. Pa mislim kako bi vam rekao, pa tog nema nigdje, pa to je nedopušteno ponašanje, čak ne znam kako bi to rekao, to može netko i propitivati sa zakonskog stajališta, da li je ta osoba koristila neke informacije koje su naravno njemu poznate jer je on predlagač, da bi kupio i kada je kupio zemlju. Pa molim vas, mislim od toga se treba Kineskim zidom odvojiti. Gospodin Kuščević je napravio nešto šta u obnašanju javne dužnosti ne smije nitko napraviti [[Upadica: Zahvaljujem.]] i zato treba otići.
Zahvaljujem kolega Maras. Odgovor na vašem odgovoru. Imamo slijedeću repliku, poštovani kolega Davor Lonačar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, jučer sam nešto kazao, ali sad ću doslovce kazat vi uopće ne znate kako se puni proračun jedinica lokalne uprave i način kako se on troši. I pozicije koje on zapravo ima u trošenju svih sredstava kad su u pitanju proračuni. Nevjerojatno je čut da se tako lako iznose podaci i uspoređivate Viroviticu il neku drugu općinu il jednog načelnika koji je napravio to što je napravio i za to će odgovarati, a u ovoj državi postoje institucije koje će provjeriti i njihova je to zadaća da utvrde da li jedan i drugi napravili te promašaje o kojima vi govorite. I nemojte molim vas paušalno iznositi stvari koje apsolutno ne drže vodu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Davor Vlaović. Niste se javili kolega Maras. Izvolite kolega Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, a treba reći da državna revizija dobro radi svoj posao i da popunjavanje kadrova, imenovanje ljudi, jačanje tima koji upravlja sa državnom revizijom je dobro došlo i svakako se treba zalagati za daljnje stvaranje boljih materijalnih uvjeta za njihov rad jer iz izvještaja koji ovdje dobivamo vidimo da ima pomaka u dobro obavljenom poslu i u jedinicama lokalne samouprave, strankama i drugim državnim tijelima. Međutim, ono što treba naglasiti da još uvijek postoje neki koji ne poštuju preporuke državne revizije, da ponavljaju greške iz greške u godinu i ja sam to javno tražio i sad ponavljam, da se javno objave ti koji ne poštuju preporuke i iz godine u godinu ponavljaju iste greške u proračunu, pogotovo kad je riječ o nezakonitom trošenju poreznog novca poreznih obveznika i zato se događaju ovi da su neki izvan sustava, da druga državna tijela, Državno odvjetništvo i sudstvo ne odradi posao temeljem preporuka državne revizije. Zato se događa i Virovitica i Škabrnja i druge općine. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Maras.
Hvala lijepa. Zbilja razno razne intervencije čujem ovdje u Hrvatskom saboru, ali čovjek se ne može čuditi ljudima koji ponavljaju ko papiga, neka institucije rade svoj posao, neka im se dokaže, ok, neka im se dokaže ali činjenica je da je iz Virovitice, sad malo prije ste spomenuli, gradonačelnik priznao da je nestalo 17 milijuna kuna. Činjenica se da je gospođa koja je u Škabrnji bila prva suradnica vratila novac, vratila je već novac i vjerojatno će se ići nagoditi sa DORH-om. O čemu pričamo? Znači o čemu pričamo? Kave sad to veze ima koliko se i kako se i na koji način se puni. Pa kako može nestati 17 milijuna kuna da to gradonačelnik ne primijeti, on ili je nesposoban ili je unutra nek bira kaj će od toga dvoje. Ne znam kaj mu više paše da li je nesposoban ili je unutra bio. Vjerojatno će sad tvrditi da nije ništa znao [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] ali to je nemoguće da se ne vidi, [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] nemoguće, 17 milijuna kuna je isparilo.
Kolega Maras zahvaljujem, budući da sam vas dva puta upozorio, ponovno govorite van teme, izričem vam opomenu temeljem članka 239. Prelazimo na pojedinačnu raspravu poštovanog kolege Mire Bulja, izvolite. Samo malo, ispričavam se kolega Bulj, kolega Maras ima povredu Poslovnika.
Hvala lijepo. Ja sam, povrijeđen je članak 232. ja nisam govorio van teme, znači ja nisam govorio, govorio sam, kolega mi je dao replika, ja sam mu odgovarao na repliku. Znači to je tema. Ne znam kako bi čovjek odgovarao van teme ako odgovara na repliku koju mu je netko malo prije rekao, znači to je nemoguće. Ako niste upozorili kolegu Vlaovića da je van teme onda ja sam totalno u temi. Hvala lijepo.
Kolega Maras, kolega Vlaović je govorio o postupanju državne revizije a ne o ovome što ste vi govorili, mislim da nije povrijeđen Poslovnik. Prelazimo na pojedinačnu raspravu poštovanog kolege Mire BUlja. Izvolite.
Hvala lijepo. Imenovanje zamjenice, naravno da ćemo podržati jer Ured državne revizije u biti kao što sam rekao obavlja svoj posao sa svojim kapacitetima i financijskim mogućnostima a i sa znači i sa potreba koje ima. Međutim je činjenica da bi trebalo osnažiti još ovo tijelo državnu reviziju jer samo kada pogledamo koliko je to, kolika je nadležnost nad koliko tijela, nad koliko neprofitnih udruga, lokalna samouprava, regionalna samouprava, sva državna tijela, ministarstva, javne nabave. Znači ima ogroman i širok spektar revizije, naravno da se tu ne ide u sve nego ide se samo djelomično obrađivati svi postupci i trošenje novca i procedura koje su potrebne. Evo meni je samo vrlo bitno spominjati da je jedna od glavnih kočnica gdje revizija može obavljati svoj posao i vi i vaša zamjenica i ljudi ali treba povećati kapacitete, to ste jednom vi rekli da je nedostajan broj ljudi. To je znači javna nabava gdje javne nabave koje se ne provode u skladu sa zakonima ili javne nabave koje pogoduju, nećemo sada nabrajati koji primjeri i koliko ima u RH da je vrlo bitno da one koče u biti, tj. konkurencija je tu upitna jer se u biti onaj koji je bolji ne dobije određeni posao, poglavito javne nabave koje se provode godinama i na lokalnim razinama, jednostavno pogodovanje u javnim nabavama je možda jedan od najvećih problema zaostanka gospodarskog razvoja. Jer ne konkurentnost na tržištu dovodi do toga da se oni koji su bolji raspadaju a oni kojima se pogoduje opstaju na način da uglavnom ili ne plaćaju svoje radnike ili su netransparentno dobili taj posao. Znači ogroman je taj posao. Ja bih samo spomenuo i prostorne planove u ovom trenutku da lokalne samouprave koje imaju ili gospodarenje