Hvala lijepo dobro jutro gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Tražimo stanku u ime kluba, tema energetska situacija u Hrvatskoj s osvrtom na rafineriju u Sisku i INA-U. Hvala.
Hvala. Prije zastupnik Bačić.
I klub HDZ-a traži stanku na temu rafinerije u Sisku.
Hvala. Ako nema nitko više od zahtjeva za stanku, prije nego odobrim stanku samo bi želio upoznati saborske zastupnike da danas nastavljamo sa planiranih 5 točaka.Odobravam stanku do 10 minuta. STANKA U 11,05 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,15 SATI]] Nastavljamo s radom. Klub zastupnika SDP-a zatražio je stanku. U njihovo ime zastupnik Bernardić.
Poštovani predsjedniče Sabora. Danas smo tražili stanku da progovorimo o jednoj od najvažnijih tema za Hrvatsku, a to je tema energetske neovisnosti Republike Hrvatske i tema INA-e, najveće naftne kompanije koja ima preko 9,5 tisuća zaposlenih i direktno utječe na 5 posto hrvatskog BDP-a. Riječ je o kompaniji koja ima velike prihode, uz koju su se u zadnjih desetak godina vezale brojne afere, uz aferu Hernady, aferu Sanader, aferu konzultantica i stoga nam je u interesu da znamo što se događa u postupku oko INA-e. Ovih dana Europska komisija je zatražila od Hrvatske da izmijeni zakon iz 2002. godine i da temeljem tog zakona utječe direktno na onu zlatnu dionicu kojom Hrvatska ima mogućnost upravljanja i donošenja veta u ključnim odlukama oko INA-e, tzv. infringement. Danas smo u situaciji da smo svjesni da Hrvatska ima vrlo ograničenu mogućnost utjecaja na poslovnu politiku INA-e, ali isto tako i zahtjeva radnika i radnica u INA-i za održanjem sisačke rafinerije, zadržavanjem proizvodnje u Hrvatskoj i to su za nas hrvatski nacionalni interesi. Zato ovim putem pozivamo Vladu da nas u Hrvatskom saboru izvijesti o tome što komisija traži od Hrvatske kao i u poduzetim aktivnostima od same Vlade kako i na koji način zaštititi hrvatske nacionalne interese u slučaju INA. Nama je interes radnika i radnica u INA-i, proizvodnje u Hrvatskoj, sisačke rafinerije na prvom mjestu i stoga dajemo mogućnost HDZ-u, vladajućima, da poduzmu sve potrebne aktivnosti kako bi zaštitile hrvatske nacionalne interese u slučaju INA-e. Ovo nije predmet niti može biti predmet za bilo kakvo strančarenje. Hrvatski nacionalni interesi, a pogotovo INA kao naftna kompanija je iznad svake stranačke politike, prema tome pozivamo vas, gospodo iz HDZ-a, pozivamo i premijera i Vladu u cijelosti da nam obrazloži koji su poduzeti koraci u slučaju ovog zahtjeva od strane Europske komisije jer energetska neovisnost Republike Hrvatske kao i opskrba hranom su dva stupa suvereniteta svake zemlje u svijetu danas i nama je interes da Hrvatska i u tom polju ima potpunu suverenost. A podsjetit ću vas da pred postupcima pred Europskom komisijom zadnju odluku o tome donosi upravo Hrvatski sabor. Prema tome, Hrvatski sabor je najviše tijelo ove zemlje, zakonodavno tijelo i u postupcima pred Europskom komisijom ima zadnju riječ. Zato je iznimno važno da vladajući, da Vlada dođe ovdje i da nas izvijesti o zahtjevima Europske komisije i o tome na koji način će obraniti hrvatske nacionalne interese u slučaju INA. Ponavljam, uz INA-u su se u zadnjih nekoliko godina vezale brojne afere, od afere Hernady, od afere Sanader, afere konzultantica, prema tome na ovaj način neka nas HDZ sad ugodno iznenadi i neka zaštiti nacionalne interese u slučaju INA. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Bernardiću. Klubu zastupnika HDZ javio se za stanku njihov zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, cijenim ovaj istup kolege Bernardića. Njegovo pozivanje kako je INA strateška nacionalna kompanija, kako je to vitalni Republike Hrvatske, cijenim to što poziva sve nas da oko INA-e ne strančarimo, ali nije uspio odoliti da ne proziva bivše Vlade Hrvatske demokratske zajednice oko problema i slučajeva u INA-i. No, kad ste već, kolega Bernardić, upustio u prozivanje afera, onda je propustio reći da je Zakon o privatizaciji koji je donesen 2002. godine, kojim je strateški partner INA-e mađarska tvrtka MOL postala vlasnikom 25 posto dionica tada, propustio reći da ni danas javnost, a ni tada, nije dobila odgovor na brojna pitanja i dvojbe koji su upravo bili u tom natječaju u INA-i javili, a to je kako to da tada strateški partner MOL sa 25 posto dionica dobiva prava upravljačka koja su bila izjednačena sa pravima, upravljačkim pravim Republike Hrvatske koja je bila 75 posto vlasnikom dionica? Kako to da je nakon natječaja koji bio 2002. godine MOL dobio upravljačka prava koja nisu bila integrirana, nisu bila sastavni dio tog natječaja iz 2002. godine. Ali se slažem da preko toga prođemo jer je INA danas kao što smo rekli strateška tvrtka, da moramo učiniti sve da INA i dalje ostane u vlasništvu Republike Hrvatske, da ostane vertikalno integrirana firma, tvrtka koja će razvijati sve svoje sastavnice i segmente kako proizvodnju, kako distribuciju, kako prodaju i da se poštiva partnerski ugovor između Vlade Republike Hrvatske i MOL-a o modernizaciji kako Rafinerije Rijeka tako i Rafinerije Sisak. No ono što nije kolega Bernardić rekao a što je bilo korektno da je rekao, to da je Vlada Zorana Milanovića 2013. godine dobila od Europske komisije opomenu da Zakon iz 2002. godine uskladi sa pravnom stečevinom EU. Kolega Bernardić, propustili ste reći da je vaša Vlada, ne vaša, vi tada niste bili član Vlade, bili ste u Saboru a i da je Vlada Zorana Milanovića u dva navrata na tu temu odgovarala komisiji sa prijedlozima zakona koji bi zakon uskladila sa pravnom stečevinom EU i propustili ste da vam to Komisija nije prihvatila. I da je, točno je da je danas ponovno, ponovno Komisija ovih dana tražila da se taj zakon uskladi sa pravnom stečevinom EU. No činjenica je da dok traje arbitraža u Washingtonu, dok traje arbitraža u Ženevi, dok se ne riješi odnos između MOL-a i Vlade RH teško i nije jednostavno uskladiti taj zakon sa pravnom stečevinom u dijelu dok se ne razjasne u potpunosti vlasnički odnosi sve ono što se vezuje u sporu između, oko INA-e, između Vlade RH i MOL-a zbog čega je i sazvana arbitraža. Prema tome da ja tu također budem u ime Kluba HDZ-a jasan mi u HDZ-u također želimo i tražimo načina i na tome ćemo ustrajati da INA-a i dalje ostane strateška, hrvatska nacionalna kompanija, da kao što sam rekao bude vertikalno integrirana, da razvija sve segmente svog poslovanja, dakle i istraživanje i proizvodnju ali i distribuciju i prodaju, da se provede potpisani i realizirani ugovor između Vlade RH i MOL-a i kada je u pitanju Sisak jer ovih dana ste vjerojatno i vi upoznati da se događaju oko rafinerije Sisak stvari koje nisu u skladu sa takvim sporazumom između Vlade i MOL-a da se razvija isto tako i rafinerija u Rijeci. Prema tome, ja se slažem s vama da oko ovoga nema strančarenja, mi svi moramo biti jedinstveni oko budućnosti INA-e i na tom tragu jasno držim da će Vlada a o tome je premijer i Vlada već se izjasnila učiniti sve da upravo i ostane ono što sam rekao a to je nad hrvatska nacionalna kompanija sa svim onim sastavnicama koje su nužne za njezin daljnji razvoj. Hvala.
Hvala zastupniku Bačiću. Nastavljamo sa radom sjednice. Izvolite, zastupnica Glasovac.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, molim vas da udovoljite zahtjevu kluba SDP-a i da nam odobrite stanku u kojoj želimo se osvrnuti na skandalozne izjave državnog tajnika u Ministarstvu znanosti, obrazovanja gospodina Matka Glunčića.
Vrlo rado bi vam omogućio stanku, a budući da je vaš klub već na samom početku zatražio stanku onda nažalost ovu stanku ne mogu iskoristiti, ali koristili ste stanku pa onda možete zatražiti za neki sljedeći put. Ja znam da imate pravo, ali s druge strane imamo i raspored koji moramo proći tako kada bih odobravao stanke svakih pola sata do sat vremena ne vjerujem da bismo uspjeli završiti dnevni red. Po Poslovniku imate mogućnost ali u ovom trenutku ne mogu odbiti stanku, stanku možete zatražiti poslije. Sljedeći zakon je: Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Mislim da ste vi zadnja osoba u ovom Hrvatskom saboru koja bi trebala kršiti Poslovnik Hrvatskog sabora. Kao što ste i sami rekli vi to jako dobro znate, zastupnici u ime kluba imaju pravo tražiti stanku bez obzira što su je već iskoristili jer se sada radi o potpuno drugoj točci dnevnog reda. Ne znam zašto to radite, ne vidim razlog zašto to činite osim ako ne želite ubiti glasnika odnosno spriječiti raspravu o ovom skandaloznom potezu gospodina Matka Glunčića, ali kažem ne vidim razlog zašto to činite. Ako je tome tako iskreno nije mi drago zbog toga.
Dakle apsolutno podržavam slobodu govora u Hrvatskom saboru, dapače ovo čime se ovaj saziv Sabora može pohvaliti je i broj zakona i broj točaka, broj sati rasprave, broj sati javljanja za riječ čime je za dvostruko nadmašio sve prethodne sazive Sabora što pokazuje koliko se zapravo postoji mogućnost da saborski zastupnici iznose svoja stajališta, što mi je iznimno drago. Ali s druge strane evo ja bih zamolio za vašu susretljivost da iskoristite mogućnost za stanku da se ne krši Poslovnik, a da iskoristite mogućnost za stanku nakon prve pauze pa će vam biti odobreno, ali s druge strane imamo četiri prijedloga zakona koja bi mi barem danas trebali proći, ako je moguće s vaše strane. Zastupnik Stazić.
Poštovani predsjedniče, uz dužno poštovanje nemojmo raditi presedane ove vrste, promijenimo Poslovnik. Možda je ovaj institut stanke na početku možda je to i zloupotreba Poslovnika. Promijenimo Poslovnik vrlo rado, ali dok ga imamo takav kakav jest, ja vas ljubazno molim da ga poštujete. Ljubazno vas molim jer stvaramo presedane koji nikome ne trebaju. 10 minuta odnosno 15 minuta gubitka rasprave i 10 minuta stanke i 5 minuta u ime kluba neće poremetiti rad Sabora na današnjoj sjednici, ali jedan presedan bitno hoće. U vašem interesu vas molim da postupite tako.
Zastupnik Mrsić.
Uvaženi gospodine predsjedniče. Vjerojatno od svojih obaveza niste bili u subotu navečer i mi koji smo bili tu smo bili do ponoći i u 23,25 minuta je kolega Pernar zatražio stanku i potpredsjednik Sabora mu je odobrio. Prema tome, ako smo mogli u 23,25 navečer imati stanku ne vidim razloga zašto ne bi imali u 12,20 stanku. Molim vas da ne kršite i ne gazite Poslovnik.
Zastupnik Mrsić, iako nisam fizički bio prisutan u Saboru gledao sam prijenos sjednice Sabora i pratio što se događa u Saboru, pogotovo u ovo vrijeme koje ste vi naveli i vidio sam također način na koji je zastupnik Pernar zatražio i isto tako koliko se zapravo nije držao teme cijelo to vrijeme. Ali također kao što vi kažete potpredsjednik Reiner u tom trenutku predsjedavajući odobrio mu je stanku i nije problem. Znači vi po Poslovniku imate pravo na stanku i mogu odobriti stanku i ne mora se kršiti Poslovnik, ali s druge strane bih zamolio za susretljivost s vaše strane jer ako na nekakav način ne ograničimo pa barem bez obzira na Poslovnik, ne ograničimo broj stanki, onda se neće dogoditi da kvalitetno odradimo ono što bismo trebali odraditi. Ne govorim o tome da ono o čemu vi želite govoriti i iznijeti kao mogući problem nije kvalitetno i ne treba se upoznati hrvatska javnost, slažem se da treba, ali ne vidim sada problem zbog čega se inzistira u ovom trenutku, a ne možda za sat i pol vremena kad prođemo još jednu točku dnevnog reda koju smo najavili. Ali evo, ako inzistira zastupnica Glasovac, ja to mogu dati. Evo ja onda odobravam zastupnici Glasovac. Zastupnica iz Kluba HNS-a.
Na istu temu tražim stanku u ime Kluba HNS-a i HSU-a.
Odobrena je stanka i Klubu HNS-a. Ja se zaista nadam da ovaj saborski radni dan neće završiti na kraju samo na stankama i pauzama i da se što manje koristi ovaj prostor kao nečija reklama, da se zaista progovara o bitnim stvarima u trenutku kad se traži stanka. Hvala. Deset minuta. STANKA U 12,20 SATI.
NASTAVAK NAKON STANKE 12,32 SATI Evo poštovane kolegice i kolege, vrijeme za stanku je isteklo i u ime kluba SDP riječ će dobiti uvažena Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Jučer u jednoj emisiji na televiziji državni tajnik u Ministarstvu znanosti i obrazovanja gospodin Matko Glunčić komentirajući poražavajuće i ispod prosječne rezultate koji su postigli nažalost hrvatski učenici na međunarodnom PISA istraživanju koje se provodi već u nekoliko ciklusa izjavio je citiram: „U ove rezultate ulaze prosječni rezultati, ne uzimamo samo najbolje. U nekim europskim zemljama kažu lošijim učenicima da na dan testiranja ne dođu na nastavu. Kod nas u statistiku ušla su i djeca sa posebnim potrebama i nacionalne manjine.“. Osim što je ova izjava potpuno pogrešna, netočna i pokazuje krajnje neznanje državnog tajnika u Ministarstvu znanosti i obrazovanja koji je između ostalog i ključna osoba koja treba voditi obrazovnu reformu, kurikularnu reformu i hrvatsko obrazovanje u budućnost u 22. stoljeće, ova izjava je i krajnje sramotna, nemoralna i diskriminatorna. Državni tajnik aludira da su krivci za ispodprosječne rezultate djeca pripadnici nacionalnih manjina, pri tome valjda misleći posebno na pripadnike Romske nacionalne manjine i djeca sa posebnim potrebama pri tome najvjerojatnije misleći na djecu sa teškoćama u razvoju. RH se opredijelila za obrazovni sustav u kojem svako dijete treba imati jednake šanse, u kome treba uložiti posebne napore da integriramo djecu koja imaju posebne potrebe posebno djecu sa teškoćama u razvoju, da im prilagodimo programe, da prilagodimo obrazovni sustav posebnim potrebama, da, posebnim potrebama koje oni imaju a za koje oni nisu krivi. Obrazovni sustav treba pružiti djeci svih nacionalnih manjina da se integriraju u sustav, da se integriraju u društvo, da se osjećaju prihvaćenima a ne odbačenima. 24h je prošlo od ove sramotne izjave državnog tajnika Matka Glunčića. Nitko nije reagirao. Pri tome mislim na ministra znanosti i obrazovanja, pri tome mislim na hrvatskog premijera. Znači li to da gospodin Glunčić nije izrazio samo svoj osobni stav nego i stav ministarstva, nego i stav hrvatske Vlade? To u ovom trenutku ne znamo. Međutim, ukoliko je ovo samo osobni stav državnog tajnika očekujemo od ministra znanosti i obrazovanja da ga smijeni i očekujemo od predsjednika Vlade da intervenira. Ukoliko nitko ne reagira i ne smijeni državnog tajnika biti će to vrlo jasna poruka da je ovo stav koji je Matko Glunčić iskazao ali da to nije samo njegov osobni stav, da je to stav nažalost i ministarstva znanosti i obrazovanja i hrvatske Vlade. Matko Glunčić nije bilo tko, on je državni tajnik, on predstavlja RH, predstavlja državu. Vjerujem da nitko u ovoj sabornici ne dijeli stav Matka Glunčića.
Hvala lijepa, sljedeća će u ime kluba HNS-a govoriti uvažena zastupnica Božica Makar. … [[Upadica se ne čuje.]] A, ha, uvaženi potpredsjednik Sabora uvaženi kolega Vrdoljak. Izvolite.
Hvala kolega potpredsjedniče. Dakle komentirajući i tumačeći nažalost na sebi svojstven način OECD-ovo, najveće svjetsko obrazovanje istraživanje, znanje i vještina učenika u dobi od 15 godina, državni tajnik za obrazovanje Matko Glunčić osim što je nedopustivo uvrijedio djecu s posebnim potrebama i njihove roditelje te nacionalne manjine zanemario je nekoliko ključnih činjenica. Prije svega Hrvatska plaća ovo OECD-ovo istraživanje, izdvaja novac iz državnog proračuna a istovremeno imamo i državnog tajnika za obrazovanje koji se svojski trudi da to istraživanje obezvrijedi, da vidi kako da ga prevarimo, kako da se možda ugledamo na neke koji rade prevare. Smisao tog istraživanja, PISA istraživanje je dobiti uvid u to kakve su vještine i znanja naših učenika te gdje smo i kako stojimo po pitanju primjene obrazovanja dobivenih u školama kako bismo zahvaljujući baš tim rezultatima znali što trebamo dalje činiti ne sami sebe lagati, ne lagati druge. Smisao je istina. Druga važna stvar koju želimo istaknuti jest da je istraživanje pokazalo da je RH ispod prosječna i to je činjenica. Tu činjenicu ne treba relativizirati tješeći da su na istom ili lošijem mjestu neke druge zemlje, to se isto čulo u tom intervjuu. On kaže pa šta želimo, mi jesmo loši ali ima i lošijih. Pa nevjerojatno što čovjek izgovara, on se ponosi što postoje neki u Europi koji su po nekim segmentima lošiji državni tajnik. I to je opravdanje? Ili s obzirom na veličinu zemlje broj stanovništva i globalno okruženje biti na poziciji dovoljno dobroj da kao društvo živimo život kakav želimo. Pri tome ne treba ni zanemariti da su zemlje koje su u globalnom okruženju usporedive sa Hrvatskom pokazale da orijentacijom ka izvrsnosti mogu postići izvrsne rezultate. Slovenija ne tako, ista povijesti, isto okruženje, tu smo, susjedi smo, daleko bolje i nemaju državnog tajnika koji pokušava napraviti prevaru. A da ne govorimo o ovom, to se ne može preživjeti, taj čovjek mora otići sa tom izjavom, to je neosporno o djeci s posebnim potrebama. Stoga smatramo da bi bilo fer da svi protivnici kurikularne reforme otvoreno kažu zašto im je stalo do toga da naši učenici budu ispodprosječni? Zašto želite da budu ispodprosječni? Meni to nije jasno, meni taj motiv nije jasan. I zašto im ne odgovara da Hrvatska ima pametne, obrazovane ljude s adekvatnim životnim vještinama i znanjima? Šta je motiv da ne želimo biti bolji? Ja bi to volio čuti. Zašto mi zaustavljamo nešto? Šta je motiv? Želimo da budemo loši? Recite šta je motiv pa možda se usuglasimo pa ispunimo vaše motive da imamo djecu s perspektivom. Na kraju još jednom kao stranka koja će uvijek braniti ljudska prava i slobode podcrtati da je apsolutno neprihvatljivo rezultate PISA testa povezivati s tim da ga pišu djeca s posebnim potrebama i nacionalne manjine. Netko tko može nešto ovako izreći nema što raditi ne u Ministarstvu obrazovanja, u obrazovnom sustavu. U ovom slučaju on je državni tajnik. I manjine i djeca s posebnim potrebama bogatstvo su Hrvatske, a ne ljudi zbog kojih bi se testovi bili loši ili možda da ih se stidimo, da ih ostavimo kod kuće kada gledamo šta je prosjek Hrvatske. I PISA test predstavlja prosjek i moramo biti ponosni na sve one koji ga pišu, a država, mi, njezini ministri, državni tajnici moraju se zapitati zašto su takvi rezultati čak i kod odlikaša koji ne znaju primijeniti ni svoja osnovna znanja koja uče u školama. Pa valjda je, kako je jučer netko rekao šta su problem Tesla i Hopkins u ovoj zemlji? Ovo je toliko nedopustivo, ovo je toliko sramotno da čovjek koji je državni tajnik i koji treba voditi kurikularnu reformu ne može i ne smije ovo preživjeti. I preporučio bi i premijeru, i predsjednici države i predsjedniku Sabora da se ne bave čokoladama ili ovdje zabavama sa nekim smiješnim komentarima nego suštinom slobodne zemlje. I da pothitno traže ostavku i povuku imenovanje ovakvog beskrupuloznog državnog tajnog.
Hvala.
Nastavljamo sa radom sjednice. Prva točka je: - Konačni prijedlog Zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E br. 45. Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Materijal je dostavljen u pretince. Prilozi uz prijedlog zakona nisu umnoženi već se nalaze na web stranici Hrvatskoga sabora. Sukladno članku 206. Poslovnika, prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se i ovaj, da se ovaj i zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Martina Dalić, potpredsjednica Vlade i ministrica gospodarstva, poduzetništva i obrta. Izvolite.
Poštovane zastupnice i zastupnici. Zakonom koji se nalazi pred vama u pravni poredak RH prenosi se Direktiva o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova i Uredba o on-line rješavanju potrošačkih sporova. Međutim, držim da je važnost ovoga zakona puno šira od samog tehničkog prenošenja ovih direktiva zbog toga što se ovim zakonom osigurava bitan mehanizam za zaštitu prava potrošača i osigurava mogućnost da potrošači na brži, jeftiniji i manje formalan način realiziraju svoja prava kada imaju prigovor na kvalitetu proizvoda ili na neku drugu osobinu proizvoda koji su kupili a ne odgovara onome što smatraju da bi trebalo biti. Alternativno rješavanje sporova ima dugotrajnu tradiciju u Hrvatskoj i to pred sudovima časti, Hrvatske obrtničke komore i Hrvatske gospodarske komore. Međutim, alternativno rješavanje potrošačkih sporova se je do sada pokazivao kao vrlo mali dio u ukupnim postupcima za alternativno rješavanje sporova. Slijedom toga implementacijom ovih europskih direktiva, odnosno donošenjem ovoga zakona očekuje se bolji pristup jednostavnim, učinkovitim, brzim i jeftinim načinima rješavanja domaćih i prekograničnih potrošačkih sporova ali i povećanje svijesti potrošača o prednostima ovih postupaka. To znači da se ovim zakonom propisuju kriteriji temeljem kojih će se odrediti tijela koja imaju pravo provoditi alternativno rješavanje potrošačkih sporova. Nakon što mi u Hrvatskoj identificiramo koja bi to mogla biti tijela primjernom kriterija utvrđenih u ovom zakonu o tome će se obavijestiti Europska komisija i Europska komisija će tako odobrena tijela tada uvrstiti u jedinstvenu bazu podataka. Tijela za alternativno rješavanje potrošačkih sporova dobiti će kroz ovaj postupak certificiranja ovlaštenja da imaju stručne i educirane osobe koje su sposobne provoditi postupke, da su sposobni te postupke provoditi u roku ne duljim od 90 dana, da su ta tijela neovisna od poslovnog sektora i da postupci koji će se provoditi će biti besplatni ili sa minimalnim troškom za potrošače. Isto tako trgovci koji će se obvezati na primjenu ovoga sustava isto kao i svi trgovci koji prodaju putem interneta morat će na svojim Internet stranicama i u općim uvjetima obavijestiti potrošače o ovoj mogućnosti. Alternativno rješavanje potrošačkih sporova isto tako znači da će tijela koja će proći proces certifikacije morati osigurati online pristup preko svojih Internet stranica kako bi potrošači mogli na taj način podnijeti svoje prigovore isto kao i cjelokupnu dokumentaciju. Smisao je ovoga prijedloga da komunikacija se tijelima za alternativno rješavanje sporova bude što jednostavnija i odvija se u suštini elektroničkim putem. Vezano uz uredbu za online rješavanje prekograničnih potrošačkih sporova predviđa se da će kontaktna točka koju zahtjeva i propisuje uredba biti europski potrošački centar koji djeluje unutar Službe za zaštitu potrošača u Ministarstvu gospodarstva. Naime, Europska komisija je već uspostavila online platformu za rješavanje sporova i kroz ovu kontaktnu točku i tijela iz RH priključit će se na ovu platformu i na taj će se način osigurati i komunikacija i obavještavanje o pojedinim prigovorima. S obzirom da je obaveza država članica da uspostave sustav alternativnog rješavanja potrošačkih sporova Ministarstvo gospodarstava je također predvidjelo i odgovarajuća financijska sredstva za uspostavu ovoga sustava. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem Martini Dalić potpredsjednici Vlade. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Zastupnik Dražen Bošnjaković predsjednik Odbora za zakonodavstvo. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospođo ministrice sa suradnicima evo vrlo kratko se želim očitovati i izvijestiti da Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora na 9. sjednici održanoj 5. prosinca raspravljalo o prijedlogu Zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova sa konačnim prijedlogom zakona. Utvrdili smo da tekst konačnog prijedloga ovog zakona sadrži izjavu o usklađenosti konačnog prijedloga s pravnom stečevinom EU iz koje proizlazi da je ovaj zakon u potpunosti usklađen s odredbama primarnih i sekundarnih izvora prava EU. Moram reći da na tekst zakona ovaj Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora ima četiri amandmana, sva četiri su nomotehničkih prirode. Njime želimo zapravo doprinijeti da zakon nomotehnički bude puno bolje napravljen i stoga pozivamo predlagatelj da razmotri ove amandmane i da ih u konačnici prihvati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem predsjedniku Odbora za zakonodavstvo. Otvaram raspravu. Za sudjelovanje u raspravi prvi se javio Klub zastupnika HDZ-a i njihova predstavnica zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici pred nama je prijedlog Zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova s konačnim prijedlogom zakona predložen da se donese po hitnom postupku kako je rekla i ministrica u uvodnom izlaganu. Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta zaduženo je za implementaciju direktive 2013/11 EU i Vijeća od 21. svibnja 2013. godine o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova te je dužno sukladno direktivi osigurati odnosno odrediti jednu ili više tijela ovlaštenih za alternativno rješavanje potrošačkih sporova koja će biti nadležna za rješavanje svih potrošačkih sporova na cjelokupnom području RH. Direktiva o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova stupila je na snagu 8. srpnja 2013. godine a države članice EU bile su obvezne njene odredbe implementirati u nacionalna zakonodavstva do 9. srpnja 2015. godine. Cilj predloženog zakona je omogućiti alternativno rješavanje svih potrošačkih sporova između trgovaca i potrošača te ovim prijedlogom zakona predviđeno jednostavno, jeftino i učinkovito izvan sudsko rješavanje navedenih sporova koji omogućuje potrošačima sa boravištem u EU da na dobrovoljnoj osnovi pokreću postupke za rješavanje sporova protiv trgovaca sa sjedištem u RH a pred tijelima za alternativno rješavanje potrošačkih sporova i to za sve vrste domaćih i prekograničnih sporova koji proizlaze iz ugovora o prodaji ili ugovora o usluzi. Bitno je reći da je izbor tijela za alternativno rješavanje potrošačkih sporova sukladno direktivi važno je i za implementaciju uredbe EU i Vijeća od 21. svibnja 2013. godine o online rješavanju potrošačkih sporova koja je također na snazi. Sukladno uredbi o online rješavanju sporova od 1. siječnja 2016. godine trebala je početi s radom platforma za online rješavanje potrošačkih sporova putem koje bi potrošači mogli podnijeti zahtjev za alternativnim rješavanjem potrošačkog spora protiv trgovaca iz bilo koje druge države članice EU bez potrebe za dolaskom i osobnim dostavljanjem dokumenata ili dostavljanjem dokumenata putem pošte. Svi dokumenti mogli bi se dostaviti u elektroničkom obliku putem platforme nakon čega bi bili upućeni tijelu za alternativno rješavanje potrošačkih sporova a platforma je započela sa radom 15. veljača 2016. godine. Sukladno ovom prijedlogu zakona da bi neko tijelo moglo biti tijelo za alternativno rješavanje potrošačkih sporova ono mora udovoljiti određenim kriterijima kako je to i ministrica u uvodnom izlaganju naglasila. Mora također biti dostupno potrošačima i osigurati transparentnost, stručnost, nepristranosti i učinkovitost postupanja. Podatke i dokaze o ispunjavanje uvjeta navedenih tijela koja propisuje zakon nadzirat će ministarstvo nadležno za zaštitu potrošača, te će po završenoj proceduri sastaviti popis tijela za alternativno rješavanje potrošačkih sporova i o tome obavijestiti Europsku komisiju koja će ukoliko tijelo udovoljava svim uvjetima objaviti popis u službenom glasilu EU. Tijelo za alternativno rješavanje potrošačkih sporova dužno je i na svojim mrežnim stranicama objaviti godišnje izvješće o svom radu što će na taj način taj rad učiniti također transparentnim. Stranke mogu sudjelovati u postupku bez obveze da ih zastupa odvjetnik ili drugi pravni savjetnik, ali im se jamči pravo na neovisni savjet, te pravo da ih u bilo kojoj fazi postupka zastupa ili im pravnu pomoć pruži treća strana što omogućuje da stranke vode ove postupke bez većih troškova. Propisan je također i rok od 90 dana od dana kada je tijelo za alternativno rješavanje potrošačkih sporova zaprimilo potpuni prijedlog za pokretanje postupka do okončanja postupka uz mogućnost za produženje roka za još najduže 90 dana u najsloženijim sporovima, što jamči efikasno rješavanje ovih sporova u razumnim rokovima koji su puno kraći od onih u sudskim postupcima. Prijedlog zakona propisuje i obvezu trgovaca, udruge za zaštitu potrošača, trgovačkih asocijacija i drugih dionika da promoviraju alternativno rješavanje potrošačkih sporova kako bi potrošači bi li s istim što bolje upoznati. Potrošači i trgovci još uvijek se suočavaju s preprekama za pronalaženje izvansudskih rješenja, svojih sporova nastalih iz prekograničnih online transakcija pa takvi sporovi trenutačno često ostaju neriješeni. Upravo zato online rješavanje potrošačkih sporova nudi jednostavno učinkovito, brzo i jeftino izvansudsko rješavanje takvih sporova. Implementacijom Direktive a alternativnom rješavanju potrošačkih sporova, te provedbom Uredbe o online rješavanju sporova putem ovog prijedloga zakona, RH će udovoljiti obvezama preuzetim pristupanjem EU. Također će se doprinijeti povećanju svijesti potrošača o njihovim pravima, te povećanju povjerenja trgovaca i potrošača u jedinstveno tržište što bi trebalo imati učinak i na gospodarstvo u cjelini povećanjem nacionalnih i prekograničnih transakcija. Sredstva potrebna za sufinanciranje notificiranih tijela za alternativno rješavanje potrošačkih sporova u visini od 350 tisuća kuna, te 202 tisuće 415 kuna za financiranje dva savjetnika za online rješavanje potrošačkih sporova osiguralo je Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta u 2017. godini kroz Nacionalni program za zaštitu potrošača i to preraspodjelom unutar predviđenih sredstava. Budući se ovim prijedlogom zakona implementira Direktiva o alternativno rješavanje potrošačkih sporova i uređuje provedba uredbe o online rješavanju sporova sukladno člancima 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora, predlaže se donošenje zakona po hitnom postupku, a isto potkrepljujem i činjenicama da je rok za usklađivanje sa Direktivom 2013/11 EU bio 9. srpnja 2015. godine, te je stoga važno što brže donošenje ovog zakona. O ovom prijedlogu zakona raspravljao je i Odbor za zakonodavstvo kako nas je izvijestio predsjednik tog odbora. Sukladno Zakonu o zaštiti potrošača temeljna prava i pravo na zaštitu ekonomskih interesa potrošača, te pravo na pravnu zaštitu potrošača, a nositelji zaštite potrošača su između ostalih i Hrvatski sabor, Vlada i ministarstvo nadležno za politiku zaštite potrošača, te budući ovaj prijedlog zakona također ide u smjeru promicanja i zaštite prava i interesa potrošača u provođenju politike zaštite potrošača, klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog, a pozivam i sve vas kolege zastupnice i zastupnike da učinite isto. Hvala lijepo.
Klub zastupnika SDP-a javio se za sudjelovanje u raspravi i u njihovo ime zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospođo potpredsjednice. Za razliku od mojih prethodnica za ovom govornicom ja ne mogu dijeliti oduševljene ovim zakonom. Ovim zakonom provode se dvije direktive EU parlamenta i Vijeća koje se odnose na rješavanje potrošačkih sporova. One jesu dobrodošle, ali bojim se da će zbog svoje naravi, zbog svojeg karaktera u bitnome biti neučinkovite. Zašto? Pa zato što je postupanje tijela koje će rješavati ove alternativne potrošačke sporove ne obvezujuća. Problem je u tome što mi i sada imamo situaciju da pružatelji usluga sami već rješavaju neke potrošačke sporove procjenjujući da li je to u njihovom interesu ili ne. Ne vode se oni brigom potrošača, vode se isključivo brigom da li će to biti u njihovom interesu odnosno kako će to realizirati u eventualnim sudskim postupcima i u negativnom imidžu u javnosti. Ovime unosimo nova tijela u rješavanje tih sporova. Ta nova tijela će moći posredovati međutim bojim se koliko će ovakvo što ostati samo mrtvo slovo na papiru. Međutim, predmetni zakon ima po mojem sudu dva ozbiljna problema koji dovode u pitanje u kolikoj mjeri njime i implementirano europsko pravo u naš pravni poredak. Prije svega da bih objasnio iz čega proizlazi ta moja dvojba, moramo krenuti za osnovnom razlikom između uredbe i direktive. Uredba je europsko zakonodavstvo koje je direktno primjenjivo. Dakle za provedbe uredbe ne trebaju nacionalne implementacijske mjere. Kada se uredba na razini EU donese ona se odmah počinje primjenjivati u svim državama članicama. Međutim kod direktive smjer njen je usmjeren k postizanju određenog cilja. Države članice svojim nacionalnim implementacijskim mjerama definiraju na koji način će se taj cilj postići. U ovom konkretnom slučaju bojim se da te nacionalne implementacijske mjere ostaju isključivo i jedino na tome da se prepisao tekst direktive i pretočio u zakon. Problem primjerice, mi u direktivi imamo propisano što i kako tijela moraju činiti. Međutim, direktiva ni na koji način ne propisuje primjerice da li tijelo za alternativno rješavanje potrošačkih sporova može to rješavanje prepustiti primjerice isključivo fakultetski obrazovanim osobama, primjerice isključivo pravnicima ili pravnicima s položenim pravosudnim ispitom, ili će bilo tko na temelju odluke tijela koje tijelo samo donosi moći regulirati tko će i na koji način voditi postupke unutar njega. Zbog toga amandmanima koji su podnijeti na ovaj tekst zakona predviđa se uvođenje posebnog dokumenta kojeg bi sastavilo resorno ministarstvo, a koji bi, dakle pravilnikom definirao koji su uvjeti i tehnički u vidu prostornih, da li moraju imati određene prostorije tijelo koje će to rješavati, koliko ljudi mora biti u njemu angažirano itd., znači koji će definirati uvjete koje tijelo koje će rješavati alternativne potrošačke sporove odnosno alternativni način rješavati potrošačke sporove, mora ispuniti da bi moglo djelovati. Na taj način mislimo da se može osigurati da ta tijela doista zažive, a ne da budu samo mrtvo slovo na papiru i ne samo da budu prilika pojedinoj udruzi ili nekome drugome koji putem ovog načina želi privući određena novčana sredstva pokriće za njihov rad. Dakle, to je jedan smjer amandmana. Drugi smjer amandmana koji su podnijeti odnosi se na pitanje obrazovanja. U zakonu je predviđeno da se može, znači tijelo koje je preuzelo obvezu rješavanja potrošačkih sporova, može vršiti edukaciju ljudi koji će unutar njega obavljati te poslove, međutim, ne i da mora. Opet vraćamo se na direktivu. Dakle, direktiva je postavila određene ciljeve. Ti ciljevi između ostalog zahtijevaju da osobe koje će provoditi ovo rješavanje moraju biti educirane. Upravo zbog toga amandmanom se predlaže izmjena ovog zakona na način da tijelo mora osigurati edukaciju za osobe koje će vršiti to rješavanje potrošačkih sporova i isto tako opet, kako se ne bi prepustilo samom tijelu da paušalno, lapidarno ili kako god odlučuje što je edukacija, izdaje certifikate itd., opet smo predvidjeli da istim pravilnikom kojeg izdaje resorno ministarstvo, ministarstvo utvrđuje sadržaj te obvezne edukacije. Na taj način ćemo doista osigurati da one osobe koje će sudjelovati u ovom procesu prođu kroz edukaciju, da pristup edukaciji bude standardiziran, da materija koja će se poučavati na toj edukaciji bude standardizirana i da zajamčimo da sve osobe koje će na razini Republike Hrvatske obavljati ove zadaće budu na isti način educirane, obrazovane i imaju ista znanja koja, imajući u vidu da je zakonodavstvo u pogledu odnosa prema potrošačima u bitnome ujednačeno na razini Europske unije, i u Osijeku, i u Zagrebu, i u Puli, u Rijeci itd. na isti način rješavaju te sporove. Zadnja primjedba koja se odnosi na ovaj zakon odnosi se na pitanje kazni. Dakle, direktivom je propisano da države članice moraju predvidjeti mjere koje će obveznike primjene ovog zakona prisiliti da ga i provode. Dapače, govori o tome da kazne koje će biti propisane moraju biti takve da odvrate počinitelje odnosno pružatelje usluga potrošačima, da ih odvrate od nepostupanja po odredbama ovog zakona. Mi imamo grupe onih koji su obvezni primjenjivati mjere ovog zakona, imamo grupe onih koji dobrovoljno primjenjuju mjere ovog zakona. Imamo obvezu, o tom je govorila i potpredsjednica prilikom predstavljanja ovog zakona prije nekoliko minuta, imamo obvezu da se podaci o obvezi primjene ovog zakona objavljuju na web stranicama zato što je cilj toga da se upravo online maksimalno brzo i jednostavno za potrošače pristupa tim postupcima. Međutim, što je problem? Kazna koja je predviđena ovim zakonom je neuobičajeno niska. Za prekršitelje ovog zakona, pravne osobe, predviđena je kazna, prekršajna kazna u iznosu od 2.000 – 5.000 kuna. Za što? Za to što na svojim stranicama nije objavio obavijest o obvezi primjene ovog zakona. Dakle, ja mislim da potpuno odgovorno mogu reći da za veliki trgovački subjekt koji pruža online usluge, a mi znamo koliko velikim trgovačkim subjektima se radi, ako znamo da primjerice i jedan Agrokor ide u smjeru online pružanja usluge prodaje, kazna od 5.000 kuna, pa ni ona kazna koja se predlaže amandmanom od 50.000 kuna isto nije bog zna kako velika, ali je ipak veća od ove, ali kazna od 5.000 kuna nikako ni u kom slučaju ne može se smatrati odrađujućom. Dakle, završit ću ovo izlaganje. Radi se o implementaciji europskog prava, međutim radi se o implementaciji onog europskog prava u kojem država članica ipak zadržava određenu autonomiju u načinu kako će ga implementirati. Sukladno navedenom, ovaj zakon treba podržati, ovo je dobrodošla izmjena u naše zakonodavstvo. Držim da ga treba podržati i u ovom obliku kako je predložen jer opet, radi se o ispunjavanju obveza koje Republika Hrvatska ima temeljem svojeg članstva u Europskoj uniji, međutim predlažemo određene korekcije tog zakona kako bi njegova primjena ipak bila nešto efikasnija, a ponovit ću još jednom, zbog toga što je on u bitnom dijelu neobvezujući, a ne može biti obvezujući jer niti direktiva ne ide u smjeru da se bude obvezujući. Učinkovitost ovog zakona u konačnici će ostati vrlo dvojbena. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Grbinu. Zastupnik Branko Hrg javio se za repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Grbin, rekli ste na početku da ne možete podijeliti oduševljenje s kojim je u uvodnom dijelu govoreno o ovom zakonu, ja mislim da nitko ni nije govorio s nekim oduševljenjem nego s jednom realnošću ali ni ja isto ne mogu podijeliti oduševljenje s vama jer vidimo ovdje da je rok za usklađenje bio 9. srpanj 2015. godine. Dakle, to je vrijeme Vlade Zorana Milanovića. U zadnjem dijelu stoji da Europska komisija ustvari može i kazniti RH zbog neusklađenja. Pa ja sada vas kao pravnog stručnjaka pitam da li vi smatrate da li će tu biti kakvih problema i može li Hrvatska očekivati plaćanje kazne zato što nije na vrijeme uskladila svoje zakone sa direktivama?
Zahvaljujem zastupniku Hrgu. Odgovor na repliku zastupnik Grbin.
Poštovani kolega Hrg. Evo iskreno vi ste bili posljednja osoba koju sam želio oduševiti tako da očito oko tog dijela neće biti problema. Činjenica da je propušten rok za usklađenje nacionalnog zakonodavstva sa pravom EU nikada nije dobra i od nje ne treba bježati. Ali imajući u vidu da smo danas u prosincu 2016. godine ne vidim nikakav problem zašto se nešto što moramo napraviti ne bi napravilo još malo bolje. Hvala.