pomorskim dobrom, to ću uvijek napominjati jedna od vrlo bitnih stvari koje imaju i lokalne i regionalne samouprave gdje se zaista pogoduje. Evo ja vam kažem i ... [[Govornik se ne razumije.]] bezbroj primjera, neću će sad vraćati na Zlatni rat na Braču, to je jedan dio zato što je značajna plaža ali i druge su značajne da se tu pogoduje na štetu našega javnoga dobra. Imamo primjere gdje zbog čega trebamo još osnažiti ovaj ured zbog toga što imamo znači primjera, prostore koje su za javno dobro. Evo na primjeru imamo autobusni kolodvor u Sinju koji je javno dobro, međutim on je sve danas, ostao je jedan mali dio, autobusni kolodvor, javno dobro namijenjen za javno dobro ali taj autobusni kolodvor, je se naravno pogodovalo da bude za drugu svrhu a ne ono što je zakon propisao da bude u javnom dobru jer svi se pozivamo na javni prijevoz. Ili primjera hipodrom ovdje u Zagrebu to je javno dobro, znači to je dobro športske namjene. To nije i o tome treba na taj način razgovarati i revizija tu mora imati taj utjecaj bez obzira što se pozivaju na skupštinu, na gradonačelnike, ne može se javno dobro tek tako uzurpirati. Vratiti ću se još jedno mi na prenamjene. Prenamjene su, ne samo ovaj slučaj koji se spominje sada koji je aktualan nego javne, znači prenamjene iz poljoprivrednog u građevinsko je rasprostranjeno toliko na lokalnim razinama da je to nezamislivo. Tamo gdje je trebao rasti kukuruz narasli su objekti a kupljeno je u biti za poljoprivredno zemljište puno jeftiniji, znači radi se o milijunskim iznosima to vam je jednostavna priča. Recimo ja sam dobar s gradonačelnikom, kupim za 10 tisuća kuna 100 tisuća kvadratnih metara poljoprivrednoga zemljišta, na idućoj sjednici gradskoga vijeća gradonačelnik promijeni izmjene prostornog plana i to postaje poljoprivredno zemljište. Sada to više nije kunu metar kvadratni nego je 500 eura metar kvadratni. Znači u jednome trenutku vi ste 3,5 tisuće puta dobili zaradu samo prenamjenom. Ne moramo mi biti kočnica razvoja ni Ured državne revizije određenih lokalnih samouprava, ono što je rekla kolegica maloprije da su izgrađenost određenih općina, naselja, jednostavno traže novi. Ne moramo biti, ali da moramo biti oprezni kod toga moramo. Ja mogu svoj primjer navesti iz Sinja gdje je preko noći poljoprivredno zemljište prije više godina, čak i 10-ak godina prenamijenjeno preko noći i s poljoprivrednoga to je postalo znači građevinsko zemljište i naravno da je to ogromna dobit, a bilo je i drugih posao gdje se mogao širiti.
Poštovani kolega Bulj, ja vas lijepo molim i upozoravam da se vratite na temu, točku dnevnog reda, a točka je, da vas podsjetim, Prijedlog Odluke o imenovanju zamjenice glavnog državnog revizora. Nije tema prenamjene zemljišta. Izvolite.
Pa ja se ne bi složio sa vama, predsjedniče da, državna zamjenica, zamjenica državnog revizora, koju je potrebno imenovati, da nije potrebno govoriti o ... [[Govornik se ne razumije.]] i njihovim dobrim znači dobro odrađenim poslovima u njihovom djelokrugu koji su upozoravali i vas i mene. Ja sam im rekao maloprije da se u brodogradnji, imali smo ovdje na stolovima, troši nenamjenski novac. Međutim, niti je Vlada reagirala, niti su institucije reagirale, što znači da ja ovdje hoću da kažem da je potrebno imenovati zamjenicu, ali da kapaciteti, poglavito ljudski su nedovoljni, o tome je govorio državni revizor prije, a i financijski, a poglavito jer je bolje u biti, što će nam državna revizija, možemo mi donijeti odluku u Saboru da nam ne treba. Ako oni kažu da se nenamjenski troši novac, ako kažu da nezakonito se troše neke stvari, javne nabave provode ili određene stvari, onda koji je razlog, ili da lokalne samouprave nešto ne rade ili država, ministarstva ne rade u skladu sa zakonom, a ništa se ne poduzima. Onda bolje ne imati Ured državne revizije. Ako mi kao saborski zastupnici ne možemo iznijeti stav po pitanju toga, onda je stvarno besmisleno zbog čega Ured državne revizije, zbog čega sve njihove primjedbe koje nam daju, svi dopisi USKOK-u, DORH-u, Vladi. Zbog čega to? Onda lijepo donesite zaključak, vi ste potpredsjedniče u većini, da nam ne treba Ured državne revizije koji radi svoj posao, a ja smatram da treba povećati broj ljudi stručnih unutar revizije jer radi svoj posao i treba financijski, poboljšati financijsku situaciju, tj. dati im više novca da mogu znači povećati i financijski, povećati broj ljudi i naravno, da mogu se tehnički biti opremljeniji. To je moj stav, nije dovoljno samo raspravljati o reviziji, imenovanju, njihovom izvješću u kojem one uredno navedu sve nezakonitosti, nepravilnosti, nenamjenska trošenja sredstava, nezakonite postupke koji su ... [[Govornik se ne razumije.]] na štetu proračun poreznih obveznika. Ako o tome ne možemo razgovarati, potpredsjedniče, vi dajte zaključak u svezi moje rasprave, da se ugasi Ured za državnu reviziju, ja ću biti protiv toga. Ja sam zato da se osnaži Ured državne revizije i da nije dovoljno samo imenovanje zamjenice sad to je potrebno, nego treba Ured državne revizije, svi zajedno, nebitno je li bili vi iz vladajuće većine ili iz oporba, da zajednički donesemo iz ovakvih rasprava zaključke koji će biti u korist onoga zbog čega postoji Ured državne revizije, zbog čega u konačnici primaju plaću. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bulj što ste se vratili na temu. Imamo replike, poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj. Evo ja bih samo istakla jedno, a to je da gđa. Nediljka Rogošić je izuzetna stručnjakinja, izuzetna revizorica, izuzetan čovjek koji je dugo godina u sustavu i koja je svojim radom to pokazala sve to sve te godine i zaslužila je upravo da ovako napreduje unutar sustava. Ove godine je prvi put Odbor za financije temeljem novog zakona je odobravao financijski plan Državnog ureda za reviziju i evo, u skladu sa mogućnostima proračuna, a i potrebama koje Državni ured za reviziju ima je odobreno povećanje sredstava, kako za zaposlene tako i za opremanje Državnog ureda za reviziju materijalnim sredstvima, računalima, itd. Prema tome, evo, očekujemo još bolji rad.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bulj, izvolite.