Hvala zastupniku Grbinu. Zastupnik Goran Aleksić, javio se za repliku.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Uvaženi kolega Grbin, imamo problem kršenja, masovnog kršenja prava potrošača nakon čega se nije postupilo po presudi u kolektivnom sudskom procesu a sada govorimo o nekakvom alternativnom rješavanju potrošačkih problema. Dakle u kolektivnom sudskom procesu jasno je presuđeno da je 7 banaka ugovorilo nezakonit način promjene kamatnih stopa koji je nepošten i zbog toga ništetan. I naloženo je bankama, 7 banaka koje su prekršile zakonske odredbe da se više tako ne smiju ponašati. Dakle sudski pravorijek je potpuno jasan, banke se tako više ne smiju ponašati. Međutim, banke su se nastavile tako ponašati, bake kao prvo nisu vratile povećane kamatne stope na početne iznose što su svakako morale učiniti na temelju te presude a banke su u jako malo slučajeva optužene na općinskim sudovima, prvostupanjskim a u još manjem broju su pravomoćne presude donesene gdje bankama nalaže da moraju vratiti preplaćene iznose kamata dužnicima koje su oštetile. Kasnije su banke ponovo samovoljno postupile kada su po Zakonu o potrošačkom kreditiranju definirale van ugovorno parametre za promjenu kamatnih stopa. Dakle, mi imamo primjer masovnog kršenja potrošačkih prava. Ta kršenja su potvrđena kolektivnom sudskom presudom, ta kršenja se mogu kazniti po Zakonu o potrošačkom kreditiranju ogromnim kaznama međutim HNB ne postupa nikako kao regulator, Ministarstvo financija nije postupilo nikako kao regulator, Sabor nije postupio nikako kao zakonodavno tijelo i zato imamo situaciju gdje su uistinu oštećeni na stotine tisuće potrošača je oštećeno zbog nedjelovanja pravne države.
Hvala zastupniku Aleksiću. Odgovor na repliku zastupnik Grbin.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega, vi ste sada govorili o institucionalnom rješavanju potrošačkih sporova vi ste govorili o problemima s kojima se potrošači suočavaju i u onim trenucima kada te sporove pokušavaju rješavati onim uvrježenim institucionalnim putem. Vi ste spomenuli Zakon o potrošačkom kreditiranju, primjerice odličan, to je odlična paralela. Zašto? Zato što je tamo predviđena kazna ako se ne varam za banku, dakle pružatelja usluge do 200 tisuća kuna za pojedini slučaj ako ne uskladi ugovor sa zakonskim odredbama i to ne samo ugovore profuturo nego i one ugovore koji su već na snazi. Takvu zakonsku odredbu je potvrdio Ustavni sud RH, takvu zakonsku odredbu je potvrdio Europski sud pravde u Luksemburgu. Svejedno niti to ne može natjerati naša tijela da protiv pružatelja usluga u konkretno slučaju banaka pokreću postupke i onda da im se izriču kazne koje su ako se ne varam od 80 do 200 tisuća kuna. To je racio ovog amandmana kojeg podnosim. Jer pazite ako kazna od 80 do 200 tisuća kuna nije odvraćajuća, ako kazna od 80 do 200 tisuća kuna nije ta koja će spriječiti banke i to po pojedinom slučaju da promijene svoju nepoštenu poslovnu praksu pa šta je onda kazna od 2 do 5 tisuća kuna koja je predviđena ovim zakonom za onog pružatelja usluge koji na svojem web sajtu ne objavi način kako se mogu rješavati potrošački sporovi. Dakle pred nama je kada govorimo o pitanju borbe za položaj i zaštitu potrošača dug put, ovo je jedan korak, ovo je korak koji treba podržati ali isto tako trebamo biti potpuno svjesni da ovaj korak neće donijeti neke spektakularne rezultate. Hvala.
Hvala zastupniku Grbinu. Klub zastupnika HNS, HSU prijavio se za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime zastupnica Božica Makar. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovana potpredsjednice Vlade sa suradnicima, uvažene kolege. Evo ja neću ponavljati ono što nam je prezentirala potpredsjednica Dalić, neću ponavljati ni ono što je kolegica Jelkovac, jer ona je stvarno dobro to obradila. Na mnogo segmenata osvrnuo se je i kolega Grbin pa ću ja ono ukratko razmišljanje gdje se svi mi javljamo u ulozi potrošača. Želimo reći potrošač je uvijek u pravu i tako bi trebalo biti. Ali kada potrošač traži svoja prava e onda to izgleda sasvim drukčije. Naročito je bio veliki problem kod on-line prodaja i dobro je da smo krenuli i u rješavanje tog djela pa sada neće morati pisati ne znamo kome, ne znamo na koju adresu, ne znamo što sve trebamo tome priložiti. Drago mi je da ovaj zakon ide u rješavanje tog smjera odnosno da se sve prije svega pokuša riješiti dogovorom. Znam da je bilo pokušaja kroz sudove časti koji su djelovali u okviru Hrvatske obrtničke komore, Hrvatske gospodarske komore ali sve je to bio skup lijepi želja i lijepih razgovora, ali rezultati na kraju nisu bili učinkoviti. Točno je da u ovom zakonu ima stvari koje su nedorečene. I ja se nadam da će predlagatelj razmotriti i amandmane kojeg Grbina, vjerujem da će prihvatiti i amandmane Odbora za gospodarstvo jer su oni zapravo tehničke prirode i da će nam ovaj zakon biti još malo bolji. Da će on biti savršen sigurno neće, ali namjera za alternativnim rješavanjem potrošačkih sporova je svakako dobro došla. I zato ćemo mi u ime kluba HNS-a i HSU-a podržati ovaj zakon. Neću obrazlagati, velim sve ono što su već kolegice rekle, što je kolega govorio i što piše u zakonu. Dobra je namjera ali molim da se barem neki od ovih amandmana još razmotre i uvrst u ovaj zakon. Hvala.
Hvala. Budući da nema replika s ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sljedeća točka je Konačni prijedlog Zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 45. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i zastupnik Peđa Grbin. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Nataša Mikuš Žigman državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta. Izvolite. Amandman 1
Cijenjeni zastupnice i zastupnici. Amandman broj 1 Odbora za zakonodavstvo se prihvaća u ime Vlade.
Time prvi amandman postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 2 također od Odbora za zakonodavstvo.
Amandman broj 2 Odbora za zakonodavstvo se prihvaća u potpunosti
Time također i drugi amandman postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 3 također od Odbora za zakonodavstvo.
Amandman broj 3 također prihvaćamo odnosno predlagatelj Vlada prihvaća sve amandmane Odbora za zakonodavstvo.
Time se i 3. i 4. amandman prihvaćaju i uvrštavaju u konačni prijedlog zakona. Amandman broj 5 podnio je zastupnik Peđa Grbin.
Amandman podnesen od strane zastupnika Peđe Grbina vezano uz članak 10. stavak 2. ne možemo prihvatiti iz sljedećeg razloga, dakle amandman je bio vezan uz uređivanje što se smatra kompetencijama iz stavka 1. podstavka 1. tog članka odnosno što se smatra opravdanim razlogom također iz stavka 1. podstavka 3. istog članka. Razlog zašto ne možemo isto prihvatiti je što je pojam kompetencija već definiran propisima koji se uređuje hrvatski klasifikacijski okvir i obuhvaća znanje i vještine i pripadajuću samostalnost i odgovornost. Konkretne kompetencije koje osobe koje provode postupak u tijelu za alternativno rješavanje potrošačkih sporova moraju imati su već utvrđene i posebnim propisima kojima je uređen djelokrug rada i uvjeti obavljanja poslova u tim tijelima, a kompetencije su raznovrsne i teško ih je uočiti budući da u Hrvatskoj postoje različita tijela za alternativno rješavanje potrošačkih sporova koja opet primjenjuju različita postupovna pravila, dakle sudovi časti, centri za mirenje, pravobranitelj za područje osiguranja. Što se tiče prijedloga vezano uz definiranje opravdanih razloga pojam opravdani razlog predstavlja pravni standard koji se tumači od slučaja do slučaja kao što je primjerice i pojam primjereni rok. Osim toga postupovna pravila tijela koja sam prethodno spomenula dakle već sadržavaju odredbe kojima se propisuje što se smatra opravdanim razlogom za razrješenje osoba koje provode postupak pri tijelu za alternativno rješavanje potrošačkih sporova.
Zastupnik Peđa Grbin, predlagatelj amandmana. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Dakle, ovi amandmani niti jedan nema politički karakter. Svi imaju vrlo tehnički karakter zato što vašim prijedlogom zakona nije ispoštovana direktiva. Ja sam očekivao da ćete u svom obrazloženju reći da moji amandmani idu suprotno direktivi i u tom slučaju bih rekao: OK, svatko može imati svoje tumačenje onoga što piše u direktivi. Ali da se poslužite ovakvih neistinama, e to ne mogu vjerovati. A znate li zašto? Zato što kompetencije nisu već određene nego su zakonom prepuštene tijelu za rješavanje alternativnih potrošačkih sporova da ih samo odredi. Pa mene sad zanima zašto su sporne kompetencije kada tražim da ih odredite vi, ministarstvo, tijelo Republike Hrvatske, a nisu sporne kada ih vi prijedlogom zakona kao i opravdane razloge iz stavke 1. do stavka 3. članka 10. prepuštate tijelo. Međutim, vidim da je dan, dan u kojem niste spremni vi vladajući prihvatiti apsolutno ništa što dolazi iz oporbe, niste spremni prihvatiti ni ovakve tehničke amandmane koji primjerice idu po tome da se naloži tijelima koja će provoditi alternativne, odnosno rješavati alternativne potrošačke sporove, da organiziraju edukaciju umjesto da to mogu činiti, ili niste spremni niti intervenirati u prekršajne odredbe i želite da ostane prekršajna kazna od samo 5.000 kuna za Konzum. Pazite! 5.000 kuna, ako ne obavještava potrošače kako se mogu rješavati sporove, s obzirom da nikakvog sluha s vaše strane nema, povlačim ne ovaj nego sve amandmane koje sam predložio jer to nikakvog smisla nema. Hvala.
Hvala. Zastupnik Peđa Grbin povukao je 1., 2., 3., 4., 5., 6. amandman koji je podnio. Dajem na glasovanje konačni Prijedlog Zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova. Molim uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 102 za, 3 suzdržana i 2 protiv donesen Zakon o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova. Slijedeća točka je: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.62. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustav Republike Hrvatske i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal je dostavljen u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj i zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave članak 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Martina Dalić potpredsjednica Vlade i ministrica gospodarstva, poduzetništva i obrta. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa izmjenama i dopunama zakona koje se nalaze pred vama uvodi se obaveza provođenja testa malog i srednjem poduzetništva kao djela postupka za pripremu i donošenje propisa koji se tiču poduzetništva. Ove odredbe u suštini propisuje da je tijekom pripreme zakonskih i podzakonskih akata potrebno procijeniti učinak tih propisa na troškove koje je on izaziva za malo i srednje poduzetništvo. Procjena učinaka propisa obuhvaća postupak donošenja odluka o propisima na temelju dokaza i prikupljenih relevantnih podataka koji će poslužiti kao smjernice za odabir najboljeg rješenja prilikom donošenja propisa. Za potrebe prethodne procjene učinka propisa na malo i srednje poduzetništvo ovim se prijedlogom utvrđuje obrazac prethodnog teksta malog i srednjeg poduzetništva i obrazac iskaza o testu. Dok će u postupku donošenja zakonskih akata Ministarstvo gospodarstva utvrditi oblik i sadržaj obrasca kojeg će sastavni dio biti i teste malog i srednjeg poduzetništva. Smisao je ove odredbe odnosno ovih odredaba koje se predlažu ovim zakonom osigurati okruženje i osigurati tijek donošenja zakonskih i podzakonskih akata koji će uzimat i u obzir i voditi računa o troškovima koje zakonodavni okvir nameće malom i srednjem poduzetništvu. Naime, prema sadašnjim statistikama opterećenje, troškovno opterećenje malih i srednjih poduzetnika sa regulatornim okvirom iznosi 2,3 u odnosu na prosjek EU koji iznosi 3,2 pri čemu to veći iznos ovoga indeksa znači manje opterećenje. Proizlazi da Hrvatska danas u prosjeku svojim zakonima nameće veće troškove njihove provedbe nego što je to slučaj u EU. Stoga donošenje ovog propisa stvara i zakonodavnu osnovu za ostvarenje jednog od bitnih ciljeva Vlade a koji se tiču poboljšanja poslovnog okruženja za poduzetništvo u cjelini a posebno malo i srednje poduzetništvo odnosno jačanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem potpredsjednici Vlade i ministrici. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a zastupnik Darko Horvat. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo, kolege i kolegice saborski zastupnici i poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana potpredsjednice Hrvatske vlade i ministrice gospodarstva pred nama je jedna dopuna. Dakle radi se o zahtjevu Europske komisije da RH ispoštuje preuzete tzv. eksanti uvjete i to je jedan od uvjeta kako bismo mogli u jednom kontinuitetu nastaviti povlačiti sredstva iz strukturnih fondova EU. O tzv. MSP testu ili rekli bismo jednom predtestu donošenja zakonskih i podzakonskih akata ili preuzimanja nečega u hrvatsko zakonodavstvo konačno dobivamo jedan regulatorni mehanizam gdje će ministarstvo odgovorno za malo i srednje poduzetništvo i obrt u ovom slučaju Ministarstvo gospodarstva dobiti jedan mehanizam kroz koji će provedbom testa prije nego zakon ili podzakonski akt stupi na snagu dati određene kvalifikacije i procijeniti učinak toga zakona na hrvatsko gospodarstvo. Taj će test u jednom trenutku odnosno predtest moći imati nekako dva smjera. U onom prvom koraku ili tzv. predtestu ako se ustanovi određenom metodologijom da predmetni zakon ima beznačajan utjecaj on se propušta dalje i zakon će se donositi bez bilo kakve potrebe rigoroznijeg testiranja. No međutim, ako se u tom predtestu ustanovi da predmetni zakon ima značajan utjecaj na hrvatsko gospodarstvo tada će se pristupiti određenom metodologijom drugačijem rigoroznijem i daleko sistematičnijem pristupu u procjeni učinka tog propisa na hrvatsko gospodarstvo. Svi smo, tada ćemo to, odnosno zakon predviđa da će se tada to nazvati iskaz s kojim … [[Govornik se ne razumije.]] a ja se nadam da ćemo vrlo skoro, zato je hitna procedura nakon usvajanja ovog zakona u roku od 60 dana dobiti i uredbu kojom ćemo daleko, daleko detaljnije precizirati što to u stvari taj MSP test jest i način provedbe koordinacije u postupku procjene učinka provedbenih propisa. Tom će uredbom biti definirani i kriteriji za provedbu MSP testa obrazac prethodnog MSP testa i obrazac iskaza i nadam se da ćemo evo nakon 60-tak dana kroz predmetnu uredbu za mikro, mala i srednja trgovačka društva, a isto tako i za hrvatske obrtnike dobiti jednu verifikaciju da li nova zakonodavna regulativa za njih stvara dodatne probleme i stvara dodatne ograde. Ono što ovaj test nosi sa sobom, dakle ne samo u smislu verifikacije nove zakonodavne regulative već i svih parafiskalnih nameta kojih bi se eventualno rekli bismo kroz ušicu igle mogli kao nove ideje stvoriti hrvatskom poduzetniku. Dakle i taj će dio vezan i uz druge propise hrvatskog zakonodavstva ili podzakonskih akata imati svoj sadržaj u MSP testu i kroz iskaz validirati da li predmetni zakonski ili podzakonski akt nosi bilo kakvo novo zakonodavno opterećenje za hrvatskog poduzetnika ili stvara neki novi ili dodatni parafiskalni namet. Dakle, ovo je jedna dopuna u biti u zakonu, odnosno razvoju zakonodavnog okvira koji potiče zakon malog gospodarstva u Republici Hrvatskoj. Ništa se u ovom trenutku ne mijenja. Dodaje se procjena utjecaja nove zakonodavne regulative na poslovanje hrvatskih obrtnika i poduzetnika. I kao takav Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, podržava tu inicijativu i glasat će za donošenje ovoga zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Horvatu. Klub zastupnika SDP-a također se prijavio za sudjelovanje u raspravi.
Predsjedniče Sabora, kolegice i kolege, poštovana ministrice. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva klub SDP-a gleda, dakle podržat će ga. Smatra da je to pozitivno jer SMI ili malo i srednje poduzetništvo u Hrvatskoj čini 2/3 od ukupnog broja zaposlenih i gotov 60% dodane vrijednosti što je i prepoznato još, ja mislim 2012., 2013. kada je započela i priprema Nacionalne strategije razvoja malog i srednjeg poduzetništva i tamo je stres test ili samo testiranje, kažem učinaka propisa i ostalih regulacija ukazano kao nešto na što, na čemu zapravo Ministarstvo gospodarstva kontinuirano treba raditi. Tako da je i u prošlih 2 ili 3 godine koliko se sjećam i Ministarstvo gospodarstva već i imalo određene učinke propisa sektorskih kroz neki EU program. Mislim da se to ticalo isključivo trgovine. Tako da testiranje učinaka propisa ne samo kažem, samih propisa koji se donose na malo i srednje poduzetništvo već i potencijalnih ili nekakvih drugih nameta predstavlja definitivno rasterećenje cjelokupnog okruženja i stvaranja jedne pozitivne poduzetničke klime. Stoga kao što je ovo dobro, dakle da postoji procjena učinaka propisa, tako ću samo još ovdje nadopuniti da ono što nije bilo dobro, a to je da je recimo procjena učinaka propisa suspendirana kod donošenja poreznog zakona. I kod poreznih zakona zapravo takav jedan dio stres testa se nije provodio. Zaključno da ne duljim zapravo. Klub zastupnika SDP-a će podržati ovaj zakon. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Hajdašu Dončiću. U ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a za sudjelovanje u raspravi javila se zastupnica Božica Makar.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovana potpredsjednice Vlade sa suradnicima, uvažene kolege. Kako su moja dvojica kolega bili izuzetno kratki, neću ni ja biti duga tako da ne ispadne da sam nezadovoljna odnosno da naš klub neće ovo podržati, podržat će jer sve što ide u smjeru poboljšanja svakako ćemo podržati, pa tako i testiranje učinka propisa odnosno uvođenje ovog testa. Svi oni koji dolaze iz gospodarstva, naročito iz malog gospodarstva znaju kako se i male promjene često odnose na njih kao velike, jako velike odnosno da u financijskom dijelu s obzirom da su oni manje jaki od onih velikih to za njih zna ponekad biti i pogubno. A mnogi su se zakoni donosili bez da se prije raspravilo o njihovim učincima. Pa smo tako imali situacija kada su bili raspisani natječaji Ministarstva gospodarstva na koje se nisu mogli javiti obrtnici dobitaši koji su bili preveliki za onaj dio da se jave u malo i srednje poduzetništvo, a nisu iz jednostavnog razloga, a to je organizacijski oblik jer je pisalo da se trebaju samo javiti trgovačka društva. Ja vjerujem da će upravo u ovakvim situacijama takvi načini odnosno takvi propisi će se izbjeći jer će se uvidjeti na koji način oni utječu. I zato velim mi ćemo ovo podržati jer smatramo da je ovaj zakon dobar. Nije odličan jer sve može biti još bolje, ali i ovaj korak je dobar. Hvala.
Zahvaljujem zastupnici Makar. Želi li završnu riječ uzeti ministrica? S time zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sljedeća točka je: - Konačni Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 62. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. Nataša Mikuš Žigman, državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman koji je predložio Odbor za zakonodavstvo.
Time ovaj amandman postaje sastavni dio konačnog Prijedloga Zakona. Dajem na glasovanje konačni Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva. Molim uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 103 za, 3 suzdržana i jednim protiv donesen Zakon o dopuni Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva.
Hvala lijepo.
Sada ćemo nastaviti sa slijedećom točkom dnevnog reda, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.46. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Rasprava su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za turizam. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državni tajnik u Ministarstvu turizma uvaženi Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane dame i gospodo saborske zastupnice i saborski zastupnici pred vama je nacrt prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Predloženim zakonom produžuje se rok važenja privremenih rješenja izdanih za obavljanje ugostiteljske djelatnosti te pružanju ugostiteljskih usluga u domaćinstvu i na obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu u objektima za koje se vodi postupak ozakonjenja nezakonito izgrađenih zgrada odnosno u objektima za koje stvarno stanje nije usklađeno sa stanjem u zemljišnim knjigama. Prema važećem Zakonu o ugostiteljskoj djelatnosti takva privremena rješenja mogu važiti najdulje do 31. prosinca ove godine, dakle 2016. godine. Produženjem roka omogućit će se nastavak obavljanja ugostiteljske djelatnosti odnosno pružanje ugostiteljskih usluga temeljem već izdanih privremenih rješenja ali i podnošenja novih zahtjeva za izdavanje privremenih rješenja. Rok 31. prosinca 2020. godine do kojeg se predlaže produžiti trajanje privremenih rješenja ocjenjuje se odgovarajućim. O nacrtu prijedloga zakona provedeno je i javno savjetovanje na mrežnim stranicama ministarstva. Predloženo zakonsko rješenje imat će pozitivne učinke na turističku ponudi i pripremu turističke sezone u 2017. godini. Zadržat će se smještajni potrebni kapaciteti te spriječiti povratak pružatelja usluga u sivu zonu. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Hvala. Otvaram raspravu. I u ime Kluba zastupnika Stranka rada i solidarnosti i Reformista prvi će uzeti riječ uvaženi Kažimir Varda. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, glavni tajniče Ministarstva turizma mislim da je važno naglasiti ovo što ste i vi napisali u obrazloženju, zapravo legalizirati rad ugostiteljske djelatnosti vezano za turističku sezonu od 31. prosinca 2016. do 31. prosinca 2020. godine. Nažalost moram jedino konstatirati da ćemo vrlo vjerojatno i 2020. morati produžavati ove rokove jer nam ovaj postupak legalizacije nezakonito izgrađenih zgrada i uređivanje u zemljišnim knjigama ide sporo. No, tu treba pojačati aktivnost, svakako to nije stvar samo vašeg ministarstva, no mislim da zbog javnosti i ugostitelja koji su bili tema u ovom Saboru posebno kod rasprave o setu poreznih zakona da je važno i zbog njih naglasiti da se ovim zakonom, izmjenama i dopunama zakona zapravo omogućava legalan nastavak obavljanja ugostiteljskih djelatnosti, pružanja ugostiteljskih usluga u domaćinstvu, obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, u objektima za koji se vodi postupak ozakonjenja. Mislim da je ovo važno naglasiti, dakle da se vodi postupak ozakonjenja nezakonito izgrađenih zgrada i rješavanja imovinsko-pravnih odnosa vezano za upis u zemljišne knjige. Time će sigurno se i onemogućiti obavljanje nelegalno ugostiteljskih djelatnosti i otkloniti mogući poremećaji u turizmu. Klub zastupnika stranke rada i solidarnosti, Reformista i nezavisnih zastupnika podržat će ovaj Zakon. Hvala lijepa.
Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvaženi Anton Kliman.
Štovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti s konačnim prijedlogom zakona u hitnom postupku. Ovim izmjenama zakona uređuje se način i uvjeti kojim pravne i fizičke osobe mogu obavljati ugostiteljske djelatnosti nakon isteka važećih privremenih rješenja čiji rok istječe 31.12.2016. godine. Ta privremena rješenja odnose se na objekte koji su obuhvaćeni Zakonom o gradnji a čije su zakonske odredbe regulirale postupak legalizacije bespravnih objekata. U toj kategoriji objekata, dakle veoma je bitno naglasiti je 7100 objekata koji su dobili privremeno rješenje. Dakle, 5600 rješenja izdanih na temelju podnesenog zahtjeva za pokretanje postupka ozakonjenja nezakonito izgrađene građevine, te oko 1500 rješenja izdanih za objekte za koje stvarno stanje na terenu nije usklađeno sa stanjem u zemljišnim knjigama. Od ukupnog broja izdanih privremenih rješenja trajna rješenja ishodovala svega šestotinjak objekata ili svega 8 i pol posto. To moramo naglasiti, dakle da je problem prilično velik i da je nužno bilo tražiti ovo produženje roka jer je izvjesno da do 31. prosinca 2016. godine neće se 91%, dakle tih zahtjeva riješiti u ovih 15, 20 dana. Dakle, morali smo to učiniti i mislim da je ovo dobar postupak Ministarstva turizma, ali sigurno otvaraju neka dodatna pitanja brzine, kvalitete rješavanja ovih situacija na terenu kako u državnim institucijama tako i u institucijama lokalne, dakle lokalne samouprave. Dakle kao što sam i rekao rješenje za preostalih 91% objekata prijavljenih u postupku nije moguće riješiti i definitivno moramo to omogućiti ovim zakonom. I u prvom redu da omogućimo legalni rad pružatelja usluga, dakle odmaknuti se, odmaknuti pružatelje usluga od tzv. sive zone pružanja usluga, te dati primjereni rok kako vlasnicima objekata tako i tijelima državne, regionalne i lokalne uprave, da mogu završiti postupke izdavanja rješenja o izvedenom stanju, odnosno upisa u katastar i zemljišne knjige. S obzirom na već spomenuti veliki broj predmeta koji nije riješen, ministarstvo je predložilo rok važenja privremenih rješenja do 31. prosinca 2020. godine. Smatramo primjerenim i dovoljno dugim rokom da se administrativno riješe sva prethodna pitanja koja proizlaze iz Zakona o gradnji i Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, te da se po okončanju tih postupaka izdaju trajna rješenja o obavljanju ugostiteljske djelatnosti. Bitno je napomenuti da su to objekti u vlasništvu u najvećem dijelu fizičkih osoba ili obrta. Objekti koji imaju privremena rješenja nalaze se u sklopu zgrada za koje je podnesen zahtjev za pokretanje ozakonjenja nezakonito izgrađene građevine, zatim objekti koje je doneseno prije spomenuto rješenje a nalazi se u domaćinstvu i na obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu, te za pružatelje ugostiteljskih usluga na domaćinstvu i na poljoprivrednom gospodarstvu ukoliko je zahtjevu priložena izvršna građevinska dozvola ili izvršno rješenje o izvedenom stanju. Iz ovog je vidljivo da je intencija predlagatelja da se donošenjem ovog Zakona spriječi moguće nelegalno obavljanje ugostiteljske djelatnosti, odnosno pružanje ugostiteljskih usluga ili gubitak potrebnog smještajnog kapaciteta posebice u turističkoj sezoni čime bi se spriječila nelojalna konkurencija, porezna evazija i sve popratne anomalije u gospodarstvu koji čini rad na nelegalan način. Bitno je reći da je posebno u sferi obiteljskog smještaja motiv bavljenja ugostiteljskom djelatnošću nije samo opredjeljenje za bavljenje turizmom i pružanjem smještajnih usluga, nego i dijelom to je i socijalna kategorija gdje se obiteljski budžeti nadopunjavaju sredstvima za obavljanje iste djelatnosti. Dakle, prisutna je i bitna socijalna osjetljivost u samom ovom prijedlogu zakona. Kad već govorimo o obiteljskom smještaju on sam sudjeluje u ponudi sa oko 50% ukupnih ležajeva u turističkoj ponudi Hrvatske otprilike 78000 registriranih pružatelja usluga, dakle 10% od tog broja radi sa privremenim rješenjima. Moramo istaknuti da 50% ležajeva u obiteljskom smještaju generira otprilike svega 15 do 17% ukupnog turističkog prihoda Republike Hrvatske, te da je stoga nužno bolje pozicioniranje tog turističkog proizvoda na nama eminentnim tržištima i iz ponuđenih broja ležajeva ostvariti puno veći udio u ukupnom turističkom prihodu Republike Hrvatske. Za usporedbu 13% hotelskog smještaja generira otprilike 50% ukupnog turističkog prihoda Republike Hrvatske. Kako bi se podigla kvaliteta i konkurentnost obiteljskog smještaja iz tog turističkog segmenta izvukao maksimum u proteklih 7, 8 mjeseci u Ministarstvu turizma pokrenut je proces rekategorizacije ponude obiteljskog smještaja dakle, soba, apartmana i kuća za odmor. Od samih početaka izdavanja rješenja o pružanju usluga u Republici Hrvatskoj do danas nikada se nije obavila rekategorizacija objekata. Stoga je to nužno učiniti kako bi se potvrdila izdana kategorija objekata ili u slučaju ne ulaganja kroz period dodavana rješavanja do danas ona smanjila ili u slučaju boljeg stanja od izdavanja rješenja ona povećala. Ideja ministarstva da ne dolazi do smanjenja kategorije nego sa se kategorizirani objekti dižu u kvaliteti kako bi što bolje mogli konkurirati na veoma zahtjevnom turističkom tržištu. U tu svrhu pokrenuli su se razgovori sa HBOR-om o otvaranju povoljnih kreditnih linija, 4% kamate, otplata na osam godina do iznosa od 200 tisuća kuna, sa veoma jednostavnim instrumentima osiguranja, osobna zadužnica dakle nema upisa hipoteke i sličnih kompliciranih procedura ili ono što volimo reći papirologije za dobivanje kredita. Rok za prilagodbu pružatelja usluge da zadrži postojeću kategoriju bio bi tri godine i u tom roku mogla bi se koristiti sredstva HBOR-a za rekonstrukciju objekata. Po procjenama ministarstva takvih objekata je otprilike 30-ak tisuća na tržištu. I gdje smo mi u ministarstvu dok sam obavljao dužnost ministra turizma imali najviše prigovora upravo su privatni smještaji jer morate znati da danas evo većina smještaja se rezervira putem online platformi i tu doživljavamo svašta. Dakle jedno je ono što se prikazuje na portalima odnosno na platformama, a kada turist dođe na lice mjesta često se zatekne sa onim što nađe na terenu odnosno da je rezervirao objekat koji nije sukladan onome što je na platformi rezervirao i to nas je ponukalo da počnemo razmišljati kako pozicionirati ovu našu veliku priliku sa privatnim smještajem bolje na tržištu i izbjegnuti apsolutno neugode za turiste jer mi se nudimo Hrvatska kao izvrsna destinacija i to u svakom slučaju trebamo težiti k tome, a jedan od doprinosa je da se i privatni smještaj upravo krene prema izvrsnosti, kao što uostalom je krenula cijela hotelska industrija. Moramo reći da smo u tim razgovorima i otišli korak dalje pa smo sa HGK-om razgovarali da se isto uključi u taj proces u smislu da posreduje na način da se uvjetuje gradnja i opremanje objekata sa što većim udjelom hrvatskih proizvođača, što bi sigurno generiralo benefit u našim proizvođačkim trgovačkim društvima imalo blagotvoran učinak na hrvatski BDP. Evo jedna aproksimacija 30 tisuća objekata da se prosječno uzme za rekonstrukciju objekta 100 tisuća kuna to je otprilike tri milijarde kuna odnosno 400 milijuna eura. Dakle jedan veliki zamašnjak u građevinskom sektoru bi se sigurno pokrenuo odnosno i u trgovini samoj, ali isto tako treba reći da bi se onaj krajnji cilj koji je intencija takve inicijative da bi se podigla konkurentnost i kvaliteta hrvatskog obiteljskog smještaja. Dakle da zaključim, svjesni smo veoma velike važnosti obiteljskog smještaja i svih turističkih i ugostiteljskih usluga u turističkoj ponudi RH. Stoga nam je jako bitno da reguliramo status pružatelja ugostiteljskih usluga koji još nisu ishodovali trajna rješenja o pružanju usluga da to učine do 31. prosinca 2020. godine. Bitno je napomenuti da se neće dodatno administrativno komplicirati po isteku 31. prosinca 2016. godine i tražiti od davatelja usluga da preda nove zahtjeve za izdavanje novih rješenja nego će se automatizmom produžiti stara privremena rješenja na novi rok, a u tom roku bi se omogućilo izdavanje i novih privremenih rješenja za nove pružatelje usluga koji su u procesu legalizacije. Klub zastupnika HDZ-a podržava ovaj zakon i predlaže njegovo donošenje u predloženom obliku. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HNS-HSU-a govoriti uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine državni tajniče, gospođo pomoćnice, pozdravljam vas i u ovom našem Visokom domu. Moram odmah reći da klub HNS-HSU-a podržava intenciju predlagatelja zakona, ali da imamo veliki problem sa predloženim rješenjem. Naime, administracija Vlade SDP-a, HNS-a, IDS-a i HSU-a kada je donijela prvo izuzeće odredila je jedan rok koji je trebao označiti usklađenje sa općim rokovima provedbe postupka legalizacije. Sada je jasno da ni nadležni uredi, a ni nadležni upravni odjeli za komunalne djelatnosti nisu u stanju odraditi svoj posao u roku. Međutim davati novu koncesiju na četiri godine nije nikakva privilegija ugostiteljima koji su u postupku legalizacije nego to je ozakonjenje javašluka koji se događa u uredima nadležnim za legalizaciju i upravnim odjelima za komunalne djelatnosti. Postojeće stanje kada je riječ o broju postupaka koji se vode i broju zahtjeva koji su predani je takvo da od ukupno 800 tisuća zahtjeva ovdje se radi negdje oko 7 tisuća 100. Ako postoji stvarna politička volja i stvarna kontrola Vlade RH nad onim mehanizmima koji su dužni sprovoditi Zakon o legalizaciji ovaj problem se može riješiti u sljedećih nekoliko mjeseci, svakako ne do 31.12.2016. u tom smislu pozdravljamo intenciju predlagatelja, ali davati rok od četiri godine znači priznati nesposobnost vlastite administracije. Mi dakle dajemo ne samo mogućnost ugostiteljima koji rade u objektima koje trebaju legalizaciju, nego prije svega šaljemo jako lošu poruku svima koji rade u postupku legalizacije kod velikih gradova, to su njihovi vlastiti upravni odjeli ili centri za legalizaciju kod manjih gradova i općina to su županijski uredi, to je agencija koja direktno odgovara ministarstvu, šaljemo im poruku ne trebate raditi kako treba sljedeće četiri godine. Pa cijeli postupak legalizacije morao bi se završiti do konca 2018., a kamoli ne ovo što je moguće riješiti, kažem ako ima političke volje i ako kontroliramo svoju administraciju u sljedećih nekoliko mjeseci. U tome smislu klub HNS-HSU-a upravo je predao amandman u kojemu tražimo da se ovaj rok skrati sa 2020. na 2018. godinu. Pritiskom Vlade Republike Hrvatske i nadležnih ministarstava na nadležne upravne odjele i centre za legalizaciju bi se stvarno napravio konkretan pomak naprijed i pomoglo ljudima koji su sada u limbu, koji imaju privremena rješenja ali još uvijek ne trajna. Ali dajmo se uhvatimo svoga posla. Šta radi Ministarstvo graditeljstva? Šta rade inspekcijske službe? Šta radi agencija? Kako je moguće da u mome gradu recimo ljudi koji su digli kredit da bi platili legalizacijsku kaznu, kolokvijalno rečeno, prije godinu i pol dana drže svoja sredstva na bankovnom računu. Centar za legalizaciju je napravio kompletno sve što je trebao, a oni više od godinu dana čekaju da im nadležni upravi odjel za komunalne djelatnosti, dakle govorim o gradu Velikoj Gorici, izda rješenje da bi mogli platiti tu kaznu. Dakle, grad sam ne želi oprihodovati sredstva koja mu pripadaju, a ljudima stoje sredstva na bankovnom računu, naravno bez kamata i plaćaju već kredite. Dakle, to je praksa koju mi ne smijemo legalizirati nego dokidati. Moramo pritisnuti s vrha vlasti, iz Vlade Republike Hrvatske i Ministarstva graditeljstva upravo u tome pravcu da ljudi rade svoj posao. U upravnim odjelima nadležnim za legalizaciju primljen je ogroman broj novih službenika. U županijskim uredima. Oni moraju odraditi svoj posao u razumnome roku. Postupak legalizacije ne može trajati šest godina, a mi ovim prijedlogom zapravo šaljemo poruku da nam toliko nije bitna sama dinamika. Drugim riječima, da nije bitno koji će dio sredstava doći u državni proračun, a koji će dio sredstava doći u lokalne proračune. Pa naravno da nam je bitno i mora nam biti bitno. Zato ih rokovima stisnimo da odrade svoje posao. Četiri godine davati za nekoliko stotina slučajeva, jer nemojmo zaboraviti: 60 posto od posla već je manje-više odrađeno. Ostali su sporni uglavnom, govorimo generalno, ne govorimo samo o objektima u kojima se obavlja ugostiteljska djelatnost, ostatak je uglavnom sporan. Pa zar mi doista mislimo da će svih 800 tisuća zahtijeva biti pozitivno riješeno. Naravno da neće. Neki su stigli izvan roka, neki su podnijeli zahtjeve za intervencije u prostoru koje su se dogodile nakon zakonom definiranoga roka kad je to bilo moguće. Ima svakakvih slučajeva. Ali nemojmo legalizirati bezakonje kad smo već pristali na to da se legalizira stanje u prostoru s određenim datumom kako bismo konačno podvukli crtu nad nečim što je trajalo više desetljeća u Republici Hrvatskoj. A to je potpuni kaos i nered u prostoru. Ugostiteljima ćemo napraviti veliku uslugu ako natjeramo državnu administraciju da svoj posao obavi do 2018. godine, a ne da se čeka još dvije godine više od toga, do 2020. godine. Zato ponavljam, Klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika predao je amandman i tražimo naprosto da se uključi zdravi razum, i Ministarstvo turizma, i Ministarstvo graditeljstva, u interesu je da ovaj rok bude što kraći, ali jednako je tako svima u interesu da se kontroliraju postupci koji se odvijaju na terenu, a ne da im se daje prostor da rade šta je koga volja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva je uvaženog Siniše Hajdaš Dončića. Izvolite.
Hvala. Gospodine Gorane, dakle vi ste detektirali neke stvari koje se tiču reći ću i neke pravednosti. No međutim, generalno da kažem, slažem se sa određenim vašim postulatima, ovaj, postavkama, ali ću vam jedno uputiti pitanje. Dakle, vrlo je jednostavno da se ovim zakonom pokušava reći ću olakšati dijelom ugostitelja koji neće ili zbog nesređenih zemljišnih knjiga ili zbog nečeg drugog uspjeti do 2016. godine legalizirati postojeće stanje. Postavljam ja vama pitanje, zar ne bi bilo da je Vlada Republike Hrvatske njima pomogla na drugi način, da je vratila stopu PDV-a sa 25 na 13 posto, da je ukinula možda komorske doprinose. To bi bilo pravo olakšanje ugostiteljima u Hrvatskoj. Osobito imajući u vidu onih stotine novih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koja proizvode vino, tridesetak novih hrvatskih pivovara koji su planirali određen kroz poslovni plan istup na hrvatskom tržištu. Jer to je sve lokalizirana proizvodnja, i vino i pivo. Ja mislim da bi to bilo puno bolje nego recimo diranje u ovaj zakona.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Beus Richembergh.
Kolega Dončić, hvala vam na ovom pitanju. Potpuno je jasno da logika koja ide za tim da se uvjetno rečeno konja koji vuče kola još dodatno obremeni nije dobra. Ja nisam sretan s tim što turizam i ugostiteljstvo u ukupnom BDP-u sudjeluju sa 16, 18 ili 19 posto. To je samo isključivo vijest loša po nas. To znači da naša industrija općenito stoji jako loše. Turizam je dominantna grana privrede samo u siromašnim zemljama. Ali dok god ne ojačamo druge industrijske sektore i sektore drugih usluga, kandžijati turizam i ugostiteljstvo, kažnjavati ga dodatnim nametima ili nepovoljnijim uvjetima nije pametno. Mi možemo govoriti što god hoćemo, ali ja postavljam pitanje na tragu vašega pitanja kako ćemo obračunavati PDV u novogodišnjoj noći. Zakon stupa na snagu u prvoj minuti 1. siječnja 2017. Što će ljudi na dočecima, hoće li biti svi zatvoreni tog časa u ponoć dok se ne prilagode blagajne novim elementima obračuna. Jesmo li na to razmišljali? Jesmo li o tome razmišljali ili ćemo im svima nabiti na nos situaciju takvu kakva jest po novome zakonu, poslati im inspekcije i da ih maltretira i da ljudi koji dođu na doček Nove godine nemaju šta i kako piti. Hoćemo li zatvarati lokale koji to neće ispoštovati u prvim minutama 2017. godine i ljudima ići reći da idu kući, da čekaju Novu godinu doma? U tome smislu ovdje se ne radi o 31. prosincu 2016., mi predlažemo da to bude dakle 31. prosincu 2016. mi predlažemo da to bude dakle 31. prosinca 2018. Dakle dovoljno komotan period od 2 godine ali ne 4 ni za Boga jer to nije nikakva pomoć ugostiteljima, to je samo produljenje njihove agonije, to je pomoć neefikasnoj državnoj administraciji.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Marije Jelkovac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega, rekli ste citiram da ovakvim određivanjem roka šaljemo poruku službama ne trebate raditi, pa ne bih se baš sa vama složila. Dakle u postupku legalizacije postoje propisani rokovi u kojem postupci trebaju biti završeni a oni se računaju od onog trenutka kada službenik koji vodi postupak zaprimi kompletnu dokumentaciju za legalizaciju. A također vezano na ono što ste rekli da je primljen ogroman broj službenika za legalizaciju u gradovima i županijama koji trebaju to riješiti. Ne mogu se u potpunosti složiti sa vama zato što zaista imamo jedinica lokalne i područne samouprave u kojima i nije primljen tako velik broj novih službenika koji rade isključivo na poslovima legalizacije jer za to nije bilo niti mogućnosti iz razloga što jedinice za lokalnu i područnu samoupravu nisu bile u mogućnosti primiti veći broj novih djelatnika koji će raditi isključivo na tim poslovima iz objektivnih razloga zbog toga što nisu imala osigurana sredstva niti su mogli osigurati prije svega sredstva za plaće tim novozaposlenim ljudima jer znamo da postoje i ograničenja u postotku iznosa od ukupnog iznosa u proračunu koji se izdvaja za plaće u lokalnim jedinicama, i lokalnim i regionalnim jedinicama samouprave te mnogi nisu bili u mogućnosti zaposliti nove djelatnike za rješavanje isključivo predmeta legalizacije. Ono što bih na kraju rekla, ovaj rok je određen ovako po mom mišljenju kao krajnji rok do kojeg bi se znači trebali riješiti svi predmeti što ne znači da se i u ranijem roku ne mogu riješiti oni gdje za to postoje uvjeti. Ali upravo zbog toga što imamo različite situacije u pojedinim jedinicama lokalne i područne samouprave, znači nemaju svi iste uvjete za rješavanje predmeta za legalizaciju mislim da je dobro da odredimo ovakav rok kako bi se unutar tog roka svi predmeti u konačnici mogli riješiti. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Goran Beus-Richembergh. Izvolite.