Suglasan sam što se tiče imenovanja zamjenice i potrebe imenovanja zamjenice koja je dugo godina radila u Uredu državne revizije koja obavlja svoj posao u skladu sa zakonom koji nama dalje izvješće, daje Vladi izvješća, šalje nadležne institucije ... [[Govornik se ne razumije.]] nepravilnosti, međutim ja ću uporno ponavljati da je potrebno osnažiti Ured državne revizije, ali je potrebno da nadležne institucije poglavito mi saborski zastupnici bez, naravno da će se imenovati, ali bez obzira na to, da trebamo se izboriti da taj Ured državne revizije bude osnažen, a pogotovo da institucije koje su nadležne da od ovo po prijavama koje su od Ureda državne revizije ne stoje u ladici tko zna di. Od svih institucija, od DORH-a, Vlade, ministarstava, ne znam sve koje su nadležne institucije i kome sve dostavljaju one svoje revizijske nalaze. I to je ključ problema. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bulj na odgovoru, sljedeća replika poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bulj. Svi se slažu oko g. Rogošić i sa te strane vašu raspravu sam shvatio kao zabrinutost. Da li će i u novim okolnostima na novoj dužnosti g. Rogošić u biti biti u mogućnosti na najbolji mogući način otkrivati nepravilnosti, kao što je primjerice ili nepodopštine lokalnih čelnika kao što je primjerice nestanak novca, 17 milijuna u Virovitici, u Škabrnji, nekoliko stotina tisuća kuna, pa i ove nevjerojatne, po meni nemoralne stvari koje je napravio ministar Kuščević u Nerežišćima gdje je prenamijenio zemljište za vrijeme namjenu zemljišta za vrijeme svog mandata gdje je bio on također jedan od onih vlasnika koji su na tome stekli korist. Znači sa te strane apsolutno podržavam [[Upadica: Zahvaljujem.]] ovu vašu raspravu.
Odgovor, kolega Bulj, izvolite.
Što se tiče lokalnih čelnika i državne revizije i revizorice, zamjenice koja će vjerojatno biti izabrana, naravno da očekujem da će se on posvetiti kao i dosada tome svome poslu, međutim je činjenica da lex šerif ... [[Govornik se ne razumije.]] izbornim lokalnih čelnika jednostavno oni se ponašaju šerifovski, ali to je većina omogućila. Međutim, po meni je vrlo bitno odgovoriti o nalazima Državne revizije, o trudu ljudi koji nemaju dovoljno kapaciteta. Primjer sam naveo brodogradnje gdje godinama upozoravamo da se milijarde kuna troše nezakonito. Mi smo to imali na stolu, imala je i Vlada to na stolu, nadležno ministarstvo, sve su imale nadležne institucije, međutim, ništa se nije poduzimalo. Evo, to je jedan primjer, a takav je primjer i na lokalnim razinama. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru kolega Bulj. Sljedeća replika poštovana kolegica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolege, danas raspravljamo o prijedlogu imenovanja zamjenice glavnog državnog revizora za koju smo svi ovdje suglasni da je vrlo kvalitetna i da će sigurno jako dobro obnašati ovu dužnost, a vi govorite o tome kako je javna nabava veliko zlo jer ima puno pogodovanja. A ja vas onda pitam, vi ste sami sebi u kontradikciji, govorite da revizija dobro radi, očito ne znate da revizija, kada negdje dođe, iskontrolira postupke javne nabave od a do ž. Dakle, javna nabava funkcionira tako da svi oni koji sudjeluju u postupku imaju mogućnost žalbe u svakoj fazi postupka i javna nabava se sigurno provodi sukladno zakonu jer da nije tako, svi oni koji sudjeluju u postupku, mogu se žaliti i ne može se dogoditi da se zakon ne ispoštuje na takav način. Hvala.
Zahvaljujem, odgovor, kolega Bulj.
Evo ja sam navodio primjere u brojnosti kolegice, u brojnim stankama u svojim izlaganjima gdje su bile javne nabave i prenamjena je bila, čak mijenjali su kriterije tijekom postupka javne nabave bez prethodnih savjetovanja i to za sredstva iz EU fondova, znači brojne su bile takve javne nabave i ljudi se, koji imaju svoje tvrtke koji se natječu, koji žele da bude konkurencija se žale, međutim, poglavito na lokalnim razinama, uza sve te žalbe, za sve to što zakon to radi, Ured državne revizije i ostale institucije ne rade dobro svoj posao. Sve mi je jasno kako teče postupak u javnim nabavama, ali ja sam uvjeren u to i znam da su javne nabave jedan od ogromnih problema. Mi imamo javne nabave gdje su tuneli bojani, skuplje je ispalo za tu boju nego boja tunel Sv. Rok, nego primjer koliko je izgradnja Sv. Roka. Pa znamo da su i ceste poskupile, autocesta 5 puta. Pa sjetimo se grama željeza [[Upadica: Zahvaljujem kolega Bulj.]] RH.
Zaključujem raspravu. Zahvaljujem glavnom državnom revizoru na obrazloženju prijedloga odluke, g. Ivanu Klešiću. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Prijedlog Odluke o imenovanju zamjenice glavnog državnog revizora. Predlagatelj je glavni državni revizor, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog navedene odluke. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 87 za, 20 suzdržanih i 3 protiv donesena Odluka o imenovanju zamjenice glavnog državnog revizora.