Poštovana kolegice, posao legalizacije jedan je od rijetkih profitabilnih poslova koje radi uprava. Dakle priča o tome da nisu imali sredstava to vam je šuplja priča jer ta sredstva oprihodovana od naknada, od legalizacije su sasvim dostatna da se isfinancira sva radna snaga koja je angažirana. Čak štoviše vi znadete da se prihodi iz tog naslova dijele između države i onoga tko radi na tom poslu. Ovdje se šalje vrlo ružna poruka ljudima da ono što su trebali odraditi do konca 2016. mogu još držati u ladicama do 2020. Objektivno gledano primjedba da neki naprosto ne mogu ne stoje. Znate zašto? Jer oni koji ne mogu njima se uzimaju predmeti i idu u državnu agenciju. Dakle tko ne može nije nikakav problem, tko ne može ni neće to raditi. U nekim situacijama nemate koga zaposliti jer je naprosto takva situacija na tržištu razne snage da nemate kvalificirane ljude koji vam to mogu raditi. Ali u takvim slučajevima postoji agencija, ona preuzima tisuće i tisuće predmeta i obrađuje ih pod direktnom paskom samoga ministarstva preko agencije. Prema tome nema nikakvoga razloga da se daju ovako komforni rokovi jer će se to dogoditi, upravo će se dogoditi suprotnost. Dakle vi morate znati da je priroda svake administracije da radi što manje, to je naprosto njena priroda. I sada ako još kažete, pa znate ovo što ste morali završiti do nove godine, ma ne morate još 4 godine. Pa kamo sreće da im pošaljemo svaki dan takvu poruku oni bi Banja Koviljača, ne bi ništa radili. A vi znate vrlo dobro. Kada date svome suradniku određeni rok i kažete molim vas završite mi to u roku od 30 dana, vi možete taj roku produžiti još na par dana kada vidite da objektivno ne stiže jer ima stotinu drugih poslova da radi, nećete ga ubiti zbog toga ali mu sigurno nećete reći a dobro javi se 2020., do tada ti je evo rok. Dakle to nije kvalifikacija iz dobrog upravljanja nego upravo iz lošeg.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Anton Kliman.
Štovani kolega dakle ovaj problem ima nekoliko razina, vi ste svjesni tu kao i ja dakle, radi se o konačnom rješenju, dakle trajnom rješenju koje dobiva ugostitelj kada ispuni sve ove uvjete. Ovo je samo jedan segment o kome ste vi dobro rekli, ja se dijelom slažem s vama. Treba jače pritisnuti dijelove lokalne i državne uprave i lokalne samouprave da efikasnije, brže i bolje rade. Dakle u svim segmentima a ne samo u ovom segmentu. Ovo je sada jedan eklatantan primjer kada se malo, kada će se malo produžiti rokovi. Međutim imate onaj drugi dio problema a to vam je upis u zemljišne knjige. Jer vi se upisom u zemljišne knjige tek tada kada riješite ovo prethodno pitanje dobivate situaciju da dobijete trajno rješenje, shvaćate. Dakle onaj dio drugi je povezan apsolutno na Ministarstvo pravosuđa odnosno na sudove koje znamo i sami da je problem oko tih knjiženja. I doći će rekao bih do pritiska na određene sudove u RH kao što su i pritisci na određene urede državne uprave ili urede u županijama ili u gradovima. Zašto? Zbog toga što većina ovih objekata se nalazi na Jadranu. Svjesni smo toga. Dakle tu će najviše patiti, ne znam, od Istre pa do Dubrovnika ove županije. I nisam siguran, ne znam, ne mogu reći i nisam siguran da će kvalitetno riješiti u te dvije godine apsolutno ove predmete koji su, evo 7 tisuća i toliko predmeta nije malo, i možda se može tražiti nekakva ispomoć tim uredima da se obavi brže i kvalitetnije ta cijela procedura. Ali mislim ipak u ovih 4 godine da izgleda puno ali s obzirom da se dva procesa odigravaju, dakle ovo je prvi proces izdavanje rješenja uredima na lokalu ili u državi i onda nakon toga još jedan dio a to je pitanje upisa u katastar i zemljišne knjige kada konačno dobivamo dokument na osnovu koje se može upisati trajno rješenje odnosno izdati trajno rješenje.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Kolega Kliman, jako poštujem vaš uvid u situaciju ali vi kao i ja znadete vrlo dobro da ćemo napraviti uslugu ugostiteljima samo ako ovo sve ubrzamo. Ako je problem u sudovima onda ne može biti ovakav izričaj u zakonu. Dakle, ako je problem u tome hoće li gruntovnica izvršiti uknjižbe onda se referirajmo na konačno rješenje a ne na upis u knjige i riješili smo stvar. Ovako zapravo aboliramo sve one koji ne rade ili kojima je naprosto vruće i jako im je problem raditi od 1.5. pa do 1.11. znate imam i ja kolege koji mi kažu 1.7. ajme meni boli me glava jedva čekam da prođe sezona. Ima takvih i na sudovima. Ali kao je tako, ako dakle nismo u stanju preko Ministarstva pravosuđa riješiti tu situaciju u pravosuđu onda referirajmo zakon na konačno rješenje a ne na upis u zemljišne knjige. Dakle, kontrolirajmo ono što možemo direktno kontrolirati preko izvršne vlasti i to je onda to. I tako na taj način tjeramo službe da rade svoj posao. Zašto je ovo u interesu ugostitelja? Pa vi znate vrlo dobro da nekretnina koja nije dakle riješena na taj način ne može niti u jednoj varijanti bit kolateralna. Ljudima treba novaca da unaprijede svoje poslovanje, da mogu uložiti u poboljšanje kvalitete svoje usluge. Dakle na sve moguće načine ubrzanje ovoga postupka bi njima koristilo. Ajmo staviti do konca 2018. i na taj način izvršimo pritisak na gruntovnice da one obave svoj dio posla što je prije moguće jer ovi će svoj posao završiti do konca 2018. i onda oni ostaju na ledini i vidi ih se ko ne radi svoj posao. U tome smislu ćemo i njih ubrzati da onog časa kad budu upisani u zemljišne knjige onda mogu poslužiti sve te nekretnine kao kolateral, dakle kako podloga za stvaranje dodane vrijednosti. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. I sad idemo na pojedinačnu raspravu, uvaženi Nenad Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle ovaj zakon se danas može činiti i korisnim i potrebnim, ali već dokraja iduće godine on će možda biti potpuno nepotreban. Zbog toga što će se broj ugostitelja drastično smanjiti, oni će zatvoriti svoju djelatnost djelovali u legalnim ili u ilegalnim ili još uvijek nelegaliziranim objektima zbog toga što ste im podigli PDV za 13%. Dakle, ovdje se radi o malim ugostiteljima, iznajmljivačima, ugostiteljima u svojim privatnim objektima koji je proširio terasu ili je dogradio komad podruma ili blagovaonu za turiste malo povećao a nije to legalizirao. Sa 13% većim PDV-om pitanje je koliko će njih opstati. Oni će staviti većina njih ključ u bravu i vi nećete imati problem na kraju 2017. godine s ovolikim brojem tih ugostitelja. Možemo očekivati da njihov broj drastično pade. Znači sa vašom popularnom, čuvenom poreznom reformom vi ste krenuli uništiti jednu djelatnost koja najviše pridonosi bogatstvu i u proračunu RH. To je bio jedan posve nerazuman potez, posljedice te vaše odluke će se vidjeti tek nakon godinu ili dvije ali ovaj specifični zakon da se vratimo na njega će možda već 2017. biti nepotreban. E sad, kako vi rješavate problem? Vi konstatirate, potpuno se slažem sa ovim što je kolega Richembergh rekao ovo je problem administracije iz drugog, iz posve drugog područja iz područja graditeljstva i prostornog uređenja. I ovaj prijedlog zakona je morao doći sa barem još jednim ili dva prijedloga. Ako idemo sa ovim prijedlogom zakona da vi sebi uzimate 4 godine da legalizirate tu imovinu onda paralelno pošaljite isti čas i rješenje o smjeni ministra graditeljstva i prostornog uređenja. Jer vi ovim zakonskim prijedlogom kažete oprostite ali naš ministar je toliko nesposobna osoba u ovoj našoj Vladi da on to neće uspjeti napraviti za 4 godine. Ako je problem, ako je problem u sudovima onda uz ovaj zakon predložite nekakav drugi zakon koji će riješiti sustavno problem. Vi kažete ovdje je samo 8,5% legaliziranih, pa sad zamislite jednu situaciju da uđemo u takav problem da nam samo 8,5% učenika osnovnih škola uspijeva završiti osnovnu školu u 8 godina. Vi biste to riješili tako da produžite rok za osnovnu školu na 21 godinu pa nek traje 21 ili 24 godine. Jer vas uopće ne bi zanimalo, ali zašto samo 8,5% učenika ne uspije završiti u 8 godina. Jer da vas je to zanimalo u ovom slučaju pa vi biste onda ustanovili di je problem, pa biste išli rješavati problem. A ne pred problemom zatvoriti oči, problem pod tepih a ovdje produžiti rok u nedogled. A osim toga zašto samo na 4 godine? Pa mogli ste staviti to stvarno ad infinitum dok se ne riješi pa trajalo 100 godina, 100 godina. To je, dakle ovo produženje na 4 godine je apsolutno besmisleno, ono više govori o tome što Vlada sama o sebi misli pa to ja državni tajniče, pa mislim da sam u takvoj Vladi pa ja bi upozorio premijera pa nemojte da se sramotimo. Pa ajmo rađe, pa neće ljudi primijetiti, pa ajmo to svake godine produžavati za godinu dana. Pa nemojte baš da im odmah evo mjesec, dva smo na vlasti pa da im odmah kažemo i priznamo prvim prijedlogom ili desetim prijedlogom zakona da smo ali potpuno nesposobni i da ne mislimo postat sposobniji u četiri godine. Ja se čudim državni tajniče, pa vi ste tu u Saboru bili da ih niste upozorili da to postoji opasnost, da se to i primijeti. I zadnja stvar koju mislim reći je rok vakacije. Drugo dana nakon objave u Narodnim novinama. Zašto? Pa običan rok je 8 dana. Zašto vi sad mislite pa 31.12. nije preksutra. Zašto mijenjati rok vakacije koji je uobičajen? Moraju biti posebni razlozi, izraziti razlog, posebni moraju biti da se rok vakacije skraćuje. Vi tu njega skraćujete, pa pokazuje ta Vlada da je dakle i nomotehnički, pravno nepismena. To je znači ovaj zakon je koliko sad se čini potreban, ma mislim mi ćemo za njega glasati, glasat ćemo u interesu tih ljudi koje ste s PDV-om nastojali uništiti nastojite i dalje. Mi ćemo glasat da im se pomogne. Ali ovo što vam se ima reći ima vam se reći. To saslušajte.
Hvala lijepo. Prva replika je uvaženoga Antona Klimana. Izvolite.
Uvaženi kolega Staziću, dakle referirati se na učenike, dakle u postotku i ovoj problematici da se stavlja u istu ravan zaista zvuči efikasno ali su sasvim drugačiji problemi, dakle oko ovoga što smo malo prije rekli i kolega Beus Richembergh i ova rasprava što je bila i izvještaj kluba. Sasvim drugačija je problematika. To ste vi svjesni toga i ne možemo to stavljati u istu ravan, efikasnost za čuti, ali su sasvim drugačiji problemi. Ono što moram reći, dakle vi se ovdje referirate na ugostiteljsku djelatnost da li namjerno ili nenamjerno očito hoćete poentirati u tome dijelu, a radi se o tome da ugostiteljska djelatnost nije samo pružanje ugostiteljskih usluga u smislu, dakle ugostiteljske usluge za što je porez u ovoj poreznoj reformi došao na 25%. To su ugostiteljske usluge pružanja hrane i pića, dakle usluge hrane i pića. Ovdje mi imamo preko 98% dominantne, znači usluge obiteljskog smještaja koji i dalje ostaje oporezovan sa 13% kao i do sada što smatram da treba pozdraviti, a ovih 25% nadam se da će u nekom sljedećem periodu doći do korekcije toga poreza na jednu razinu kao i u našem okruženju za što sam se zalagao kao ministar. Ali evo, takve su okolnosti u poreznoj reformi bile da se to jednostavno donijelo. Dakle, treba točno reći o čemu se radi, ovdje je dominantno obiteljski smještaj koji ostaje u toj kategoriji oporezivanja sa 13%.
Hvala. Odgovorit će poštovani Nenad Stazić.
Meni je u stvari drago čuti u ovoj vašoj replici. Prvo da baš niste krenuli uništiti sve pa ste ove iznajmljivače ipak poštedjeli, to je dobra vijest. Ali vaš napad na ove koji se bave izdavanjem hrane i pića i dalje ostaje. To je loša vijest. Ali druga dobra vaša vijest da ipak razmislite o tome da taj PDV sa 12% smanjite. To pozdravljam, to je dobra najava. Zanima me samo kad?
Sljedeća replika je poštovanog Gordana Beusa Richembergha. Izvolite.
Kolega Staziću, govorili ste između ostaloga kako se ugostiteljima, odnosno ljudima koji se bave turizmom na jednoj strani da, pa onda uzmu. Ima toga više. To vam je kao da ste nekome rekli evo sad ćemo vam odvezati noge da možete trčati, ali ćemo vam zavezati oči pa nećete moći vidjeti kud trčite. Dakle, to je otprilike tako, jer ako s jedne strane olabavljujete, a s druge strane odmah sljedeći dan pooštravate uvjete poslovanja, pa ne znam sad uvodite fiskalizaciju svima bez obzira što su prije bili na paušalu, što su to radili efemerno pojedinačno, povremeno. Sad odjednom svi su, svi moraju ići u sustav fiskalizacije. A ja ne znam stvarno kako ćete se vi osjećati kad sjednete u taksije kojima ste sad nametnuli fiskalizaciju. Hoćete se možda voziti Uberom? Izgleda da hoćete, morat ćete. Ali u svakome slučaju nije dobra ta politika koja zaboravlja da je na snazi iznimno važan dokument, plod hrvatske pameti rađen dvije i pol godine, a to je Strategija razvoja turizma. Tamo je nacrtan. To je najbolja analiza o stanju u hrvatskom turizmu u ugostiteljstvu u povijesti, a mi se bavimo njime sto i nešto godina. Dakle, odustali smo od nekih vrlo pametnih i snažnih sugestija koje se nalaze u toj strategiji, kao da nas ne briga šta tamo unutra piše što treba napraviti da bi taj sektor ugostiteljstva i turizma dao još bolje i dugoročno gledano održivije benefite za hrvatsku privredu generalno uzevši. To mi nije drago. Jer nešto što je na snazi derogiramo bez ikakvoga konsenzusa, bez ikakvoga političkog dogovora. Za tu strategiju glasovali su svi zastupnici u Hrvatskom saboru. Ja sam molio i inzistirao da to bude prva strategija koja će se raspravljati na plenarnoj sjednici i hvala Bogu poslušalo me se jer sam htio da 151 zastupnik ima pravo o tome reći sve i izjasniti se o tome. I to je prošlo. Hajmo se vratiti na to, to je zlata vrijedno.
Hvala. Odgovorit će poštovani Nenad Stazić.
Evo vi se pitate kako će se oni usuditi sjesti u taksi. Ja se pitam kako će se usuditi ući u restoran bez straha da im pljunu u juhu.
Hvala. Zadnja replika je uvaženog Steve Culeja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, razumljiva vam je gospodine Staziću vaša briga za ugostitelje. Ne daj Bože da propadne ta branša, ne znamo šta ćemo mnogi. Nije problem ugostiteljima ni porez, PDV ni ništa. Ugostiteljima je problem prvenstveno ZAMP, plaćanje ZAMP-a zaštita autorskih prava koji namet nam je izmislio naš bivši predsjednik Josipović. Nije problem ugostiteljima na moru i u centrima velikima opstanka koji će uvijek imati gostiju i prometa i moći će plaćati sve one namete čak i mnoge izmišljene od spomeničke rente, visine nameta, ima tu svega. Međutim, problem je u malim ugostiteljima koji se nalaze u ruralnim sredinama koji već teškom mukom muče i zbog odlaska stanovništva ne mogu više ni plaćati svoje obaveze. Problem je u tim malima što oni tijekom cijele godine na isti način moraju svoje obaveze plaćati i doći će im neki neću generalizirati ali rade šest mjeseci u godini i tih šest mjeseci je dovoljno za opstanak ne jedne godine nego moguće i dvije godine. Praksa inspektorskog nadzora koje je često nesrazmjer kaznama i počinjenoga djela, selektivni izbor isto tako obilaska komitenata ugostitelja. Nadalje, isto tako veliki je problem odlaska radnika. Neće biti u ugostiteljstvu ni radnika više koji će raditi za one minimalce, lako je to u Slavoniji ili negdje dalje. A i mene isto kao zastupnika i građanina interesira samo jedna stvar, kako ćemo obračunati PDV, kako ćemo obračunati davanja ugostiteljstvu ugostiteljskim objektima i onima koji svoje naplaćuju dnevne usluge za sedam kuna posebice na Brijunima koji će u ovoj prilikom ovog slučaja biti jako oštećeni u svom proračunu pa izgubit će sve goste iz Gavele i umjetnike i sve ostale, znate o čemu.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Kažete neće biti radnika. Pa već sada ih je manjak, ugostitelji se žale da ne mogu naći kuhare kvalitetne, a sada će ih moći naći još manje jer će ih još manje moći platiti s obzirom da će morati platiti veći PDV. Kud to vodi? A kuhari im neće raditi za bagatelu, a oni ih neće moći platiti dovoljno, neće jer država uzima sebi više. Fali državi. Govorite o ZAMP-u kao jednom nepravednom parafiskalnom nametu, recite vi meni kolega Culej zašto biste vi skladali glazbu ili izvodili glazbu, ja na vašoj glazbi zarađivao kao ugostitelj povećavao sebi promet, a da vi od toga nemate ništa. Jer bi to vama bilo pravedno? To u moj sustav koordinatni sustav pravednosti ne ide. Ako je netko napravio autorsko djelo, a neko drugi na njegovom autorskom djelu zarađuje e pa taj koji zarađuje mora dati dio i onome tko je napravio autorsko djelo. Ne mora plaćati ZAMP nitko od ugostitelja samo nek ne izvodi tuđu muziku, nek pjeva sam, nek sam zabavlja svoje goste i neće morati ništa plaćati ili nek pušta vijesti, na njih isto ne mora ZAMP-u ništa plaćati. Ali ne može puštati nečiji autorski rad i na tome zarađivati, a da taj umjetnik, da taj autor od toga nema ništa. Da vi to ne razumijete, meni je posve jasno jer vi o umjetnosti niti išta znate niti ste ikad pročitali o tome, niti ćete ikada znati to naprosto nije vaša vokacija, to ste i svojom primjedbom rekli.
Hvala lijepa. Završno će nešto reći uvaženi državni tajnik Frano Matušić. Izvolite.
… zahvaljujem se. Zahvaljujem se svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi. Samo kratko, zahvaljujem gospodinu Klimanu zastupniku što je spomenuo i rekategorizaciju objekata, mislim da je to jedan vrlo važan projekt koji može generirati doista boljitak u ovom segmentu i u tom smislu je doista vrlo važno i kredit HBOR-a od 200 tisuća kuna koji je na raspolaganju svima onima koji se žele javiti na taj projekt. Također bila su dva prijedloga međutim vrlo oprečna od strane dva kluba, jedan je govorio o skraćenju roka, a drugi je rekao da će vjerojatno trebati produžiti ovaj rok koji je navede do 31. prosinca 2020. godine, razmotrit ćemo ove prijedloge pa ćemo svakako do glasovanja imati jasan stav. Nažalost mi nemamo direktno utjecaja na one koji provode zakon i u tom smislu doista treba prije svega apelirati na Ministarstvo graditeljstva odnosno na urede u županijama i urede u gradovima koji imaju tu ovlast da što je moguće prije riješe te slučajeve. Međutim riječ je doista o činjenici da od 7.100 objekata koji su u tom statusu zatražili zahtjev za legalizaciju do sada u svim redovnim rokovima, do sada je riješeno samo 600. znači 6,5 tisuća nije riješeno. Niti 10%, 7, 8% je riješeno što dovoljno govori da ipak taj postupak očigledno ne ide tako glatko kao što smo svi skupa pretpostavljali i u tom smislu smatramo da je ovaj rok bio ispravan koji smo ponudili u ovom zakonskom rješenju ali razmotrit ćemo vaše prijedloge. Hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sada ćemo imati stanku do tri sata, a onda ćemo još popodne raditi samo jedan zakon, a to je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama. Hvala. STANKA U 13,35 SATI.
Sljedeći je: - Konačni Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona u ugostiteljskoj djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 46. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika HNS, HSU-a. Molim predstavnika predlagatelja Franu Matošića, državnog tajnika u Ministarstvu turizma da se očituje o podnesenom amandmanu.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Amandman na članak 2. Kluba zastupnika HNS-a i HSU-a se ne prihvaća. Obrazloženje: Kao što je navedeno u obrazloženju predloženog zakona prema dosadašnjoj dinamici trajanja postupaka ozakonjenja nezakonito izgrađenih zgrada odnosno utvrđivanja stanja u zemljišnim knjigama ocjenjuju se odgovarajućim produžiti rok važenja privremenih rješenja do 31. prosinca 2020. godine. Produženjem roka do kojega privremena rješenja mogu važiti do 31. prosinca 2020. godine ni u kojem slučaju se ne utječe na dinamiku rješavanja naprijed navedenih postupaka.
Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ o amandmanu. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, da ne znam o čemu se radi još bih vam vjerovala, ali do današnjeg dana od 826.948 zahtjeva za legalizaciju pravomoćno je riješeno 510.504 zahtjeva, a realno riješeno 600.000 zahtjeva. Od 7.100 privremenih rješenja vezano uz ugostiteljstvo, da kažem o čemu je riječ. Dakle, kad je donesen Zakon o legalizaciji tada je rečeno da svi koji se bave ugostiteljstvom mogu dobiti privremena rješenja do kraja ove godine, a da u tom roku riješe svoje zahtjeve vezano uz legalizaciju. Od 7.100 takovih rješenja do sada je riješeno 8,5 posto. Drugim riječima, ti zahtjevi se ne rješavaju. Zašto se ne rješavaju to bi se vi trebali upitati odnosno ono što hoću reći. 600.000 zahtjeva vezano uz legalizaciju je riješeno. Ono što nije riješeno nisu riješeni oni koji se trebaju odbiti ili nisu riješeni oni gdje se još mole ljude da podnesu zahtjeve i upotpune zahtjeve. Drugim riječima, vi u odnosu na jednu skupinu naših građana produžujete rok do 2020. godine i dakle do 2020. oni koji se odbiti imat će rok da se odbiju. To drugim riječima znači da legalizacija tamo gdje se bave ugostiteljskom djelatnošću i gdje privrjeđuju vezano uz objekte će trajati do 2020. godine, a za sve druge će biti gotovo kroz 2, 3 mjeseca. Hvala lijepo. Tražim glasanje.
Hvala. Molim cijenjene zastupnice i zastupnike da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da navedeni amandman nije stekao dovoljnu većinu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Molim uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 82 glasa za, 17 suzdržanih i 7 protiv donesen Zakon o izmjenama zakona o ugostiteljskoj djelatnosti.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo kolegice i kolege, stanka nam je istakla pa ćemo nastaviti kao što smo rekli sa: - Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 61. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za turizam. Njihova izvješća primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi državni tajnik u Ministarstvu turizma Frano Matošić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] saborski zastupnici. Evo pred vama je prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama. Važećim zakonom o članarinama u turističkim zajednicama uređuje se obveza plaćanja članarine, osnovice i stope po kojima se obračunava i plaća članarina turističkoj zajednici, način plaćanja članarine, evidencija, obračun i naplate članarine te druga pitanja za plaćanje i raspoređivanje članarine turističkoj zajednici. Izmjene Zakona o članarinama i turističkim zajednicama koji je pred vama donose se temeljem Odluke Vlade Republike Hrvatske od 27. srpnja 2016. godine kojim je predloženo dodatno smanjenje članarine koja se plaća turističkim zajednicama za 5 posto, a sve u cilju rasterećenja gospodarstva od plaćanja neporeznih davanja. Procijenjeno smanjenje članarina je oko 10 milijuna kuna, a slijedom navedenoga očekuje se da će se izmjenama zakona omogućiti stvaranje boljeg poslovnog okruženja te smanjenje administrativnog opterećenja i troškova plaćanja i poslovanja poduzeća. Ovo je treće smanjenje članarine odnosno smanjenje stopa za obračun članarine. Prvo smanjenje je bilo 2010. godine za 20 posto, a brisani dio obveznika, i 2015. godine drugo smanjenje za 15 posto. Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću bilo je provedeno u razdoblju od 7. listopada do 11. studenog 2016. godine. Predlaže se naravno donošenje ovog zakona kako je predloženo po hitnom postupku. Ministarstvo turizma je u prvom kvartalu 2017. godine najavilo izmjene Zakona o članarinama u turističkim zajednicama i Zakona o boravišnoj pristojbi pa će se u tom postupku razmotriti daljnji koraci vezani za dodatno smanjenje ovog parafiskalnog nameta, npr. smanjenjem kruga obveznika ili daljnjim smanjenjem stopa. Također, tom prilikom će biti razmatrani i mogućnosti kompenziranja smanjenog dotoka sredstava od članarine, posebno u odnosu na turističke zajednice na kontinentu osim Turističke zajednice Grada Zagreba odnosno na nerazvijenim područjima. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala lijepo. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi se javio Klub HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi Anton Kliman. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi kolegice i kolege. Vlada RH predložila je Zakon o izmjenama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama s konačnim prijedlogom zakona u hitnom postupku. Važećim Zakonom o članarinama u turističkim zajednicama podređuju se obaveze plaćanja članarina osnovice stopa po kojima se obračunava i plaća članarina turističkoj zajednici. Hrvatska Vlada u 2016. godini, tamo negdje u mjesecu srpnju, donijela je Nacionalni program reformi i sukladno odluci o popisu neporeznih davanja koje će se ukinuti ili smanjiti u periodu 2016.-2017. godine, donijela je odluku za dodatnim smanjenjem članarina turističkim zajednicama za 5 posto. Prema podacima FINA-e ukupan prihod članarina u 2015. godini iznosio je 220 milijuna kuna. Iz toga proizlazi da će se gospodarstvo rasteretiti u 2017. godini za cca 10 milijuna kuna. Moramo napomenuti da ovo nije prvo smanjenje članarine. 2015. godine to je smanjenje iznosilo 15 posto od osnovice, a 2010. godine bilo je prvo smanjenje i iznosilo je 20 posto uz brisanje dijela obveznika plaćanja same članarine. Ovo smanjenje sigurno će doprinijeti smanjenju parafiskalnih nameta ukupnom gospodarstvu Republike Hrvatske, ali isto tako treba reći da će smanjiti prihod turističkim zajednicama od razine države, dakle Hrvatskoj turističkoj zajednici, županijskim turističkim zajednicama, gradskim i općinskim turističkim zajednicama. 2016. godine imali smo najbolju turističku sezonu od osnutka samostalne Republike Hrvatske. Očekujemo ukupne prihode od cca 8,5, 9 milijardi eura. Ovom prilikom se treba zahvaliti svim turističkim i ugostiteljskim djelatnicima na odlično odrađenoj sezoni. U turističke radnike smatram i djelatnike turističkih zajednica kao djelatnike javnog sektora pa tako i naše krovne turističke organizacije Hrvatske turističke zajednice. Ove godine za 35 milijuna kuna smanjen je transfer države prema Hrvatskoj turističkoj zajednici. Kroz povećan prihod boravišne pristojbe ove godine s obzirom na veći broj noćenja ali i uvođenja novog sustava praćenje prijave gostiju noćenja e-visitor, racionalnošću poslovanja uspjeti će se amortizirati manjak transfera države. Međutim, mišljenja sam da će se morati promijeniti i način samog financiranja i djelovanja Hrvatske turističke zajednice i cjelokupnog sustava turističkih zajednica jer je sadašnji način funkcioniranja sustava arhaičan i teško održiv sa aspekta što danas radi naša konkurencija. Stoga mislim da ako bude daljnjih smanjenja dotoka sredstava u sustav a on se ne bude definirao turističke zajednice neće moći odgovoriti na izazove koje nameću novi trendovi u turističkoj industriji. Tako da s jedne strane smanjenje po osnovi manje plaćanja turističke članarine veseli a s druge strane tjera na što brže djelovanje u smislu donošenja novih zakonskih prijedloga koji će definirati ulogu i zadaću turističke zajednice kao branding agencije i Agencije za destinacijski menadžment u javnom sektoru. Svjesni smo da se mora napraviti nova katalogizacija obaveznika plaćanja turističke članarine, dakle isključiti od plaćanja turističke članarine one poslovne subjekte koji nemaju direktni benefit od turizma i tako ih osloboditi nepotrebnih nameta. Isto tako jako je bitno pravičnije rasporediti turističku članarinu na područja gdje se prihod i ostvaruje. Imamo nekoliko velikih hrvatskih kompanija koje plaćaju turističku članarinu samo u prijavljenom sjedištu tvrtke a prihod ostvaren na području čitave države. Eklatantan primjer su teleoperateri koji ukupno turističku uplaćuju u turističku zajednicu grada Zagreba. Dakle a znamo i sami kakav se promet ostvaruje diljem obale u ljetnim mjesecima pogotovo putem gostiju koji koriste uslugu istih a pogotovo u prošlim periodima gdje je rooming bio puno veći nego što je to danas. Radi se o desetinama milijuna kuna godišnje. Dakle ali nisu tu samo teleoperateri nego su i druga trgovačka društva. Dakle ja sam i pronašao podatke od 2014., 2015. godine pa ću vam pročitati što je veoma interesantno da znate, dakle ako sam vam spomenuo prije teleoperatere, reći ću vam da VIP ukupno na razini RH je uplatio 3 milijuna i 117 tisuća kuna 2014. godine. Od 3 milijuna i 117 tisuća kuna 3 milijuna i 102 tisuće kuna je uplatio direktno Turističkoj zajednici grada Zagreba. TELE2 je uplatio milijun i 657 tisuća 645 tisuća kuna i isti iznos je uplatio Turističkoj zajednici grada Zagreba. HT je tu najizdašniji i HT je od ukupnih uplaćenih 6 milijuna i 41 tisuću i nešto kuna uplatio 6 milijuna i 9 tisuća kuna gradu Zagrebu. Dakle dominantno se još plaća i Konzum, dominantno još plaća HRT, INA nešto pravičnije itd., itd.. Tako da vam je danas na razini grada Zagreba po prijavi dakle tvrtke negdje oko 80-ak milijuna kuna uplate članarine u proračun grada Zagreba, odnosno Turističke zajednice grada Zagreba a ovi ostali dobiju neke sitne bobice, pokupe i na osnovu toga definitivno to nije pravično, to se treba izmijeniti, dakle to treba definirati na jednoj pravičnijoj osnovi kada se bude radio novi Zakon o turističkim zajednicama i ovi popratni zakoni o turističkim članarinama i o boravišnoj pristojbi. Mislim da onda sigurno ćemo puno kvalitetnije moći razgovarati i o programima jer ako vi po samo sili prijave dobivate takve iznose onda jednostavno niste niti motivirani da radite na drugim programima a to je privlačenje gostiju u samu destinaciju i povećanje iz onog osnovnog prihoda koji treba biti boravišna pristojba. Dakle ne radite dovoljno na tome da bi kvalitetno razvijali turističku destinaciju. Moramo priznati doduše da grad Zagreb radi dobre programe, tu ne možemo zanijekati njihov trud i to se vidi evo i ovih dana u samo Zagrebu. Međutim, ovdje se radi o prihodima koji se ostvaruju negdje drugdje i nepravično se upravo radi same novele zakona ne uspiju prebaciti na ona područja gdje se i sam prihod i ostvaruje. Treba istaknuti da je donošenje ovog samog zakona parcijalno rješenje koje zasigurno treba pozdraviti ali isto tako treba upozoriti kao što smo i prije rekli na nužnost donošenja novog Zakona o turističkim zajednicama, Zakona o članarinama, Zakona o boravišnoj pristojbi koji datiraju u velikoj mjeri iz prve polovice '90.-tih godina prošlog stoljeća. Nadamo se da će Ministarstvo turizma u što kraćem roku ponuditi nacrte zakona u naše klupe jer je to zaista svim nužno da bismo mogli biti konkurentni na turističkom tržištu, naši konkurentni grabe velikim koracima dalje. Mi ih upravo radi ovih zakona ne možemo pratiti pogotovo Hrvatska turistička zajednica koja radi na tim zakonima iz '90.-tih godina, konkurencija strašno brzo ide naprijed a mi nažalost moramo se pridržavati svih tih zakona i kaskamo za njima. Naš turistički rast bi mogao biti puno, puno brži, puno efikasniji i manje birokratiziran jer mi imamo zaista jednu šumu zakona koju moramo zadovoljiti da bismo mogli jedan mali korak naprijed napraviti kroz Hrvatsku turističku zajednicu a konkurencija šiba dalje od naših bližih konkurenata pa do onih daljih. Dakle u tom smislu ono što smo rekli, Klub HDZ-a podržava donošenje Prijedloga ovog Zakona jer je on u suštini reformski i tako rasterećuje hrvatsko gospodarstvo od nameta. Ali evo, u dugu onoga svega što sam rekao treba poraditi na svim ovim popratnim zakonima koje treba hitno donijeti, hitno donijeti da bismo mogli ovaj naš, dakle ovog našeg konja za jahanje što se zove hrvatski turizam i dalje koristiti kao jednu dobru polugu za rast hrvatskog gospodarstva i više od onoga što danas imamo kao jednu mantru da otprilike 20% hrvatskog gospodarstva ovisi o hrvatskom turizmu. Ja sam uvjeren da sa promjenom ovog zakona da će to biti još više jer evo nažalost u slijedećih nekoliko godina nećemo se moći koncentrirati na jednu jaču turističku, na jednu jaču gospodarsku granu osim na hrvatski turizam. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prava je uvažene zastupnice Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Poštovani gospodine Kliman, vi ste ponovili zapravo najbitnije, vi ste rekli zapravo ono najbitnije što je trebalo u ovom trenutku reći a to je da ovaj zakon koji se predlaže nije sveobuhvatan i nadam se da ćemo nešto učiniti kako bi on vratio i učinio pravednijim ovu raspodjelu. Zaboravili ste reći da npr. Croatia Airlines uplati Turističkoj zajednici Zagreba 1 milijun i 266 tisuća a jednom Dubrovniku od toga dođe 15 tisuća kuna. Znamo koliko Dubrovnik doprinosi itd. I zbilja je nužno nešto hitno promijeniti što se tiče ove raspodjele odnosno decentralizirati je na bilo koji način. Ono što mene zanima, bili ste jedan od uspješnijih ministara u prošloj Vladi da li ste vi išta učinili po tome kako biste ovaj zakon i promijenili jer je očito da već dugo vremena postoji potreba da se izjednače sve one sredine koje najviše i doprinose tom našem turističkom dobrom rezultatu a ne samo tamo gdje su sjedišta tih privrednih subjekata. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi Anton Kliman.
Uvažena kolegice, pa evo shvatili ste u principu i mislim da su svi koji su slušali ovu raspravu shvatili da zaista je ovaj zakon treba hitno doraditi u cijelosti. Ono što vam mogu reći da bez obzira na kratkoću mog mandata nismo sjedili skrštenih ruku nego zdušno smo prionuli poslu i formirali smo radnu grupu za promjenu Zakona o turističkim zajednicama, promjenu Zakona o boravišnoj pristojbi i turističkim članarinama koji su popratni zakoni osnovnog Zakona o turističkim zajednicama. I upravo radna grupa je dakle ovom pričom sve iz ovih analiza koju smo imali oko tog zakona došla do tih podataka. Hvala vam na ispravci, očito da imate i vi podatke o tome. Da Croatia Airlines je uplatila skoro 100%tni iznos Gradu Zagrebu. Evo tu je državni tajnik sa područja Dubrovačke županije konkretno iz Dubrovnika pa vas ja pitam da li je eto normalno? Definitivno da nije normalno i to treba hitno mijenjati. I nadam se da će na tom tragu što smo počeli raditi u Ministarstvu turizma da nismo brojali samo noćenja, da nismo brojili samo prihode nego smo zaista detektirali nekoliko velikih problema u hrvatskom turizmu. Jedan od tih je i ovaj zakon da će nastaviti na način kao što smo mi započeli. I evo pozivam i kolege iz ministarstva da ne staju na tome, da se ne gubimo po nekim pričama. Ovu su zaista osnovni zakoni koji se moraju donijeti, to su zakoni koji određuju kompletni javni sektor hrvatskog turizma. Ponovit ću opet, konkurencija nas gazi. Mi za jedan fond brzog djelovanja u Hrvatskoj turističkoj zajednici moramo sazivati dakle turističko vijeće. Danas vam padne Turska sa nekoliko terorističkih napada, turisti bježe na druge destinacije mi moramo izgubiti mjesec dana da bismo sazvali vijeće poštivajući Poslovnik i da bi ne znam usmjerili 5 milijuna kuna ili 10 milijuna kuna veoma je bitno [[Upadica Reiner: Hvala.]] Samo trenutka molim vas, naša predstavništva na terenu u Švedsku, London ili negdje drugdje gdje ti turisti odlaze iz Turske. Dakle, to se treba raditi puno brže, puno efikasnije u tom djelu.
Hvala. Slijedeća replika je uvažene Anke Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Kliman, vi ste ovdje dotakli nekoliko tema. Jedna od tema koja je vrlo interesantna a to je smanjenje nameta vezano uz gospodarstvo. To je ono što treba biti domaća zadaća svih jer turizam kao gospodarska grana ima svoj potencijal ali ako imamo još dodatne namete vezane uz gospodarstvo onda naravno da to nije dobro i dobro je da dolazi do smanjenja i da gospodarstvo kao što je tu uvaženi kolega Borić u jednoj drugoj diskusiji rekao bronhi lakše se diše. Zaista mora se lakše disati. No, međutim dotakli ste jednu temu a to su članarine, način na koji se uplaćuju i to je sigurno nešto što treba izmijeniti. Dakle, biti u glavnom gradu i dobivati jedan pristojan iznos od onih koji imaju sjedište je izuzetno dobro jer oni samim tim što imaju sjedište već dobivaju. No, međutim stvarni posao se dešava negdje drugdje i sigurno da se lagodno onaj koji tu sjedi bez da nešto pretjerano radi dobiva i onda može naravno imam ti besplatno javni prijevoz i sve ostale stvari. Advent u Zagrebu je odlična priredba. Advent u Zagrebu je prošle godine zaista bio hit i moram priznati meni je bilo puno srce kad sam vidjela da je na svim televizijama Advent u Zagrebu, no međutim to vam uvijek može preći i korak preko znate. Put dobrim namjerama je i put do pakla. Meni se čini da je sad kapacitet koji je kad malo idete da je točno to maksimum koji treba biti i da neće toga biti dobro. No, međutim zaista je dobro da ste vi spomenuli ovdje način na koji se uplaćuju članarine, način što dobiva glavni grad i da se to mu jednako tako mora voditi računa i na destinacijama na kojima se zaista ozbiljno ulaže u turizam. Stoga bi bilo zgodno i vaš komentar u tom smislu, jer bez obzira koliko ste kratko bili ministar imate dugogodišnje iskustvo vezano uz turizam i to je nešto što bi bilo zaista potrebno da se kao turizam, kao propulzivna grana, grana u kojoj smo se dosta vezali da imamo i tu određene poboljšice. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog Antona Klimana.