Prelazimo na sljedeću točku dnevno reda, to je: - Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o kaznenom postupku, prvo čitanje, P.Z. br. 322; Predlagatelj je zastupnik Ranko Ostojić. Predlagatelj na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe. Vlada je dostavila mišljenje. Molim predlagatelja, poštovanog kolegu Ranka Ostojića, da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite kolega Ostojić.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, štovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. U ožujku 2017. g. Vlada je u proceduru poslala Zakon o kaznenom postupku kojeg smo i usvojili. To je bilo radi ispunjenja obaveza, usklađivanja zakonodavstva sa direktivama i standardima EU. U kontekstu preuzetog usklađivanja, između ostalog, pristupilo se izmjeni odredbi čl. 208. Zakona o kaznenom postupku i to radi Direktive EU parlamenta i Vijeća o pravu na pristup odvjetniku u kaznenom postupku, kao i pitanju uhidbenog naloga, oduzimanja slobode i komunikacije s 3. osobama i konzularni tijelima. Kako bi se pravilno prenijele odredbe 2. i 3. direktive, predlagatelj je prvotno pristupio izmjeni definicije osumnjičenika i čl. 202. st. 2 ZKP-a. Obzirom da je u ZKP-u bila prihvaćena mješovita definicija osumnjičenika, to je, pretpostavljalo ispunjavanje formalne, to znači da stjecanje položaja osumnjičenika bilo vezano za podnošenje kaznene prijave, kao formalnog akta nadležnog tijela i materijalne pretpostavke, osumnjičenik je osoba protiv koje se provode izvidi ili je provedena hitna dokazna radna. U direktivi je definiran pojam osumnjičenika samo u materijalnom smislu i ne traži se formalni akt nadležnog tijela za stjecanje položaja osumnjičenika. I usvojenim izmjenama osumnjičenik je osoba za koju postoje osnovane sumnje da je počinila kazneno djelo i protiv koje je policija, državno odvjetništvo poduzimaju radnje sa ciljem razrješenja te sumnje, to je osumnjičenik u materijalnom smislu. Slijedom toga, došlo je do promjena vezano za policijsko prikupljanje obavijesti od građana i to je razlog zašto sam ja predložio ove izmjene u najboljoj namjeri da se pomogne upravo policijskim službenicima kojima u realnom životu moram reći, policija je temeljno tijelo za doznavanje o planiranim počinjenju kaznenih djela, njihovim mogućim počiniteljima, i da bi mogli udovoljiti toj složenoj zadaći, njena djelatnost mora biti pojednostavljena, oslobođena problema i prepreka koje bi je mogle ograničiti u postupanju koje prethodi redovnom kaznenom postupku i da to omogući uvjete za njegovo pokretanje. Sama procesna djelatnost ne može iz mnoštva razloga udovoljiti zahtjevima realnog života jer izvršenje kaznenih djela je nešto neplanirano, događa se u svakom trenutku, svakodnevno nenajavljeno, traži hitnu, brzu i munjevitu akciju policije bez odlaganja jer samo na taj način se može spriječiti izvršenje kaznenih djela, odnosno kod već počinjenog kaznenog djela sačuvati tragove koji su u pravilu izloženi propadanju, da uhvate počinitelje ili više naravno počinitelja. Iz tog razloga sam predložio da se u čl. 208. s obzirom da policijsko postupanje i sve ostalo što je u ovom trenutku definirano ZKP-om je ograničeno. To ću na određeni primjerima prikazati nadam se ne pretjerano dugo a mislim da je sve u cilju da se pojednostavi ta procedura i da policajci mogu raditi ono što i je osnovni dio njihovog posla a to je da prikupe informacije sa kojima bi naravno nadležno tijelo moglo donijeti odluku o pokretanju kaznenog postupka. Između ostaloga tu su u članku 1. koji sam predložio, u članku 208. na koji se zapravo ove izmjene i odnose, onaj koji je u pritvoru po sadašnjim odredbama zakona to može biti samo ukoliko postoje osnovne sumnje da bi on o nekom drugom mogao govoriti o samome sebi ne može ništa. I u slučaju da dođe do tog trenutka onda naravno treba ići na kompletan postupak koji je vrlo precizan a to je snimanje, osumnjičenik, itd.. Iz tog razloga mislim da to nije logično da se o okrivljeniku može prikupljati obavijesti o kaznenim dijelima drugih osoba a da u njegovim iskazima kada eventualno da određene podatke u kaznenim djelima počinjenja da tu policija ne može iskoristiti i time ograničiti rad policije u otkrivanju počinitelja samih kaznenih djela. Što se tiče druge stvari a to je pitanje evo i kad smo sad raspravljali o Zakonu o policijskim poslovima i ovlastima u članku 5. s obzirom na izmjene upravo zakona iz 2017. godine je brisano, odnosno evo to smo već i napravili da policija ne može pozivati osumnjičenika radi prikupljanja obavijesti sukladno policijskim ovlastima već se osumnjičenika može pozivati isključivo prema odredbama Zakona o kaznenom postupku. Šta to u praksi znači? Probati ću to na najjednostavnijem primjeru reći a to je imate prometnu nezgodu i to na raskršću na kojima su semafori, oba vozača su teško tjelesno ozlijeđena, vi zapravo u tom trenutku ne znate tko je počinitelj niti tko je kriv. I jedan i drugi mogu biti ili čak i mogu tvrditi da je jedan prošao kroz crveno ili da su oba napravila grešku i po sadašnjem rješenju policija s njima ne smije napraviti obavijesni razgovor. Ona ne smije s njima skupljati informacije, krivo sam, ispričavam se rekao, nego ih mora ispitati u propisanoj formi. To znači da onaj osnovni posao koji je policija radila a to je prikupljanje informacija da bi se moglo pokrenuti daljnji postupak dovodi do toga da smo ovim zakonom to zapravo na ovaj način zatvorili i da policija više nije u stanju uopće raditi onu osnovnu stvar a to je da između ostaloga ispita svjedoke. Ne smije s nikim razgovarati, svaki je u tom trenutku zapravo mogući osumnjičeni. Evo sad na primjeru koji vam je vjerojatno svima poznat kako to u praksi izgleda. Odnosno ovo što ja i predlažem je zapravo da se vratimo nazad na praksu koja je bila. Kod gospođe ministrice žalac nije bilo elemenata kaznenog djela, nije podnesena kaznena prijava i to je policija napravila naravno suprotno zakonu jer je i logično da tako rade. Mislim moram biti iskren da život i praksa bi onemogućila rad policiji uopće i oni kažu da su dostavili izvješće i to na osnovu sljedeća a to je da su obavijesni razgovor napravili tijekom očevida na mjestu nezgode, obavijestili državno odvjetništvo itd.. Naravno da je to u suprotnosti sa zakonom jer svatko od nas, bilo tko bi zapravo trebao temeljem zakona koji je propisan u ovome trenutku trebao biti odveden u prostoriju u kojoj postoji sustav za video nazor, mora se svakome ponuditi odvjetnika ili branjenika, ti to možeš prihvatiti ili ne ali te ne može policija više ništa ispitati niti bilo šta pitati ukoliko nisi u svojstvu osumnjičenika i to je ono što je osnovni problem. S obzirom na izvješće koje sam i dobo od strane MUP-a oni kažu da su obavijesni razgovor na okolnosti nastanka prometne nesreće obavili prilikom obavljanja očevida iste. To je suprotno zakonu i to je nešto šta nažalost svakom od nas se može dogoditi. I tu ću stati jer nemam više šta drugo posebno govoriti. Upravo namjera je bila, da se vratimo nazad na onaj dio a to je da ne možemo tako strogo i formalno napraviti proceduru jer mi ne znamo tko je u tom trenutku osoba koja je osumnjičenik. I još ću jedan primjer navesti, evo imate situaciju koju je jučer predsjednica istakla a to je da je osoba ilegalno prešla granicu 40 puta, 40 puta da je bio u Hrvatskoj, 40 puta je uhićen, 40 puta nije registriran, 40 puta nije pritvoren, 40 puta nije zadržan od strane Hrvatske policije, prema tome omogućili smo mu da redovito radi te izlete iako je napravio kazneno djelo naravno ilegalnog prelaska granice, ali evo vidite to je situacija koja bi naravno po pravilima trebala biti a to je da bude prema šengenskom zakoniku i prema zakonima o nadzoru državne granice. Ne pokupljen sa Slunja ili kod Čabra i vraćen nazad u BiH i gurneš ga preko granice, nego moraš obaviti kompletan postupak koji je propisan prema pravilima koja pišu u zakonu. Evo s moje strane toliko, najbolja namjera je bila da omogućimo i pomognemo policiji da može lakše raditi svoj posao. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Ostojiću. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Predstavnik Vlade, izvolite, državni tajnik Ministarstva pravosuđa, poštovani gospodin Juro Martinović. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Dakle Vlada se, ja bih rekao odmah na početku ne slaže sa ovakvim prijedlogom Izmjena i dopuna Zakona o Kaznenom postupku i predlažemo da se ovaj prijedlog ne prihvati. Naime, slijedom obveza usklađivanja domaćeg kaznenog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU, odnosno prijenosa u hrvatsko zakonodavstvo između ostalog odredbi direktive o kojoj je govori i saborski zastupnik gospodin Ostojić. Takva direktiva je od 22. listopada 2013. u pravu na pristup odvjetnika u kaznenom postupku i u postupku na temelju Europskog uhidbenog naloga te o pravu na obavješćivanje treće strane u slučaju oduzimanja slobode i na komunikaciju sa trećim osobama u daljnjem dijelu ću govoriti o direktivi samo, Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku su izvršene izmjene i dodani tom Članku 208. o kojem je zastupnik Ostojić govorio, Članci 208a. i 208b., dakle '17. godine. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku izmijenjen je taj, članak je izmijenjen na način da je smisleno podijeljen Članak 208. na tri dijela. Osnovni 208. propisuje prikupljanje obavijesti policije od građana o počinjenom kaznenom djelu. 208a. propisuje ispitivanje osumnjičenika od strane policije, to je ispitivanje I Članak 208b. propisuje način prikupljanja obavijesti od osoba zatečenih na mjestu počinjenja kaznenog djela sa elementima nasilja ili kaznenog djela koje predstavlja prijetnju javnoj sigurnosti, a ima saznanja o okolnostima počinjenja djela i počiniteljima. Stadij prikupljanja obavijesti od strane policije od velike je važnosti za daljnji tijek postupka jer dovodi do otkrića dokaza koji će se koristiti u kaznenom postupku i u konačnici mogu rezultirati osudom za kazneno djelo. Stoga je vrlo važno svakog osumnjičenika od trenutka od kojeg u odnosu na njega postoji, postoje osnovne sumnje da je počinio kazneno djelo poučiti o njenim pravima i mogućnosti efektivnog korištenja tim pravima te voditi računa da je svako postupanje prema osumnjičeniku u ovoj fazi postupka u cijelosti zakonito te provedeno uz potpuno poštivanje prava obrane sukladno Zakonu o kaznenom postupku. Upravo iz navedenog razloga dostavljeni prijedlog ne može se prihvatiti budući da primjenom odredbe Članka 208. Zakona o kaznenom postupku na predloženi način ne bi bilo moguće osigurati poštivanje svih propisanih procesnih prava osumnjičenika, a koji predstavljaju dodatno jamstvo zakonitosti postupanja policije. Uz navedeno ističem kako bi prihvaćanje predmetnom prijedloga bilo u koliziji sa odredbom direktive budući da se predlaže da se prema pojedinim osobama za koje postoje osnove sumnje da su počinile kazneno djelo i protiv kojih policija poduzima radnje radi razrješenja te sumnje čime su nedvojbeno u statusu osumnjičenika postupa kao prema građanima od kojih se prikupljaju obavijesti jer imaju saznanja o određenom kaznenom djelu odnosno da se omogući obavljanje obavijesnih razgovora s osumnjičenicima što je neprihvatljivo u smislu odredbe direktive. Dakle, u bitnome standardi se dižu, …/nerazumljivo/… procesne zakone u kaznenoj sferi onda smo svjesni da zadiremo u pravila po kojima se provodi kazneni postupak od njegovog početka, dakle od otkrivanja kaznenog djela, prikupljanja dokazne građe, prikupljanja dokaza u fazi istrage i na koncu pred sudom ocjene tih dokaza. U svim tim fazama se moraju poštivati visoki standardi koje je zadao naš Ustav, visoki standardi Povelje o štićenju ljudskih prava i dakle zakonitost, a to znači precizno propisivanje Zakonom o kaznenom postupku koja su prava osumnjičenika od trenutka kada on nije bitno formalno, to je i kolega Ostojić rekao, nego kada on stvarno dobiva status osumnjičenika, a to znači da ga se prvi puta pita na bilo koji način o konkretnom djelu iz …/nerazumljivo/… sumnje prema njemu. On u tom trenutku ima pravo sam sebe ne teretiti, ima pravo na stručnu pomoć i onaj tko vodi postupak, pa makar to bila i policija mora mu to osigurati. Sve drugo bi bilo kršenje njegovih prava, a s druge strane ta nekakva korist koju bismo i dobili od toga, pala bi ubrzo jer bi se taj dokaz u daljnjem tijeku postupka proglasio nezakonitim. Dakle, nikakav učinak, a radimo štetu. Dakle, to su razlozi zbog kojih smatramo da bi se učinili nešto neprincipijelno i u ovom trenutku nezakonito ako bi se ovo zakonsko rješenje prihvatilo. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem državnom tajniku. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj, nije nazočan. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, naime ovaj Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o kaznenom postupku predlagatelja kolege Ranka Ostojića, Klub HDZ-a neće podržati. Kao što smo čuli mišljenje Vlade RH podržava klub zastupnika i zanimljivo je čuti kako upravo se i predlagatelj poziva na Direktivu Europskog parlamenta i vijeća od 22. listopada 2013. godine, a mišljenje je upravo da bi se ovakvim prihvaćanjem prijedloga zakona povrijedilo i ovaj prijedlog zakona je u biti u koliziji s odredbama te iste direktive. Čuli smo naime da Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku iz 2017. godine upravo dotadašnji Članak 208. Zakona o kaznenom postupku je izmijenjen, na način da je smisleno podijeljen na tri odredbe. Znači, Članak 208., 208a., 208b., da ne ponavljam sve ono što smo čuli od predstavnika Vlade uvaženog državnog tajnika. Navedene izmjene su predstavljale veliki zaokret u odnosu dotadašnji tzv. tradicionalni model prikupljanja obavijesti od osoba za koje postoji niski supstrat sumnje da su počinitelji određenog kaznenog djela. Naime, do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku osoba koja se sumnjičila da je počinitelj kaznenog djela ostvarila je pravo na branitelja kao i druga zakonom propisana prava tek u trenutku svog uhićenja koje se u pravilu provodilo kada je već postojao visoki stupanj sumnje da je upravo ta osoba počinila kazneno djelo. Navedenim izmjenama svakom osumnjičeniku je kod poduzimanja bilo koje radnje sa svrhom dokazivanja i otklanjanja njegova sudjelovanja u kaznenom djelu policija dužna osigurati sva zakonom propisana prava, pa tako i pravo na odvjetnika, a sve kako bi se i u najranijoj fazi policijskog postupanja osiguralo pravo takve osobe od samooptuživanja. Samo ispitivanje osumnjičenika nije dokazna radnja već autonomna ovlast policije koju policija poduzima tijekom provođenja izvoda a radi razjašnjenja sumnje koja postoji u odnosu na osumnjičenu osobu. Hoće li ispitivanje osumnjičenika biti dokaz, ovisi i odluci nadležnog državnog odvjetništva ali i o kvaliteti tako provedene radnje što je dodatni motiv policiji da ispitivanje provede što kvalitetnije. Naime, sukladno upravo članku 202. stavak 2. točki 1. Zakona o kaznenom postupku iz 2008., osumnjičenik je osoba u odnosu na koju postoje osnovne sumnje da je počinila kazneno djelo i protiv koje policija i Državno odvjetništvo poduzimaju radnje radi razjašnjenja te sumnje i upravo iz razloga jer su prikupljanje obavijesti od građana i ispitivanje osoba u svojstvu osumnjičenika dvije različite postupovne situacije koje zahtijevaju i različito uređenje. Mogli smo čuti i imamo i priloženo mišljenje Vlade RH gdje napominje da pod pojmom ispitivanje smatra svako ispitivanje osumnjičenika o okolnostima kaznenog djela i u vezi s kaznenim djelom dok se pod preliminarnim ispitivanje smatramo utvrđivanje istovjetnosti, prometna kontrola, provjera posjedovanja oružja i slično. Vlada RH ističe i mi prihvaćamo da u biti prihvaćanje ovakvog prijedloga bi bilo u koliziji sa odredbama direktive budući da se predlaže da se prema pojedinim osobama za koje postoje osnovne sumnje da su počinile kazneno djelo i protiv kojih policija poduzimanja radnje radi razrješenja te sumnje čime su nedvojbeno u statusu osumnjičenika postupa kao prema građanima od kojih se prikupljaju obavijesti jer imaju saznanja o određenom kaznenom djelu odnosno da se omogući obavljanje obavijesnih razgovora sa osumnjičenicima što je neprihvatljivo u smislu upravo odredbe direktive. Stadij prikupljanja obavijesti od strane policije od velike je važnosti za daljnji tijek postupka jer dovodi do otkrića dokaza koji će se koristiti u kaznenom postupku i u konačnici mogu rezultirati osudom za kazneno djelo. Stoga je vrlo važno svakog osumnjičenika od trenutka od kojeg u odnosu na njega postoje osnovne sumnje da je počinio kazneno djelo, poučiti o njegovim pravima o omogućiti efektivno korištenje tih prava te voditi računa da je svako postupanje prema osumnjičeniku u ovoj fazi postupka u cijelosti zakonito te provedeno uz potpuno poštivanje prava obrane sukladno Zakonu o kaznenom postupku a kao što smo čuli od cijenjenog državnog tajnika i u skladu sa Ustavom. Slijedom svega navedenog, klub HDZ-a ne može podržati ovaj Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o kaznenom postupku.
Zahvaljujem kolegici Branki Juričev Martinčev. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Jasno je samo po sebi i način na koji kod nas funkcionira i kazneni postupak i vidimo kako se provode postupci u našem pravosuđu da nek stvari ne funkcioniraju. Znači o tome govore i odvjetnici, o tome govore i oni koji naravno su nezadovoljni sa našim pravosuđem a to su građani RH. Znači evidentno je da imamo procese i postupke koji traju preko 10 g. Imamo situacije gdje su ljudi u određenoj situaciji priznali počinjenje kaznenog djela, to smo čitali slučaj Fimi medije prije više 10 g., već evo sad prolazi kako su ljudi davali iskaz o tome da su izvlačili novac iz MUP-a za raznorazne agencije, iz Ministarstva prometa radili fiktivne filmove, radili određene evente, davali su iskaze koji su kasnije u jednoj fazi postajali i nezakoniti. I nisu se na kraju krajeva mogli koristiti kao dokaz, uglavnom ono što želim reći je da nažalost u našem pravosuđu i cijeloj toj situaciji oko određenih kaznenih djela koja su dosta često vezane uz obnašanje javne dužnosti, ne da vlada netransparentnost i nered nego to jednostavno nije uređeno na način da bude efikasno, da bude brzo. Kako je moguće da primjerice netko daje iskaze da je kao ministar se pohvalio bivšem premijeru Sanaderu da je prvi odradio svoj posao, izvukao nova kroz Fimi mediju i nakon toga se on nastavi bavit politikom kao da se ništa nije desilo, slučaj traje već 10 g., nema niti jedne pravomoćne optužnice, kakvo je to pravosuđe, kakvo je to povjerenje hrvatskih građana u naše institucije, kakvo je to povjerenje u politiku i sada kada kolega Ostojić predlaže zakon koji bi ubrzao takve postupke, koji bi omogućio da bude pravosuđe efikasnije, da oni koji su se ogriješili za određene stvari, budu prije sankcionirani, HDZ to ne prihvaća. HDZ to ne prihvaća. Znači, niti jedan prijedlog tipa koji bi omogućio da oni, pa evo gledajte situaciju također sa bivšim predsjednikom HGK, već su ljudi polagano i zaboravili na te slučajeve, pa prošlo je 6 g. skoro od pokretanja postupka, ništa se nije desilo. Znači postoji čitav niz postupaka, čitav niz nepravilnosti koje su se desile, čitav niz situacija koje su vezane uz politiku, koje su zbog neprilagođenog, neefikasnog sustava dovele do toga da se ti postupci ne završavaju više od 10 g., na kraju pojeo vuk magare i ništa na kraju nitko ne odgovara. I sada kažem, predlaže se jedna izmjena koja će dovesti do veće efikasnosti, ne predlažu se rješenja kao što sad vidimo da je predložio nezavisni kandidat Škoro da se oduzme sva imovina, to su tzv. bomba rješenja za jednokratnu upravu, za upotrebu pardon, za predizbornu kampanju. Sada kada su ljudi počeli postavljati pitanja kako to on posluje sa državom, sa ministarstvima itd., sad je on okrenuo kontru i predlaže i predlaže da se nešto novo revolucionarno napravi u imovini, šteta samo šta to nije predlagao 2007.g. kad je bio zastupnik HDZ-a i kada je bio dužnosnik i kada je sudjelovao u kampanji, grlio se i išao okolo sa Ivom Sanaderom u kampanju, čini mi se da se zvala Idemo dalje ili tako nešto, to znaju oni koji su sudjelovali tada sa strane HDZ-a. Al hoću vam reći, znači nama trebaju rješenja koja će ubrzati postupke koji su pred sudovima, omogućiti pravosuđu da bude efikasno da se ne koriste razno razne, ja bi rekao, rupe u zakonu koje onda traju postupci u nedogled, ljudi koji su optuženici, osumnjičenici, na kraju krajeva koriste mogućnost da su dali nekad iskaz ovako ili onako, da je to nezakoniti prikupljeni iskaz, ja kažem evo još jednom, znači čitali smo i gledali smo čak na YouTubeu sve te iskaze koji su bili, koji su bili vezani uz Fimi mediju, ljudi su priznavali kaznena djela, na kraju se ništa nije desilo, izvučeno je preko 30 milijuna kuna za kampanju HDZ-a 2007.g. i nikome ništa, novac nije vraćen, Sanader evo dobio tek sad neku prvu presudu, al ne za taj slučaj, nego za, za slučaj INA-e, ništa se ne dešava i normalno da ljudi nemaju povjerenja, normalno je da takvim postupcima i stimuliramo neke dužnosnike koji nisu okrenuti javnom interesu kao što sad vidimo posljednjih dana vezano, vezano za i ministra Kuščevića i još neke, da da ljudi se uopće ne boje, nema nikakvog problema, neće im se nikakva sankcija desiti, neće odgovarati niti moralno, niti politički neće odgovarati, znači ne prihvaćaju, ne prihvaćaju uopće ono šta hrvatski građani jasno vide da, da nije, da nije normalno niti moralno, ne prihvaćaju da, da podnesu svoj dio odgovornosti, to čak nema veze niti, niti sa kaznenim zakonom niti sa ničim nego jednostavno ti najosnovniji postupci i odgovornost koju bi trebao svatko prihvatiti za svoje postupke se ne prihvaćaju. Zbog toga jesmo tu gdje jesmo i zbog toga na žalost evo sad moram reći bez obzira šta je petak i nema glasanja, da je, da je nevjerojatno da i mi imamo toliko zakona na dnevnom redu koji se ne raspravljanju da ćemo danas završit prije 11 sjednicu, pa to nije, ja bi rekao na neki način ni korektno prema hrvatskim građanima, umjesto da se radi, da se rješavaju problemi hrvatskih građana, mi imamo neku svoju dinamiku koja jednostavno naravno to određuje vladajuća koalicija koja naravno ne zadovoljava hrvatske građane, pa zašto onda niste stavili danas 5 zakona koje opozicija ima u dnevnom redu i da to, da to raspravimo, da to riješimo, nego ide jedan po jedan. To se, to se na neki način stavilo kao pravilo jedan tjedno u petak poslije glasanja, ako nema glasanja još će se prije završiti i na kraju će evo biti gotovo sve do 11 sati. Mogli smo danas, ima još 20-tak, 30-tak zakona koje je opozicija predložila, mogli smo ih 5 raspravit i možda to ne bi bilo loše da bude praksa u budućnosti, a možda ne bi bilo loše niti da prihvatite prijedloge opozicije kao što je evo rekao kolega Ostojić koji će omogućiti da kazneni zakon bude i kazneni postupak bude efikasniji, da bude brži i da na neki način vrati povjerenje hrvatskih građanima koje su izgubili u hrvatsko pravosuđe, u hrvatsku politiku, a vidimo da je iz dana u dan nevjerojatne stvari se saznaju, ova informacija da se, da se, da se jedan zastupnik je imao dogovor sa crkvom da bi, da bi opremio njihov studentski dom je nešto šta je u kreativnosti nadmašilo sve dosadašnje HDZ-ove dužnosnike, kako bi rekao u određenim poslovnim aktivnostima, tako da, htio bi da jednostavno svi skupa tu napravimo nešto da se RH ne vraća unazad, nego da bude normalna država sa razvijenim demokratskim standardima i sa onim šta naši građani zahtijevaju od nas, a to je da ljudi imaju odgovornost za svoje postupke, da se nema mogućnosti netko opravdati i pravdati i čekati odluku jedne osobe, u ovom slučaju premijera Plenkovića da on kaže da li netko ostaje ili ne ostaje, ne ostaje ministar, da li netko može ovo ili ono, pa nismo mi monarhija, mi smo razvijena [[Upadica: Kolega Maras]] [[Govornik se ne razumije]] barem bi trebali biti [[Upadica: Kolega Maras]] razvijena demokracija [[Upadica: Molim vas samo malo]] ja vas molim da se tako i ponašamo.
Kolega Maras, ja sam vas već upozorio, dao vam opomenu da se držite teme i dnevnog reda i sada vas još jednom molim da se držite teme odnosno točke dnevnog reda to je prijedlog zakona o izmjeni Zakona o kaznenom postupku, izvolite.
Dobro, mislio sam, mislim to je sve tema, kada govorimo o kaznenom …
Imate, imat ćete pravo nakon rasprave danas iznositi stajalište kluba i onda možete govorit malo šire, a sad vas molim držite se teme, izvolite.
Dobro, mislim hvala lijepo, mislim da ćete shvatiti i vi svi kolegice i kolege da je nemoguće dotaknuti jedan segment kao što je kazneni postupak, a ne dotaknuti se cjelokupne situacije oko pravosuđa i onoga šta muči naše sugrađane, a to je nedjelovanje pravosuđa u RH, nepravda i nejednakost svih pred pravdom. Znači ljudi očekuju od nas da napravimo takvo zakonodavstvo koje će omogućiti pravdu, jednakost svih pred hrvatskim zakonima i šta je najvažnije relativno brzu dostižnost te pravde odnosno da se to rješava u određenim vremenskim intervalima koji su prihvatljivi, a ne da se to rasteže godinama i sa te strane naravno da podržavam prijedlog koji je uputio kolega Ranko Ostojić jer to upravo ide u tom smjeru i pozivam zastupnike da ga također podrže kad ga već Vlada nije podržala. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo repliku, poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras, govorili ste ovdje o tome da ova većina neće da raspravlja vaše zakone, ja mislim da raspravljamo svaki tjedan barem 2 do 3 vaša zakona iz oporbe sjećam se vremena kad ste vi sjedili kao ministar ovdje a mi ovdje u oporbi, vodili Vladu itd., mi nismo uspjeli od naših 20-ak prijedloga u 4 g. raspraviti ni jedan, ni najobičniju deklaraciju o Pelješkom mostu a kamoli bilo što drugo, znači da su se poboljšala vremena bez obzira što vi govorili o tome čak je i Poslovnik omogućio da i sami stavljate određene točke na dnevni red, tako da to nije točno. A što se tiče ovoga da vi primijetite sve nešto u nekom drugom taboru itd., pa evo, imamo baš problema u pravosuđu, ja ne znam kad će se više riješiti ovaj slučaj bivše sisačke županice, ona je vaša kolegica, nisam vidio da vas to jako boli, niti da vi inzistirate na tome da to brzo završi jer ja ne znam da li će to uopće završit, znači ne znam ni da li je počelo taj slučaj a da li će uopće ni završit ali je završio jedan od bivšeg vašeg gradonačelnika Vukovara ako se sjećamo, vidite, njega je pravda odmah dohvatila, odslužio i postavili ste odmah na čelo županijskog odbora SDP-a, nije vam ta pravda puno smetala.
Zahvaljujem. Kolega Borić, izgleda da me niste slušali kad sam upozoravao kolegu Marasa što se tiče teme i točke dnevnog reda, dakle ja vas molim za ubuduće da se držite teme, izvolite kolega Maras odgovor.
Hvala lijepa. Pa mislim ne treba uzimati stvari kao nešto se pomaklo, ja vam govorim kolega Boriću, 10 do 11 je, sad će se završiti sjednica i gotovo. Zbog čega se još nije stavilo, zbog čega se još nije stavilo 10-ak točaka da mi to danas raspravimo, o tome ja govorim, o danas, ne govorim o tome šta je bilo prije 5 ili prije 10 ili prije 20 godina. Znači, govorim šta je naša odgovornost i naš posao, ja to želim raditi. Vi iz HDZ-a očito to ne želite raditi i to je ono šta je za mene problematično. Što se tiče ovoga što ste maloprije spomenuli, Sabo je očito jedino čovjek koji će ikada odgovarat za takav slučaj, zna se tko je patentirao to u RH da kako bi rekao, na način na koji vladate u jedinicama lokalne samouprave, znači Sabo je odgovarao za nešto što se nije desilo a vaše kolegice i kolege neće odgovarati [[Upadica Brkić: Kolega Maras, isteklo vam je.]] zato šta 20 g. sustavno zloupotrebljavaju [[Upadica Brkić: Kolega Maras.]] ja bi rekao zakone RH, vladanje na lokalnoj razini, na način na koji vlada ovaj ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Maras, ja bi vas molio da budete pristojni i da se držite vremena, već sam vas jednom opomenuo i molim vas da se ponašate sukladno ovom Visokom domu. Prelazimo na završnu riječ u ime predlagatelja, poštovani kolega Ranko Ostojić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. U članku 208. koji je donesen 2017. ja sam prijedlog izmjena podnio u ožujku 2018. g. sad je već 2019. g., godinu i pol dana smo čekali, piše da policija može prikupljati obavijesti od građana. U prikupljanju i obavijesti građana se ne može ispitivati u svojstvu svjedoka ili vještaka. Ovo govorim iz razloga šta moja namjera a vidjeli ste sam sam bio predlagatelj upravo oz razloga pokušavajući izbjeć to da se konotira evo SDP sad ima prijedlog pa idemo odbit, drago je da to na Odboru za pravosuđe među ljudima koji su očito puno vičniji i stručniji prošlo kao prijedlog ali evo Vlada i to ne može prihvatiti i odbija a probat ću sad na jednom praktičnom primjeru ponovno objasnit zašto su ti prijedlozi išli in favorem i u korist policije. Znači sa svim se mogu složit recimo šta ste kolegice govorili u obrazloženju. Ali supstrat osumnjičenika je osnovni problem ovdje. U tome je stvar što mi ne znamo tko je osumnjičenik u tom trenutku. Rekao sam vam, dvoje prođe kroz semafor, sudare se, tko je osumnjičenik? Je li osumnjičenik zapravo osoba koja se nalazi a sad možete bit sigurni 100% da je, znači imate otmičara, oteo je nekoga u kući, ima oružje itd., i u tom trenutku šta se događa praktično? Praktično se događa situacija da policija ne smije razgovarat sa tom osobom jer taj definitivno je osumnjičenik, ja se nadam da ćemo se oko toga složit da ta osoba jeste osumnjičenik i da je jasno da čini kazneno djelo, u tom trenutku policijski pregovarač nema pravo prikupljati informacije i obavijesti od te osobe čak ni preko megafona ili telefona razgovarati s njim iz razloga šta osoba mora biti privedena temeljem istoga članka zakona 208. u policijsku postaju kao osumnjičenik, sniman audio-video, mora mu se ponuditi branitelja itd. U tom smislu sam predlagao izmjene. Izmjena nije išla za ničim drugim nego upravo za tom situacijom i varijantom da pokušamo shvatiti realnost života u kojoj se policijski službenici nalaze. U kojem oni ne mogu u tom trenutku procijeniti tko je krivlji, tko nije. Imate drugi slučaj, imate osobu u kafiću, pucnjava, dogodilo se, truplo leži, pištolj, jel' vi možete u tom trenutku sa sigurnošću reći da je ta osoba koja čak sama kaže da je pucala na tog čovjeka, da to nije napravila u samoobrani? Ne možete znat. Ne možete znat jel' je taj koji uzima pištolj pokušava uništit tragove, ne možete znat situaciju koja se događa zapravo čiji je to uopće pištolj. Prema tome, ova varijanta ovakve striktno odredbe će nas dovesti do situacija da će padat slučajevi kao što nažalost padaju mnogi drugi iz formalnih razloga upravo zato što se u tom trenutku ne shvaća pojam šta znači osumnjičenik. Ovako smo doveli sebe do apsurda, da u situaciji u kojoj imamo definitivno osumnjičenika, razgovor nije obavljen sukladno Zakonu o kaznenom postupku, imali smo sumnju na tešku tjelesnu ozljedu, policija je očevid napravila nasred ceste, nije završila priču itd. i naravno da ćemo onda imat kao i u mnogim drugim slučajevima zapravo neslavne završetke sudskih postupaka a zato neće bit policija kriva već mi u Saboru koji nećemo da shvatimo da postoji jedna realnost a to je postoje neke odredbe u kojima možemo sudjelovati, u kojoj nije bitno iz koje stranke to netko predlaže, nego je stvar u tome da pokušamo pomoć onima koji taj posao rade i skupljaju obavijesti. Evo toliko s moje strane, zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Ranku Ostojiću. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem još jednom državnom tajniku Juri Martinoviću na iznošenju mišljenja Vlade i kolegi Ranku Ostojiću na obrazloženju prijedloga zakona. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Budući da smo iscrpili sve točke dnevnog reda za današnji dan, danas nema glasovanja. Temeljem članka 249. a imamo mogućnosti iznošenja stajališta klubova zastupnika, budući da nema prijavljenih, zaključujem rad za današnji rad i izvješćujem vas da nastavljamo sa radom u utorak, 9. srpnja u 9 i 30 sati sa Konačnim prijedlogom zakona o dopunama Zakona o kreditnim institucijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 660. Zahvaljujem i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 10,55 SATI
Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o kaznenom postupku, prvo čitanje, P.Z. broj 322. Predlagatelj je zastupnik Ranko Ostojić, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanja slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o kaznenom postupku. Utvrđujem da je sa 78 glasova za i 30 protiv donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Došli smo do kraja rasprava slobodni govor, pa sada prelazimo na dnevni red, prva točka danas: - Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o kreditnim institucijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 660 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava i Članaka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno Članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave Članak 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Molimo bih predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje, poštovani Zdravko Zrinušić, državni tajnik u Ministarstvu financija. Izvolite.