Uvažena kolegice, evo drago mi je da se slažemo oko ove moje konstatacije. Dakle ne treba biti baš super pametan ministar turizma da se vidi o čemu se ovdje radi. Ali definitivno to stanje je već ne od jučer, ne za vrijeme mog mandata nego to stanje je dugi niz godina i ništa se nije učinilo svo to vrijeme. I ja se čudim moram vam reći na neki način mojim prethodnicima da to nisu imali snage. Bilo je tu i političkih motiva moram priznati i nisu svi ministri bili u istim škarama. Dakle, neki su mogli više politički djelovati, neki su mogli manje politički djelovati. Svi su oni radili najbolje što su mogli u okvirima nekih svojih, neke svoje političke težine. Međutim, ovo što ste rekli u pravu ste. U subotu morao sam ići preparkirati auto ovdje sa trga kad sam krenuo u sedam sati navečer, sat vremena mi je trebalo da dođem do Langovog trga. Dakle, ovo je sad već pitanje predimenzioniranoga nečega ili možda još malo to rasteretiti po samom gradu, dakle tu cijelu manifestaciju ako govorimo o adventu za koji smatram da je jedan od boljih, dakle turističkih priredaba u Hrvatskoj. I pogotovo u ovom vremenu mrtve sezone grad Zagreb je odlično iskoristio svoju priliku da to dobro prezentira na turističkom tržištu. I ovdje se ima puno dobroga reći oko toga. Dakle, prolazeći pješice od Langovog trga preko 30 autobusa sam nabrojao gdje je veliki broj bio iz Slovenije, Italije, iz drugi dijelova Hrvatske. Prema tome, to treba pozdraviti. Ali isto tako novci od kojeg se to radi, ta manifestacija i slične manifestacije trebaju biti pravičnije raspoređene. Ne može samo grad Zagreb dobivati. Ja znam da ovdje riskiram kao Istrijan da ću opet malo krenuti, ali sam u HDZ-u pa prema tome mislim da će mi se to tolerirati. Treba tu jako puno razdvojiti te cijele priče. Jako puno novaca se skupi na Jadranu pogotovo u ljetnim mjesecima. A tamo evo vidite iz ovih izvještaja [[Upadica Reiner: Hvala.]] da se ne dobije apsolutno ništa.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-a, HSU-a u ime kojega će govoriti uvaženi Silvano Hrelja. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Ma ovo je kratak zakon. On je utemeljen na Nacionalnom planu reformi iz 2016. godine ali ja ga, dakle iz ove godine, ali ja ga nikako ne bih mogao tretirati kao reformskim zakonom iz razloga što za jedan reformski zakon je vrlo malo obuhvatan. Dakle, on se samo obvezuje na jednu činjenicu smanjenja visine članarine u turističkim zajednicama, dok o svim drugim aspektima ne govori ništa. Drugo, zašto ne bi bio reformski je činjenica da je mjesec i četiri dana trajala javna rasprava. Ali od subjekata, dakle stvarno se radi o savjetovanju sa zaineresiranom javnošću ali od subjekata koji su direktno involvirani. Koliko ja vidim ovdje se samo javila turistička zajednica Županije Vukovarsko-srijemske. I indikativno je da se javila turistička zajednica jedne županije koja ima relativno skromne prihode od turizma, ima veliki moguće potencijal. Međutim i sama ta turistička zajednica kaže da se od članarine naplati svega 40%. Pa ja kad povežem tu činjenicu, dakle ovu izreku, onda nikako ne mogu to povezati sa ciljem koji si postavlja ovaj zakon, a cilj koji je postavio je stvaranje boljeg poslovnog okruženja. Ne znam s kim, ne znam kako i na koji način. I drugo, smanjenje administrativnog opterećenja i troškova poslovanja poduzeća. Znači za 5% će se smanjiti onima koji plaćaju, a onima koji ne plaćaju i dalje neće plaćati bez obzira što ovdje piše da potraživanja neće ostati nenaplaćena. Ja u to čisto sumnjam da smo mi to tako efikasni što otprilike opet znači da bi ovo smanjenje moglo biti i puno više od 5% kad bi svi uredno plaćali svoju obvezu. Postavljam pitanje gdje je tu sustav ako ne znamo točno što sa ovim želimo. Ako netko može plaćati članarinu u sjedištu firme, a ne tamo gdje oni koji konzumiraju turistički proizvod na neki način konzumiraju i uslugu obveznika plaćanja članarine. Dakle, kažem za biti reformski zakon ovdje treba točno definirati cijeli sustav kako će funkcionirati, onda bi to moglo imati taj epitet reformskog zakona. Ovako je to jedan zakon koji ćemo naravno mi u klubu HNS-a i HSU-a podržati s obzirom da se radi o smanjenju opterećenja gospodarskim subjektima i to kao činjenicu pozdravljamo. Ali ne možemo biti uvjerenja da će nešto kvalitetno bitno u funkcioniranju turističkih zajednica, pogotovo onih turističkih zajednica koji nemaju tako izdašne prihode od boravišne pristojbe i od drugih aktivnosti da će se njihovo stanje sa ovim bitno poboljšati. A mislim da Hrvatska zaslužuje bez obzira što će uvijek turizma negdje bit više, negdje manje. U jednoj turističkoj županiji imate različitih općina i gradova koji imaju vrlo različite prihode od toga i tih razlika će biti. Ali Hrvatska definitivno i u turizmu zaslužuje ravnomjerniji razvoj, jer definitivno ima što ponuditi samo treba na neki način motivirati i kreativnost ljudi koji se bave turizmom, ali i ti gospodarski subjekti koji plaćaju ovu članarinu. Dakle, moraju se i oni bez obzira što plaćaju. Ako sam platio nisam izvršio svoju obavezu mora mi reći što to mogu turisti, odnosno posjetiocu ponuditi. Prema tome, traži se jedan proaktivan stav, a ne samo puko povećanje ili smanjenje jedne članarine. Članarina ovako kada gledamo kao parafiskalni namet može nam svima biti opterećenje, ali ta članarina stvarno nije izmišljanja da bi bila opterećenje nego da bi neke stvari poticala i razvijala. Mi smo skloni uvijek govoriti o ukidanju o drastičnim smanjenjima, ali malo ulazimo u suštinu u razloge zašto to postoji. Dakle da ne duljim pozdravljam donošenje i novog Zakona o turističkim zajednicama i boravišnoj pristojbi, ali bi molio predlagatelje da doista ne rade samo savjetovanje sa zainteresiranom javnošću nego da naprave prijedlog i da se doista potrude da idu po terenu i da malo naprave javne rasprave i da pozivaju one subjekte koje u tome imaju doista što reći. Građani mogu biti revoltirani na ovaj ili na onaj način i to nije, dakle poštujemo građane ali nije svaki put mišljenje pojedinca mjerodavno i ne znači da on poznaje u potpunosti funkcioniranje sustava. On može poželjeti da određene članarine budu manje što ne znači da čini dobro ukupnom sustavu i ukupnoj grani djelatnosti. Dakle još jednom mi ćemo ovo podržati kao prvi korak i smatramo to prvim korakom u kvalitetnijem rješavanju ukupne problematike turističkih zajednica, boravišne pristojbe i članarina turističkim zajednicama. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I na vaše izlaganje ima nekoliko replika. Prav je uvaženog Antona Klimana. Izvolite.
Uvaženi kolega HRelja, dobro ste detektirali neke od problema koje imamo u hrvatskom turizmu. Ja ću vam veoma zorno prikazati o čemu se radi. Dakle naš sustav turističkih zajednica dozvolio je da praktički svaka općina i grad ima turističku zajednicu što nije nužno potrebno. Ne treba nam na svakom mjestu i u svakoj općini turističku zajednicu jer ona sama po sebi tu svrhu ne, dakle one zadaće ne ostvaruje. Reći ću vam da su svi obveznici plaćanja turističke članarine i boravišne pristojbe mogu biti u rasponu što uplaćuju u sam budžet turističke zajednice i članovi turističke zajednice dakle turističkoga vijeća i tako mogu raditi na kreaciji turističkih programa, dakle to je dobro posloženo. Međutim imate u nekim malim mjestima gdje imate jednu benzinsku pumpu od INA-e koja uplaćuje praktički najviše turističke članarine da član vijeća ima 50% i glasova u toj turističkoj zajednici. I sada možete misliti da netko tko radi, šef benzinske pumpe kreira turistički proizvod u tom selu ili u toj općini. Tu nemamo šta puno više od toga reći, taj komentar puno govori sam za sebe. Tako da je ključ cijele te priče da se radi da turističke zajednice budu destinantski menadžment agencije za jedno područje. Ne govorimo o jednoj općini ili gradu nego govorimo za područja, da budu objedinjene, da budu svrsishodnije, a manje troše, a da puno više daju na tržištu. Isto tako prijedlog ono što je naša radna grupa dala za prijedlog za boravišnu pristojbu, da boravišna pristojba bude od do, dakle od jednog eura do pet eura, primjera radi vidjet će se kako će ministarstvo oko toga se postaviti. Ne može se nametati dakle ima jako puno tu problema, trebalo bi mi puno više vremena oko toga [[Upadica Reiner: Hvala.]] ne može se nametati jedinica lokalne samouprave iz jednog centra Zagreba kako će formirati svoje grupe za plaćanje boravišne pristojbe.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Ma uvaženi kolega Kliman, ja vidim vi ste žestoko u toj materiji, ja sam raspravljalo o zakonu u načelnoj osnovi, ali ste mi ustvari potvrdili da je potrebna jedna javna rasprava koja će sve ove pojedinosti na neki način staviti na stol i tražiti određeno rješenje. Dakle naravno da sam suglasan s vama da ne mora turistička zajednica isključivo biti vezana uz jednu jedinicu lokalne samouprave, može to postati fleksibilni sustav jer doista sve jedinice lokalne samouprave npr. naše Lanišće u Istri teško da će moći bilo na koji način da se uvede neki posebni namet financirati bilo koju turističku zajednicu, iako je kraj prekrasan. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Anke Mrak TAritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Hrelja, vi ste ovdje nešto rekli spomenuli ste riječ reforme. Danas je već drugi put spomenuta riječ reforma zaista se ne može reći da je ova izmjena i dopuna da je riječ o reformi. Ja inače sam poklonik onog kada je negdje problem, ajmo rješavat problem po problem, a ako krenemo sustavno rješavati pa onda to dugo traje i izgubimo se po putu. No međutim zaista reforma ako idemo nešto sustavno, ako idemo na tragu ovoga što se diskutira, ako vidimo da se reorganizira uopće i turistička zajednica, a i članarine koje definitivno trebaju način plaćanja. Ali ovo nije riječ o reformi, riječ je samo o jednoj mjeri gdje zaista rasterećenje gospodarstva od nameta, a reforma onda kada bude odnosno tu je već i bivši ministar Kliman rekao da treba biti reforma i to je onda reforma. Ali rezultat te reforme bi trebalo biti nešto drugo. Ono što je sporost sustava, tromost sustava, tromost odlučivanja sustav bi trebao biti puno brži, puno jednostavniji u odlučivanju i to je onda reforma i onda na tom tragu trebamo govoriti. Tako da probamo da riječ reforma baš ne koristimo svaki put kada treba i kada ne treba. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi Silvano Hrelja.
Ja vam se kolegice Taritaš zahvaljujem na opservaciji ali ja sigurno ne bi reforme jer zaista znam distinkciju između reforme i nešto što je rješavanje gorućih ili tekućih problema. Ja ne bi bio ni spomenuo riječ reforma da nije gospodin Kliman u svom izlaganju ime kluba predstavio ovaj zakon kao reformski zakon. To može biti samo dio ukupnih reformi, to može biti najava mogućih reformi. A za reforme je potrebno puno žešći pristup i moramo neke stvari za koje je ovdje ustvrđeno da su još debelo iz prošlog stoljeća, da ih trebamo postaviti na druge osnove jer sve se je od tada promijenilo pa i odnosi u društvu pa i način funkcioniranja gospodarskih subjekata i interes gospodarskih subjekata, interes gostiju koji nam dolaze. Sve se promijenilo, a mi ostajemo sa formom u nekom prošlom vremenu i s time se moramo suočiti da bi stvorili reformski paket, a sigurno jedan zakon nije reforma, ali sva tri zakona uz jednu javnu kvalitetnu javnu raspravu bi mogli donijeti kvalitetnu reformu koju ćemo mi sigurno pozdraviti i sudjelovati u takvom reformskom paketu.
Hvala. U ime Kluba SDP-a govorit će uvaženi Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, dame i gospodo, kolegice i kolege. Često puta se spominje danas dakle riječ reforma koja se vjerojatno tiče i cijelog ustroja državne uprave da tako kažem, ministarstava. Tako da ću ja zapravo početi ovo svoje izlaganje s jednom hipotezom da vjerojatno ovakvo danas Ministarstvo turizma treba ukinuti. Iz više razloga. Jedan razlog je da sam turizam nije gospodarska grana nego je amaga gospodarska grana, dakle čine ga i promet, čine ga i gospodarstvo, čine ga zaštita okoliša, čine ga kulture. Dakle, većina europskih zemalja zapravo čak i nema Ministarstvo turizma nego je ono integrirano ili u kulturu jer turizam je danas i kultura, to je putovanje i uz zaštitu okoliša jer turizam daje vrlo veliki da tako kažemo negativni obol u zagađivanju ili saturaciji, ali to je ovako recimo teorijska postava. A praktična postava dakle što se tiče današnjeg Ministarstva turizma, dakle ovdje isključujem gospodina Klimana za kojeg osobno smatram, to je moj dojam da je vjerojatno bio i najbolji ministar u Oreškovićevoj Vladi, sad u ovim nekim inicijativama. Ali današnje Ministarstvo turizma kažem definitivno treba ukinuti iz više razloga. Jedan od razloga, najveći razlog je to što su dopustili da se PDV u ugostiteljstvu digne s 13 na 25 posto. Zatim, ako proračun RH buja u rashodovnoj strani, dakle buja na 6,5 milijardi dodatnih troškova, onda zapravo uopće ovaj zakon ne treba donijeti jer 10 posto zapravo poslovnim subjektima ne znači ništa. Dakle, to je čisto jedna, iako se mogu složiti s gospodinom Hreljom da je to i propisao u nekom našem reformskom aktu koji se tiče Europske komisije, ali to zapravo ne znači poslovnim subjektima ništa. Dakle, to je čisto jedna populistička mjera ili mjera da zadovolji neku formu. Dakle, to je trebalo kompletno ukinuti poslovnim subjektima. Ako ima 6,5 milijardi kuna dodatnih rashoda, dakle moglo se naći još 200 milijuna ili 230 milijuna kuna pretežno za dakle marketinške aktivnosti turističkih zajednica ili Turističke zajednice Hrvatske koja po meni osobno dakle može funkcionirati sa puno, puno manje novaca. A povezano uz to sama raspodjela, što ste također vi dobro detektirali, da kažem izanalizirali, gdje najveće kompanije zapravo plaćaju po svojim sjedištima, dakle teleoperateri i energetske kompanije i trgovačke kompanije zapravo cijelu Hrvatsku, osobito ruralni ili kontinentalni dio, stavlja definitivno u jedan zapostavljeni položaj, dakle gdje nema dovoljno sredstva za kreiranje nazovimo novih turističkih proizvoda ili nekih novih turističkih aktivnosti i to stvara jednu neravnopravnost. I kada ćemo govoriti o kompletnoj reformi hrvatskog turističkog sustava, dakle onda bi trebali prvo govoriti o dopuni ili dodavanju nekoliko turističkih zakona, dakle o boravišnoj pristojbi, o turističkim zajednicama i o načinu kako zapravo reći ću racionalizirati cijeli sustav. A kažem, možda kroz moju hipotezu, ovo je isključivo kao intelektualna provokacija, možemo prvo razgovarati zapravo samo o ukidanju Ministarstva turizma. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog Antona Klimana. Izvolite.
Uvaženi kolega, evo ja to smatram kao provokaciju definitivno. S obzirom da ste bili u istoj zgradi kao i ja, dakle prije godinu dana, znam da ste bili dobar prijatelj sa mojim prethodnikom ministrom turizma, to sigurno ne bi njemu rekli da je on ovdje sada u sabornici. Normalno, malo s šalim, ali znam na što ste aludirali. Dakle, na jednom intervjuu prije jedno četiri, pet mjeseci, ja sam rekao novinarki da je najveći problem hrvatskog turizma danas Ministarstvo turizma. Dakle, ona me onako blijedo pogledala misleći da sam ne malo otišao na kvasinu rekli bi Dalmatinci, ali htio sam malo isprovocirati javnost i ukazati na problem koji strukturalno Ministarstvo turizma muči, a to je da je svugdje negdje horizontalno nekakav objekt, a nije subjekt gdje se nešto konzultativno rješava, gdje smo predsjednici nekakvih komisija, neki naši ljudi iz ministarstva i tako dalje. I htio sam ukazati na potrebu da se Ministarstvo turizma treba strukturirati. Dakle, da u Ministarstvu turizma se otvori uprava za zdravstveni turizam, za nautički turizam, za ruralni turizam, ako hoćete za kulturni turizam, i za dio turizma koji se razvija u okviru nacionalnih parkova gdje bi sasvim drugačije imali rezultate nego danas i sasvim drugačije bismo skrbili o tome da ne ugrožavamo nacionalne parkove nego da se sa većim marom brinemo o tome. Dakle, Ministarstvo turizma da, svakako, ali ga treba bolje strukturirati. … [[Upadica, govornik se ne razumije.]] Pa vi ste svugdje pomalo unutra. … /Smijeh./… Evo u tom duhu smo išli razvijati i projekat CRO kartice za koju mislim da nadilazi uopće resurse samog Ministarstva turizma. To treba biti Vladin projekat, to nije inkorporirano u Vladinu gospodarsku politiku za sljedeći period. I nadam se da će smoći se snage i znanja da se taj projekat ostvari jer mi se čini da je to nužno potrebno pogotovo za kontinentalni turizam i za onaj dio, dakle vi dolazite, a to je toplički turizam koji je izuzetno bitan za razvoj turističkih proizvoda Republike Hrvatske.
Hvala. Evo uvaženi Siniša Hajdaš Dončić.
Hvala lijepo. Dakle, gospodine Kliman, vidite, potpuno se slažem s vama. Ja sam rekao da sam krenuo s jednom intelektualnom provokacijom i ne bi vjerovali da sam kolegi Lorencinu govorio bar jednom mjesečno da ga treba ukinuti, ali iz kojeg razloga. Upravo iz toga jer sve normativne akte zapravo ne donosi Ministarstvo turizma. Dakle, turizam mora imati neku skrb nad hranom, zaštitom okoliša, nad kulturom, dakle sve zakone zapravo donose druga ministarstva, i pomorstvo, i zdravstvo, i jednostavno vi osim tri, četiri zakona nemate jurisdikciju zapravo nad ničim i onda ispadate kao neželjeno dijete iako imate neke dobre ideje čak i kažem i u turističkom zemljištu. Dakle, opet Ministarstvo turizma nema veze s tim nego imaju veze dudi, a danas ima veze Ministarstvo državne imovine. Dakle, to je taj problem suštinski zapravo Hrvatskog turizma. Hvala.
Sljedeća replika uvažene Anke Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Hajdaš Dončić vi ste stvarno postavili ovo pitanje i malo nas u popodnevnim uzdrmali da krenemo razmišljati, ali razmišljali smo o tome i prije. Ja se mogu s vama u potpunosti složiti i to kolega Kliman sigurno dobro zna, a da zakone koje često vežemo uz turizam zapravo donose neki drugi. Pogotovo Zakon o turističkom zemljištu, ne mali broj puta se kroz ovu sabornicu i drugdje spominje taj zakon, a i sami znate da je vezano Ministarstvo turizma su mu vezane ruke, o tome odlučuje i Ministarstvo poljoprivrede, sad će vam biti i Ministarstvo energetike jer je tamo ovaj dio koji je vezan uz drugo zemljište. Jednako tako zgodan je primjer kad smo definirali što je to marina, onda je Ministarstvo turizma imalo na jedan način definirano Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture na drugi. Vjerovali ili ne Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja na treći način, a zapravo je kad spomenete marinu uvijek to vežete uz Ministarstvo turizma. Jednako tako kad razmišljate o Ministarstvu turizma i što je to vani i opće, metodologije po kojem se definiraju koja su ministarstva i zemlje, ima nekoliko načina. Jedan način je koju poruku želite poslati prema van. Dakle, koju poruku želite poslati prema unutra, prema van, to je i novoformirano Ministarstvo demografije i u kontekstu toga Ministarstvo turizma ima značaj da se pokaže poruka prema van, ali ono što je prema unutra i sami znati problem procesa. Drugo je kao su definirani procesi, a treće je prema ljudima. Kad bi išli onako kako su definirani procesi, ja bih jednako tako mogla otići još korak dalje i reći da se meni čini da sport, kultura i turizam imaju apsolutno međusobni značaj, da bi to bilo za upravljanje izuzetno dobro, da je tu još i prirodna baština nitko sretniji od nekog tko upravlja turizmom jer onda može objediniti sve. Zamislite da naši vrhunski sportaši koji su osvojili olimpijade u Riju mogu služiti u promociji turizma i da to ne bude problem. Hvala.
Hvala. Govorit će uvaženi Siniša Hajdaš Dončić.
Hvala lijepo kolegice Mrak-Taritaš na dopuni jedne konstruktivne rasprave danas. Mogu se složiti s vama da prije svega status turizma osobito u zemlji u kojoj je hajde negdje kontribucija vjerojatno blizu 20 posto bruto društvenog proizvoda koji dolazi iz turizma i ako je zapravo još povezano kao amagam gospodarskih grana vjerojatno je to i nešto više, ali pošto Hrvatska još uvijek koliko znam nema tzv. satelitsku turističku bilancu, znači, da točno prati kao što neke čak južnoameričke zemlje imaju, dakle to je stvar statistike, vrlo vam je teško procjenjivati sam utjecaj određenih gospodarskih grana zapravo koje imaju turizam na to. Dakle, ovo je definitivno politička poruka, da je ministar turizma da je on čak možda i potpredsjednik Vlade u hrvatskom slučaju. Ili onda možemo govoriti o sportu, dakle, meni je isto čudno evo jedno isto pitanje koje može biti upućeno. Zašto, recimo košarkaši ili rukometaši imaju blesavi naziv HEP. Što to znači? Ako ste na međunarodnim takmičenjima bolje da imate natpis neki: posjetite Hrvatsku, pa neka to bude kao hrvatski turistički proizvod. Što znači HEP, što znači PLINACRO ili nešto drugo ako igrate košarku u Brazilu. Napišite: VISIT CROATIA kao što ima …, a dobro, sve se to može staviti u zajedničku kasu pa onda imaš generalno brendiranje. A kažem to je sve stvar političke poruke.
Hvala lijepa. Sljedeće ćemo prijeći na pojedinačne rasprave i to je ona uvaženog Josipa Borića.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Zakonom o članarinama u turističkoj zajednici je zahvalna tema za raspravu. Vidim da baš i nije puno zainteresiranih, ali kad se malo dublje uđe u sustav članarina u turističkim zajednicama, to je vrlo interesantna tema jer činjenica jest da je ovaj zakon i prethodna Vlada mijenjala dva puta i to u puno većim smanjenjima: 15 posto 2014. godine i 20 posto 2015. godine. Za ovih 5 posto imamo gotovo 40 postotno smanjenje u tri godine jednog nameta koji se naziva parafiskalni s obzirom da ga plaćaju oni koji posluju, poduzeća, mala poduzeća, veća, plaćaju ga i mali iznajmljivači, plaćaju ga hoteli, znači svi oni koji se na neki način dotiču samog turizma u svom poslovanju. Kad govorimo o ukupnim prihodima po ovoj osnovi govorimo od 220 milijuna kuna, znači da bi ovih 5 posto olakšanja iznosilo negdje na nivou godine između 10, 11 milijuna kuna što nije beznačajno, međutim činjenica je da je i ova rasprava u vrlo kratkom vremenu pokazala da je pitanje turistički članarina u turističkim zajednicama nešto o čemu treba prići sveobuhvatno u smislu i nekih drugih zakona o kojima se bavi Ministarstvo turizma. Jer ova turistička članarina u dvije različite turističke zajednice ima dva različita ostvarenja. U turističkim zajednicama malih općina i gradova ili malih destinacija na obali, ona je gotovo beznačajna u smislu učinka, međutim u turističkim zajednicama velikih gradova kao što je Zagreb, Rijeka, Split, Zadar, Šibenik, Dubrovnik itd., ona ima dosta velik utjecaj. Tako da recimo 5 posto u mojoj turističkoj zajednici iz koje ja dolazim učinak je možda 7 tisuća kuna. Ali u Turističkoj zajednici Grada Zagreba to je 3 milijuna kuna. To nije malo i nije beznačajno. Tako da priča o turističkim zajednicama ne može stajati samostalno, tj. članarinama i zaista je vrijeme da Ministarstvo turizma se uhvati u koštac i sa pričama o boravišnoj pristojbi pa da vidimo što možemo u tom odnosu učiniti. Jer prihodi recimo iz boravišne pristojbe u mojoj turističkoj zajednici iznose 80 posto svih prihoda. Prihodi turističke članarine u Turističkoj zajednici Grada Zagreba iznosi skoro 90 posto, a boravišne pristojbe svega 10 posto. Znači, ti odnosi su malo poremećeni i s tim odnosima treba vješto upravljati da bi znali gdje ćemo učiniti pozitivan iskorak, a gdje ćemo učiniti negativan iskorak jer što čini prihode jedne turističke zajednice? Čine je boravišna pristojba, boravišna pristojba u nautičkom turizmu ako imamo zajednicu koja je na moru ili ima određene subjekte koji se bave nautičkim turizmom, čine ih turistička članarina, prihodi od proračuna možda općine, grada ili negdje iz nekih drugih proračuna županije ili države, prihode od nekih drugih aktivnosti i imaju onu stavku nekakvi ostali prihodio tu dolaze sponzorstva i sve ostalo, donacije itd. Rashodi su uglavnom više-manje svima jednaki i zakonom su gotovo i zadani. Tu dolaze rashodi za radnike, za poticanje razvoja turističke infrastrukture, manifestacije, razno raznih materijala koji svaka turistička zajednica sprema i svakako je onaj najteži zahvat ili ono što moraju svaka turistička zajednica dat 30% tih prihoda općini, gradu kojem dolaze ali samo iz boravišne pristojbe. Znači ako moja turistička zajednica mora dati 30% mora dati gotovo 700 tisuća kuna svojoj općini ako to treba činiti Turistička zajednica Grada Zagreba onda će dati 30% od onih 7 milijuna koje ima, znači negdje 2 milijuna Gradu Zagrebu. Mislimo da upravo o toj cjelini treba promatrati sve ovo jer recimo prihodi Turističke zajednice Grada Zagreba iznose 60 milijuna kuna od turističke članarine, 60 milijuna kuna. Prihodi od boravišne pristojbe prošloj 2015. njima su iznosili 7 milijuna i 700 tisuća kuna. Vidimo taj nesrazmjer u smislu važnosti boravišne pristojbe i članarine. U tih 60 milijuna tko je najviše uplatio po osnovi ovih davanja koje propisuje Zakon o članarinama u turističkim zajednicama. Najviše je uplatila trgovina na malo, vjerojatno tu spadaju trgovački centri i svi oni ostali koji se bave trgovinom, 26 milijuna u smislu vlastitih prihoda koji su vezani u djelu u kojem se bave s turizmom. Nakon toga ide informatika i komunikacije 23 milijuna kuna, vjerojatno su tu najvećim djelom uplatili teleoperateri svi oni koji se bave telekomunikacijama. Pa onda vrlo interesantno poslovanje nekretninama, znači sva poduzeća koja se bave prodajom ili kupnjom ili iznajmljivanjem nekretnina 8 milijuna kuna. Pa onda idu administrativne i pomoćne uslužene djelatnosti sa 4,5 milijuna kuna čisto da znamo udjele kad govorimo o PDV-u i ugostiteljskim uslugama da ne govorimo o tome koliko tko prijavljuje i koliko tko ostvaruje prometa a vidimo vrlo brzo članarina pokazuje što se događa i u tom sektoru. Kad govorimo recimo o mom gradu, Gradu Rijeci sličan vam je odnos jer tamo je recimo turistička članarina za 2015. iznosila 7 milijuna i 119 tisuća kuna a prihodi od boravišne pristojbe svega 1 milijun i 290 tisuća kuna. Znači veliki gradovi tu možemo zaključiti ovise u velikom djelu od njihove turističke zajednice o prihodima iz turističkih članarina. Zato kažem da je pred ovom Vladom jedan veliki posao posebno u ministarstvu turizma, osim toga mi smo to i najavili kroz program kojeg smo predstavili u izborima a to je da ćemo se uhvatiti u koštac i s pitanjima samog ustroja turističkih zajednica jer to je nešto što konačno moramo riješiti. S obzirom na mnoge priče koje se pojavljuju posebno u kontinentalnom djelu turizma o mogućnostima financiranja tih turističkih zajednica, njihove mogućnosti opstanka i tome što one mogu ostvariti u svom radu. Drugo je pitanje svakako pitanje o Zakonu o boravišnoj pristojbi jer gledajući sve ove podatke ja vrlo lako mogu zaključiti da samo podizanje boravišne pristojbe za 0,50 lipa ili 0,30 lipa mi vrlo lako u mnogim, najvećem broju turističkih zajednica možemo nadomiriti ovaj iznos pa da u potpunosti ukidamo članarinu u tim turističkim zajednicama ili pitanje turističkog zemljišta. To je ono što je priča svih priča ako želimo razvijati turizam u slijedećih desetak godina jer tu ima zaista mnogo neriješenih odnosa. I naravno četvrto je, a ona je obuhvatila sve ovo, Strategija razvoja turizma u RH u razdoblju 2015. – 2020. Mislim pa i onda sa projekcijama do 2025. posebno u djelu investicija, pa ponovno investicija to je nešto što nam zaista treba a onda razvoj kontinentalnog turizma i ostalih oblika turizma prije svega zdravstvenog turizma koji se pojavljuje kao prostor unutar kojeg se može turizam kažem razvijati i to može biti dodana vrijednost hrvatskom turizmu uz sve ovo što sada imamo. Turistička članarina dira i dio obiteljskog smještaja tj. malih iznajmljivača ili popularnog Zimmer frei. Mi imao 40 tisuća malih iznajmljivača ako sam to dobro uhvatio koji raspolažu sa negdje oko 400 tisuća smještajnih jedinica. I to je kategorija kojoj ova Vlada mora posvetiti punu pažnju jer tamo postoji veliki prostor za napredak u razvoju turizma u smislu kvalitete koja će se nuditi i u smislu cijena i u smislu sadržaja koji mogu ponuditi. Međutim, upravo i ti mali iznajmljivači imaju možda i najviše primjedbi na ovaj zakon ili na ovu članarinu jer je plaćaju a praktički od nje nemaju apsolutno ajmo reći ništa. I tu su najveći prijepori u odnosu malih iznajmljivača sa turističkim zajednicama jer su njihovi zahtjevi uvijek idu u smislu da traže određene i infrastrukturne aktivnosti ali i uređenje samih mjesta u kojima ljudi borave u uređenju usluga koje se pružaju na razini određenih destinacija. Tako da uz ono što oni plaćaju paušalni porez, boravišnu pristojbu također paušalno ovaj treći prihod, to je reći dio kojeg oni plaćaju i pokušavaju shvatiti što od svega toga mogu dobiti. Ono što je trenutačno u toku su izmjene Zakona o HRT-u i tu ću vas zamoliti da se aktivno uključite. Postoji jedan parafiskalni namet koji je uveden kroz izmjene Zakona o HRT-u a to su sezonske pretplate za RTV prijamnike koje stvaraju na tržištu nered tj. imamo dvostruku sudsku praksu gdje je u jednom djelu Hrvatske se presuđuje u korist malih iznajmljivača a u drugom djelu Hrvatske na drugim sudovima se presuđuje u korist HRT-a. To treba razriješiti i mišljenja sam da treba izjednačiti taj dio zakona sa zakonom tj. sa praksom koja vrijedi u Gradu Zagrebu. Ako u Gradu Zagrebu imate kuću sa 10 TV prijamnika ili 10 stanova vi plaćate jednu pristojbu, ako to imate na obali onda plaćate 1, 2 ili čak 3 ovisi o broju prijamnika koje imate. I tu dolazi do velikih problema i molio bih vas da se uključite u to aktivno i da tražite izmjenu tog članka. Evo to je moj doprinos ovoj raspravi. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog Antona Klimana. Izvolite.
Uvaženi kolega Borić, dobro ste detektirali te probleme. Ali ja bih samo htio upozoriti na jednu situaciju da nije problem koliko grad Zagreb dobije novaca, nego na koji način dobije, koja je raspodjela u pitanju. Dakle, radi se o tome da, podsjetit ću vas iz prijašnje rasprave. Dakle, od ukupno 6 milijuna i 41271 HT što je uplatio ukupno, odnosno ubrao i uplatio na račune turističkih zajednica 6 milijuna i 9 tisuća je uplatio Zagrebu. VIP od 3 milijuna 117 uplatio je 3 milijuna 102 Zagrebu. Dakle, TELE2 je cijeli iznos od milijun i 657000 uplatio gradu Zagrebu. Croatia Airlines od milijun i 266 tisuća uplatio je skoro sve jedino Dubrovniku 15000 kuna, molim vas lijepo. Dakle, o tome se radi. INA odnosno Hrvatska televizija je 31% prihoda uplatila gradu Zagrebu. Tu je ključ problema. Ne tko koliko ima nego način na koji je to dobio. Spomenuli ste boravišni pristojbu da bi je trebalo povećati da bi uspjela amortizirati ovaj manjak. Dakle, ja sam za svog kratkog mandata pokušao na kraju imati jednu raspravu sa svim sudionicima u turističkom prometu Republike Hrvatske, dakle sa udrugama. Međutim, sa svima smo uspjeli dogovoriti priču samo sa hotelijerima nismo. I nisam htio u jednom tehničkom mandatu silovati moj potpis da dignemo boravišnu pristojbu za koju smatram da je nasušno potrebno da je podignemo zbog toga što imamo najnižu boravišnu pristojbu u okruženju. Čak Bosna i Hercegovina ima na razini 10 kuna, a mi imamo 7 kuna. Imali smo mi izmjene boravišne pristojbe, ali znate kako? Na manje. Bila je jedan euro pa smo je smanjili na okruglo, dakle 7 kuna. I još jedna situacija to bih volio reći turističke agencije. One najviše dovedu ljudi, dakle turista u Republiku Hrvatsku. Ali mogu sudjelovati u kreiranju turističkog prometa samo putem članarina. Zašto? Vi dovedete gosta u turističku destinaciju, on ode u hotel, tamo se naplati boravišna pristojba. Oni dobiju pravo na sudjelovanje u kreiranju turističkog prometa, a često zbog malog iznosa članarine turističke agencije ne mogu sudjelovati u tome. To treba mijenjati.
Hvala. Kolega Borić će odgovoriti. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Kliman, slažem se sa vama i nije problem. Ja nisam iznosio prihode Turističke prihode grada Zagreba kao problem, nego da vidimo što stvara ovaj zakon u prihodima turističkih zajednica velikih gradova i što stvara u prihodima turističkih zajednica malih općina, gradova ili obalnih ili otočnih turističkih zajednica jer je to veliki nesrazmjer, veliki je nesrazmjer. I tu je prostor unutar kojeg treba djelovati po meni Ministarstvo turizma. Znači, ako je potrebno da njima ostanu i da će to funkcionirati nek' ostanu turističke članarine u velikim gradovima, ali onda ih negdje drugdje kažem u potpunosti ukinimo jer oni ne stvaraju nikakav praktički utjecaj preveliki. Ja znam da je sto tisuća kuna možda u mojoj turističkoj zajednici velika stvar. Ali ako ih možemo nadomiriti iz nekih drugih prihoda, iz boravišne pristojbe koja će biti 50 lipa veća nego sada mi smo sve riješili. Apsolutno smo onda svim tim malim gospodarstvenicima koji tamo nešto rade oslobodili nekih 100 tisuća kuna, a ti si svoje prihodu ili razliku koju ćeš izgubiti dobio kroz boravišnu pristojbu. I ne samo toliko, za 50 lipa dobili bi puno više od sto tisuća kuna. Zato kažem, Zagreb je veliki grad i sportska natjecanja koja se pojavljuju u Zagrebu svima nam služe i na čast i na zadovoljstvo. I ne možemo reći da ova turistička zajednica ne financira ne znam Snježnu kraljicu, sada i advent, pa onda brojne priredbe koje se događaju u razno raznim sportovima itd. To je njihova i zadaća i promocija i oni to i rade, njihovi financijski planovi svih turističkih zajednica su vani. Međutim, evo mislim da smo i kroz ovu raspravu poručili Ministarstvu turizma što očekujemo. Znači jedno totalno redefiniranje svih zakona u smislu i prihoda pomoću kojih se financiraju turističke zajednice, ali i olakšanja gospodarstvenicima, malim iznajmljivačima, a onda da možemo imati cjelovitu reformu tog sustava i da znamo što ćemo raditi sljedećih desetak godina u tom dijelu s čime se uvijek hvalimo, a turizam je zaista grana sa kojom se želimo pohvaliti. Hvala lijepa.
Završno će nešto nam reći uvaženi državni tajnik u Ministarstvu turizma Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem se i svima vama koji ste konstruktivno sudjelovali u raspravi po ovoj temi. Moram reći da ste otvorili dosta pitanja koja su naravno aktualna što se tiče turizma, ali prvo o samoj mjeri. Doista nije riječ o nekoj reformi sveobuhvatnoj, nego je riječ o mjeri kao što je rekao gospodin Kliman. Dakle, spomenuo je mjeru a naravno u sklopu reformske politike koja se odvija na razini Vlade i kroz brojne resore, zapravo kroz sve resore. Ta mjera će ipak značiti rasterećenje gospodarstva za desetak milijuna kuna što nije neki veliki iznos kad gledamo, ali svakako može biti značajan u manjim gospodarskim subjektima. Evo u tom smislu i naravno to je jedan od naših ciljeva bio. Međutim, ovdje se otvorilo pitanje od zakona, izmjena Zakona o turističkim zajednicama i izmjene Zakona o boravišnoj pristojbi. Apsolutno je potrebno izmijeniti oba dva zakona. Ja sam to i u svom uvodnom dijelu i najavio za prvi kvartal 2017. godine i vjerujem da ćete i vi saborski zastupnici dati svoj prilog što boljem donošenju ova dva zakona kako bismo doista na prave načine regulirali i jedno i drugo područje. Posebno mi se ovaj dio koji se odnosi na Zakon o turističkim zajednicama, tu ćemo morati imati jednu širu raspravu i sa, naravno sa terenom, sa svim onima koji su direktno uključeni i sa županijama i gradovima i općinama i samim turističkim zajednicama jer mislimo da je došlo vrijeme da se taj sustav malo drugačije uredi. Što se tiče prihoda od članarine kolega Borić je bio tu vrlo slikovit. I ja moram reći naravno da smatramo i dijelimo također mišljenje da je riječ o nepravedno raspodijeljenim sredstvima jer velike kompanije, velika poduzeća ostvaruju svoje prihode na cijelom području Republike Hrvatske. Jedna od spomenutih tvrtki … odnosno telekomunikacijske kompanije ostvaruju prihode na cijelom području, a još najviše prihode upravo u turističkim mjestima tamo gdje dolaze turiste koriste roming. Tu su im najveći prihodi de facto. Naravno da nije pravedno da onda prihodi koji se ostvaruju u cijeloj Hrvatskoj, posebice u ovom dijelu turističkog Jadrana da se raspodijeli na način da je najveći dio tih sredstava uplaćen u gradu Zagrebu. Naravno da ćemo voditi brigu o tome da se pravednije raspodijeli, a sama činjenica kao što ste ukazali gospodine zastupniče Kliman da je boravišna pristojba u susjednoj BiH koja i nije baš neka razvijena turistička zemlja ako govorimo i uspoređujemo sa Hrvatskom ali je boravišna pristojba veća za značajan postotak. Kod nas je 7 kuna u njih je 10 kuna boravišna pristojba i dovoljno govori o potrebi da se i taj dio redefinira i naravno da je to jedan od prostora gdje možemo nadoknaditi ova smanjenja članarine koja će ići u budućnosti jer moramo se usklađivati sa europskom pravnom stečevinom. Evo također bilo je još dosta otvorenih pitanja koja se tiču i HRT-a, vodit ćemo računa o svim ovim prijedlozima i ja se zahvaljujem još jedanput svima vama na konstruktivnoj raspravi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Za repliku se javio uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi tajniče. U potpunosti se slažem s vama i samo sam htio još dodati znači da smo mi imali jednu sličnu priču, upravo se ticala toga da to je priča o porezu na dobit koji je u jednom vremenu bio najviše ostvarivan na području grada Zagreba i država je tada reagirala i uzela ga u potpunosti pred svoje, a pustila kroz porez na dohodak na neke druge stvari. Mislim da je ova priča slična i da taj problem moramo rješavati neovisno o tome što i prihodi od turističke članarine se raspoređuju između ostalog i za nerazvijene turističke zajednice tj. one koje imaju određenih problema u svom funkcioniranju u smislu financija. I kada pogledamo financijske planove turističkih zajednica, recimo samo grada Zagreba za 2015. imate kod njih višak od 20 milijuna kuna kojeg prenose u sljedeću godinu. Imate more ovih malih turističkih zajednica koje ne mogu apsolutno doći do određenih financijskih sredstava i zasigurno postoji prostor gdje to u Ministarstvu turizma mora pametno iskoristiti da se ta priča na nivou Hrvatske dobro raspodijeli i da onda … određenih aktivnosti koje želimo, posebno kontinentalni turizam ako ga želimo razvijati da ima određenu razinu prihoda. Evo samo sam to htio sugerirati ništa više. Hvala.
Hvala lijepa. Evo uvaženi državni tajnik.
Zahvaljujem. Slažem s vama sama raspodjela poreza na dobit bila je istovjetna kao što je sada slučaj sa članarinama, tako da se nadam da će neko od rješenja pratiti taj trag. Propustio sam reći nešto samo kratko o turističkom zemljištu kojeg ste i vi spominjali i ostali u raspravi, mi smo u ministarstvu formirali radnu skupinu koja će u dogovoru sa Ministarstvom državne imovine pripremiti jedan prijedlog izmjena i dopuna tog zakona, tako da se nadam da ćemo i slijedom toga tih izmjena moći ubrati i veća sredstva koja će i dalje doprinijeti razvoju turizma u RH. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu. Mi ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. A sutra ćemo početi sa radom u 9,30 i prvi zakon će biti Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju okvirnog sporazuma između Švicarskog saveznog vijeća i Vlade RH o provedbi Švicarsko-hrvatskog programa suradnje na smanjenju ekonomskih i socijalnih nejednakosti unutar proširenje EU, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 52. Hvala vam lijepo, ugodno popodne. SJEDNICA PREKINUTA U 16,04 SATI.
Sljedeći zakon je, sljedeći Konačni prijedlog zakona je o izmjenama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 61. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama. Molim uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 90 glasova za, 16 suzdržanih i 1 protiv donesen Zakon o izmjenama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama.