Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani zastupnici. U ime matičnog radnog tijela Odbora za gospodarstvo, a na prijedlog predsjednika Vlade RH jučer je zasjedao Odbor za gospodarstvo, te smo raspravili Prijedlog o imenovanju gospođe Martine Dalić, potpredsjednice Vlade RH za obavljanje dužnosti i ministrice gospodarstva, poduzetništva i obrta. Tu je došlo samo do promjene imena u samom nazivu ministarstva, te gospodina Gorana Marića za obavljanje dužnosti ministra državne imovine. To je novo ministarstvo hrvatske Vlade. Odbor je raspravio prijedlog, te je sa sedam glasova za i dva glasa suzdržana, znači nitko u odboru nije bio protiv, donio prijedlog. Toliko.
Zahvaljujem predsjedniku Odbora za gospodarstvo. Sukladno članku 119. stavka 11. Poslovnika o ovim prijedlozima ne vodi se rasprava na plenarnoj sjednici. Naglašavam da člankom 252. Poslovnika određuje da je za iskazivanje povjerenja članovima Vlade potrebna natpolovična većina svih zastupnika 76 zastupnika. Dajem na glasovanje Prijedlog za iskazivanje povjerenja doktoru znanosti Martini Dalić, potpredsjednici Vlade RH i za obavljanje dužnosti ministrice gospodarstva, poduzetništva i obrta. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Sa 80 glasova za, 12 suzdržanih i 19 protiv, iskazano je povjerenje Martini Dalić. … [[Pljesak.]] potpredsjednici Vlade RH za obavljanje dužnosti ministrice gospodarstva, poduzetništva i obrta. Čestitam. Sljedeća točka je: - Prijedlog za iskazivanje povjerenja doktoru znanosti Goranu Mariću za obavljanje dužnosti ministra državne imovine. Predlagatelj je predsjednik Vlade RH Andrej Plenković. Sukladno članku 119. Poslovnika Hrvatskog sabora rasprava je provedena na sjednici Odbora za gospodarstvo. Izvješće odbora primili ste na klupe. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Sukladno članku 119. stavka 11. Poslovnika o ovim prijedlozima ne vodi se rasprava na plenarnoj sjednici. Naglašavam da člankom 252. Poslovnika određuje da je za iskazivanje povjerenja članovima Vlade potrebna natpolovična većina svih zastupnika 76 zastupnika. Dajem na glasovanje Prijedlog za iskazivanje povjerenja doktoru znanosti Goranu Mariću za obavljanje dužnosti ministra državne imovine. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 83 za, 17 suzdržanih i 12 protiv, iskazano povjerenje Goranu Mariću za obavljanje dužnosti ministra državne imovine. Čestitam. … [[Pljesak.]] Naglašavam da su ministrica i ministar već dali prisegu kao članovi Vlade, budući su i do sada bili članovi Vlade. Poštovana ministrice, poštovani ministre čestitam na iskazanom povjerenju, želim da uspješno obavljate časnu i odgovornu dužnost.
Predsjedniče Sabora hvala. Tražimo stanku u ime kluba HNS-a. Bila je određena inicijativa objedinjene rasprave ovih poreznih zakona, predlažemo stanku za klub u trajanju od 20 minuta da pokušamo se dogovoriti sa ostalim predsjednicima klubova da li možemo vezati neke točke za raspravu i u koliko da da onda se usuglasimo oko toga.
Hvala. Zastupnik Sinčić.
Hvala vam predsjedniče Sabora. Ja vas samo molim, vas i cjelokupno predsjedništvo da se ubuduće ne mijenja 5 minuta prije. Ovo nije prvi put nego deseti puta, dakle totalan koncept sjednice, da se stignemo pripremiti. Hvala.
Zastupnik Sinčić moram odgovoriti da sve se radi u skladu sa Poslovnikom i isto tako u trenutku kada započinje rad plenarne sjednice postoji mogućnost da se dodaju točke dnevnog reda i uvijek imate mogućnost iznijeti primjedbu ukoliko to po vama ne odgovara. Izvolite gospodine Demetlika. Ne. Ispričavam se. Stanka od 20 minuta. STANKA U 9,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,30 SATI]] Nastavljamo s radom sjednice. Zastupniče Batinić.
Hvala predsjedniče. Evo ja predlažem da pošto smo bili na sastanku prošireno Predsjedništvo da vi izvijestite kolege saborske zastupnice i zastupnike o dogovoru.
Hvala. Na sastanku proširenog Predsjedništva gdje su bili predstavnici ili predsjednici svih klubova zastupnika dogovoreno je da će postojati objedinjena rasprava po pitanju paketa poreznih zakona i to na način da prvi dan ide rasprava po klubovima i za svaki klub po 20 minuta, tako da će danas trajati rasprava samo iznošenja stajališta klubova saborskih zastupnika. Sljedeći dan će biti pojedinačna rasprava također na objedinjeni način cijeloga paketa poreznih zakona. Treći dan će biti nastavak te pojedinačne rasprave i završne riječi klubova u trajanju od 10 minuta. Dakle, danas će biti u trajanju od 20 minuta stajališta klubova, treći dan završna riječ u trajanju od 10 minuta i sve na objedinjenu raspravu cijelog paketa poreznih zakona. Hvala svim saborskim zastupnicima i svim predstavnicima klubova. Naravno ono što moram odmah u ovom trenutku i izvijestiti. S ovim ćemo iscrpiti prvi dio reda konstituirajuće sjednice. Nastavljamo sa novom sjednicom u srijedu sljedeću gdje će biti i aktualno prijepodne. Sada bih se vratio na dnevni red. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, molim vas nisam čuo koliko će trajati pojedinačna rasprava s obzirom da pojedinačno raspravljamo ukupno 16 zakona ako se ne varam, a ako je to 10 minuta onda je to potpuno premalo, odnosno jako premalo.
Ono što smo predložili traje pojedinačna rasprava cijeli dan sljedeći i isto tako nastavak pojedinačne rasprave treći dan, tako da će trajanje će biti po Poslovniku osim ukoliko ne bude danas isto tako na širem Predsjedništvu dan drukčiji prijedlog. Ukoliko će biti dan drukčiji prijedlog mi možemo razmotriti, pa onda po potrebi ukoliko se bude šire Predsjedništvo složilo sa promjenom možemo taj dio i korigirati. Izvolite.
Pa mislim da bi bilo logičnije 15 minuta već kad je tako obiman sadržaj.
Hvala. Poštovane zastupnice i zastupnici, sukladno i prijedlogu Odbora za financije i državni proračun i u međusobnom dogovoru predstavnika klubova zastupnika nastavit ćemo rad objedinjenom raspravom paketa poreznih zakona. To su: 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, prvo čitanje, P.Z. broj 28, 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, prvo čitanje, P.Z. broj 18, 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, prvo čitanje, P.Z. broj 19, 4. Prijedlog zakona o porezu na dohodak, prvo čitanje, P.Z. broj 23, 5. Prijedlog zakona o porezu na promet nekretnina, prvo čitanje, P.Z. broj 16, 6. Prijedlog zakona o lokalnim porezima, prvo čitanje, P.Z. br. 17, 7. Prijedlog zakona o poreznoj upravi, prvo čitanje, P.Z. br. 22, 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, prvo čitanje, P.Z. br. 25, 9. Prijedlog Općeg poreznog zakona, prvo čitanje, P.Z. br. 24, 10. Prijedlog zakona o administrativnoj suradnji u području poreza, prvo čitanje, P.Z. br. 26, 11. Prijedlog zakona o upravnim pristojbama, prvo čitanje, P.Z. br. 29. 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznom savjetništvu, prvo čitanje, P.Z. br. 30, 13. Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama, prvo čitanje, prijedlog zakona br. 27, 14. Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na motorna vozila, prvo čitanje, P.Z. br. 20, 15. Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi, prvo čitanje, P.Z. br. 21. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Materijal je dostavljen u pretince. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Ministar Zdravko Marić, ministar financija. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena gospođo potpredsjednice, gospodo potpredsjednici, dame i gospodo saborski zastupnici. Evo pred nama je kako i sami kažemo paket, ili prijedlog 15 zakonskih prijedloga koji se tiču poreznog sustava Republike Hrvatske. Ja ću uvodno iskoristiti priliku i reći nekoliko stvari koje su dijelom i mnogima od nas i svima nama dobrim dijelom poznate ali ipak smatram da je potrebno to ukazati jer kako međunarodna zajednica a tako i domaća javnost, kako stručna, tako i opća cijelo vrijeme i proteklih godina ukazuje na određene nelogičnosti, neekonomičnosti i nesavršenosti ako hoćete hrvatskog poreznog sustava. Ključne analize, ključne sugestije, ključne primjedbe se tiču prije svega visokog poreznog opterećenja, s druge strane dosta složenog i u konačnici skupog poreznog sustava koji onemogućuje ili dosta otežava rad porezne administracije a onda zapravo još i važnije poduzetnika i građana. U isto vrijeme identificiran je preveliki broj različitih izuzeća oslobođenja, olakšica, svega onoga što sigurno je u samom trenutku uvođenja i predlaganja i usvajanja imalo jednu dobru namjeru ali se uvijek postavi pitanje je li u konačnici uspostavilo onu prvotnu zadaću koja se od nje očekivala. Također identificirana je jako visoka razina porezne nestabilnosti, prečeste promjene poreznih zakona i propisa koji zapravo stvaraju jedan osjećaj nestabilnosti koja odvraća kako postojeće poduzetnike a tako i one nove na poduzimanje investicijskih i inih gospodarskih aktivnosti. To su u konačnici glavni razlozi zašto se krenulo u jedan ovako veliki sveobuhvatni projekt reforme poreznog sustava. Daljnja segmentiranost i takav pristup poreznom sustavu i reformi poreznog sustava da se i dalje parcijalno gledaju pojedini segmenti poreznog sustava vodilo bi samo i utjecalo bi još na dodatnu nestabilnost i u konačnici neuravnoteženost poreznog sustava kao cjeline. S time u svezi, i iz tog razloga ja osobno kao ministar financija u prošlom sazivu Hrvatskoga saziva i Vlade, u skladu sa svojim ovlastima, donio sam odluku o formiranju stručne radne skupine koja će u konačnici raditi i radila je na prije svega analizi postojećeg poreznog sustava ali isto tako kao plod i rezultat te analize iznjedriti određene prijedloge, rješenja, sugestije, u konačnici ono sve skupa što danas mi ovdje imamo ispred sebe u klupama, odnosno o čemu ćemo voditi raspravu idućih dana i tjedana. Od samog početka jasno su postavljeni osnovni ciljevi porezne reforme, to je prije svega porezno rasterećenje kako poduzetnika tako i građana. To je jedan od ključnih elemenata dizanja konkurentnosti hrvatskog gospodarstva a kao jedan važan impuls gospodarskom rastu te isto tako stvaranju i otvaranju novih radnih mjesta, izgradnja socijalno pravednijeg poreznog sustava ali u konačnici i općenito društvenog poretka. Stabilan, održiv i jednostavan porezni sustav je također jedan od ključnih elemenata kojima smo se vodili od samog početka u ovome velikom poslu. Ne možemo zanemariti niti našu poreznu administraciju i sva ona tijela koja su usko vezana uz naplatu poreza i svih davanja prema državi da se na ovaj način pojeftine i pojednostave procedure koje će u konačnici značiti bolju uslugu, porezna uprava i sve vezane ustrojstvene jedinice kako Ministarstva financija tako i drugih tijela državne uprave koji će biti servis građanima i poduzetnicima a nikako sama sebi svrha, u konačnici pružanje pravne sigurnosti, veće pravne i porezne sigurnosti poreznim obveznicima. I dozvolite mi da kažem i kao ministar financija ali i općenito sigurno uzimajući u obzir fiskalne mogućnosti i ni u kojem slučaju dovodeći u pitanje fiskalnu održivost hrvatskih javnih financija. Dame i gospodo dozvolite mi obzirom naravno i na ograničenost mog uvodnog izlaganja da predstavim ovih 15 prijedloga od kojih je 7 novih zakonskih prijedloga, 8 su izmjene i dopune. U kratkim crtama probam izvući ono što je možda u ovom trenutku i naj, neću reći najzanimljivija ali možda najupečatljiviji niz promjena ali vi dobro sami znate, čitali ste prijedloge, doduše u dosta kratkom roku ali svejedno uvidjeli ste ima čitav niz promjena i komentara koje ćemo naravno danas u okviru rasprave po klubovima, a poslije u okviru pojedinačne rasprave već u ovom provom čitanju siguran sam puno toga identificirati i konstruktivno raspraviti. Krećemo sa prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Ključne odrednice naravno vežu se redizajna i promjena koje se događaju poglavito u segmentu snižene stope poreza na dodanu vrijednost one postojeće od 13% gdje prema ovome prijedlogu dakle u tu stopu sa 25% na 13% idu slijedeće proizvodi odnosno usluge to su dječje sjedalice za automobile, isporuka električne energije, javna usluga prikupljanja miješanog komunalnog otpada, isporuke urni i ljesova, isporuke sadnica i sjemenja, isporuka gnojiva i pesticida te drugih agrokemijskih proizvoda te stočna hrana. U isto vrijeme sa 13% na 25% odnosno možemo reći da se snižena stopa od 13% više ne primjenjuje na usluge u ugostiteljstva što podrazumijeva usluge pripremanja hrane i obavljanja usluge prehrane ugostiteljskim objektima te pripremanje i usluživanje bezalkoholnih pića i napitaka, vina i piva u tim objektima te isporuke bijelog šećera od trske i šećerne repe koji se na tržište stavlja u kristalnom obliku. Postoji nekoliko promjena koje predlažemo i koje su sadržane u ovom zakonskom prijedlogu a za koje punu implementaciju uz naravno glasovanje vas odnosno Hrvatskog sabora trebamo dobiti i prethodnu suglasnost za punu implementaciju od Europske komisije. To su tzv. sten still klauzule obzirom da su bile na snazi u trenutku kada je Hrvatska, RH kada je pristupala formalno članstvu odnosno pristupala formalno EU. Dakle, tu se prije svega odnosi na odbitak 50%tnog pretporeza za nabavu ili najam te povezane usluge kod osobnih automobila i drugih sredstava za osobni prijevoz čija vrijednost ne prelazi 400 tisuća kuna, te povećanje praga za ulazak u sustav PDV-a s postojećih 230 tisuća na 300 tisuća. Kako bi se poreznim obveznicima koji imaju pravo na odbitak pretporeza povećala likvidnost pri uvozu će se primjenjivati obračunska kategorija isključivo za određene strojeve i uređaje, dakle stimuliramo investicijsku aktivnost na ovaj način. Drugi prijedlog je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit. Ključna izmjena i najjača poruka ovog prijedloga zakona izmjena i dopuna je zapravo snižavanje opće stope poreza na dobit sa 20% na 18% s tim da prepoznajemo i mislim da ćete svi skupa se prepoznati da u cjelokupnom paketu porezne reforme poglavito segment malog i srednjeg poduzetništva, obrtnika, poljoprivrednih proizvođača svih onih koji imaju godišnje promete do 3 milijuna kuna je posebno prepoznata i na neki način dosta postoji stimulativnih mjera za njih i u tom segmentu. U porezu na dobit za njih, dakle ponavljam za taj segment gospodarstva i poduzetnika do 3 milijuna kuna prometa godišnjeg njihova stopa poreza na dobit bi išla na 12%. Ukida se porezna olakšica za reinvestiranu dobit dok se zadržavaju olakšice za istraživanje i razvoj te naravno olakšice za prvu skupinu potpomognutog područja te Grad Vukovar po umanjenoj stopi od 50%. Uvodi se mogućnost paušalnog oporezivanja gospodarske djelatnosti neprofitnih organizacija pod naravno uvjetom da nisu obveznici PDV-a. Tu se između ostalog već u prvom evo u mom izlaganju prvi element gdje vidite jednu poveznicu kada govorimo o sveobuhvatnoj i cjelovitoj reformi jer određene korekcije u pojedinom pojedinačnom poreznom obliku imaju svoje reperkusije i imaju poveznice na ostale porezne oblike. Za male porezne obveznike, dakle opet ove do 3 milijuna kuna godišnjeg prometa propisuje se mogućnost da nakon utvrđivanja računovodstvene dobiti izvrše korekciju novčanih tijekova te utvrde poreznu osnovicu prema novčanom načelu. Dakle to je ono što smatramo da se kroz ove izmjene i dopune daje potpuna fleksibilnost upravo tim malim obveznicima poreza na dobit gdje oni sada ako gledamo iz segmenta obrtnika u ovom trenutku prema postojećim zakonskim propisima imaju mogućnost optiranja između poreza na dohodak i poreza na dobit. Sada u ovom trenutku imaju potpunu fleksibilnost, dakle govorimo o situacijama i slučajevima kada iz određenih razloga koje nažalost ne možemo regulirati naravno poreznim propisima ali recimo nisu uspjeli naplatiti sva svoja potraživanja država sada na ovaj način njima daje maksimalnu fleksibilnost. Za ta nenaplaćena potraživanja im se ne utvrđuje računovodstvena dobit nego im se daje mogućnost da im se dobit utvrđuje prema novčanom tijeku odnosno prema novčanom načelu i u konačnici ne stvara dodatnu presiju na ono što u tom trenutku imaju kao problematiku. Kao jednokratna mjera u 2017. godini daje se mogućnost kreditnim institucijama da kao porezno priznati rashod utvrde iznos otpisa tzv. loših kredita na engleskom non preforming loans kako se vode i kako su utvrđeni u skladu s odlukom o klasifikaciji plasmana izvan bilančnih obveza kreditnih institucija HNB-a. Taj otpis se daje samo tijekom 2017., on je konačan i u konačnici kao takav se jedino može iskoristiti u obliku i u smislu ovoga zakona. Dakle ključna odrednica i ključni termin u tom priznavanju je ovaj termin konačan otpis. Pojednostavlja se postupak i otpisa potraživanja ukoliko je riječ o dugovima male vrijednosti za sve obveznike jer nisu samo kreditne institucije te koje imaju nenaplaćenih potraživanja nego i broji hrvatski poduzetnici. U slučajevima kada se poduzimaju određene mjere za naplatu pri čemu se naravno utvrdi nemogućnost naplate. Poglavito su to slučajevi kada su troškovi pokretanja određenih postupaka naplate bilo putem ovrhe, bilo putem stečaja i sličnih u konačnici obzirom na visinu troškova završe da su i viši odnosno skuplji od samih potraživanja u konačnici koja se tim postupkom pokušavaju naplatiti. Povećava se iznos porezno priznatih rashoda s osnove reprezentacije te se utvrđuju u iznosu od 50% i jedna velika stvar koju mi osobno smatramo u Ministarstvu financija je da se i na ovaj način daje vrlo jasna poruka da Porezna uprava i porezna administracija i sve službe Ministarstva financija će nastojati biti između ostalog i na terenu u obliku savjetodavnih usluga. Dakle, predviđa se mogućnost sklapanja prethodnih sporazuma o transfernim cijenama. Transferne cijene nisu problematika samo velikih hrvatskih poduzetnika nego i brojnih drugih koji imaju nekoliko svojih trgovačkih društava i povezanih osoba. I jednostavno na taj način transparentnije u konačnici dajemo sustav tih cijena. Što se tiče Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima tu se usklađuje najniža mjesečna osnovica za obračun doprinosa s minimalnom plaćom na način da se koeficijent za obračun najniže mjesečne osnovice za obračun doprinosa povećava sa 0,35 na 0,38. Jako važna ili jedna od važnijih također izmjena u ovom Zakonu o doprinosima tiče se kategorije drugog dohotka. Dakle, ukida se izuzeće i mogućnost neplaćanja doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje, odnosno sve kategorije hrvatskih građana koje ostvaruju kategoriju drugog dohotka prema ovom prijedlogu bi bile u obvezi plaćanja doprinosa za mirovinsko i zdravstveno. Međutim, djelujemo stimulativno na ovu kategoriju i ti doprinosi se umanjuju za 50%. Dakle, mirovinsko osiguranje 10Ž%, a zdravstveno 7 i pol. Prijedlog zakona o porezu na dohodak kao četvrti u nizu prijedloga i sami vidite, dakle da nisu izmjene i dopune obzirom na količinu izmjena. Išli smo sa kompletno novim zakonom. Ono što je ključna odrednica, dakle osnovni osobni odbitak onaj neoporezivi dio za sve kategorije hrvatskih građana nevezano na kojim područjima i kojeg statusa su se diže na 3800 kuna. Mijenjaju se i naravno posredno i koeficijenti osobnog odbitka za uzdržavane članove i poglavito za djecu i kroz njihove promjene mislim da ćete i sami prepoznati da se djeluje dosta i puno više stimulativnije u smislu tretiranja poglavito obitelji sa djecom jednom, a onda … [[Govornik se ne razumije.]] još više sa dvoje i troje a i tako i dalje obzirom da se kumulativno zbrajaju ti iznosi osobnih odbitaka za djecu. Propisuje se utvrđivanje dohotka kao godišnjeg dohotka i kao konačnog dohotka. Godišnji dohodak u njega upadaju, odnosno se uvrštavaju dohodak od nesamostalnog rada, dohodak od samostalne djelatnosti tzv. drugi dohodak. Godišnji dohodak se utvrđuje putem Godišnje porezne prijave ili posebnog postupka kojeg Porezna uprava radi po službenoj dužnosti. Godišnje porezne stope jesu 24 posto do visine godišnje porezne osnovice od 210 000 kuna što je na mjesečnoj razini 17 i pol tisuća, te 36% na godišnju poreznu osnovicu iznad 210 tisuća, odnosno spomenutih mjesečnih 17 i pol. S druge strane imamo kategoriju konačnog dohotka. To su dohodci od imovine, kapitala i osiguranja koji se po osnovi tako ostvarenog dohotka, dakle ne mogu koristiti osnovni osobni odbici, odbici za uzdržavane članove ali se oni konačno oporezuju po stopi od 12% naravno uvećano za prirez ovisno o području na kojem se taj dohodak ostvaruje, odnosno na kojem je porezni obveznik. Umirovljenicima i za sve porezne obveznike sa potpomognutih područja i područja grada Vukovara predujam poreza na dohodak obračunavao bi se po istim stopama i poreznim osnovicama kao što sam spomenuo. Međutim, obveza bi se umanjivala za 50% za umirovljenike i za sve porezne obveznike na potpomognutim područjima prve kategorije i gradu Vukovaru. Ovdje moram vrlo jasno reći, naravno da će biti poveznica i u Zakonu o financiranju odnosno prije svega Zakonu o lokalnim porezima. Dakle, od prvog dana rada na ovoj problematici i cijelom paketu poreznih zakona nisu zanemareni i nije zanemarena činjenica da je zakon, odnosno da je prihod od poreza na dohodak izvorni prihod jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave. U ovom trenutku pred nismo uputili i šesnaesti prijedlog kao zakon, a to je Zakon o financiranju jedinice lokalne i područne samouprave koji ćemo u idućim tjednima i mjesecima testirati, on je izrađen i napravljena je jedna formula. Ali obzirom na također jednu poveznicu sa regionalnim razvitkom i pojedinim drugim ministarstvima napravit ćemo i još jednu dodatnu i izračune i testiranje po pitanju kriterija, indeksa razvijenosti i u konačnici doći sa takvim prijedlogom za primjenu 1.1.2018. U međuvremenu kao prijelazno rješenje 2017. mi ćemo obeštetiti i kompenzirati ovaj gubitak prihoda jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave izravnim transferima iz državnog proračuna što drugim riječima znači da je državni proračun taj koji podnosi sav teret ove porezne reforme tako i u ovom segmentu. Dakle, poruka je i sa ove govornice je svim čelnicima jedinica lokalne i područne samouprave da mogu krenuti i da krenu, odnosno da već su neki krenuli u procese planiranja proračuna za 2017. temeljem visine i razine prihoda od poreza na dohodak 2016. Dakle, nema gubitaka za njih. Prijedlog zakona o porezu na promet nekretnina, porezna stopa se smanjuje sa 5 na 4%, opća stopa uz ukidanje prava na oslobođenje od plaćanja poreza na promet nekretnine za građane koji kupnjom nekretnine rješavaju vlastito stambeno pitanje. Ali ovaj puta se odnosi samo na one koji kupuju tzv. rabljenu nekretninu. Vi dobro znate da nakon ulaska našeg u EU i nakon prijelaznog razdoblja od 1.1.2015. više nije moguće uopće koristiti tu olakšicu na kupnju nove nekretnine. S obzirom na razmjenu podataka između Porezne uprave i javnih bilježnica ukida se obveza prijave prometa od strane poreznih obveznika, te se porez utvrđuje po službenoj dužnosti. Žalba izjavljena na rješenje o porezu ne odgađa izvršenje rješenja. Pripadnost ovog poreza u potpunosti ide na tijela lokalne samouprave, dakle županije. Dakle, država se odriče ovih svojih 20% a obzirom na smanjivanje opće stope sa 5 na 4 to bi za njihove proračune praktički značilo neutralni efekt. Šesti zakon je Prijedlog zakona o lokalnim porezima. To je također novi zakon koji smo u potpunosti izdvojili iz Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Dakle, želja je pojednostaviti i transparentnije definirati koji su to porezni oblici, koji su prihodi kako gradova i općina, tako i županija. Sve ostaje, naravno ili velika većina toga ostaje kao ista ali ima i nekakvih izmjena pa dozvolite samo one najvažnije. Porezna nasljedstva i darove, prijava i stopa usklađuju se s porezom na promet nekretnina, dakle opća stopa sa 5 na 4 i sve ovo o čemu sam govorio o razmjeni podataka između Porezne uprave i javnih bilježnika. Porez na cestovna motorna vozila, od sada će se plaćati pri registraciji vozila. To s jedne strane osigurava maksimalnu naplatu u smislu ovog poreznog oblika, a u konačnici pojednostavljuje proces ne samo za poreznu administraciju županije, ali u konačnici i za porezne obveznike. I dan danas kod registracije vozila imamo element upravnog postupka kod recimo izdavanja onoga čuvenog i poznatog zelenog papira vezano za zaštitu okoliša. Ukida se plaćanje poreza na tvrtku ili naziv, te se uvodi tzv. jednostrani porez na nekretnine sa stupanjem na snagu 1.1.2018. Porez na nekretnine je supstitut komunalne naknade postojeće, ali uz jedne određene korekcije, da se uz postojeća tri kriterija, a to su kvadratura, to su zoniranja ako u gradu ili općini postoji taj element i namjena, da li se radi o stambenoj ili poslovnoj svrsi, uvode još dva dodatna kriterija, a to su kriterij dobi i kriterij stanja same nekretnine. S tim da odmah moram napomenuti, da nije naša intencija ni u kom slučaju trošiti dodatna sredstva i resurse na upravo ova dva kriterija jel onda bi to u konačnici značilo određenu kontradikciju jer ipak na ovaj način želimo pojednostaviti procese. Ono što je također važno za spomenuti, ukida se porez na kuće za odmor i spomenička renta, transformacijom tih poreza u ovaj jednostrani porez na nekretnine. I jako važna stvar za jedinice lokalne, područne (regionalne) samouprave, dakle gradove i općine, dakle skida se namjena ovoga poreza. Komunalna naknada je do danas prema postojećim zakonima namjenski prihod, on to više kao takav neće biti. Prijedlog zakona o Poreznoj upravi, cilj je stvaranje temelja za funkcioniranje Porezne uprave kao jedinstvene i samostalne upravne organizacije u sastavu Ministarstva financija koja na ekonomičan i efikasan način izvršava poslove iz svog djelokruga. U dijelu provedbe nadzornih aktivnosti ukazala se potreba za stvaranjem jedinstvene ustrojstvene jedinice nadležne za suzbijanje poreznih prijevara, te odvajanje navedenih funkcija od klasičnih postupaka poreznog nadzora. Mislim da ćete prepoznati kako i s ovom aktivnosti, tako i sa nekim drugima sigurno ideja da se u smislu organizacijske sheme Porezne uprave, a i njene horizontalne, a isto tako i vertikalne povezanosti da jedan dodatni stimulans u ekonomičniji odnosno u konačnici efikasniji i funkcionalniji rad porezne administracije. Automatizacija postupaka, promjenom poslova u odnosu prema građanima i uspostavom električne komunikacije s poreznim obveznicima, rasteretit će se poslovni procesi Porezne uprave, te će se preraspodijeliti ljudski resursi na druge značajnije poslove Porezne uprave, a u tom dijelu ne samo kao preduvjet ove porezne reforme, nego ću istaknuti kao preduvjet bilo koje porezne reforme, a i u konačnici ako i ne dolazi do poreznih izmjena sigurno je mjerenje porezne snage poreznih obveznika. Dakle, efikasna i učinkovita naplata poreznih prihoda i svih davanja države kako bi u konačnici ne samo ispunili obveze i potrebe javnih financija nego u konačnici imali socijalnu i inu pravednost i zaštitili naravno platiše, uredne platiše poreza. Osmi zakon je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom. Uvodi se obveza fiskalizacije za porezne obveznike koji obavljaju djelatnost od prodaje karata ili žetona u putničkom prometu. Međutim ima određena iznimka, to su prodaja karata ili žetona u linijskom lokalnom prometu, te prodaja karata ili žetona u zračnom, željezničkom i linijskom obalnom pomorskom prometu. To je jedan zahtjev koji je došao od Udruge prijevoznika koji se treba uzeti u obzir obzirom da im treba određeno vrijeme za prilagodbu. Od 1.7.2017. to je jedna od rijetkih i možda jedina izmjena koja se donosi unutar godine, ukida se mogućnost za paušaliste da izdaju račune iz knjige ovjerenih računa, te se za njih uvodi obveza fiskalizacije putem uređaja. Drugim riječima, oslobađamo i uzimamo u obzir zahtjev i preporuku upravo ove kategorije poreznih obveznika, ali naravno ako ne moraju voditi knjige onda u sustav fiskalizacije kao takvu moraju ići. Deveti je Prijedlog općeg poreznog zakona. Također novi zakon. Umjesto relativne i apsolutne zastare propisuje se jedinstveni rok zastare od šest godina. Na nastup zastare tijela su dužna paziti po službenoj dužnosti. Porezna uprava provesti godišnji sistemski ili sustavni otpis duga za koji je s 1. siječnja tekuće godine nastupila zastara prava na naplatu. Postupci nadzora provodit će se unutar roka od tri godine. Vrlo jasno ću i odgovorno reći ovdje da smo unutar stručne radne skupine upravo na ovu temu vodili brojne rasprave i sigurno da je bilo prijedloga da se i na ovom polju djeluje malo još, neću reći restriktivnije i konstruktivnije, ali u konačnici da dođe do određenih promjena. Smatramo da će ovo između ostaloga pomoći u rješavanju problematike daljnje nelikvidnosti i ne funkcionalnosti financijskog sustava u Hrvatskoj. Razrađuju se odredbe o dostavi elektroničkim putem koja je za poduzetnike već od ranije propisana kao obvezna. Deseti zakon je Prijedlog zakona o administrativnoj suradnji u području poreza. Ovdje vrlo kratka opaska, dakle jednostavno obzirom na naše brojne obveze usklađivanja sa zakonodavstvom i legislativom EU i drugih međunarodnih organizacija, mi ovaj zakon izdvajamo iz općeg poreznog zakona i na taj način u ovome posebnom zakonu u konačnici radimo te promjene i uskladbe. Dakle nećemo biti više svjedoci brojnih i prečestih promjena upravo stožernog poreznog zakona, a to je u konačnici Opći porezni zakon. Prijedlog zakona o upravnim pristojbama kao jedanaesti. Dakle postojeći zakon je neusklađen s direktivom EU o uslugama na unutarnjem tržištu u dijelu mogućnosti obavljanja svih postupaka pa time i plaćanja upravnih pristojbi u svim iznosima elektronički i na daljinu. Propisuje se plaćanje upravnih pristojba na propisani račun bez obzira na iznos upravne pristojbe, a iznimno se do 100 kuna iste mogu platiti državnim biljezima. Kako su određene institucije predvidjele plaćanje novih upravnih pristojbi ili nova oslobođenja od plaćanja upravnih pristojbi, potrebne su izmjene važećeg zakona s obzirom da je važeći zakon još iz 1996. godine, te s obzirom na broj promjena zakon se podnosi kao novi. Jedno od važnijih promjena, tarifa koja se do sada donosila kao dio zakona sada se mijenja u uredbu Vlade, te će se iznosi pristojbi iz nadležnosti pojedinih ministarstava uređivati i mijenjati uredbama kao fleksibilniji način. Dvanaesti zakon je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznom savjetništvu. To je još jedan u nizu zakona ili elemenata koji se tiče uskladbe sa direktivama EU. Dakle potreba za promjenom proizašla je iz neusklađenosti s direktivom iz 2006. godine o uslugama na unutarnjem tržištu. Ključne promjene su, važeći zakon ograničava porezne savjetnike na isključivo fizičke osobe ili osobe u javnim trgovačkim društvima za tu djelatnost te se izmjenama ukida ograničenje bilo kakvog pravnog oblika za pružanje ovih usluga. Ovim se zakonom ukida ograničenje prema kojem državljani EU mogu osnivati samo podružnicu za porezno savjetništvo a ne i drugi oblik sjedišta. Omogućiti će se uvođenje elektroničkih postupaka za podnošenje zahtjeva, izdavanje odobrenja, odnosno rješenja za obavljanje djelatnosti poreznog savjetništva u RH. Tri su zakona također i iz djelokruga carinske uprave, carinske službe Ministarstva financija. To su 13. zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama. Mislim da ćete prepoznati da smo kako u ovom tako i u ostalim zakonima iz djelokruga carinske službe također išli ne samo u djelokrug poreznog rasterećenja i korekcija u smislu veće porezne pravednosti ali isto tako poglavito u smislu administrativnog rasterećenja. Uvodi se institut male destilerije na koju se primjenjuje snižena stopa trošarine u visini od 50% od standardne stope, uvjet je godišnja proizvodnja od 2,5 tisuće litara rakije. To je sigurno pozitivan utjecaj na OPG-ove, na konkurentnost i njihovu održivost, na poljoprivrednike, zadruge i općenito naravno zapošljavanje u tom segmentu. Što se tiče administrativnog pojednostavljenja ukida se obveza podnošenja godišnjeg obrasca za obračun trošarine za male proizvođače jakog alkoholnog pića. Njih je ukupno 41 tisuća u Hrvatskoj. Olakšava se otprema vina u druge države članice EU u sustavu odgode plaćanja trošarina za male vinare a umjesto malih vinara administrativne formalnosti će vršiti carinska uprava u njihovo ime. Uvode se novi duhanski proizvodi, odnosno trošarine na proizvode poput e-tekućina i novih duhanskih proizvoda poput grijanih duhanskih proizvoda. 14.-ti je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na motorna vozila, modernizacija sustava oporezivanja motornih vozila sukladno trendovima u EU kako bi sustav postao efikasniji, predvidiviji i jednostavniji. Zadržava se model postojeći u smislu mješovitog sustava oporezivanja prema kojem se posebni porez utvrđuje na temelju vrijednosnog te ekološkog kriterija uz napomenu da u ovim izmjenama i dopunama isključivo se vodimo ekološkim kriterijem dakle emisijom ugljičnog dioksida, odnosno CO2. Kroz ovaj zakon smo nastojali biti također i stimulativni u smislu ne samo demografske obnove nego prepoznati kategoriju naših sugrađana odnosno obitelji sa više djece. Pa tako uvodimo umanjenje 50%-tno, odnosno 75%-tno umanjenje plaća na trošarine, posebnog poreza na motorna vozila za ona vozila sa 8 i 9 sjedala, sigurno za, znači govorimo o većim obiteljima. Što se tiče zadnjeg zakona, to je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi, on je na tragu izmjena koje se tiču i same porezne uprave a to je sigurno dakle pojednostavljenje procesa, bolja vertikalna i horizontalna poveznica i u konačnici veća funkcionalnost i sustavnost u funkcioniranju carinske službe. Dame i gospodo dozvolite mi evo u preostalih minutu i pol da probam sumirati svih ovih 15 zakona kroz njihove učinke fiskalne i makroekonomske. Dakle promatrano iz perspektive 2017. godine i promatrano statičkom perspektivom, dakle koliki je to gubitak za državni proračun, mi govorimo kada sve ovo skupa zbrojimo o neto efektu od 2 milijarde kuna. Efekt za hrvatske građane i hrvatske poduzetnike u smislu njihovog rasterećenja je i nešto veći seže i do razine od 2,5 milijarde jer se jedan dio tereta naravno prebacuje i na nerezidente odnosno strance u Hrvatskoj. Međutim ono što je također važno za spomenuti, iz statičke perspektive to su brojke kao neto učinak ovih 15 zakonskih promjena. Mi smo radili analize uzimajući u obzir između ostalog i iskustva drugih zemalja relevantnih međunarodnih institucija poput OECD-a, Svjetskog ekonomskog foruma, Europske komisije, MMF-a i inih kao i iskustva nekih drugih zemalja koji vrlo jasno ukazuju da se umanjenje i smanjenje poreznog tereta za 1%-tni bod u odnosu na BDP dugoročno povećava stopa potencijalnog rasta gospodarstva između 0,25 i 1%. Poglavito je taj efekt jači i značajniji kada govorimo o poreznom rasterećenju poglavito tzv. izravnih poreza dakle poreza na dohodak i dobit što mi u konačnici ovih 15 zakonskih prijedlog i najviše i ciljamo. U Hrvatskoj, dakle u 2017. mi možemo govoriti o smanjenju poreznog tereta i poreznog, udjela poreznih prihoda u BDP-u za 0,6 što drugim riječima prema našim analizama multiplikatora, kako onoga prvoga, tako i onoga induciranoga govori da dižemo ovim prijedlogom izmjena i dopuna dugoročno potencijalnu stopu rasta hrvatskog gospodarstva između 0,3, i 0,5. Dakle ne govorim samo o efektu 2017. nego i svakoj sljedećoj godini. Hrvatska u ovom trenutku je na razini rasta, stvarnog rasta između 2,5 i 3% što je sigurno nakon 6 godina recesije i pada gospodarskih aktivnosti više nego dobrodošlo ali mislim da ćemo se svi skupa složiti da to nije dovoljno, za Hrvatsku, za sve nas skupa, za naše građane. Trebamo stope rasta od najmanje 3% i više, trebamo puno jaču potencijalnu stopu rasta koja će generirati nova radna mjesta i u konačnici osigurati održivost ne samo makroekonomsku nego i stabilnost javnih financija. I zadnja riječ, ja se ispričav, samo još zadnja riječ, dakle za 2017. efekti ovih mjera su procijenjeni u odnosu na nominalni BDP između milijardu i pol do 2,5 milijarde kuna. U odnosu na zaposlenost između 6,5 i 11,5 tisuća novih radnih mjesta te povratni efekt na proračun između 400 i 800 milijuna kuna. Hvala vam lijepa na pažnji.
Hvala lijepa. Evo ministre imati ćete prigodu još puno toga objasniti jer se na vaše izlaganje prijavilo 15 replika. Prema tome, krenimo onda redom. Prva je ona uvaženog zastupnika Ivana Vilibora Sinčića, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine Marić, vi ste govorili o poticanju demografskim mjerama, pa imamo ovdje, konkretno u prvom zakonu, Zakonu o porezu na dodanu vrijednost, članak 38. Dakle po stopi od 13% obračunava se PDV na dječje sjedalice za automobile. I zamislite sada, imate sjedalicu koja košta 4000 kuna, uz sadašnji PDV 25%, to je 5000 kuna koju plaća krajnji korisnik, roditelj i sada mi to smanjimo na 13%, to će biti 4520 kuna. I sad tko može kontrolirati ili ko može garantirati gdje će završiti tih 480 kuna? Prodavač može ostaviti cijenu 5 tisuća kuna i uzeti si ovu razliku. Prema tome, nije li bolje ići prema nekakvom povratu poreza, doneseš račun na kojem piše platio si 5 tisuća pa ti mi vratimo 480 stvarno osjetiš to. Ili na nekakve kupone kakvi postoje u zemljama u Europi. Jer ovako na način na koji je ovo formulirano to kao demografska mjera vam je gospodine ministre pod velikim upitnikom. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi, hoćete li odmah odgovarati ili sve zajedno? Sve replike zajedno, dobro. Slijedeća je replika uvaženog zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvaženi ministre vi ste u nekoliko navrata istaknuli da je ovo cjelovita porezna reforma, nažalost to baš i nije tako. Meni se više čini da je to jedan paket poreznih zakona koji samo djelomično dotiče cjelovito hrvatsko društvo, a prije svega je namijenjen pomoći onima kojima je ta pomoć najmanje potrebna to su bogati i kapitala u hrvatskom društvu. Ono što mene žalosti je to da je u vašoj kampanji glavni motiv bila vjerodostojnost. Nekako vjerodostojnost bi sa sobom povukla i to da bi i ova Vlada morala poštivati sve strategije koje je donio Hrvatski sabor i koje je donijela Hrvatska vlada a vi u potpunosti ignorirate industrijsku strategiju, strategiju pametne specijalizacije a da ne govorim o negiranju strategije turizma što je potpuno neoprostivo. Dakle, udar na turizam, na ugostitelje je nešto što ni na koji način ne sugerira da će iz ove porezne reforme proizaći nešto dobro. Ne mogu vjerovati u vaša obećanja koja nisu potkrijepljena čvrstim dokazima kada svaki dan odustajete od svojih predizbornih obećanja. Isticali ste demografiju a drugi put odustajete od 1000 eura za novorođenčad. Pa kako onda vjerovati u obećanja koja ste nam i danas ovdje istaknuli da ćete nadoknaditi sve lokalnoj samoupravi kojoj se uzima 2 milijarde? Kako vjerovati da ćete pomoći umirovljenicima, mladima kada npr. umirovljenici ništa nemaju od ove reforme, kada mladima ukidate olakšice na prvu nekretninu što je sigurno apsolutno suprotno od vaših poticaja demografije. Kako objasniti da ukidate porezne olakšice na reinvestiranu dobit kada se je to pokazalo kao ključno? I kako objasniti ukidanje poreznog USKOK-a nego kao vraćanje usluga donatorima HDZ-a.
Odgovor na repliku. Izvolite uvaženi ministre.
Hvala lijepo. Ja ću na ovu repliku, mislio sam objediniti sve replike ali mislim da je bolje da ipak odgovorim odmah. Dakle, cjelovito sveobuhvatnost porezne reforme, dakle to svako od nas ima svoj vlastiti sud u konačnici što će reći, kako će promatrati. Ovo je najveća dosada od uvođenja poreznog sustava u RH izmjena odnosno prijedlog izmjena praktički od sredine 90.tih godina. Petnaest zakonskih propisa koji kao što vidite i sami iz mojih uvodnih izlaganja siguran sam da će kroz raspravu biti još evidentnije i jasnije da znači upravo ovu sveobuhvatnost jer se mnogi porezni oblici i porezni zakoni dotiču jedni drugih. Što se tiče argumenta koji ste istaknuli da se nekome posebno u ovoj poreznoj reformi prepoznaje, odnosno ide na ruku dakle ideja je bila u okviru poreznog, mogućnosti poreznog rasterećenja u skladu sa fiskalnim mogućnostima to rasterećenje raspodijeliti na što je moguće veći dio hrvatskih građana. Ja moram ovdje ukazati i ponoviti, dakle od 2 milijuna 750 tisuća hrvatskih građana njih 915 u ovom trenutku uopće nije u škarama poreza na dohodak. Dakle tim ljudima, tim našim sugrađanima sa relativno nižim i apsolutno nižim dohodcima i mirovinama nije bilo moguće drukčije pomoći nego zadiranjem između ostalog u sustav poreza na dodanu vrijednost gdje idemo sa snižavanjem stope sa 25 na 13 poglavito za električnu energiju i za isporuke odvoza smeća odnosno za odvoz smeća obzirom da su to kategorije rashoda koje upravo tim našim sugrađanima u njihovim ukupnim mjesečnim i godišnjim izdacima predstavljaju kud i kamo veću stavku. Što se tiče zadnjega argumenta koji ste rekli, porezni USKOK, odnosno samostalna služba za otkrivanje poreznih prijevara mislim da ćemo u raspravi sigurno o njoj dosta govoriti ali opet napominjem vrlo jasno već u ovom trenutku nikad nije bila namjera nikakva o njegovom ukidanju, dapače u hijerarhijskoj strukturi kako Ministarstva financija tako i usporedbi s drugim tijelima državne uprave on raste a po potrebi ne samo da ćemo ga organizacijski nego i kadrovski ojačavati. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, uvaženi gosti ova porezna reforma cjelovita koju ćemo raspravljati slijedećih par dana ustvari se može objedinjeno nazvati velikom obmanom jer ona ustvari ne izvršava one zadaće kojima se predlagatelj ovdje imao priliku pohvaliti. Naime, on je ustvrdio da ova reforma ide u korist poduzetnika i građana međutim ona prije svega ide u korist banaka, nešto malo manje u korist poduzetnika a gotovo ništa u korist građana štoviše na štetu građana. Naime, da je tome tako dovoljno je pogledati članak 12. poreza na dobit po kojem se vidi da se bankama dopušta otpis dugova za 2015. godinu što znači da će se bankama nadoknaditi gubici proizvedeni konverzijom u švicarske franke i to na teret poreznih obveznika. Naime, banke tvrde potpuno lažno da su one pretrpile gubitke u konverziji a nisu, one su razradile i sada se taj trošak želi prebaciti dakle na leđa građana čime se već u startu vidi da se ovdje ne radi o nikakvoj reformi gospodine Marić nego se radi o političkom dogovoru. Vi ste se s bankama dogovorili da im kompenzirate gubitke na mojem radu i radu svih ostalih poštenih građana u ovoj RH. I prema tome nemojte govoriti da ova porezna reforma ide na korist građana. Ona ne ide u njihovu korist. Da ide u korist ne biste uvodili ovaj zakonski članak. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Zdravko Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, dakle članak 12. koji citirate Poreza na dobit, dakle slijedi između ostalog i preporuke koje su ukazali i Europska komisija o kojima se i u okviru rasprava i pretprošle i prošle Vlade zapravo vodilo u konačnici sastavni dio našeg nacionalnog programa reformi koje smo poslali u Bruxelles i koja je po mnogo čemu prepoznata kao konstruktivna. Jer za razliku od ovoga što vi govorite da pomaže kreditnim institucijama ona još više zapravo pomaže njihovim dužnicima. Dakle, mjera koja je danas predložena, odnosno ovakva kakva je predložena, dakle kreditne institucije, odnosno banke imaju potraživanja prema građanima i poglavito prema poduzetnicima. Poduzetnici imaju relativno veći udio tih tzv. nenaplativih dugovanja ili nenaplativih potraživanja, loših kredita od građana. Međutim, ona bankama znači mogućnost priznavanja porezno priznatih rashoda, dakle neutralni efekt u slučaju otpisa, ali isto tako od njih traži i znači da je to konačan otpis. Drugim riječima znači da kreditne institucije, odnosno banke iz svojih bilanci, iz svojih računa dobiti i gubitka trajno brišu potraživanja ali isto tako hrvatski građani, hrvatski poduzetnici trajno brišu svoja dugovanja prema kreditnim institucijama. Oni postaju slobodni od tih dugova, mogu započeti nove svoje poslovne aktivnosti koje za razliku od današnjih mogućnosti prema postojećem zakonskom prijedlogu ako bi jedan od dužnika koji je blokiran i koji je pod situacijom sa bankom poduzeo određene poslovne aktivnosti, ostvario prihod, taj prihod bi već bio ovršen, odnosno banka bi ga ustegnula. Dakle na ovaj način govorimo o jednokratnoj mjeri, ali govorimo ključne riječi konačnog otpisa kako iz perspektive financijskih izvještaja banaka, tako isto tako i iz perspektive građana i poduzetnika. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Giovannia Sponze.
Evo poštovani gospodine ministre, predlažete podizanje stope PDV-a u ugostiteljstvu čime definitivno hrvatski turizam stavljamo u neravnopravni položaj u odnosu na konkurentne zemlje. Biti ću slobodan kazati da turizam je za na žalost za neke samo doživljaj, za neke način života, a za veliku većinu građana RH egzistencija. Podizanjem stope PDV-a u ugostiteljstvu evidentno nije se uzelo u obzir da svi oni koji su u turizmu, a time u ugostiteljstvu prethodnih godina kad su se kreditno zadužili, kada je bila smanjena stopa PDV-a uložili značajna sredstva u podizanje standarda i kvalitete i usluga. Mi ovom predloženom mjerom definitivno odustajemo od Strategije razvoja turizma i usporit ćemo daljnja ulaganja i investicije i direktno utječemo na zaostatak razvoja kontinentalnog turizma. Ono što mene brine je temeljno pitanje da li mi zapravo uopće razumijemo što čini dodanu vrijednost u turizmu? Čine ljudi. Podizanjem stope PDV-a u ugostiteljstvu nismo uzeli u obzir negativne utjecaje na zapošljavanje i to na za sve one mlade koji imaju zdravi stav, koji žele raditi i koji su svojim radom zaradili u nekoliko mjeseci plaću za cijelu godinu. Na primjer poput mladih iz Slavonije, ali i ostalih krajeva RH. Puna su nam usta da moramo učiniti sve da nam mladi ne odlaze iz zemlje, a ovom mjerom činimo suprotno, tjeramo mlade iz svoje zemlje. Podizanjem stope PDV-a u ugostiteljstvu također nismo uzeli u obzir da će se ponovno, na žalost da će ponovno rasti siva ekonomija. Poštovani gospodine ministre, nudim i rješenje i to win-win rješenje, da stopa ostane na istoj razini, a da se rješenje traži kojim se Vlada RH obvezuje da donese zakon o tzv. turističkom zemljištu čime se deblokiraju nepotrebni sudski sporovi, definira status zemljišta, pokreću investicije, otvaraju nova radna mjesta, generiraju novi izvori prihoda za državni proračun.
Hvala. Izvolite, odgovorit će uvaženi ministar Zdravko Marić.
Hvala lijepo. Dakle, što se tiče snižene stope, odnosno vraćanja snižene stope za usluge ugostiteljstva na 25%, ali opet napominjem, dakle da ne bismo odmah na početku imali jednu krivu percepciju. Dakle, ni u kojem slučaju, niti ovim poreznim izmjenama niti bilo tko od nas članova Vlade i Vlade u cjelini ne negira ulogu, dapače i značaj turizma. Zato i je između ostalog ostavljena kao snižena stopa za hotelski smještaj, usluge organiziranog smještaja. Međutim, kod ugostiteljstva i ovaj element cjenovne konkurentnosti koji vi ističete, dakle nisam siguran da i jedan hrvatski građanin naravno koji ima mogućnosti putovati po Europi i po svijetu kao niti stranci kada dolazi u Hrvatsku isključivo gledaju kolika je to stopa PDV-a na usluge u ugostiteljstvu. Gledaju ukupnu cijenu, da li je ta destinacija ta na koju žele otići i da li je u konačnici sigurna. To je taj element. Hrvatska prema EUROSTAT podacima je u ovom trenutku uz Portugal najjeftinija u segmentu hotela i restorana mediteranska destinacija. Dakle, mnogi govore o sniženim stopama u Francuskoj, u Italiji. Hrvatska i Portugal su na razinama 73,3 i 75,1 indeksa u odnosu na prosjek EU od 100 dok su Italija, Francuska na indeksu 106. Drugim riječima 30% skuplje od Hrvatske kao i Grčka i Turska koji su nekih 5 do 10% skuplje. Cjenovna konkurentnost nije presudni faktor, odnosno na cjenovnu konkurentnost PDV nije taj jedini i presudni faktor. Ovim izmjenama i dopunama ja sam siguran da će i sektor ugostiteljstva prepoznati dvije ključne odrednice, a to je snižavanje troškova za one koji nisu u sustavu PDV-a, ulaznih troškova bilo isporuke električne energije i vezanih inputa za one koji jesu u sustavu PDV-a to sigurno znači poboljšanu likvidnost. Međutim, još važnije upravo za sektor ugostiteljstva dizanje upravo potražne strane. Dizanjem raspoloživog dohotka, dizanjem gospodarske aktivnosti cjelokupnog hrvatskog gospodarstva sigurno će jedan dio tog raspoloživog dohotka i ukupne stvorene vrijednosti završiti i vratiti se i u sektor ugostiteljstva. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre Mariću. Vi ste Slavonac možda me nećete poslušati, ali barem će mi biti lakše razumjet ćete što vam govorim. Dakle ako idete kroz Slavoniju onda ćete u manjim mjestima vidjeti da ljudi stoje ili sjede pred dućanom, oni tamo ne čekaju akcijske cijene već piju pivo i druže se. To je jednostavno sudbina i takva je slika u Slavoniji. Svaki ugostitelj u Slavoniji se muči da dnevno skupi prometa tisuću kuna da bi mogao uopće egzistirati. Ako sada vidimo razliku u PDV-u na tisuću kuna otprilike jel, pa kažemo umjesto 130 e sada ćeš platiti 250 kuna to je dnevnica jednog konobara. U Slavoniji su mnogi ljudi, mnogi mladi osuđeni da budu konobari ili u ugostiteljstvu ili na baušteli, dakle kao što je kolega Sponza malo prije rekao u replici, ako ugostiteljstvo i na Jadranu ako i tamo ne budu mogli raditi morat će krenuti vani. No da priču okrenem ovako. Razmišljate li o tome da ipak za Slavoniju ako ne u smislu PDV-a kada govorim o ugostiteljstvu još nekakve konkretnije mjere poduzmete da bi se tim ljudima pomoglo i da bi oni mogli opstati tamo? I druga stvar, kada govorimo o porezu nad nekretninama, ja se slažem s vama, vi ste rekli da će se to računati po istom principu kao komunalna naknada, da će se uzimati stanje i dob nekretnine. Dobro, možemo tu sada zlurado reći uzet će se dob i nekoga tko živi u dvorcu, njegove nekretnine, pa će mu se umanjiti koeficijent što nije nikako baš za pohvalu, ali ono što meni smeta, zašto se iz toga isključuje jedinice lokalne samouprave? Uvedite koeficijent kojim će jedinica lokalne samouprave ponovo moći utjecati na konačnu cijenu poreza na nekretnine jer to je jedino pravedno. Znamo da se zakoni donose za teritorij cijele RH, ali kada bi Slavonija imala svoju skupštinu, kada bi bila regija neke od ovih zakona nikad ne bi donesli. Hvala.
Hvala. Odgovorit će poštovani ministar Zdravko Marić.
… [[Govornik se ne razumije zbog najave.]] vaše pitanje kako ste počeli moram i ja lokalpatriotski malo reći, ali naravno bez raspirivanja ikakvih regionalnih razlika, dapače. Mi smo prije par dana imali jednu konstruktivnu raspravu u okviru saborskog Odbora za turizam koji je vodio uvaženi zastupnik Grčić, i mislim da smo imali jednu jako dobru raspravu. A jedan od sudionika i govornika jednu je stvar dobro rekao, dakle opet ponavljam bez nekakvih regionalnih razlika, ali između ostalog za sektor ugostiteljstva u Slavoniji i u cijeloj kontinentalnoj Hrvatskoj, između ostalog dobro bi bilo da na neki način napravimo jedan, neću reći dogovor, nacionalni konsenzus ili kako god ga mi nazvali, pa za ljetnih mjeseci ako idemo prema moru, svi oni koji si to hvala Bogu mogu priuštiti, pa idemo naravno pozvati i naše sugrađane sa obale i ostale naravno da dođu da vide Baranju, da vide kutjevačke vinograde, da vide zagorske dvorce, da vide Plitvička jezera itd. Za Slavoniju u smislu regije kategorije, u smislu građana sugrađana i svega onoga mislim da ste i vi sami dobro prepoznali da je i u programu Vlade apsolutno prepoznata i projekt Slavonija 2020. koji znači usmjeravanje i velikog fokusa pojedinih tijela državne uprave prije svega neiskoristivosti europskih fondova, ali u nekim drugim elementima. U ovoj poreznoj reformi mislim da upravo segmenti gospodarstva Slavonije su prepoznati od poljoprivrednih proizvođača i ja ću istaknuti da po prvi puta praktički su imputi poljoprivredne proizvodnje idu na sniženu stopu PDV-a koja će sigurno olakšati poglavito onima koji nisu u sustavu PDV-a dakle onim malim poljoprivrednim proizvođačima snižavanje troškova. Da mi ne pobjegne vrijeme na vašu repliku, što se tiče poreza na nekretnine, ja prihvaćam vaše argumente ali su oni upravo uzeti u obzir. Dakle Udruga gradova i Udruga općina je sudjelovala između ostalog u ovom dijelu odnosno u simulacijama. Dakle kada govorimo o kriteriju dobi nije samo stvar kada je izgrađeno odnosno kada je zadnji puta adaptirano. Dakle može biti nekakav stan ili kuća izgrađena '56. ili '67. godine ali ako je adaptirana 2016. taj će se kriterij uzeti. Dakle simulacija i sve ono što je bilo rađeno na ovome jedinstvenom porezu na nekretnine je rađeno između ostalog dobrim dijelom naravno i u suglasju odnosno uzeli smo argumente i Udruge gradova i općina. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Ministre, što se tiče lokalne samouprave, kazali ste Zakon o lokalnoj samoupravi tj. ove mjere i učinci biti za Vukovar i prvu skupinu za stanovnike tako i za jedinice lokalne samouprave, ali moramo biti svjesni da Zakon o regionalnom razvoju toga ste svjesni, a o tome smo i nedavno razgovarali gdje su bile skupine iz nerazvijenih krajeva koji nemaju nikakve poticaje, koji su izgubili zakonom iz 2014. sredstva koja su nepravedno oduzeta im zbog još uvijek nejasnih kriterija iz 2014. godine, 35 općina i gradova su ostali bez ikakvih sredstava. Činjenica da kompenzacijske mjere ni u ovoj godini nisu poduzete i da ta područja su nerazvijena. Interesiraju me efekti na te lokalne samouprave koje također izumiru kao Slavonija, koje također ostaju prazna područja, koji nemaju besplatne udžbenike, koji nemaju organizirane prijevoze, koji nemaju radna mjesta, a nalaze se u zaleđu priobalja. To je Lika, Gorski kotar, to je Zagorje, to je Dalmatinska zagora i zanimaju me efekti prema tim sredinama, lokalnim samoupravama, a poglavito da li će biti ikakve kompenzacijske mjere u ovoj godini jer jednostavno u Gorskom kotaru i tim područjima lokalne samouprave nema dovoljno sredstava za čišćenje snijega. I kratko, nije samo poljoprivreda nije samo turizam, turizam, nije dobro da iz Slavonije ljudi odlaze za vrijeme turističke sezone kao mladi u priobalje. Trebali bi se baviti stočarstvom. Koji su efekti vaše reforme na konačan proizvod poljoprivrednih dobara u RH? Jel i turizam neće biti dobar ako ne spojimo plavu Jadran i zelenu Slavoniju. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će poštovani ministar Zdravko Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Dakle, također relevantna i važna tema koju sam i uvodno spomenuo, dakle od prvog trena, od prvog segmenta rada na ovoj poreznoj reformi vodili smo se između ostalog i načelima, odnosno održivosti ne samo državnih financija nego isto tako i financija lokalne samouprave, u konačnici to moram reći i iz perspektive ministra financija, odnosno funkcije ministra financija. Ona brojka o kojoj govorimo kada govorimo o deficitu državnog proračuna ili proračuna opće države ili o javnom dugu između ostalog podrazumijeva i lokalne proračune. Dakle, bilo bi kontraproduktivno i u konačnici neodgovorno da se zanemare ti proračuni u ovakvom jedinom velikom obuhvatnom procesu. Dakle što se tiče rješenja o kojima vi pitate, odnosno dajete komentar sigurno da ćemo naći rješenje i pronašli smo rješenje, ponavljam još jedanput to je taj tzv. 16.-ti zakon koji će vrlo skoro također biti, odnosno tijekom sljedeće godine biti u saborskim klupama koji će, ja bih rekao za ubuduće gledano prije svega učiniti sustav puno jednostavnijim, puno transparentnijim i puno efikasnijim. Nažalost, mi ne možemo ispraviti sve nepravde i prošlost kao takvu promijeniti, točno ovo o čemu vi govorite, dakle sigurno da jedinice lokalne i područne samouprave poglavito sa ovih brdsko-planinskih područja, njih 35 koji su izašli iz te kategorizacije i pretrpjeli gubitak od 102 milijuna kuna što je za njih pojedinačno gledano i skupno zapravo veliki gubitak. Međutim, od danas na ubuduće sigurno da ovim zakonskim prijedlozima mi ćemo osigurati dakle da porez na dohodak bude u potpunosti prihod jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Početna pretpostavka je omjer 80% gradovi i općine, 20% županije dok će za sve one jedinice koje su ispod određenih kriterija na kojima ćemo raditi i u okviru Zakona o regionalnom razvoju i tog indeksa razvijenosti odnosno ostalih kriterija koje ćemo utvrđivati izravno biti kompenzirane sa razine državnog proračuna iz tzv. fonda izravnanja. Dakle to je ono s čime ćemo osigurati fiskalnu održivost jedinica lokalne i područne samouprave ali ja ću ipak ovdje upozoriti i reći naravno na sve nas skupa da uz fiskalnu decentralizaciju nužno je paralelno voditi i funkcionalnu decentralizaciju. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Marije Puh. Izvolite.
Evo poštovani ministre nastavno i na ovu prošlu repliku, mene zanima, rekli ste da jedinica lokalne i regionalne samouprave planiraju proračun na razini prihoda koje su imale od dohotka u razini svoje 2016. godine, što je sa ovim jedinicama lokalne samouprave, odnosno općinama i gradovima koji su imali u 2016. godini pad proračuna od 50%? Znači to je riječ o općinama i gradovima koji su prije bili u sustavu brdsko-planinskom i ostali bez tog sustava. Znači u Krapinsko-zagorskoj županiji a općenito i u Varaždinskoj županiji postoji nekoliko općina i gradova. Najdrastičniji primjer je da je grad Lepoglava ostao bez prihoda od 56% izvornog proračuna, općina … [[Govornik se ne razumije.]] je 47% izvornog proračuna, to nisu male cifre. Na koji način da oni planiraju svoje proračune, na razini ovog malog proračuna iz 2016. godine ili na onoj prijašnjoj razini? I još jedno pitanje, rekli ste da ćete kompenzirati i obeštetiti izravnim transferima, znači jedinicama lokalne samouprave, na koji način mislite složiti kriterije, na koji način će to funkcionirati i koliko će to biti transparentno da se opet ne bi slučajno dogodilo da će određene općine i gradovi koje će imati podobno upravljanje dobiti obeštećenje a općine i gradovi koji možda i nisu njihovi načelnici i gradonačelnici prigodni neće dobiti obeštećenje. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovoriti će poštovani ministar financija.
Uvažena zastupnice upravo vaš zadnji argument je jedan od ključnih razloga zašto idemo u ove promjene Zakona o financiranju, upravo ta netransparentnost i u konačnici nepravednost koja dovodi, ako gledate danas postojeći sustav kako Zakona o porezu na dohodak, tako i Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave. Hipotetski gledano ako uzmete pod navodnicima 100 i želite vratiti 100, iz današnjeg postojećeg sustava to je gotovo nemoguće, puno previše razlika u kategorizaciji između pojedinih jedinica, puno previše kompleksnosti u samom sustavu poreza na dohodak koji onemogućuje da upravo postignete ovaj efekt o kojemu govorite. Pa između ostalog i ovo što je uvaženi zastupnik Bulj a i vi sami apostrofirali upravo je rezultat takvog postojećeg zakonodavnog sustava ta nepravda koju su pretrpjeli ovih 35 jedinica na brdsko-planinskim područjima jer je njima tih 120 milijuna kuna pod navodnicima uzeto. Dakle ostali su bez tog dijela ali tih 102 milijuna nije u konačnici završilo u državnom proračunu nego je bilo raspoređeno drugim jedinicama lokalne i područne samouprave koje naravno obzirom da su nešto dobili su se malo utišale i umirile za razliku od onih koji kada gube dignu svoj glas. Upravo zato idemo u izmjene ovog zakonskog okvira i upravo zato stalno apostrofiramo da treba zagovarati jednostavnija, pravednija i transparentnija rješenja jer ona u konačnici neće rezultirati i dovoditi do ovakvih situacija o kojima mi govorimo. Mi možda samo, kada ste već spomenuli naravno i Krapinsko-zagorsku a uvaženi zastupnik je spominjao između ostalog i Slavoniju i poljoprivredni kraj i ovaj koncept o kojemu govorimo povezivanje plave i zelene Hrvatske. To nije prvi koncept koji, odnosno mi nećemo biti prva Vlada koja ćemo ga kao takvoga propagirati i predlagati ali ja sam duboko uvjeren i vjerujem u to da ćemo biti prva Vlada koja će to uspjeti u konačnici i provesti. Jer neosporno je da potencijal hrvatskog kontinenta a i dijela naravno obale koji se bavi poljoprivredom dodatno potpomognut sa prehrambenom industrijom sigurno mora imati svoju ulaznicu prema našem turističkom sektoru. Isto tako kada govorimo o sektoru, odnosno djelokrugu ulaganja u turizmu sigurno tu nešto građevinska industrija treba reći svoje. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Marte luc-Polanc. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ministar financija ovu svoju reformu navodi kao reformu koja je gospodarski poticajna, koja će potaći jedan snažan gospodarski razvoj. Međutim, ja se ne mogu oteti dojmu da se ovdje više radi o izmjeni ili donošenju određenog skupa zakona koji su doneseni isključivo u Ministarstvu financija. Dakle ovu reformu ja doživljavam kao nešto što je ministar financija samoinicijativno sastavio i predstavio novoformiranoj Vladi i ti novi ministri, htjeli ne htjeli oni su bili prisiljeni prihvatiti to kao takvo. E jedino zbog pritisaka javnosti su se pojedine onda stavke mijenjale ali u globalu reforma ide onako kako je zamišljena u Ministarstvu financija. Tako da meni i dalje nije jasno kako će ova reforma imati učinak na industrijsku proizvodnju a znao da jedan snažni gospodarski razvoj države ovisi o industrijskoj proizvodnji, a s druge strane je reforma pogubna za turizam. Dakle, očito je da tu nije bilo koordinacije u Vladi između Ministarstva turizma, Ministarstva gospodarstva i ostalih ministarstava. To je pod broj jedan. Broj dva, socijalna komponenta ove reforme je vrlo upitna jer mi ne vidimo na koji način se ova socijalna reforma referira odnosno pomaže građanima sa manjim prihodima. Evo ja osobno isto dolazim iz Slavonije, iz Brodsko-podravske županije pa sad mi nije jasno kako ministar i na koji način smatra da je tu socijalno zaštitio one građane sa malim prihodima kad s jedne strane se ova reforma uopće ne dotiče 900 tisuća stanovnika to su oni koji imaju prihode ispod 5 tisuća kuna. S druge strane ostavio im je opću stopu PDV-a neizmijenjenu. Dakle troškovi života su ostali jednaki a onda se ide još dalje da se ukida čak i oslobođenje za prvu nekretninu koju su koristili znači te mlade obitelji i obitelji sa nižim prihodima. Dakle, i dalje smatram da ova reforma će poticati znači razvoj onih razvijenijih i bogatih krajeva a oni siromašni krajevi njih se reforma neće doticati. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar financija.
Evo hvala lijepo naravno na komentaru, odnosno replici. Nikoga naravno nisam prisiljavao, nisam baš ni te konstitucije, ni tih mogućnosti da nekoga prisilim da nešto prihvati ili ne prihvati. Vlada kao kolektivno tijelo u konačnici je raspravljala o ovom paketu zakona i mi smo ga donijeli, usvojili i stavili pred vas na klupe. Što se tiče makroekonomskih i socijalnih efekata odnosno mislim da sam ih pobrojao uvodno, ali dozvolite i u ovom kratkom odgovoru na repliku da opet pobrojim dakle neosporno je analiziraju i identificirajući stanje u kojem se nalazimo dakle visoko porezno rasterećenje opet uzevši u obzir i neka iskustva drugih zemalja i naša vlastita iskustva. Između ostalog ja ću reći da ste i za vrijeme vašeg mandata vi sami vidjeli koji su efekti kada dolazi do određenog poreznog rasterećenja. Sigurno da su pozitivni na gospodarske tijekove. I tome je zapravo ključ ove cjelokupne reforme. U isto vrijeme ja nikako ne bi zanemario socijalne efekte ove reforme. Vi napominjete da tih 915 tisuća, da u okviru Zakona o porezu na dohodak obzirom da oni niti nisu u škarama poreza na dohodak. A u konačnici Zakon o porezu na dohodak niti nije taj pravni akti koji definira tko koliku plaću ima, on definira od vaše bruto plaće koliko država usteže poreza odnosno lokalna samouprava prireza. I posljedično imamo izračun naravno neto plaće. Ali sigurno i ove zakonske promjene, ja sam jako uvjeren da će i socijalni partneri kako poslodavci, naravno i sindikati prepoznati da je dobra polazišna osnova za konstruktivni dijalog prije svega u okviru gospodarsko socijalnog vijeća između ostalog i na temu minimalne plaće odnosno minimalnog dohotka koji će u konačnici značiti i poboljšanje socijalnog standarda ovih sa najnižim dohodcima. S druge strane tu je naravno i ovaj element u kojemu spominjete ukidanje ove olakšice. Ja ponavljam da je ta olakšica od 1.1.2015. bila u mogućnosti biti iskorištena samo za nabavu novih nekretnina. Međutim, za ovaj način sa snižavanjem stope napravljena je jedna blaga korekcija ili kompenzacija a doći će još jedna puno jača kompenzacija a to je nešto što će i kolega Kuščević ministar graditeljstva u okviru svog resora predložiti Vladi a odnosit će se na subvencioniranje djela kamata upravo za nabavku odnosno kupnju prve nekretnine. Dakle sigurno da mlade obitelji koje razmišljaju i računaju naravno za zasnivanje svog, i rješavanju svog prvog stambenog pitanje nećemo zanemariti. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Darka Milinovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Treba odati priznanje ministru i njegovom timu jer ovo je sigurno najcjelovitija reforma poreznog sustava od kad je Hrvatske države ukoliko izuzmemo uvođenje PDV-a u porezni sustav 90.tih godina. Mislim da je ovo jedan i silan ili dobra poruka svim onima koji namjeravaju ulagati u RH da će porezni sustav što je vrlo bitno za njih biti stabilan i da se neće mijenjati u iduće 4 godine, a ne da imamo situaciju kao u protekle 4 godine SDP-ove vlade kada smo imali 48 promjena poreznog sustava, to znači jednom mjesečno se mijenjao porezni sustav i to je bila poruka ulagačima nemojte ulagati ovdje i investitorima jer ne znate kakav vas porez čeka u siječnju, a kakav u veljači. Cjelovita reforma kakva je najavljena prvotno imala je neto efekt negdje oko 2 milijarde kuna. Došlo je do određenih promjena gdje je i za pohvaliti, zaštitili smo one najsiromašnije. I zanima me koliki je sada neto efekt porezne reforme s obzirom na određene promjene? Gospić ovom poreznom reformom u startu gubi negdje oko 6,5 milijuna kuna. Efekti nadopune su oko 1,5 milijun. Dakle u startu će biti negdje minusa oko 4, 5 milijuna kuna ali dobro je da ste s ove govornice rekli da će to biti transfer iz državnog proračuna. Gradovi i općine još imaju mehanizme kroz prireze da nadoknade određene nedostatke ili deficite ali što je sa županijama jel i one nešto gube ovom reformom a imaju manju mogućnost povećanja svojih vlastitih prihoda. I na kraju, što vas se, čime ste se vodili kada ste smanjivali 50% doprinosa na tzv. drugi posao? Tu će mirovinski sustav izgubiti 13 milijuna kuna, zdravstveni sustav 25 milijuna kuna, mirovinskom sustavu nedostaje 17 milijardi, zdravstvenom sustavu 2 milijarde na godišnjoj razini i svaka kuna u mirovinskom i zdravstvenom sustavu je zlatna kuna. Evo hvala.
Hvala. Odgovorit će poštovani ministar financija. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, cjelovita reforma kako ste i vi prepoznali ove korekcije koje su se dogodile dakle u odnosu na prvotni prijedlog svih 15 zakonskih propisa zapravo znači samo korekciju u sustavu poreza na dodanu vrijednost. Dakle ja bih rekao u ukupnom prijedlogu to je nekih 5 do 10%, dakle nije bilo nekog većeg odstupanja. I sve te promjene koje su se dogodile i korekcije prije konačnog slanja odnosno slanja ovih prijedloga u Hrvatski sabor su imale efekt u 2018. Dakle, ovaj neto efekt od 2 milijarde kuna, odnosno 2 i pol ako izuzmete strance u Hrvatskoj i dalje ostaje za 2017. Međutim, sada 2018. ukupni efekt je što se tiče rasterećenja građana i poduzetnika niži, odnosno što se tiče državnog proračuna manje da tako kažem bolan. Ukupni efekt 2018. se kreće u odnosu između recimo 500 do 800 milijuna kuna. E sad ovo što ste između ostaloga zadnje rekli probat ću u minuti objasniti kategoriju drugog dohotka. Dakle, u ovom trenutku u Hrvatskoj postoje 4 različite kategorije naših građana koje ostvaruju tzv. drugi dohodak. Drugi dohodak je inače poslije dohotka od nesamostalnog rada najizdašniji segment poreza na dohodak. Prva kategorija koja na drugi dohodak puno mirovinsko zdravstveno, puni porez i prirez. Druga su umirovljenici koji ne plaćaju ni mirovinsko ni zdravstveno, plaćaju porez i prirez u punom obliku. Autorski honorari ni plaćaju, ni mirovinsko ni zdravstvo, imaju 30% umanjenje poreza i prireza, te umjetnici i slične djelatnosti koje ni mirovinsko, ni zdravstveno i imaju 55% umanjenje poreza i prireza. Mi sada iz segmenta kako porezne, tako i socijalne i ukupne ekonomske pravednosti za sve uvodimo obvezu plaćanja mirovinskog i zdravstvenog. Ali želimo iznivelirati tako da i ona prva kategorija koji do sada su plaćali i plaćaju i dalje pune iznose svi se poravnavaju upravo na ovih 50% mirovinskog, odnosno zdravstvenog osiguranja. Gledamo iz te perspektive, to su ipak ljudi koji su ulagali naravno u svoje znanje, sve skupa kategorije i kroz kategoriju drugog dohotka ostvaruju određene primitke, da stimuliramo njihovu aktivnost i dalje. Ali u isto vrijeme naravno ponavljam još jedanput, jer prva kategorija o kojoj sam govorio na 100 kuna neto dohotka je do sada plaćala 99,65 davanja. Dakle, gotovo dvostruko više. Dok ona zadnja kategorija je na 100 kuna neto dohotka plaćala 14 i pol kuna. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi ministre. Mi već mjesec dana više-manje u javnosti se govori o poreznoj reformi i ono što vidimo stručna javnost je dala pozitivnu ocjenu na ovu cjelokupnu reformu, socijalni partneri također. I sad smo na polju politike. To evo danas kreću u Hrvatskom saboru, ali vidjeli smo to i u proteklih 20-tak dana. Čuli smo iz jedne oporbene stranke jasnu poruku srušit ćemo poreznu reformu Hrvatske demokratske zajednice. I ciljem tim u javnosti i u medijima pojavljivale su se određene informacije, dezinformacije sa ciljem da nekoga prestraše, da imamo nekakva lažna predviđanja itd. Te vas ja stoga molim da nam sada ovdje jasno kažete hoće li radi ove porezne reforme poskupjeti u Hrvatskoj kruh, mlijeko i lijekovi? Drugo pitanje, koliko su banke do sada u protekle dvije godine otpisale loših kredita o kojima ste danas govorili temeljem SDP-ovih izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit. Taj zakon izmijenio je ministar ja mislim Linić i njegov zamjenik tada gospodin Lalovac. Znači, proteklo je dvije godine. Koliko se otpisalo tih loših kredita u proteklih dvije godine. I ono što je dosta važno koliki je učinak na konkurentnost ostvarila snižena među stopa na ugostiteljske djelatnosti, s obzirom da smo čuli informacije da su cijene u tom sektoru ostale ili iste ili su povećane u protekle dvije godine. Čisto da raščistimo i da nam kažete jasne poruke kako bi hrvatski građani koji mi i danas prilaze i kažu pa zašto poskupljujete mlijeko, lijekove, kruh bili na čistome i da svi znamo što se s time događa i da s time onda završimo. Hvala.
Odgovorit će poštovani ministar financija Zdravko Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, dakle kratak odgovor na pitanje hoće li poskupiti kruh i mlijeko. Odgovor je vrlo jasan ne. Da je došlo do onih nekih drugih još korekcija koje smo predlagali ja bih i dalje poglavito za segment kruha također odgovorio ne. Jer opet ponavljam gledano sveobuhvatnost, cjelovitost, reforme opet ponavljam i za te proizvođače imamo na strani inputa značajno pojeftinjenje i općenito snižavanje ukupnih troškova i umanjenje razloga da dođe do ikakvih poskupljenja. Dakle, opet ponavljam o ukupnom efektu porezne reforme već u 2017. godini od 2 milijardi kuna koju smo nastojali što pravednije i na što uravnoteženiji način raspodijeliti među hrvatskim građanima i poduzetnicima. Što se tiče pitanja koje ste rekli vezano za otpis potraživanja banaka, odnosno dugovanja poduzetnika. Evo mislim da i iz toga što ste vi naveli zapravo se prepoznaje i ja sam siguran da će se i konstruktivna rasprava koja će se voditi u tom dijelu prepoznati. To su bili napori i namjere i između ostalog i pretprošle Vlade poglavito u segmentu kreditiranja u švicarskim francima. Mi smo zabilježili, dakle u današnjem trenutku sa stanjem 30.6. ukupni iznos loših kredita vam se kreće na razini od oko 40 milijardi kuna što je u odnosu na 265 milijardi kuna ukupnih kredita negdje oko 16%. Vidljiv je blagi, blago smanjenje kako u postotnom, tako i u nominalnom iznosu. Dakle, kao posljedica i tog Zakona o potrošačkom kreditiranju gdje je također prepoznat ovaj institut da se bankama omogući, odnosno kreditnim institucijama omogući otpis potraživanja prema dužnicima u tom slučaju samo i isključivo švicarskih franaka, u švicarskom franku. A mi ovdje sada predlažemo zapravo i mogućnost konačnog otpisa ne samo za kredite u švicarskim francima, nego i u eurskim i kunskim i ostalim drugim kreditima. Ali opet ponavljam i na tome ću stalno inzistirati kako je otpis potraživanja banaka isto tako treba promatrati i otpis dugovanja naših građana i poduzetnika. I vrlo kratko obzirom da mi vrijeme istječe. Što se tiče ugostiteljstva, rekao sam još jedanput bez namjere da kritiziram i da kažem da su bile loše namjere sa snižavanjem stopa ugostiteljstvu. Mislim da je to isto jedan od primjera u kojem nismo vidjeli baš puni efekt tog snižavanja. To je jedna od referenci i na prvu repliku od uvaženog zastupnika Sinčića, gdje vi ipak u konačnici baš i ne možete sto postotno garantirati da će doći do cijena. Ali kada imate ovakav jedan cjeloviti paket, onda ipak imate puno jače argumente i alate u rukama da to toga dođe. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Lackovića.
Zahvaljujem predsjedniče. Dakle, cijenjeni ministre. Nadam se da ste svjesni iako vjerojatno niste imali sve pokazatelje da ste ovim zakonskim prijedlozima skrojili gaće svim jedinicama lokalne samouprave da uopće ih niste sagledali u njihovim obvezama i dužnostima koje moraju vršiti prema svojim građanima. Ono što ste vi ostavili građanima da potroše vi ste uzeli ili dijelom iz prihoda državnog proračuna ili iz lokalnog proračuna. Mi nismo čuli ovdje koliko je to oslobođenja plaćanja poreza na dohodak predstavlja gubitak za državni proračun, a koliko za lokalni. Al kad uzmete plaće koje su uplaćuju koje su obuhvaćene ovim zakonom, onda ćete vidjeti da država gotovo ništa ne gubi jer je ona u velikom dijelu za sve javne službenike i državne dužnosnike u obvezi plaćati upravo te poreze. Mene bi interesirao taj podatak iako pozdravljam pokušaj bilo kakvog donošenja povoljnijih zakonskih prijedloga. Postoji jedna situacija gdje gradovi mogu to nadoknaditi, ne ovako kako vi kažete da ćete vi donirati, nego dižući uvodeći prirez, ali isto tako gradovi mogu ići i u jedan, ajmo ga nazvati razrez. Mi smo htjeli prije nego što ste vi smanjili porez na dobit odnosno sada na niže stope koje predstavljaju osnovicu za obračun onih 12% poreza na dohodak s osnova kapitala, smanjiti odnosno ukinuti na području našeg rada ne bi li privukli poduzetnike jer niti u Ministarstvu financija niti u Riznici nismo mogli dobiti podatak koji je to iznos tog poreza koji su obveznici i koji će to platiti. E sada ako mi nismo kao gradovi mogli dobiti taj podatak, mene interesira zbog čega vi uvodite jednu strašnu kategoriju u članku 114. stavku 1. da ćete imati pravo uvida u podatke i u promete tekućih i štednih uloga fizičkih osoba vlasnika poslovnih udjela i poduzetnika. Dakle da li mi ne vjerujemo svojim poduzetnicima i njima poruka, dižite novce jel ćete se izložiti jednom tijelu koje nema nikakav nadzor niti posebno tijelo da nazire kontrolu ovakvih transakcija.
Hvala. Odgovorit će poštovani Zdravko Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Naravno mislim da ćemo to i kroz raspravu puno puta ponavljati, ali mislim da je to i bolje. Svi mi dolazimo naravno iz nekakve lokalne samouprave, neki od nas možda više ili manje radili i sudjelovali u funkcioniranju financija. Dakle od početka govorimo i to ponavljam opet jasno, sav teret porezne reforme ide na teret državnog proračuna. Dakle ukupni efekt ovih predloženih izmjena u Zakonu o porezu na dohodak vam je u rangu na 2017. godini na godišnjoj razini između milijardu i 400 milijuna i milijardu i 500, dakle sav taj teret će snositi državni proračun. Opet ponavljam, obzirom na kratkoću roka, a u skladu sa dogovorim i sa Udrugom gradova, općina i županija mi ćemo sa Zakonom o financiranju koji će ja se iskreno nadam i duboko vjerujem trajnije riješiti pitanje i problematiku fiskalne održivosti jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave i riješiti to pitanje financiranje i za 2017. napraviti jedno prijelazno rješenje gdje će se izravnim transferima iz državnog proračuna kompenzirati jedinice lokalne samouprave za iste one iznose za koje je to „uzeto“. Dakle temeljem proračuna 2016., ali uzimajući u obzir ovo što smo malo prije čuli i neke specifičnosti 2016. poglavito za brdsko-planinska područja. Ti transferi iz državnog proračuna neće biti tretirani kao do sada što su tretirani transferi, dakle neće ulaziti u one omjere odnosno tretirat će se kao izvorni prihod jedinica lokalne i područne samouprave, dakle neće biti nekakvog dodatnog efekta negativnog odnosno pritiska na te iste proračune. Međutim dozvolite samo u zadnjih 30 sekundi da odgovorim, ove godine unatoč svim tim promjenama koje su se dogodile i kada se zadnji puta mijenjao Zakon o porezu na dohodak, kada se dizao neoporezivi dio za 400 kuna, a nije došlo do kompenzirajućih mjera za jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave vi danas imate situaciju da u prvih devet mjeseci ukupni rezultat svih jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave, naravno da ima razlika među njima, je suficit njihovih proračuna od milijardu i 600 milijuna kuna. Dakle ponavljam još jedanput, mislim da se za problematiku jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave uz fiskalnu treba voditi načelima funkcionalne decentralizacije.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Grčića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvaženi gospodine ministre sa suradnicima. Naime, kada se malo odmaknete i pogledate veliku sliku ove reforme, mogli bi se u konačnici s ovim finalnim prijedlogom okarakterizirati kao reformu koja ipak preferira banke, korporacije, ja bih rekao jedan mali dio plaćenijih zaposlenih ljudi naših građana i jedan vrlo mali dio umirovljenika sa najvišim mirovinama koji će nešto malo profitirati iz ove reforme. Ono što mene posebno interesira jeste vaše odustajanje od smanjenja opće stope PDV-a i naravno pitanje koje sam i jučer na odboru problematizirao u kojoj mjeri i koliko je to vezano za činjenicu da se ušlo u ovaj projekt priznavanja otpisa potraživanja bankama za nenaplaćene kredite ili za nenaplative kredite jer po svemu taj potez bi trebao financijski biti vrlo značajan. Sami ste spomenuli da je riječ o 40 milijardi kuna nekakvih potencijalnih otpisa, naravno to sve neće biti u računici, ali kada gledate u jednom ekstremnom slučaju da je sve to nešto što će se otpisati i eventualno porezno priznati u slučaju obračuna poreza na dobit, to vam ispada ugrubo i maksimalno osam milijardi kuna. Znači nešto što je vrlo blizu ili slično onome što se očekuje da je tužba banaka za odštetu kod slučaja švicarskoga franka. Ja sam vas to pitao, vi ste dali jedan onako neodređen do kraja odgovor na to pitanje, dakle u kojoj mjeri je to vezano na slučaj švicarskog franka i moguće tužbe banaka. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će poštovani Zdravko Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Evo jučer smo u okviru Odbora za financije i državni proračun vodili raspravu pa da ju sada još jedanput utvrdimo. Dakle u ovom zakonskom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o porezu na dodanu vrijednost u ovom trenutku nije predviđena ta opcija da se snižava opća stopa sa 25 na 24, međutim to ne isključuje da će se u tijeku trajanja mandata do toga doći. Ja ću se osobno kao ministar financija zalagati za to jer smatram da i iskustva nekih drugih zemalja bez obzira što mi gledamo da je to samo jedan postotno smanjenje opće stope poreza na dodanu vrijednost, ali ipak ima jako puno efekata na brojne proizvode i usluge koje su naravno u sustavu PDV-a i iskustva nekih drugih zemalja vrlo jasno pokazuju i pozitivne efekte toga. Dakle, naravno u skladu sa ekonomskim, fiskalnim mogućnostima i o toj mjeri ćemo kao takvoj razmišljati i sigurno je da neće ona kao takva biti trajno odgođena. Što se tiče problematike otpisa potraživanja, da naravno vi ističete, nazovimo tako ekstremni slučaj. Međutim, danas u ovom trenutku, dakle banke imaju toliki iznos potraživanja, u isto vrijeme naši građani i poduzetnici toliki iznos dugovanja prema njima. Ako se stvari ne pokrenu, a to vi također dobro znate jer ponavljam još jedanput, te izmjene koje su bile, baš u segmentu poglavito, odnosno samo isključivo kredite u švicarskim francima su polučile neke pozitivne rezultate jer su ne samo smanjivanja ta potraživanja banaka nego i dugovanja građana i poduzetnika. E sada, o fiskalnim efektima, teško je tu govoriti zato što u ovom trenutku ako banke ne otpisuju onda u isto vrijeme niti ne knjiže prihode odnosno ne stvaraju poreznu obvezu. Drugim riječima mi govorimo o potencijalnim prihodima državnog proračuna koji bi se dogodili ako bi banke napravile prema postojećim zakonskim propisima a evidentno je da do toga ne dolazi i imamo praktički blokadu sustava gdje banke zadržavaju svoja potraživanja a nažalost građani i poduzetnici ostaju pod teretom tih dugovanja, ostaju u blokadama i ne mogu dalje normalno funkcionirati, odnosno ne mogu se maknuti od tih uzda, tih dugova. U isto vrijeme, sa olakšavanjem tih odredbi, odnosno sa omogućavanjem tog otpisa, kako potraživanje i dugovanja, opet stvaram i ponavljam još jedanput, stvaramo mogućnost da se banke konačno bave sa onim poslom koji zapravo i jesu u Hrvatskoj a to je odobravanje novih i svježih kredita i da ta likvidnost koju imaju bude usmjerena prema hrvatskim građanima i poduzetnicima. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Miroslava Šimića. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre financija. S obzirom da sam zadnji sa replikama na neke stvari ste odgovorili posebno u ovom vašem zadnjem izlaganju ali svejedno bih htio jedan dio pitanja ponoviti, ako u nekim stvarima možete biti malo konkretniji ili bar pokušati dati određenu procjenu. Što se tiče mene osobno, pa i nas kolega iz MOST-a, mi naravno kao dio vladajuće većine podržavamo namjeru Vlade da kroz pomoć kreditnim institucijama, kroz olakšice u porezu na dobit pomognemo ustvari našim građanima. Ono što bi voljeli znati, nekakvu procjenu efekta o kojoj ste i malo prije pričali i voljeli bi znati kolika je mogućnost utjecaja ili kontrole, postoji li ona uopće u ponašanju banaka u ovim konkretnim slučajevima jer se bojimo da će doći do toga da će banke jednostavno otpisivati one dugove za koje znaju da su potpuno nenaplativi u smislu pojedinih trgovačkih društava koje više faktički uopće ne postoje dok će teret nad građanima i dalje ostati. Pa evo pitanje je na koji način država tu misli utjecati. I druga stvar koja se tiče jedinica lokalne samouprave, drago nam je da se Vlada odlučila na to da jedinicama lokalne samouprave u 2017. godini kompenzira taj gubitak. Čuo sam koliko sam shvatio da će to ovisiti o prihodima u 2016. E sada me samo zanima jeste li razmišljali kojim tempom bi išli onda ti transferi jer pretpostavljam da će se raditi na temelju izvještaja o izvršenju proračuna koji dolaze negdje sredinom godine pa me zanima kada bi onda jedinice lokalne samouprave mogle očekivati izvršenje te pomoći. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi ministar financija. Izvolite.
Evo hvala lijepo. Možete računati, mislim da je to već, ne da mislim nego je već u ovom zakonskom prijedlogu Zakona o porezu na dobit u navedenom članku a u nekom od podstavaka zapravo definirano da ćemo naravno od banaka tražiti dodatno izvještaje koji će nam podastrijeti dokaze i pokazatelje tih nenaplativih kredita sa stanjem 31.12.2015. kao i sve ono što je prateće uz to potrebno da bi se cijeli proces proveo na onaj način koji treba. I sigurno da ćemo mi kao Ministarstvo financija i kao vlasti koje su za to odgovorne kontrolirati taj postupak i u konačnici spriječiti bilo kakve potencijalne ili možebitne zlouporabe. Ali u konačnici naravno kao mogućnost i kao opcija daje se bankama. Opet ponavljam, ono što je ključno i sigurno da je relevantan ovaj vaš argument koji spominjete da će i banke naravno potencijalno u tom procesu ići selektivno i sigurno gledati one elemente kojima je zaista jako teško bilo kakva naplata. Ali opet ponavljam, dakle koliko je i njima tako teška naplata tako isto tako i ljudima, odnosno građanima i poduzetnicima koji imaju ta dugovanja je isto teško to sve u konačnici isporučiti. Što se tiče kompenzirajućih mjera za jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave to će biti praktički operativno razrađeno na mjesečnoj razini sve u okviru naravno ovog zakonskog prijedlog odnosno Zakona o izvršavanju državnog proračuna za 2017. s kojim ćemo doći pred vas u roku sljedećih 3 do 4 tjedna i kojima ćemo zapravo pobliže objasniti ovo sve skupa a u isto vrijeme naravno biti maksimalno na dispoziciji u lokalnoj samoupravi što inače i jesmo da i u okviru i u tijeku godine naravno po potrebi reagiramo. Ja moram i ovim putem istaknuti, vi se svi dobro sjećate da je ovo bila prva u kojoj su se povrati poreza vodili i radili elektroničkim putem, odnosno prvi puta smjer porezna uprava prema građanima u odnosu dosadašnje. Mi smo se ispričali, ja ću i ovu priliku iskoristiti da se ispričam što smo ove godine kasnili sa tim povratima, a poglavito je uz građane koji su naravno taj povrat, imali pravo na taj povrat bilo zapravo na neki način i likvidno, odnosno gledano izazovno za pojedine jedinice lokalne i područne samouprave. Ali našli smo način u konačnici ipak njihovi proračuni nisu toliko pretrpjeli, odnosno nisu uopće ali likvid, odnosno gledano mislim da smo uspjeli i kroz tu neku aktivnu komunikaciju naći. Tako će biti i slučaj sa 2017. a opet ponavljam za daljnje godine zagovaramo i imati ćemo jedno ipak puno bolje, kvalitetnije, pravednije i sustavnije rješenje. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Zdravka Ronka. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, dio moje replike je negdje već sadržajno apsorbiran u prethodnima ali evo osvrnuti ću se samo na dva momenta. Ovdje spominjete promjenu unutarnjeg ustrojstva porezne uprave, smatrate da je ovaj horizontalni pristup koji je bio i okrupnjavanje da nije dalo baš dobre rezultate kroz ove dvije godine, pa skoro i složiti ću se s vama. Međutim, postavljam jedno pitanje vezano za ovo što ste naglasili da će se područni uredi ustrojavati u pravilu u županijama. Htio bi da nam to pojasnite ili da meni to pojasnite šta to znači u pravilu u županijama jer se bojim da će pojedine županije opet ostati van svoje funkcije na području poreza odnosno porezne uprave na području pojedine županije. I drugo, u kojim rokovima to smatrate da će biti riješeno odnosno da će se taj ustroj promijeniti? I drugo što sam htio reći ili pitati samostalna služba za otkrivanje poreznih prijevara tzv. USKOK, kažete da ga podižete na višu razinu, on je dosad bio pod ingerencijom ministra a sada koliko vidim ide pod ingerenciju pomoćnika ravnatelja porezne uprave. Nisam siguran da je to viša razina, znam da ćete možda mi i spomenuti kako će sada moći donositi i pojedine upravne akte ali mislim da je se USKOK jako dobro pokazao kao onaj koji je to otkrio, detektirao i proslijedio dalje da on ne bi trebao možda dalje donositi ikakve akte. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle što se tiče unutarnjeg ustrojstva, organizacije porezne uprave kako sam već rekao uvodno i kao je prijedlogom ovog zakonskog rješenja a možete računati ovdje su, inače nisam predstavio na početku ali moje kolege i pomoćnik ministra odnosno ravnatelj porezne uprave, pomoćnik ministra ravnatelj carinske uprave te njihovi zamjenici i pomoćnici, naravno i čitav niz ljudi koji su sudjelovali u ovoj poreznoj reformi i paketu reformi. Jedan od ključnih izazova za nas pod pretpostavkom naravno da Hrvatski sabor izglasa i da sve stupi na snagu ovom poreznom reformom između ostalog oslobađaju se ne samo hrvatski građani i poduzetnici u smislu poreznog terete, ali se oslobađaju i kapacitet porezne uprave koje mi onda, na nama stoji odgovornost da ih adekvatno ustrojimo odnosno organiziramo sukladno našim naravno analizama odnosno onome što u konačnici smatramo da je najbolje kako bi u konačnici kako vi spominjete bilo na županijskoj ili nekim regionalnim razinama isporučivali najbolje rezultate. Jer to je između ostalog sukus ove porezne reforme. Ti oslobođeni kapaciteti da budu usmjereni zaista tamo gdje treba. Vi i sami dobro znate problematika vam je krajnje poznata da danas imate pojedine ispostave porezne uprave koje ne znam 70% svoga radnog vremena potroše na obradu poreznih prijava, dohotka, porez na promet nekretnina i slično. Dakle, to su ipak neke suboptimalne, ja bi ih nazvalo tako alokacije resursa i vremena. Što se tiče samostalne službe za otkrivanje poreznih prijevara uvodno sam, odnosno jednu od replika sam rekao, dakle ona je danas u hijerarhijskoj strukturi pri ministra financija odnosno pri Ministarstvu financija ona ide u hijerarhijskoj strukturi Ministarstva financija po nama i na jednu stepenicu više, poglavito ako se uzme i usporedba sa njegovim pandanom u Ministarstvu unutarnjih poslova. Podsjetit ću da postoji i policijski USKOK koji također nije pri ministru unutarnjih poslova nego u okviru ravnateljstva policije, u okviru uprave za kriminalitet. Dakle jednu stepenicu ispod ove koju mi predlažemo. Čelna osoba samostalne službe za otkrivanje poreznih prijevara ili kolokvijalno kako ga zovete porezni USKOK će ujedno prema novoj sistematizaciji i ustroju biti i pomoćnik ravnatelja. Dakle imate će u hijerarhijskoj strukturi i neke veće ovlasti, a opet ponavljam uz ovo spomenuto organizacijsko poboljšanje sigurno će po potrebi doći i do kadrovskog poboljšanja. I dozvolite mi, znam da sam prekoračio ali samo da kažem još jednu kratku stvara, kada govorimo o horizontalnom povezivanju, dakle nije samostalna služba za otkrivanje poreznih prijevara jedina koja se bavi takvim oblikom. Uz poreznu i carinsku u Ministarstvu financija postoji i financijski inspektorat. Postoji između ostalog Ured za sprječavanje pranja novca i financiranje terorizma. Taj ured samo za jednu informaciju na godišnjoj razini 2,2 milijarde kuna sumnjivih transakcija prijavljuje u zadnjih 10 godina tijelima kaznenog progona RH. Dakle rade svoj posao, ne samo samostalna služba za otkrivanje poreznih prijevara nego i sve institucije i ustrojstvene jedinice Ministarstva financija. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Nenada Stazića.
Zahvaljujem. Kažete ministre da ova vaša reforma ima dvije karakteristike bitne. Da je ona na dobrobit građana i da se njome ispravljaju neke stare nepravde. Ja u tome vidim određeni cinizam. Vi građanima otežavate i još im tvrdite da je to za njih jako dobro. Objasnit ću vam to samo na tri primjera, a ima ih više ali ne stigne u repliku stat više od tri. Najprije ukidate nultu stopu poreza za kupnju prve nekretnine i tvrdite da je to dobro za mlade obitelji. Dosad nisu plaćali nikakav porez kad su kupovali prvu nekretninu sad će morati plaćati 4% i vi tvrdite da je to za njih super. Pa da mi onda objasnite kako je to bolje kad će morati plaćati 4% skuplju nekretninu a taj porez, ta olakšica je uvedena zbog njih zato da se lakše skuće da mogu početi obiteljski život, da mogu rađati djecu. Drugo, povećavate PDV za ugostitelje. Oni će povećati cijene šta će drugo. Vi kažete ovdje pa nije stranim turistima kad dolaze, pa ne gledaju oni koliki je PDV u turizmu u nekoj državi oni dolaze bez obzira na to. Pa šta me briga za njih. Ja govorim o našim građanima, njima će turistička usluga biti skuplja, za njih će turistička usluga biti nedostupnija. Pa kako im tvrdite da je to za njih bolje, da mi to objasnite samo tu logiku. Treće, ukidate porezne olakšicu za … dobit. Dajte mi molim vas navedite razlog? To je uvedeno sa razlogom da korporacije ne bi zadržavale dobit nego da bi ju … da bi se otvarala nova radna mjesta. Pa kakav je interes nezaposlenih da vi sada štitite interes korporacija i da kažete da, da gledajte u mom ministarstvom interesu je da korporacija zadrži tu dobit. Ne daj Bože da ju reinvestiraju, ne daj Bože da otvaraju nova radna mjesta, ajte to objasnite nezaposlenima. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar financija Zdravko Marić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle mislim, ne da mislim nego sam siguran da nikad nisam rekao da je ukidanje olakšice za prvu nekretninu neka super mjera za mlade obitelji nego sam rekao da je to mjera koja zapravo ujednačava tretman rabljenih i novih nekretnina obzirom da danas imate tu razlikovnost da više ne postoji od 1.1.2015. mogućnost korištenja olakšice za nabavu novih nekretnina jer su u sustavu PDV-a. Dakle, nisam ja to smislio, to je naravno uskladba naša sa Europskom unijom. Ali isto tako sam rekao da za mlade obitelji i sad sam napomenuo pa ću ponoviti još jedanput između ostalog u paketu mjera koji ne obuhvaćaju ove porezne izmjene će doći između ostalog i mjere koje će olakšati njihovo dobivanje financijskih sredstava kredita po subvencioniranim kamatnim stopama upravo za tu namjeru da se između ostalog ne samo kompenzira ali dodatno stimulira. Što se tiče PDV-a za ugostitelje dosta smo već o tome govorili i siguran sam da će biti još i više. Mislim da ipak ako ćemo onda sumirat da ne ponavljam stvari koje sam već rekao. Dakle, slažem se u jednom dijelu kada vi kažete da zbog toga može doći do porasta cijena njihovih usluga, odnosno proizvoda. Ja i dalje mislim da ne u potpunosti, jer opet ponavljam. Kako na strani ponude, tako i na strani potražnje oni imaju značajna olakšanja. Ali ono što je zasigurno i sigurno sto postotno je da će doći do pojeftinjenja pojedinih usluga poput odvoza smeća, naravno električne energije i sličnoga. I konačno, što se tiče reinvestirane dobiti, reinvestirana dobit opet ponavljam uopće ne sumnjam i ne dvojim da su namjere uvođenja te olakšice bile dobre. Ali činjenica je sljedeća. Broj jedan, prve godine kada se ta olakšica uvela 7 i pol milijardi kuna umanjenja porezne osnovice koristilo 1,8% poduzetnika. Dakle, negativni efekt na proračun od milijardu i pol. Kada se to uvidjelo treće godine su se uveli dodatni kriteriji zapošljavanja i materijalne imovine koji su značili smanjivanje te ukupnog efekta na dvije i pol milijarde, ali još uvijek značajno. Međutim, 0,8% hrvatskih poduzetnika je koristilo tu olakšicu za reinvestiranu dobit. I osim toga u samoj toj olakšici krije se jedan nisam pravnik pa neću sad ovdje zazivat, ali postoji jedna pravna ako hoćete i ustavna nedosljednost. Ta olakšica za reinvestiranu dobit zakonskim, slovom zakona nije omogućena obrtnicima, ustanovama čak i nekim trgovačkim društvima. Ustanove i obrtnici obzirom da nemaju temeljni kapital pa teoretski i tehnički ne mogu proknjižiti reinvestiranu dobit, a neka trgovačka društva koja su slovom zakona isključena iz tog obuhvata. Smatramo da je puno pravednije za sve hrvatske poduzetnike a ne znači samo za tih 0,8% kojih je koristilo 2015. umanjiti opću stopu poreza na dobit i stimulativno djelovati na njihovu aktivnost kako današnju tako i buduću. Hvala.
Hvala lijepa. Evo sa replikama smo onda iscrpili fond replika na uvodno izlaganje, gotovo da i ne bismo trebali dalje. Ali naravno da hoćemo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Hvala lijepa. I sad otvaram pravu raspravu. Krećemo naravno sa klubovima zastupnika. I prvi od klubova zastupnika bit će onaj HDSA, HSLS-a a govorit će uvaženi zastupnik Branko Hrg. Izvolite. Dogovor je naravno da se može govoriti 20 minuta. Ja apeliram na sve da ne iskoristite svih 20 minuta. Molim vas. Evo ga, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Naravno kad se raspravlja o ovakvim zakonima onda uvijek postoji jedna opasnost da se ode i u onom populističkom dijelu i da se proba uhvatiti kakav politički poen, pa onda često puta ono bitno u stvari ode na krivu stranu. Reći ću da je u prošlom onom sazivu Vlade bilo ovdje u sabornici vrlo često puta iznijetih kritika da Vlada ne proizvodi zakone, da nema ništa o čemu bi se raspravljalo a sada evo nakon par tjedana imamo jedan veliki paket zakona i to poreznih, reformskih zakona koji na početku mandata u stvari usmjeravaju rad Vlade i ukupnu politiku u RH za četiri godine. Već je netko ovdje od kolega u replikama rekao da je to dobro da se na početku mandata kreće sa ovakvim prijedlogom izmjena zakona jer to onda pokazuje smjer kretanja posebno za gospodarstvo, za one koji žele ulagati. Svi bi mi naravno željeli da nemamo poreza, da ga ne plaćamo, da ga što manje plaćamo čak da ih i ukinemo možda. Ali realno gledajući znademo da je to nemoguće, da nema države bez poreza i da mi kao takvi to moramo imati. I budući da je ovo prvo čitanje u ime kluba HDS-a, HSLS-a želim dati osvrt na nekoliko zakona iz ovog paketa, postaviti neka pitanja ali i dati određene prijedloge. U prijedlogu izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost svakako pozdravljamo smanjenje PDV-a u sektoru poljoprivredne proizvodnje sa 25 na 13% za sadnice i sjemenje, gnojiva i pesticide, te druge agrokemijske proizvode, te stočnu hranu. Već dosta godina i osobno zagovaram smanjenje PDV-a na sve živežne namirnice, tako da mi je drago da se je slušalo i partnere u ovim socijalnim razgovorima i sindikate i sve ostale i da se obzirom da ne ide smanjenje PDV-a na sve prehrambene artikle da se ostalo kod stava da ostane onaj stopa PDV-a od 5% na kruh, mlijeko i nekoliko još namirnica koje je bilo i prije. Moram reći da su mi često puta i sami poljoprivredni proizvođači diljem Hrvatske sugerirali da je u stvari njima važnije i potrebnije smanjiti PDV na repromaterijal, jer da oni u tom trenutku mogu puno jeftinije proizvoditi. Bilo je i određenih prijedloga da se možda ne ide na samu stopu smanjenja PDV-a na repromaterijal u poljoprivrednoj proizvodnji, nego da se omogući poljoprivrednim proizvođačima povrat tog iznosa PDV-a. No, definitivno teško bi to bilo provesti i u svakom slučaju bi jedan dio, jedan velik dio naših građana stavili u određeni da velimo položaj koji ne bi mogli iskoristiti tu povlaštenu stopu PDV-a, tako da je ovaj prijedlog sa smanjenjem generalno dobar i nama apsolutno prihvatljiv. Na ovaj način stimulirano domaću proizvodnju, no imamo li alate da stimuliramo i hrvatsko ugostiteljstvo, posebno hotele, posebno one na Jadranu i restorane naravno, da u vrijeme turističke sezone u ponudi više preferiraju hrvatske proizvode kada već imaju prijedlog smanjenog PDV-a. Nisam zadovoljan, znam da se mnogi s time neće složiti, nisam zadovoljan činjenicom da ostaje umanjena stopa PDV-a za hotelske polupansione i pansione. Mislim da je ovo nekorektno prema ostalog ugostiteljskoj djelatnosti, posebno prema onoj na kontinentu, posebno u ruralnim prostorima. Mislim da je ovdje trebalo možda ostati čvrst i ne spuštati taj PDV ako je već bila intencija da se on stavi na 25% kao djelatnost. A ako već ostajemo kod ovoga, ostajemo i mi ćemo to podržati onda molim da se razmotri mogućnost eventualno uvrštavanja u smanjenu stopu PDV-a u ugostiteljstvu i turizmu u seoske turizme. To ne bi ostavilo neki veliki negativni efekt u državnom proračunu ali bi dalo jedan poticaj razvoju kontinentalnog turizma posebno u dijelu kada se u seoskim prostorima ljudi okreću upravo toj djelatnosti, pokušavajući pronaći zaradu za svoju obitelj i kada odlaze od one klasične poljoprivredne proizvodnje, što danas znamo da je u velikom padu. Pa evo to je prijedlog i za ministra. Dakle nikako ne želim narušavati ukupnost ovih reforme poreznih zakona, ali mislim da bi o ovome valjalo malo raspraviti i malo detaljnije još to razmotriti. Moram reći također da onim kritikama koje idu na smanjenje odnosno povlaštenu stopu PDV-a za dio ugostiteljske djelatnosti, moram se vratiti unazad kada je donošen taj zakon o smanjenju i nakon toga kako kažu stručnjaci koji su računali, nije došlo do pojeftinjenja kod pružanja ugostiteljskih usluga. Čak štoviše. Neki dan sam negdje pročitao da je čak za oko 6% došlo do povećanja. I stavimo ono podebljajmo to još jedanput da će se u hotelima u pansionima i polupansionima većinom nalaziti strani turisti jer hrvatski građani rijetko odlaze u takve aranžmane i stvarno si stavljamo u situaciju da ustvari pomažemo onima koji dolaze u Hrvatsku i kojima je Hrvatska još uvijek jeftinija nego mnoge zemlje u okruženju jer smo mi još uvijek konkurentniji u tom dijelu što se tiče cijena. Nisam turistički djelatnik niti se mogu reći da sam to jako proučavao, ali pratim što ljude govore, pratim neke izračune, pratim kretanja koja se događaju ovdje i mislim da smo ustvari možda skuplji sa PDV-om ali smo jeftiniji sa onom ulaznom cijenom sirovina koje ulaze i samom ulaznom cijenom dok je kod drugih to obrnuto. Člankom 6. izmjena ovog zakona predviđa se smanjenje PDV-a na dječje sjedalice za automobile. Sigurnost djece uvijek mora biti na prvom mjestu tako i u prometu i razumijem intenciju. Ja sam to doživio da je to cilj da se stimulira građane, roditelje da u automobilima imaju sjedalice kako bi se djeca sigurno vozila. Mislim da bi ovdje morali razmotriti još jedan artikl, još jednu kategoriju, a to su dječje pelene. Mislim da je to možda za roditelja i najveći trošak koji ima dnevno. Pozdravljam svako smanjenje, pozdravljam svako smanjenje što se tiče djece. Bilo bi odlično kada bi mogli smanjiti stopu PDV-a na sve dječje potrepštine, na odjeću i na obuću i na svu prehranu za djecu. Znamo da ovoga trenutka to nije moguće, ali ovaj dio ovaj dodatak ako je ikako moguće mislim da bi to bilo dobro, da bi to bila dobra poruka i da ona čak ima u tim smanjenjima PDV-a na dječje potrepštine da imaju onu svoju demografsku notu o kojoj govorimo, koju želimo staviti na neki način u prvi plan pa u krajnjem slučaju i sama poruka Vlade je kada formirano ministarstvo s tim nazivom da nam je to u prioritetu. Zakon o lokalnim porezima govori o porezu na nekretnine, ono što pozdravljam je da se porez na nekretnine obračunava prema posjedniku. To je jedini način da ga možemo u krajnjem slučaju i naplatiti. Ono što je u ovom trenutku u ovom prijelaznom razdoblju od godine dana dobro da na neki način možemo snimiti što će se događati i da je ustvari to nastavak, jedna korekcija dosadašnje komunalne naknade. No, ovdje bih upozorio također na jedan moment vezan na ruralne prostore, na selo, na staračka domaćinstva, nisam uspio pronaći pa ako to postoji već negdje predviđeno u zakonu ja ću vas zamoliti da mi to slobodno i ukažete, da li postoji mogućnost oslobođenja plaćanja tog poreza na nekretnine za one objekte, gospodarske objekte staračkih domaćinstava koji danas stoje prazni i nemaju nikakav potencijal niti mogućnost da praktički se stave u funkciju? nemaju nikakav potencijal niti mogućnost da praktički se stave u funkciju, obračunavati sada ljudima to kao neki poslovni prostor a ne može se staviti u funkciju mislim da ne bi baš bilo dobro i mislim da niti neki gubitci financijski ne bi bili za lokalne samouprave jer mi i sada u komunalnoj naknadi također takva oslobođenja dajemo. Člankom 14. izmjena Zakona o trošarinama uvodi se pojam mala destilerija kao proizvođač jakih alkoholnih pića na koja se plaća 50% trošarine za potrošnju na području RH, apsolutno za pozdraviti, mislim da ovo može dati određeni doprinos onima koji su mali proizvođači, to su posebno vinari, u onom drugom dijelu znači destiliranja rakija i napitaka dakle alkoholnih pića. Ali ne znam, da li je ovaj prijedlog da ova izmjena, odnosno dopuna zakona sa umanjenom trošarinom omogućuje i proizvođačima iz drugih država članica, malim proizvođačima također sa tom povlaštenom trošarinom se nalaze na tržištu. Ako to nije neka obaveza koju moramo ispoštivati prema EU ja bih molio da razmotrimo to i da se taj dio makne, na neki način da zaštitimo svoje male proizvođače koji će u tome biti a ne da im odmah šibnemo i konkurenciju istim zakonom, istim člankom. Radi se o točki 2., stavku 3. članka 14. U Izmjenama zakona o trošarinama pozdravljamo ukidanje podnošenja godišnjeg obrasca za 41 tisuću obveznika malih proizvođača za vlastite potrebe što je regulirano člankom 15 izmjena, ostaje pitanje kako regulirati mogućnost da više osoba može koristiti jedan kotao. Ovako kako je sada ispada da čovjek za par litara rakije koju će si ispeći za vlastite potrebe mora kupiti vlastiti kotao. To je u praksi. Ako postoji neki model, neki mehanizam, neka mogućnost to bi sigurno ljudima pomoglo a ne bi napravilo nikakvu štetu. Zakonom o upravnim pristojbama u članku 8. pobrojeni su oni koji su oslobođeni plaćanja pristojbi. Uz sve koji su pobrojeni, sa čime se potpuno slažem, predlažem da se od plaćanja pristojbi oslobode sportski amaterski klubovi. Onim izmjenama Zakona o udrugama, financiranju udruga je napravljena velika šteta sportskim amaterskim klubovima, oni su u dosta teškoj situaciji generalno. Mislim da ti sportski amaterski klubovi, savezi sportova, lokalnih zajednica, sportskih udruga da u principu bi mogli ući u kategoriju da ih se ovdje oslobodi ako smo ih već u ono vrijeme Vlade gospodina Milanovića na sve moguće načine pokušavali uništavati. Izmjene Zakona o porezu na dohodak sa povećanjem neoporezivog dijela plaće na 3800, čime se broj građana koji neće plaćati porez povećava za 560 tisuća i ukupnosti dolazi do 1,5 milijun građani koji su obuhvaćeni time od ukupno 2 milijuna 750 poreznih obveznika, pokazuje nam pravu sliku stanja u društvu. Naime imamo male plaće i to je veliki problem našega društva. Prava bitka ove Vlade nakon donošenja ovog poreznog paketa zakona tek predstoji. Sigurno da ovi zakoni imaju podlogu da upravo na tom području, tom pravcu mogu dati i određeni gospodarski zamah i da mogu na neki način stimulirati gospodarstvo da dođe do povećanja plaća što je vrlo bitno. Ja bih volio biti u situaciji u RH da mogu reći kako 80% građana zaposlenih u RH plaćaju onu najvišu stopu poreza, to bi bilo prekrasno no to je neostvarivo ali probajmo staviti da ih bude što više u onim stopama koje se ipak odnose na veće plaće. Izmjene ovoga zakona izazvali su određeni strah od lokalnih samouprava, nije ni čudo obzirom na ono sve što su lokalne samouprave pretrpjele od '93. godine kada je ovaj ustroj napravljen pa do danas. Svaki put kada su bile neke izmjene zakona uvijek je lokalna samouprava stradala. Svaki put kada je rečena riječ decentralizacija, bila je neka nova centralizacija a svaki put kada je rečeno biti će vam bolje a nije rečeno kako lokalne su samouprave u svojim proračunskim prihodima padale. Gospodine ministre, ja ću kao čelnik lokalne samouprave, dugogodišnji čelnik koji je imao prilike pratiti sve radnje i aktivnosti ministara u svim Vladama ovdje u RH reći da ste me uspjeli uvjeriti da ova reforma neće ostaviti loš efekt na lokalnu samoupravu, uspjeli ste iskomunicirati sa Udrugom gradova, vjerujem i sa udrugom općina i županija izmjene ovih zakona. Uspjeli ste postići da i mi kao izaslanstvo udruge gradova kao uže predsjedništvo na sastancima i prezentacijama iz više stranaka i oporbenih i pozicijskih kažemo ako će se ovo stvarno tako razvijati mi to svi možemo podržati i ne ugrožavamo funkcioniranje lokalne samouprave. Pozdravljam ovu odgodu od godine dana za donošenje zakona da se snimi stanje. Nama u lokalnim samoupravama ovoga trenutka je u redu da se držimo, da imamo sigurnost da se držimo na razini 2016. godine, sigurno da neki bi možda i više dobili, sada će dobiti nešto manje ali važno je da se onaj minimum i nekakva sigurnost ostvari. I ja vas molim da i dalje u tom dijelu nastavite takvu suradnju sa udrugama iz naših tih sektora i resora. Vjerujem da zajedno možemo iznjedriti kvalitetne zakone i da u konačnici onaj zakon koji će definirati određeni prihod po glavi stanovnika u svim lokalnim samoupravama i u svim područjima RH kao neki minimum tog budžeta da može biti dobar zakon i dobar znak za očuvanje života u ruralnim sredinama. Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a uz navedene sugestije i prijedloge prihvatit će ovaj paket zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa. Vidim da čežnja za repliciranjem ne smanjuje se. Broj replika je jednak, petnaestak pa krenimo opet od početka. Prva je ona uvaženog zastupnika Giovannia Sponze. Izvolite.
Evo poštovani kolega vi u svom obraćanju u jednom dobrom djelu osvrnuli ste se na Zakon o PDV-u a osobito sa efektom na ugostiteljstvo. Moja namjera je samo jedna da pridonesem raspravom u tom djelu da ovaj paket poreznih reformi bude još kvalitetniji. Stava sam gospodine ministre da nemamo dovoljno širu sliku u sagledavanju navedene tematike. 2013. Hrvatski sabor donio je Strategiju o razvoju turizma među kojim ima za cilj da hrvatski turizam bude u 20 konkurentnih zemalja u svijetu. Danas smo na 33 mjestu. Ovo podizanje, predloženo podizanje PDV-a za ugostiteljstvo moramo si postaviti temeljno pitanje da li hrvatski turizam stavlja u podređeni položaj ili u povoljniji položaj? Ova predložena mjera hrvatski turizam definitivno stavlja u podređeni položaj. Ne mogu shvatiti da mi vodimo raspravu na temu jedne kave, cijene jedne kave. Dva pozitivna učinka je imalo smanjenje PDV-a najprije sa 25 na 10, kasnije korigirano na 13%. Onaj tko to ne razumije neka se raspita kod ugostitelja. Uložena su značajna sredstva u investicije, u ulaganje, podizanje standarda kvalitete i dodatno je osigurano sredstava za dodatno zapošljavanje. To je vrlo bitno i ključno u sagledavanju cijele tematike i problematike. Ponoviti ću nudim win-win rješenje. To nije tema samo za ministra financija, indirektno je za ministra turizma a puno je više za ministra pravosuđa. Leži nam novac, moramo riješiti status turističkog zemljišta, generiramo nove prihode, nove investicije i dodatno zapošljavamo mlade ljude. Uložimo napor da dođemo do tog rješenja.
Hvala. Nema odgovora, hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Klarića. Izvolite.
Uvaženi kolega Hrg na početku svoje rasprave ste spomenuli brojne kritike i populističke istupe. Kao i ja i vi dugo godina smo i u lokalnoj samoupravi a i ovdje u Saboru naslušali smo se i načitali u predizbornim programima i reforme, i reorganizacije, i decentralizacije, izjava na stotine međutim uvijek se nešto rješavalo parcijalno pa smo skidali status brdsko-planinskog području, pa smo baratali sa indeksima razvijenosti i stalnu su stradale jedinice lokalne samouprave. Ovdje u ovom trenutku zbog čega ja osobno podržavam ovaj paket zakona i u svakom slučaju nastup samog ministra jer me uvjerio da je ovo jedno cjelovito rješenje i da jednom se mora napraviti taj rez i korak da se pojednostavni čitav sustav. I mislim da u tom djelu ne bi trebalo biti problema. Jedna riječ koja svih nas čelnike lokalnih samouprava bode a vi ste je spomenuli je riječ kompenzacijske mjere. U svim zakonima i svim Vladama uvijek su se spominjale te kompenzacijske mjere i ja smatram osobno da tu riječ treba zamijeniti konkretnim novim Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave i imamo garanciju i obećanje samog ministra da već tijekom iduće godine bi takav jedan novi zakon trebao biti donesen. I ukoliko tome bude tako onda će sve ovo o čemu danas razgovaramo poprimit potpuno drugačiju sliku. I na kraju, o tome sam govorio i na klubu i danas na odboru trebalo bi ovaj paket mjera uvrstit ali da ne padne na Ustavnom sudu jer određenu kategoriju oporezivanja nekretnina a vjerujem da ćete se svi složit samnom onih nekretnina koje su od strateškog interesa ili za RH ili za jedinice lokalne samouprave a nisu stavljene u funkciju tipa hotela u Haludovom, tipa zemljišta unutar poduzetničkih industrijskih zona. I mislim da se tu može naći jedna formulacija kako bi se jedinicama lokalne samouprave omogućilo da taj kapital, mrtvi kapital se stavi u funkciju i prisili onog ko s njime barata da u njega uloži i otvori radna mjesta. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa kolega Klarin. Pa slažemo se naravno, imamo isto iskustvo i lako nam je govoriti o tome. Definitivno počevši od ovog što ste zadnje rekli, bilo bi dobro da se uvrsti taj mehanizam jer danas imamo po posebno po gradovima rezervirane i zauzete prostore koje neki potencijalni investitor kupio a nikad ih nije počeo stavljati u funkciju, u principu je zarobio prostor. Prostor je zarobljen i ti si ne možeš tu pomoći u tom djelu, imaš problem. Znači čak imaš problem kada lokalna samouprava prodaje neki takav prostor znači ti ga čak ono staviš u natječaj, u ugovor, uvjetuješ ga da mora u nekom vremenu početi graditi ali kad se on upiše na imovinu u gruntovnici u principu više nema mehanizma, ne možeš mu više ništa. Znači morat će se pronaći. Ali ono što je bitno, upravo što ste i vi potvrdili dakle jedna ipak sveobuhvatna reforma zakona koji su vezani jedan uz drugi, koji svi dotiču jedan drugog i svi dotiču lokalnu samoupravu jer tamo je život, apsolutno je dobro došla i ono što posebno sam i naglasio i naglašavam ponovno dobro je da dolazi na početku mandata, da se može praktički planirati. I dobro je da dolazi prije lokalnih izbora u krajnjem slučaju, jer i taj dio je neposredno tu, pa će se moći znači sve skupa koncipirati na jedan pravi način, a ovaj zakon koji treba doći o financiranju lokalnih samouprava apsolutno nikako se ne smije doći u situaciju da nikad ne znaš što te čeka i da te neke mjere koje bi trebale kompenzirati nešto nisu za sve jednake. Dakle, svaki stanovnik RH mora imati omogućen minimum standarda budžetskog, lokalnog na prostoru di on živi.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrg u svom izlaganju pohvalili ste poreznu reformu i onaj segment koji se tiče poljoprivrede pogotovo smanjenje PDV-a na inpute u poljoprivrednoj proizvodnji sa 25 na 13%. I to je za pozdravit. Kad bi to u konačnici dovelo do onoga što svi zajedno želimo da dignemo nivo poljoprivredne proizvodnje u Hrvatskoj, da dignemo konkurentnost naših proizvođača hrane. Znam da ste u prijašnjim raspravama zagovarali 10% PDV-a u poljoprivredi i to ima svoje opravdanje iz razloga što znamo da je u Bavarskoj, u Francuskoj PDV za iste inpute 5 do 7%. Znači i dalje ostajemo dijelom nekonkurentni u odnosu na europske proizvođače poljoprivredne. A s druge strane ono što je puno bitnije nije riješeno tržište poljoprivrednih proizvoda i mislim da ovu poreznu reformu složit ćete se vjerojatno sa mnom većina poljoprivrednih proizvođača očekuje da paralelno i žurno ide i novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu kako bi se to stavilo u funkciju, Zakon o zaštiti od nelojalne konkurencije, odnosno zaštiti potrošača, Zakon o komasaciji, provedba njegova, navodnjavanje i niz mjera kako bi se digla kvaliteta života u Slavoniji i Baranji i svim poljoprivrednim krajevima RH. A još jedan bitan detalj, evo sinoć sam bio na jednom sastanku u Velikoj Kopanici. Kaže jedan naš poljoprivredni proizvođač imao sam 50 krava, smanjio sam na 15. Odlučio sam prodat ću i tih 15. Zašto? Očekivao sam da sin nastavi voditi obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo, zaposlio se, ima plaću oko 3000 kuna, ugovor na određeno vrijeme. Nikako da dobije ugovor na neodređeno vrijeme, nikako da se ta minimalna plaća poveća, da prisilimo poslodavca da mu da kvalitetan dohodak i odlučio je odlazi u Njemačku. Ne preostaje mi ništa drugo nego prodati krave. Zato ova porezna reforma je trebala riješiti i minimalnu plaću i trebala je osmisliti način kako prisilit poslodavce, kažem prisilit jer stimulativnim mjerama nismo uspjeli da je ugovor na neodređeno vrijeme.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa kolega Vlaović. Pa evo mi smo zajedno radili na onom projektu da se traži smanjenje PDV-a na hranu, ne na repromaterijal, na hranu, na sve živežne namirnice što sam u svojoj raspravi rekao. Znate da smo prikupili preko 50000 potpisa i znate da je gospodin Milanović kome smo te potpise predali jednostavno to ignorirao kao da se ništa nije dogodilo i o tome nikad nije bilo ni riječi. Čak niti ono jednog slova odgovora da se uopće kaže, o.k. Priznajemo da je 50000 ljudi pokrenulo neku inicijativu u RH. PDV na repromaterijal tada nismo spominjali, govorili smo o tome, ali ga nismo kao takvog predlagali i rekao sam i ovdje da bih ja rado da se sve namirnice živežne spuste na 10% na povlaštenu stopu i da bi onda u tom slučaju mogla to biti jedna stopa ukupno za prehranu. Ali obzirom da nije tako da mi je drago da se je saslušalo partnere u ovom socijalnom dijalogu i da se ostalo na onoj stopi od 5%. Što se tiče ovog drugog dijela, dakle ova stopa PDV-a za repromaterijal definitivno je iznjedrena iz prijedloga poljoprivrednih proizvođača. Neće ona sada preko noći podići poljoprivrednu proizvodnju, ali je sigurno jedan dobar stimulans i poticaj pokretanje nekakvog da velim proizvodnog procesa da se pokuša zadržati ono malo ljudi koji se još uopće žele baviti poljoprivrednom proizvodnjom, znači na selu. Zato sam i govorio o seoskom turizmu i o tome da bi bilo stvarno mudro da se u tom dijelu također daje olakšica i to ne samo na smještajni, nego i na onaj prehrambeni ugostiteljski, ugostiteljsku ponudu jer se tu čuva u stvari ta poljoprivredna proizvodnja, tu se u stvari prodaju proizvodi koji se proizvedu na seoskom imanju. Ovaj drugi dio sigurno da će prava stvar i to sam isto govorio doći do toga da bude poboljšanje kada će biti veće plaće za sve.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Božice Makar.
Uvaženi kolega Hrg, odmah na početku svog izlaganja osvrnuvši se na PDV pohvalili ste kako će velik učinak imati smanjenje stopa PDV-a na repromaterijal. Mi smo zapravo susjedne županije. Ja dolazim iz Varaždinske županije i ne znam da li je kod vas situacija toliko drukčija nego kod nas jer ja znam da naši poljoprivrednici, naši OPG-ovi većina njih je u sustavu PDV-a. Jer svi kad su nabavljali traktore, opremu, bilo kakve druge radne strojeve oni da bi mogli koristiti oslobađanje morali su biti u sustavu PDV-a. Dakle, na svoje proizvode moraju isto plaćati PDV. Znamo da je PDV prolazna stavka. Oni su i sad ovih 25% odbili, a na svoj finalni proizvod su plaćali. Dakle, smatram da neke velike koristi za naše OPG-ove od toga neće biti. Bit će pomoći onim malima koji stvarno imaju doma dvije krmače, hektar zemlje i koji proizvode za sebe. Dok za one prave poljoprivrednike od kojih i očekujemo ništa se neće promijeniti. Dakle, ono što ste i vi u svojoj raspravi rekli. Kad bi finalni proizvod njihov, njihova usluga na njihovom domaćinstvu bila oporezovana manjom stopom to bi bilo već nešto drugo. Imamo tako slučaj kod mlijeka i ja to pozdravljam da ostane takve stopa, ali kada bi imali to i kod povrća, pa kod cvjećara kojih ima stvarno puno na našem području i koji se bore s nelojalnom konkurencijom izvana, to bi već nešto značilo. Ali velim kod nas u našoj županiji ovo nije nikakva bitna pomoć našim poljoprivrednicima.
Hvala. Odgovorit će poštovani Branko Hrg.
Da, tu se mi ustvari razlikujemo u pristupu. To je bilo evidentno i u onom sazivu vlade Zorana Milanovića, tu smo se često sukobljavali lijeva i desna strana upravo u tom pristupu što je cilj. Da li su cilj veliki proizvođači veliki sustavi ili su cilj mala OPG-i? Ja sam uvijek bio sklon tome da se nađe suživot, a da se pomogne malima jer veliki su snažniji, oni se lakše probijaju, oni lakše idu, oni lakše mogu doći i do kredita i do sredstava. Onaj mali ne može, njemu je svaka kuna bitna. A ovo nisu moje riječi o smanjenju stope PDV-a i pozitivnom učinku. Točno znam gdje sam bio kada smo o tome razgovarali, u predizbornoj kampanji bili smo u Podravskim Sesvetama, razgovarali sa seljacima, sa proizvođačima, prezentirali im upravo ovo. Oni su to pozdravili, rekli su da je to njima kao malima odlična pomoć, čak ni veliki se nisu bunili, samo su rekli dajte vidite da li je moguće možda napraviti da mi dobijemo povrat toliko PDV-a kada kupimo robu, a ne da on bude smanjen za sve da nas trgovci ne prevare. To su bile riječi poljoprivrednih proizvođača u Podravskim Sesvetama u razgovoru s njima. Ja sam prenio riječi hrvatskih seljaka iz Podravine danas ovdje u Saboru. Ako oni kažu da je to njima uredu, ja to apsolutno podržavam.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog Ivana Sinčića. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Hrg u svojem izlaganju govorili ste i pozdravili ste smanjenje PDV-a na repromaterijal. Podsjećam na jedan apsurd koji dugo godina prati naše poljoprivrednike koji se bave konvencionalnim uzgojem, a to je oni koji žive uz granicu sa BIH išli su iz Hrvatske kupovati naše vlastito gnojivo iz Petrokemije u BiH jer je tamo manja cijena. Ovim smanjenjima da, doći će i do smanjenja cijena toga gnojiva i kod sustava kao što je Petrokemija koja je gotovo monopolist i koji je u vlasništvu države lako ćemo mi moći kontrolirati jeli stvarno došlo do smanjenja cijena. Međutim, što se tiče drugih stvari koje su ovdje navedene, kako mi možemo biti sigurni tj. opet ponavljam ono što sam i ministru rekao … dakle nema garancije da će stvarno ta ušteda, to smanjenje doći do proizvođača, a da ga neće pojesti trgovci. Samo smanjenje na 13% sa sadašnjih koje je bilo 25, naših 25 koje trpimo već više godina, prije je bilo 22 dugi niz godina je 5 do 20% više nego druge europske zemlje koje se bave poljoprivredom koje su poljoprivredno izvozne, ne znam Mađarska 5% u … materijalu za uzgoj stoke, imate Irsku, imate Poljsku, to se lako može utvrditi analizom, postoje i gotove analizom. Prema tome, puno previše vremena je prošlo, puno previše vremena su hrvatski proizvođači trpili višestruko veće stope poreza i zato je među ostalim hrvatska poljoprivreda došla u ovo nekonkurentno stanje u kojem je sada uz sve ostale zaostatke u politikama.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepo kolega Sinčiću. Slažem se ja s vama, puno je previše vremena prošlo da se nije reagiralo između ostalog i na ovakav način. Jest ali tu smo gdje smo. Da li bi sada trebali i dalje ići u tom pravcu ili probati nešto napraviti? Po meni je dobro da se proba nešto napraviti. Da li će do realnog smanjenja cijena u onoj nominali, da li će trgovine napraviti svoj posao? Pa ja vjerujem da će konkurencija ipak odraditi tu jednu svoju ulogu i da će u krajnjem slučaju konkurencija sama sebe natjerati da se to smanjenje PDV-a osjeti i na ukupnoj cijeni proizvoda. I upravo baš i zbog ovog dijela, vi ste spominjali i proizvodnju umjetnih gnojiva u RH, pa ovo je na neki način i njima poticaj ustvari za eventualno bolju prodaju proizvoda jer će ljudi malo više kupovati. Vi imate u zadnje vrijeme da ljudi u neimaštini nisu čak niti kupovali dovoljne količine koje su propisane umjetnih gnojiva, znači da se je i tu stagniralo zbog svih tih stvari. Ali vjerujte da onaj mali iznos novaca koji onaj mali OPG-ovac ide platiti u trgovinu, da njemu stvarno jako puno često puta znači da će mu ovo smanjenje sigurno pomoći. Ja sam se bavio u određenom svom životom periodu malom poljoprivredom i znam dobro kako to izgleda kako se teško živi i u ono vrijeme i danas uvijek, nažalost.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Franje Lucića.
Hvala lijepo. … [[Govornik nije uključen.]] kolega Hrg vi ste u svome izlaganju govorili o poljoprivredi koja je itekako bitna za razvoj prije svega gospodarstva u Hrvatskoj jer poljoprivreda je doista značajna za sve one ljude koji se bave onim što do sada doista nije poticano. Vi ste upravo rekli, a i ja se slažem da ovo sniženje PDV-a na ulazne impute u poljoprivredi doista ohrabrujuće za sve one ljude koji se time bave. No obzirom da se susrećemo već duži niz godina i pričamo o plavom i zelenom kako ćemo spojiti našu kontinentalnu Slavoniju sa našim Jadranom, do dan danas se nije dogodilo. Svjedoci smo upravo da u ovome vremenskom periodu uslijed ovih poreznih promjena svakako želimo iskoristiti ove pogodnosti da upravo konačno spojimo i kontinent i naš Jadran. Istovremeno i znamo da u pojedinim zemljama kao što je Austrija, kao što je Švicarska, kao što su mnoge druge zemlje imaju zaštićenu svoju proizvodnju. Svjesni smo da danas nema zabrana jer smo dijelom i sudionici i članica EU ali moramo jednostavno učiniti sve od raznih naših ministarstava, da učinimo sve i da zaštitimo našu proizvodnju prije nego što uvezemo neki novi proizvod.
Hvala. Odgovoriti će poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepa kolega Lucić, pa evo dugo godina se bavimo tom problematikom i u Odboru za poljoprivredu i često govorimo i danas stvarno kada netko kaže da ove mjere smanjenja PDV-a ne idu u korist poljoprivrednih proizvođača, neću uopće komentirati što mislim o tome. Da, upravo sam to i naglasio u raspravi što ste još vi sad posebno apostrofirali i hvala vam na tome. Dakle, kad već govorimo o smanjenoj stopi PDV-a za hotele, ponavljam, koji je to mehanizam da se natjera te iste hotele da preferiraju hrvatski proizvod? Ja osobno razmišljam o tome na jedan način, mislim da bi se jednom malom reorganizacijom lokalne i regionalne samouprave, ne mislim teritorijalnom reorganizacijom nego čisto u djelatnostima moglo napraviti puno upravo u tom pravcu. Mislim da bi se stavljanjem županija prvenstveno u funkciju nositelja razvoja poljoprivredne proizvodnje na OPG-ima, sa otvaranjem poljoprivrednih centrala, sa organiziranjem poljoprivrednika, suradnjom sa županijama po Dalmaciji, moglo ustvari preko takvih institucija postići upravo ovo, da se ovdje organizira proizvodnja na kontinentu, da se organizira plasman a da se to organizira također preko takvih istih jedinica u Dalmaciji. To je model, to je mogućnost. Ja vjerujem ministru Mariću kada je rekao da su svi obećavali ali da će ova Vlada to početi provoditi. Mislim da će imati potporu od nas u tome apsolutno.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Hrg, dosta ste zanimljivih pitanja otvorili u vašoj raspravi. Mene je potaknula ona vaša ideja oko kontinentalnog turizma odnosno seoskih turističkih gospodarstava. Dolazim iz Slavonije i mogu reći da je u posljednjih nekoliko godina upravo zamah u tom dijelu kontinentalnog turizma i to je velika pomoć za ionako posrnulo gospodarstvo Slavonije i Baranje, svih 5 slavonskih županija. Slažem se sa vama da treba razmotriti tu mogućnost može li ići smanjena stopa PDV-a na seoski turizam. Međutim, u onom dijelu kada općenito govorimo o PDV-u u ugostiteljstvu smatram da ne treba nikoga diskriminirati. Ili ćemo imati smanjenju stopu PDV-a u turizmu za sve ili za nikoga. Dakle nije dobro ovo, ja gledam sada tu sa ustavnopravnog aspekta da hoteli sa restoranima imaju smanjeni PDV a ovi gdje restorani nemaju. To trebamo razmotriti sa nekakvom dozom opreza. Ja sam onda jedan od onih zastupnika koji smatra da je potrebna ova sveobuhvatna porezna reforma, da je dosadašnji sustav dosta zastario i nadam se da ćemo u ovim promjenama ići u ono da će biti bolje u svim segmentima na koje se ova porezna reforma odnosi. Isto tako slažem se sa vama da trebamo razmotriti mogućnost kada govorimo o porezu na nekretnine. U Slavoniji je dosta napuštenih domaćinstava, puno starinskih domaćinstava, oronulih, trošnih zgrada, kuća, okućnica i ti ljudi ne mogu platiti taj porez, niti nažalost mogu prodati svoju nekretninu jer ona kuća koja u Slavoniji košta 20 tisuća eura ovdje u Zagrebu košta 350 tisuća eura. Dakle kada ju proda nema koristi od toga. Dakle idemo razmotriti da socijalno budemo osjetljivi, da ova porezna reforma ima smisao. I slažem se u ovom dijelu sa vama kada ste govorili o ovim pitanjima, ima dosta toga za raspravu, puno je ovih zakona ali ako nešto mijenjamo moramo mijenjati na bolje a ne da imamo probleme koji se otvaraju u hodu i koji će se možda otvarati. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa. Kolega Salapić, ma da, evo ja sam isto u raspravi kada sam se pripremao za raspravu imao pred očima određeni broj seoskih turizama ne samo u ovom sjevernom i središnjem dijelu Hrvatske nego i po Slavoniji jer sam imao prilike dosta obići ali imao sam prilike vidjeti i određene seoske turizme u Dalmatinskoj zagori, znači u tom dijelu i tu je veliki naš potencijal. Onom Strategijom turizma koja je donijeta ovdje u ovom Saboru pred koju godinu kontinentalni turizam je totalno stavljen u stranku, njega maltene ni nema, on je prebrisan a upravo on nudi ovo što govorimo svi, za što se zalažemo svi koji dolazimo praktički iz takvih krajeva, on nudi očuvanje života u ruralnom prostoru, nudi mogućnost zapošljavanja mladih ljudi, ne na onom klasičnom sijanju pšenice i kukuruza nego na jednoj drugoj usluzi koja je vezana i koja daje konačni proizvod i konačnog kupca u krajnjem slučaju, znači najveću vrijednost. I apsolutno ja se slažem isto s vama i rekao sam to, osobno smatram da bi u jednoj grani praktički trebalo biti sve jednako ali kada je već ovako, kada su ti već paketi aranžmana na neki način hotelski i prodan, kada bi to moglo narušiti određene, da velim poslovne rezultate onda smatram da bi stvarno u očuvanju, u cilju očuvanja života u ruralnim prostorima i stimulacije trebalo uvrstiti te seoske turizme. A ove nekretnine jasno, svi to znamo dobro, ne isplate se ni rušiti jer i to košta.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Lenarta. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege što se tiče smanjenja PDV-a na repromaterijal u poljoprivredi mislim da je to jedna kozmetička mjera jer PDV je prihod države ne poljoprivrednog proizvođača i da li će država tu uzeti 13 ili 25% to je sada manje bitno što se tiče poljoprivredne proizvodnje. Jer u ovom slučaju taj poljoprivredni proizvođač, govorim o onima koji su u sustavu PDV-a samo će imati nešto manji input što se tiče PDV-a, bit će mu manje i vraćeno. Ovo o čemu kolega Hrg govori da je to dobro za obiteljska gospodarstva je za ona koja su ispod 15 hektara, ako imaju životinje onda su još manje jer ja vam ovo govorim iz pozicije poljoprivrednog proizvođača koji također nije u sustavu PDV-a i za mene će to biti dobro ali cilj je poljoprivredna proizvodnja u RH i mi moramo razmišljati o onima koji tržišno proizvode a to su upravo oni od 15 hektara nadalje kojima ovo je kozmetika. Mi nismo Švicarska da se bavimo kozmetikom nego moramo donositi prave mjere koje će stvarno potaknuti poljoprivrednu proizvodnju kako bismo mogli napraviti kvalitetna poljoprivredna gospodarstva manja i srednja u sustavu PDV-a koja će se onda moći udruživati i upravo udruženi plasirati u naš turizam jer turizam nažalost za mala gospodarstva nije dobar zbog toga što traži kontinuiranu isporuku tih roba koje se koriste kod njih. Što se tiče lokalne samouprave, svako smanjenje prihoda lokalne samouprave je katastrofalno. Mi potičemo da lokalna samouprava koristi europske fondove, da radi infrastrukturu i ja vas pitam od čega će izdržavati i održavati tu infrastrukturu jer ona to niti danas već ne može od nerazvrstanih cesta, vodovoda, kanalizacija a svakog dana iz fondova se dobiva nešto novaca da bi se što više toga moglo napraviti. PDV je, povećanje PDV-a u ugostiteljstvu je mjera koja će nas učiniti dakle manje konkurentima od okolice i sretni smo što se to dešava na bliskom istoku pa je onda naš turizam iskočio od ostaloga ali kad Turska uđe u puni pogon onda ćete vidjeti koliko to znači za našu konkurentnosti. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Kolega Lenart, u drugom čitanju imate priliku dati amandman da predlažete da ne dođe do smanjenja stope PDV-a na repromaterijal u poljoprivredi i ako vam se to prihvati riješili ste taj problem. Ja smatram da ga treba smanjiti. Što se tiče lokalne samouprave rekao sam u raspravi ponovit ću, dakle skoro 16 godina sam gradonačelnik i dozvoljavam si da nekog đavla o tome znam. Dugo godina sam član predsjedništva Udruge gradova, imali smo prilike ili nismo imali prilike surađivati sa državnim tijelima u pripremama zakona. Sada smo imali prilike. Imamo čovjeka kojega smo delegirali koji aktivno sudjeluje u radnom timu, dakle bili smo upoznati cijelo vrijeme sa svim što se događa, bilo nam je isprezentirano i danas po ovom prijedlogu i po onome što tek dolazi ako to tako bude kako je prezentirano onda je ovo prvi puta da će u principu lokalna samouprava proći bolje nakon konačnog donošenja onog zadnje zakona koji treba stupiti na snagu 2018. godine. Proći će bolje. Ukoliko će to biti tako kako je sada prezentirano, ukoliko će se ići na onu nekakvu stopu i iznos po glavi stanovnika uz naravno još neke dodatne elemente koji će tamo biti, lokalna samouprava će realno proći bolje, doći će do preraspodjele sredstava, doći će do preraspodjele sredstava i to u konačnici neće puno više koštati državu nego što sad troši. Samo sad ne trošimo baš onako pravedno kako bi trebalo.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Hrg, oko dosta stvari se možemo složiti, prije svega kad govorite na smanjenju stope PDV-a na repromaterijal. Sigurno to smanjenje će imati utjecaja. Uzmimo klasičnu proizvodnju kukuruza gdje su ulazni troškovi na hektaru nekih 4,5, 5 tisuća kuna a izlazni 9 tisuća kuna onda sigurno smanjenje uvoza od 1000 kuna npr. puno znači poljoprivredniku. Međutim, ono što moramo zaključiti neće ova mjera bitno olakšati mnogim poljoprivrednim proizvođačima, posebno kad govorimo o radno intenzivnoj proizvodnji gdje imate puno drugih troškova koje ta mjera neće pokriti. Ono što je veći problem, a možda se ne tiče samo Ministarstva financija, to je uglavnom praćenje kreditnih institucija samih poljoprivrednika. Mi sad, evo sad da odete kupit umjetno gnojivo imate ga po cijeni recimo za 100 kilograma za 180 kuna. Na proljeće ono će biti 300 kuna. Dakle poljoprivrednici nemaju sredstva, poticaj ne dolazi na vrijeme i to je jedan od problema poljoprivrednika. Naravno problem je i izlazna cijena. Tu je sigurno da veliki igrači diktiraju cijenu i to je ono na što utječe tržište. Koliko država može to je sad pitanje. I kad govori netko, mislim da je kolega Lucić govorio o plavoj i zelenoj Hrvatskoj uvijek je problem onoga što smo ispregovarali prema EU i što možemo u tom smislu korigirati. Slažem se s vama sniženje cijena ugostiteljstvu za Slavoniju, neće biti toliko sniženje PDV-a, zapravo povećanje na 25% osim hotelijerima. Hotelijeri su prilično financijski jači od ugostitelja u Slavoniji i to nije čak ni pravedno, kolega Salapić je govorio. Jer u Slavoniji ljudi nisu mogli snižavati cijene stope PDV-a jer ne možete, to sam već više puta rekao, 10 kuna pivo, kud ćete smanjiti njegovu cijenu. I još samo na kraju vezano za ovaj porez na nekretnine, ministar Marić možda nije razumio što sam ja htio reći, on je rekao da se razgovaralo sa jedinicama lokalne samouprave ali smatram da jedinica lokalne samouprave mora imati preko svog predstavničkog tijela utjecaj na konačno formiranje te cijene. Neka to bude dob, neka bude stanje ali zbog ovih problema što je kolega Salapić govori ipak jedinica lokalne samouprave da ima na kraju konačnu riječ. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Pa poštovani kolega Žagar, jasno je da neće ova mjera napraviti ekspanziju u poljoprivrednoj proizvodnji. Neće sigurno, ali sigurno da će dati jedan određeni pozitivni efekt. Što se tiče ovog dijela poreza na nekretnine odnosno prelaska komunalne naknade na porez na nekretnine po meni lokalna predstavnička tijela određuju praktički skoro pa sve. Znači, zadan su samo određeni elementi što se tiče određenih da velim nekakvih poena tih poreznih koji će biti ne znam kako to nazvati ali u svakom slučaju predstavničko tijelo će odrediti zone, predstavničko tijelo će u krajnjem slučaju imati mogućnost tu, taj porez na nekretnine odrediti prema sebi. Ono što ja baš iskreno govoreći i nisam zadovoljan da taj porez na nekretnine na neki način nije za sve jedinice lokalne samouprave jednak u stvari. Ja bih to zagovarao. Ovako jedne jedinice lokalne samouprave će smanjiti, druge će podići. Jedne danas imaju prirez, druge nemaju prirez, a svi traže sredstva iz nekih drugih sredstava, posebno iz državnog proračuna. Vidite i tu je jedna nekorektnost. Ako netko nije iskoristio sve mogućnosti koje mu je zakon pružio da ostvari vlastite prihode po meni ne bi mogao konkurirati za državna sredstva, nema logike. I onda se hvaliti ja nemam prirez. A ovi drugi koji imaju oni ne dobe ništa, imaju prirez i još naravno dobe kritiku od svojih građana. Tako da opet će tu lokalna samouprava koliko sam ja to shvatio, lokalna samouprava imat mogućnost u stvari određivat te visine, određivati sezone, naplate i sve ostalo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mladena Madjera. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolega Hrg je govorio o smanjenju PDV-a u poljoprivredi. Jasno da to i moj kolega Lenart je to podržao, samo gospodin kolega Hrg nije vjerojatno shvatio da se mi zalažemo za smanjenje PDV-a u poljoprivredi. Ali također se HSS zalaže i za smanjenje PDV-a u poljoprivredi za hranu što bi pojačalo korištenje hrane i pojačalo poljoprivrednu proizvodnju. Ali ne mogu se složiti sa kolegom Hrgom, on je rekao da je dugogodišnji gradonačelnik grada Križevaca. I ja sam 16 godina načelnik lokalne samouprave manje općine i po ovom Zakonu o lokalnim porezima mislim da nije dobar za ruralni dio područja. S obzirom da kolega Hrg dolazi iz urbanog dijela, mislim da je zakon prvenstveno napisan povoljnije za urbanom dijelu, nego za ruralni dio. Jer znamo da novim zakonom ide porez na nekretninu, odnosno na kuću i okućnicu na kojoj se ta nekretnina nalazi i da novim zakonom porezu na te nekretnine se u ruralnom dijelu čak povećava možda i do 10, 20 puta se povećava taj porez na nekretninu u odnosu na postojeću sada komunalnu naknadu. Mislim da ovim porezom uz ovo što nam ruralna sredina u ovako lošem položaju, da ćemo još više samo doći do toga da dođe do iseljavanja iz ruralnog područja. I smatram da je prvenstveno zakon povoljan za urbani dio, a za ruralni vrlo nepovoljan.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Branko Hrg.
Evo meni je drago kolega Madjer da ste vi rekli da vi podržave ove izmjene Zakona o PDV-u, znači da ćete vjerojatno i glasati za njega jer imate nešto u njemu što je dobro za selo i za ruralni prostor. Ne, po onome što sam ja shvatio u konačnici će upravo općine bolje proći nego što će možda čak i gradovi proći. Ali ono što je bitno ovoga trenutka zaboravimo, stavimo sa strane ono što treba biti u šestom mjesecu kad dođe do zakona i kad se vidi situacija. Najbitnije je da je rečeno da će u odluci o izvršenju državnog proračuna biti osigurano novac za poravnanje u proračunima lokalnih samouprava, općina, gradova i županija na razini 2016. godine i to mjesečno. Znači, vi možete ovoga trenutka svoj proračun planirati na istoj razini kakva vam je ove godine za narednu godinu. A da vas podsjetim kakvo je bilo planiranje prošle godine pa i pretprošle dok smo u stvari do 31.12. nismo znali što trebamo planirati jer nije bilo čak ni uputa što se nije nikad prije toga dogodilo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Marije Puh. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani gospodine Hrg potaknuli ste me sa svojim prijedlogom da se određene nekretnine tipa seljačka staračka domaćinstva izuzmu iz poreza na nekretnine. Spomenuli ste me da dam svoje viđenje članka 31. Zakona o lokalnim porezima. Naime, u njemu se spominje da se porez na nekretnine neće plaćati, znači na nekretnine koje su u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, na neizgrađeno građevinsko zemljište u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, te na sakralne objekte u dijelu u kojem se obavljaju vjerski obredi. Ono što tu smatram da bi trebalo svakako navesti i što bi trebalo uključiti je što je sa vatrogasnim domovima, što je sa prostorijama razno raznih udruga, nogometnih klubova, planinarskih društava. Znači većinu tih objekata su zapravo građani gradili zajednički sami i to su im neki prostori njihovog druženja, njihovog okupljanja. Znamo i sami koliko teško je udrugama funkcionirati i koliko teško se financiraju, tako da smatram da bi eventualno trebalo tu obavezno razmisliti da se napravi još neki ustupak pogotovo zamislite da vaše vatrogasno društvo koje ima po kvadraturi poprilično veliku nekretninu, mora sada još plaćati pokraj svega i porez na nekretnine.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa. Dakle ja kada sam govorio o staračkim domaćinstvima govorio sam o onim gospodarskim objektima, o štalama, … kaj je sada prazno ustvari, ljudi ne rade unutra ništa nema. Pa ja sam shvatio da u principu ovo može ući u ovu kategoriju koju ste vi naveli jer DVD-i su da tako kažem u konačnici u vlasništvu gradova, ali možda bi trebalo malo o tome. Znam, znam, sve uredu. Ja imam 34 dobrovoljna vatrogasna društva tako da 34 seoska doma na području grada i okolnih sela tako da jako dobro znamo što je, ali u svakom slučaju ja to podržavam apsolutno isto kao i ovaj dio za sportske klubove. Zato sam i govorio i u onom dijelu o amaterskim sportskim klubovima o mogućnostima da ih se oslobodi plaćanja pristojbi upravni. Ali u ovom dijelu apsolutno da, mislim da je ovo dobar prijedlog, meni je apsolutno to uredu. Treba stvarno vidjeti da li to ulazi u tu kategoriju. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolega Hrg, dobro je da ste spomenuli ovaj slučaj olakšice za auto sjedalice koji je definitivno nedovoljan u smislu nekakve demografske i socijalne mjere, gotovo bismo mogli reći da se radi o bizarnosti. Pa ako bi htjeli biti sumnjičavi mogli bi ustvrditi da se radi o pogodovanju nečijem privatnom interesu za sada ne utvrđenom. Vi ste predložili da bi bilo puno bolje da se PDV smanji na pelene, i to je doista istina, jer bi na taj način ta mjera to smanjenje dosegnulo svako dijete, a ne samo jedan dio djece jer na koncu konca auto sjedalica se može posuditi, može se kupiti rabljena, bez obzira na stopu PDV-a i doseže daleko manji broj korisnika. Mi ćemo svakako napisati amandman u tom smislu ako ga već vi nećete jer je ta mjera dobra. Međutim postavlja se ono ključno pitanje koje je postavio i zastupnik Sinčić, naime na koji način će se kontrolirati da li su trgovci zaista smanjili cijene sukladno smanjenju stopa PDV-a. Ja bi postavio gospodinu Mariću između ostalog pitanje, mogu i vama. Nekada je postojala financijska policija koja je imala pravo odnosno obavezu nadzirati korekcije cijena sukladno PDV-u, onda je ta financijska policija ukinuta, a vidimo sada da u ovoj poreznoj reformi odnosno u onim radnjama koje su s njom povezane se planira i smanjenje uloge poreznoga USKOK-a pa mi imamo doista pravo postaviti ne samo ovo pitanje nego i sumnjati da se ustvari ovdje ponovno ide ne na korist građana nego na korist špekulanata. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa. Ja moram priznati da je prva misao kada sam pročitao ovo za sjedalice za djecu za automobile meni bila ista ova koju ste vi rekli. Onda sam malo počeo o tome razmišljati i došao do zaključka da definitivno ne pije vodu na taj način jer neće tu biti neka ekspanzija kupnje sjedalica zbog tih par posto PDV-a ako čovjek može kupiti rabljenu ili može posuditi od nekoga obzirom da to tako ide, nego sam shvatio da se tu radi ustvari najvjerojatnije o poticanju sigurne vožnje djece u automobilima jer ima, moja je recimo ja sam došao na takvu ideju na takvo razmišljanje tako da je za mene to tako. Ali kažem nisam protiv toga da bilo koji artikl, predmet, potrepština za djecu ja sam uvijek za to da to bude umanjeno. Mislim kada dođemo do toga da ćemo biti pravo društvo. Što se tiče ovog dijela tko će to pratiti, rekao sam malo prije već u jednom odgovoru na repliku da je to jedino pravo praćenje koje može biti je konkurencija onih koji prodaju. Ali sam sam sebi dao u zadatak, evo predlažem i vama, da ću popisati cijene proizvoda u nekoliko trgovina u ovom sektoru poljoprivrede sada i da kada stupi zakon na snagu da će otići provjeriti što se je dogodilo s cijenama i to iznijeti ovdje. Evo to ću napraviti, to stvarno sam sam sebi zadao da ću to napraviti. Institucionalno kako to kontrolirati to je vrlo teško, to definitivno mora biti konkurencija uključena u to.
Hvala lijepa. Mi ćemo sada načiniti stanku. Želim vam skrenuti pozornost da je u 13,21 isteklo vrijeme za prijave pojedinačnih rasprava koje će biti sutra. Što se tiče tempa rada, ako nastavimo sa ovakvim tempom kao do sada i brojem replika onda negdje očekujte da će se završiti između pet i šest ujutro sutra, jel imamo 11 klubova. Do sada se javljalo po 15 replika, izračunati je vrlo lako koliko to traje vremena. Ja se nadam da će želja za replikama malo se smanjiti poslijepodne, ali u svakom slučaju vidimo se u tri sata. Hvala vam lijepa. STANKA U 13,35 SATI.
Uvažene kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Iduća replika na izlaganje uvaženog kolege Branka Hrga koji je govorio u ime kluba HDS, HSLS, dakle iduća replika je uvaženi kolega Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrg, vaše namjere, tj. vaše shvaćanje porezne politike poglavito prema selu su pozitivne i naravno da treba težiti tome jer je činjenica evidentno da centralizacija je opustošila te krajeve gotovo po pitanju poljoprivrede na jedan, doslovno možemo kazati kolonijalni sustav u Hrvatskoj, znači crpila su se bogatstva iz ruralnih područja, zaboravljene, pa čak su se i silosi znali isprazniti preko noći gdje bi seljaci i država odlagali žito. Znači jedna neprincipijelna politika prema selu, gdje je seljak ostavljen sam na toj spaljenoj zemlji. I imamo sada demografski problem, imamo jednu nacionalnu ugroženost na tim područjima, nacionalna sigurnost je ugrožena i smatram da, porezna reforma ako male učinke napravi u repromaterijalu biti će odlično. Međutim kada govorimo o selu i seljaku i poljoprivredniku, primjera, lijekovi, i dobro je što su lijekovi u zdravstvu, što su porez nije porastao ali je 25% ostali su lijekovi na životinje šta nije dobro, a veterinarski lijekovi, šta je i veliki, evo i ministru sada govorim, šta je velik seljacima poljoprivrednicima iznos koji plaćaju. Prema tome, još ima prostora koji nije veliki za državu a može pomoći našem seljaku i poljoprivredniku jer zasigurno smanjenje samo veterinarskih lijekova, kada pogledamo o kojima se ljudima u Slavoniji pa i u mojoj Dalmatinskoj zagori koja doslovno više i nažalost nema stoke jer politike su napravile da od 64 tisuće proizvođača mlijeka, tj. ljudi koji su se bavili proizvodnjom mlijeka, a danas imamo 400 i 600 i 700, znači sve je bila magla, laž, selo je zaboravljeno a ova porezna reforma ako i korak napravi, ako sasluša ministar govorim mu dobro, na malim stvarima mogu se velike stvari napravi za selo. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku.
Hvala vam lijepa. Kolega Bulj, bilo je jako puno pogrešnih politika prema selu i tu ne treba nikoga alimentirati, u konačnici dan danas nemamo prave strategije za tu možda i najvažniju granu proizvodnje jer u krajnjem slučaju nema ničijeg važnijeg od hrane. Nema važnijeg proizvoda od hrane. Mi si nismo baš tu u ovoj državi dali puno truda. I po mojem sudu najviše se pogriješilo u jednom periodu možda tamo između 2000. i 2005. godine kada je uloga županija ustvari izmaknuta od one njezine temeljne uloge tzv. Tuđmanovih županija koje su trebale brinuti prvenstveno o ravnomjernom razvoju. 2000. godine su doživjele one zakonske promjene i tu je sve otišlo u drugom pravcu a nismo organizirali selo, seljake, propustili smo priliku ulaskom u, odnosno pred ulaskom u Europsku uniju. I tu smo napravili onaj zadnji veliki promašaj i propust kada nismo tu 2 godine iskoristili prilike da radimo ono što su radili Poljaci da udružujemo ljude, da ih pripremamo i da se na taj način to priprema i tu je u principu bio taj najveći udar. Sigurno da svako smanjenje donosi određenu pozitivu. Ja sam razmišljao isto o veterinarskim uslugama i lijekovima čitajući ove izmjene zakona ali otišli bi jako daleko u širinu, mislim da je ovo prvi korak dobro napravljen a da će naredni ići još u boljem pravcu.
Hvala lijepa uvaženom kolegi Hrgu. Iduća replika uvaženi kolega Anđelko Stričak. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kolega Hrg, vi ste svoju raspravu započeli da se često hoće pokupiti koji politički bod pa rasprava ode u krivom smjeru. Također jedan dio rasprave ste posvetili raspravi vezano na proračune jedinica lokalnih samouprava. Pa evo dva zorna primjera. Jedan je grad Lepoglava. Imali smo čuti da je proračun grada Lepoglave u 2015. godini manji za 56%. Sada, tko je doveo do toga da je proračun grada Lepoglave u 2015. manji za 56%? Pa valjda Vlada Zorana Milanovića. Tko je bio u toj Vladi? Pa SDP i HNS. Pa između ostalog gradonačelnik Škvarić je tada u toj Vladi bio zastupnik i redovito podržavao te zakonske prijedloge a s druge strane sada kao gradonačelnik očajava. Drugi primjer je i proračun Varaždinske županije. Ta ista Vlada je na sjednici 14.11.2014. godine prišla izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak. Zbog tih izmjena i dopuna proračun Varaždinske županije u 2015. godini trpi štetu od približno 19 milijuna kuna. U 2015. je iznosio 60 milijuna 287 tisuća kuna, godinu prije nego su te promjene stupile na snagu 79 milijuna 122 tisuće kuna. I ko je dizao ruke za te izmjene i dopune tih zakonskih rješenja, a koje su išle protiv jedinica lokalne samouprave? Pa SDP i HNS. Pa prema tome kolega Hrg danas kada ministar veli da ovaj paket poreznih reformi neće ići protiv jedinica lokalne samouprave. Zanimljivo je ko se protiv tih zakonskih rješenja najviše buni. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku uvaženi kolega Hrg.
Hvala lijepo kolega Stričak. Da sjećam se ja tog izglasavanja ondašnjih izmjena Zakona o porezu na dohodak i ja sam tad kolegi Škvariću rekao reko pa kako si mogao dići ruku za ovo? Onda poslije smo se, uvažavam ga stvarno, mislim da je čovjek i uspješan lokalni dužnosnik i dobar kolega i poslije kad smo analizirali što se je događa a veli znaš kako to ide, veli kad politika odluči to se tako napravi i nakon toga dođe do tih problema. Zato sam ja i naglasio da je ovo po meni prvi put da sam imao prilike čuti i onu drugu stranu i jednu da velim tako umirujuću činjenicu da će se znači voditi briga o tome da proračuni ne padaju. Što se tiče Varaždinske županije i manjka, tu bih ja malo proširio stvar. Dakle, imamo situaciju da je Varaždinska županija išla u onaj megalomanski projekt javno privatnog partnerstva, to je išao i Grad Koprivnica i djelom je otišla i Koprivničko-križevačka županija kad su to napravili slavodobitno stavili lovorike oko glave onda su rekli e sad gospodo s državnog proračuna to platite. Ja sam protiv toga, ja sam protiv toga. Zašto bi država trebala plaćati nešto što nije praktički svima bilo omogućeno? To je nečiji hir. Pa ako si išao raditi nešto takvo izvoli onda sagledati sve posljedice i trpi te posljedice. Nemam ništa protiv županija, ja sam apsolutno za, ja o tom javnom-privatnom partnerstvu mislim da je to jedna velika pljačka i kriminal. Vrlo jasno to kažem, kad se to izračuna to je čudo i apsolutno sam protiv toga da se takve stvari pokrivaju iz državnog proračuna.
Najljepše se zahvaljujem. Iduća replika je uvaženi kolega Nikola Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Hrg dobro ste detektirali neke stvari znači koje se tiču ovoga da u biti kroz ova dva koraka rasterećenje poreza na dobit i poreza na dohodak. Intencija ministra Marića i stručnog tima u Ministarstvu financija je bila znači rasteretiti naše poduzetnike i obrtnike, otvoriti prostor novom zapošljavanju a kroz ovu treću mjeru gdje su bile nekakve, gdje se planiraju izvesti promjene oko PDV-a znači bila je namjera i namiriti tu proračunsku rupu koja bi se stvorila ovim rasterećenjima. Naravno da mnogi s tim nisu zadovoljni pa tako ni naši ugostitelji, a mislim da je dobro što je ovim dogovorom i kompromisom između MOST-a i HDZ-a ostalo da uz one koji imaju smještaj oni imaju znači i dalje stopu od 13% a tu su i najveće investicije. I nadamo se da zbog tog neće biti prevelik negativan utjecaj i na naš turizam a i općenito na investicije u turizmu. Isto tako dobro je što je dogovorena, znači dogovoreno je da ostaje stopa PDV-a 5% za ove osnovne potrepštine kruh, mlijeko. Vi ste dali i mogućnost da se uvede to i na pelene evo što ja osobno podržavam. Naravno to treba vidjeti kako će to utjecati, ali načelno podržavam. Ali ono što u biti ja mislim najviše zabrinjava nas koji dolazimo iz lokalnih sredina to je ova kompenzacija. Uvijek imamo priče da će se nešto kompenzirati u biti to se nikad ne ostvari u onoj punoj mjeri i uvijek jedinice lokane samouprave više izgube. Imali smo sličnu situaciju za vrijeme bivšeg ministra financija Lalovca. Prema nekim sada evo proračunima u gradu gdje sam ja zamjenik gradonačelnika Gradu Metkoviću zbog mjere koju smo mi predložili, znači ukidanja poreza na ime tvrtke izgubit ćemo negdje oko milijun kuna a još ovaj porez na dohodak oko 2 milijuna. Za naš mali proračun to je jako puno. Ne znam hoće li se to sve kompenzirati ili npr. neki dan sam bio na svečanoj sjednici Grada Kutine gdje mi je gradonačelnik isto upozorio na velike gubitke u proračunu. Treba težiti ka decentralizaciji i vraćanju tih sredstava jedinicama lokalne samouprave.
Hvala vam. Ja bi vas samo molio da se držimo ove 2 minute jer svi smo počeli izlaziti i onda moram prekidat, ali da sami nekako gledate i da bude to ipak 2 minute. Hvala lijepa. Evo odgovor na repliku kolega Hrg.
Hvala lijepa. Vi onda imate puno tvrtki u Metkoviću kolega Grmoja ako je toliki gubitak od poreza na tvrtke. Ali ja mislim da se tu radi ipak o malom porezu. I mi kad je taj prijedlog bio u Gradu Križevcima nismo uopće o tome puno razmatrali, rekli smo ok to smo u krajnjem slučaju razmišljali čak i sami da to ukinemo. Apsolutno je zato ova bitna stvar, ponavljam je i po ne znam koji puta, da se odmah daje i kontra da velim argument da će se zadržati proračun i na razini 2016. godine i ukoliko će netko zbog ovih izmjena poreznih zakona gubiti svoje prihode da će se to izravnati iz fonda i iz državnog proračuna. Što se tiče ugostitelja, ma ja sam apsolutno za to da se taj sektor razvija i turizam naravno. Tko ne bi bio za to. Ali mislim da ugostiteljima možemo pomoći na neke druge načine. Evo dat ću jedan primjer uz ovo znači što će se smanjiti režijski, komunalni troškovi ajde malo, idemo malo zadrti u ZAMP, ajmo u ZAMP zadrti malo. Pa idemo vidjeti možemo li tu smanjiti troškove ugostiteljima, oni se jako često bune na to, jako često upozoravaju i traže da i u to zadremo i da im skinemo s vrata najbeskrupuloznije, najbezobraznije inspektore koji uopće postoje u Hrvatskoj, a znamo kakve su inspekcije. Ali ovi su za tri koplja bezobrazniji od svih drugih. ajmo malo, evo možda je to isto prilika da u raspravama o ovim zakonima, pripomoći u ugostiteljstvu također pomognemo i da kažemo idemo u izmjene ovog zakona o autorskim pravima, smanjimo ljudima i taj teret. Plaćaju porez na ne znamo što.
Hvala lijepa. Ovim smo iscrpili replike. I prelazimo sada na raspravu Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, u ime kluba uvaženi kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Na početku je posve jasno da će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati ovaj reformski paket poreznih zakona kojeg raspravljamo. Ja bih najprije u uvodu pohvalio Vladu i vas gospodine ministre, Ministarstvo financija što evo ni četiri tjedna nakon što je Vlada imenovana mi ovdje u Saboru raspravljamo jedan cjeloviti paket poreznih zakona. Činjenica da jeste kao ministar u kontinuitetu već 10 mjeseci, ali svejedno prvi puta je ovdje u Saboru došla ovako jedna sveobuhvatna reforma u ovom slučaju poreznih zakona. Prema tome, to je za pohvaliti i ja se nadam da ćemo nastaviti ne samo sa drugim zakonima, nego i reformama koje jesu pred Vladom, a i pred hrvatskim društvom. Činjenica je nadalje da mi sa ovom poreznom reformom kao što ste već puno puta rekli rasterećujemo hrvatske građane negdje oko 2 milijarde kuna i da pri tome najavljujete makroekonomsku stabilnost javnih financija u Hrvatskoj tvrdeći da ćemo 2017. godinu ići sa deficitom državnog proračuna na 2%. Ako znamo da ste upravo vi ovdje u ovoj sabornici čini mi se u ožujku mjesecu predstavili proračun za 2016. godinu kada ste govorili o tome da će deficit državnog proračuna biti 7 i pol milijardi, odnosno 2,2% BDP-a sa još ove dvije milijarde dodatne rasterećenja hrvatskih građana to moram reći da će biti izazov hrvatskoj Vladi. Da bismo mi sa godinom u kojoj jesmo, s planiranim deficitom od 7 i pol milijardi iako još znamo da danas, odnosno kad se usvoji ovaj paket idemo sa dodatne dvije milijarde to je 9 i pol milijardi ako smo još uvijek u ovoj godini to će biti usprkos projiciranom rastu BDP-a u idućoj godini kojega ste najavili, to će biti izazov da Vlada može posložiti sve one obveze koje je proračun dužan financirati. To je jedna stvar koju sam htio reći. A druga stvar koju želim reći to je da je stabilnost poreza, poreznog sustava jedan od preduvjeta razvoja jedne države. Mi smo svjedoci da smo u proteklom mandatu, odnosno u pretprošlom mandatu odnosno u pretprošlom mandatu Vlade Zorana Milanovića četiri temeljna zakona, porezna zakona a to je porez na dohodak, porez na dobit, porez na dodanu vrijednost i Zakon o doprinosima mijenjali točno 44 puta, odnosno jednom mjesečno. Najbolji put da rastjeramo i najhrabrije investitore i da doslovno ugrozimo poslovanje i uspješnih poduzetnika. Prema tome, čitao sam negdje ovih dana da je dobro kad se ide u reforme u jednome društvu, da prva reforma bude porezna reforma, to je prva stvar, da ona bude brza, da bude sveobuhvatna i da nakon toga na neko vrijeme zaboravimo na porezni sustav. Ako želimo državu učiniti prijateljski raspoloženom prema investitorima bilo stranim, bilo domaćima sa jedne strane, a s druge strane ako želimo da se poduzetnici osjećaju sigurnima da mogu ugovarati dugoročno sve ono što oni moraju ugovoriti. No sada bih nešto konkretnije rekao. Mi smo prije rekao sam 19. listopada donijeli program Vlade za razdoblje koje je pred nama i tada su utvrđeni temeljni ciljevi u tom programu, a to je ostvarivanje stabilnog i trajnog gospodarskog rasta, stvaranje novih i kvalitetnih radnih mjesta, zaustavljanje, iseljavanje, demografska obnova i društvena pravednost i solidarnost. U tom smislu kad su se pobrojili ti glavni ciljevi rečeno je da za njihovu realizaciju potrebno je utvrditi 5 osnovnih stupova i prvi najvažniji je stup cjelovita porezna reforma. Tada dobro se sjećam u ime kluba sam govorio o tom programu. Najavljeno je sadržajno kako će reforma izgledati u kratkim crtama, ali onako kako je tada najavljena sada je evo u ovih 15 zakona i predložena. Naime, što nama donosi predložena porezna reforma? Glavni cilj te porezne reforme je gospodarski rast i zapošljavanje, jačanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva, naglašenija socijalna pravednost, poticaj demografskoj obnovi, zadržavanje visoko stručnih obrazovanih kadrova u Hrvatskoj, poticaj razvoju obrtništva i poduzetništva i poticaj poljoprivrednicima. Čini mi se kada iščitavamo zakone koji su predloženi njih 15 da se u svim ovim ciljevima, glavnim ciljevima porezne reforme kroz smanjivanje stopa, kroz niz povlastica upravo reflektira porezna reforma na glavne ciljeve koji su sami zadani. I zato držim da je u ovoj poreznoj reformi vođeno računa o rasterećenju poduzetnika i građana, o ograničavanju stopa, poreznih stopa, održivosti javnih financija i održivosti financijskog sustava lokalne i područne samouprave, ostvarivanju ključnog makroekonomskog cilja, a to je da deficit opće države u idućoj godini bude na razini dva ili ispod dva posto. Kad govorimo o rasterećenju poduzetnika to se rasterećenje postiže smanjenjem opće stope poreza na dobit sa 20 na 18, a za male i srednje poduzetnike čiji su prihodi do 3 milijuna kuna godišnje smanjuje se stopa poreza na dobit sa 20 na 12%. Po meni evo prva ozbiljna konkretna mjera prema malom i srednjem poduzetništvu u Hrvatskoj. Dakle, smanjuje se, 10% se smanjuje za sve poduzetnike u Hrvatskoj opća stopa poreza na dobit, a za male poduzetnike 40%, dakle 8 naprema 20 je 40% i to je ja mislim ne samo usmjereno prema malim poduzetnicima nego o prema poljoprivrednicima i na taj način onaj porez o kojemu smo govorili, a o tome ću još kasnije reći nekoliko riječi, projekt Slavonija se prepoznaje i u ovom smanjenoj stopi poreza na dobit gdje se primjerice poljoprivrednicima omogućava da značajno smanje plaćanja temeljem poreza na dobit. Kao jednokratna mjera daje se mogućnost kreditnim institucijama da kao … priznati rashod utvrde iznos otpisa loših kredite. O tome je bilo riječi već tijekom jutra pa neću puno o tome, ali ja u svakom slučaju ovu mjeru podržavam neovisno što se iza ove mjere može kriti. Ja tu mjeru podržavam i iz razloga što ona čisti bilancu dužniku banke i omogućava mu da preko u narednom budućem vremenu krene u nove kredite za poticanje investicija i otvaranje radnih mjesta. Za mene je ovo i pošteni pristup. Ja se sjećam predstečajne nagodbe, postupka predstečajnih nagodbi kada je vjerovnik morao otpisivati dio svojih potraživanja premda je državi platio sve obveze i PDV pa i porez na dobit i svejedno je ostajao bez onog dijela koji je državi platio, a otpisan mu je kroz Zakon o predstečajnoj nagodbi veliki dio njegovih potraživanja. Prema tome, u tom kontekstu promatram i ovaj dio da je to itekako kroz ovakvu izmjenu poreza na dobit išlo se u prilog poduzetnicima. Što se tiče poreza na dohodak, ja mislim da je vrlo važno konstatirati da je kroz izmjene poreza na dohodak od 2 milijuna i 750 tisuća hrvatskih građana koji su obveznici plaćanja poreza na dohodak, da sada preko milijun i 500 njih uopće nije u škarama poreza na dohodak, to je više od 50% hrvatskih građana koji bi trebali plaćati porez na dohodak, više neće biti obveznici plaćanja poreza na dohodak. Ovom mjerom 560 tisuća hrvatskih građana više neće plaćati porez na dohodak. Postoje i primjedbe, što je sa 900 tisuća građana koji već prije nisu bili obveznici plaćanja poreza na dohodak, treba reći da se drugim mjerama, a o čemu smo već i jutros govorili i o čemu ovi zakoni govore, to je kroz smanjivanje cijene struje, odnosno ne smanjenje cijena struje nego smanjenje PDV-a na struju, na odvoz smeća i drugim mjerama također pomaže u poboljšanju standarda onih građana koji imaju doduše male plaće i koji već ranije nisu bili obveznici plaćanja poreza na dohodak. Ali je činjenica da od 2 milijuna i 750 poreznih obveznika u Hrvatskoj, obveznika poreza na dohodak njih milijun i 800 neće biti obveznici plaćanja poreza na dohodak. Sada tu dolazimo na ono što je već jutros o tome također bilo riječi, što sa lokalnom samoupravom, kako izvršiti kompenzaciju u lokalnoj samoupravi. Ja vjerujem ministru da će ovaj 16. zakon koji je najavljen, Zakon o financiranju lokalne samouprave čim prije ugledati svjetlo dana usprkos svim ovim simulacijama koje treba napraviti kako i na koji način što brže obeštetiti jedinice lokalne samouprave. Slažem se i morati će gradonačelnici, načelnici predlagati proračune na temelju ove 2016. godine, ali dobro bi bilo da Vlada bude vjerodostojna ono što i hoće i što najavljuje, da Vlada čim prije dođe u Hrvatski sabor, da čim prije taj zakon dođe u raspravu sa zainteresiranom javnošću da se još više uvjerimo da tih milijardu i 400 milijuna kuna će biti transferirano jedinicama lokalne samouprave kako ne bi teret promjena koje donosi Zakon o porezu na dohodak pao na jedinice lokalne samouprave gdje u RH već i sada raspodjela javnih sredstava u korist države u odnosu na jedinice lokalne samouprave, 86 čini mi se 14 ili čak 87 naprema 13% u korist države. Mislim da je vrlo važno da čim prije s time dođe u Hrvatski sabor s tim 16. zakonom koji bi činio sigurno još potpuniju ovu reformu, ali vjerujem ministar je to većine koliko puta naglasio. Što se tiče PDV-a stručnjaci koji su komentirali najavljenu reformu, bili su zadovoljni sa izvornim prijedlogom reforme. To je činjenica da je onaj izvorni prijedlog reforme koji je bio predstavljen za makroekonomiste u Hrvatskoj i za porezne stručnjake bio prihvatljiviji jasno je da je svaki zakon koji dolazi u Sabor dio i kompromisa između socijalnih partnera, dakle poslodavaca i sindikata, Vlade tako da apsolutno mi to prihvaćamo. Ali treba reći u tom kontekstu i sljedeće, da izmijenjena porezna reforma od one koja je bila najavljena je na neko vrijeme, ja se nadam ne na cijelo vrijeme ove Vlade, zaustavila smanjenje opće stope PDV-a sa 25 na 24%. I zato bi treba i to reći da to što smo odustali privremeno, ja opet kažem, nadam se privremeno, ne trajno, od smanjenja opće stope PDV-a jer je obična stopa PDV-a u Hrvatskoj jedna od najveći u Europi, ja se nadam da ćemo ga ipak realizirati i time hrvatskim građanima omogućiti još daljnje rasterećenje za milijardu i 800 milijuna kuna koliko iznosi jedan postotni poen PDV-a. Tako da treba s jedne strane gledati i dobru stranu ovog kompromisa sa sindikatima i socijalnim partnerima, ali s druge strane treba imati na umu da smo sada privremeno odustali od one mjere jer je jasno da treba zadržati makroekonomsku stabilnost u prvom redu i stabilnost državnog proračuna. Htio bih nešto reći i o ovom dijelu koji se odnosi na smanjenje odnosno povećanje stope u ugostiteljstvu. Ja držim da je svaki puta kada dolazi do povećanja određenih poreza u bilo kojoj djelatnosti ne može naići na odobravanje. I razumijem ugostitelje u Hrvatskoj koji nisu presretni ovakvom mjerom. A ja sam to već jednom govorio u ovome Saboru i to ću sada ponoviti. U isto vrijeme dok se povećava stopa sa 13, na 25 mi svjedočimo s druge strane smanjivanju stope PDV-a za jednu drugu proizvodnu djelatnost, poljoprivredu za sve one inpute koje čine poljoprivrednu proizvodnju sa 25 na 13. Ovdje možemo zaključiti sljedeće, koliko god bili nezadovoljni činjenicom da će ugostitelji imati povećanu stopu PDV-a ali u tom kontekstu treba promatrati i redistribuciju dobara sa jedne pretežito sezonske uslužne djelatnosti kao proizvodne djelatnosti. I ja mislim da će se lakše, kudikamo lakše za svoju poziciju u konkurentnost na Mediteranu, sa cijenama koje i danas ima hrvatski turizam i hrvatsko ugostiteljstvo kao dio tog turizma lakše nositi sa konkurencijom nego što ćemo oporaviti hrvatsku poljoprivredu. Tako da je po meni, koliko god govorim razumijem poziciju ugostiteljstva, ja mislim da je istok Hrvatske, Slavonija, poljoprivreda snaženje OPG-a i kroz ovu mjeru i onu mjeru koju sam prije govorio o smanjenju stope poreza na dobit itekako važna. Prema tome, ne želim reći da se ovdje radi o solidarnosti ali želim reći da je ovo mjera koja može naići na odobravanje kada znamo koliko je važno ravnomjeran razvoj Hrvatske. Razumijem i dobro sam čuo kolegu Sponzu jutros u nekoliko navrata kada je govorio o win-win situaciji, da budu zadovoljni i Vlada i ugostitelji ali bih podsjetio da je Vlada HDZ-a 2010. godine donijela Zakona o turističkom zemljištu, jedan sam od autora toga zakona. Nakon toga IDS je imao 2 ministra u Vladi RH. Meni je čudno da nakon 5 godine se postavljamo pitanje zašto ga nismo realizirali kada je najodgovornija u Vladi bio ministar koji je dolazio iz IDS-a. I ne znam zašto se sa time stalo, ne znam zašto se nije to realiziralo. Na stotine tisuća kvadrata turističkog zemljišta bilo u kampovima, bilo u hotelima sa time se stalo. I nama je izazov i tu se slažem sa kolegama iz IDS-a, ovo je Vladi veliki izazov kako, … [[Govornik se ne razumije.]] ogromno građevinsko zemljište stavite u funkciju da hotelski kompleksi, ne samo privatni nego i oni koji imaju a nisu dobili koncesiju na to građevinsko zemljište mogu ići u realizaciju cjelokupnog tog investicijskog projekta. I to treba čim prije krenuti i nastaviti sa realizacijom zakona o neizgrađenom građevinskom zemljištu, o turističkom zemljištu. Htio sam još reći nekoliko riječi a to je, to su lokalni porezi. Lokalni porezi su praktično iz Zakona o financiranju lokalne samouprave izvučeni, oni porezi koji su isključivo, pripadaju u domenu bilo županija, bilo gradova, bilo općina dok su zajednički porezi, porezi na dohodak, porez na dobit i dalje ostaju za riješiti kroz Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave, koje sam već maloprije spomenuo. Ja ne bih tek tako olako tvrdio kako porez na nekretnine ne može biti dovoljan supstitut za snaženje financijskog potencijala jedinica lokalne samouprave. To govorim i iz razloga što niti komunalna naknada nije bila u dovoljnoj mjeri u Hrvatskoj korištenja kao veći izvor prihoda jedinica lokalne samouprave. Zašto to želim reći? Naime, radili smo analizu na 2% jedinica lokalne samouprave u Hrvatskoj i to za 2% jedinica lokalne samouprave koje su izradile geodetsku izmjeru i katastar zgrada. I utvrdilo se da te jedinice lokalne samouprave koje imaju novu geodetsku izmjeru za što se zalažem od prvoga dana od kada sam u ovom Saboru jer je sramotno da se još naša najvažnija evidencija nekretnina temelji na izmjeri iz 1830. godine, dakle prije 200 godina. Pa se pokazalo da one jedinice lokalne samouprave, gradovi i općine koje su to uspjele napraviti imaju 50% više prihoda od komunalne naknade samo zbog obuhvata zgrada i površina koje povećavaju proračun jedinica lokalne samouprave. Prema tome, ja ne bih nimalo gledao sa zebnjom mogućnost da se kroz porez na nekretnine koji jest usklađen sa potrebom jedinica lokalne samouprave da kudikamo bolje vladaju svojim površinama pod zgradama, po stanovima, pod proizvodnim pogonima, tvornicama itd., mogu u značajnoj mjeri povećati svoje prihode. A da ne kažem da kroz novu geodetsku izmjeru kada se sređuje imovinsko pravno stanje je rast cijena nekretnina u toj jedinici lokalne samouprave, drastično raste što onda kroz porez na promet nekretnina ovih 4% koje smo smanjili sa 5% doprinosi svakako boljoj, kudikamo boljem punjenju općinskih odnosno gradskih proračuna. Evo, i na kraju, svakako da ćemo mi u Klubu HDZ-a ovo podržati. Očekujemo da se ove primjedbe koje će biti kroz prvo čitanje iznesene da ih ministar i Vlada pažljivo razmotre, da se čim prije krene u izradu ovog 16.-tog zakona koji će onda apsolutno dopuniti ovu cjelokupnu reformu. Evo ja bih gospodine ministre na kraju vam čestito na ovom projektu porezne reforme jer držim da, što je već bilo jutros govora nakon 20 godina u Hrvatskom saboru dolazi ponovno jedna cjelovita porezna reforma. Hvala.
Hvala i vama. 8 je replika. Prva replika je uvaženi kolega Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Pred menom je zaključak Vlade od 3.11. ove godine kojom Vlada daje suglasnost da se zbog kratkoće roka proizašlih iz objektivnih okolnosti iz postupka procjene učinka propisa izuzmu nacrti prijedloga ovih zakona. Gledajući Zakon o procjeni učinaka propisa, iščitavajući njegove članke nigdje nisam vidio dozvolu da Vlada izuzima procjenu pravnih učinaka propisa temeljem zaključka. Naime, zakon se ne primjenjuje na procjenu fiskalnog učinka propisa na državni proračun, dakle primjenjuje se na sve druge zakone. Ako za propis za čije donošenje se predlaže po hitnom postupku a za koji se ne provodi postupak procjene učinka prema članku 11. stavku 1. ovog zakona obavezno se izrađuje prethodna procjena prema propisanom obrascu. Prethodna procjena se prilaže uz nacrt prijedloga propisa s konačnim prijedlogom zakona. Ova odredba se ne primjenjuje u slučaju donošenja propisa po hitnom postupku radi žurnog otklanjanja prijeteće opasnosti i štete. U ovome ne vidimo nikakvu štetu niti opasnost od same štete. Ono što je Vlada mogla napravit a nije napravila je u članku 23. koji kaže „Iznimno od stavka 2. ovog članka odredba tog stavka se neće primjenjivati a to je iskaz o postupku donošenja samog zakona.“ I u tom slučaju ne može se, ne treba prilagati iskaz ali treba provesti cijeli postupak ovog zakona. Mislim da je Vlada sa ovim zaključkom prekršila Zakon o procjeni učinaka pravnih propisa pa molim da se o tome uvaži jer je pitanje da li onda svi zakoni će biti valjani ili ne.
Hvala vam lijepo. Uvažen kolega Bačić odgovor na repliku.
Kolega Mrsić, Vlada je imala na raspolaganju dva pristupa. Prvi je pristup da ovo što ste vi rekli kroz proceduru hitnog donošenja zakona izbjegne izradu procjene financijskog učinka i da nas dovede praktično pred gotov čin zbog donošenja državnog proračuna, zbog svega onoga što nas očekuje na kraju kalendarske godine. S druge strane meni je ovaj princip prihvatljiviji u kojemu mi raspravljamo ovdje u Hrvatskome saboru o ovim zakonima kao u prvom čitanju nakon čega očekujem da bi Vlada mogla izvršiti doista procjenu pojedinog financijskog učinka za svaki zakon. Iako je ministar već u nekoliko navrata nama spominjao koliko je otprilike financijski učinak svih ovih zakona. Hvala.
Hvala vam. Druga replika je uvaženi kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačić kazali ste sveobuhvatna reforma, ne mogu se složit naprosto a to je vidljivo i dalje iz rasprave, izlaganje samog ministra. Ovo je parcijalna reforma. A da još to mogu potkrijepiti time da li je konzultirana industrijska strategija odnosno da li je uvažena, da li je strategija razvoja turizma koje je donosena u ovom domu, to su samo dvije neke smjernice za ubuduće što se tiče sveobuhvatne reforme. Nadalje, kazali ste, ja vjerujem ministru. Ja bi isto želio vjerovati ministru i njegovom timu što se tiče i kompenzacijskih mjera i svih ovih zakona koji se dalje, međutim smatram da mi svi ovdje radimo preodgovoran posao da bi išli na to da ajmo reći vjerujemo nekome. Ja ću vjerovati kada te kompenzacijske mjere dođu ovdje u Sabor, kada Sabor usvoji taj zakon i kada građani odnosno lokalna samouprava u ovom trenutku vidi što i kako. Mislim, slažem se lijepo je vjerovati ali prestar sam da bi mogao na tome završiti. To je jedna stvar. Druga stvar, dosada protekle dvije Vlade, ovo je druga Vlada koja radi neku vrstu porezne reforme i prvoj smo vjerovali bili isto tako, ja sam makar vjerovao kao vi pa je ispalo da nisam trebao vjerovati. Ova Vlada između isto HDZ-a i MOST-a na sreću nas svih nije radila ništa. Ova je sad počela odmah sa poreznom reformom i to u zraku su kompenzacijske mjere. Kazali ste rasterećenje građana pa ja pitam čemu onda porez na neizgrađeno građevinsko zemljište? To je jedna potpuno nova kategorija. Prisjetio bi vas, a i kazao sam na odboru bila je jedna solucija koju je Ustavni sud ukinuo bio, ustvari smatra neustavnom porez na neobrađeno poljoprivredno zemljišta. Upitana je i ova kategorija, upitne su procjene, upravni postupak, velika mogućnost i očekujem jako puno žalbi na izdana rješenja. Evo to je čisto kao afirmativna sugestija ministre. Proučite to jer sa uvođenje, evo dozvolite minuta, pardon sekunda, znači sa ovom supstitucijom nismo napravili ništa osim što lokalna samouprava evo više nema ni jedan domicilni porez.
Hvala vam lijepa. Ali zaista bih vas molio s obzirom na broj klubova i replika da se držimo 2 minute i da se koncentriramo jednostavno na 2 minute. Uvaženi kolega Bačić odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Batinić ja ostajem pri stavu da se radi o cjelovitoj poreznoj reformi. Rekao što mislim da nedostaje. No, s obzirom da je ministar najavio i donošenje zakona ali i ovdje javno, ne samo ovdje na govornici, nego je rekao ja vjerujem da će Ministarstvo financija u tom smislu i uputiti određene smjernice prema županijskim, gradskim i općinskim, prema županijama, gradovima i općinama da se proračuni rade na temelju 2016. godine. Ja mislim da tim pismom Ministarstvo financija koje bi trebalo biti upućeno na određeni način puno više govorio nego o tome vjerujem li ja ili ne vjerujem ministru. Ja ministru s obzirom na sve što je radi u ovih 5 ili 10 mjeseci vjerujem ali sam i siguran da će gradonačelnici, načelnici županija dobiti takvu instrukciju kako i na koji način formirati proračun. Da će iz tog dokumenta onda jasno moći formirati svoje prihodovne strane proračuna i da će to Vlada morati ispoštivati. Jer u slučaju sa 1 milijardu i 400 milijuna kuna slažem se s vama mislim da bi itekako teško mogla funkcionirati lokalna samouprava u Hrvatskoj.
Hvala. Iduća replika je uvaženi kolega Branimir Bunjac.
Hvala predsjedavajući. Kolega Bačić, vi dakle slijedite ministra Marića u obmanjivanju javnosti gdje vi uporno tvrdite da je deficit Hrvatske države na godišnjoj razini 7 i pol milijardi kuna. A upravo je ministar Marić nedavno rekao da samo u 2017. godini Hrvatska mora platiti 27 milijardi kuna dospjelih dugovanja. I dajte mi sad recite kako ste vi uspjeli to smanjiti na samo 7 i pol milijardi? Jednostavno zato što vi vodite dvojno knjigovodstvo, pa ovih 27 milijardi sakrivate od očiju javnosti, pa tvrdite da je samo 7 i pol milijardi pa će navodno biti 9 i pol milijardi. Lijepo recite Hrvatska će u 2017. imati manjak od 34 i pol milijarde kuna, odnosno 30% hrvatskoga proračuna. I ove vaše pričice o tome kako će sada hrvatski građani nešto kao bolje živjeti su potpuno, dakle besmislene iz razloga što će se sve ove porezne olakšice koje će navodno nastupiti financirati iz vanjskoga zaduživanja. Na to vanjsko zaduživanje mi ćemo morati platiti i kamatu i u konačnici će građani još više novca potrošiti nego što će navodno dobiti. A gospodin Marić sada priča, a priprema upravo za koji mjesec novo zaduženje u iznosu višem od jedne milijarde eura, a sada nas ovdje želi umiriti nekakvim aspirinom kako ćemo imati evo 15 kuna nižu cijenu odvoza smeća. Prema tome, recite građanima istinu Hrvatska se nalazi u agoniji i ova Vlada nije ponudila rješenje da ona konačno prestane ili se barem ublaži. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bunjac, vrlo brzo ćemo imati raspravu o proračunu za iduću godinu gdje ćemo vidjeti koliki će točno biti deficit državnog proračuna. Ono što je točno, to je da je za 2016. godinu, dakle ovu godinu je deficit državnog proračuna bio 7 i pol milijardi. Ako znamo da godišnje otprilike Hrvatska vraća 12 milijardi kuna kamata one su uključene u proračun i čine sastavni dio rashoda državnog proračuna. Prema tome, ne može odstupati apsolutno od onih brojke koje nam ministarstvo i koje Vlada ovdje u Saboru predlažu kada se govori o državnom proračunu. Što se pak tiče izvanproračunskih fondova ako ste na to mislili, na Hrvatske autoceste ja mislim da je već o tome puno puta bilo ovdje riječi, da obveze izvanproračunskih fondova nisu uključene u proračun i da će o njima Vlada rješavati kroz refinanciranje tog javnog duga.
Hvala. Iduća replika, uvaženi kolega Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Bačić, spomenuli ste predstečajne nagodbe i spomenuli ste učinke ovih poreznih izmjena, izmjena ovih Zakona o porezima na bolje poslovanje poduzetništva i podizanje poduzetništva i obrtništva, pa ću ja reći ovako da bilo bi dobro malo se podsjetiti tih predstečajnih nagodbi jer su one ostavile tako duboke rane, pogotovo na male poduzetnike, da oni još dan danas nisu iz toga kotla izašli van i da se dan danas bore za život, a sve posljedično zato što su neki sebi uspjeli otpisati dugove na način kako im je bilo predviđeno zakonom. Govorili ste i o nesrazmjerima raspodjele poreznih prihoda između lokalne samouprave i države. U redu, ni ove izmjene zakona neće poboljšati taj omjer u korist lokalne samouprave. Ali ono što je ovoga trenutka barem dobro neće ni pogoršati. Ali intencija mora biti da se u budućim poreznim izmjenama i prilagodbama poreznih zakona ide u pravcu decentralizacije financijske prema lokalnoj samoupravi jer samo tako ćemo moći napraviti jedan opći razvoj u društvu općenito i u svim dijelovima Hrvatske ne samo u Slavoniji. Jer moramo spomenut ovdje i Liku i Prigorje i Moslavinu i Bilogoru, svugdje su slični problemi. U svim tim prostorima su slični problemi.
Odgovor na repliku, kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrg, apsolutno se slažem sa vama. Ja sam pobornik fiskalne decentralizacije, povećanju ovlasti kako županija tako gradova i općina i mislim da je to pravi put za poboljšanje stanja u Republici Hrvatskoj. Dakle, decentralizacija i fiskalna svakako što mora biti praćena. Ja se nadam da ćemo u mandatu ove Vlade svjedočiti tom projektu. Nisam uspio u svojih 20 minuta reći nekoliko riječi što također podržavam, a to je Zakon o poreznoj upravi, gdje se kao što vidimo u pravilu vraćaju područni uredi u sjedišta županija. Ja mislim da je to jako dobro. Očekivao sam moram reći da će se tim putom kao sestra blizanka voditi Carinska uprava, pa ja mislim da za neko daljnje promjene da bi se na način organizacije i Carinske uprave otprilike preslikao model financiranja Porezne uprave. Naime, ja držim da kroz snaženje pozicije županija se može doprinijeti kvalitetnijem, ravnomjernijem razvoju Republike Hrvatske, a ne kroz daljnju regionalizaciju, odnosno smanjivanje ovlasti pojedinih županija. Na taj način svakako mi je mogu reći bolje sjela ovaj zakon koji se odnosi na Poreznu upravu. To je na tragu onoga što ja i ovdje u Saboru oduvijek zastupam.
Hvala još jednom. Iduća replika je uvaženi kolega Branko Grčić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, kolega Bačić slažem se sa vama. Cilj reforme ovakve vrste trebao biti gospodarski rast, novo zapošljavanje, veća potrošnja. Međutim dva su problema u ovoj reformi, novac od porezne reforme ide uglavnom bolje plaćenima, dakle bogatijim ljudima gdje će većina tog novca ići u štednju neće se trošiti. Da je taj novac išao slabije plaćenim ljudima i umirovljenicima taj novac bi sigurno završio u potrošnji. Međutim još je važnije ovo drugo pitanje, pitanje kako će ova reforma utjecati na investicije? Mi smo ovdje čuli da se sustav oporezivanja dobiti mijenja na način da se smanjuje stopa kako bi se ostavilo bilo više novaca za investiranje, međutim ukinuta je odredba ili olakšica za reinvestiranu dobit. Objašnjenje je da je svega 1,5% poduzetnika koristilo tu olakšicu. Međutim kada gledate strukturu poduzetnika onda treba znati da je 74 tisuće firmi koje danas egzistiraju sa nula zaposlenih, da je idućih 66 tisuća malih poduzeća, da je idućih 3 tisuće samo ili 2% srednjih poduzeća i da je svega 0,4% velikih poduzeća. Dakle praktički ovih 1,5% onih koji jesu iskoristili olakšicu za reinvestiranu dobit mogli bi svrstati u srednja i velika poduzeća i to sva, a to nije malo. To želim naglasiti jer je tu bilo riječi o ozbiljnim iznosima i ono što je vrlo važno znati to je puno bolji i veći i jači instrument uz zaštitnu kamatu na kapital negoli što je oslobađanje svih poduzetnika nekog postotka poreza na dobit.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grčić, pa ja sam to rekao u svom uvodnom izlaganju. Dakle 940 tisuća hrvatskih građana sa malom plaćom već sada ne plaćaju porez. Prema tome, nije moguće porez na dohodak hoću reći, nije moguće država sada ide u nekakav negativan porez kako bi se njima povećala plaća. Naime, država u realnom sektoru osim za zaposlenike u državnim i javnim službama nije poslodavac. Ono što država može napraviti to je da … podiže letvicu kako bi što više građana izišlo iz škara poreza na dohodak i na taj način se povećala plaća, što je to upravo slučaj sa ovim zakonom. Dakle nije malo, ja ne znam trebalo bi vidjeti kakva je situacija sa drugim državama, ali da preko 55 gotovo 60% svih obveznika plaćanja poreza na dohodak u jednoj državi ne plaća porez, to dovoljno govori o socijalnoj osjetljivosti te države koja doista u vlastitim mogućnostima radi ono što može, a to je da oslobađa plaćanja poreza na dohodak i na taj način povećava plaću. Povećanjem plaće povećava potrošnju, a ja se nadam da će kroz povećanje potrošnje to osjetiti i na prihodima državnog proračuna. Što se tiče ukidanja mogućnosti neplaćanja poreza na dobit na reinvestiranje kod pojedinog poduzetnika, ja se slažem s formulacijom koju je ministar rekao. Ako ta mjera nije polučila uspjeh, ako je svega 1,8 ili 08% svih poduzetnika koristilo tu mjeru onda ona nije pogođena, nešto s njom ne štima, nešto treba promijeniti. I prihvaćam onda kao rješenje iako se slažem s vama, to je za one koji su koristili jako dobra mjera, ali ili nije prepoznata ili nije pogođena, učinak je vrlo mali od takve mjere. Ova mjera da se svim poduzetnicima generalno smanji za 2%, a malim poduzetnicima za 8% mislim da je itekako prihvatljiva.
Hvala lijepa. Iduća replika uvaženi kolega Andrija Mikulić.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa meni se čini da i jedna i druga strana sabornice ne govori o istim stvarima. Jedni tvrde da se nešto smanjuje, jedni da ne. Dakle ja moram priznati da kada govorimo o turističkim destinacijama onda želimo doći tamo gdje je to dobro, kvalitetno i sigurno pa tako shvaćam i našu Hrvatsku. Ako imamo stabilan porezni sustav, imat ćemo i investitore koji će htjeti ulagati u Hrvatsku državu. Ono što je bilo unazad nekoliko godina sigurno nije dobro. Na desetke promjena poreznih zakona i to sigurno nije dobro i to ne odaje jednu dobru vibraciju, jednu dobru sliku gdje bi bilo dobro investirati. Dakle, čitajući sve ove prijedloge zakona i danas zahvaljujem kolegama iz ministarstva što su nam na odboru detaljno to obrazložili, ja sam to shvatio da je to određeno rasterećenje integralno gledajući, dakle rasterećenje. Predložio bih da manje pričamo o formi, više o sadržaju, a kolega Bačić ono što me zanima možda da malo više kažete na koji način će se to kompenzirati prema jedinicama lokalne odnosno regionalne. Znači koliko sam shvatio, negdje se uzme, države će to kompenzirati i oni će biti izjednačeni u tom segmentu. Znate ima ona jedna blaženi oni koji ne vidjevši, a vjeruju, ima ta. Prema tome, ja vjerujem ministru i njegovu timu jel vama jedino s druge strane sabornica ostaje ili preostaje da vjerujete jel da ste znali išli bi u veliku poreznu reformu, a ne u mini reforme porezne jel sa mini poreznim reformama ste napravili veliku štetu, a najveća korist za građane RH će biti sa ovom velikom poreznom reformom.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bačić.
Kolega Mikulić najprije na onaj vaš prvi dio, kada se neka država koja se država smatra da je za investitore dobra, prijateljski raspoložena, ona koja ima sređeno imovinsko-pravne odnose, sređeno prostorno planiranje, koja ima jednostavnost propisa i protokola ikoja ima stabilni porezni sustav. To su četiri osnovna preduvjeta da bi neka država bila konkurentna i bila prijateljski raspoložena prema investitorima. Ja držim da smo ovom poreznom reformom učinili pretpostavke da barem riješimo jedan od ta četiri temeljna stupa a da je na Vladi da nastavi sa ostala tri stupa koja nisu baš, osim prostornog uređenja, koje mislim da je solidno pokriveno, da je preduvjet investiranja u Hrvatskoj. Što se tiče kompenzacije, jedinicama lokalne samouprave mislim da je to ministar vrlo … [[Govornik se ne razumije.]] jednostavno objasnio. Onoliko novaca koliko su gradovi, općine i županije u ovoj godini imali od poreza na dohodak iz državnog proračuna će im se mjesečno ili već ne znam kvartalno transferirati dok se ne donese zakon koji će omogućiti pravilnu raspodjelu, bolju raspodjelu sredstava od zajedničkih poreza. To je ja mislim jedini način. S time što sam i pozvao ministra da osim tako jedne usmene predaje to riješi po meni okružnicom iz ministarstva i da se čim prije ide u donošenje Zakona o financiranju lokalne samouprave.
Replika br. 7. uvaženi kolega Giovanni Sponza.
Evo poštovani kolega, dotakli ste se moje rasprave i izrazili čuđenje na ulogu IDS-ovih ministara u Vladi a na temu turističkog zemljišta pa bih želio kazati da i vi i ja vrlo dobro znamo da su upravo IDS-ovi ministri stopu PDV-a za ugostiteljstvo smanjili sa 25 prvobitno na 10%, što je kasnije korigirano na 13%. No istine radi i javnosti radi i vi i ja jako dobro znamo ma tko to bio ministar u bilo kojoj Vladi i bilo kojem sazivu Vlade RH ukoliko nema snažnu podršku ministarstva i ministra pravosuđa a u ovom novom sastavu Vlade i novog ministra za upravljanje državnom imovinom da temu provedivosti zakona o tzv. turističkom zemljištu neće biti moguće provesti. To znate i vi, znam i ja. No želio bih isto tako kazati pa i pomoći samom ministru financija koji je najodgovorniji za održivost i stabilnost javnih financija da ipak razmotrimo jednu činjenicu a to je da cijela Europa na potrebu niske porezne reforme, konkretno poreza za ugostiteljstvo ima puno niže kamatne stope nego što se ovim prijedlogom zakona predlaže. Pa ću konkretno kazati, Španjolska za ugostiteljstvo ima 10%, Francuska 10%, Italija 10%, Cipar 9%, Austrija 10%, Portugal 13% i gle čuda Hrvatska rigidno centralizirana država i Grčka najcentraliziranija država u Europi 24%. Prema tome, suglasan sa vama da uložimo doista napor da dođemo do one win-win kombinacija kroz usvajanje Zakona o turističkom zemljištu. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa. Uvaženi kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Sponza ja se s vama slažem i držim da 4, 5 godina koje su iza nas je država ostala bez ogromnih sredstava, to vjerojatno i vi znate na stotine, stotine tisuća kvadrata, građevinskog zemljišta kojim raspolažu brojni hotelski kompleksi, turistički hoteli, turistička poduzeća da nisu u sustavu koncesioniranja. To su ogromni novci. Prema tome, ja mislim da turistički sektor se sam mora založiti da bi se taj zakon čim prije ili izmijenio a u svakom slučaju proveo. To nije dobro. To nije dobro s jedne strane što država ostaje a mi kao saborski zastupnici trebamo voditi računa i svakako i o prihodu državnog proračuna što RH ostaje bez velikih sredstava, od naplate koncesioniranja ili zakupa ili nečeg trećeg na tim prostorima. A s druge strane ta činjenica onemogućava te iste tvrtke, turističke tvrtke da na tom zemljištu kroz pravo građenja ili na neki drugi način mogu ići u nove investicijske cikluse. Prema tome, vi se i ja slažemo se, može biti i za državu i za turistički sektor win-win situacija samo smo, to moramo priznati, nemamo više što skrivati, 5 godina je iza nas a nismo napravili ništa iako je zakonska podloga bila za to. I ja ne znam da li je u tom kontekstu, s jedne strane ostavimo na miru turističko zemljište pa ćemo smanjiti stopu PDV-a bilo razmišljanja. Ali u svakom slučaju smanjena je stopa PDV-a ali se s druge strane nije iz tog sektora izvuklo novce koje bi oni bili morali platiti da se taj zakon realizira. I tu moramo biti do kraja pošteni i to tako reći. Prema tome ja jesam, jer mislim da je turizam jedan prevažan, da se konačno riješi pitanje s jedne strane ovoga ćemo uvijek govoriti.
Hvala vam. I zadnja replika uvaženi kolega Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Bačić, vi ste u svom govoru jasno rekli da je ova reforma sveobuhvatna, da ima cilj rasteretiti poduzetnike, da ima cilj omogućiti veće prihode građanima i stabilnost javnih financija u toku jedne proračunske ili više proračunskih godina. I što imamo s druge strane, sa strane oporbe? Oni su protiv toga. Znači jedan prihvatljiv cilj, jedna prihvatljiva vizija i dolazimo na stranu oporbe koja je protiv svega toga i traži razlog zašto bi trebala biti protiv toga. I onda se mi čudimo, ja se čudim jer sjećam se i onog vremena prije kako je to izgledalo, znači mi ispuštamo gotovo sve što se ispustiti može i dižemo jednu međustopu ako ja to dobro razumijem, ovu na ugostiteljstvo. A kada su oni bili na vlasti oni su sve dizali i spustili tu baš, tu jednu međustopu pa i nju malo podizali kada je bilo potrebno i sada su protiv toga. Ne razumijem, ne znam zašto. I danas čujemo da smo cinični što bi značilo da govorimo nešto što ne piše a vrlo jasno branimo naše stavove i govorimo što piše. Kako su oni u te 44 svoje nekakve rasprave o poreznim zakonima objašnjavali neke svoje aktivnosti, evo ja ću vas podsjetiti jer sam ovdje već, ne znam 3 mandat, pa da se samo sjetimo. Prvi potez podizanje PDV-a za 2%-tna poena. Kaže tadašnji ministar podizanje PDV-a u funkciji je zaštite najslabijih slojeva društva. Znači podignemo PDV za 2%-tna poena i štitimo najslabije slojeve društva. I to prođe onako nitko se nije bunio, 3,5 milijarde više u proračunu idemo dalje. Dođe 2013. donosi se Zakon o izmjenama Zakona o porezu na dobit i to tumači isto gospodin Linić. Što on kaže vezano uz ovaj otpis o kojem i danas dosta govorimo, znači mogućnost otpisa loših kredita? Kaže kolega Linić ne pokrećite ovrhe nego otpišite dio dugova. A na to Milanović dajmo ljudima mogućnost da dođu do daha. I u 2 godine otpiše se 12 milijardi kuna, 12 milijardi kuna, evo samo da završim, i danas nas pitaju zašto to radimo i tko će pokriti te rupe u proračunu? To je cijena.
Hvala vam lijepa. Završavamo s replikama, a pardon odgovor na repliku kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, pa ne očekujemo valjda da oporba pljeska nad donošenjem ovakvog zakona. Iako nije ni previše rekao bih, niti previše usporava cjelokupni paket zakona. Postoje određeni dijelovi gdje se pokušava osporiti kvaliteta same reforme ali tako je, mislim takav je parlamentarni život. Ja bi se prisjetio pri tome jedne stvari, a to je kada je jedna od prvih mjera prilikom donošenja proračuna 2012. godine bila podizanje stope PDV-a sa 23 na 25 a u isti vrijeme kao doprinos rasterećenju poduzetništva smanjenje doprinosa na zdravstveno osiguranje sa 15 na 13. Epilog je bio da se s jedne strane gotovo rušio zdravstveni sustav, a s druge strane kao što ste vi rekli ta mjera je bila kako je rekao kolega Linić da se pomogne slabijim slojevima u društvu, no vrlo brzo je ta mjera vraćena sa 13 na 15%. Prema tome, to je bilo ovako samo kratkotrajno da bi se pokušalo obrazložiti, da bi se pokušalo opravdat dizanje stope PDV-a sa 23 na 25% ali nije ostala trajno ona mjera koja je bila predviđena za rasterećivanje poduzetnika sa 15 na 13%.
Hvala vam. Nastavljamo s klubovima, u ime Kluba zastupnika SDSS-a uvaženi kolega Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege za zastupnike u Hrvatskom saboru uvijek je značajna stvar i velik dan kad dobiju zakone i zakonske inicijative ove vrste. Slagali se ili ne slagali sa onim što se predlaže u rješenjima ali u ovako kratkom vremenu od kako funkcioniramo kao Sabor i od kako je Vlada oformljena dobiti ovako pripremljen paket zakona sa ovako ozbiljnom materijom kao što je porezna reforma ili najveći dio porezne reforme to zaslužuje poštovanje. I bez obzira što ministar Marić ima kontinuitet u odnosu na prošlu Vladu i sigurno ga nije pripremao u dva ili tri mjeseca, to zaslužuje ozbiljan pristup i ozbiljnu raspravu. I u tom smislu Klub zastupnika SDSS-a kao i zastupnici nacionalnih manjina, drugih nacionalnih manjina smatraju da konačno pred Saborom imamo dobar materijal za raspravu, reklo bi se pravi materijal za raspravu. Dakle, on nije pravi samo po tome što se uhvatio prave stvari, jednog važnog instrumenta kojim država regulira ono što je bitno za nju a to je pitanje proračuna kojim država regulira značajan dio svojih ovlasti u odnosu prema građanima i odnosu prema tvrtkama, odnosno privrednim i poslovnim subjektima. Nego ono što je značajno jest da u ovoj inicijativi za koju kažem možemo se slagati ili ne slagati sa pojedinim rješenjima, a neki se neće slagati ni sa osnovnom idejom imamo elemenat ili imamo segment koji sasvim sigurno zaslužuje da ga vrednujemo pozitivno. Zemlja, naše društvo, naše gospodarstvo, naša ekonomija zbog monetarne politike koja je statična, zbog monetarne politike koja je nedinamična zapravo trpi ozbiljna i teška ograničenja kada su po srijedi mogućnosti rasta, kada su po srijedi mogućnosti jačanja proizvodne, industrijske grane i s druge strane kada su u pitanju mogućnosti jačanja konkurentnosti i jačanja izvoza. Sa ovim što je napravljeno sa ovim setom zakona i sa ovom izmjenom u poreznoj sferi utječe se i na elemente u mjeri u kojoj je to fiskalni mehanizmi mogu, utječe se na elemente koji se tiču i vrijednosti naše nacionalne valute. To je značajno dostignuće. Značajno dostignuće jer na taj način se stvara komotniji, slobodniji prostor za privredu, za izvoznike i za konkurentnost a time i za rast. I to je nesumnjivo pozitivan doprinos ovoga što se čini sa ovom inicijativom. I s te strane Klub zastupnik SDSS-a i ako smijem reći u ime drugih zastupnika nacionalnih manjina mi tu komponentu pozdravljamo. što se tiče promjena u politici PDV-a dobro je da je došlo do korekcije bez obzira što vjerujem da bi ministar volio da je stopa bila jednoobrazna jer bi bila u skladu s osnovnom intencijom a to je da zakon bude što je moguće jednostavniji i da cijeli sistem naplate poreza bude što je moguće jednostavniji jer ga je onda lakše i kontrolirati i lakše ga je nadzirati i lakše je računati na ukupan mogući prihod s te strane. Međutim, socijalne prilike i rasponi socijalne nejednakosti, socijalne nesigurnosti, socijalne nesigurnosti kod naših građana traže da imamo nešto veći stupanj osjetljivosti i barem kao prijelazno rješenje zadržavanje stope PDV-a od 5% i prijelazne stope od 13% za neke kategorije je nesumnjivo dobro. I mi to kao klub pozdravljamo i pozdravljamo činjenicu da je to usuglašeno između kluba zastupnika, između Vlade i drugih partnera unutar koalicije. Ono što bih htio ovdje reći dosta je pažnje bilo posvećeno tome da li je pravedno prema turizmu jednoj od naših najpropulzivnijih grana gdje je naravno značajan dio BDP-a dolazi iz te grane. Da li je pošteno da se ukida prethodna stopa i da se povećava u odnosu na prethodnu? A ja bih onda postavio pitanje cijeneći interese ljudi koji zagovaraju da se ta stopa ne mijenja i da treba čuvati prednosti i pogodnosti koje turistička grana daje Republici Hrvatskoj. Ali ja bih postavio pitanje a što je sa drugim granama? Što je sa drugim dijelovima zemlje u krajnjoj liniji? Što je sa Slavonijom? Dakle, odavde 30 km od Zagreba, računam od zapadne Slavonije pa do Podunavlja. Što je sa Banijom, Likom i Dalmacijom? Kako ćemo podesiti poresku politiku kao pretpostavku razvojne politike za ta područja? Hoće li ona biti stalno u zoni 50% manje za područja od posebne državne skrbi kao što je već godinama ili ćemo iznaći neke druge mehanizme i posebno posvetiti pažnje tom prostoru. Govorim to namjerno zbog toga što očito poreska politika nije dovoljan instrumenat da bi se teškoće u rastu, u razvoju tih područja, jednog značajnog dijela Hrvatske mogle promijeniti i da bi se mogle pokrenuti. I iz tog razloga htio bih reći svojim kolegama koji s pravom zagovaraju ono što je stečeno kad je posrijedi Dalmacija ili Istra, s pravom i ne osporavam im to pravo, nego naprotiv. Mislim da imaju puno pravo da se bore. Ali s druge strane treba imati u vidu i ovu činjenicu, a to je da ova područja koja teškom mukom razvijaju svaku granu uključujući i turističku, uključujući i onu koja je matična za ta područja, a to je poljoprivreda njima treba dati posebnu mogućnost i posebnu pažnju. Naravno, kao što vidite nitko ne traži izuzetke kada su posrijedi ta područja i njihove privredne aktivnosti, a sigurno bi im uz one olakšice koje dolaze za dijelove tih područja kao što su potpomognuta područja sasvim sigurno bile od značajne koristi. Što se tiče poreza na nekretnine ima nekoliko stvari na koje bih htio gospodine ministre i poštovane kolegice i kolege skrenuti pažnju u ime kluba SDSS-a. Mislim da ste hrabro ušli u neka rješenja, da ste relativno brzo i lako transformirajući komunalni doprinos u neku vrstu poreskog rješenja na nekretnine došli do nečega što možda može biti održivo, ali ima i nekoliko pitanja koje bih tim povodom htio postaviti. Prvo, htio bih kazati da ukidanje pogodnosti na stjecanje prve nekretnine traži odgovor. Dakle, koji je to mehanizam koji će ministarstvo, odnosno Vlada imati kao nadomjestku za tu činjenicu, a koja bi omogućila mladim obiteljima da lakše dođu do prve nekretnine. I koja bi istovremeno bila neka vrsta injekcije za građevinski sektor, jer je zapravo s tim rješenjem kojeg smo imali do sada se ciljalo na dva cilja. Jedno je da se pomogne specifičnim grupacijama da mogu doći što je moguće lakše do nekretnine, a s druge strane da se potiče građevinski sektor. Ako možete ministre koju riječ u obraćanju reći kako to mislite, na koji način to Vlada planira supstitut i koje su to mjere. Jer kao što kažete druge mjere za mlade obitelji. Mi bismo rado čuli koje su to mjere tako kako bi se pojačala uvjerljivosti ovoga što predlažete. Što se tiče pitanja komunalne naknade i proširenja sa još dva kriterija, a to je starost i trenutno stanje to u nekim slučajevima može stvoriti teškoće kod ljudi. Posebno može stvoriti teškoće kod ljudi sa ratom zahvaćenim područjem. Zamislite ljude u Nuštru ili zamislite ljude u sjevernoj Dalmaciji na području Knina ili Ervenika gdje je bilo također dosta oštećenja, ovdje '91. u Nuštru, a ovdje '95., čiji objekti su stari od '62., '63., uzimam prosjek ili '72., '73., a neki od njih su obnovljeni '96., neki 2006., a neki će biti obnovljeni 2016. Sa ovim obračunom, oni će zapravo dobiti znatno veći iznos za platiti prema jedinici lokalne samouprave. A sve su područja izrazito pogođena kako ratom tako i nedostatkom ekonomskih aktivnosti i zaposlenosti. Ne bi li gospodine ministre i kolegice i kolege, bilo pravedno da država ovdje pronađe neku vrstu načina kako da subvencionira ovim ljudima ono što je neophodno, a da ne mijenjate zakon, da ne pravite prevelik broj izuzetaka i da ne oštetite jedinice lokalne samouprave jer mnogi ljudi neće imati mogućnost da to plate. Evo načelnica ovdje iz jedne općine iz toga područja sjevernije od njezine općine to može posvjedočiti i grada, ispričavam se. Prema tome, mislim da bi bilo iznimno značajno da se razmisli o tome što učiniti u takvim slučajevima. To nije mali broj slučajeva. Druga stvar kada se govori o lokalnim porezima, proširenje oporezivoga dijela nekretnina na tim područjima koji uključuju i gospodarske objekte i gospodarski neiskorištene objekte za te ljude će biti kazna, oni to neće moći platiti. Za njih je život u jednom trenutku stao, a njihova imovina je još uvijek tu. Kada bi ta imovina bila funkcionalna, te jedinice lokalne samouprave imale bi odakle puniti svoj proračun rješenjem koje vi nudite. Ali ovakvo kakvo kada usporedite stanje zamisli koje imate sa realnim stanjem, nažalost to se neće dogoditi. Prema tome gospodine ministre, ako možete do drugog čitanja zatražiti od svojih suradnika da vam uzmu nekoliko takvih općina pa da vidite kakvo je stanje i što realno možete dobiti sa rješenjem koje nudite. Znate neizgrađeno ili neiskorišteno građevinsko zemljište u pojedinim područjima sigurno ima golemu cijenu, ali koja su to područja. To sigurno nije područje Nuštra koje sam već spomenuo, jednako tako kao što nije ni područje LIšana Ostrovički. Možda jeste negdje na području Istre, možda jeste negdje na području Brača, ali u ovim područjima to sigurno nije tako. Dakle, ostat će pitanje doista će ostati pitanje, da li će ovakvo rješenje biti dovoljno za tamošnje jedinice lokalne samouprave, uglavnom općine nažalost, gradova je malo. Što se tiče jedne važne teme, a to je pitanje otpisa loših bankovnih potraživanja, loše plasiranih kredita, to će sigurno olakšati rješenje bankovnim institucijama. 40 milijardi kuna ako je točan podatak koji sam pročitao, od toga 14 milijardi onih koji su otišli u zastaru je nešto što se mora riješiti. Ali s druge strane, što država dobiva za tu značajnu gestu koja uključuje i otpis poreskih potraživanja jer inače da nije tako banke bi to već davno same otpisale vjerojatno, ako ne sve barem dio? I drugo, po kojim kriterijima će se to činiti i koje će koristi država, Vlada, a time i građani imati u odnosu sa tom mjerom i sa tim potezom? Spekulira se o tome da će bit riješeno pitanje nekih kredita građana ili nekih zaduženja građana u odnosu prema bankarskim institucijama kao što je pitanje franka i kao što je pitanje nekih drugih. Ja ne znam da li je to tako. I rado bismo čuli potpuniji odgovor ukoliko ga vi gospodine ministre imate u vezi sa ovime. Na kraju, što se tiče trošarina i pomoći OPG-ima, malim vinarima i omogućavanja da lakše dospiju do vanjskoga tržišta, to su dobre mjere. Dobre mjere i za područja o kojima sam govorio nešto više nego što su govorili moje kolegice i kolege, ali isto tako dobre mjere i za otoke, dobre mjere za različita područja uključujući područja Slavonije i sjevernih dijelova Hrvatske i to treba pozdraviti. Sve to na kraju gospodine ministre ovisit će o dvije stvari, a vi to bolje znate nego ja kao i vaši suradnici. Ali treba reći na glas, a to je disciplina. Kao i svaka reforma, a posebno poreska ovisi o stupnju discipline koju je država u stanju primijeniti i to u naplati i s druge strane u budžetskoj disciplini vaših kolega i kolegica ministara, članova Vlade. Ako to uspijete osigurati vi i premijer onda će dobar dio naših prigovora koje ovdje možemo čuti tokom dana, od kojih gotovo niti jedan nije bio maliciozan i niti jedan nije bio nedobronamjeran i niti jedan nije bio neosnovan. Ako to uspijete osigurati većina prigovora će biti, pasti će u drugi plan. I zadnja stvar, ako nakon ovoga vi i vaši kolege poduzmu druge neophodne mjere koje trebaju pratiti poreznu reformu, prije svega politiku regionalnog razvoja, prije svega cjelovitu politiku, ekonomsku, gospodarsku politiku zemlje, onda možemo biti sigurni da će vaša reforma imati pozitivne učinke. I zato vas ohrabrujemo da krenete u tom neophodnom drugom i trećem i četvrtom koraku jer ćete tada potvrditi osnovanost ovoga koraka za koji ste se usmjerili. Hvala vam.
Hvala lijepa. Kolega Pupovac, djelovali ste na zastupnike vrlo umirujuće, imate samo jednu repliku. Uvažena kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolega Pupovac, imam samo jednu repliku iz razloga što smo slušali svi da bude što manje replika pa da prije dođemo na red. No međutim kada je kolega govorio, govorio je vezano uz komunalnu naknadu, odnosno porez na nekretnine i referirao se na određene dijelove Hrvatske. Ali ovo je pravo mjesto da se kaže da 26 općina i gradova od 556 koliko ima u Hrvatskoj uopće nema komunalnu naknadu. U tim općinama i gradovima komunalna naknada uopće ne postoji, ubire se komunalnoj naknadi u iznosu 0% i biti će vrlo interesantno vidjeti kako će tu, tko će izdavati rješenja i što će biti vezano uz rješenja. Pri tome, nije to samo dijelovi RH koji su bili devastirani, bez obzira da li '91. ili tijekom iseljavanja koje imamo priliku vidjeti. Dakle imamo Slavoniju u kojoj mi imamo napuštene kuće čija je tržišna vrijednost bojim se nula ili malo iznad nule. Ali tu imamo stvar principa, u tih 26 općina i gradova koji ne ubiru imamo i svih, dakle po svim stupnjima razvijenosti, dakle nisu to samo u onom najnižem stupnju razvijenosti. I stoga apsolutno je meni jasna ideja poreza na nekretnine. Ta ideja nije od jučer, ja imam tu jedan materijal koji je rađen 2003., pa jedan materijal koji je rađen 2009. I ono što smo dobili u obrazloženju da je ovo jedan nježni prijelaz do stvarnog poreza na nekretnine. Ali bez obzira kako je, moj prijedlog i čini mi se da bi bio puno bolje da se sredi komunalna naknada, da tu uspostavimo neke kriterije a da tek onda idemo na porez na nekretnine. No međutim, Ministarstvo financija se je opredijelilo na ovaj model stoga mi je izuzetno drago da je uvaženi kolega i tražio neke odgovore od ministra financija ali sigurno će trebati i biti neke odgovore kako ćemo uvoditi porez na nekretnine gdje komunalne naknade nema.
Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pupovac.
Poštovana kolegice, uz ovo što ste vi nabrojali, dakle broj jedinica lokalne samouprave u kojem nema naplate komunalne naknade ja bih naravno mogao nabrojati činjenicu da kada je u pitanju vlasništvo i kada je u pitanju legalizacija i kada je u pitanju niz drugih aspekata također i na tom području imamo brojna neriješena pitanja. Tako da ja se ne mogu ne složiti sa time što ste rekli i iz tog razloga mi se čini da bi ministarstvo trebalo iznaći nekakav supstitut ukoliko želi zadržati ovaj mehanizam, ono za takve slučajeve i za takva područja mora pronaći neku vrstu supstituta koji će onda biti dodatan supstitut i za razvoj i za održivost prilika u tim jedinicama lokalne samouprave. Hvala vam.
Hvala i vama. Iduća rasprava je rasprava Kluba zastupnika IDS-a. I molio bih uvaženog kolegu Borisa Miletića da uzme riječ. Izvolite.
Hvala vam uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre sa kolegama. Evo pokušati ću iznijeti u ovoj raspravi stav kluba IDS-a, PGS-a i Liste za Rijeku, glede ove porezne reforme možda s malo većim naglaskom na utjecaj na sam turizam ove porezne reforme, iznijeti po nama neke čvrste argumente, možda dijelom i zabrinutost te nešto i predložiti. Obično volim kazati da mi je uvijek bitniji sadržaj od same forme no kada govorimo o ovoj poreznoj reformi koja direktno utječe na jednu gospodarsku granu koja čini 18% hrvatskog BDP-a, dakle gotovo jednu petinu našeg BDP-a i kada govorimo da se o tome raspravlja a bez da je struka odnosno ljudi koji rade u turizmu, žive od turizma da nisu konzultirani, tada držim da osim sadržaja je isto tako bitna i sama forma. Nadalje, mislim kada se radi o tim procjenama da nije dovoljno samo to statično promatrati već da bi trebalo napraviti i određene dinamičke procjene. Ono što se meni čini ovom poreznom reformom državni proračun će kratkoročno imati benefit, to će se sigurno očitovati u idućoj proračunskoj godini no držim da će dugoročno i proračun i naše gospodarstvo u principu biti u gubitku. Zašto? Zato što je upravo uloga Sabora ta koja je jednoglasno izglasala strategiju turističkog razvoja do 2020. godine i kad takvu jednu strategiju najviši predstavnički dom usvoji jednoglasno možemo kazati da je dakle postignut široki konsenzus. Pitam se koju poruku mi šaljemo kad samo nakon 3 godine idemo mijenjati zakone apsolutno suprotno od usvojene strategije. Da li je to intencija da ovaj dom i nadalje u principu izglasava ono što Vlada predlaže bez ikakve javne rasprave, bez konzultacija struke, bez konzultacija onih na koje se ta porezna reforma direktno tiče. I ono što još moramo postaviti jedno pitanje kakvu mi to poruku kao država šaljemo prema našim gospodarstvenicima i prema onima koji možda imaju namjere ulagati u našu zemlju? Što znači to za investicijski potencija, za investicijsku klimu kad dakle nakon jedne strategije usvojena u najvišem predstavničkom domu mi samo nakon 3 godine idemo do te mjere drastično mijenjati zakon u jednom sektoru kao što je turizam gdje de facto si čovjek postavlja pitanje pa kao napraviti jednu najosnovniju investicijsku studiju koja bi trebala predvidjeti barem nekakav rok povrata ulaganja od 5, 7 da ne govorim 10 ili 15 godina. A u turizmu povrat na uloženo nije tako brz, dakle potreban je nekakav duži vremenski odmak. A govoriti o turizmu, mislim da se moramo prije svega osvrnuti na njegove multiplikativne efekte. Dakle mi ne pričamo samo o tome, o noćenjima, o pansionima, o proizvodima, o ugostiteljstvu već upravo pričamo o multiplikativnom efektu za naše proizvođače hrane, poljoprivrednike, vinare, uljare, maslinare. I govorimo o tome da turizam u Hrvatskoj de facto predstavlja jednu veliku šansu direktnoga izvoza. Dakle mi možemo svoje proizvode putem turizam direktno na području Hrvatske izvoziti. I onda sigurno kad govorimo o turizmu ne mislimo samo kako je to uvaženi kolega rekao u priobalju, o Dalmaciji, o Istri, o Kvarneru nego upravo govorimo o cijeloj Hrvatskoj, govorimo i o Slavoniji i drugim krajevima koji proizvode poljoprivredne proizvode koji se na taj način direktno plasiraju putem turizma. Ono što je strategija predvidjela i ono što ne bi trebalo tako olako mijenjati, nešto što se na taj način jednoglasno usvoji upravo u Saboru to je na koji način umanjiti utjecaj sezonalnosti u našem turizmu, odnosno kako pretpostaviti onom klasičnom odmoru, doživljaju sunca i mora jednu kvalitetniju turističku ponudu odnosno kvalitetniji turistički proizvod. Dakle, ono na što se mi moramo u ovoj zemlji usmjeriti pa reći ću u svim sektorima, ne samo u turizmu to je upravo kvaliteta. Jer bojim se da smo naprosto premali da bi mogli opstati na globalnom tržištu kao nekakav prosjek. Dakle moramo težiti izvrsnosti. I s druge strane kad govorimo o sezonalnom utjecaju turizma onda je trebao izgraditi doista veliku infrastrukturu koja će podnijeti jedno vršno opterećenje tog 10., 11. ili 12. kolovoza kada u večernjim satima treba biti dovoljno električne energije za sve peći, za sve klima uređaje, treba biti dovoljna opskrba vode za sve one koji imaju potrebe za vodom, treba biti dovoljna infrastruktura za pokupiti sav komunalni otpad i mogu tako nabrajati u nedogled. Dakle, taj trošak infrastrukture u principu podnose u velikoj mjeri naši građani koji nju koriste 365 dana i smanjenjem utjecaja sezonalnosti upravo ta infrastruktura koja je skupa i koja je izgrađena i koju treba održavati na taj način bi imala manji utjecaj odnosno manji pritisak na lokalno stanovništvo. A da bi se sezona produljila neophodno je i to je strategijom utvrđeno dakle ići ka većoj kvaliteti i ići ka izgradnji čvrstih objekata, dakle objekata poput hotela, turističkih naselja koje bi trebalo u kapacitetima pojačati u odnosu na sadašnji utjecaj kampova koji oćete nećete zbog svoje prirode itekako ovisi o klimatskim uvjetima odnosno nije realno očekivati da će se turizam u kampovima odvijati u rano proljeće, kasnu jesen da ne govorim zimu. I tu dolazimo do de facto ključa kad govorimo o turizmu. S jedne strane imao velike investicije koje su u turizmu odvijaju a investicije su posljedice toga što je, ja neću reći smanjenje, ovdje sam čuo smanjenje, povlaštena stopa PDV-a, ja ću reći da je naša država prilagodila stopu PDV-a u turizmu u odnosu na nama konkurentne destinacije. Bilo je govora o Italiji, Španjolskoj, Francuskoj, Portugalu koje imaju značajno manje opterećenje PDV-a na turizam nego što to ima Hrvatska. Nitko to nije izmislio, mi smo naprosto i kao stranka i kao dio te Vlada koja je preuzela dakle odgovornost za sektor turizma predlagali da i Hrvatska ukoliko želi bit konkurentna u turizmu sve prilagodi stopama PDV-a u ostalim dakle nama konkurentnim destinacijama. Dakle imamo taj investicijski dio gdje te investicije izvode naši građevinari, tamo su zaposleni i naši obrtnici od onog keramičara, vodoinstalatera, električara, dakle to rade ljudi i to pokreće jedan gospodarski zamašnjak. I s druge strane normalno imamo ono redovno poslovanje gdje sam već to spomenuo, dakle mogućnost direktnog plasmana naših proizvoda putem turizma kao jedan direktan izvoz. I onda dolazimo dakle do ugostiteljstva, dakle prilagođavanjem stope PDV-a u ugostiteljstvu desilo se nekoliko efekata. Prva stvara u značajnoj mjeri je smanjena evazija poreza. Nemoguće mi je prihvatiti da je u nekoliko godina ugostiteljski promet udvostručen, niti da su se cijene udvostručile. Naprosto zbog prilagođene stope PDV-a ugostitelji su, ok uvedena je i fiskalizacija. To se ne smije smetnuti s uma, ali promet u ugostiteljstvu je sa 4 milijarde kuna povećan na gotovo 8 milijardi kuna. To je rezultiralo prije svega, dakle širom poreznom bazom koja je sa nižom stopom PDV-a de facto polučila jednak efekt. To je rezultiralo povećanjem broja zaposlenih od preko 10000 u našoj zemlji što je značajan broj. To možemo čitati drugim riječima da ti zaposleni koji su prijavljeni, dakle koji primaju zakonito svoje osobne dohotke na njih je obračunat ne samo porez na dohodak već i davanja kako za mirovinsko, tako i za zdravstveni sustav. I ono što je vrlo, vrlo bitno dakle u tom periodu su naši ugostitelji odlučili uložiti u kvalitetu, u obnovu svojih objekata na način da se podigne kvaliteta turističkog odnosno ugostiteljskog proizvoda. I pozorno sam slušao uvaženog gospodina ministra kad je istaknuo EUROSTAT-ove podatke na način da je Hrvatska uz Portugal, dakle u odnosu na europski prosjek na nekakvih 70% odnosno da je cijena tih proizvoda među najnižima. No, ja si ovdje moram postaviti pitanje da li naši građani mogu platiti veću cijenu ugostiteljskih proizvoda? Da li si oni to mogu priuštiti? Da li možemo to na taj način promatrati kad znamo i koja je razina osobnih dohodaka unutar EU i koliko našim građanima ostaje za ovaj vid potrošnje ili je možda prijedlog da se povećaju cijene u ugostiteljstvu na način da za domaće stanovništvo imamo jedne cjenike, a za dakle strane turiste nešto više. Mislim da to nije prihvatljivo, da je to nemoguće provesti i da je vrlo teško očekivati da će se u značajnoj mjeri moći povećati cijene unutar ugostiteljstva kako bi se kompenzirala ova razlika u povišenoj stopi PDV-a. Isto tako moglo se čuti da naprosto nema vremena da je maltene proračun za 2017. godinu već izrađen, koji se temelji na ovim poreznim izmjenama. I onda si čovjek postavlja pitanje pa čemu uopće ni prvo, ni drugo čitanje, ni nekakva javna rasprava od 20 dana kad znamo da nema vremena. Datum je 8. prosinca ako sam dobro pročitao kad bi proračun trebao biti usvojen na Vladi. I normalno, možemo si postavit pitanje zar je doista pošteno samo jednom sektoru staviti kompletan teret ove porezne diobe. Dakle, de facto tu cijenu će platiti samo jedna grana, a to je turizam. Mi smo kao IDS dakle da inzistirali na smanjenju PDV-a u turizmu i mislim da danas možemo kazati koji su rezultati toga. Dakle od smanjenja PDV-a, dakle od 1. siječnja 2013. godine u turističkom sektoru je investirano preko 1 milijardu i 600 milijuna eura investicija. Dakle, govorim o investicijama većim od 10 milijardi kuna ili nešto više. Također povećan je i prihod, zarada od turizma sa 7 milijardi i 200 milijun, na 8 milijardi prošle godine. I povećana su u značajnoj mjeri i noćenja, dakle za 25% što govori o preko 5 milijuna noćenja. Dakle, rezultati se vide. Porezna baza je šira unatoč stopi PDV-a koja je bliža našim konkurentnim zemljama. I mislim da na ovaj način de facto činimo nešto što neće dobro odjeknuti u javnosti. S jedne strane usvojili smo Strategiju, rekli do 2020. godine vrijediti će ta pravila. Sad ih mijenjamo. U međuvremenu ljudi su se i zadužili i uložili u svoje objekte, jer su imali neku kalkulaciju temeljem dakle inputa i temeljem poreznog opterećenja. Mislim da su ti ljudi prevareni i da to s pravom tako mogu doživljavati neovisno što možda netko ugostitelje doživljava na drugi način kao nekakve vlasnike ili tako koji voze skupe automobile, imaju puno novaca. S druge strane, ima jako puno onih koji jedva uspijevaju baš putem ugostiteljstva prehraniti svoje obitelji radeći 12, 13 sati dnevno i to na način da rade svi članovi obitelji. Držim da imamo možda dva smjera. Jedan je ovaj model koji je predložen, da se iz postojećih okvira određenom preraspodjelom nešto napravi. Ja ću reći da postojeći okvir je premali i de facto da pokušavamo ono što se kolokvijalno kaže prebaciti nešto iz šupljega u prazno. Drugi model bi trebao ići za time na koji način povećati prihode i mislim da smo to uspjeli pokazati i dokazati upravo unutar turizma kako omogućiti, odnosno stvoriti preduvjete i pretpostavke, dakle za povećanje prihoda a to se desilo novim investicijama, ulaganjem u turizam, poboljšanjem turističkog proizvoda i povećanjem noćenja. I sada se ti efekti vide zato što je prošlo nekoliko godina. Ovo neće ići preko noći. Ovom poreznom reformom imate većinu u Saboru, vi ćete izglasati, uopće nemam iluzija da nećete. Ali ovom poreznom reformom neće se desiti niti preko noći poremećaj. Sedamnaesta, osamnaesta bit će o.k. Ali onda će doći ona devetnaesta, dvadeseta kada će se ukoliko ovo ovako ostane, a ne vjerujem baš da ćemo svake godine ići u porezne reforme to sigurno ne bi bilo dobro, izostati će investicije zato što postoje druge zemlje, nismo mi jedini na svijetu. Vlasnici hotelske industrije su pretežito ljudi izvan Hrvatske. Ići će tamo gdje mogu svoj kapital bolje oploditi. Ja bih volio da sve ovo što iznosim da sam apsolutno u krivu, da se nađemo za tri, četiri godine da sagledamo brojke. Brojke su jasne i da me demantirate. Ja ću vam se ispričati i biti ću najsretniji ukoliko sam ja u krivu. Ali držim da na ovaj način jednu značajnu granu hrvatskog gospodarstva jednostavno stavljamo u podređeni položaj u odnosu na naše konkurentne, dakle destinacije. Mislim da bi bilo puno bolje danas kada imamo pozitivne trendove u turizmu gdje se vide povećanje broja noćenja, gdje se vide doista značajne investicije u tom sektoru i u trenutku kad upravo Hrvatskoj odgovara povoljna investicijska klima kapitala ima itekako dovoljno u svijetu. Novac možda dugo neće biti tako pod navodnicima jeftin, da se iskoristi ovaj trenutak i još više otvore špine u investicije u turizam koji će sutra donijeti veću poreznu bazu, nove prihode i nova radna mjesta. Ja mislim da bi to bilo u ovom trenutku mudrije napraviti nego ići s jednom po meni kratkoročnom vizijom, ovdje ima dovoljno za zagrabiti i to ćemo sada zagrabiti, neće se desiti tektonski poremećaj, a to što će biti za tri, četiri ili pet godina neko će drugi jel tako onda o tome brinuti. I da ne bih pričao samo o turizma, vrlo kratak osvrt, moj kolega će se s time nešto više baviti u pojedinačnoj raspravi, kada govorimo o porezu na dohodak i dodatnoj centralizaciji. Gle vi ste rekli, nemojte brinuti država će to kompenzirati ukoliko bude manjka u proračunima jedinica lokalne uprave i samouprave. Mene to sve nekako podsjeća na onu priču čiji je naš novac. Dakle zbog čega bi jedinice lokalne ili regionalne samouprave trebale tražiti od centralne države sredstva za rad i programe kada se ta sredstva stvaraju i dodana vrijednost se stvara na lokalnoj razini. Mislim da jedini ključ i uvijek se svodimo na to u predizbornoj kampanji se zna to reći, bit će decentralizacija, promijenit ćemo stvari nećemo se tako više ponašati, nažalost to ostaje na riječima. Držim da bi ključ za državu bio upravo decentralizacija na način da se više ovlasti i više odgovornosti spusti na lokalnu i regionalnu samoupravu. Ja ne znam čemu služe svi ti silni uredi državne uprave kada bi to županije sa svojim postojećim kapacitetom danas mogle obavljati. U konačnici, pa ne tako davno predsjednik ureda državne uprave i župan to je bila jedna funkcija, zbog toga danas imamo tako nespojivu dužnost u Saboru župana jel je nekad obnašao i tu funkciju. Mislim da bi na taj način rasteretili državni proračun. Mislim da je lokalna uprava puno efikasnija nego što je to državna i da na taj način bi sve to skupa moglo bolje funkcionirati. Dakle ono što mislim koje je rješenje, pokazali smo da rezultati u turizmu to opravdavaju, IDS je pokazao da itekako zna kako i brojevi to, demantirajte me ali to brojevi to potvrđuju, rješenje vidim u decentralizaciji, efikasnije i jeftinije upravljanje kako za državu tako i za lokalnu zajednicu. Mislim da treba u ovom trenutku smanjiti PDV u turizmu ma način da se dodatno stimuliraju investicije i zapošljavanje. Na taj način će se proširiti baza oporezivanja i držim da će država imati jednaki efekt PDV-a odnosno jednake prihode. I treće najbitnije, ključno je staviti u funkciju državnu imovinu koja već godinama zjapi prazna. Ja ću vam dati samo par primjera, bivši aerodrom kod Pule, Muzil, Brioni, to je državna zemlja koja je godinama napuštena od vojske, zjapi naprosto prazna. Lokalna uprava je napravila sve, donijela prostorne planove i ja si ne bih dozvolio ići povećavati bilo koji oblik poreza dok s druge strane imam imovinu za koje postoji pisani interesi ulagača, kako domaćih tako i stranih i koja zjape prazna. Ja bih pokušao napraviti sve da najprije to stavim u funkciju, da na taj način osiguram nove investicije, nova radna mjesta, a povećanje poreza pa i u jednoj grani bila bi mi zadnji potez. Da, ovo je sigurno teži put, to treba staviti u funkciju, puno je jednostavnije napraviti poreznu reformu i na taj način osigurati u jednom sektoru dodatne prihode, ali držim iako je to teži put da je to u principu dugoročno jedini pravi put, jedini ispravan put. Evo hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa. Dvije replike. Prva je uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega. Vi ste tu obzirom na prostor s kojih dolazite otvorili problem ulaganja u turizmu i zaista tu postoji veliki problem u Istri nešto malo manji, ali ja bih rekla da što idemo južnije taj je problem znatno veći o čemu želim reći. Dakle što u pretvorbi što u kupnji, kupljeni su dosta veliki potencijali koji se nalaze uz more, a riječ je o prostorima koji su namijenjeni za turizam, što za hotele, što za drugi vid turizma koji su devastirani, koji se ne koriste čiji vlasnici se znaju i temeljem sadašnjeg Zakona o komunalnom gospodarstvu budući da oni ne rade plaćaju znatno smanjenu komunalnu naknadu, što vi jako dobro znate jer mislim da iz vašeg kluba sva trojica ste gradonačelnici pojedinih gradova pa znate o čemu govorim i sada vam se dešava sljedeće, da imate devastirani prostor, da vam je on u prostornom planu namijenjen za turizam, da onaj koji je vlasnik taj prostor ne privodi namjeni, da kada je riječ o komunalnoj naknadi ima i oslobađanje da ju plaća vrlo malo, a da zapravo prostor vam je na teretu. Neću uopće reći što se tu dešava, meni je odličan primjer s kojim uvijek baratam je prostor Haludova koji je namijenjen turizam može se privesti namjeni, investitor ne želi privesti namjeni ima takvu komunalnu naknadu koju on vrlo jednostavno u onom zadnjem danu uplati i završi priču. Meni se čini da se tu nalazi veliki potencijal u ovom zakonu da takvi prostori koji su jasno definirani zna se koja je njihova namjena da je u smislu poreza ne da oni trebaju plaćati manji porez nego trebaju plaćati veći porez. Pa tko želi plaćati veći porez i imati atraktivne prostore uz more nek imaju, ali ako ne nek onda učini nešto drugo. U jednom času negdje 2015. mi smo o tome govorili, bilo je prekasno da se bilo što napravi, ja moram reći da u odnosu na određene hotele u Opatiji su se već pojavili, samo rečenicu do kraja, pojavili investitori koji su željeli to kupiti. Prema tome čini mi se da u smislu investicija je to poticaj.
Hvala. Nemojte odemo 20 sekundi i to je puno. Odgovor na repliku. Izvolite.
Pa slažem se s vama uvažena kolegice zastupnice da je to sigurno problem gdje vi nemate mehanizme, elemente kako natjerati jednog takvog vlasnika da nešto stavi u funkciju. No s druge strane evo ponovit ću, možda nisam bio dovoljno jasan, ono što mene još više žalosti da mi imamo određena napuštena zemljišta gdje je nekada bila vojska za koju više naprosto nema potrebe. Spomenuo sam vojni, bivši vojni aerodrom kraj Pule ali ima i drugih bivših, vojnih zona gdje postoje dakle i prostorni planovi koji omogućuju razvoj, gdje postoji interes kako domaćih tako i stranih ulagača da se tamo nešto napravi a s druge strane vidimo da je država naprosto inertna, ne poduzima ništa kako bi svoju imovinu stavila u funkciju. I teško je naći odgovor, teško je naći obrazloženje, teško je naći i razlog zašto je tome tako. Dakle lokalna zajednica je svoj dio posla obavila, ona više nema mehanizme kako to staviti u funkciju a s druge strane ponavljam, umjesto da iskoristimo tu imovinu, da država to upravo stavi u funkciju. Mislim šta državu košta? Državu košta jednostavno raspisati nekakav javni natječaj i neka pobijedi najbolji. Dakle teško je razumjeti zašto to toliko dugo vremena traje a protuteža tome je novi prihodi će značiti i bolji prihod i za državni proračun, za mirovinski fond, za zdravstveni fond a zašto onda ovu poreznu presiju ne rasteretiti, odnosno zašto ići u povećanje poreza na dodanu vrijednost u jednom segmentu gospodarstva kada imamo mogućnost prihoda koji samo čekaju da država konačno donese odluku i raspiše jedan natječaj.
Hvala. Druga replika je uvaženi kolega Branimir Bunjac.
Hvala predsjedavajući. Kolega Miletić, vjerojatno se sjećate krajem '80.-tih godina kada je Jugoslavija bila u ekonomskoj krizi govorilo se da sigurno netko krade i onda tko krade, kradu konobari. Tada 30 godina nakon tih događaja imamo sliku gdje se ponovno ekonomska kriza uporno želi prelamati preko leđa ugostitelja kao centralne teme porezne reforme što je dakle postalo nedvojbeno. Vi ste definitivno u pravu da je ovaj PDV nepravedan jer se na ugostiteljstvo i turizam vršio već pritisak kroz više etapa. Prva etapa je bila povećanje PDV-a od 10 na 13%, zatim fiskalizacija, zatim smo čuli ZAMP, sada čujemo da će biti dakle i PDV 25% a vi ste lijepo poentirali da je ustvari u ugostiteljstvu se otvaraju tisuće i tisuće radnih mjesta i sada će cijela reforma ići otprilike u pravcu da se radna mjesta u ugostiteljstvu ukinu i da se onda radna mjesta negdje drugdje otvore što bismo narodski rečeno mogli definirati kao pretakanje iz šupljega u prazno. Međutim, u konačnici se može dogoditi nešto sasvim neugodno a to je da će broj ukinutih radnih mjesta biti veći od onog broja radnih mjesta koja će biti otvorena. S te strane ja dajem podršku ovoj vašoj argumentiranoj raspravi. Hvala lijepa.
Hvala. I odgovor na repliku kolega Miletić.
Pa evo, drago mi je da se u ovom segmentu slažemo. Ono čega se ja pribojavam, dakle opet ću spomenuti, imamo kratkoročne efekte ali imati ćemo i dugoročne efekte. Bojim se da će dugoročni efekti ići na uštrb kvalitete. Kada govorimo o ugostiteljstvu, na čemu se tu da uštedjeti? Jedna stvar će biti sigurno radna snaga, niža kvaliteta usluge a i sami se suočavamo sa činjenicom da mladi napuštaju našu zemlju. I druga situacija će biti sa inputima dakle ulaznim proizvodima koji u ugostiteljstvo dolaze. Vjerujem da će ugostitelji priseći za time da uzmu manje kvalitetne uvozne proizvode u odnosu na domaću proizvodnju koja je puno kvalitetnija od uvoza. Mislim da to nije dobar put, da smo naprosto premali da bi se zadovoljili sa nekim prosjekom već da trebamo težiti viškoj kvaliteti odnosno izvrsnosti. Stoga kompletan teret ove porezne reforme staviti na samo jednu granu gospodarstva u ovom slučaju turizma i ugostiteljstva držim da nije dobar put je turizam ima preznačajni udio u BDP-u Hrvatske, dakle nešto više od 18%. I još ću jednom ponoviti, kratkoročno da, državni proračun će poentirati, imati će benefite. Dugoročno, na ovaj način hrvatski turizam stavljamo u podređeni položaj u odnosu na naše konkurentne zemlje i nisam siguran da ćemo na ovaj način ubuduće čitati proglašenja brojnih relevantnih časopisa o tome kako je Hrvatska najturistička destinacija na svijetu ili neke druge pohvale na račun našega turizma. Jer jedini ispravni dugoročni put je upravo ulaganje u kvalitetu što na ovaj način dovodimo u pitanje.
Hvala. Nastavljamo sa raspravama po klubovima. Klub zastupnika SDP-a i uvaženi kolega Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite. Poštovani potpredsjedniče Sabora, dame i gospodo. Porezna reforma, ali prije osvrta na poreznu reformu moramo znati da se svaka osoba susreće sa ekonomijom i gospodarstvom u svom svakodnevnom životu. I zapravo ekonomija u najvećoj mjeri određuje kvalitetu i način našeg ili naših života. U ekonomskom sustavu djeluju ekonomske kategorije, zakoni i procesi i njihov međusoban odnos vrlo je složen. A poznavanje tog odnosa omogućava donošenje kvalitetnih životnih i poslovnih odluka. Zbog toga svega potrebno vam je ekonomsko promišljanje stvarnosti što baš ne vidim u poreznoj reformi od gospodina Plenkovića i gospodina Petrova. Mogu postaviti pitanje zašto je sve to potrebno? Prije svega to nam pomaže da razumijemo svijet u kojem živimo, omogućava nam da budemo bolji sudionici gospodarstva a i da bolje razumijemo ekonomske politike. Dakle sve ono što se kroz ovu poreznu reformu ne razumije. Imamo dalje i metode i niz postupaka koje se koristie u istraživanju ekonomske stvarnosti, istražuje se ponašanje skupova ekonomskih varijabli i determiniranja njihovih kretanja i međuovisnosti dakle kroz ekonomske modele koji su za vas iz Ministarstva financija pojednostavljeni i idealizirana slika situacije koja se analizira. A to je zapravo vaša porezna reforma koju koncentrirate samo na bitna obilježja pojave dok ostala zanemarujete. Za vas je sama ekonomska logika kompliciran skup aktivnosti. Stoga ću prosudbe o ekonomskoj stvarnosti vaših odluka ocijeniti s određene etičke pozicije i stoga znam ovaj puta jedino gospodine Mariću da se mi zbog razlike u prosudbama valjanosti alternativnih pozitivnih teorija o tome kako svijet funkcionira nikada nećemo složiti. Isto tako podsjetit ću vas da … 2009. godine dobila Nobelovu nagradu i zapravo njezin slučaj o javnom i privatnom dobru može biti indikativan i za vas. Na primjeru jedne brane u Nepalu gdje je lokalno stanovništvo dugo uspješno upravljalo sustavom za navodnjavanjem, a onda Vlada odlučila izgraditi modernu branu od čelika i betona financiranu od stranih donatora. Projekt je propao jer je nova brana eliminirala komunikaciju i povezanost korisnika međusobnu suradnju. Jer održavanje upravo takvih malih brana traži suradnju, odlučivanje, dogovore, provedbu planiranog sve to zapravo što vaša porezna reforma nema a što je najviše bilo vidljivo na nedostatku rasprave, dogovora kroz podizanje PDV-a za turizam i ugostiteljstvo bez plana, dakle bez dogovora, bez donošenja novih propisa redovitom procedurom kroz javnu raspravu. To je za mene zapravo vaš i prvi ekonomski grijeh. Dakle kroz neuključenost šire javnosti a ne samo ekspertne skupine i brz procjene učinaka, dakle bez procjene učinaka, dakle bez procjene učinaka što je i zaključak Vlade RH. Vjerojatno ćete procijeniti učinke za 2, 3 godine. Nadalje, ako se sjetite da je još Platon spomenuo da nitko ne bi smio zarađivati više od omjera peterostruke plaće a vi kroz ovu poreznu reformu paralelno ne dirate visinu minimalne plaće a ja ću vas podsjetiti da je ona na 38% prosječne plaće. Time se vjerojatno približavate možda i Trumpovom modelu 400:1 u rasponu plaća, to je zapravo prava neoliberalna politika, ekonomska neoliberalna politika. Kakav će to imati odraz na hrvatsko društvo, dakle sigurno ne dobar za ljude koji sudjeluju u kreativnoj ekonomiji, ekonomiji usluga, koji su osviješteni i koji se bore protiv rastuće nejednakosti, za ljude koji žele pristojan i dostojanstven život, za ljude koji rade u javnim servisima, administraciji, edukaciji, zdravstvenoj usluzi i slično a najviše za one ljude koji rade u prerađivačkoj industriji dakle koja će ostati na ovoj minimalnoj plaći. Drugi i možda najznačajniji dio koji će sekundarno dobiti jedan udar kroz propagiranje vaših poreznih neoliberalnih ekonomskih politika i koji se sažima zapravo u dvije riječi koje postaju mantra službene hrvatske političke scene, dakle to su naravno reforme da ne zaboravim, a nakon toga su ekonomska tranzicija. A upravo posljedica tranzicije ekonomske je slaba država koja se sprema onda za vaučere za školstvo i zdravstvo jer osobno smatram da i zbog proračunskih rupa 2017., 2018. nećete moći financirati. Jer to je zapravo taj sekundarni efekt ili bolje rečeno dugoročni efekt vaše porezne reforme da kroz izmjene tih petnaestak poreznih zakona u narednim godinama zapravo tiho omogućite privatizaciju zdravstva i školstva kao najvrjednijeg hrvatskog javnog dobra na ovim prostorima. I to je za mene vaš drugi ili možda najveći ekonomski grijeh ove porezne reforme. A kako dalje da nazovem vaše najave da niste pripremili Zakon o financiranju jedinica lokalne, regionalne samouprave kao kompenzacijsku mjeru i da će gradovi i općine zamislite dobivati novac iz proračuna direktnim transferom. Moje je samo pitanje po kojem načelu i kakva je to cjelovita porezna reforma koja lokalima uzima 2 milijarde kuna, kakvi su to transferi? Jer tamo gdje HDZ-ove općine i gradovi dobivaju najviše i oni koji će dići ruku za proračun a ostali ništa, ili ćete sve to zajedno staviti za 2018. godinu pa 2017. godina tko živ tko mrtav uništavajući tako socijalnu i komunalnu infrastrukturu dakle vrtiće, lokalne ceste, groblja. Dakle nisam vidio vaš prijedlog a pričamo o tzv. cjelovitoj reformi. Zašto recimo ne bi radije umirovljenicima dali 2 milijarde kuna direktno iz proračuna iz transfera? Dakle to je za mene vaš treći ekonomski nazovimo to grijeh. Ukidanje poreznog USKOK-a stalna tema, dakle koliko se sjećam počela je u travnju još ove godine, dakle isti ministar financija samo drugih predsjednik HDZ-a. Umjesto da se porezna nadzire iz centralnog mjesta koji je stepenica iznad i koji se zapravo malo i porezna boji i tijela koje poreznu tjera na bolji rad i odgovornost vi pokušavate po ovom prijedlogu zakona porezni USKOK utopiti u samu poreznu. Pitanje je dali je to vraćanje dugova financijerima iz kampanje bilo iz ove, bilo iz prethodne. Na taj način će vjerojatno i Dinamo biti ponovno prvak a to je vaš zapravo i četvrti grijeh. A ono što također primjećujem u poreznoj reformi to je tzv. vjerodostojnost, isto ne kao vaša aplikacija već kao jedan veliki klaut koji vrlo brzo je postao nimbus. Dakle pravo crnilo koje je još počelo tijekom predizborne kampanje 2014. godine i nastavilo se 2016. Prošlo je 12 godina a predsjednik Vlade kao jedan njegov prethodnik istog držanja, iste finoće tzv. europejac akter je isti, dakle sve je slično a opet ono što radite građanima RH i zapravo dobro ćete ih nasanjkati. To je zapravo vama na političku odgovornost. Nadam se da vam za par godina i treći puta neće povjerovati u vaše bajke jer najava za 2017. i 2018. godinu je ista stopa PDV-a. To je zbilja vjerodostojno a isto tak i dobra osnova za objašnjenje riječi kredibilitet ili vjerodostojno. Dakle imate Anića, Klaića, Domovića koji će imati puno posla da također dodaju tu novu riječ u rječnik. Dakle to je po meni vaši peti ekonomski grijeh. Ministre financija dakle pravi ste lobist krupnog kapitala i korporacija, umjesto da rješavate privatni dug građana kao najveće zlo 21. stoljeća, vi pomažete isključivo velikima. Krajnje je upitan članak 12. Zakona o porezu na dobit gdje samo bankama dajete mogućnost jednokratnog priznavanja otpisa loših plasmana. Zašto to ne vrijedi i za druge kreditore? Je li se bojite da ih nećete moći kontrolirati? Zašto recimo ne vrijedi za HEP ili neka druga javna poduzeća? Koliki je to iznos? Loši plasmani u bilancama banaka, dakle iznose nekoliko, zapravo iznose desetaka milijardi kuna tako da su učinci i rizici na proračunu višestruki. Nema ni pravila na koji način ćete to otpisati. I tko će kontrolirati i sankcionirati namjerne loše plasmane banaka gdje ima i puno neselektiranog odobrenja kredita? Koliko to košta proračun, dakle kroz neki vaš 6.-ti ekonomski grijeh? Što da kažem o PDV-u? Ono što je poznato, dakle predlažete snižavanje stope PDV-a na pojedine proizvode i usluge s 25 na 13%. Dakle, isporuka električne energije do drugog isporučitelja i krajnjeg korisnika, javnu uslugu prikupljanja mješovitog komunalnog otpada, komunalnog otpada i odvojenog sakupljanja otpada prema posebnom propisu, urne i ljesove i dječje sjedalice za automobile i inpute u poljoprivrednoj proizvodnji. A povećat ćete stopu PDV-a na pojedine proizvode i usluge sa 13 na 25%, dakle prije svega na usluge u ugostiteljstvu i na šećer, a 2018. dakle povećajete prag za ulazak u sustav PDV-a na 300000 kuna i omogućit ćete odbitak 50% pretporeza za nabavu i najam osobnih automobila i drugih sredstava za osobni prijevoz čija vrijednost ne prelazi 400000 kuna. Koji su to zapravo fiskalni učinci na proračun? Dakle, po našim izračunima ukupno smanjenje stope sa 25 na 13, znači gdje je uključena električna energija, odvoz smeća, inputi u poljoprivredi koji zapravo teško je procijeniti što su to inputi iznosi oko milijardu i pol kuna, a povećanje stope s 13 na 25 iznosi nekih 950 milijuna kuna što zapravo govori o nekih pola milijarde kuna ukupnog efekta u 2017. godini. I ako dodamo fiskalni učinak promjena u 2018. dakle tu se penjemo na dodatnih 650 milijuna kuna. Zašto to govorim? Zato jer smatramo da u sustavu PDV-a u ovom trenutku se ne bi smjele provoditi značajne izmjene budući da je on najvažniji proračunski prihod. Upravo zbog obveza koje državni proračun ima tijekom sljedeće godine, te ipak dok gospodarski rast ne postane stabilan svaka značajna izmjena u sustavu PDV-a nije poželjna. Sa aspekta državnog proračuna ove su izmjene vrlo značajne, dok sa aspekta potrošača su beznačajne i vjerojatno će rezultirati sam ekstra prihodom trgovaca. Jedino opravdano smanjenje stope PDV-a je kod inputa u poljoprivredi, dječjih sjedalica, te pogrebne opreme. Možda se mogli razmisliti i o tzv. tradicijskim obrtima, tj. proizvodima tradicijskih obrta. Naime, smanjenje PDV-a u zadnja dva slučaja je na razini proračuna zanemarivo, a kako se prodajom pogrebne opreme vjerojatno bave većinom mali obrtnici ovo će im svakako olakšat poslovanje. Snižavanje PDV-a na isporuku električne energije također može biti bitno, naravno ukoliko će se cijena ista smanjiti za iznos PDV-a što mislim da je vrlo upitno. Isto tako to vrijedi i za odvoz smeća i problema lokalnih da tako kažemo komunalnih poduzeća. Odredba koja omogućava 50% pretporeza za nabavu ili najam osobnih automobila čija vrijednost ne prelazi 400000 kuna napomenuo bih da je izračun rađen po našoj procjeni negdje u planu nabavke 25000 novih automobila uz procjenu vrijednosti nabavljenih automobila oko 200000 kuna, što znači da ako vrijednost nabavljenih automobila ili ukupne količine bude veća ovaj dio za proračun od pola milijarde se definitivno povećava. I da zaključim zapravo da bi promjene koje se planiraju u sastavu PDV-a u 2017. godini trebale imati negativni učinak kao što sam rekao na proračun u iznosu od pola milijarde kuna. No, međutim ovdje treba vrlo vidjeti što su zapravo sve inputi, što će biti inputi u poljoprivrednoj proizvodnji. A daljnje rasterećenje u 2018. koštat će dodatnih 650 milijuna kuna. Koji je zapravo bio prijedlog SDP-a? Svjesni smo da je stopa od 25% među najvišima u Europi, u EU i da je ipak ona najznačajniji prihod državnog proračuna. U kratkom roku jedini zahtjev koji je trebalo provesti možemo čak nazvati zahvatom je zapravo trebalo smanjiti inpute u poljoprivredi ili za određene poljoprivredne proizvode, a to su prije svega krumpir, jaja, luk, salata, mandarine i riba. Dakle, ono što se reći ću u većini proizvodi u Hrvatskoj što znači da bi se tu trebao PDV smanjiti sa 25 na 13% jer smatramo da samo smanjenje stope PDV-a kroz inpute u poljoprivredi neće donijeti značajne pogodnosti poljoprivrednicima već treba poraditi na obliku plasiranja na tržište budući da naravno uvozni proizvodi koji dolaze u velika trgovačke lance da li će biti cjenovno konkurentniji od domaće proizvodnje. Naš prijedlog, dakle o promjenama stope PDV-a sa 25 na 13% vjerojatno bi umanjio proračunske prihode za oko 200 milijuna kuna i lakše bi se država, tj. centralna država nosila sa 2017. i 2018. koja će biti turbulentna. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, dakle tu imamo sniženje stopa sa 20% na 12% za poljoprivrednike, obrtnike i male poduzetnike. Međutim, kao što sam naveo da domaći poljoprivrednici baš nemaju neko svoje tržište za svoje proizvode i nikakvo sniženje poreza na dobit to neće značajno popraviti, a snižavanje stope poreza na dobit od 20 na 18% ne može pokrenuti niti ozbiljniji neki investicijski ciklus a niti strana ulaganja. Učinak na proračunske prihode prema predloženom modelu izmjena Zakona o porezu na dobit, dakle bio bi oko 400 milijuna kuna godišnje ako se uključi potencijalni rast prihoda od poreza na dobit zbog rasta dobiti poduzeća tijekom 2016. Ali bi se dakle moglo to kompenzirati zbog olakšica za reinvestiranu dobit, a u drugoj godini dakle bi prema novoj reformi moglo čak biti pozitivan učinak na proračun u iznosu od 200 milijuna kuna. To su činjenice. Zakon o porezu na promet nekretnina, dakle najavili ste da je cilj oživljavanje tržišta nekretnina, te pojednostavljenje postupka oporezivanja i smanjivanja poreznog tereta. Dobro je da u prijedlogu novog zakona na promet nekretninama, dakle poreznu prijavu neće više morati prijavljivati porezni obveznici nego će biti dostavljena kroz nadležna tijela, dakle bilo bilježnici, bilo sudovi, te se neće voditi postupak kod prometa koji je oslobođen poreza. Ali generalno ono što je loše, a to je da nema više olakšica za mlade ljude koji prvi puta kupuju svoju nekretninu. A i znamo da samo to ukidanje olakšice za kupnju prve nekretnine generalno ne ide u prilog vašoj najavi ukupnog smanjivanja poreznog opterećenja. U obrazloženju prijedloga kažete da će se ukidanje olakšice kompenzirati manjom stopom sa 5 na 4% što zapravo ne stoji, jer manja stopa je za sve promete, a ne samo za one koji kupuju prvu nekretninu. Također ukidanjem olakšica kompenzirat će se smanjenje prihoda jedinica lokalne samouprave zbog smanjenja stopa porez na nekretnine što je suprotno s vašim prethodnim obrazloženjem u Zakonu o porezu na promet nekretnina. U prijedlogu zakona također se opet želi uvesti žalba koja se izjavljuje na rješenje koje je donešeno u ispitnom postupku i ne odgađa izvršenje. Ova uredba je ranije ukinuta upravo zbog pravne sigurnosti poreznih obveznika. Po našem izračunu ukupno prikupljeni iznos prihoda i poreza koji je bio u 2015. 825 milijuna kuna na razini opće države od toga … milijuna kuna prikupljeno na razni državnog proračuna 650 milijuna na razini lokalne samouprave što znači ako smanjujete ovaj porez za jedan postotni bod gubitak prihoda na razini opće države je oko 175 milijuna kuna što znači također da zbog ukidanja olakšice kod kupnje prve nekretnine godišnje se može očekivati oko 100 milijuna kuna povećanja proračunskih prihoda pa je zapravo onda ukupan gubitak proračuna oko 75 milijuna kuna. Isto tako ako kažete da ćete prepuštanje ovog poreza u cijelosti lokalnim jedinicama kompenzirat će se njihova smanjenje od 5% na 4% ali kažem vam ja Hrvatska nije ista. Dakle neke će regije biti dobitnici, neke regije će biti gubitnici, a nekima će ostati isto kao što je bilo i do sada. Također u Zakonu o lokalnim porezima stopu poreza na nasljedstva i darove smanjujete sa 5% na 4, a budući da se smanjuje sama ta stopa sa 5 na 4 ukida se porez na tvrtku ili na naziv. Očekuje se smanjenje prihoda proračuna lokalnih jedinica u procjeni od nekakvih 120 milijuna kuna. Isto tako iako ste najavljivali zapravo uvodite porez na nekretnine, iako budimo iskreni on je transformacija komunalne naknade u porezno davanje, međutim osim komunalne naknade ovim porezom će se zamijeniti plaćanje poreza na kuće za odmor i spomeničke rente, dakle zapravo ukidate porez na kuće za odmor i to bi se sve trebalo ubirati kroz porez na nekretnine putem različitih koeficijenta namjene kao i za spomeničku rentu. Tu se mijenja i raspodjela prihoda, tako da to postaje cjelokupni prihod lokalnih jedinica čime će povećati prihod za 10 milijuna ali ćete smanjiti opet prihod državnog proračuna. Zakonom o lokalnim porezima predviđena je naplata porez na cestovna motorna vozila, što se zapravo više-manje ništa ne mijenja osim što jedinice regionalne samouprave više neće taj porez dobivati u 7. ili 8. mjesecu nego će ga dobivati sukcesivno tijekom godine kod obavljanja tehničkog pregleda, što znači da možda može povećati sada opet zavisno gdje u Hrvatskoj je učinkovitost u naplati, ali neće utjecati na povećanje prihoda jedinica regionalne samouprave. Isto tako bih mogao zaključiti zapravo i za kraj, da po izračunu neki fiskalni učinak porezne reforme u 2017. iznosi oko 3,7 milijardi kuna na razini opće države, s tim da bi gubitak trebao biti opće države sve zajedno ovo zbrojimo oko milijardu i 700 milijuna kuna, a gubitak lokalnih jedinica oko 2 milijarde kuna, što će biti vrlo teško da zadržite 2% deficita koliko je to 7,5, 8 milijardi kuna, ukupno uz ovo ako neće … još neki set nazovimo zakona. U 2018. na proračunu opće države ne bi trebalo biti gubitaka, ali će državni proračun izgubiti zbog onog mog prvo navedenog oko 450 milijuna kuna. E sad, za vaš pravi dohvatak na vaše porezne fiskalne reforme pričekat ćemo i vidjet ćemo kakav će vaš biti prijedlog proračuna za 2017. godinu koji će biti onako vrlo izazovan. Vidjet ćemo kako ćete rješavati tzv. transfere jedinicama lokalne uprave i samouprave, vidjet ćemo kakav će biti vaš stav prema plaćama koje moraju rasti u javnom sektoru zbog onog potpisivanja ugovora od par godina i kako ćete se odnositi prema umirovljenicima. Bit će to vrlo zanimljivo i vrlo izazovno više za nas nego za vas. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hajdašu Dončiću na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Hajdaš Dončić. Ma javio sam se za repliku kada ste spominjali da se ne zna što očekuje lokalnu samoupravu kod izmjena ovih zakona. Ja bih tu malo vas želio vratiti koju godinicu unazad kad ste bili ministar i podsjetiti vas da upravo u tom vremenu ne da nismo znali, nego smo vrlo jasno znali da nas očekuju minusi i gubitak novaca kao što smo do sada jasno čuli da nas očekuje određeno poravnanje i u onom drugom dijelu da u principu se ide u sasvim drugom pozitivnijem pravcu. Ali ću se vratiti malo na još jedan detalj iz tog vremena kada ste vi kao ministar prometa uzeli svojom odlukom ministra Županijskim upravama za ceste 400 milijuna kuna, onako jednim potezom pera, raspodijelili taj novac bez pravog pravilnika i kriterija. Lako se može vidjeti kuda je novac otišao, a nakon toga donijeli još jednu uredbu, odliku gdje ste još uzeli 100 milijuna kuna Županijskim upravama za ceste. Dakle vaš mandat ministra je rezultirao uzimanjem 500 milijuna kuna Županijskim upravama za ceste. Da li je to gospodine Hajdaš Dončić isto lokalna i regionalna samouprava, da li je to isto novac koji se može u ukupnoj masi tretirati kao novac potreban za očuvanje života u tim prostorima, pa mi je sada stvarno čudno kada to ovako danas govorite o toj temi.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hrgu. Odgovor na repliku uvaženi kolega Hajdaš Dončić. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle samo ste zaboravili jednu činjenicu da je u to vrijeme, iako mi se baš ne ulazi sada u neke diskusije, također Hrvatske ceste su digle kredit na 400 milijuna kuna što su podijelile Županijskim upravama za ceste. … [[Upadica se ne razumije.]] Ha, ali 400 milijuna kuna je podijeljeno. Pričam sada ja, nemojte se ljutiti. A sa druge strane možda će sadašnji ministar prometa i nastaviti jednu reformu, a vjerujte mi da za Hrvatsku koja ima 4 milijuna stanovnika da su tri razine u cestovnom prometu, autoceste, državne ceste i Županijske uprave za ceste previše i Županijska uprava za ceste zapravo treba pripojiti Hrvatskim cestama. Onda imate jednu kontrolu sustava, imate recimo ceste 1., 2. i 3. razine. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hajdaš-Dončiću na odgovoru na repliku. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Blaženko Boban, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Hajdaš Dončić, da ovih posljednjih 8 minuta vaše rasprave uistinu je bilo konstruktivno, da li se ja s jednim dijelom rasprave slažem ili ne, ali je jako konstruktivno vezano za određene prijedloge. Naravno, ne mogu se složiti za lokalnu upravu. I evo kolega Hrg mi je uzeo jedan dio replike, ali ću vam reći i uputiti vas, konzultirajte se sa kolegama gradonačelnicima koji su članovi Udruge hrvatskih gradova, dakle Udruga gradova. Reći ću vam Hanžek, Obersnel, bili su prisutni kada je i tamo prezentirana ova porezna reforma i jasno je njima kako će se to odnositi na lokalnu upravu. Jedna od konstruktivnijih rasprava bila je kroz repliku, kolegice Taritaš vezano za komunalnu naknadu za koju vi niste dobro razumjeli što je najbitnije u njoj a to je da ona više nije u sustavu fiskalne odgovornosti, odnosno u sustavu provođenja fiskalne odgovornosti, namet koji nije određen za konkretna događanja. Dakle, postaje porezni dio što je jako bitno, gotovo svim lokalnim upravama u Hrvatskoj. Reći ću, iskoristiti ću zadnjih ovih 40-ak sekundi rasprave, onih vaših prvih 12 minuta koje je bilo, vi ste izrazili čuđenje kako to da ovaj narod ne prepoznaje pa nama evo po treći put daje legitimitet upravljanja državom, jednostavno, reći ću vam i to kako. Zato što vi nemate hrabrosti donositi nekakve odluke, pa makar neke od njih bile i neispravne. Jednom vašem kolegi, stranačkom kolegi, inače načelniku općine jedne u mom području sam rekao 100 puta kvalitetna si osoba ali ti je problem kada te supruga pošalje da baciš smeće kućno i ne daj Bože da su tamo tri kontejnera, ti ćeš ga vratiti u kuću jer nisi siguran u koji kontejner ćeš baciti. Čovječe, donesi odluke, 10 odluka pa neka ih je dvije i nisu kako treba ali biti će ih 7 ili 8 kvalitetnih. E to je vaš problem i to su građani prepoznali, zato ne samo 3. nego, nego i 4. i 5. i 7. put ovi građani RH će dati povjerenje nama. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Blaženku Bobanu na replici. … [[Govornik se ne razumije.]] Sljedeći se za repliku, odnosno ispričavam se, sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite. Isprika.
Je, hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Hajdaš-Dončić, vi ste u svom izlaganju spomenuli vezano uz olakšice, odnosno oslobađanja, odnosno tema koje je u obrazloženju svih ovih zakona da je preveliki broj olakšica i oslobađanja i … [[Govornik se ne razumije.]] i čuda da smanjili taj broj odlučeno je da kada je riječ o porezu na promet nekretnina da prva nekretnina više nije u toj grupi olakšica nego da se za prvu nekretninu plaća porez u iznosu od 4%. Otprilike na razini godinu dana je 250 tisuća prijava, to piše u obrazloženju zakona i pola od toga je oslobađanje. To je vezano uz, dakle mlade obitelji koje prvi put kupuju nekretninu dosta velika stvar i nešto što se pokazalo kao izuzetno dobro. U smislu demografije i demografske obnove ove zemlje, demografske obnove ove zemlje ne odnosi se samo na jednokratne mjere nego se odnosi na čitav sustav mjera koja je vezana i uz porodiljski dopust i uz javne usluge, vrtić i škole a bogme je vezano i uz nekretninu. Stoga moram priznati da deklarativno se ova Vlada odlučila za demografiju, imamo čak i ministarstvo koje u svom nazivu imamo demografiju da bi prvi zakon koji smo dobili pokazuje da tome nije tako, odlučili smo da nemamo oslobađanje prve nekretnine. Primjera radi, 600 tisuća kuna stan, porez će biti 24 tisuće kuna, 600 tisuća kuna, dakle ja govorim o gradu Zagrebu, ispričavam se, nije, to je stan od 60-ak kvadrata, 24 tisuće kuna je porez, s time se može veći dio stana opremiti. I bojim se da ova poruka iz tog zakona nije dobra odnosno apsolutno da je u protivnosti sa onim što se zalažemo za demografiju.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ankri Mrak-Taritaš na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Hajdaš Dončić. Izvolite.
Gospođo Mrak-Taritaš dakle izvrsno ste ovo primijetili i ukupan gubitak za državni proračun je svega 100 milijuna kuna stoga pozivamo ministra financija da razmisli o tome jer ovom cijelom da tako kažemo setu ili spletu različitih olakšica i različitih inputa koje se misle dakle smanjivati mislim da ovih dodatnih 100 milijuna kuna neće značiti u proračunu ništa što se za 100 milijuna kuna povećava proračunski prihod zapravo na štetu ove jedne mjere od smanjivanja 5 do 4% tj. upravo zbog neomogućavanja neoporezivog djela prve nekretnine dakle za mlade obitelji. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hajdašu Dončić na odgovoru na repliku, s ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika Živog zida. Raspravu će podijeliti uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić i uvaženi kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici. Moram reći da sam danas na sastanku predsjedništva Sabora bio protiv objedinjavanja ovih 15 zakona u jedinstvenu raspravu. Bio sam barem za to da se napravi u nekoliko ciklusa jer ovako smo prisiljeni u 10, 15 minuta, 20, govoriti o svih 15 zakona što ispada nekakvih minutu po zakonu. No da tome doskočimo raspravljamo 3 dana pa ćemo podijeliti teme. Htio bih se prije svega osvrnuti na povijest PDV-a u Hrvatskoj, na ono razdoblje od uvođenja PDV-a '98., '99. godine, tko je gledao statističke podatke jasno je mogao zaključiti da je PDV u ono vrijeme uveden nepromišljeno, bez prave analize kažu stručnjaci čak i paušalno lupimo 22%, bit će 22%, odmah kvartal nakon toga slom BDP-a, niz negativnih pokazatelja koji su još dugo oslabili hrvatskog gospodarstvo. Tih 22% je ostalo dugo, dugo vremena dok nije udarila kriza 2008. godine i od tada svjedočim povećanju na 23, a danas na 25%. Ono, a tko je čitao svih 15 prijedloga zakona na svakoj onoj točki opis stanja se navodi zapravo kuka se o 2012. do 2015. godine 44 puta su se mijenjali porezni zakoni. U Hrvatskoj je loše to što stalno mijenjamo porezne zakone, to dovodi nesigurnost, odvraća investitore. I što sad mi radimo? Dajemo još 15 izmjena poreznog zakona. Ministar je najavio 16, još će biti slijedećih godina. A ako gledamo kronološki do 2000. išli bi preko 100 tih takvih izmjena. Poanta svega ovoga je što želim reći da se ne zna koja je naša ekonomska politika. Odaberimo naše ciljeve hoćemo se usmjerit na ribarstvo, visoku tehnologiju, poljoprivredu pa ćemo stimulirati te grane. Ne možemo stimulirati sve grane. Moja županija, Karlovačka županija ne može se baviti ribarstvom kad nije na moru, ima samo slatkovodno ribarstvo. Slično je s RH, Međutim mi nemamo strategije, nemamo vizije, svaka vlast koja dođe nešto porihtava, poštelava bez jasnog cilja što i kako treba napraviti. Evo jedan opći pregled ove reforme, protiv smo ovakvog opće načina razmišljanja i ovog cijelog koncepta. Davanje još novca onima koji ga imaju i koji imaju najveće plaće što će sad nama 1000, 1500 kuna na našu plaću, mi to vjerojatno nećemo potrošiti u dućanu, sa našim plaćama vjerojatno ćemo to ostaviti na računu, investirat, netko stavit na štednju. Vidi se na imovinskim karticama koliko imamo novca na štednju. Međutim da je reforma napravljena u smjeru da je taj novac ostao najsiromašnijim građanima s najmanjim primanjima taj novac bi sigurno išao u potrošnju. Jer onaj koji ima 3 tisuće kuna ako dobije nešto na to sigurno će to potrošiti u nekakvom dućanu. I ne samo da bi to pokrenulo gospodarstvo nego bi olakšalo položaj silnih tih obitelji. Pa sjetimo se statistike koliko ljudi u Hrvatskoj ima do 3 tisuće kuna dohodak, negdje 1 milijun i 200 tisuća stanovnika Hrvatske. Mi smo siromašna zemlja i onda ići u ovom smjeru besmisleno je i mi smo protiv toga. Dalje, ukidanje porezne olakšice na prvu nekretninu, u analizi ovdje navodi se kako će 115 milijuna kuna, jer kad porezni rashodi imaju oslobođenje itd. 115 milijuna kuna će si sad prebaciti na te mlade obitelji. Kupujete prvu nekretninu 4%, to je nekoliko desetaka tisuća kuna odjednom za nekoga ko se tek uhodava, ko hoće nešto napraviti. Strašan udarac za većinu takvih ljudi i ne čudi me zato što je dobar dio moje generacije otišao za Njemačku, Irsku i tako dalje. Uvođenje poreza na nekretnine preko ove najave jednostavnog poreza. Općenito Živi zid je protiv novih poreza. Naš narod je previše opterećen. Mi imamo drugu najveću stopu PDV-a u Europi. Mađarska ima 27%. I sada još porez na nekretnine. Uz ovakve prihoda kakve imamo, uz ovakve dohotke kakve imamo mnogi naši građani neće moći plaćati taj porez. On prema sadašnjem prijedlogu ne ulazi na najsiromašnije međutim ja sam godinama gledao kako je bio koliko toliko humani Ovršni zakon prije krize i što se dogodilo kako su išli sazivi, sve okrutniji, sve perverzniji da bi danas došao u stanje da ne ponavljam više ono antologijsku zbog par stotina da izgubiš par stotina, Bože par tisuća kuna. Jednom kad krenemo tim putem bojim se da neće biti povratka i protiv smo uopće uvođenja takvog poreza u zemlji koja ima 31,5 milijardi eura nekretnina u svome vlasništvu. Dalje, navodi se dakle u medijima, govoreći o ciljevima fiskalne politike u 2017. godini kazato je vjerojatno od strane ministra da je cilj sniziti deficit proračuna na 2% BDP-a izaći iz prekomjernog deficita i poboljšati kreditni rejting. Recite onda, gledajte cilj je uvesti euro, moramo toliko smanjiti deficit u BDP-u, toliko smanjiti dug u BDP-u to je cilj i ka tom cilju ćemo sve žrtvovati, uzet ćemo mladim obiteljima, uzet ćemo ugostiteljima sve da ostvarimo taj cilj. Ajde recite ako je to cilj nemojte ga prikrivati. Jer ovo me jako podsjeća na one stvari iz … ugovora koji su uvjeti za ulazak u euro. Recite ako je tako. Ponovno se vraćam na pitanje proizvodnje. Ovdje se najviše spominje dakle u Zakonu o PDV-u smanjenje poreza na repromaterijal. Dobro, međutim moram podsjetiti da RH ima dakle deficit od 1,2 milijarde dolara godišnje u vanjsko-trgovinskoj razmjeni poljoprivrednih proizvoda. Kao što sam rekao u replici zemlje s kojima se takmičimo u poljoprivrednoj proizvodnji, koji su veliki izvoznici imaju 5 do 20% manji PDV i to godinama, neke desetljećima. Mi smo izgubili jako puno vremena. Evo Irska, navodi se 4,8 do 13,5, Italija za nešto 4 za nešto 10, Cipar 5, Mađarska na stočarstvo 5% PDV-a. I ko ima najmanje poreze? Upravo one zemlje iz kojih najviše uvozimo poljoprivrednih proizvoda. Tako da ako nešto ima dobro u cijeloj ovo reformi to je što će se olakšati poljoprivrednicima. To sam se zalagao u kampanji. Smanjiti porez na repromaterijal ali i na hranu. To je nešto što svakako treba napraviti i ići u porezno rasterećenje. Međutim, ovaj način kako je to napravljeno mi nemamo osiguranja, nemamo garancije da će stvarno taj novac, ta razlika ostati potrošaču. Dao sam onaj primjer sa dječjom sjedalicom i 480000 kuna. Ima li garancije da će to ostati roditelju kao što pitam ima li garancije da će to ovdje ostati proizvođaču poljoprivredniku ili će opet nekakav trgovac preprodavač to oteti. Tako da nema jasne kontrole ovih mehanizama. To je također pod jednim velikim, velikim upitnikom. Postavlja se pitanje zašto baš sada su uvedene ovakve olakšice na poljoprivredu. Postoje u Hrvatskoj veliki gazde, poljoprivredne gazde, osobito jedan gazda za kojeg evo ovih dana nije u dobroj situaciji. Gotovo svim bankama sa svim ovim poduzećima došao je do vrha. Neće mu više nitko dati kredit. Pa eto vidim jednu poveznicu pošto i on troši mnogo repromaterijala, da je baš sad za njega ovaj tajming da mu se olakša poslovanje da si smanji troškove jer gazda ne smije propasti. I oni otpisi kredita 45 dakle milijardi kuna, ako se ne varam dvije trećine je na firme. Postavlja se pitanje, a znamo na koju godinu, u kojoj godini će se takvi procesi odvijati sljedećoj godini postavlja se pitanje koliko će takvim gazdama biti oprošteno, je li ta mjera opet izmišljena za njih da im se kupi, da im se kupi još malo vremena. To će vrijeme pokazati. Ono što me također intrigira je jedan obrnuti proces donošenja reforme. Ako su reforme posljedica nekakvih politika, onda su posljedica političke volje. Što to znači? Da prvo vladajuća većina, koalicijske stranke dogovore politiku, stručna ekipa ju, dakle timovi, ministarstva ju razrade i proces nakon toga se potvrdi u Saboru itd. Ovdje smo imali obrnuti proces. Od nekud je došla ta strategija. Onda su dali par natpisa u javnost, pa premijeru, pa na Vladu, onda je izbio sukob u koaliciji, tako se prikazivalo da ćemo davat amandmane, da je neko nezadovoljstvo umjesto da je prije usuglašeno. Dakle, obrnut je proces donošenja reforme. Tako da ne znam koliko je to posljedica političke volje. Svakako nije u sklopu onoga što je najavljivano prije izbora, da će se smanjiti PDV koliko i koliko godišnje, tako da ne vjerujem, ovoj reformi. Mnogo bi se toga moglo reći također o preustroju institucija. O tome više sutra u pojedinačnoj raspravi. Prepuštam sada riječ kolegi. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Sinčiću. Nastavak ove rasprave u ime Kluba zastupnika Živog zida, uvaženi kolega gospodin Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti. Dakle, kratko rečeno. Ova porezna reforma je promašena. Ona naime kreće od pretpostavke da je sadašnji model ekonomije dobar, da je sustav koji sada imamo dobar, da je sve što je potrebno napraviti jedan servis, jedan remont, zalijepiti par flastera na ranjeno tijelo i nakon toga ćemo bez problema nastaviti u svijetlu budućnost. Međutim, situacija je takva da ove mjere porezne, a posebno u ovom obliku u kojem su predložene neće riješiti ama baš ništa. Hrvatska će se naime nastaviti zaduživati i samo je pitanje vremena i to ne predugog vremena kada ćemo ponovno doći u situaciju da se gospodarstvo nalazi u recesiji. A tada će se postaviti pitanje koje neminovno mora doći u ovakvom, dakle modelu ekonomije. Kako će se isplaćivati plaće, kako će se isplaćivati mirovine? Ministar Marić krenuo je potpuno krivim putem, jer je između ostaloga i to mu uzimam kao jedan od najvećih grijehova uopće krenuo, dakle povećavati plaće onima koji imaju. Krenuo je davati kompenzacije bankama, povećavati plaće upravi INA-e, HBOR-a, HNB-a, političarima, lokalnim dužnosnicima. A pritom uopće ni u kojem obliku nije povećao plaće ljudi koji rade za minimalac ili za prosječne plaće i koji danas predstavljaju na žalost socijalnu kategoriju. Da je ministar Marić povećao na primjer prvo minimalac pa došao sa ovom poreznom reformom ona bi izgledala puno bolje. Da je ministar Marić povećao minimalac on bi već danas, da ga je recimo povećao za 1000 kuna velikim dijelom zaustavio iseljavanja i to bi bila bolja mjera od ovih ne znam smanjenja PDV-a na urne ili na nuklearne reaktore što smo čitali sad u prijedlogu zakona. Jer ljudi se iseljavaju ne zato što nemaju posla, nego prvenstveno zato što se sa plaćama ne mogu osigurati dostojnu egzistenciju sebi i svojim obiteljima. To nisu nezaposleni, to su ljudi koji rade za premale plaće. A vi naravno o tome vrlo dobro imate iskustva iz Agrokora na primjer. Međutim niste poduzeli ništa. Vi mislite da neki otac, majka sa 2495 kuna i ne znam dvoje djece može preživjeti mjesec, da on ima vremena čekati da se prvo namiri uprava PBZ-a. Neće, otići će u Njemačku jer ne može više izdržati ni jedan dan, a kamoli dvije godine ili koliko ste si vi već zamislili. Probajte vi. Evo ja vam dam 2495 kuna rasporedite si za cijeli mjesec, upišite dvoje djece u školu. Znate li da slovarica „Zlatni dani“ košta 290 kuna za prvi razred osnovne škole. I što sad da ti radnici rade? Da bira hoće li platiti struju ili će kupit slovarice? Hoće li jesti ili će platiti ne znam grijanje? Ne može jedno i drugo, nema ili jedno ili drugo. I onda jedu pa ne plate režije, pa im dođu ovrhe, pa im dođu blokade, a vama je to science fiction vi to nikad niste vidjeli. Vi živite u izobilju, vi nosite sat koji vrijedi 20 minimalnih plaća i nemate osjećaja za ljude koji krvavo i teško rade i uplaćuju sve doprinose u proračun. S te strane je vaša porezna reforma dakle ponavljam, neprihvatljiva, promašena. Morali ste krenuti od dna prema gore, a ne od vrha prema dolje kao odgovorni političar i ministar. Druga stvar gdje ste promašili je ta što ste krenuli prazniti proračun, umjesto da ste ga počeli puniti. Znači vi ste odlučili s ovom poreznom reformom izbaciti dvije milijarde prihoda proračunskih. A gdje ćete ih nadoknaditi? Povećat ćete deficit i onda ćete što, ponovno zadužiti Hrvatsku. Izdat ćete trezorske zapise, izdat ćete obveznice, dignuti kredit i tvrditi kako sada evo građani bolje žive nego su živjeli do sada. Mogli ste evo, mogli ste npr. govorio je gospodin Lacković, povećati rudnu rentu koja je među najnižima u Europi, tu gubimo dvije milijarde godišnje. Mogli ste suzbiti sivu ekonomiju. Vi vrlo dobro znate što je to siva ekonomija, gdje je Hrvatska rekorder u Europi, od nas je gora samo Bugarska, ali nemate hrabrosti. Što znači radniku koji dobiva plaću na ruke, nova porezna tablica, šta on s tim dobiva? Što znači građevincu radniku u trgovini kojemu gazda daje tisuću kuna na ruke, sada jel PDV 13, 15 i porez na dohodak on uvijek dobije tisuću kuna što god bilo? Zašto niste krenuli oporezivati bankarske ekstra profite umjesto što ste im krenuli kompenzirati toksične kredite i nezakonite kamate? To bi bila prava reforma. Ali naravno vi se ne usudite zamjerati jer ovisite o tim ljudima, osobno ovisite. Što će vam oni reći, gdje ćete se sutra vratiti, kako ćete vi osobno ostvariti svoju karijeru. Mogli ste s obzirom da su trenutno u Hrvatskoj deflatorna kretanja potaknuti HNB da konačno izvrši primarnu emisiju kuna i da se ta kretanja donekle poravnaju. Tečaju se ne bi dogodilo ništa osobito, a vi biste na raspolaganju imali svježi novac koji biste mogli uložiti u gospodarstvo i podignuti ga za daleko veću stopu BDP-a od ovih 0,3 koje vi sada planirate ako vam prođe porezna reforma. Mogli ste, a niste, poduzeti nešto da odblokirate obrte, da odblokirate OPG-ove, da odblokirate račune građana i to bi vam bila izrazito jaka ekonomska mjera jer bi ljudi konačno počeli normalno živjeti i privređivati i sasvim sigurno bi i to utjecalo na proračunske prihode. Mogli ste pojačati nadzor nad punjenjem proračuna, mogli ste se boriti protiv utaje poreza, mogli ste se boriti protiv korupcije. Iz Hrvatske se iznosi milijarde, a ova vaša porezna reforma kada se pažljivo iščita, ponavljam, kada se pažljivo iščita ostavlja dojam da ustvari pogoduje ne samo špekulantima nego kojekakvim utajivačima poreza i muljatorima. To vam sada nemam vremena elaborirati ali prijavio sam se za pojedinačnu raspravu i rado ću vam ako budete još tu pojasniti na konkretnim primjerima gdje se to sasvim jasno vidi. Prema tome, ja osobno, a vjerujem ni moji kolege, za ovu vašu poreznu reformu u ovakvom obliku budite čvrsto uvjereni nećemo glasati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Branimiru Bunjcu na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ivan Klarin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Sinčić, vi i vaš kolega u ime kluba ste zapravo saželi da ova porezna reforma štiti isključivo jednu skupinu, a to je bogate građane, iznimno bogate građane u RH, a ide na štetu siromašnih, mladih obitelji, poduzetnika u turizmu, ali jedan dio ste preskočili na koji ću ja posebno osvrnuti, a to su općine i gradovi u RH ili jedinice lokalne samouprave. Naime, na tu repliku me potaknulo izvješće s matičnog Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu gdje ministre možete i mi vi slušati ako imate još koncentracije, gdje se kaže da se izmjenama Zakona o porezu na dohodak proračunski prihodi smanjuju za 1,5 milijardi kuna plus 123 milijarde kuna na ukidanje poreza na tvrtku. I vi naravno kao i sve buduće vlade i 2010. i 2015. godine nudite nama čelnicima jedinca lokalne samouprave kompenzacijske mjere. Ako do tih kompenzacijskih mjera ne dođe, ja vam samo postavljam pitanje, što će se dogoditi s lokalnim porezima? Da li će jedinice lokalne samouprave moći zatvoriti svoju financijsku godinu jel gospodine ministre vi očito na to niste pazili.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Klarinu na ovoj replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo kolege, iako je opširna tema nije moguće sve niti spomenuti, već čim pročitate ime zakona ode vam 10 sekundi od minutu koliko imate po zakonu, problematika oštećivanja proračuna jedinica lokalne samouprave je izrazito bitna. Prije nekoliko godina desila se jedna drugačija porezna, reforma poreza na dohodak i tada se pojavilo također rupa u proračunima mnogih gradova i općina pa se to krpalo smanjenjem plaća, otpuštanjem ljudi, dizanjem rata, tj. u vrtićima, dizanjem komunalnih naknada ili na razne druge načine već kako je tko gdje mogao. Mislim da jedan od glavnih problema Hrvatske je pretjerana centraliziranost, ova zemlja ne smije se svesti na Zagreb ili na Zagreb i još nekoliko najvećih gradova dok toliki i toliki ruralni dijelovi naše zemlje od otoka do sela jednostavno nestaju i izumiru i upitno je tko će tamo ostati za koju godinu a ako nitko ne ostane, pitanje je tko će se tamo htjeti vratiti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Sinčiću na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega prof. Milorad Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bunjac, kazali ste kako naši građani ne odlaze zbog toga što nemaju posla kod nas nego zato što su zarade male. Odlaze i zbog prvog, odlaze i zbog drugog razloga ali odlaze najviše zbog besperspektivnosti. Godinama su imali male plaće, godinama su iščekivali zaposlenje ali su se suočili sa odsustvom perspektive, sa odsustvom uređene države. I ovo što danas raspravljamo jeste neka vrsta priloga otvaranju perspektive, kakve takve. Što se tiče vaše primjedbe u svezi sa ekstra profitima banaka, volio bih da o tome raspravljamo i vaš prilog toj raspravi je dobro došao kao što bi bio dobar prilog i raspravi da vidimo možemo li početi raspravljati o kamatama i o porezima na kamate koje su goleme. I kako i na koji način tu … [[Govornik se ne razumije.]] poziciju koju štedni ulozi građana imaju u našem bankovnom sistemu, kako da se to pokrene, da li će ovaj sistem to odlučiti ili ih treba stimulirati na drugi način, ja to naravno ne znam ali o toj stvari treba početi raspravljati. I da se vratim na početak, besperspektivnost je najveći problem koji osim mogućnosti da ljudi odu negdje drugdje, ono što ljude pokreće da se miču iz naše zemlje. I otvaranje ove rasprave o poreznoj reformi zapravo je istovremeno i početak rasprave o otvaranju perspektive, ona sama po sebi neće biti dovoljna ako se ne pokrenu drugi mehanizmi. Jedan od tih mehanizama će doći i na raspravu, ovo što vi potičete, ali kada budemo imali političkog kapaciteta jer mi kao zemlja i naša Vlada tog kapaciteta još uvijek nema za tu vrstu rasprave. Mi kao zastupnici imamo obavezu da je pokrećemo ali očekivati od Vlada da to može sada uraditi je nažalost nerealna.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pupovcu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bunjac, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Pupovac, naravno da se iseljavaju dijelom i zbog nezaposlenosti ali neosporna je činjenica da Hrvatska danas neka zanimanja gotovo da nema. Znači određena zanimanja, ne znam, recimo zavarivači ili strojobravari ili recimo vozači masovno odlaze vani iako Hrvatska treba dakle te kadrove. I ono što je najzanimljivije čak ih je relativno dobro plaćen, znači ne za minimalac, međutim vani se zarađuje neusporedivo više, naravno tu su i … [[Govornik se ne razumije.]] i druga zanimanja. Besperspektivnost, ta je inače dobra riječ, dobar termin, s njim se slažem, a ovo što ste spomenuli u vezi kamata, naravno da se i tu treba provesti značajna reforma, evo ministar sluša i mi smo govorili i proteklih tjedana, dakle kamate HBOR-a su definitivno previsoke, neopravdano visoke, njih bi trebalo smanjiti za poticaj gospodarstva a također ne bi bilo uopće loše, ustvari već je krajnje vrijeme da se razmisli o smanjenju zateznih kamata. Znači zatezne kamate su isto tako daleko previsoke i one također guše građane kako u privatnom, kako u poslu tako i u sustavu ovrha i blokada i tu bi se dakle definitivno moglo postići puno više, paralelno dakle sa ovakvim zahvatima kao što je porezna reforma o kojoj se govorilo da će ona sam po sebi, znači 2017. i 2018., ja stječem takav dojam da je to u biti dovoljna, da je to dovoljna mjera a ona to nije. Znači vidjeti će se, nećemo dugo čekati da će Hrvatska vrlo brzo izgubiti ovaj zamah za koji nije zaslužna, recimo iskreno nego je zaslužno skretanje gospodarstva u okruženju i pad cijena nafte, vrlo brzo će izgubiti ovaj ekonomski zamah a onda će se vidjeti dakle da smo opet izgubili nepotrebno vrijeme a dug će biti sve veći i veći.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bunjcu na odgovoru na repliku. S ovime smo iscrpili replike po ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a prijavili uvažena kolegica Vesna Pusić, uvažena kolegica Anka Mrak-Taritaš i uvaženi kolega Goran Beus-Richembergh. Izvolite gospođo Pusić.
Gospodine predsjedniče, gospodo i dame iz Ministarstva financija, kolegice i kolege. Klub HNS-a i HSU-a je bio jedan od onih koji se zalagao da ovu raspravu vodimo ne objedinjeno nego po svakom od 15 zakona. Smatrali smo da obzirom da provodimo dan, dva, raspravljajući o izvješćima različitih agencija za 2014. godinu da ovaj paket zakona kako god ga tko ocjenjivao više ili manje cjelovitom reformom je zaista jedan ozbiljni pokušaj koji cijenimo da se stabilizira ukupno ukupno uređenje, fiskalno uređenje Hrvatske i da zaslužuje apsolutno da se o tim zakonima raspravlja individualno. Neke mi smatramo da su apsolutno prihvatljivi, za neke smatramo da se mogu sa jednim ili dva amandmana bitno popraviti i učiniti konzistentnima i prihvatljivima, možda za neke smatramo da su promašeni. I zato se osjećamo hendikepirani da raspravljamo u objedinjenom paketu i zato će kolegica i kolega još nešto reći o temama za koje su se oni spremali jer je svatko zaista gledao te zakone realno analizirajući ne u klasičnom pozicija, opozicija odnosu. Bit ćemo protiv zato što smo mi u opoziciji. Jer kao što sam rekla zaista mislimo da je to jedan dobar pokušaj i treba ići u tom pravcu i može se popraviti ovdje dosta stvari. Mnoge od njih su spomenute, naročito intencija smatramo da je važna. Ako je bilo nešto što je univerzalno nam zamjerano i čime smo se godinama sami pokušavali nositi, mučili u različitim vladama je nestabilnost, nestabilnost porezne politike i cijelo vrijeme mijenjanje poreznih zakona. I ako ovime uspijemo doći u situaciju u kojoj možemo postepeno eventualno poboljšavati situaciju ali bazično stabilizirat ono što jesu porezi učinit ćemo dobar i važan korak. Za to treba zaista učiniti napor da neke od ovih stvari koje su ovdje predložene popravimo kako bi mogli biti temelj te stabilnosti. Ima konceptualnih nelogičnosti u ovome što je predloženo, mnoge su spomenute, ja ću samo kratko navesti neke pa će kolegica Mrak-Taritaš i kolega Beus Richembergh dalje o tome govoriti. Govorimo o proaktivnoj demografskoj politici, predlaže se ukidanje olakšica na kupnju prve nekretnine. To je u direktnom sukobu jedno s drugim. Govorimo o decentralizaciji, nema jasnog i definiranog, sa definiranim kriterijima zakona ili mjera koje bi kompenzirale inače jednu po našem mišljenju dobru mjeru lokalnoj samoupravi. Dakle ta mjera je potaknula potrošnju kad je prvi put podignuta ta granica gdje se oporezuje dohodak. Možda nespretno, možda nedovoljno dobro su onda uvedeni oni kriteriji razvijenosti temeljem kojih se tu nešto kompenziralo ali neki jasni kriteriji moraju postojati. Dakle ako se lokalnoj samoupravi na ovaj način smanjuje direktni prihod moraju postojati neki kriteriji koji će joj dati izvorni prihoda ne milošću središnje države, nego izvorni prihod da bi mogla funkcionirati. Jer inače decentralizacija je samo prazna riječ. Definirali smo strateške industrije, između ostalog farmaceutsku, IT industriju, metaloprerađivačku industriju kao strateške. To se iz ove porezne politike apsolutno ne vidi. Stali smo na noge što se turizma tiče. Tu radimo neke poteze koji pokušavaju tu granu zaustaviti u njezinom rastu. Da li ima nekih drugih kompenzacijskih mjera? Postoji mogućnost i predlagane se. Ako se PDV drži na ovoj razini postoje i druge mogućnosti da se to turizmu kompenzira. Ali ovdje ne postoji prijedloga. Da ne kažem da za jednu djelatnost koja se ovdje uopće ne spominje a kojoj su porezi važni a to je znanost, obrazovanje i znanstvena istraživanja. Nema riječi o tome, a to je ljudi naše gospodarstvo, to je naš razvoj, to je uopće jedini resurs ozbiljni koji mi dugoročno imamo. I ti elementni su nešto o čemu će kolege u daljnjoj raspravi i sutra govoriti ali koje smatrao da bi trebali svakako se uzeti u obzir i mi ćemo ih i amandmanima pokušati predložiti. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Vesni Pusić. Nastavak rasprave uvaženi kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kao što je rekla moja kolegica Pusić ovo je jedan paket u kojemu je mnoštvo različitih tema svedeno pod jednu sintagmu porezna reforma ali mi se bojimo da ovo nema ni hrabrost ni dosljednost porezne reforme nego da se zapravo radi o skupu izmjena i dopuna zakona koji se odnose prije svega na fiskus ali da nemaju još uvijek težinu porezne reforme. O čemu se radi? Da bi jedan zahvat ovakvoga, ovakve širine imao karakter porezne reforme mi moramo znati što želimo s njom postići. Ja pretpostavljam da predlagatelj polazi od toga da je glavni cilj povećanje konkurentnosti hrvatskoga gospodarstva, da je to rast BDP-a i da je porast zaposlenosti. Ako je to tako onda moramo vidjeti što smo dosad u strateškim dokumentima već zapisali na temelju skupne pameti nekoliko stotina ili tisuća ljudi što može dovesti upravo do tih ciljeva. Rečeno je imamo Strategiju razvoja turizma koja vrijedi do 2020. godine u njoj eksplicite piše da se razina PDV-a neće povećavati u djelatnosti turizma i ugostiteljstva. Ovaj prijedlog je kontra toga. Drugo, ako znademo da je jedna od najsnažnijih generatora rasta BDP-u u posljednjih 2 godine rast osobne potrošnje da li porast PDV-a doprinosi rastu osobne potrošnje i očuvanju toga trenda ili ne? Mi mislimo da ne. Nadalje, ako hoćemo biti dosljedni onda moramo znati da pored recimo Strategije razvoja turizma postoji već spomenuta Industrijska strategija, postoji također Inovacijska strategija, Strategija pametne specijalizacije. Prema tome, ako smo već rekli koje su to grane, koje su to industrije na koje kanimo osloniti razvoj države jer imamo komparativne prednosti, kapacitete, stručna znanja, mogućnosti, nišu na tržištu onda je potpuno logično očekivati od predlagatelja da mjere porezne usmjeri u postizanje tih ciljeva. Dakle, da tim sektorima olakša, da ih oslobodi, da im dade sinergijski prostor i da se dogodi ono što očekujemo o strateškim dokumentima. Dakle, njihov rast, razvoj, povećanje naše vlastite konkurentnosti na tržištu. U tome smislu problem je što ne vidimo da li su olakšice koje su recimo ugrađene u ove prijedloge na bilo koji način vezane na primjer za ICT sektor, za inovacije, za istraživanje i razvoj, za cjeloživotno obrazovanje, za prekvalifikaciju zanima koja nedostaju jer znademo da jedan veliki broj nezaposlenih opterećuje broj teško zaposlivih. Dakle, nije li jedan od naših, jedna od naših zadaća osposobiti teško zaposlive i nezaposlive osobe da promijene svoju kvalifikaciju kako bi mogle sudjelovati u onim granama, dakle gospodarstva i industrije koje mi smatramo strateškima i za koje držimo da u sljedećih nekoliko godina mogu povući pitanje napretka Republike Hrvatske naprijed. I još nešto. Porezna reforma ako je želimo tako zvati mora voditi razvojnu politiku zemlje, ona mora dakle biti okvir u kojemu će se događati sve razvojne politike države. Ona mora odgovoriti na pitanje kako postići konkurentnost, a ona nije sredstvo vođenja socijalne politike. Ona je prostor u kojemu se olakšava stvaranje nove vrijednosti, a njome se stječu fiskalna sredstva kojima se vodi kasnije socijalna politika, ali ne izravno poreznom politikom. U tome smislu korektnim smatramo pristup predlagatelja da dođe s prijedlogom prvog čitanja, jer činjenica je, dakle predlagatelji imaju većinu u Hrvatskom saboru, mogli su silovat proceduru i mogli su tražiti da ovo sve ide po hitnom postupku radi priprema proračuna. I danas se zapravo preglasa u dvije noći. Dobro je da čujete sve ovo što imamo za reći, ali će biti još bolje, ako do sljedeće prilike, a to je do drugog čitanja pokušate razmisliti o svim ovim rješenjima i iz drugih rakursa koje ste čuli, odnosno u ovom kontekstu koji je temeljni, a to je povećati konkurentnost hrvatskog gospodarstva, smanjiti porezna opterećenja rada i prebaciti ga negdje drugdje tamo gdje prostora ima i tamo gdje će se postići pravedna raspodjela. I na kraju dozvolite mi samo da upitam nešto, jer je to nešto važno za našu kulturu, a to je da li se u odredbi koja definira diferencirane stope, pa se spominju knjige podrazumijeva među knjige i elektronska knjiga. Podsjetit ću vas da je europski povjerenik za poreznu politiku gospodin Moskovic nedavno rekao eksplicite da je politika Europske komisije da se knjigom smatra i elektronska knjiga. Ako biste dali u tome smislu ili izravno odgovor ili dakle u završnom obraćanju danas odnosno ako biste u drugome čitanju eksplicirali to kad navodite to bi bitno olakšalo poziciju hrvatskih izdavača u budućnosti. Nemojmo zaboraviti da papir se polako pretvara u digitalu i od toga ne treba bježati, nego tome treba dati šansu. A sada će nastaviti moja kolegica gospođa Anka Mrak Taritaš.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Beus-Richemberghu. Nastavak rasprave u ime kluba HNS-a uvažena kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, kad je riječ o poreznoj reformi mislim da onda treba početi od ciljeva i predlagači porezne reforme deklarirali su sljedeće ciljeve. Prvo je pojednostavljenje sustava. Drugo je smanjenje poreznih stopa. Treće je proširivanje porezne osnovice. Četvrto smanjivanje poreznog tereta. I peto povećanje stabilnosti sustava. Ja sam sigurna da nema nikog u ovoj sabornici bez obzira da li sjedi desno, lijevo ili u centru se za takve ciljeve bi se svi zajedno opredijelili da je to to. No međutim, kad malo pogledamo ostvarenje tih ciljeva onda se moram priznati oko nekih stvari moramo zapitati. Ako je cilj bio pojednostavljenje sustava, pa u skladu sa tim je predloženo smanjenje broja poreznih stopa kod oporezivanja dohotka i dodane vrijednosti, zašto je kod oporezivanja dobiti umjesto jedne predloženo da imamo dvije stope poreza na dobit. Ako je cilj bilo smanjivanje poreznih stopa zašto je onda jednoj gospodarskoj grani koja apsolutno može utjecati na međunarodnu konkurentnost bilo povećanje. Ako je cilj bio proširivanje porezne osnovice, zašto je ukinuti stimulativne mjere za reinvestiranu dobit. Ako je bio cilj kao cilj postavljeno povećanje stabilnosti poreznog sustava za koji ćemo se svi ovdje zalagati zašto ipak u ovu reformu se ide bez prethodne javne rasprave. Kolege koji su iz Ministarstva financija i koji su bili i na odborima govorili su o tome koliko se dugo radi na reformi, govorili su o tome kolika je stručna rasprava bila. Imali smo primjedbu i vidjeti da stručna rasprava koja se je odvijala, no međutim vjerujte kada je riječ o jednoj cjelovitoj poreznoj reformi, a ja vjerujem da je o tome riječ onda je tu neophodno potrebna i javna rasprava. I ne možemo nikako osporiti da se predloženom reformom će se postići određeni pozitivni efekti. To se prije svega odnosi na smanjivanje poreznog opterećenja za velik broj građana i poduzetnika. No međutim, kada je pred ovu sabornicu došla ova porezna reforma, mislim da je trebalo napraviti i ozbiljnije analize utjecaja predloženih mjera na razinu gospodarske aktivnosti. Procjene utjecaja na potrošnju su djelomično površne i paušalne, a one ne investicije i neto izvoz su potpuno izostale. Jednako tako mi tu dvojimo vezano uz oslobođenje za reinvestiranu dobit. Slažem se s primjedbama da je postojeće stanje bilo komplicirano i nedopustivo selektivno da ga treba poboljšati mi smatramo, ali ne da ga treba ukinuti. Da stvar bude gora čini nam se da rješenje koje je predloženo o oporezivanju dobiti još selektivnije i nepravednije. Što želim reći? Porezni obveznik koji ima obvezu i ostvari manju dobit onaj koji bude plaćao porez po višoj stopi na 100 tisuća kuna dobiti platit će 18 tisuća kuna, a njegov kolega koji bude plaćao po nižoj stopi na 40% veću dobit plaćat će 16 tisuća 800 kuna poreza. Kao što su moje kolege rekli, bez obzira što smo mi oporba mi želimo biti konstruktivna oporba. Ne izlazimo za ovu govornicu samo zato da bi bili protiv nego da bi na neke stvari ukazali. Kroz pojedinačne rasprave ćemo ukazati na neke teme koje nas još dodatno muče, no međutim ja zaista ne mogu a ne reći sljedeće, Zakon o lokalnim porezima je nešto što nam je apsolutno prihvatljiv i mislimo da tako treba biti. Mi se kroz svoje politike zalažemo za decentralizaciju posla, ali decentralizaciju i sredstava. Stoga ja molim da se još jedanput razmisli vezano uz porez na nekretnine. Jednako tkao da se razmisli u našim redovima sjedi puno načelnika i gradonačelnika i oni zasigurno dobro znaju ono o čemu ja govorim. Obveza članka 58. Zakona o lokalnim porezima do 15.12.2017., a to je za godinu dana, potrebno je uskladiti stvarno stanje na terenu sa svim elementima koji trebaju biti da bi se stekli uvjeti za porez na nekretnine. Ja mislim da vi svi dobro znate o čemu ja govorim. Tamo vam govori da ćete dobiti tri podatak, jedan podatak će biti od Državne geodetske uprave katastar, u Istri će to biti talijanski, u Dalmaciji će biti talijanski, u novom kontinentalnom dijelu će biti austrougarski, ali zato za jedno 7% zemlje će biti onakav kakav treba biti katastar. Dobit ćete sve prostorne planove koji su uredu. No međutim, apsolutno ćete biti u neprilici, ne smijemo pri tom zaboraviti jednu činjenicu, 21. svibnja iduće godine su lokalni izbori, to drugim riječima znači da bez obzira lokalna uprava treba raditi i dalje odnosno regionalna samouprava i naše kolege bez obzira na izbore koji jesu. Ali svi dobro znamo da u periodu izbora i dok se konstituiraju nove lokalne odnosno regionalne samouprave će sigurno biti jedna stanka u njihovoj djelatnosti. Stoga mislim da je sada vrijeme da se pripremimo, tim više što u zakonu o lokalnim porezima stoji da stupa na snagu 1. siječnja 2018. godine, tim više što on uvodi, to ću još u pojedinačnoj raspravi, ali koristim ovu priliku da još jedanput naglasim i porez na neizgrađeno građevinsko zemljišta. Ta obveza je u Zakonu o komunalnom gospodarstvu danas pisala na način da pojedine općine i gradovi mogu odlučiti da li će to koristiti odnosno komunalnu naknadu naplaćivati ili ne. 30% općina i gradova to čini odnosno to koristi. Pri tom kolege iz Ministarstva financija ne moraju slušati nas koji govorimo s ove saborske govornice, ali nek slušaju Udrugu općina i gradova jer će u Udruzi općina i gradova čuti otprilike ovo isto što će čuti s ove govornice. Zaključno, klub HNS-a, HSU-a će nešto od ovih zakona podržati, oni kada idu u drugo čitanje, nešto ćemo dati za drugo čitanje amandmana, nešto nam neće biti moguće podržati, ali jednako tako molim da slušaju kolege što govorimo jer govorimo u korist onih pet ciljeva za koje se možemo i mi i svi u ovoj sabornici založiti da su uredu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Mrak Taritaš na ovoj raspravi. Molio bih samo članove predlagatelja da dok saborski zastupnici i zastupnice uvažene govore molio bih za mir u vašim redovima. S ovim smo završili po ovoj raspravi u ime Kluba zastupnika HNS, HSU-a. nema prijavljenih replika. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i SNAGA uvaženi kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, zastupnice i zastupnici. Evo malo nas je ostalo, kažu da najjači samo ostaju, pa evo ja ću nastojati ne potro šiti svih dvadeset minuta da budem što jezgrovitiji i jasniji. Očito je u pripremu ovoga porezne reforme utrošeno dosta i vremena i dosta je ljudi radilo na tome i zaista mi to cijenimo i čuli smo koji su glavni ciljevi koji su vodili predlagatelja, znači sve one koji su radili na ovom projektu da nam prezentiraju danas ono najbitnije što je vezano za poreznu reformu. Vidite, u ekonomskoj politici, a i ovdje od porezne reforme se očekuje puno. Postavlja se pitanje, ima li ona zaista takve moći u okviru ukupne makroekonomske politike koji su inače ključni ciljevi, fiskalne odnosno porezne politike kao užeg pojma i očekujemo li mi svi odnosno i predlagatelj previše od ovoga što smo dobili na stol? Vidimo da je ključni cilj pokušati podići stopu rasta BDP-a i ovdje smo čuli određene projekcije da bi to trebalo biti na kraju, da bi trebalo biti oko 0,5, 06%, dakle da bi to utjecalo na porast BDP-a u Hrvatskoj. Pored toga porezni sustav bi trebao biti stabilan da bi omogućio i investitorima da mogu investirati, bilo domaćim ili inozemnim. On bi trebao omogućiti i određenu pravednost, pravedniju raspodjelu bogatstva, dohotka i bogatstva u nekoj zemlji. Pa se postavlja pitanje je li to u ovom prijedlogu postignuto. Mislim da je ovo pretjerano ovo zvati poreznom reformom, preambiciozno jer ona to nije iako je ona sveobuhvatna ali ne može imati epitet reforme jer reforma traži puno dublje, snažnije promjene da bi se ostvarili ovi ciljevi koje sam rekao. Pa evo ja ću sada po nekim segmentima kratko proći. Kada je riječ o oporezivanju dohotka, o oporezivanju dohotka prethodno da kažem još jednu stvar, inače, evo vidite i Trump sada recimo najavljuje, što je njegova prva mjera, on će rasteretiti, krenuti će isto u smanjivanje stopa poreza. Koga? Prije svega bogatim slojevima jer to je u ekonomiji tzv. trickle down efekt koji bi se mogao prevesti kao curenje, kapanje. A što to znači? Omogućimo bogatima da zarađuju još više pa će se nakon toga sve ono što oni budu radili prelijevati ili kapati i na one koji su siromašni. Međutim, to je jedna od posljednjih masovnih ideologija ovog našeg vremena u koju značajan dio ljudi vjeruju pa vjerujte čak i oni koji su ugroženi. Dakle oni koji imaju slabe prihode. Ali im izgleda logično, međutim mi smo vidjeli da to nigdje se nije ostvarilo. No ja kao znanstvenik u ime stranke Promijenimo Hrvatsku želimo ovdje suočiti argumente, odnosno argumentirano raspravljati i na taj način pokušati dati jedan doprinos kako … [[Govornik se ne razumije.]] jedan napor koji je hvale vrijedan da bi imao dakle puniji smisao. A tu će se ogledati i naprosto jedan razumnost u pristupu, da li se uvažavaju argumenti ili ne ili će to biti stvar ideološkog pristupa da ne kažem glasačke mašinerije. Ako to bude onda to neće biti dobro. Pa krenimo redom, kada je riječ o oporezivanju dohotka praktično su predložene dvije stope 24 i 36%. A vidite, kada govorimo o najvišim plaćama preko 17,5 tisuća kuna ja bih, koliko sam čitao, možda ministar zna ili netko drugi možda tu najveću plaću sumnjam da ima više od 10 tisuća ljudi. 10 tisuća ljudi je jedan mali grad, gradić. Pa prema tome, svi ostali će biti oporezovani sa 24%, što bi se moglo reći u tom slučaju pošto je ovo marginalno da imamo flat porez za sve ostale, milijun i 150, milijun i 200 tisuća … [[Govornik se ne razumije.]] , jednu stopu. U tom kontekstu, zašto ovo govorim? Ne treba se robovati nekoj krajnjoj jednostavnosti poreznog sustava da imamo 2 stope da bude krajnje jednostavno, pa bilo bi idealno možda jedno ali nismo očito ni društvo, ni spremno na to. Zašto je ovo problematično? Zato što je ta najniža stopa od 24%, ona je postavljena previsoko, 24%, znači nema više one 12%, sada odmah 24% i nakon nje 36%. Nemam vremena o tome šire govoriti jer sutra ćemo kao stranka Promijenimo Hrvatsku imati tiskovnu konferenciju pa ćemo detaljnije o tome govoriti, takvu jednu strmu progresiju, ona nije specifična za ovakva društva i zemlje kao što je Hrvatska, samo poneke skandinavske zemlje imaju ovakvu strmu progresiju da odmah ide 24% na nešto. Pa prema tome, što je sukus toga? Povećate neoporezivi dio dohotka, ali onda podignete i ovu poslije toga stopu oporezivanja 24%, pa prema tome učinci su mali. Pa danas sam gledao iz jedne firme na primjeru jednog radnika koji ima negdje oko 3, 35 tisuće kuna, njemu je povećanje plaće oko 38 kuna, je li tako? Može kupiti pile, kilu krumpira i salate za obitelj što isto nije za podcijeniti ali otprilike to je to. Naš je prijedlog, trebalo je ostaviti tri stope, 10, 20, 30%, ne treba 40% ali 30%, pa znači napraviti i zaštiti one koji imaju najmanje ali i ove koji imaju najviše dakle da im se ne uzima previše. Ali gledajte u ovom kontekstu, recimo na kamate i dividende ostalo 12%. Znači koja je poruka, što bi rekli sada jednom retorikom da oni koji su sudionici tržišta kapitala imaju više novca, znači oni ispadaju ovdje privilegirani. U tom kontekstu neoporezivi dohodak, dobro je da je podignut sa 2600 na 3800 kuna, međutim mi smo u predizbornoj kampanji predlagali 5 tisuća kuna i šteta da to nije uvaženo jer bi onda učinci na potrošnju bili osjetno bolji i veći. I naravno, sada će ministar reći jeste ali mi bi imali veći manjak u proračunu ali imamo odgovore i na to, pa prema tome to ću reći nešto pri kraju. To bi, da se povećala neoporezivi dio dohotka, ili tzv. porezni odbitak na 5 tisuća kuna to bi značajnije podiglo srednji sloj. Zašto? Jer srednji sloj je trbuh svake ekonomije, on troši, onaj najviši sloj, on ne može pojesti 5 ručaka ili nositi 3 odjela, znači to je, to drži svaku ekonomiju, drži srednji sloj. Prijedlog poreza na dobit nm je ok, prihvatljiv sa 20 na 18, ovima do 3 milijuna 12, ok. Prema tome, jedino s čime se ne slažemo, tj. oporezivanje, znači što se nema oslobođenja za reinvestiranu dobit, naprosto neshvatljivo. Znači zašto je to tako? Znači mi hoćemo investicije povećati a ovdje praktično oporezujemo onoga tko ponovo ulaže dobit. Dobro je, recimo evo potez da se troškovi reprezentacije povećaju sa 30 na 50% i računa odbitnu stavku prije oporezivanja. Zašto, jer će raditi u ugostiteljstvo. To je ok, ajde. Kada je riječ o stopi PDV-a očita je namjera da se formiraju dvije stope 12 i 24% u bliskoj budućnosti jer vidite sad imamo 13 i 25%. Znači smanjila bi se za 1%. Naš stav Stranka Promijenimo Hrvatsku misli da ne treba ni tu imati dvije stope, zašto? Mi možemo imati jednu stopu PDV-a nekoliko međustopa. Pa ima li to netko u EU? Ima. Koliko? Tri, pet pa čak i devet međustopa. Jer to propisano, zabranjeno? Nije. O kome ovisi? O nama gospodo. Ali mi moramo znati onda čemu služe međustope PDV-a. A čemu služi inače porezna politika i međustope? Da stimuliramo ono što nam je najvažnije, a to se onda zove politika. Jer kad je ekonomska politika izmišljena? Nakon velike krize 29. godine u Americi. Nije ona stara, nekih 140 godina. Pa evo kad govorimo o tom PDV-u ako je on u poljoprivredi 13%, pa trebalo je pustiti našim seljacima na taj repromaterijal između 5 i 9% kao što imaju konkurentske zemlje o Mađarske, Austrije, Slovenije, Italije i šta ja zna. Zašto? Trebalo je spustiti niže pa nek budu u tome ravnopravni ili pogledajte sada vraća se, šećer će kao kruh i mlijeko nakon teške borbe da se zadrži 5%, šećer će biti 25%. Prema tome, oće li opstati naše i ono malo šećerana to ćemo vidjeti. U tom kontekstu vidite što se tiče poreza na kruh i mlijeko recimo MOST se teškom mukom za to izborio da ne budem malo ciničan tu, ali razumijem političku strategiju, pa ok ali ajmo poručiti ljudima ovako, evo tri vrste kruha 5%, ali sve druge vrste kruha gospodo 25%. Zašto bi ja kao Ivan Lovrinović plaćao 5% na neki kruh sa ovim sjemenkama, sa onim itd.? Tu je trebalo ići slojevitije. Dakle pa kad radimo evo gospodine ministre, kad radimo ovu reformu ajmo to, takve neke unijet tu slojevitost. Jer pristup ako se cigla jedna izvadi da sve ruši i to razumijem jer su simulacije bile napravljene, ali ajmo napraviti te sve izmjene pa čak i da ne uspijemo ove godine pokrenuti 2017., ja mislim da bi mogli ali ajmo napraviti pa da 10 godina više ništa ne diramo. Dakle, ima smisla jer ljudi onda ne bi previše jeli ni kruha. Mlijeko isto. Pa imate dodatke jogurte, ove one itd. samo na dvije, tri vrste pa prema tome to je to. Smisao porezne politike dakle je da štiti prije svega domaću proizvodnju kad govorimo o domaćoj proizvodnji i preferiranju pojedinih segmenata gospodarstva. Na području trošarina nisu vidljive značajne promjene. Nema u EU nekih zabrana, tamo ima ograničenja ispod koje razine se ne smije ići, a nema ograničenja dokle se smije ići. Naravno neće nitko 10 puta podići neke trošarine. Dakle, i tu se može napraviti određene promjene i mislim da je to trebalo, mi mislimo da je to trebalo bolje iskoristiti. Što je tu moglo, ajde da navedemo jedan argument. Hrana kao grijeh, to ima taj izraz znači vezan u javnim financijama u poreznoj politici, pa moglo se oporezovati dakle tu trošarine povećati na one proizvode koji sadrže previše šećera, masnoća, kolesterola jer proizvode, šta proizvode? Previše bolesnih ljudi u sustavu i nanose velike znači gubitke zdravstvu. Ali neću o tome dalje govoriti, znači to bi bilo isto bilo dobro da je napravljeno. Lokalna zajednica, evo danas je o tome bilo riječi ona će ustvari ovdje izgubiti najviše a nema jasnog rješenja. Ministar je malo, ja sam ga pratio, kad je odgovarao u jednoj replici, rekao svi oni koji su imali toliko i toliko ne bi smjeli ispod toga dobiti. Dakle, mislim da ok da imaju onu sigurnost ali to nije jasan kriterij. To bi trebalo jasno riješiti iako po našem mišljenju Stranka Promijenimo Hrvatsku misli da će se to riješiti oporezivanje nekretnina za godinu, dvije. Pa prema tome tu će se dati taj prostor da se namiruju ovi prihodi. Ako bi to ostalo dalje bez nekih jasnih kriterija onda se otvara prostor diskrecionizmu što naravno … U akademskoj zajednici prijedlog da se oporezuju autorski honorari, dakle više nije naišao na loš odjek, tu je i onako, to su marginalne stavke državnog proračuna pa ako se kada je bila riječ o ovoj najvišoj znači kategoriji koja ima najviše plaće da se zaustave mladi informatičari, ovo ono, onda s ove strane ispada da mladi znanstvenici drugi da će im ovi honorari biti destimulativni pa prema tome i to je u tom smislu na određen način kontradiktorno u određenoj mjeri. Ono s čime se posebno ne slažem a bilo je ovdje izraženo u nekoliko govornika a mi apeliramo na to, gospodo nemojte oporezivati prvu nekretninu. Pa to je duboko protivno demografskoj politici za koju se zalaže i HDZ. Pa pitanje jel to deklarativno? Zašto MOST nije žešće protiv toga ustao? Jer ako vi uzmete prosječan stan mladi čovjek mora platiti 20 do 30 tisuća kuna poreza, znači 4% na prvu nekretninu. Pa čekajte malo, znači mi hoćemo voditi jednu politiku demografskog oporavka a ljude praktično destimuliramo. Znači to je kontradiktorno, odnosno molim vas recite koje će efekte na proračun imati ukidanje znači oporezivanje promjene nekretnine da je to tako važno? Mi duboko smatramo da je to duboko, znači mjera koja duboko pogoršava demografsku situaciju i politiku u Hrvatskoj. To su marginalne stavke za proračun. Molim vas oslobodite mlade ljude od plaćanja poreza na prvu nekretninu. Vi ste rekli da je ukupan procijenjeni učinak porezne reforme, reforme … [[Govornik se ne razumije.]] oko 2 milijarde kuna. Vidite velika je to strka i velika je to gužva oko ovakvog efekta. O.k. Mi smo i mala zemlja. Nemam namjeru to minorizirati. Sve je dobro ako nečemu služi. Međutim, kako će se to disperzirati kad smo vidjeli oporezivanje dohotka. Čovjeku koji ima 3 i pol, 5, 6, 7, 8000 kuna kad mu povećate neoporezivi dio dohotka, pa on uštedi 100, 200 kuna on će sve potrošiti. Ali onaj koji ima 17 i pol tisuća kuna i više, pa dobije 1000 kuna ostane mu ili više, taj neće trošiti ili će mali dio potrošiti. Šta će štedjeti ili će igrat se na financijskom tržištu. Tako da će i procijenjeni efekti koji znači upravo zbog ovog diferenciranog pristupa i ponašanja pojedinih segmenata sudionika u gospodarstvu i on je upitan što se tiče utjecaja krajnjeg na potrošnju i stopu rasta BDP-a. Znači ovih 2 milijarde treba od nekud namiriti. Ovdje je očito izabran segment u turizmu, a to je ugostiteljstvo. Mislim da je ovdje trebalo imati pristup ili svima isto ili ništa ne dirati. Dakle ili svima 25% ili svima 13%. Ako je turizam kod nas zauzimao 18, 19% BDP-a pa se najviše razvio itd. možemo o tome govoriti. Znači, zašto bi stranci ovdje nešto konzumirali uz povlaštenu stopu. O tome možemo raspravljati ali mislim da se svalilo na ove ljude. Mislim da se, da je moguće bilo drugo nešto napraviti. Međutim ono što niste napravili, zbog čega smo mi u stranci „Promijenimo Hrvatsku“ žalosni niste dirali banke, druge financijske institucije i zato mi se zalažemo da se uvede porez na imovinu banaka i financijskih institucija. Žao mi je da to nije ni SDP napravio koji se proklamira kao socijaldemokratski, ni MOST, a na žalost za HDZ mi je jasno zašto nije. Ima li snage sadašnja Vlada i većina da to napravi. Po ovome nema. O detaljima odnosa prema bankama govorit ću sutra u ime na tiskovnoj konferenciji u ime stranke „Promijenimo Hrvatsku“ pa ću detaljno obrazložiti o čemu se radi, a posebno ću obrazložiti zašto se žele otpisivati potraživanja, nenaplativa potraživanja banaka. I prema tome o čemu se ovdje radi? Ovdje se radi o tome da nismo svi isti pred zakonom, odnosno da nećemo ni dalje na podjednak način snositi teret ove krize izvlačenja iz blata ekonomskih problema i mizerija života u Hrvatskoj. I dalje će sirotinja i srednji sloj to na svojoj grbači nositi. Neki sektori kao što su banke one ne smiju ne izgubiti, nego smanjiti dobiti, jer imam osjećaj da će država propast. Gospodo došlo je vrijeme da se te stvari promijene. Ne zaboravimo da je ovaj narod sanirao banke sa preko 70 milijardi kuna. Neki dan sam čuo strašnu istinu. Jedan od svjedoka mi je govorio da i kada se pisao taj Zakon o saniranju banaka da je bila rečenica napisana da nakon sanacije da su banke dužne narednih godina novac vratiti sav. Interesna skupina tad je odigrala ključnu ulogu, izbacili su tu rečenicu iz tog zakona. Svi smo mi platili tu sanaciju, a znači i dalje trebamo plaćati određene promašaje u bankarskom sustavu i sve što ste radili, a posebno u slučaju franak. I zaključno što se tiče ovoga svega što je. Dakle, napravljen je značajan napor da se nešto napravi. Mislim da će biti učinci mali, ali ono što je najvažnije vidimo da mogu biti veći. Ako bude mudrosti u raspravi a ne pristupa … [[Govornik se ne razumije.]] uzmi kako je. Možemo nešto napraviti. Ako bude ovako mislim da neće porast investicija uopće neće utjecati, rast potrošnje će biti mršav, a dakle a posebno što se tiče društvene pravde biti će malo. Evo hvala na toleranciji, hvala na strpljenju.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ivanu Lovrinoviću na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, hvala kolega Lovrinoviću na vašem govoru. Ja bih ovu poreznu politiku i reformu nazvao mlakom reformom. Zašto mlakom? Uistinu nešto se je tu prema poduzetnicima i obrtnicima neki porezi smanjili na dobit 18 ili 12%. Meni to osobno nije loše i neki nameti na plaće. Sve to jeste dobro, međutim to nije dovoljno da bi se reforma napravila kako treba i da bi ova država krenula u pravi smjer. Što se mene osobno tiče po meni bi tu trebala biti jedna drastična reforma ne u onom smislu da se napadnu mali, već drastična da se oporezuju i veliki što ste malo prije rekli ljudi koji vode banke i banke koje iznose milijarde kuna iz Hrvatske bez poreza. Ove godine su imali porez na nekakvih 19 milijardi, a za ovih 20 godina na stotine milijardi su iznijeli iz Hrvatske države i odnijeli svojim matičnim bankama. Međutim, ovi mali ljudi kao evo pošto sam iz Slavonije znam u kakvoj smo situaciji i vidimo mi kao privrednici plaćamo evo turističku zajednicu koja je najbogatija u Hrvatskoj, ima novaca, razbacuje se. Fala Bogu da imamo dobar turizam. Koliko od toga ima Slavonija? To ne znam, vrlo malo. A ja bi napravio jednu agenciju da se uplaćuje jedna agencija za pomoć Slavoniji danas koju smo uistinu za ovih 25 godina doveli u to stanje kakvo jeste. Pa da svi iz Hrvatske uplaćuju u tu agenciju da bi se pomogla Slavonija. Mi svi uplaćujemo u turističku već godinama, a ne znamo ni kome i zašto uplaćujemo, a oni plivaju u velikim novcima i fala Bogu da imamo dobar turizam zahvaljujući ovom ratu i ovom što se dešava okolo pa se ljudi vratili … Prema tome, ova reforma je za mene mlaka zbog toga što mali ljudi neće moći iznijeti, a velike firme i velike banke iznose novac iz Hrvatske i ništa im se ne oporezuje. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mišiću na repliki. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lovrinović. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Mišić, ono što je za vas malo očito je za nekoga puno. Ja se s vama slažem za jednu stvar, ne treba mazati vrat debelim guskama. Zamislite, zašto mi plaćamo ustvari vi ste poduzetnik, zašto vi plaćate parafiskalni namet Hrvatskoj turističkoj zajednici? Pa to je najprobitačniji sektor u Hrvatskoj uz turizam i još su u gubitku. Jeste vi primijetili da su u gubitku, a plaće imaju izvrsne. Pa neka donese ovaj Sabor odluku da se taj novac preusmjeri iz tog segmenta u fond za razvoj Slavonije, recimo. Slažem se što ste to predložili, mislim da to bilo vrlo korisno i da bi imalo svog dubokog smisla za točno određene projekte koje bi skupio se značajan iznos novca. Ali ono što najviše boli naše građane jest to da se već 20 godina nama stalno, mi smo stalno u nekoj krizi, stalno se govori ajmo svi uprijeti, ajmo stegnuti svoje remenje, ajmo rezati, kresati da izađemo iz krize. Gospodo, nitko tako iz krize nije izašao. Rekao sam to je jedna od posljednjih ideologija iz proteklog stoljeća ali još je na snazi. Ove ključne stvari financijske institucije vidite nitko ne dira. Zašto? Jer banke su najveći kreditori države. Ima jedna stara ona izreka kaže, ruka koja prima uvijek je ispod ruke koja daje. Prema tome, ona koja prima mora slušati. Mislim da je tu sve jasno i tu su političke poruke.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na odgovoru na repliku. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Klarin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Lovrinović, vaša primjedba oko ukidanja oslobađanja plaćanja poreza na prvu nekretninu za mene je sasvim opravdana. Logika ove porezne reforme je da ministar nagrađuje one koji imaju tri, četiri, pet, šest ili deset nekretnina ili kao njegov bivši gazda dvorce u Zagorju pa im spušta poreznu stopu sa 5 na 4%, a svima onima mladim obiteljima koji idu kupiti svoju prvu nekretninu, naravno taj porez s nulte stope diže na 4%, dakle ni manje ni više nego četiri puta. E sada se ja pitam, pitam gospodu u MOST-u evo i kolegu Bulja koji brani sve skupine u društvu i ja ga u tome podržavam, kakvu poruku mi šaljemo mladim ljudima danas u RH? Znači vi ćete u hrvatskim bankama u stranom vlasništvu po lihvarskim kamatama kupiti prvi stan od 80 tisuća eura i na to će vam Hrvatska država od 1.1.2017. godine obračunati još 4% poreza. Super. A znamo istodobno da u drugim državama EU gotovo da ne postoji ovakav porez. Pitam vas gospodine Lovrinoviću vas zato što gospodina ministra, to pokazuje i odraz njegove kulture dok traje ovakva rasprava s obzirom da su je objedinili 15 zakona u jedno čitanje da ne može ostati do kraja dana i poslušati ovu raspravu, ja vas pitam kakvu poruku šaljemo mladim obiteljima u RH? Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Klarinu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lovrinović. Izvolite.
uvaženi kolega Klarin, to je duboko pogrešan potez. Pazite, da sam ja mladi čovjek koji je završio fakultet i sve, ovo bi mene stimulirano da još brže pobjegnem iz zemlje. Ali ministar je ovdje ja moram reći rekao je ponudio rješenje za ovo, navodno bi se taj porez kompenzirao onima koji su plaćali od države, dakle iz državnog proračuna. Čekajte malo, znači čovjek uplati 30 tisuća kuna i to odmah, a njemu će se, znači uplati u državni proračun, pa će njemu država iz državnog proračuna to isto vraćati, ne znam u kojem roku. Pa čekajte, čemu, koji je smisao toga? Jel to možda za povećanje likvidnosti države pa ona će poslije vraćati? Ja naprosto ne mogu shvatiti ovu mjeru, gospodo mi smo ovdje iz različitih stranaka, ali ako ovdje ne podupremo svi da se ukine pa to neće ništa promijeniti. Rekao sam da je to marginalni doprinos prihodima proračuna, onda svi smo odgovorni i za ovo naprosto zločin istjerivanja mladih ljudi iz Hrvatske. Naprosto neshvatljiva mjera. Ja ne mogu shvatiti zašto je netko išao na ovaj način kažnjavati mladog čovjeka da ne može, i onako mu je stan skup još mu daje da plati porez na promet nekretnina od 4%. Vi ste ovo dobro opisali, znači s druge strane ove … itd. ovdje mladog čovjeka koji nema novca da je to tako. Ne mogu se načuditi ovoj mjeri i naprosto evo gleda nas i sluša javnost, ma gospodo nisam došao u ovaj Sabor da se igram, trebaju nam čvrsti potezi i konačno da se u ovoj zemlji pokrenu prave stvari. Kozmetiku razumijem ali ništa ne rješava. U ovoj se zemlji moraju žestoke državnički potezi poreknuti.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na odgovoru na repliku. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani kolege. Gospodine Lovrinoviću, ja bih evo u ime i samog odbora a i osobno htjela pojasniti u vašoj raspravi cijeneći neke opservacije koje možemo itekako, o kojima možemo razmišljati ali ono što nije dovoljno jasno možda ovim porukama ovdje i samim prijedlogom ovih reformi i ovog cijelog paketa rečeno zapravo da Zakonom o lokalnim porezima se postiglo to da se oni sublimiraju kao lokalni porezi koji 100% pripadaju dakle regionalnoj odnosno lokalnoj samoupravi. Ono što nije a što je u pripremi je Zakon o financiranju lokalne i regionalne samouprave koja će biti do kraja godine, dakle nije to samo puko obećanje da će državni proračun i ministarstvo financija dati jedinicama nekakvu milostinju nego će uredno zajedničke poreze urediti na način da se točno vidi koliko i na koji način će pripadati u postotku od tih zajedničkih poreza jedinicama lokalne odnosno regionalne samouprave. Dakle, to će biti jasno definirano. S ovim se daje poruka da je u planiranju, pošto sam zakon nije definiran da se u planiranju predvidi na način kako je to u tekućoj godini a sve će to biti definirano zaista i u postotcima i to će biti elementi tog zakona koji predstoje.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Grozdani Perić na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lovrinović. Izvolite.
Uvažena zastupnice Perić, ovo je ozbiljan jedan prijedlog, znači namjere su ozbiljne a ovo što vi govorite to je trebalo biti poznato. Pazite, ozbiljnim poslom se smatra onaj koji je već znači kada se iznosi da je već sve pripremljeno pa znamo odgovore i na ta pitanja, vidite, vi govorite u futuru, to će biti riješeno, nešto se kao zna a nešto ne zna pa će se u hodu riješiti itd.. Dakle, to je trebalo napraviti. Ja osobno ne razumijem čemu tolika žurba, naravno žurbe treba biti u ovoj zemlji jer smo u teškoj situaciji. Ali sve da je ovo i u redu i da uredimo neće nas spasiti porezna politika. Malo prije je netko rekao, pa nitko ne dira u ovom Saboru i u ovoj Vladi ne pokreće 23, 24, godine priču o monetarnoj politici, to je očito i dalje zabranjena tema, ona se ne otvara. A o ovome, to je, o tome vidite, bacite na stol i čitava nacija će o tome, poduzetnici, građani, bogatiji, siromašniji, svi oko toga imaju nešto raspravljati, učinak je mali. I zato smo mi još uvijek siromašno društvo, zato imamo probleme. I ono što je najgore mi se ne oslanjamo na svoju znanost, na svoje stručnjake a svako društvo koje je to napravilo ono je osuđeno na propast, prije ili kasnije. Vidite naše odbore u Saboru, nema niti jednog vanjskog člana, nema eksperata gospodo. Znate koje je obrazloženje? Nema baš novaca, u krizi smo. Pa to su sitni novci a imamo vrhunske eksperte za pojedina područja. I što onda imamo? Imamo to da citiram Goethea da je najrazornije poduzetno neznanje.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na odgovoru na repliku. S ovime smo iscrpili replike po ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista prijavio uvaženi kolega Miroslav Šimić. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je niz zakonskih promjena koje čine ovu poreznu reformu i MOST Nezavisnih lista ima načelno pozitivan stav prema predloženim promjenama i intencijama cjelokupne porezne reforme. Porezne promjene koje su pred nama držimo kvalitetnim okvirom za poticanje rasta gospodarstva i manje porezno opterećenje naših građana. Također smatramo da one jamče stabilan i održiv sustav. Posebno pozdravljamo namjeru rasterećenja rada i kapitala jer to je smjer za koji se i MOST zalaže od samoga početka. Važnim smatramo porezna rasterećenja kapitala kroz smanjenje poreza na dobit s 20 na 18% te za male poduzetnike na 12%. Ocjenjujemo to pozitivnim iz razloga što se tom mjerom ostavljaju sredstva poduzetnicima za investicije i nova zapošljavanja. Vezano za namjeru ukidanja porezne olakšice za reinvestiranu dobit uvažavamo argumente da tu olakšicu koristi iznimno mali broj poduzetnika a dio njih i više putem računovodstvenih manipulacija nego za realne investicije. No u budućnosti mislimo da bi trebalo razmišljati da se eventualno ostavi prostora za uvođenje olakšica za proizvodne investicije poput investicija u opremu, strojeve te građevinske radove zbog njihovog značajnog utjecaja na ekonomski rast. Smatramo da je u budućnosti potrebno sagledati i ostale mogućnosti poreznog rasterećenja kapitala poput smanjenja ili potpunog ukidanja poreza na dohodak od kapitala za primatelje dividendi i udjela u dobiti temeljem udjela u kapitalu jer se tim putem kreira pozitivno investicijsko okruženje za domaće i strane investitore te ponovo dinamizira razvoj financijskih tržišta kao alternativnog izvora financiranja investicija. Postotno smanjenje poreza na dobit za poduzetnike koji zaposle određeni broj mladih visoko obrazovnih osoba također je jedna od mjera o kojoj bi trebalo razmišljati u budućnosti. Dodatno smanjenje poreza na dobit za gospodarske grane koje su izvozno orijentirane i kreiraju visoku dodatnu vrijednost, prije svega tu mislimo na sektore kao što je ACT i industrije koje primjenjuj visoke tehnologije. Naravno govorimo o mjerama o kojima smo razgovarali sa našim partnerima, o kojima bi se trebalo razmišljati u budućnosti kad se postignu učinci koji se očekuju ovom reformom. Jasno nam je da zbog fiskalne stabilnosti, da je važno zadržati model koji smo sa partnerima usuglasili. Predloženi okvir reforme poreza na dohodak putem smanjenja stope sa 25 na 24 te s 40 na 36 uz povećanje praga za osobne odbitke na razini 3800 kuna smatramo pozitivnim jer se time jača konkurentnost radne snage te povećavaju raspoloživi dohoci građana i stimulira potrošnja. Putem rasterećenja rada ostavlja se više sredstava zaposlenim građanima, potiče osobna potrošnja i čini rad konkurentnijim. Također smatramo da bi se u budućnosti trebalo težiti većem smanjenju predložene stope poreza na dohodak od 24 na 21% jer bi time porezno rasterećenje u većoj mjeri obuhvatilo i građane sa tzv. srednjim dohocima iako se oni u Hrvatskoj izgledaju visokim dohocima. Takvim načinom bi se dodatno obuhvatio segment visokoobrazovane radne snage koji trenutno i ubrzano emigrira iz Hrvatske, prije svega mislimo na inženjere, IT stručnjake i liječnike. Naravno i ovi naši prijedlozi dio su nekih budućih promišljanja, ovisit će o fiskalnoj stabilnosti nakon učinaka porezne reforme koja se sad predlaže. Razumijemo da su dokumenti koji se danas nalaze pred nama takvi da imaju svoja ograničenja i da je bitan element njihovog donošenja fiskalna ravnoteža. Ono što mislimo da bi se već sada moglo primijeniti to je uvećanje osobnog odbitka koji bi se trebao primijeniti na osobe sa udomljenom djecom s obzirom da ta djeca s obiteljima žive 24 sata i tu imaju potpunu skrb, a ovim potezom na određeni način podržava se i udomljavanje kao najoptimalniji oblik brige o djeci koja danas žive u domovima. Također mislimo da bi Vlada kroz izmjene Zakona o porezu na dohodak i kroz izmjene Zakona o porezu na dobit trebala nastaviti podržavati radničko dioničarstvo tzv. ESUP modele što se nažalost ovim promjenama ne čini. Što se tiče PDV-a drago nam je da je ostala stopa od 5% kojom se oporezuje kruh, mlijeko, lijekovi i ortopedska pomagala čime je pokazana određena socijalna osjetljivost. Zadržavanjem sniženih stopa PDV-a na mlijeko, kruh, lijekove direktno se utječe na stopu rizika od siromaštva budući da se radi o dobrima koja su od primarne važnosti za svakog čovjeka gdje svaka promjena cijene utječe i manifestira se kroz rast izdataka za ta dobra čime se povećava udio troškova primarnih potreba u košarici dobara što utječe na povećanje praga siromaštva za osnovne životne potrebe i čini građane osjetljivim prema drugim potencijalnim cjenovnim šokovima kao što su povećanje cijena goriva ili tečaja te kamate. Hrvatska kao socijalna država mora voditi računa i u svakom trenutku i osigurati dostojanstven život svojih građana a aktivnim ekonomskim politikama raditi na smanjenju stope rizika od siromaštva. Ovo je jedan mali korak u tom pravcu. Iako potrošnja ovih dobara u košarici građanstva čini oko 4% radi se o dobrima koji svaki građanin zadovoljava svoje osnovne potrebe i koja nisu otporna na šokove, promjene cijene goriva ili energije te u svakom trenutku građani moraju moći osigurati raspoloživ dohodak iz kog mogu podmiriti te svoje potrebe. Posebno smo zadovoljni smanjenjem stope PDV na potrošnju električne energije čime se direktno pomaže daleko širem krugu stanovnika od dosad predloženih promjena poreza. Smatramo da je i to određena brana od eventualnog i izglednog da tako kažem povećanja cijena električne energije koji je izgledan zbog situacije koja je svima poznati i ugovora koji su potpisani. Prijedlogom reforme predlaže se reorganizacija samostalnog sektora za otkrivanje poreznih prijava ministarstva financija tzv. porezni USKOK koji trenutno djeluje samostalno i nadređen mu je samo ministar financija na način da isti bude premješten u sklopu porezne uprave. Opće poznat je stav MOST-a da smo zadovoljni poslom koji se radi unutar poreznog USKOK-a ne dovodeći u pitanje rezultate i drugih uprava i sektora o kojima je ministar danas govorio. Iskorist ćemo ovo vrijeme unutar dvije rasprave da dobijemo odgovore na sva otvorena pitanja vezano za poziciju i rad ovog sektora, ali ni nemamo razloga ne vjerovati ministru da želi održati ovaj sektor jednako uspješno. U kompletu ovih poreznih izmjena nalazi se i ukidanje poreza na tvrtku što posebno pozdravljamo, također je poznato da se MOST zalagao za ukidanje tog poreza kao jedan mali korak koji pokazuje smjer u kojem Hrvatska treba ići prema poduzetnicima na način da im se olakšava poslovanje i da ih se prestane teretiti nepotrebnim nametima jer radi se o čistom porezu porezu na zrak. Na dnevnom redu je naš prijedlog izmjena zakona koje ćemo vrlo vjerojatno ukoliko ovi prijedlozi prođu povući jer ovim novim zakonom već dolazi do ukidanja poreza na tvrtku. Što se tiče olakšice kreditnim institucijama podržavamo namjeru da se na taj način pomogne blokiranim građanima, ali izražavamo skepsu još jednom hoće li se i koliko i na koji način moći kontrolirati kreditne institucije prilikom tih otpisa jer se bojimo da će kreditne institucije ići u otpis prije svega trgovačkim društvima kod kojih je potpuno jasno da se ne mogu naplatiti prije svega oni koji nemaju nikakve imovine. I pitanje je koliko će ova mjera moći na kraju zahvatiti građane kojima je najteže. Vjerujemo također da ćemo unutar ovih rasprava i kroz današnji odgovor ministra doći do svih informacija i na kraju naći najbolje rješenje kako olakšati život onim građanima koji su blokirani što mislim da je intencija ovog zakonskog prijedloga. Što se tiče udara na jedinice lokalne samouprave on je jasan mislim svima u ovoj sabornici i jasno je da je to još jedan od udara na jedinice lokalne samouprave i da to nikako nije malo. Drago nam je da smo mogli čuti danas od ministra financija da se namjerava izravnim pomoćima ili uplatama kroz proračun pomoći i nadoknaditi eventualni, ne eventualni nego sigurni gubitak jedinicama lokalne samouprave. Ali ono što je ovdje važno i što ponovno naglašavamo važna je dinamika tih nadoknada jer ako se bude čekalo i pratilo izvršenje proračuna za 2016. svi znamo da se takav dokument donosi negdje sredinom godine što znači da će našim jedinicama lokalnih samouprava nedostajati novac i tu moramo tražiti zajedno najbolje rješenje. Podržavamo svakako donošenje novog zakona koji bi trebao stupiti na snagu od 2018. godine i mislimo da se on što prije treba naći na klupama saborskih zastupnika. Zaključno smatramo da se ovom reformom želi potaknuti jači investicijski ciklus, zapošljavanje i povećati dohodak građana ali isto tako i zadržati proračun stabilnim u svrhu izlaska iz procedure prekomjernog deficita, te podizanja kreditnoj rejtinga. Zbog toga mislimo da je važno nakon dva čitanja i javne rasprave koja će biti provedena donijeti ove promjene zakona i omogućiti prije svega poduzetnicima da tako kažem da lakše dišu, a određenom dobrom dijelu naših građana da im njihove bruto plaće na kraju veći iznosi budu isplaćeni na njihove tekuće račune.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miroslavu Šimiću na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani kolega Šimiću, to što ima malo tvrtki koje su reinvestirale dobit nije razlog da se ta olakšica ukida. On je, ako ima onih koji su to zlorabili oni moraju završiti u zatvoru. Ali sve one koji su reinvestirali dobit u Hrvatskoj bi trebalo javno pohvaliti i dati im posebne poticaje, jer otvaraju i čuvaju radna mjesta, čuvaju supstancu firme i šire svoju firmu. Dakle, nešto što je relativno maleno ne znači da ne može biti kvalitetno i putokaz kamo mi trebamo ići dalje. Drugo, vi trebate znati da najveći profit u Hrvatskoj se stvara na neplaćenom radu, na neplaćenom a odrađenom radu. Pogledajte trgovačke lance gdje se radi dnevno 10 sati, a plaća se 8, najmanje 10 sati. Dakle i njih ćemo, one koji stvaraju profit i na taj način osloboditi za dva postotna poena, odnosno olakšati im da dobit iznose ako treba iz Hrvatske sa plaćanjem manje poreza. I treća stvar, ovo nije socijalni, projekt socijalne države odnosno je socijalne države ali ne socijalno pravične države. Socijalno pravična država ima 4 do 5 poreznih razreda i ono što uzme najbogatijim članovima društva sa najvećim plaćama vraća u borbu protiv siromaštva, a ne hvali se ministar financija u tim državama da je uštedio dvije ili tri milijarde. On je dužan milijardu vratiti u borbu protiv siromaštva u Hrvatskoj. Imamo 750000 ljudi ispod cenzusa, prihodovnih cenzusa koji žive odnosno žive u zoni siromaštva. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Silvanu Hrelja na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Šimić. Izvolite.
Poštovani kolega Hrelja, vezano za reinvestiranu dobit. Ja mislim da je to zaista bila jedna hvale vrijedna ideja, međutim imamo primjere prakse koja na žalost nije dobra. Imamo situaciju da je negdje malo iznad 1% ako se ne varam poduzeća to koristilo, tu mjeru i da ona jednostavno nije dala rezultate kakve su se očekivali od samih predlagača. Što se tiče profita koji se zarađuje na neplaćenom radu siguran sam da toga ima i to jedan posao koji očekuje prije svega Državnu inspekciju da riješi takve slučajeve. Međutim, ne treba kroz prizmu tih slučajeva gledati na sve poduzetnike i onda kroz, promatrati i smanjivanje poreza na dobit kroz pojedince koji na žalost iskorištavaju hrvatske radnike nego treba pojačati inspekcijske kontrole. Jednostavno učiniti da takvih slučajeva ima što manje. Što se tiče socijalno pravične države slažem se sa vama da Hrvatska nije u potpunosti socijalno pravična država. Naš posao je da to promijenimo. Meni je drago što smo mi kao politička platforma MOST uspjeli pomoći nekakvim svojim prijedlozima da i ove promjene budu ipak nešto socijalno pravičnije. Tu mislimo na zadržavanje ove stope PDV-a na 5%, a posao svih nas zastupnika i na kraju krajeva naših kolega u izvršnoj vlasti da radimo nove korake koji će Hrvatsku učiniti još socijalno pravičnijom. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miri Šimiću na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Ivan Klarin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Šimić vi ste rekli vrlo zgodan jedan izraz da vi imate načelno pozitivan stav o ovoj reformi. E sad to možemo tumačiti da imate skroz pozitivan stav, da imate negativan stav, načelno negativan stav, pa bi mi bilo drago da mi pojasnite kao dio vladajuće koalicije u Hrvatskom saboru. Isto tako, nije mi jasno da li ćete u sklopu ove porezne reforme vi kao MOST, dakle platforma nezavisnih lista podržati ukidanje poreznog oslobođenja na kupnju prve nekretnine u RH za rješavanje prvog stambenog pitanja. U kampanjama MOST-a i kampanjama HDZ-a u proteklih dvije godine u dva ciklusa parlamentarnih izbora često se SDP-u predbacivalo da je kriv zbog odlaska 100 tisuća mladih iz Hrvatske. Pa me interesira da li vi ovu mjeru smatrate pozitivnom da mladi ostanu u RH i da li ćete je podržati ili je smatrate opravdanom, tj. po onako kako je predložio i sam ministar, tj. Vlada RH.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Klarinu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Šimić. Izvolite.
Poštovani kolega Klarin, evo da objasnim što znači načelno pozitivan stav. Ako ste slušali, a jeste na kraju krajeva moje izlaganje vidjeli ste da to izlaganje sadrži i određene prijedloge. Ovo su zakonski prijedlozi koji po nama imaju dobru intenciju, imaju dobra rješenja, MOST-ovi ministri su ove prijedloge podržali u hrvatskoj Vladi. Na nama je u Saboru sada da pokušamo još nekakvim sitnim korekcijama i prijedlozima učiniti to još boljim, mislimo da se to može. Što se tiče poreznog oslobođenja na prvu nekretninu odnosno na sve one stvari koje se nalaze u ovom kompletu poreznih promjena, a koje nisu tako popularne između ostalog je i to porez na promet prve nekretnine ono što mogu reći da kada se radi jedna kompletna porezna reforma mora se voditi računa i o fiskalnoj stabilnosti. Mi znamo da sve one nekakve ideje koje ima MOST kao platforma pa i neke pojedine kolege unutar HDZ-a ne mogu biti uvrštene u kompletnu poreznu reformu jel bi s druge strane ugrozile tu fiskalnu stabilnost. Neke stvari za koje se MOST zalagao to je rasterećenje kapitala, rasterećenje dohotka, to je zadržavanje stope od 5% su prihvaćene i čine važan dio ove porezne reforme i mi smo s tim zadovoljni. Što se tiče ostanka mladih ili odlaska mladih iz Hrvatske mogu reći da je promjene poreza na dohodak će sigurno utjecati na dio ljudi da ostane u Hrvatskoj jel će imati veća primanja, a sami ste čuli u uvodnom izlaganju ministra financija da se pripremaju i druge mjere koje će značiti nešto povoljnije kreditne linije za mlade. Vjerujemo da će i te mjere unutar i u sklopu i pored ove porezne reforme pomoći da ipak naši mladi ostaju u domovini.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Šimiću na odgovor na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolega Šimić, dakle vi hvalite ovu reformu, međutim ne spominjete jednu bitnu činjenicu, a ta je da ova reforma i kratkoročno i srednjoročno i dugoročno znači manjak u proračunu, dakle manjak prihoda. Ona ne donosi dobit ni prije ni kasnije i samim tim se postavlja pitanje zašto smanjujete prihode, ako nemate plan kako ćete kasnije povećati rashode. Dakle, vi smanjujete prihode prije nego ste odgovorili na pitanje, što ćete sa povišicom sindikatima od 6% koje čeka od 1.3. i koja je praktički spremna za tužbu koju će sindikati glatko dobiti, znači vi ste smanjili prihode, a tu vam nad glavom visi mač i pravite se kao da to ne postoji. Isto tako smanjujete prihode, a prema najnovijim saznanjima NATO savez traži da Hrvatska poveća uplate u njihov proračun i onda se postavlja pitanje gdje ćete pronaći ta sredstva kada tako samouvjereno idete na smanjivanje prihoda. Ostaje dakle saznanje, meni jedino logično da ćete do tih prihoda doći novim zaduživanjem, a to ne može biti politika koja će ozdraviti hrvatsko gospodarstvo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Branimiru Bunjcu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Šimić. Izvolite.
Poštovani kolega Bunjac, slažem se s vama da ova reforma znači kratkoročno manjak u proračunu, ne slažem se da to znači srednjoročno i dugoročno jel cilj ove reforme je pojačati investicije kod hrvatskih poduzetnika, s druge strane pojačati potrošnju hrvatskih građana. Ono što vjerujemo da država prije svega kroz opću stopu PDV-a može nadoknaditi taj kratkoročni manjak o kojem vi pričate. Iz tog razloga je MOST što je javno poznato protiv toga da se u ovom trenutku smanjuje opća stopa PDV-a baš zato što smatramo da bi to u ovom trenutku bio prejak udar na državni proračun, a da se kroz povećanje potrošnje i kroz povećanje investicija, upravo kroz tu opću stopu PDV-a može nadoknaditi manjak, ne samo nadoknaditi manjak nego na kraju smanjiti deficit.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Šimiću na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Saša Đujič. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Šimiću pažljivo sam slušao vašu raspravu, vi ni u jednom trenutku niste spomenuli povećanje PDV-a za ugostiteljstvo pa bih volio da čujem koji je stav MOST-a o tom pitanju. Cijelo vrijeme se spominje cjelovita porezna reforma i da bi izdvajanje bilo kojeg segmenta iznutra narušilo cijeli sustav, a svjedoci smo toga da je u početku bilo predloženo povećanje PDV-a na kompletno u turizmu i na smještaj i na pansionsku potrošnju itd. pa je na pritisku javnosti ministar tu ipak popustio pa je dio PDV-a ostao takav kakav je, a dio nije. Pa kako tu nije bilo riječ o cjelovitoj reformi i mogućnosti? Drugo, vi ste rekli da u budućnosti u ovim idejama vašim i prijedlozima MOST-a da bi u budućnosti trebalo razmisliti o mjerama za poticanje izvoza. Ja mislim da upravo ova porezna reforma sadrži mjeru poticanja izvoza, a to je upravo oporezivanje prve nekretnine jer kada mi živimo u zemlji u kojoj mladi napuštaju roditeljski dom sa 33 godine u prosjeku, kada je prosječna plaća mladih, vi ste rekli kao vratit će im se smanjenjem poreza na dohodak. Znate li kolika je prosječna mladih do 30 godina u Hrvatskoj? 6 tisuća 178 kuna i u taj izračun nisu uključeni mladi na stručnom osposobljavanju, da ne bi bilo da to ruši prosjek. E sada koliko će tim mladima koji imaju plaću 6 tisuća kuna skočiti plaća ovom poreznom reformom? Jako malo, ali će to morati vraćati kroz porez na prvu nekretninu odnosno neće vraćati jer ih neće kupovati. I ovo su izuzetne mjere za poticaj izvoza odnosno izvoza naših mladih i najkvalitetnijih ljudi i tu bih htio čuti malo vaše mišljenje. Ali ne čudim se kolegama iz HDZ-a, čudim se samo u onom njihovom vjerodostojnom tumačenju jer su oni govorili do prije godinu dana čudim se samo u onom njihovom vjerodostojnom tumačenju jer su oni govorili do prije godinu dana kako stotine tisuća mladih napuštaju Hrvatsku a sada upravo na prvom koraku uvode mjere koje će samo povećati te trendove. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Đujiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Šimić. Izvolite.
Poštovani kolega Đujić, što se tiče povećanja PDV-a za ugostiteljstvo mogu reći da ne samo zbog zainteresirane javnosti nego na kraju krajeva i dogovora između nas i našeg partnera. Do povećanja PDV-a nije došlo kako ste rekli na smještaj i pansionsku potrošnju. Nažalost ugostiteljstvo ako promatramo cjelokupnu poreznu reformu iz ovoga nismo mogli izostaviti a procijenili smo da se radi sektoru koji je dovoljno žilav da može ne samo preživjeti nego nastaviti kvalitetno raditi i nakon povećanja PDV-a. S druge strane olakšava se posao poljoprivrednicima koji se kao sektor nalaze u bitno lošijoj situaciji, kojima treba daleko više pomoći i onda ako te dvije stvari, ne samo te dvije nego i druge stavite na vagu izbor je jedno ili drugo. Mislimo ponavljam da se kod ugostiteljstva radi o sektoru koji je znatno žilaviji i da u ovom trenutku hrvatska država prioritetno treba gledati kako pomoći nekim drugim sektorima. Što se tiče ovog izvoza o kojemu ste govorili, ponavljam mislimo da ove porezne promjene donose povećanje dohotka istina ne za osobe koje ste vi spomenuli ali nose povećanje dohotka za mlade inženjere, IT stručnjake i liječnike koje Hrvatska hvala Bogu ima.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Šimiću na odgovoru na repliku. Slijedeći za repliku javio se uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Šimiću, evo pa da ja nastavim slijed, mnogi kažu MOST Nezavisnih lista je kriv za sve, pa evo krivi smo za privatizaciju banaka, krivi smo šta uvozni lobi je plasira svoje proizvode na naše polici, krivi smo MOST Nezavisnih lista šta imamo tajkune koji upravljaju sustavom hrvatski, krivi smo za centralizaciju. Naravno da u ovome prijedlogu ima niz manjkavosti, međutim evo sami ste kazali da jedan od problema koji smo mi u MOST-u uvidjeli ali treba dobro to i analizirati, to je problem lokalne samouprave tj. svi se pozivamo na regionalni razvoj tj. ravnomjeran razvoj ali je činjenica da dosadašnje sve politike su ta područja zaboravila i da jednostavno se centralizira sve u glavnu blagajnu. A čini mi se i s ovim poreznim reformama nisu određeni kriteriji kako će se kroz obećanje ministra Marića ta sredstva nadoknaditi. Znači nemao kriterija a moramo znati da većina teritorija RH je prazna osim Zagreba i par većih sredina. Što je katastrofalno. Još jedno pitanje, malo objasnite, isti smo klub, mlijeko je kažete 5%, da mlijeko je 5% … pozitivno ali je činjenica je netko milijarde kuna iz europskih fondova koji se bili namijenjeni našim OPG-ovima dozvolio baš tim gazdama da njima da otvore OPG-ove i da danas imamo 70% uvoznoga mlijeka. Zbog toga iz Slavonije mladi odlaze, zbog toga što su u krive ruke otišli novci, samo 30 domaćega. I na tome treba raditi, na cijeloj strategiji a naravno i zato je MOST kriv. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Bulju na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Šimić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, pa ovako što se tiče svega onoga za što smo mi danas krivi, naravno da nije to ni prvi ni zadnji put u Hrvatskom saboru da kad raspravljamo ponašamo se kao da je vrijeme počelo danas. Neće to završiti ni s našim raspravama i ukazivanjem toga da imamo tu na različitim stranama ljude koji su odgovorni za iseljavanja o kojima evo danas pričaju i pozivaju se na njih kao nekakav argument i kod ovih promjena poreznih zakona. Ono što mogu reći da je MOST i ovdje zajedno sa svojim partnerima utjecao i dao svoj doprinos, to se i na kraju krajeva javno zna posebno kad se radi o najnižoj stopi PDV-a gdje smo učinili i ove porezne promjene po nama nešto socijalno pravednijima. A što se tiče jedinica lokalne samouprave čuli smo danas od ministra da se njima planira pomoći na način da dobiju sredstva u iznosima koje će uprihoditi kroz 2016. godinu, a ono što znamo i iz najava da se priprema novi prijedlog statistički regija u Hrvatskoj. Vjerujem da će to biti puno pravednije posebno prema krajevima iz kojih vi i ja dolazimo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Šimiću na odgovoru na repliku. S ovime smo iscrpili raspravu, odnosno replike po ovoj raspravi. Slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, Reformista i Nezavisnih zastupnika, raspravu će podijeliti uvaženi kolega Kažimir Varda i uvaženi kolega Željko Lacković. Izvolite gospodine Varda.
… [[Govornik naknadno uključen.]] o ukidanju prava na oslobađanje od plaćanja poreza na promet nekretnina za građane za kupnju prve nekretnine kojom kupnjom rješavaju vlastito stambeno pitanje. Gospodin ministar financija je u odgovoru na replike na uvodno izlaganje kazao da će se pronaći način kako će se olakšati mladim obiteljima kupnja prve nekretnine. Ovo meni sliči iz šupljeg u prazno. Najprije plati porez kad zaključiš ugovor sa bankom o kreditu i kupiš stan, a onda ćemo ti iz proračuna na neki način valjda isti iznos novaca vratiti. To uistinu nije porezna reforma. Naime, pokušao sam analizirati ponovno prijedlog programa Vlade koja je iznesena od strane ondašnjeg mandatara, sada predsjednika Vlade gospodina Plenkovića u ovom Saboru vezano za demografsku politiku, natalitetnu politiku i u tom programu bez obzira što je vrlo bio sažet nisam mogao naći podlogu za ovakav prijedlog porezne reforme vezano za kupnju prve nekretnine. S druge pak strane u pogledu demografske politike povećanja nataliteta mislim da je trebalo posebno konzultirati Ministarstvo demografije, obitelji, mlade i socijalnu politiku. Ako nam je namjera da kod prve kupnje ne plaćamo porez na promet nekretnina, da stvorimo mlade obitelji koje će danas sutra rađati djecu. Jer je prirodni pad stanovništva koje analizira Hrvatski zavod za javno zdravstvo u Hrvatskoj prošle godine, te podatke imam bio rekordan. Posljednje brojke kažu, naime da je ta razlika za 16702 stanovnika koliko ih je više u prošloj godini umrlo nego što se rodilo u hrvatskim bolnicama. Živorođenih je lani najmanje od kad je naše države, odnosno 37252 što je čak 2314 manje rođenih beba nego godinu prije. Naime, u 2014. godini bilo je 39566 živorođenih. To su podaci koji se odnose na sve hrvatske županije. Dakle, negdje je europski prosjek na 10 rođenih nad 1000 stanovnika, kod nas je to 9 na 1000. Dakle, kad govorimo o ovom porezu na kupnju prve nekretnine, onda bi morali imati, uzeti u obzir upravo ove negativne demokratske trendove, pa i iseljavanje mladog, obrazovanog i nezaposlenog stanovništva. Ako se zalažemo svi za demografsku obnovu i povećanje nataliteta, onda mislim da bi se morali vratiti na sadašnje zakonsko rješenje a to je oslobađanje poreza na promet nekretnina kod prve kupnje. Drugo, što se tiče Zakona o lokalnim porezima. Mi od 1997. godine imamo ova rješenja koja se i sada predlažu kod poreza na promet nekretnina kod zamjene nekretnina. Do 1997. godine imali smo čini mi se pravednija, socijalnija rješenja, a to je da se razlika na taj promet nekretnina kod zamjene plaćao na razliku vrijednosti nekretnina. Ovo je za mene ostajanje kod ovog poreza, dakle kod sustava kojeg već imamo je zapravo porez na porez. Dvije nekretnine koje su kupljene, na koje su plaćeni porezi ulaze u zamjenu i sad ponovno kod zamjene plaća jedan i drugi sudionik zamjene porez na promet nekretnine prema vrijednosti dotične nekretnine. Mislim da to nije u najmanju ruku rečeno pravedno. Drugo, ovo govorim i sa stajališta da bi se morali vratiti na rješenja prije 1997. godine, jer su naša domaćinstva sve starija, a starija domaćinstva umirovljenička posebno raspolažu sa dosta velikim stambenim prostorom koji iziskuje i velike troškove od komunalnih usluga, trošak energije, pričuva itd. A ako idu u zamjenu za manji prostor, dakle da smanje sebi troškove oni moraju plaćati također porez na manji stan. Prema tome, moguća su dva rješenja i predlažemo vam ih. Uzmite ih u obzir kod izrade konačnog prijedloga zakona za drugo čitanje. Moguća su rješenja da se vratimo na rješenja koja smo imali do 1997. godine, dakle da se plaća porez na promet nekretnina kod zamjene za razliku vrijednosti, tržne vrijednosti nekretnina ili da se, da ne plaća porez na zamjenu nekretnina onaj sudionik zamjene koji je ulazio u manji stan. Mislim da bi u tom slučaju mogli dovesti posebno staračka domaćinstva, odnosno umirovljenike koji raspolažu sa takvim stambenim prostorom u vrlo povoljan položaj. Što se tiče Prijedloga zakona o lokalnim porezima, a moram zbog ograničenog vremena kolegi Lackoviću prepustiti govornicu. Spomenut ću vam samo članak 38. Prijedloga tog zakona koji se odnosi na koeficijent dobi, dakle starosti nekretnine po kojoj se određuje visina poreza. Mislim da će po tom koeficijentu oni koji stanuju u dvorcima ili na atraktivnim lokacijama u većim gradovima plaćati manji porez, nego recimo umirovljenici koji stanuju na obali ili u turističkim destinacijama. Hvala lijepo. Ima riječ kolega Lacković.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vardi na ovoj raspravi. Nastavak rasprave uvaženi kolega Željko Lacković. Izvolite.
Zahvaljujem kolega predsjedavajući. Dakle, iza svakog zakona ostaje nakon provjere njegove uporabe u praksi određene posljedice, pa ja ću pokušati s te strane pogledati što će ostati iza primjene ovakvog zakona, s time da ću reći da je bilo premalo vremena da bi se ovo moglo zvati cjelovita porezna reforma čim se ne diraju doprinosi, čim se ne diraju prava mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, čim se ne rasterećuje teret za poslodavce i plaće u tom segmentu onda ne možemo govoriti po meni o cjelovitoj. Ali bilo kakva reforma i bilo kakvi napori su bolji nego zadržavanje postojećeg stanja odnosno da se ništa ne pokušava promijeniti. Ono što dominira ovim zakonskim prijedlozima je da se njima pokušava definirati politika plaća i to je dobro jer plaće za cijene kakve su u Hrvatskoj, za obveze kakve imaju hrvatski građani su premale u svim segmentima od onih srednjih, prosječnih plaća do visokih, ali da bi ovo bilo pravedno ovdje onda samo fali još da se odredi novi iznos minimalne plaće u RH i onda bi ovo mogli zvati cjelovitom politikom plaća. Što će se dogoditi u situaciji kada se ovim poreznim rješenjima miču odnosno uskraćuju prihodi prvenstveno koji su sada prihodi jedinica lokalne samouprave? Mi koji vodimo jedinice lokalne samouprave najbolje znamo, desit će se značajno smanjenje i investiranja u ono što sve ulazi u redovne poslove lokalne samouprave od komunalnih djelatnosti, od socijale, od obrazovanja, od predškolskog odgoja. Dakle kada vi oduzmete gradovima i općinama prihod koji njima pripada po osnovi poreza na dohodak onda vi morate znati da će se to negdje osjetiti, a istovremeno ova najava kako će se to kompenzirati i vratiti kada ona nema mjeru ili će se reći, vidjet će se pa će se ono što ostane u državnom proračunu transferirati jel vi imate cijeli set mehanizama kako ste mogli na drugi način refundirati i pomoći jedinice lokalne samouprave, a ne da im centralizirate ponovno sredstva i ponovno spuštate dolje. Dakle imamo dodatni jedan stupanj fiskalne centralizacije koji sigurno nije dobar za regionalni razvoj. Vjerujem da intencija nije bila da se dokidaju i da se onemogući funkcioniranje jedinica lokalne samouprave, a budite uvjereni da mnoge od njih imaju pola svog prihoda upravo od poreza na dohodak. I zamislite sada jedan paradoks koji radite, dakle ona najnerazvijenija područja pa i grad Vukovar, vi tamo kažete tamo će se dodatno 50% smanjiti obveze plaćanja poreza na dohodak. Dakle tamo ste još dodatno oslabili lokalnu samoupravu, a moramo znati da osim onih stvari koje građani realiziraju iz državnog proračuna mnogo djelatnosti i zapravo ove svakodnevne oni realiziraju kroz službe lokalne i područne samouprave. Tu ste došli u koliziju i kako ćete to ispraviti postoji dovoljno vremena, ali ovaj set zakona mora imati mjere koje će omogućiti ubiranje dodatnih prihoda po drugim osnovama lokalnim samoupravama. Dakle dana su vam prihod poreza od dohotka 60 pa i 80% jedinica lokalne samouprave, a vi sada to smanjujete i mičete, dakle direktno ih ugrožavate. S druge strane svakako je za pozdraviti činjenicu ova gdje ide u smanjivanje obveza koje proistječu za poduzetnike po osnovu ostvarene dobiti. Mi smo čak htjeli kao lokalna samouprava se odreći poreza kojeg moraju poduzetnici isplaćivati na dohodak, a na ostvarenu dobit i to nismo mogli. Dali smo vam prijedlog da se omogući da i mi dođemo u jedan povoljan položaj koji želimo privući poduzetnike da investiraju na našem području. I još jedan zanimljiv po meni moment, čemu se i koje su se okolnosti promijenile da ugostitelji idu sa stopom PDV-a od 10, 13 pa na 25% nakon što su se registrirali i nakon što su se snimili pravi prometi. Ja nemam ništa protiv da ta stopa bude 25% ali se vidi jedna lukavost zakonodavca koja može plašiti investitore, a investitori i poduzetnici se moraju bojati jedne novine koju se uvodi u članku 114. stavku 1. Općeg poreznog zakona gdje se banke obvezuju da su dužne dostavljati ne samo podatke sa poslovnih računa, dakle poduzetnika da li d.o.o. ili obrtnika nego i podatke o prometu tekućih računa i štednih uloga. Zamislite, koji je to stupanj nepovjerenja prema poduzetnicima kada osim što dužnosnici moraju svoje financije staviti na stol, sada moraju na stol biti dostupni i privatni financijski podaci svih poduzetnika koji se bave gospodarskom djelatnošću. Dakle moj savjet je svim ako ste naslijedili ili ćete imati probleme sa sustavom, maknite ga na vrijeme jer vas netko može pitati odakle vam taj novac. Danas postoji i postoji članak 63. Zakona o porezu na dohodak koji kod nesrazmjera imovine i prihoda daje mogućnost da se ovakvi podaci pribavljaju, a ovakav način pribavljanja podataka traži u svakom slučaju poseban nadzor gdje će se to kontrolirati jer ovi podaci mogu biti značajno zloupotrebljeni i predstavljaju jedan stupanj nepovjerenja prema poduzetnicima. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Željku Lackoviću na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku, za repliku se javio uvaženi kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani kolega Lacković, imam samo jedno korekciju. Naime, sustav ugovaranja plaća u RH mora imati dvije temeljne pozicije. Prva je Zakon o minimalnoj plaći što je u nadležnosti ovog doma ali i još jedan zakon koji nedostaje u hrvatskom zakonodavstvu to je Zakon o plaćama. Jer naime mi imamo i jedan broj poslodavaca koji u ugovoru o radu upisuju neto plaću. Sve ovo o čemu mi danas govorimo za one koji primaju neto plaću oni od toga neće imati ama baš nikakve koristi. Prema tome, nužno je precizirati Zakonom o plaćama što to plaća jest da li ono što svi govore da je to bruto plaća, međutim to nije u praksi tako. Druga priča, moram vas upozoriti kolega Lacković da vi i svi kolege koji su načelnici općina i gradonačelnici u ovom Saboru preuzimate veliki rizik glasanja za zakone koji vas dovode u neizvjesnost kod planiranja vaših proračuna, vaših socijalnih davanja, vaših razvojnih projekata. I ja mislim da je to previše što od lokalne, izvršne vlasti traži centralna izvršna vlast. Mislim da bi trebala pokazati koji su to mehanizmi na osnovu kojih će vam izvršiti kompenzaciju vaše štete jer inače može biti sve po onom starom pravilu ko je bliže vatri taj se bolje i ogrije. Ja sam se toga u 14 godina u Hrvatskom saboru dosta nagledao i takvih loših iskustava pa bi vam preporučio da prije nego dignete ruku odnosno pritisnete gumb da jako dobro se osigurate i da imate dobre planove za vaše sugrađane. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Silvanu Hrelji na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Željko Lacković. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Hrelja, dakle točno je da je i podržavam prijedlog da se plaće ugovaraju, da se to zakonom riješi u bruto iznosu tako da ne može doći do ovakvih manipulacija. Točno je i da vlada neizvjesnost u svim jedinicama lokalne samouprave. Ono što bi ja primijetio kod prijedloga zakonskih ovih da nedostaje kreativnosti odnosno išlo se utabanim stazama i dosadašnjim smjerovima a nije se pokušalo na neki drugi način osigurati možda neki povoljniji status i prilikom oporezivanja ali i zaštite jedinica lokalne samouprave. Konkretno što se tiče mog rada mi imamo velika rudna bogatstva i mi ćemo se potruditi da si osiguramo da Vlada uredbom donese, odnosno pravilnikom propiše da to ne bude rudna renta od 10% nego da bude onako kako je u Republici Mađarskoj. Ne mora biti kako je kod njih jer bi onda sada INA odnosno MOL plaćali 60% vrijednosti, ali mi ćemo biti zadovoljni i sa 12 ako se RH odnosno državni proračun odrekne svojih 5% i onda mi možemo prihvatiti ovakva porezna rješenja. I ja ću u tom smjeru tražiti rješenje. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Lackoviću. Slijedeći klub zastupnika koji se je prijavio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika HSS-a i njihov predstavnik zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabor, poštovani izvjestitelji, kolegice i kolege. U ime kluba HSS-a naš komentar na ove najavljene porezne reforme je da pozdravljamo interes i intenciju Vlade da kroz poreznu reformu učini rasterećenje gospodarstva da pomogne našim stanovnicima, građanstvu da bolje živi a iz predloženih mjera nama nije dovoljno očito da će do toga i stvarno doći jer predložene mjere neće doprinijeti dovoljno akumulaciji kapitala i investicija kad je riječ o poduzećima niti slobodnih dohodaka kod kućanstava s ciljem ubrzavanja ekonomskih aktivnosti, i povećanja potrošnje i što je najvažnije stvaranje radnih mjesta. Kad je riječ o porezu na dobit pozdravljamo snižavanje poreza na dobit sa 20 na 18% međutim Hrvatska još uvijek ima visoku stopu oporezivanja dobiti. U Njemačkoj je ona smanjena na 15%, u Srbiji je 10%, Baltičkim zemljama je 5% i mnoge zemlje u EU koje imaju potpuno porezno oslobođenje za velike industrijske investitore na rok od 10 i više godina. Mišljenja smo da je trebalo ostaviti reinvestiranu dobit kao poreznu olakšicu pogotovo u nerazvijenim krajevima kao što je Slavonija i Baranja, Zagorje, Lika, Dalmatinska zagora. Da se moramo naći načina kako za investicije u tim krajevima stimulirati poduzetnike da idu u tom pravcu kao što je to učinjeno kod ujedinjenja Njemačke istočne sa zapadnom, da je za investicije u istočnoj Njemačkoj su poduzetnici odnosno tvrtke bile oslobođena poreza na dobit ako su investirali i otvarali nova radna mjesta na tom području. I mi smo iz HSS-a a vjerujem da bi i MOST trebao podržati i sve druge stranke takve investicije na tim nerazvijenim područjima kako bi sačuvali radna mjesta na tim područjima i stvorili nova radna mjesta. Kada je riječ o porezu na dohodak smatramo da povećanje neoporezivog djela na 3800 kuna ide sa ciljem da našim građanima i našim kućanstvima doprinese da imaju više mogućnosti … i da imaju bolji i veći dohodak. Međutim, nažalost upravo ovim nerazvijenim krajevima o kojima sam sad govorio prosječna plaća je daleko ispod prosjeka RH i najveći dio zaposlenih radi za tako nisu plaću i nisu bili u poreznim škarama. Razumijemo da će kroz druge mjere smanjenje PDV-a na struju, odvoz komunalnog otpada i slično se na određeni način kompenzirati to. Međutim, smatramo da će tu biti potrebna i jedna jača, stroža kontrola prema tim tvrtkama jer bojimo se da će to sniženje PDV-a se neće odraziti na smanjenu cijenu niti odvoza komunalnog otpada niti električne energije jer tu nema dovoljno konkurencije pogotovo u komunalnoj sferi gdje tvrtke imaju koncesiju na 10, 20, 30 godina i teško će se oni odreći svoga dohotka pogotovo što je dobar dio njih i u financijskim teškoćama. Mislim da tu treba poraditi na tome za drugo čitanje i na koji način tu kontrolu držati cijena kako bi se stvarno taj niži PDV odrazio na korist našim građanima, a vjerujem da je i to bila intencija predlagatelja. Također kad je riječ o PDV-u već sam danas govorio da pozdravljam naravno smanjenje PDV-a na inpute u poljoprivredi sa 25 na 13% iako moram reći da je Hrvatska seljačka stranka zagovarala smanjenje PDV-a ne samo na inpute u poljoprivredi, znači i na sjeme, gnojivo i ostali repromaterijal i to da bude na nivou PDV-a kao što to ima Austrija, Mađarska, Njemačka, Francuska od 5 do 7%. I ovo je smanjenje ali još uvijek smo manje konkurentni od okruženja a ono što je za nas važno da se riješi i tržište poljoprivrednih proizvoda, da se moglo razmisliti na koji način stimulirati prehrambeni sektor, smanjenje PDV-a na konačan proizvod naših OPG-a, da se trebalo razmišljati na koji način prisiliti našu prehrambenu industriju kao što je Podravka, Žito Agrokor da u svom proizvodnom procesu koriste sirovine od naših domaćih OPG-ova. Mi se hvalimo da je Vegeta naš domaći proizvod a unutra je možda samo ime i rad radnika a preko 90% sirovine je u nju ugrađeno od uvoznih sirovina. Tu je predlagatelj i mi iz HSS-a smo očekivali jedne kvalitetnije prijedloge kako riješiti tržište poljoprivrednih proizvoda pa i stimulacijom ovakvih investicija da domaće prehrambene tvrtke organiziraju proizvodnju pogotovo na ovim nerazvijenim područjima i da na taj način sačuvamo život u Slavoniji i Baranji, Lici, Zagorju i drugim nerazvijenim krajevima. Također kad je riječ o porezima vezano za lokalnu samoupravu a na njih se i ovaj dio povećanja neoporezivog djela poreza na dohodak odnosi jer najveći dio poreznih prihoda jedinica lokalne i regionalne samouprave iz poreza na dohodak. Ministar, predlagatelj je rekao da će kompenzirati to regionalnoj samoupravi dizanjem udjela sa 12 na 20%, u lokalnoj samoupravi 80%. To može imati određene učinke kod onih jedinica lokalne i regionalne samouprave gdje već imaju stabilno financiranje, mislim tu na Dalmaciju zbog turizma, mislim na Zagreb i okolicu jer je razvijanja industrija, najveći dio tvrtki upravo je tu registriran, a upravo ove nerazvijenije, pet slavonskih županija će tu loše proći pa i sve jedinice lokalne samouprave na tom području. I bilo bi korektno da smo u startu sad znali na koji način će se to kompenzirati kroz direktne dotacije iz državnog proračuna. Koji će to biti kriteriji? Jer već sam jednom na tu temu sa gospodinom ministrom razgovarao da postojeća indeksacija i pravila igre po kojima se plasman išao od tih sredstava je bio ne transparentan, da su neke jedinice lokalne samouprave koje su bile razvijenije imale veći prihod po glavi stanovnika, dobivale veće dotacije iz državnog proračuna a one koje su bile nerazvijene manje ovisno o tome kako je koja politička opcija vodila politiku. I mislim da tu moramo, jedan od kriterija mora biti i broj stanovnika, broj iseljenih, broj nezaposlenih i niz drugih parametara koji se moraju uključiti da bi takve dotacije iz državnog proračuna bile transparentne. I mislim da je to već trebale su naše općine i gradovi i županije znati jer već su trebali dobiti financijske upute za izradu proračuna za narednu godinu. I vezano na porez na trošarine pozdravljamo smanjenje poreza na alkoholna pića. Mi smo zagovarali upravo te mjere jer znamo da su, puno je Ministarstvo poljoprivrede, Vlada i lokalna i regionalna samouprava sufinancirale podizanje višegodišnjih nasada. Nažalost uvođenjem trošarina dobar dio tih nasada je zapušten i na ovaj način smanjenjem trošarina otvaramo mogućnost da kroz preradu tih voćnih vrsta u jaka alkoholna pića i damo mogućnost naših domaćinstvima novog dohotka, ali naravno treba osmislit varijante kontrole, rješavanje carinskog skladišta kako ne bi dodatno opterećivali naše poduzetnike. I mislim da će svi složiti da onaj prag za osobnu potrošnju od 50 litara je premali da se to morat dići zbog naše tradicije i načina življenja i zbog običaja koje živimo u Slavoniji i Baranji pa i u drugim regijama. I kad je riječ o općem Poreznom zakonu mislim da pothitno moramo riješiti redoslijed otplate dugova jer po sadašnjem zakonu i prijedlogu je da se prvo otplaćuje kamata pa troškovi ovrhe pa tek onda glavnica. Na taj način dužnici a ima ih preko 300 tisuća u RH nažalost je i preko 50 tisuća OPG-ova u tom paketu. Treba riješiti upravo da se izmjeni zakon u tom djelu da se prvo naplaćuje glavnica a onda troškovi ovrhe i kamata. I sigurno bi na taj način omogućili našim ljudima koji su u problemima kod otplate kredita da lakše iziđu iz dužničkog ropstva. Evo to su u najkraćim crtama naši osvrti i očekujemo u drugom čitanju i prijedloge u ovom pravcu koje sam rekao i sami ćemo ići sa određenim prijedlozima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Vlaoviću. Za repliku se javila zastupnica Ana Komparić Devčić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega vi ste govorili o problemima s kojima će se naći i jedinice lokalne samouprave kad se donesu ovi zakoni odnosno ova reforma poreznih zakona. Ja se s vama apsolutno slažem. Svi ovdje znamo da su se proračuni jedinica lokalne samouprave morali, nacrti proračuna morali objaviti s 15.11. na web stranici. To bi bilo danas. A da se moraju donijeti do 31.12. Dakle možemo si postaviti pitanje po kojim inputima sada načelnici, gradonačelnici rade te proračune s obzirom da će im se ulazni momenti jako promijeniti donošenjem paketa ovih zakona? Ono što se meni čini da će to završiti tako da ćemo u slijedećoj godini imati rebalanse a ako se ne dogodi ono što obećava ministar odnosno ne u ovom obimu u kojem bi trebalo doći će do porasta cijene vrtića, doći će do porasta cijene produženih boravaka, doći će do porasta cijene komunalnih usluga i završit će sve tako da ćemo zapravo ovu reformu provesti preko jedinica lokalne samouprave, a po leđima građana koji žive u tim jedinicama lokalne samouprave. Zapravo ova će biti jedna reforma koja će upravo te mlade ljude roditelje koji sve to financiraju otjerati iz ove zemlje. Jer ova reforma sigurno ne ide u prilog natalitetu i porastu nataliteta i demografskoj obnovi RH.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, zastupnik Vlaović.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolegice evo hvala vam na vašoj replici. I sami ste rekli da su jedinice lokalne samouprave u fazi izrade proračuna. Nacrte proračuna su već morali s petnaestim objaviti i logično je da su oni to radili prema iskustvima iz prethodnih godina sa velikom rezervom što će i na koji način će se porezna reforma, pogotovo izmjena poreza na dohodak reflektirati na njihove izvorne prihode. Sigurno da je većina jedinica lokalne samouprave i sam sa načelnicima ovih dana imao kontakte je u velikom strahu da li će moći prije svega financirati osnovne djelatnosti. A drugo, na koji način se pripremati za razvojne projekte. Jer kada je riječ o Slavoniji i Baranji najavljeno je investicije. Koliko? 12 i pol milijardi i uglavnom je kod svih tih EU projekata sufinanciranje od 10 do 30% jedinica lokalne i regionalne samouprave. I mislim da je tu veliki problem za naše općine i gradove. Mi tih novaca na terenu nemamo. Ako se ne nađe načina kako nadoknaditi, a riječ je između milijardu i pol i dvije milijarde zahvata u tom području da će se smanjiti prihodi jedinica lokalne i regionalne samouprave. Zadnjom reformom je to negdje bilo oko milijardu i pol. I bivši ministar Lalovac je obećao tu kompenzirati, djelomično je, ali uglavnom nije i veliki je problem u našim jedinicama lokalne samouprave kako dalje funkcionirati. I sigurno da to nije dobro, da je destimulativno i za razvojne projekte, za mlade, za udruge civilnog društva koje pripremaju projekte, a neće moći dobiti potporu od svoje jedinice lokalne samouprave za sufinanciranje istih projekata. I stoga očekujemo da se žurno i to riješi i da se ne dogodi, da kao što je sad slučaj Brodsko-posavska županija zadnjom reformom ima prihoda 16 milijuna kuna manje. Da li se to može iz direktnih dotacija državnog proračuna toliki iznos platiti ja sumnjam. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Vlaoviću. Zastupnik koji se također javio za repliku je zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega spomenuli ste Podravku i proizvod Vegeta. Točno u pravu ste, jedino što imamo tvrtku na području Republike Hrvatske i radnike, a repromaterijal se uvozi iz Mađarske, a država je znači suvlasnik te tvrtke šta govori o odnosu prema poljoprivredi, onima koji bi mogli doprinositi, tj. proizvoditi poljoprivredne proizvode za proizvode u Podravci. Spominjete znači, rekli ste u jednome trenutku da je lakše u Dalmaciji lokalnim samoupravama nego u Slavoniji. Možda u nekakvim mjestima gdje je turizam, ali u zaleđu je situacija da brojna mjesta i sela nemaju vodoopskrbu, nemaju osnovna prijevoz, organiziran prijevoz učenika. Tako da je to dio spaljene zemlje. I činjenica je da su sve politike i naravno hvala vam lijepa što ste vi jedini rekli da je za sve kriv MOST. Znači niste spomenuli, rekli ste da očekujete da bi trebalo nešto podržati. Hoćemo podržati ili neće jer inače svi do sad su koji su govorili kriv je MOST. Imamo primjera mlijeko je ostalo na 5%. Ali je žalosno šta sa 64000 proizvođača mlijeka danas smo na 4000 proizvođača mlijeka. Žalosno je šta je bivši ministar u Vladi Zorana Milanovića ono što je namijenjeno iz EU fondova 2 milijarde kuna otišlo razno raznim tajkunima, tj. gazdama koji upravljaju ne samo mljekarstvo, nego upravljaju u biti nema mlijeka hrvatskog samo 30% proizvoda. Naravno da bi tu trebala mjere koje bi trebale pospješiti hrvatsku poljoprivredu, a poglavito u tim nerazvijenim područjima. Hvala vam lijepa još jednom šta ste jedini do sada koji ste rekli uz gospodina Lackovića i Vargu prije niste rekli kriv je za sve MOST. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Bulju. Odgovor na repliku zastupnik Vlaović.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Kolega Bulj, znate onog obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva, domaćinstvo koje živi u okolici Sinja, Trilja, Nove Gradiške ili Orahovice ne zanima da li je kriv HSS, MOST, SDP ili HDZ, nego njega zanima kako će on sutra živjeti, da li će imati kao što ste i vi rekli sredstava za svoje dijete da otpremi u školu, da li će imati za knjige, da li će imati autobus koji će ga odvesti. I ono što je još važnije kad to dijete završi osnovnu i srednju školu ili fakultet daj Bože da li će se imati gdje zaposliti. I mislim da sam u tom kontekstu uvijek govorio i govorit ću i zagovarati one programe i projekte koji će to osigurati i vjerujem da ćete me i vi u tome podržati, odnosno očekuju to i vaši građani koji su dali glas za vas da tako glasate ovdje. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Vlaoviću. I klub zastupnika koji se također javio za sudjelovanje u raspravi je klub nacionalnih manjina. U njihovo ime predstavnica Ermina Lekaj Prljaskaj. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, uvaženi ministre sa suradnicima. Ispred kluba nacionalnih manjina osvrnula bih se na paket zakonskih prijedloga vezanih za poreznu reformu. Kao što nam je i poznato porezna nestabilnost koja proizvodi poreznu nesigurnost jedna je od glavnih zapreka razvoju poduzetništva kao i jedan od temeljnih razloga za izostanak i domaćih i stranih investicija. Budući da u ovoj poreznoj reformi uočavam elemente koji će doprinijeti stabilnosti čitavog fiskalnog sustava generalno pozdravljam njezino donošenje. Uostalom kao što je i naveo sam ministar financija porezna reforma ima za cilj smanjenje ukupnog poreznog opterećenja, poticanje konkurentnosti gospodarstva, izgradnju socijalno pravednijeg poreznog sustava, stabilnost, održiv i jednostavan porezni sustav, pojednostavljenje i pojeftinjenje porezne administracije kao i pružanje veće pravne sigurnosti poreznim obveznicima. Prijedlog zakona o smanjenju porezne stope na dobit sa 20 na 18%, a za porezne obveznike koji ostvaruju godišnje prihode do 3 milijuna kuna i na 12% doprinijet će jačanju investicijske klime i gospodarskog rasta, te daljnjem rasterećenju cijene rada, a to će vjerujem imati dobar učinak na gospodarstvo i život građana. U tom pogledu valja pozdraviti porezno rasterećenje dobiti poljoprivrednika, obrtnika i malih poduzetnika s prihodima manjim od 3 milijuna kuna, što bi trebalo djelovati poticajno za investicije i otvaranje novih radnih mjesta. Nadalje, željela bih vam skrenuti pažnju na podatak kako u RH poduzetnici provode godišnje 196 radnih sati ispunjavajući porezne obrasce i različite formulare što je za njih golemi teret jer istovremeno moraju biti i računovođe, knjigovođe i poduzetnici. U tom smislu Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznom savjetništvu donosi određena poboljšanja na tom planu. Ali nasuprot tome zabrinjava me prijedlog povećanja stope PDV-a s 13 na 25% na ugostiteljske usluge jer izravno ugrožava opstanak i poslovanje ugostitelja, a poznato nam je kako je turizam rastao upravo zbog tih nižih stopa i to mnogo dinamičnije nego čitavo gospodarstvo. Prema određenim kalkulacijama možemo očekivati da će se cijena kave ili nekog drugog toplog napitka u ugostiteljskim objektima prosječno povećati za jednu ili dvije kune. Doduše moguće je da ugostitelji ne povećaju maloprodajne cijene već da odluče sami snositi teret. Nadam se kako turistička industrija neće ukalkulirati nove cijene za narednu sezonu i kako time neće biti negativnih efekata u turizmu. S druge strane pozdravljam odluku da se odustane od planiranog povećanja stope PDV-a na kruh, mlijeko, lijekove, na recept, ortopedska pomagala, knjige i novine. Naime, veći PDV na lijekove povećao bi i očekivane gubitke u zdravstvu uslijed čega bi se išlo na uštede i umjesto da se gleda na kvalitetu lijekova propisivali bi se najjeftiniji lijekovi. Povećanje cijena lijekova na recept uzrokovalo bi povećanje cijena lijekova koje pacijenti sami kupuju na tzv. bijeli recept. Treba napomenuti da ako želimo osigurati opstojnost kulture znanosti i obrazovanja u RH trebamo razmisliti o vraćanju nulte stope PDV-a na knjige. Takvu nultu stopu imaju primjerice neke razvijene zapadne zemlje poput Velike Britanije, Norveške i Irske koje su odavno shvatile korelaciju između takve porezne stope i održivosti produkcije knjiga. S time je dakako povezana i kultura čitanja, ali i općeniti nivo tolerancije i dijaloga u društvu. Također trebali bismo razmisliti o smanjenju neopravdanog i destimulativnog PDV-a na e-knjigu koja je u Hrvatskoj čak 25% jer se diljem svijeta sve ozbiljnije razmišlja o izjednačavanju stope na tiskanu i e-knjigu. Nadalje, što se tiče smanjenja PDV-a na usluge isporuke električne energije i druge usluge, htjela bih ukazati na to kako će tvrtke koje pružaju navedene usluge vjerojatno samo prikazati smanjenje PDV-a. time se cijene neće umanjiti, a građani neće osjetiti nikakvo poboljšanje na svom standardu. Tako primjerice Elektroprivreda svojim internim aktima može to pitanje riješiti u svoju korist, dok će građani i dalje plaćati struju po istoj ako ne i po višoj cijeni. Konačno osvrnula bih se i na neke mjere za koje se nadam da će imati pozitivan učinak na zdravlje kako pojedinca tako i na zdravlje društva općenito. U tom smislu pozdravljam trošarine na nove duhanske proizvode kao što elektroničke cigarete, e-tekućine i grijani duhanski proizvodi. Također se nadam da će viši PDV u isporuci bijelog šećera bar donekle doprinijeti borbi protiv pretilosti kod najmlađih članova društva, ali i u borbi nekih kroničnih bolesti koje poprimaju razmjere epidemije u hrvatskom društvu. Iz tih razloga će Klub nacionalnih manjina podržati poreznu reformu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupnici Prljaskaj. Ovim zaključujem današnji rad sjednice. Sutra nastavljamo s radom u 9,30 kada polazimo sa pojedinačnim sudjelovanjem u raspravama. Zahvaljujem. SJEDNICA PREKINUTA U 20,30 SATI. Nastavljamo sa raspravom o paketu poreznih reformi i to sa pojedinačnom raspravom. Prvi zastupnik koji se javio za sudjelovanje u pojedinačnoj raspravi je zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima. Jučer je dosta bilo govora o poreznoj reformi u ime klubova i zapravo izrečene su određene manjkavosti, odnosno određena pitanja koliko će zapravo to sve u konačnici koštati. Međutim, da bi se dobila jasnija slika o cjelokupnoj poreznoj reformi i njezinim punim učincima na gospodarstvo potrebno je zapravo sagledati cjelokupnu strukturu prihoda, odnosno s druge strane cjelokupnu strukturu rashoda državnog proračuna. Koliko znamo da imamo negdje oko 60 do 70 milijardi kuna se godišnje prikuplja u RH od poreza na potrošnju, negdje ukoliko uzmete sa dohotkom i ovim svim doprinosima uzmete negdje oko 50-tak milijardi kuna oporezivanja rada vrlo malo ostaje znači oporezivanja kapitala nekih do 6,7 milijardi kuna i oporezivanja imovine negdje do 2 milijarde kuna. Sad se postavlja pitanje u toj cjelokupnoj strukturi poreznih i ne poreznih drugih davanja šta zapravo ministar financija odnosno cjelokupna Vlada može napraviti? Može napraviti vrlo malo. Zbog čega? Zbog toga što je rashodovna strana proračuna iz kojeg se pokrivaju zapravo, koji pokrivaju svi ti prihodi su zapravo da ne kažem zadana, nego gdje su brojna prava i obveze od mirovinskog sustava, od zdravstvenoga sustava zapravo su kategorije koje morate dirati ukoliko bi htjeli napraviti puni učinak i efekt porezne reforme. Koliko znamo da mirovinski sustav nažalost ima minuse u svome od iznosa prikupljanja i iznosa trošenje negdje oko 18 milijardi kuna, koliko znamo da zdravstveni sustav ima svake godine od 2 do 3 milijarde kuna minusa. Znači samo ta dva sustava generiraju ukupno 20 milijardi kuna minusa, postavlja se uopće pitanje koliko i šta može zapravo napraviti porezna politika. Postavlja se pitanje zato što se od ove tzv. cjelovite porezne reforme očekuje puno, jako puno se očekuje. Očekuju građani, očekuju poduzetnici. Mislim da su ta očekivanja malo prenapuhana, zašto? Zato što jednostavno morate raditi i na rashodovnoj strani proračuna, morate raditi dubinske, strukturne promjene u zdravstvenom sustavu, u mirovinskom sustavu da bi cjelokupni taj sustav koji se najvećim djelom a znamo da je ovdje PDV najveći dio gdje se puni taj proračun, najvećim djelom teško imate manevarskog prostora, manevarskog prostora da smanjujete značajnije, da smanjujete porezno opterećenje koje jeste veliko u RH. Je veliko je u RH jer sam rekao i potrošnja i rad su visoko oporezovani. Jako visoko oporezovani ali kažem s druge strane imate mirovinski i zdravstveni sustav i kad uzmete sustav javne uprave i drugih ovih socijalnih davanja a pogotovo onog što zapravo dolazi. Znamo i da su kamate sada negdje na 10, 11 milijardi kuna postavlja se mogućnost i da se ne daje prevelika očekivanja iako postoje dobre namjere, iako postoje dobre namjere i od ministra i od Vlade da se rastereti i gospodarstvo i građani međutim učinci neće moći biti takvi polučeni zbog jednostavno takve strukture rashodovne strane državnog proračuna jer jednostavno se ne može. Ti manjkovi su zapravo generirani kroz 25 godina zapravo strukturnih problema hrvatske ekonomije, strukturnih problema hrvatske ekonomije. Ukoliko uzmete podatak da je od 2008. godine gospodarstvo, poduzetnici u odnosu na 2013. godinu, znači u tih 5 godina krize su izgubili 100 milijardi kuna prihoda. Uzmite podatke FINA-e, znači od 2008.-2013. 100 milijardi kuna je gospodarstvo izgubilo jednostavno zbog recesije i zbog ovih svih problema koji su se događali. Jednostavno je vrlo teško nadoknaditi takav jedan veliki minus koji se dogodio u gospodarstvu a morate mu dati poticaj da bi on krenuo, da bi krenuo u drugom suprotnom smjeru. Ovdje se kroz jednu raspravu odnosno jučer se također dotaklo pitanje Zakona o porezu na dobit, odnosno određenih problema koji su generirani u hrvatskom gospodarstvu od loših plasmana banaka. Pa se ovdje, zapravo bilo je i govoreno kako će se dati određena mogućnost bankama da sa 31.12. zapravo oni očiste svoje bilance i da će to s drugim riječima značiti da će oni otpisati te svoje dugove prema građanima. Neće se to dogoditi jer vi ne možete zapravo u konačnici natjerati banku. Ono što zapravo iz Hrvatske udruge banaka su sami potvrdili da im to znači da im se porezno prizna određeni taj dio rashoda da ne moraju krenuti u brojne sudske tužbe i zadovoljavati sve kriterije koji trebaju da bi mogli dobiti porezno priznati rashod. I sami su rekli da će oni ta potraživanja prodati. Znači ispisom svih tih potraživanja iz njihovih knjiga ne nastaje mogućnost da će se tim otpisom koji se danas događa banke prodaju svoja potraživanja. Vidjeli ste u izvješću HNB-a u polugodišnjoj informaciji da se to danas godišnje negdje donosi oko 3 milijarde kuna. Oni čiste svoje bilance, prodaju razno raznim društvima ta svoja potraživanja međutim ne znači da su ta potraživanja koja su oni prodali trećim osobama ne znači da su to otpisali građanima. I to se neće dogoditi ni u ovome slučaju. Uz kažem dobru namjeru da se u tome djelu potakne i očiste bilance da bi banke u konačnici počele napraviti, okrenuti se kreditnoj aktivnosti. Jer ne možemo imati određeni gospodarski rast ukoliko nema te kreditne aktivnosti. I sad se postavlja pitanje, da li će ovaj dio otpisa koji nažalost ne znamo jer to su, jučer je i sam ministar rekao da su to odnosi od 40 milijardi kuna, volio bi da do drugog čitanja jasno dobijemo od strane banaka koliko će to iznositi i koliko je to opterećenje koje će zapravo ići na državni proračun. Koliko to košta jer morate imati fiskalni učinak jedne takve mjere ali u konačnici ne možete natjerati banke da one otpišu ta svoja potraživanja prema građanima. To bi bilo dobro, to bi bilo izvrsno, to bi bila jako dobra mjera, to bi bila puno bolja mjera nego cjelokupan ovaj dio porezne reforme koji smo rekli da ovdje košta negdje 2 do 3 milijarde kuna. A zamislite s druge strane banke otpisuju građanima 40 milijardi kuna. To je super mjera. Nažalost ona se neće dogoditi. Neće se dogoditi jer oni su već u procesu prodaje svojih potraživanja, prodala su ona svoja potraživanja koja su zapravo već porezno oni otpisali u svojim knjigama gdje su dobili porezna rasterećenja i oni su zapravo htjeli na taj način u potpunosti očistiti svoje bilance, očistiti sve ono što bi jednog dana ih porezna uprava trebala pitati zašto ćete dobiti porezno priznate rashode ako niste kvalitetno upravljali svojim rizicima? Jer Zakonom o bankama da bi nešto moglo dobiti porezno priznati rashod vi morate kvalitetno upravljati svojim rizicima, znači morate upravljati rizicima ukoliko se dogodi strukturni problem u RH u tom djelu, da ste poduzeli sve određene mjere da naplatite i da postoje procedure odobrenja određenih plasmana zapravo dokazujete da ste aktivno i na pravi način upravljali svojim potraživanjima. Međutim, ovdje će doći do pitanja gdje će se provući brojni oni plasmani, gdje banke nisu kvalitetno upravljale svojim potraživanjima. To su brojne … [[Govornik se ne razumije.]] gdje su davale do stotine i stotine milijuna kuna kompanijama koje nemaju zaposlenih, koji nisu bili u nekakvom dijelu proizvodnje. I na ovaj način će dobiti aboliciju da na taj način oni otpišu taj dio, da se očiste svoje bilance i prema svojim vlasnicima. Oni su jako dobro zaradili na tim bonusima, jer je uvijek kažem vam bilo pitanje bonusa u plasiranju tih sredstava građanima. Sad se nagomilao veliki dio dugova. Oni će to otpisati, prema vlasnicima će napraviti jako kvalitetan oblik očišćenja bilanci. Međutim, pitanje je hoće li to na taj način aktivirati njihovu kreditnu aktivnost u Hrvatskoj. Sličan problem se događa u Italiji. I također talijanske banke imaju preko 300 milijardi eura nenaplativih kredita. Također se javljaju veliki problemi na koji način tzv. ti NPL-ovi će utjecati na gospodarstvo. I jednostavno banke vidite po svim njihovim aktivnostima ne mogu raditi određenu kreditnu aktivnost. I ukoliko vidite učinke ove porezne reforme koja je ograničena, koja nam ne može dati taj puni zamah gospodarstvu, jednostavno ne može jer tih nekoliko milijardu kuna ne može dati ono što gospodarstvu treba. A gospodarstvu treba upravo ovaj način čišćenja bilanci s bankama, ali i dogovora na potpuno drugačiji način, ne ovakav način gdje im ostavljate mogućnost gdje ne znate koliko će to koštati, ne znate njihove učinke. Jer oni svake godine sami znate i u ovim izvješćima tu se vidi da svake godine isplaćuju dobiti, odnosno dividende povlače u inozemstvo. I vrlo jasno se s njima treba sjesti i reći kakva je njihova politika plasiranja kreditnih sredstava u RH u narednom petogodišnjem razdoblju. Jer će se dogoditi da sve mjere pozitivne koje Vlada čini i želi činiti da potakne gospodarstvo neće se dogoditi, jednostavno se neće dogoditi jer je nemoguće u cjelokupnom tom zamršenom procesu aktivirati gospodarstvo bez jake kreditne aktivnosti banaka i pomoći Hrvatske narodne banke koja će promijeniti svoj cilj, a to smo cijelo vrijeme govorili da je to puna zaposlenost. Jer ako je cilj Vlade puna zaposlenost gospodarstva, odnosno fiskalne politike onda to mora biti i cilj monetarne politike. Ako oni zajedno djeluju i zajedno djeluju sa bankarskim sektorom onda ove mjere mogu označiti određeni korak gdje je poticanje gospodarstva od 3, 4 ili 5%. Jer jednostavno ukoliko se to ne dogodi će zapravo ispuhati se cjelokupna porezna reforma. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku. Prvi zastupnik koji se je javio za repliku je zastupnik Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa uvaženi kolega Lalovac, ja se sa jednim dijelom vašeg izlaganja mogu složiti jer je ono na tragu nečega što ste zapravo i vi svojedobno započeli, ali niste uspjeli napraviti. I žao mi je samo što iz vaših riječi određena skepsa progovara, da će se to uspjeti provesti. Međutim, ono što mislim da je važno reći ovdje je činjenica da smo prošli tjedan slušali na žalost jednog vašeg kolegu, to se ne tiče vas, nego jednog vašeg kolege iz iste stranke koji je poput Katona Starijega o čem god se razgovaralo, koja god tema se spominjala stalno ponavljao neistinu. Naravno da će poskupiti lijekovi, kru, da će poskupit kruh, da će poskupit mlijeko, da će knjige poskupit, da će novine poskupit itd. plašeći time javnost. I kad sam ga ja zapravo upozorio na to da nije dobro govoriti o stvarima dok ne dobijete zakon pred sebe onda se on na to nije obazirao nego je ponovo po ne znam 20 ili 30 put nevezano o temi koja je bila taj čas raspravljala to govorio. Ja to namjerno ističem zato jer se stvarala tijekom prošlih tjedan, dva atmosfera da će ljudima biti lošije nakon toga. A recimo jasno, mislim pa otprilike negdje milijun i 800 tisuća ljudi će imati zapravo bolje, jednako ili bolju situaciju nego što je bila ranije zahvaljujući upravo ovim zakonima. I to treba jasno reći, a ne plašiti ljude da će im biti lošije. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Reineru. Zastupnik odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče. Pa koliko se sjećam zapravo taj prijedlog je došao iz vašeg kluba. Mi smo jednostavno upozorili na mogućnosti da sve zemlje u EU imaju snižene stope. Sami znate da čak i neke zemlje imaju nultu stopu PDV-a. Na žalost mi ne možemo, nismo mogli imati zato što su to, imaju stare zemlje članice. Hrvatska to nema. Znači, nije stara članica. Znači to imaju kao što imaju Francuska, Njemačka ili neke druge zemlje. I one su jednostavno, imaju tu mogućnost i najniža stopa koja može jedna zemlja unijeti je ta od 5%. Zapravo upozoravali smo da Hrvatska mora imati sniženu stopu od 5%, jer je sa vašeg kluba došla procjena da bi ona trebala rasti na 12%. I da iskoristimo tu mogućnost kao što koriste i druge zemlje, europske zemlje da imaju sniženu stopu na određene proizvode. I drago mi je da se u tom kontekstu tu beneficiju, ono što direktive daju mogućnost da ta niska stopa ostane jer je potrebna upravo zbog onog najsiromašnijeg dijela sloja hrvatskih građana i zbog ovoga što ste sami rekli i zbog lijekova. Jer u konačnici, da su poskupili lijekovi ponovno bi ministar financija morao u proračunu naći 300, 400 milijuna kuna da plati PDV za te lijekove. Znači to u konačnici jednostavno mora jer plaćaju, uđu u taj sustav. Tako da mi je drago da u tom kontekstu se nije išlo na povećanje stope od 5%. Zašto? Zato što i kad smo imali administraciju gospodina Milanovića također je bio pritisak Bruxellesa da se najniža stopa od 5%, da je ona preniska. Ali jednostavno Hrvatska još uvijek nema taj stupanj gospodarskog razvoja. Ako je Francusku, Njemačku i drugim zemljama imaju niske stope PDV-a mislim da je trebao ostati u Hrvatskoj i zbog toga i podržavam što je ona i ostala.
Hvala zastupniku Lalovcu. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Uvaženi kolega Lalovac. Vi ste u svom izlaganju rekli da mirovinski sustav bilježi minuse odnosno veliku razliku između prihoda i rashoda. Ja bih rekao da je to samo financijska formulacija tog problema jer se radi o raskoraku između prihoda i prava koje su radnici tijekom svog radnog vijeka stvorili uplatom doprinosa za neke prethodne generacije koje možda danas već nisu među živima. I društvo počiva na solidarnosti među generacijama pa ja ne vidim razloga da u ovoj poreznoj reformi svi umirovljenici ili imaju lošiju mirovinu, ako ništa drugo zbog poskupljenja kave, a prihvaćam da je došlo do korekcije za mlijeko, lijekove i ono što je što cijenim, ali da svi ostali, svi umirovljenici imaju manje ili jednaku mirovinu kao do sada osim onih preko šest tisuća kuna koji će dobiti povećanje mirovine, njih 15 tisuća. Vrlo bi bilo interesantno vidjeti koja je struktura tih 15 tisuća umirovljenika, upravo onih koji su imali i najviše plaće i direktorske i braniteljske mirovine itd. i invalidske mirovine, trebalo bi vidjeti koja je to struktura i malo analizirati. Ne vidim razloga da se ide na to povećanje i tako povećanje stope, a da pri tome bude zapostavljeno svih drugih milijun i 200 tisuća umirovljenika kada imamo situaciju da nam je 15% građana Hrvatske ispod socijalnog cenzusa za oslobađanje od dopunskog zdravstvenog osiguranja odnosno 40% umirovljenika ima prihode manje od tih socijalnih cenzusa koji iznose tisuću 516, za člana obitelji tisuću 936 za pojedinca odnosno samca.
Zahvaljujem zastupniku Hrelji. Zastupnik Lalovca odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče. Pa da cjelokupnom ovom reformom zapravo umirovljenici su izostavljeni iz cjelokupnog ovog paketa. Ne samo da su izostavljeni nego kako će sada u ovome dijelu progresivnog rasta plaća koji će se dogoditi, ja sam javno o tome govorio, da neke dijelove reforme pozdravljam, znači nisam nikad govorio cjelokupni taj dio znači da jedan dio pozdravljam. Međutim što će se dogoditi s druge strane? Dogodit će se da će ova indeksacija koja će se morati dogoditi jednostavno će kasniti negdje do godinu dana i jednostavno će umirovljenici iz cjelokupne ove reforme, pitanje uopće kako će proći, a proći će najlošije, a i oni kada se bude radila indeksacija koja će se morati raditi zbog ovog povećanja koje će se dogoditi će njihove mirovine zbog te same indeksacije kasniti godinu dana u tom cijelom efektu, što znači da će odmah tada dio, a znamo da je dio bilo politika svih vlada da poveća udio prosječne mirovine u ovome dijelu prosječne plaće. Ovim dijelom se to neće nažalost dogoditi nego će sada naglo pasti, nakon godine dana kada se bude radile indeksaije ona će se u tom dijelu malo približiti. Međutim ono što se ovdje također otvara pitanje, ja ga nisam uvodno bio govori o uvođenju poreza na nekretnine. Znači moramo biti svjesni da umirovljenici koji budu živjeli sami u nekretninama, a znamo da imaju nekretnine iz nasljeđa da će također biti pogođeni tim dijelom poreza na nekretnine koji se uvodi od 2018. godine i to se nadam da ćemo u ovom dijelu rasprave, a imamo godinu dana sada koliko je sada najavljeno za pripremu, da ćemo paziti pogotovo o socijalnom statusu ili ukoliko imaju niske mirovine. Sami ste govorili oko tisuću 400, tisuću 500 kuna i ukoliko ih poklopi ovog dijela poreza na nekretnine to će biti izuzetno, izuzetno osjetljivo pitanje, a znamo da Hrvatska ne može uvesti takav dio poreza na nekretnine kao što imaju vani jel 90% hrvatskog stanovništva ili u vlasništvu ili u posjedu imaju nekretnine vani uglavnom više žive u iznajmljenim prostorima.
Hvala zastupniku Lalovcu. Zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Lalovac. Dakle potpuno se slažem s vama u vašoj konstataciji da je proračun zadan i da kada govorimo bilo o plaćama ljudi i njihovim materijalnim pravima u javnom sektoru bilo o mirovinama, zdravstvenom sustavu čak i ministar financija nema puno prostora ili manevra da bi tu napravio značajnije iskorake. Kada govorite o prihodovnoj strani proračuna svakako treba pozdraviti i nastojanja ministarstva da rastereti poduzetništvo, da poveća rast BDP-a jel samo tako se može onda i povećati punjenje državne blagajne. U to smislu su ciljevi prihvatljivi. Naravno da postoji u ovoj poreznoj reformi puno stvari s kojima se niti ja ne slažem, ali to ću reći u raspravi. Međutim ono što ste vi kolega Lalovac i zato sam se javio za repliku, što je najvažnije u cijeloj ovoj priči ova reforma sama ne može zaživjeti i neće postići one rezultate ako i druge reforme, a vi ste i sami ministre što sam u medijima vidio da ste najavili kako je ovo prva reforma Vlade u ovom trenutku i jedina, ali ako ju ne budu pratile druge reforme, ako Vlada zaustavlja obrazovnu reformu, ako Vlada zaustavlja reformu lokalne samouprave, ako Vlada zaustavi reforme koje neminovno moramo provesti, onda niti ovo neće dati svoga cilja. Naravno tu je i zdravstvo koje je u ozbiljnim problemima. Ali ono što sam htio kolega Lalovac, vi niste to u raspravi rekli, vi ste napravili jedan dobar posao sa poreznim USKOK-om sa educiranjem ljudi i meni je zapravo nelogično i ne znam zašto ministar Marić to na sebe preuzima, naravno i do sada je porezni USKOK bio odgovoran ministru, ali je bio samostalan u radu i mogao je poduzimati sam korake. Međutim u ovom lancu koji je sada ministar postavio, evo ja danas mogu doći kod ministra i dati mu podatke, on će to poslati svome pomoćniku, ovaj će poslati ravnatelju, ovaj će poslati dolje nekom službeniku na kraju od toga neće biti ništa. Porezni USKOK mora biti po mom mišljenju samostalan u radu da bi mogao djelovati jer na kraju vidjeli smo neke rezultate koje je postigao.
Zahvaljujem zastupniku Žagaru. Odgovor na repliku zastupnik Lalovac.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče. Pa da ovih dana se dosta govori o tom samostalnom sektoru za otkrivanje velikih poreznih prevara. Ulaskom Hrvatske u EU Hrvatskoj se dogodila mogućnost da bude izložena velikim prevarama kao što se to bilo dogodilo svim drugim zemljama. Kada se krenulo u formiranje toga odjela i ureda vi znate da sam tada sa svojim timom otišao i u SAD, znači američku poreznu upravu, kod ministra Šojbla u ministarstvo financija, znači njemačkog ministra financija i brojne druge ministre pokušavajući utvrditi na koji najbolji način se zapravo može formirati da se jedna mlada zemlja kao što je Hrvatska bori protiv velikih poreznih prijevara. Zašto? Zato što na razini EU vam je to top tema. … [[Govornik se ne razumije.]] je zapravo najveća tema u Europskoj komisiji zato što Komisija smatra da EU, zapravo sve zemlje gube milijarde i milijarde eura na poreznim prevarama. Čak su dali određenu i procjenu za RH, imate službene procjene Europske komisije da se u Hrvatskoj negdje oko 5 do 7 milijardi kuna godišnje gubi u kružnim poreznim prijevarama koje se događaju, onih koji su zapravo upadaju u hrvatski porezni sustav. I zbog toga na ovaj način smo zapravo formirali prema savjetima, prema savjetima i preporukama svih tih institucija. Ministar ima apsolutno svoje pravo da organizira ministarstvo onako kako on hoće i kako on to smatra. Međutim, ono što jesmo zapravo pokušavali govoriti u cijelom ovom kontekstu da su to vrlo važni i vrijedni ljudi budući da se bave vrlo visokim transakcijama, da štite hrvatski proračun. Ovdje govorimo i 50 ili 100 milijuna kuna o ukidanju određenih naknada ili davanja određenih poticaja. Ali s druge strane moramo imati i zaštitne mehanizme od silnih prevaranata koji vrše upade u hrvatski porezni sustav i na taj način brojnim kružnim prijevarama oštećuju porezne obveznike i direktno državu. Znači mi smo samo iznijeli svoje mišljenje. Ministar ima apsolutno pravo da kako god želi on ustrojiti svoj sustav a ja se nadam da neće pasti cjelokupna kvaliteta toga.
Hvala. Zastupnik koji se također javio za repliku je zastupnik Željko Glasnović.
Slušajući ove rasprave, očekujemo od gospodina Marića da on bude nekakav čudotvorac ali ja se pitam ovo, kako može porezna uprava funkcionirati unutar, funkcionalna porezna uprava unutar jedne disfunkcionalne države gdje su sve države de facto disfunkcionalne. Površna analiza će pokazati tko god čita dnevne novine kako može opstati jedna država, 1,1 čovjek radi, 1 je u mirovini gdje je 50% ljudi zaposleno u državnim tvrtkama a trećina njih statira jer smo prekopirali, vi ste govorili da ste bili vani, ja sam vani živio isto 30 godina, radio sam u pravosudnoj policiji, imate funkcionalne države, zašto ne prepišete jasne zakone? Sada smo krenuli sa oporezivanjem dijaspore, ljudi koji su se vraćali natrag. Ja se nadam da će se tu naći nekakav kompromis da se, to je čista dobit za državu a mi te ljude opterećujemo, to onemogućava druge ljude da će se vratiti ovdje. 16 milijardi kuna dolazi ovdje izvana minimum, to je oko 3% BDP-a ako ne više, šta je sa ovim, kako može jedan sustav funkcionirati u ovakvomu, to ne razumijem. Šta je bilo sa financijskom školu što su je financirali Nijemci mislim '90.-ih godina i nakon 2000., da educira našu administraciju? Druge zemlje imaju financijsku policiju. Šta mi imamo? Imamo javašluk na sudovima gdje ima više od pola milijuna neriješenih predmeta. Ovaj sustav ne može se održati. Odakle ćemo mi dobivati mirovine, kako? Za drugi mirovinski stup ovaj sustav kakav je sada je neodrživ. Ako mi, ako ne počnemo vladati dekretom i povučemo neke konkretne kirurške rezove. Evo ja se nadam da će ovo biti jedan doprinos ovoj modernizaciji države ali ovakve gdje institucije rade u totalnom vakuumu ovo je neodrživo.
Hvala zastupniku Glasnoviću, odgovor na repliku zastupnik Lalovac.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče, kao što sam zapravo i rekao bez obzira na dobre namjere ministra i Vlade da krene u tom dijelu rasterećenja i poduzetnika i dijela gospodarstva jednostavno cjelokupni sustav, vi ste govorili o sustavu malo, vrlo malo će dati efekte upravo zbog onog na što sam zapravo upozoravao, vi ste upozoravali na brojne druge probleme od sudstva do cjelokupnog sustava da bi se Hrvatska mogla dobiti, ne onakav gospodarski rast koji smo imali prije 10-ak godina koji je u glavnom dijelu pumpan javnom potrošnjom i stvaranjem privatnog duga. Hrvatska je, to još dok sam bio ministar pa sam i sam dobivao kritike kada sam izjavio da je Hrvatska po privatnome dugu vrlo blizu Grčkoj. Znači udio duga, korporacija poduzeća i građana, građani su oko 40% BDP-a, ukupan njihov privatni dug a dug korporacije, odnosno tvrtki je 80%. Znači 120% je dug onih koji generiraju, koji generiraju potrošnju. Tako da u konačnici vrlo mali dio ovog dijela će se preliti u konačnu potrošnju, u rješavanje ovoga pitanja stabilnoga gospodarskog rasta. Znamo da država više ne može biti taj generator koji će samo graditi i financirati infrastrukturne projekte i na taj način ostvarivati rast. Ali s druge strane ono što se dogodilo, imamo jako puno pozicija u proračunu, što smo govorili o rashodovnoj strani proračuna koji jednostavno ne možete dirati a morate stvarati dugoročan gospodarski rast da bi pokrivali i ovaj dio kamata. Tako da će biti jako teško u narednim godinama ukoliko ne budemo imali stope gospodarskog rasta veće od 3%, ali stabilne stope, ova mjera će dati u početku određeni pozitivan učinak. Međutim, ovdje bi se trebalo otvoriti puno, brojne druge mjere koje se nadam da će doći kroz reforme i reforme da se ostvari puna zaposlenost i ovo što ste vi zapravo govorili, reforme u svim tim područjima da se rješavaju te neučinkovitosti.
Zahvaljujem zastupniku Lalovcu. Zastupnik koji se također javio za repliku je zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Lalovac, potpuno se slažem s vama da ovo nije rješenje koje će zapravo u Hrvatskoj samo svojom primjenom dovesti do blagostanja. Međutim ja bih rekao da je ovo ipak jedan dobar put kojim je krenula hrvatska Vlada i Ministarstvo financija jer efekti ovoga kako je rečeno su dvije milijarde koje neće završiti u državnom proračunu nego će ostati zapravo u džepovima hrvatskih građa i na računima hrvatskih gospodarstvenika. To je ipak jedan dobar poticaj, jedna pristojna infuzija u društvu koja će se sasvim sigurno reflektirati pozitivno i na osobnu potrošnju i drugu potrošnju koja će dovesti do veće proizvodnje, do veće potražnje koja bi zapravo trebalo na makroekonomskom planu dovesti do sasvim sigurno boljih efekata. A kada tome pridamo da moramo i sami ste to rekli zapravo i sve druge politike dovesti na razinu da rade iskorake naprijed pa bih ja rekao samo u politikama vezano za fondove EU. Kao što vidimo ove godine je u Hrvatskoj prikupljeno u prvih 9 ili 10 mjeseci 6 milijardi kuna iz fondova EU. Kada tome pridodamo znači slijedeće godine ove 2 milijarde treba težiti da to bude i više, jer ovo zaista znači da državu moramo dovesti na jednu racionalniju razinu. Definitivno je ona preskupa i za građane i za gospodarstvenike, međutim i njene obveze su prevelike. Sami ste rekli vezano za mirovine, 37 milijardi godišnje koštaju mirovine a od toga se prikupi 19 milijardi ostalo ide zapravo iz poreza. Važno ste pitanje otvorili vezano za ovaj otpis potraživanja bankama ili kreditnim institucijama. Jučer je ovdje bilo puno govora da se time pogoduje, vi ste rekli da ih se time natjerava zapravo da u to uđu. Mislim da je to niti jedno ni drugo, nego da im se daje mogućnost i to dobra mogućnost jer kroz otpise tih nenaplativih kredita teško da će netko ući u otkup tog potraživanja koje ne može naplatit. Ali mislim da će mnogi građani pa i poljoprivrednici i mljekari o kojima je kolega Lacković jutros govorio bit zapravo odblokirani i na neki način bit će im skinut veliki teret sa leđa.
Hvala. Zastupnik Lalovac odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče, pa ova mjera ako bi se stvarno i dogodila otpisa bi bila puno snažnija mjera nego ovaj dio porezne reforme na rasterećenje ono što smo rekli privatnog duga građana i kompanija u udjelu u njihovoj potrošnji nego ove 2 milijarde da će se to dogoditi. Ja se samo bojim da se to neće dogoditi jer nažalost ministar nema, Vlada nema mogućnost, ona im može samo dati mogućnost porezno priznatih rashoda, da li je nešto porezno priznato ili nije nešto porezno priznato to je mogućnost Vlade. Ali Vlada ne može natjerati poslovne banke isto kao što ne može natjerati ni bilo kojeg drugog poduzetnika da on u svojim knjigama to bez obzira što mu je nešto porezno priznato ili nije porezno priznato ga natjerati da to otpiše krajnjem potrošaču. Jednostavno nemate instrumenata. Ovdje govorimo o poreznoj politici, da li je nešto porezno priznato ili nije. Porezno priznato vam nije jer morate onda zadovoljiti sve ove kriterije što sam govorio o upravljanju rizicima, naplati, podizanju ovrhe itd. znači svim tim instrumentima. Ovdje se taj dio preskače jer banke smatraju da to neće ništa naplatiti da im je bezveze trošiti dodatna sredstva na postupke ovrhe i cjelokupnog postupka naplate da bi mogli to kasnije porezno priznati i ovdje im se jednostavno oduzima taj dio odnosno oni spremaju sebi u džep da ne kreću u postupke. Ali se govori o porezno priznatim i nepriznatim rashodima a ne u konačnici jer nema Vlada instrumente ni jedna Vlada da to u konačnici otpisuje u svojim knjigama. Tako da se ja nadam, a vidite ćete kakav će u konačnici biti efekt. Daj Bože da se to dogodi jer to bi bio puno značajniji efekt nego efekt ove porezne reforme. I onda bi to možda bio nekakav kotač za pokretanje gospodarstva. Ali nažalost oni su ta potraživanja već prodali.
Hvala zastupniku Lalovcu. Zastupnik koji se također javio za repliku je zastupnik Željko Lacković.
Zahvaljujem predsjedniče. Dakle kolega Lalovac bivši ministar je dao jednu vrlo bitnu opservaciju jednog djela ovog zakonskog rješenja upravo o otpisu odnosno priznatim poreznim olakšicama prilikom otpisa banaka. I mislim da je ovo jedan detalj koji treba posebno razmotriti upravo iz činjenice da su banke čistile svoje loše plasmane prodajući takve plasmane u bescjenje raznim fondovima i ti fondovi danas drže ta potraživanja. Mi ja smatram da bi trebali prilikom priznavanja poreznih olakšica uzeti u obzir da li su to otpisi potraživanja prema pravnim ili prema fizičkim osobama. Jer vi ćete imati situaciju da bilo koji fond koji je kupio potraživanje, a vi ćete mu ga priznati kao poreznu olakšicu jer banka ga je kao nenaplativog prodala u bescjenje samo da si oslobodi sredstva koja mora imati u HNB-u na ime takvog lošeg kreditnog plasmana. Ta sredstva neće naplatiti niti taj fond, nego tko će naplatiti i u odnosu na koga? Naplatit će na fizičke osobe, na obrtnike koji imaju svoju imovinu i neće to raditi čak niti domaći odvjetnici pa nećete imati niti banku ovršitelje nego će to biti neki B2 ili kako se zovu fondovi. S druge strane nećete imati Hanžekovića nego ćete imati Vranickog, Šustera ili nekog od stranih odvjetnika koji ovdje pokušavaju po pravu poslovnog nastana dobiti pravo zastupanja iako ne znaju ni hrvatski jezik niti poznaju hrvatsko pravo ali mogu angažirati jeftine odvjetnike koji su ovdje u Hrvatskoj također u blokadama. I ovo je jedan vrlo dobar prijedlog da se prvenstveno rješava pitanje prodanih transfera da oni ako idu unutra u olakšicu da moraju biti brisani i prema tim fizičkim osobama jer ćemo opet imati golgotu tisuće i tisuće ljudi, firme su ionako otišle u stečaj i dogodit će se situacija kakva je i u odnosu obrtnika i pravnih osoba. Pravne osobe ne odgovaraju za ništa, a obrtnici će odgovarati imovinom svoje djece. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Lalovac.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ono što sam zapravo postavio ovdje pitanje ne samo banaka, znači zašto takva mogućnost nije dana i drugim poduzetnicima ne samo ovima do 3 milijuna kuna koji kasnije ulaze u ovaj dio potrošački nego npr. HEP-u, HRT-u i brojnim drugim ne znam kompanijama koje imaju ne znam do 500 ili 1000 kuna duga prema njima da ona ne moraju krenuti ove ovrhe što smo rekli od 100 kuna vam dođe ovrha na 1500 kuna, da im se da mogućnost tim javnim poduzećima i onim svim koji imaju određeni dio komunalne naknade da im se da javnim poduzećima ta mogućnost da ne moraju krenuti u postupke ovrhe i sudskim putem nego da se taj dio građanima ili umirovljenicima ili onima koji ne mogu platiti da im se u tom djelu otpiše. I po meni bi to bila čak poštenija odredba jer točno znate direktan utjecaj na građane. Jer kad govorimo o ovim lošim plasmanima, ovdje je bilo ugovoreno 40 milijardi kuna, odnosno ukupnog dijela. Znači negdje oko 16%. Međutim, kad razdvojite taj dio imate, vidjet ćete da građevinski sektor, ono gdje su se oni polupali, cijelo vrijeme govorimo su dužni 60 do 70% su njihovi NPL-ovi odnosno nepovrati, a građani su u vrlo malom dijelu, odnosno jako su dobre platiše. Znači oni su negdje na 7, na 8%. Poduzeća su vam negdje na 40-tak posto. I onda kada se to napravi određena sredina, dođe se negdje do 16%. Ako se ovdje želi napraviti onda nek' se da isključivo prema građanima, nek' se proširi taj dio i na tih javnih poduzeća pa nek' se to obuhvati HEP i ovo i onda ćete imati direktnu mjeru za hrvatske građane, onda ćete točno znati šta se događa. Međutim, ukoliko prođe to ovako kako prođe onda će se dogoditi da će se najvećim dijelom otpisa dogoditi prema onim tzv. fikus firmama od stotina milijuna kuna duga gdje su banke se polomile, kažem uzeli bonuse, polomile. Na ovaj način će se fino to prema svojoj matici otpisati i u konačnici će porezno i dobit će priznanje za ovo što su napravili. A u konačnici će to platiti porezni obveznici. I mislim da to nije bila dobra politika. Hajmo se fokusirati samo na građane, a razdvojit firme.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za sudjelovanje u pojedinačnoj raspravi je zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, uvaženi ministre sa kolegama. Pa evo na početku moram reći da sam se malo začudio na ovu raspravu bivšeg ministra koji u isti ravan stavlja novčani plasman prema korisniku ili plasman usluge određene, pa treba otpisati i jedno i drugo, ali dobro. O tome ćemo možda malo kasnije. Želim na početku pohvaliti ministra. Vidim da ga svi kude. Ja mislim da je u proteklih godinu dana pokazao da itekako zna raditi, da je unio određeni mir u ovo ministarstvo, da osjećamo i određenu sigurnost bez obzira na sve probleme sa kojima se susrećemo. I mislim da je ponudio jedan porezni paket kojeg je stručna javnost pozdravila, rekla je da je dobar, da je možda čak trebao i ustrajati na nekim momentima koji su postali upitni. Ali uspoređujući to sa ovim što smo slušali jučer, a čuli smo svašta. Mislim da je stručna javnost možda više u pravu. Čuli smo jučer da je ovo dobar smjer, pa smo čuli da je ovo krivi smjer, pa da ovo uopće i nije nikakva reforma. Pa smo čuli jednu poslanicu s druge strane o 7 grijeha ove reforme, pa smo čuli i da je ovo cinično što radimo itd. A čuli smo i to da nije čak ni dobro, nego da je trebalo još jače nešto povući, još jače na neki način ući u ovu poreznu reformu i sve je to kažem dolazilo iz strane oporbe. Kaže jedna stara izreka „Još se nije rodio tko bi svima ugodio“. I mislim da i ministar Marić ima takvu ulogu i mislim da i on neće bez obzira na sve dobre namjere svima ugoditi kroz ovu poreznu reformu. Iako kažem ja osobno duboko poštujem sve ono što je najavljeno, što je pisalo u predizbornom programu Hrvatske demokratske zajednice, što se usuglasilo sa kolegama u koaliciji, tj. u vlasti sa MOST-om. Da je osnovni cilj ove reforme ono prvo i najvažnije cjelovitost. Znači da ne raspravljamo pojedinačni učinak bilo kojeg od ovih 15 zakona, nego da očekujemo sveukupni učinak svih 15 zakona ali ne u prvom mjesecu sljedeće ili drugom mjesecu sljedeće godine nego možda krajem 2017. još više u toku 2018. Ja duboko vjerujem da još uvijek postoje prostori da se neke stvari koje nisu sada ovdje mogu do kraja godine možda promijeniti i da upravo cjelovitost reforme jest ono što nam treba garantirati da će uspjeti. Što se htjelo još kroz ovu reformu? Rasteretiti poduzetnike da mogu raditi, da mogu imati određene benefite koji su mu ukidani, da mogu ulagati, više zapošljavati, da imaju jeftinije inpute, da se rasterete i građani posebno u dijelu plaćanja određenih računa za električnu energiju, za komunalne usluge. Znači da na taj način se povećaju određeni iznosi u kućnim budžetima, da im se povećaju i prihodi kroz povećanje dohotka? Da se na kraju ono što je osnovni cilj svakog ministra financija osigura i stabilnost javnih financija kad sve ovo primijenimo. Netko će nešto dobit, vjerojatno će netko nešto, jedna manja skupina nešto izgubiti. Ali u biti bi trebalo osigurati na kraju 2017. to izgleda dosta dobro. Svaka Vlada je do sada lovila se u koštac sa takvim zadanim ciljevima. Neke u boljim vremenima, neke u lošijim vremenima. Znamo Vlade koji su i u boljim vremenima povukle određene poteze pa to nije završilo dobro. Znamo neke koji su i u boljim vremenima povukli određene poteze pa to nije završilo dobro. Znamo neke koji su i u lošijim vremenima povukli bolji potez pa je završilo malo bolje. Ali mislim da su sve Vlade do sada radile određene izmjene ili čak nove porezne zakone i mi imamo priliku ovdje danas kažem raspravljati o 15 takvih zakona. Koja je razlika između sada i prije ne znam nekoliko godina kada govorimo o ovim zakonima? Često smo čuli jučer ovdje da ide kao nema financijskog učinka, nema procjene itd. Razlika između ovog prijedloga i onog je što ipak ide u dva čitanja. Do sad su uglavnom porezni zakoni dolazili u hitnim procedurama i toga se dobro sjećamo i znamo kako je to izgledalo. Koje se novine pojavljuju? Mislim da smo već puno puta čuli, ali nije na odmet ponovno ponavljati. U porezu na dohodak oporezivanje po nižoj stopi umjesto dosadašnjih 25 i 40% uz ukidanje najniže stope od 12% uz povećanje osobnog odbitka na 3800 kuna. Znači uz 915 tisuća ljudi do sada, 550000 više neće plaćati niti onaj najmanji, minimalni porez. A još oko 300 tisuća njih će plaćati 95% manje od onoga što su plaćali do sad. Podiže se i osobni odbitak za djecu što je dosta važno u smislu ukupnog iznosa budućih plaća sa 0,5 za prvo dijete na 0,7. Za drugo 0,7 na 1. Treće od 1 na 1,4 i tako sve dalje što nije beznačajno u određenim obračunima budućih prihoda. Porez na dobit, smanjuje se sa 20 na 18%, na 12% za male poljoprivrednike i poduzetnike s prihodom do 3 milijuna kuna. Povećava se priznati trošak za reprezentaciju sa 30 na 50% uz vraćanje olakšica za automobile. Pa to je bio jedan recimo u prošlosti dosta važan segment gdje su se upravo na jednom drugom ministru ljutili posebno poduzetnici zašto je to napravio u trenutku kada je to napravio. PDV povećava se međustopa u ugostiteljstvu sa 13 na 25% za ugostiteljske usluge, samo kafići i restorani, ostaje za polupansione smještaj u hotelima. Smanjuje se PDV sa 25 na 13 za repromaterijal u poljoprivredi, za obračun električne energije za obračun na računima komunalnih usluga. Pa to je jedan dosta veliki iznos posebno u kućanstvima u domaćinstvima koji troše recimo, ne znam ako trošite preko sedam tisuća kilovat sati godišnje samo ušteda u tom dijelu će vam biti negdje između 700 do tisuću kuna godišnje. Nisu to beznačajne svote u kućanstvu. Što se tiče nekretnina imamo ovdje što smo čuli ukidanje olakšice kod kupnje prve nekretnine, ali i smanjenje poreza na promet nekretnina sa 5 na 4%. Uvodi se 2018. jednostavni porez na nekretnine. I sada kada vidimo sve te mjere, ovo je samo jedan dio od njih tridesetak koji se pojavljuju kroz 15 zakona, koji idu uglavnom se više-manje sve rastereti ili da se nešto spusti osim kažem tog jednog jedinog poreza međustope poreza PDV-a sa 13 na 25 za ugostiteljske usluge koja se povećava. Pokušavam razumjeti zašto je oporba protiv svega toga, protiv rasterećenja, protiv povećanja plaća i ne mogu razumjeti, osim ako to ne usporedim s onim vremenom prije koje je bilo sasvim drugačije. Tada se dizalo sve što se moglo dizati, a spustila se upravo samo ta jedna međustopa i tu se kazalo da je to nešto što spašava ne znam, hrvatski turizam. Kako smo raspravljali u proteklim godinama? Imali smo 44 rasprave o poreznim zakonima, uvijek je to bio model ili načelo pokušaj, pogreška, popravak pa smo stalno raspravljali o određenim zakonima. Što je bio rezultat tih pojedinačnih rasprava? Prve tri godine imali smo uz silno obećanja da će to biti dobro, imali smo ono što smo možda zaboravili, a to je pad BDP-a u prvoj godini mandata, u drugoj, u trećoj tek oporavak u zadnjoj godini mandata, iako su nas uvjeravali da je svaka ta mjera i sva ta rasprava o bilo kojem poreznom zakonu spasonosna i da će sve ići na bolje. Ali nije išlo tako. Sjetimo se samo povećanja PDV-a sa 23na 25%, to nam je objašnjavamo kao zaštita najsiromašnijih slojeva hrvatskog društva. Ja to nisam mogao razumjeti da povećanje PDV-a štiti najsiromašnije, ali su nam objašnjavali i rekli da je to tako. Sjetimo se samo povećanje cijene energenata, cijene električne energije 20%, plina, 25% grijanje, od 40% na više. Vode, samo na jednoj naknadi sa 0,80 lipa na 2,80 kuna naknada za korištenje voda. To vam je na svakom računu komunalnom bio povećanje iznosa cjelokupnog računa između 10 i 15% opterećenje. To su svi pozdravili, pozdravili su oni koji su danas protiv ovog rasterećenja. Ja to ne mogu razumjeti, ali tako je bilo. Mi sada pokušavamo umanjiti taj račun struje ili račun za odvoz smeća, ovi kažu u oporbi mi smo protiv toga jer to nije uredu. Mislim da samo izmjene poreza na dobit ova priča koja se ovdje vrti, već dva dana slušamo, pa to je iz 2013. do sada koliko ja znam, a pročitao sam u nekim novinama, da je otpisano po tom modelu 12 milijardi kuna u protekle dvije godine od toga prodano potraživanja 2,5 milijarde ako sam dobro pročitao. Dođe s druge strane i kaže, a zašto vi to radite? Tko vama garantira da ćete vi to uspjeti, tko garantira da će banke to otpisati i da neće prodati? Pa ja isto njih pitam, a tko je vama garantirao kada ste to uveli da ćete vi to uspjeti, ali netko je nešto radio. Očito se jedan dio očistio, očito je netko izašao možda iz tih blokada. I mene muči, ne znam, zašto imamo 50 tisuća ljudi blokiranih u FINA-i koji duguju do dvije tisuće kuna recimo nekakav mali dug. To je 100 milijuna nekakvog duga kojeg imamo. Možemo li to riješiti? Pa ja mislim da to ova Vlada može riješiti u vrlo skorom vremenu će izaći sa svojim rješenjima ali ne želim raspravljati na način kao što se nekada raspravljalo. Mi vama dajemo mogućnost, ovdje se očekuju efekti od Vlade u prvom mjesecu njezinog rada. Zašto već to nije riješeno, zašto ne znamo što će biti sutra? Mislim da je vrlo jasno sve i da ovu reformu kažem pozdravljam jer ide u dijelu da rastereti poduzetnike da građanima omogući veći prihod. Hvala.
Hvala. Zastupnik koji se prvi javio za repliku je zastupnik Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre. Pa kolega Borić vi ste zapravo u jednoj svojoj rečenici rekli ono što je čini mi se ključno. Ne možemo mi stalno pričati i o jednom i o drugome. S jedne strane neki kukaju kako će zapravo s time nedovoljno pomoći građanima, iako to nije točno, a s druge strane potpuno ignoriraju ono što je bila mantra mjesecima i mjesecima da tako kažem, a to je kako pomoći gospodarstvu. Ovdje se postiže jedno i drugo. S jedne strane imate izravni efekt na pojedince, dakle kojima ostaje više novaca da bi onda mogli više trošiti, da bi se indirektno povećala proizvodnja itd. ali s druge strane postoji cijeli niz mjera koje pomažu poglavito malom i srednjem poduzetništvu. A svi se kunemo u to da mi želimo pomoći malo i srednje poduzetništvo i da su oni nositelj razvoja i sve skupa. E onda sada kada imamo konkretne prijedloge da se ne znam, poveća prag ulaska u PDV na 300 tisuća kuna, da se odbitak od 50% predporeza, nabavu i najam usluge automobila, ali i ostalih strojeva, opreme, investicijske opreme itd. imamo one smanjenje porezne stope sa 20 na 18 za one koji ostvaruju do tri milijuna godišnje na 12% itd., itd. dakle cijeli jedan set vrlo dobro ukomponiranih mjera koje treba posebno pomoći manjem i srednjem poduzetništvu, želimo uvesti, onda to opet nije dobro.
Hvala. Zastupnik Borić, odgovor na repliku.
Mislim da je dobro, bez obzira kažem, ja poštujem pravo i oporbe da oni govore što hoće, ja sam naveo što su oni nama jučer govorili, kažem, mislim vidim da više-manje i nemaju neki veći prigovor, pokušavali su nešto pa nije prošlo pa nešto malo drugo itd., uglavnom se love za neke male sitnice. Ali vjerujem da će u dubini nekog svog promišljanja ipak u jednom trenutku ipak ide u korist hrvatskih poduzetnika, hrvatskih građana. I nije nivo recimo predstečajnih nagodbi ili onog čuvenog Zakona o predstečajnim nagodbama oko kojeg su se ovdje itekako vodile žestoke rasprave, bilo je i puno takvih drugih zakona jer uvijek smo slušali različita objašnjenja. Sjećam se bivšeg ministra regionalnog razvoja i potpredsjednika gospodina Grčića koji nas je uvjeravao kada je mijenjao Zakon o regionalnom razvoju, Zakon o porezu na dohodak da će kada uzme milijardu i 800 milijuna kuna lokalnoj samoupravi sve to vratiti. Vidjeli smo učinak njegovih kompenzacijskih mjera, one su na nivou, koliko sam uspio pronaći između 500 i 600 milijuna kuna od milijardu i 800. I sada ovdje imamo napad zašto to radite lokalnoj samoupravi ali imamo obećanje ministra koji je rekao vratiti ćemo vam sve što smo uzeli ali onda ide sumnja a zašto vi to radite tako jer kažem postoji on u što ja duboko vjerujem a to je da je sadašnji ministar sa svojim suradnicima itekako dobro promišljao, radio punih godinu dana, znači nije ušao u ministarstvo i u 1. mjesecu promijenio i dva zakona i nešto napravio nego je puno, godinu dana radio na cjelovitoj reformi, napravio je puno varijanti u kojima se nešto može provesti i mislim da je odabrao najbolji model koji je usuglašen i koji će vjerojatno kroz ovaj Dom u sljedeća dva tjedna proći i primijeniti se u 2017. godini a onda ćemo vidjeti ovo što je on danas ili jučer govorio, učinak na kraju 2017. i 2018. i dalje.
Hvala zastupniku Boriću. Za repliku se također javio zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Borić, pa ja iskreno govoreći ne mislim ono što ste vi rekli da je oporba nešto prežestoka i da nešto posebno napada ovaj paket reformskih zakona. Čak po meni mislim da je to dosta pusta rasprava sa od strane oporbe i da u principu nisu izašli sa nikakvim konkretnim prijedlozima koji bi bili suprotstavljeni dakle samom prijedlogu izmjena ovih zakona. Mene to raduje, mene to raduje, očigledno je da je u principu kompletna rasprava sa oporbene strane bila koncipirana i pripremljena na onih 5% PDV-a na kruh, mlijeko i ostale one potrepštine. Obzirom da je premijer sa ministrom uspio ispregovarati sa partnerima i sindikatima i svima ostalima da ipak taj dio stane u principu nije više bilo ničeg drugog očito za napadati. A ima puno toga što bi se moglo predlagati. I ja uvijek na neki način gledam da kod rasprava o zakonima da bi trebalo ne samo kritizirati nego i predlagati. E to mi nekako fali s te strane druge. Ono što mene raduje ovdje je ta hrabrost s kojom se krenulo u izmjenu ovih poreznih zakona i neka ta hrabrost i ovakva rasprava koja se održava ovdje u Hrvatskom saboru i rezultati od kojih očekujemo a puno više je po svim analizama dobrih i boljih stvari nego loših izmjena ovih zakona neka to bude putokaz i pokazatelj i ostalim ministarstvima i ministrima da i oni krenu sa izmjenama zakona jer treba temeljito mijenjati mnoge zakone u hrvatskom zakonodavstvu.
Zahvaljujem zastupniku Hrgu. Odgovor na repliku zastupnik Borić.
Kolega Hrg, kažem i vi i ja samo ovdje već jedno duže razdoblje i prošli smo zaista puno ovakvih rasprava, uvijek je vlada provela svoja promišljanja a za to postoji većina u sabornici i ono što mene veseli je da mi konačno imamo mišljenje stručne javnosti koje je u potpunosti znači na strani ove porezne reforme naravno uz poneku opasku zašto je nešto takvo ili zašto je moglo biti ovakvo ili nije drugačije. Ali u cjelini kada svi promatramo sve što se predložilo a tu ima desetke razno raznih mjera većih i manjih ova reforma garantira ono što je ministar već i jučer jasno rekao ukupni godišnji učinak na nivou 2 do 2,5 milijarde kuna unutar rasta BDP-a od 0,3 do 0,5% i ona treba biti taj kotačić koji će još jače kažem povući rast BDP-a a onda i sve ostalo što ide s time. I naravno da ćemo je kao takvu podržati. A oporba kažem ona će napraviti ono što misli iako smo u proteklih, kažem evo, prošlo je mjesec dana da nemamo radova koje bi ocijenili sa strane oporbe, ja mislim, ne znam da li je na dnevnom redu nešto. Uglavnom se kažem, kritizira i ocjenjuje ono što je došlo kao prijedlog ali to je kažem uredan i normalan posao oporbe da kritizira i da bude uvijek učinkovita onoliko koliko to kao oporba može biti.
Zahvaljujem zastupniku Boriću. Zastupnik koji se također javio za repliku je zastupnik Josip Križanić.
Poštovani predsjedniče. Kolega Borić, pa vi ste rekli da se još nije rodio tko bi svakome ugodio ali ja neću o tome nego ću reći, govorili ste od 13% smanjenja poreza u poljoprivredi. Veoma je dobro, veoma je dobro to što se PDV u poljoprivredi za krajnjeg korisnika smanjio sa 25 na 13% i to je snažan poticaj u poljoprivrednoj i stočarskoj proizvodnji i slušali smo kritike da bi to bilo dobro da je bilo na 7 ili 8%. I sam se slažem s tim međutim u okviru cjelovite reforme ovo je vrlo veliki iskorak. Međutim, u razgovoru i snažnim pritiscima s terena od strane stočarskih udruga i veterinarske komore sam i sam dao inicijativu ministru Mariću i imam obećanje od njega, nadam se da će se složiti s tim a to je smanjenje PDV-a sa 25 na 13% za veterinarske usluge liječenja životinja i lijekove koje se pri njima koriste. Naravno da ne mislim da će to biti u najskorijoj reformi ali se nadam pozitivnom odgovoru da će kod prve slijedeće korekcije poreznih stopa doći do ove korekcije a pogotovo vezano i na ovu raspravu koju smo imali ujutro a to je mljekarski sektor jer je to sigurno intervencija koja je tzv. pozitivna diskriminacija domaće proizvodnje i s čim možemo jako pomoći domaćoj stočarskoj proizvodnji. Pa tako ministre molim ako je ikako moguće da se o tome povede računa ako ne sada a onda kod slijedeće promjene porezne stope. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Borić odgovor na repliku.
Kolega Križanić, mi smo bili svjedoci kažem što se je dešavalo u poljoprivredi u proteklih nekoliko godina posebno pod jednim ministrom SDP-a gospodinom Jakovinom. Tu su bile česte rasprave, imali smo jednog zastupnika koji je često govorio upravo o kravicama, o mlijeku, o stočarima, o ljudima koji se bave poljoprivrednom i vidjeli smo da je velik broj mjera išao kontra njih i velik broj malih OPG-ova je nestao. I nadam se i ja da je ovo jedan samo od mogućnosti koje bi mogao napraviti ministar financija. Ne znam što će moći napraviti i svi ostali ministri, posebno ministar poljoprivrede da se konačno kažem ostvari ono o čemu smo jasno govorili i u kampanji kada smo dobili povjerenje građana a to je projekt Slavonija, to je razvoj poljoprivrede, razvoj malih OPG-ova, razvoj kažem sela jer kažem bez života na selu težak je i život onda i u većim i u urbanim sredinama. I događa nam se zaista da moramo početi promišljati što država može napraviti posebno u onim pasivnim prostorima RH, na koji način te ljude zadržati tamo posebno ne znam u Zagori, Dalmatinskoj zagori, u Lici, pa i u Slavoniji, kažem gdje možemo neke ljude zadržati da nam ne opuste sela, da nam ne opuste zaselci ili manja mjesta jer jednostavno se to događa. Ostaje nam pretežno stanovništvo starije dobi i sigurno da možda i neki porezni poticaji ili nekakve još drugačije mjere mogu doprinijeti da se taj život tamo sačuva. A svakako kažem pozdravljamo ovu mjeru koju oporba ne podržava u smislu smanjenja PDV-a na poljoprivredu, za poljoprivrednike sa 25 na 13%.
Zahvaljujem zastupniku Boriću. Zastupnik koji se također javio za repliku je zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Borić, vi ste nama svašta iz opozicije stavili u usta što smo mi rekli ili nismo rekli. Pa između ostalog rekli ste da svi kude ministra. Naravno ja mogu isto ministru ovdje reći da čuo sam svašta o njemu pričaju, da je gulikoža, Superhik, da pogoduje samo pogoduje bogatima ali nije to tema ove rasprave. Ono što želim sad naglasiti to je ako ste slušali naše kolege iz opozicije mi govorimo da neki dijelovi, s nekim dijelovima ove reforme se ne slažemo. Ja ću opet naglasiti, možda sam vama sad dosadan, ja se ne slažem s tim da se PDV-u u ugostiteljstvu poveća sa 13 na 25% iz jednostavnog razloga što to ugostiteljima u Slavoniji nije dobro, nije dobar korak. Mi ne možemo, zakon se donosi za teritorij RH, ja sam svjestan da ministar ne može za Slavoniju donest nešto drugo, svjestan sam i toga da postoje ako govorimo o poljoprivredi da postoji ova mjera kojom se repromaterijal se PDV snižava sa 25 na 13%. Međutim, nitko ne garantira da će zbog toga biti cijena tih proizvoda jeftinija na tržištu. Ako ćemo, ako će ta mjera pomoći opet uvozu, znači uvoznoj robi da bi profitirali oni koji se bave uvozom i trgovinom ništa nećemo postići. Ali ta mjera je svakako za pozdraviti. Ali ovaj mjera znači vezano za ugostiteljstvo posebno Slavoniju nije dobra. I ministar je u obrazloženju kad je govorio, ne samo ministar i mnogi kad kažu a kad je bio PDV 13% i 10% nisu ugostitelji snižavali cijenu. Opet tvrdim to je u Slavoniji nemoguće, ne možete cijenu ispod 10 kuna staviti bilo kojeg pića. To je suština ove priče. I još jedna stvar. Ministar je naravno slušao ljude s terene, slušao i rekao je sam da je slušao čelnike jedinica lokalne samouprave naravno i njima podređene ustupke. I kad govorimo o porezu na nekretnine ja se slažem da to vjerojatno će u praksi neće biti veće od komunalne naknade. Ali skidanje uvjeta da taj prihod bude strogo namjenski po mom mišljenju isto nije dobar jer se pogoduje čelnicima a hoće li to biti dobro za građane tih jedinica? Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Žagaru. Odgovor na repliku zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, vi tražite da mi garantiramo znači učinak određene porezne mjere, da mi garantiramo njezin učinak? Pa garantiramo jednako kao što ste i vi garantirali recimo kada ste smanjili stopu na ugostiteljsku djelatnost sa 25 na 13, pa da ste garantirali da će cijene recimo pasti. Ali niste garantirali i tržište čini svoje ako ja to dobro razumijem. I nikad nisam došao u kafić i pitao molim vas ne znam koliko vam je PDV na coca colu? On kaže 13%, dobro onda ću je popiti ili ne znam idem u drugi kafić. Mislim da ne smijemo raspravljati na taj način jer garancija je jedno, Vlada je učinila potez, a što će raditi tržište, što će raditi trgova, što će raditi poljoprivrednik, što će raditi ugostitelj? Pa tu postoji prostor da tržište regulira te odnose barem ja to tako razumijem. I slušao sam kad govorite o ugostiteljskoj usluzi ministra koji nam već nekoliko dana govori da smo mi cjenovno najjeftinija destinacija poslije Portugala u cijeloj EU. Da postoji prostor od 30% da dođemo do prosjeka EU gdje naša cijena još uvijek može biti konkurentna ili jednaka mnogima koje imaju u drugim zemljama EU. I svi mi to znamo. Ako putujemo, ako odemo u Austriju, Italiju u restoran, u hotel itd. pa znamo koliko nešto platimo. I to je sigurno puno više nego ovdje kod nas ako ćemo govoriti samo o tom segmentu. Ali tu nema garancije. Jučer je netko pitao kako ćete mi garantirati da će stolica ova za djecu pojeftiniti? Kako ćete garantirati? Pa sustav i tržište čini svoje. Ako će oni to napraviti ili će biti možda konkurentniji ili će ne znam naciji poništiti sve utjecaje PDV-a i spustiti neku cijenu, pa što da mi tu, država radi? Pa nije zadatak država da kontrolira cijenu u tom djelu. Ako ćemo se na to spustiti onda će mnogi imati problema upravo u tome. Možda bi onda svi htjeli da bude ona najviša, pa da ih nitko ništa ne pita. Ali mislim da neće ići tako i mislim da trebamo odustati od takve razine rasprave. Ja razumijem SDP i njihove potrebe, ali nije to ono što trebate reći.
Hvala zastupniku Boriću. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Nenad Stazić.
Zahvaljujem predsjedniče. Kažete da će ušteda na struji za jednu obitelj biti godišnje između 700 i 1000 kuna i ja vam vjerujem. Čak uzmimo da će biti 1000. A onda uzmimo jedan mladi bračni par koji se odlučio za kupnju prve nekretnine u Zagrebu, male nekretnine 55 kvadrata. Ona vam košta u Zagrebu sad sam gledao cijene 120000 EUR-a. 4% će morati na to platiti sada porez. To vam 4800 EUR-a ili 36000 kuna. Oni će morati štediti na toj struji 36 godina da bi nadoknadili štetu koju ćete im napraviti jednim jedinim potezom. Znači imaju 30 godina sad kad kupuju tu svoju nekretninu, a da tu štetu nadoknade, a kad tu štetu nadoknade imat će 66 godina. I to vi tvrdite da je za njih povoljno. E pa sad, pa nemojte ljude pravit glupima i ludima. Recite treba nam više novca, pa ukidamo tu povlasticu za mlade ljude. A šta nas briga za mlade ljude! Ali nemojte im tvrditi da je to za njih dobro kad će im trebati 36 godina da i samo jedan od ovih vaših poteza reformskih da nadoknade štetu koju će trpiti.
Zahvaljujem zastupniku Staziću. Odgovor na repliku zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Stazić vi uvijek imate osebujne izračune. Znači uzmete nešto iz košare s kruškama, pa prebacite u košaru s jabukama i onda kažete u košari s grožđem. To izgleda tako. Tako i ovo. Vi ste nešto usporedili, pohvalili i onda rekli ali trebaju 100 godina štedjeti na struji koju ste vi poskupili 20% da bi došli na razinu onoga što ima kao kad ste vi to bili. Da ste vi tako dobro znali računati ne bi nam se desio javni dug od ne znam 80 milijardi u mandatu od 4 godine. Što niste tada znali računati, pa da su nam deficiti bili manji, pa da niste razbacivali se novcima, da ste nešto uspjeli iza sebe ostaviti od svih tih javnih dugova, tj. barem da ste u nešto to uložili, nego ste jednostavno potrošili i netko drugi se s time sada mora baviti. I mora naravno osigurati opstojnost javnih financija i pokušava nešto napraviti. Ali kažem mene uvijek veseli da SDP u oporbi zna više nego kad je na vlasti i to je vaša prava uloga i uvijek dajete najviše kad ste u oporbi i trebate biti u oporbi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem zastupniku Boriću. Zastupnik Franjo Lucić javio se za repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega vi ste govorili u svome izlaganju šta su i kako i na koji način su ovi ljudi koji ovdje sjede preko puta od nas, SDP-ova Vlada provodila mjere u politici. Govorili ste kako su obećavali a znamo i sami da nisu uspjeli provest ni svoj program 21, a da ne govorim o svemu onome zlu koje su učinili hrvatskoj poljoprivredi. Kolega Lacković danas govori da je u proteklim godinama nestalo, odnosno da je bilo 38000 proizvođača mlijeka. Ne pogrešno, 68 tisuća proizvođača mlijeka bilo, pa smo pali na 9, pa smo sad pali na 4. To su sve učinci bivše SDP-ove Vlade. I gospodo sa lijeve strane, nemojte govoriti nešto što nije točno, nemojte nas uvjeravati u nešto što znamo kako i na koji način provesti jer upravo vaši postupci su doveli do toga da je danas hrvatski seljak na izmaku snaga, da ste ga uništili vašom krivom politikom, a da ne govorim o bivšem ministru Jakovini koji je kroz europske mjere 4.1, 4.1.2. učinio takvo zlo gospodarstvu za koje doista mora i kazneno odgovarati. To su više milijunske štete koje su upravo nastale prema onim ljudima koji su investirali, koji su zaposlili na stotine ljudi, a nisu dobili one programe jer je Pravilnik koji je on podesio bio isključivo prema pojedincima. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Lucić, ma nije mene briga što oni govore. Ja znam da se oni trenutačno bave sami sa sobom i da su u unutarstranačkom procesu i da imaju mogućih 7 završetaka tog procesa i da ni sami ne znaju gdje će završiti. Ja sam samo natuknuo, tj. malo sam usporedio kako je to izgledalo, jer stalno primjenjuju onu čuvenu uzrečicu što je dozvoljeno volu nije kupusu, pa su oni nešto radili ali kao mi ne smijemo ništa napraviti slično jer onda to nije dobro. Mislim da ova reforma ide u dobrom smjeru i da će popraviti mnogo toga što su oni pogriješili. I sjećamo se kažem tih vremena zbog kojih ih je u stvari narod već dva puta u godinu dana jednostavno dao im je crveni karton, niste prošli i bavite se sami sa sobom. Jer kad se samo sjetim njihovog objašnjenja da to potkrijepim što sam rekao. Znači izmjena je Zakona o porezu na dobit u 2013. godini. Tadašnji ministar je rekao ne pokrećite ovrhe, nego otpišite dio duga. Evo mi to želimo napraviti, ne? Oni kažu zašto to sada radite. A njihov tadašnji vođa, veliki vođa dajemo ljudima mogućnost da dođu do daha. Evo i mi želimo da ljudi dođu do daha, da se otpusti jedan dio, da se otpiše, da imamo manje blokiranih ljudi, da banke evo čiste svoju bilancu i da nastavimo dalje normalno funkcionirati ukoliko to znači jest moguće. Ali kažem, pustimo vrijeme. Mi smo u prvom mjesecu ove Vlade. Duge su četiri godine i nadam se da ćemo ispuniti veliki dio svega onoga što smo građanima obećali i da će to ići na bolje. Hvala.
Prije nego nastavimo sa replikama ja bih stvarno zamolio zastupnike da replike ne koriste da bi replicirali unutar drugih replika, nego da bi zaista replicirali na izlaganje samoga zastupnika. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnica Marta Luc-Polanc.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Borić u svom izlaganju je nekoliko puta naveo kako je ovo jedna cjelovita reforma koja rješava cjelokupni porezni sustav, kako je ona vrlo kvalitetna. A ja upravo smatram da ova reforma nije cjelovita i mogu navesti konkretne razloge. Kao prvo, ova reforma oduzima velike prihode jedinicama lokalne samouprave, a ne pronalazi rješenje na koji način će se to nadomjestiti. I sam ministar je naveo da je privremeno rješenje dotacije iz državnog proračuna, a onda će se naknadno još zakonima to regulirati tako da to ostaje upitno. Nadalje, ova reforma vi kažete u svom izlaganju će pomoći blokiranim građanima, pomoći će onim siromašnim, a upravo suprotno. Izmjenama Zakona o porezu na dohodak mi uopće ne dotičemo se onih najsiromašnijih onih sa siromašnim primanjima, a reforma čak ni nudi nekakve druge mjere kojima bi se obuhvatilo tih milijun stanovnika koji nisu obuhvaćene trenutno reformom. I za kraj bi samo napomenula da SDP trenutno ima jedan demokratski proces izbora svoga predsjednika i mi imamo nekoliko kandidata na raspolaganju, za razliku od vas kolege koji svaki puta možete aklamacijom imenovati svog novog predsjednika, a onog starog izbrisati. Zahvaljujem.
Hvala zastupnice Luc POlanc. Odgovor na repliku zastupnik Borić.
Kolegice LUc Polanc, kažete da nije cjelovita. Pa evo ja sam vam objašnjavao kako su izgledale cjelovite reforme kada je upravo vaš predsjednik kluba u odsustvu vodio bivšu vladu, kojeg ovdje i sve njegove rezultate nešto veličate, a izvan ove sabornice ga napadate. Ali to vam je izgledalo svaki tjedan je ovdje dolazio ministar Linić, već smo ga sanjali kada bi ujutro ušli ovdje, već je on bio tu. I onda je najprije bila jedna napeta atmosfera, uvijek je bilo na granici izdržljivosti onda je to eskaliralo, uglavnom bi pričao o poreznim reformama završavale na pričama o partizanima i ustašama. Ovo je danas dobro, raspravljamo lijepo stručno, ide svako u svom dijelu kako treba i svaki pojedinačni prijedlog je išao svaki tjedan je bio zakon jedan u toj vašoj cjelovitoj reformi. A rekao sam kako, najprije je išao prijedlog, pogreška, popravak pa smo neke zakone i po deset puta raspravljali. Što se tiče da smo oduzeli velik dio prihoda od lokalne samouprave, upravo je SDP Branko Grčić kroz izmjene Zakona o porezu na dohodak kroz izmjene Zakona o brdsko-planinskim područjima, kroz Zakon o regionalnom razvoju, kroz krivu indeksaciju. Samo u područjima svim lokalnim samoupravama oduzeo milijardu i 800 i rekao da će vratiti i da će osnovati kompenzacijski fond. Uzeo je milijardu i 800 a kroz kompenzacijski fond je vratio 600 milijuna kuna. Ovaj ministar kaže da će vratiti sve, a mi ćemo ga pitati da li je vratio ili nije kada prođe ova godina i primjeni se ova reforma, a onda ćete imati i tu mogućnost. A što se tiče demokratskih izbora samo se birajte i drago nam je kažem da ste u tom procesu i žao mi je što jedan kandidat koji je ovdje vrlo glasan nije kandidat za SDP on bi bio moj predsjednik SDP-a. Hvala.
Hvala zastupniku Boriću. Zastupnik Zdravo Ronko javio se za repliku.
Hvala lijepo. Kolega Boriću, vezano za ovu prvu nekretninu, vi ste pozitivno govorili u ovom kontekstu, pozitivno ste govorili o ukidanju te olakšice. Pa dozvolite da kažem da po nezaposlenosti mladi do 30 godina mi smo drugi u Europi, stopa je 40% oni vam u principu nemaju ništa osim nade da će jednog dana imati dom, obitelj, djecu, krov nad glavom. Isto tako treba reći da 66% mladih, to vam je negdje 330, 340 mladih živi s roditeljima, a većina tih roditelja opet su umirovljenici, a prosjek umirovljeničke mirovine je dvije tisuće dvjesto i nešto kuna i kako ti mladi žive, to sam Bog zna. Ali i oni imaju pravo na nadu da će si jednog dana opet stvoriti dom, obitelj, djecu i krov nad glavom. I zato moj je i apel da im ne gasimo to svjetlo na kraju tunela i apel je i na vas parlamentarnu većinu da odustanemo od ovog ukidanja olakšice na porez na nekretnina na prvu nekretninu. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Ronku. Odgovor na repliku zastupnik Borić.
Hvala. Kolega Ronko, mi smo u prvom čitanju poslije ovog prvog čitanja ide, ja mislim sutra glasovanje ili kada će biti zaključak da će se sve primjedbe i ovo što se ovdje u Saboru govori dostaviti ministarstvu i ako postoji mogućnost ja vjerujem da će ministar to učiniti. Ali kada govorimo o politici prema mladima, sjećam se ovdje sjedili smo pogotovo na aktualnim satovima, bilo je jedno pitanje, zašto nam mladi izlaze u tolikom broju vani. A onda je vaš premijer rekao ne idu oni trbuhom za kruhom nego glavom za trbuhom i tu je objasnio svoju politiku prema mladima. Znači što možemo napraviti, ja mislim da ćemo napraviti za mlade u RH jer problem demografije i mladih je ono čime će se ova Vlada itekako uhvatiti u koštac. Kroz ministarstvo se pokušalo dati značaj demografiji, znam da će se kroz mnoge druge mjere pokušati napraviti što više toga da kažem da mladi u ovoj državi ostaju, da ne idu vani, iako su izazovi puno veći od onoga što oni očekuju u samoj našoj državi jer i oni imaju svoja razmišljanja i na to baš nekada i državna politika i ne može presudno utjecati.
Hvala zastupniku Boriću. Zastupnik Branko Bačić javio se za repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Borić, zbog dvije stvari sam se htio javiti za repliku. Prva koja se odnosi na otpis loših kredita od strane banaka koji će im se kasnije … porez na priznati rashod. Ja ne mogu shvatiti da ovdje u sabornici dvojimo oko te mjere zbog toga što bi banka nakon što se takav otpis loših kredita prizna kao porezni rashod, s tim kreditom trgovala. Ovdje već cijeli dan govorimo o uspješnosti poreznog USKOK-a. Ako dvojimo u mogućnost da bi porezni USKOK mogao definirati i utvrditi da je takva transakcija banke da najprije on se nešto porezno prizna kao porezno priznati rashod a najkasnije s njime trguje onda isti čas ukinimo porezni USKOK jer ako to ne može primijetiti ne znam što bi primijetio. Ja mislim da, dakle da takva jedna opaska, da bi se na taj način izigrale odredbe Zakona o porezu na dobit je izvan svakog razuma. I druga stvar što sam vam htio replicirati je porez na prvu nekretninu, na promet na prvu nekretninu, na kupnju prve nekretnine, kako god hoćemo. Ja se slažem sa svima onima u Hrvatskoj koji govore da se socijalna politika ne vodi poreznom reformom i porezima. I mislim da je u programu rada Vlade, ako smo ga pročitali jasno napisano da treba vratiti u život a to je Vlada SDP-a, Vlada Zorana Milanovića ukinula jedan sjajan Zakon o subvencioniranju i državnom jamstvu stambenih kredita. Tim je zakonom za prvu nekretninu primjerice o kojoj je govorio gospodin Stazić, Vlada, odnosno državnog proračuna u 4 godine, kupcu, u pravilu mladoj osobi davano 14 tisuća eura. Dakle to je 4 puta više nego onaj iznos za stan od 4 tisuće, koliko je već bilo prije rečeno eura da bi bio promet nad nekretninu od 55 kvadrata u Zagrebu. Dakle to hoću reći, da je taj, taj zakon treba rješavati problem kupnje stanova a ne porez nad promet nekretninama. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, slažem se i znam pouzdano da ministar prostornog uređenja i graditeljstva već radi na tom zakonskom prijedlogu i on će vrlo skoro ući u saborsku proceduru i zato onda ovakve rasprave na kraju ispadnu i besmislene. Ali kaže, kada se sjetim svega što smo mi ovdje prošli, posebno one priče o predstečajnim nagodbama i prvog oblika zakona koji je ovdje predstavljan kao najspasonosniji, kao najpravedniji itd., u što se to sve pretvorilo sve nakon toga, u što su se pretvorile sve te silne izmjene i dopune tog zakona mislim da smo itekako u pravu sa ovom mjerom koja ide kroz Zakon o porezu na dobit i da imati će određeni pozitivni učinak. A što se tiče poreznog USKOK-a ja u potpunosti podržavam i vjerujem ministru da je složio strukturu ministarstva onako kako on smatra da je to potrebno i da to može funkcionirati, da on može, kažem napraviti kao ministar ono što on zamisli da će biti dobro i s time garantira. I sam je rekao da garantira za njegovu učinkovitost i ono što je najvažnije samostalnost u radu jer uzdizati samo neke u odnosu na neke druge službe po meni isto nije nešto što je korektno prema svim drugim službenicima koji također savjesno svoj posao a biti direktno pod ministrom kao nekakav ustrojstveni dio je puno više politizacije od biti u određenom dijelu strukture gdje si samostalan i imaš vlastiti zadatak i posao.
Zahvaljujem zastupniku Borić. U ime predlagatelja ministar financija zatražio je riječ, Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici. Evo ponukan iskustvom od jučerašnje rasprave bez namjere da danas uopće ulazim u dosta konstruktivnu raspravu ja ću se ovim putem, s ove pozornice ispričati na kratkom odsustvu iz hrvatske sabornice jer moram na sjednicu užeg kabineta, tu je moj zamjenik kolega Drezgić, moj tip iz Porezne i carinske uprave koji će pratiti cijelu raspravu, obilježiti sve što treba obilježiti i ja se odmah nakon užeg kabineta vraćam. Hvala vam lijepo.
Hvala. Iduća pojedinačna rasprava je uvažena kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Evo, žao mi je što je ministar napustio sabornicu, pozdravljam predstavnike ministarstva, njegove najbliže suradnike, kolegice i kolege. Pa naime, evo vidimo da više od 11 sati pričamo o novoj poreznoj reformi. Mislim da svi zajedno trebamo iskreno čestitati i ministru i njegovom timu na svemu ovome što je i nama predloženo a vezano za ovo što smo do sada čuli. Vidimo da se radi o 7 novih zakonskih prijedloga a 8 izmjena i dopuna. Ja sam si dala truda i pobrojila koliko imamo članaka, znači imamo 1259 novih članaka. Sve ovo zajedno što smo čuli su primjedbe na manje od 9 članaka. Znači na 1250 članaka uopće nema primjedbi a ove primjedbe se odnose na ovu manju brojku. Najčešće primjedbe su bile da se reforma u dijelu poreza na dohodak, da je nepravedno raspoređena, da oni naši građani koji imaju manje ne dobivaju ništa, oni naši građani koji imaju veće osobne dohotke da će dobiti sada još i više, da jedinice lokalne samouprave, gradovi, općine, županije će ostati bez dijela svog prihoda, nadalje da ugostiteljima povećanjem PDV-a sa 13, na 25% da će doći do otpuštanja djelatnika, da će doći do pada broja dolazaka, noćenja i slično. Ja bih ponovno ponovila da se radi o cjelovitoj reformi, znači ona obuhvaća sve, od dohotka naših građana, osobnog dohotka naših građana, poreza na dobit poduzetnika, prihoda jedinica lokalne samouprave, znači smanjuje se, ukupno se porezna rasterećenja smanjuju. I s pravom zato možemo reći da je ovo jedna reforma koja nudi porezni sustav koji će biti jednostavniji, stabilniji i pravedniji. Naime povećanjem osobnog odbitka građana, porezna na dohodak, i odbitka za članove obitelji za čak 1,5 milijun građana neće biti nikakvih poreznih obveza. Preostalih, znači do 2 milijuna i 750 tisuća znači ostaje nam još milijun i 250 tisuća poreznih obveznika, to su oni o kojima se govori da su imali više i da će dobivati više. Podcrtala bi da se ovim poreznim zakonom ne reguliraju plaće nego znači reguliraju se osobni odbici. I prema tome oni naši građani koji dosada nisu imali nikakva porezna opterećenja i ne mogu dobiti manje kad ih nisu ni imali. Međutim, za sve njih, za sve nas smanjuje se porez na dodanu vrijednost za isporuku električne energije, za odvoz komunalnog otpada, kupnju repromaterijala za poljoprivredu i sigurno da tu očekujemo niže troškove u računima struje, odvoza smeća a vezano za repromaterijal u poljoprivredi sigurno da će najviše osjetiti poljoprivrednici, proizvođači hrane a onda očekujemo i mi građani. Nadalje, kad se govori o porezu na dodanu vrijednost tu bi naglasila tko plaća porez na dodanu vrijednost? Znači plaća potrošač, plaća kupac. Ne plaća ga ugostitelj a još manje taj trošak snosi djelatnik u ugostiteljstvu. Taj PDV na ugostiteljske usluge plaća gost. Gost sigurno nije onaj naš građanin o kojemu često pričamo koji ima osobni dohodak 2 ili 3 tisuće kuna ili umirovljenik. I sigurno kad se priča o tome ko treba snositi teret porezne reforme onda zašto to ne bi snosili oni građani koji sebi mogu priuštiti konzumiranje jela i pića u ugostiteljskim objektima? Nadalje, korištenje ugostiteljskih usluga, koriste ugostiteljske usluge i naši gosti stranci i veliki strah imamo opravdano da će dovesti do smanjenja broja dolazaka, do smanjenja broja noćenja. Međutim, isto tako svi ćemo se u ovoj sabornici složiti da težimo što kvalitetnijem gostu i da takve priželjkujemo. Naime to su oni koji mogu i platiti nešto više, to su gosti koje već gledamo na našim najboljim destinacijama, u najkvalitetnijim hotelima, plažama i njima sigurno ne znači jedna kuna više trošak kave kao onom sa lošijom platežnom moći. Oni ostavljaju najviše novaca a ostavljaju i najmanje nereda. Sada smo najjeftinija mediteranska destinacija i dolaze nam gosti moramo priznati najslabije platežne moći. Vjerujem da svi zajedno želimo i da je vrijeme da težimo što većem i kvalitetnijem gostu. Nadalje, domaći gosti to su oni koji imaju veće plaće i ovim izmjenama će imati još veće znači njima neće biti problem platiti tu neku cijenu višu, nešto višu u tom ugostiteljskom objektu. Smještaj nam je ostao po istoj cijeni, po nižoj znači poreznoj stopi i cijena smještaja i aranžmana to je onaj razlog zbog kojeg nam dolaze gosti i treba reći da su hotelijeri ti koji investiraju. Nažalost u ugostiteljstvu ni dosada nismo imali neke velike investicije niti velike iznose koji se ulažu u tu vrstu djelatnosti. Meni je teško jer ja dolazim iz turističkog kraja iz Šibensko-kninske županije, iz Vodica, u Vodicama je konkretno turizam osnovna, glavna djelatnost ali moramo priznati da je jedan ovakav pravedniji sustav. Jer sve potrošače, sve kupce treba izjednačiti, sve porezne obveznike znači bez obzira da li oni koriste trgovačke, zanatske, servisne ili ugostiteljske usluge pravično je da plaćaju isti porez na dodanu vrijednost. Isto tako treba reći kad su u pitanju ugostitelji poduzetnici da će i ono plaćati manji porez na dobit. Naime neće više biti 20 nego će biti 18%. Kad se govori o onim skroz malima obveza ulaska i obveznika plaćanja PDV-a također se povećava sa 230 na 300 tisuća kuna. U raspravi se jako puno moglo čuti i o regionalnom ravnomjernom razvoju. Naime, kako bi bilo dobro da teret porezne reforme snose oni tzv. bogatiji krajevi, urbane cjeline. Kad pogledamo turizam moramo priznati da 98% turističkog prometa u RH se upravo odvija u priobalnom, obalnom djelu a svega 2% u kontinentalnom. Još jedan segment vezan je za porez na nekretnine i transformaciju komunalne naknade u porezna davanja. Tu je izraženo stajalište da će to prikupljanje poreza predstavljati značajan trošak ali prije svega posebnu administrativnu organizaciju pri čemu je iznesena i sumnja da jedna godina nije dovoljna. Tu bi zaista apelirala na ministarstvo da pomogne jedinicama lokalne samouprave i kadrovski i financijski. Znači sve one službe koje nam mogu pomoći da li je to katastar, sud i slično kako bi mogli ako budemo uopće mogli biti spremni da sa 1.1.2018. startamo sa naplatom poreza na nekretnine. Apel svim svojim kolegama posebno nama koji dolazimo iz krajeva gdje imamo jako puno objekata koji su sada u postupku legalizacije primjenom Zakon o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama gotovo nije bilo građanina koji nije podnio zahtjev za legalizaciju i u tim predmetima koji nama dolaze na obračun naknade za zadržavanje u prostoru i komunalnog doprinosa. U tim predmetima imamo od veličine objekta, kvadrature, kubikaže, slike objekta da vidimo u kojem je stanju, dobi većinom podnositelji zahtjeva su i vlasnici, znači već dosta tih podataka imamo ali zasigurno da će nam za ovaj dio posla trebati jako puno i vanjskih suradnika i ljudi koji su educirani da takav dio posla naprave od vozila, računala i slično tako da molim da ministarstvo razmisli na koji način nam pomoći jer u suprotno sa 1.1.2018. to baš će biti jako, jako teško. I za sami kraj bi rekla da pravna nesigurnost koju smo imali od 2012. do 2015. da se 44 puta smo imali izmjene i dopune u poreznom sustavu odbijale su investitore i domaće i strane i jedna ovakva porezna reforma zaista nudi jednostavnijim, stabilniji, pravedniji sustav za svaku pohvalu. Hvala.
Hvala. Imamo samo 11 replika. Prva je uvaženog kolege Marina Škibole. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažena zastupnice iz HDZ-a. Pa pričali ste o nekom pravednijem sustavu, poreznom sustavu. Međutim, ja kao najmlađi saborski zastupnik u ovom sazivu uz kolegu Sinčića moram reći da dizanje poreza na prvu nekretninu će definitivno utjecati destimulativno na ostanak mladih u državi. Mladi i obitelj su temelj društva i države. I ako vi ne stimulirate ostanak mladih što ste učinili? Druga zamjerka fiskalni sustav mora funkcionirati u korelaciji sa monetarnim sustavom. Znači vi imate u Hrvatskoj da je enormna nelikvidnost. I znači tu enormnu nelikvidnost neće se moći reducirati isključivo kroz određene periferne fiskalne mjere. Druga stvar što je bitna morate oporezivati banke i financijske transakcije, a ne mlade ljude i njima dizati porez na prvu nekretninu. Mislim da to nikako nije socijalno.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega, složit ću se da uz ove zakone potrebno je mijenjati i još neke zakone i donijeti neke druge mjere. Znači nije bilo moguće uz ovih 15 sad još ponuditi 5 novih zakona. Postojalo je subvencioniranje jamstva i subvencija na stambene kredite koji je upravo predviđao pomoć mladim obiteljima i onima koji kupuju prvu nekretninu. To je za vrijeme SDP-ove koalicijske Vlade ukinuto. U programu Hrvatske demokratske zajednice je upravo jedna takva mjera i ja vjerujem da ćemo vrlo skoro ići sa jednom takvom izmjenom i dopunom zakona kojom bi mogli pomoći sve one koji kupuju prvu nekretninu posebno mladi.
Druga replika uvaženi kolega Goran Aleksić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvažena kolegice Juričev, rekli ste od 1259 članaka razgovara se samo o 9 članaka. Ja sam pobornik konstruktivne rasprave. Ovdje se puno vremena troši na predbacivanja opozicije poziciji i pozicije opoziciji. Mislim da to nije dobro. Treba biti konstruktivan u svakom slučaju. Osobno nisam imao puno vremena te zakone koji su na dnevnom redu proučiti, a nisam niti neki stručnjak za poreze moram priznati. Zbog toga sam pozvao građane da mi se putem društvenih mreža jave i da na moju mail adresu pošalju svoje prijedloge što bi trebalo u zakonima mijenjati, dopuniti. Očekujem i nadam se da će se građani odazvati mome pozivu i da će mi napisati što bi trebalo mijenjati, na koji način i da će to biti argumentirano jer tražio sam da to i argumentiraju. Ja osobno onako na prvi pogled sam primijetio što bi bilo dobro budući da se puno govori o tim ugostiteljima i povećanju njihovih PDV-a na ugostiteljske usluge na 25%. Ja smatram da bi bilo bolje da se poveća PDV samo na alkohol i pivo, dakle ne na kompletnu ugostiteljsku uslugu, nego samo na alkohol i pivo. Općenito na sve štetne proizvode koji se troše u našem društvu trebalo bi povećati poreze i trošarine. Pri tome mislim i na alkohol i na pivo i na duhanske proizvode, na kocku posebno. Kocku bi čak valjalo i zabraniti. Ona je vrlo štetna iako je veliki promet u kockarskim uslugama u našoj državi iako država od toga zaradi nekih milijardu kuna čini mi se godišnje ipak je to na kraju krajeva jako štetno i ima za posljedicu preko 50000 obitelji koje su nesretne zbog svojih kockara u obiteljima.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa kolega Aleksić, mislim da je Vlada pokazala da je voljna ako bude potrebe do drugog čitanja neke stvari i mijenjati. Znači odnosi se samo i isključivo na 9, rekla sam grubo 9 članaka. Znači saslušat će se ponovno sve nas, čuti što je to moguće i dobro promijeniti i do drugog čitanja moguće je da će neki članci izgledati i drugačije.
Sljedeća replika je uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice rekli ste ovdje također se referiram da se rasprava uglavnom svodi na desetak članaka, a da je u ovoj reformi njih 1000. Evo reći ću vam prije svega zašto je tome tako? Bio sam jučer na sjednici Predsjedništva Sabora. Bio je ogroman pritisak da se ovih 15 zakona spoji u jednu jedinu raspravu u kojoj će svatko dobiti evo pojedinačno 10, tko je govorio u ime kluba do 20 minuta. I sad mi moramo 1000 članaka, 15 zakona elaborirati u nekakvih 15 minuta. To je nemoguća misija. Samo da pročitate naslov, treba vam 5 sekundi da nekakav uvod napravite, treba vam 15 sekundi. Jednostavno je došla direktiva iz Vlade, a ovo je tek prvo čitanje. Mi do Božića, do nove godine moramo još imati i drugo čitanje, da se ovo mora odraditi sada, ne smije biti odgađanja. I mi smo sad pod velikim pritiskom. Kvaliteta rasprave naravno da je pala, da jest kakva jest jer se treba osvrnuti na sve to u vrlo kratkom vremenu. A imamo jedan članak koji nije bio toliko atraktivan u jučerašnjoj raspravi, a koju sam intenzivno pratio. Bio sam ovdje dvanaestak sati. Evo recimo u Zakonu o PDV-u navodi se na kraju niz strojeva kojima se pomaže, dakle ako se ti strojevi uvoze, ne plaća se PDV. U isto vrijeme dok je hrvatska industrija sistematski uništavana, hrvatska proizvodnja je uništavana uvodi se sada kad je uništena, dakle mjera da na uvozne te strojeve se ne plaća PDV, a neki od tih strojeva ipak još se mogu proizvesti u Hrvatskoj. Prema tome i ovo malo što je ostalo će tu biti nekonkurentno. I dok su neke zemlje, recimo Turska imaju odredbu da ako izvoziš u velikoj mjeri ako je firma izvozno orijentirana jel uopće ne plaća porez na dobit i cijele zone su se u Turskoj izgradile proizvodne koje rade samo za izvoz i taj izvoz je puno konkurentniji od drugih. Mi radimo ovo što radimo. Hvala.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Pa kolega Sinčić, ovo je cjelovita reforma i ne može se jedan zakon gledati i isključiti drugi ili ćemo svaki dan pričati po istome. Niko nije branio vama kada ste govorili u ime kluba ili kada budete govorili ako ste se prijavili za pojedinačnu raspravu da date akcent upravo tome dijelu o kojem nitko nije govorio nego se svi ponavljamo, PDV u ugostiteljstvu, porezna rasterećenja i slično. Hvala.
Hvala. Uvaženi kolega Željko Reiner iduća replika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa uvažena kolegice Juričev, dozvolite mi da možda samo dvije stvari naglasim odnosno nadopunim koje ste vi spomenuli kao pozitivne u ovoj cjelovitoj poreznoj reformi jer jedno je nešto da ne ostane visiti u zraku, a to je pitanje čišćenja bilanci banaka i otpisa dugova kako tvrtkama tako i pojedincima. Stvorio se jedan dojam da to zapravo neće uspjeti, da to jedna mjera na papiru koja nema šanse da uspije. A kada pogledamo i ili s druge strane neki tvrde da su banke i onako svoje obveze prodale nekim drugima. Prvo, to nije točno. One su dio obveza prodale, mislim negdje recimo ukupno oko šestinu čini mi se ako se ne varam, a pet šestina nisu prodale. Prema tome, ako se to uspije riješiti i ako se uspije riješiti dugovi građana načinio se ogroman pothvat i zapravo pomoglo i građanima, a i riješio jedan administrativno opterećenje, problem itd. A drugo što sam mislio reći je, interesantno je kako mnogi koji ovdje sjede, a koji su veliki borci protiv navodnog neokonzervativizma i tako koji zastupaju rodni pristup i tako nisu spomenuli da se u ovom zakonu izjednačuje bračna i izvanbračna zajednica, životno partnerstvo, neformalno životno partnerstvo itd. i da je to jedan civilizacijski korak naprijed. Pa sada kada se on napravi onda to više nitko ne spominje i to izgleda nije važno onima koji to jako zastupaju inače. Hvala lijepa.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Poštovani akademik Reiner, zaista nisam ništa rekla vezano za banke, naime svoje izlaganje sam temeljila više na poreznim davanjima u turizmu i porezu na nekretnine, novom prihodu jedinica lokalne samouprave. Kada su u pitanju banke, sve je govorio i jako puno kolega Lalovac kroz brojne replike dosta je toga rečeno pa se nisam željela ponavljati.
Hvala. Replika broj pet, uvaženi kolega Silvano Hrelja.
Uvažena kolegice, vi ste rekli da su nama poželjni gosti u ugostiteljstvu, strani turisti koji lako troše itd., na neki način ste uvrijedili i naše umirovljenike. Ako ne vjerujete da su oni stvarno konzumenti odite svako jutro u Gradsku kavanu u Zagrebu Kavanu Dubrovnik pa ćete vidjeti koji su pretežiti gosti u tim kavanama, bez obzira što je tamo i kavica skupa, oni imaju svoje rituale. Al znajte da će im ovim ta kava malo poskupiti. I ja ne bih nikako rekao da oni nisu poželjni gosti jer oni pune blagajne ugostitelja i državnog proračuna cijelu godinu, a ne samo tri mjeseca. A ugostiteljstvo je inače blizu 50% ukupnih prihoda od turizma. Prema tome, oprezno s izjavama jer nisu samo stranci poželjni gosti u ugostiteljskim …, možda vi to niste htjeli reći. U svakom slučaju ja sam to tako doživio, možda sam posebno senzibiliziran na drhtave ruke koje piju kavu i mogu to i proliti, ali u svakom slučaju oni su poželjni gosti.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Hrelja, rekao mi je kolega Bačić da se malo smirim. Jako ste me uzrujali jer zaista niti mislim niti sam izgovorila da oni nisu poželjni gosti. Govorila sam samo da oni naši građani koji imaju plaće do dvije tisuće kuna i naši umirovljenici, opet mislim ti sa manjim primanjima nažalost njih neće dirati toliko povećanje PDV-a kod konzumacije jela i pića, na njih sam mislila i vjerujem da se tu možemo svi složiti. A tko su poželjniji gosti, govorila sam o strancima. Znači kada govorimo o strancima onda možemo reći da oni sa boljom platežnom moći su poželjniji gosti. Što se tiče naših građana uopće nemam dileme i mislim da se možemo složiti da ovi sa manjim primanjima ni umirovljenici ni naši građani biti ti koji će koristiti ove usluge, a niti nositi teret porezne reforme.
Evo sada je kolega Hrelja miran. Uvaženi kolega Nenad Stazić.
Dobro smo čuli kolegice, rekli ste te naše jadne umirovljenike ove s manjim plaćama neće to dirati to poskupljenje u ugostiteljskim objektima. Ja nisam znao da je cilj ove cjelovite reforme potpuno udaljiti umirovljenike iz ugostiteljskih objekata, ali evo to sam sada od vas saznao, to ste vi sada ovdje priznali. Moram priznati malo čudan cilj, trebalo ga je odmah obznaniti tako da umirovljenici znaju da je ovo usmjereno protiv njih. Ali nije ovo usmjereno samo protiv umirovljenika, ovo je usmjereno i protiv mladih kojima ukidate olakšicu za kupnju prve nekretnine. Međutim nije ova reforma usmjerena baš protiv svih, ona nekima i pogoduje. Pogoduje npr. kapitalu jer više neće biti olakšice za reinvestiranu dobit, znači kapital će moći zadržati tu dobit, oni će dobro proći za razliku od umirovljenika i ovih sa malim plaćama i mladih, ali pomoći će to i poreznim prevarantima jer ukidate taj porezni USKOK i ohrabrujete sve one koji misle zaraditi nešto na poreznim prevarama da u tome ustraju, da se sa tim poslom nastave baviti kao npr. naša predsjednica koja umjesto da platiti porez ona taj novac koji je trebala uplatiti državi, ona to da vašoj stranci. Evo to je npr. taj… … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] E, prema tome, ona isto sada može biti mirna kada se ukine porezni USKOK, to, takve stvari više neće nitko propitivati.
Odgovor na repliku.
Kolega Staziću imam poštovanja prema vašim godinama i godinama boravka u ovoj sabornici ali moram reći da je ovo demagogija. S obzirom da je za vrijeme SDP-a povećan PDV sa 23 na 25% uključujući i ugostiteljske usluge, uključujući i cijenu struje, vode, uvedena vodna naknada, plin i slično. Gdje su onda bili ti umirovljenici? Ja sada govorim o ugostiteljskim uslugama, konzumaciji jela i pića, to je na neki način moramo priznati luksuz i to sigurno onaj umirovljenik od tisuću kuna, tisuću i pol mirovine nema. I njemu, ako treba njega pitati tko treba snositi teret ove porezne reforme on će sigurno reći i pitajte ih sve, on će reći, ma ne zanima me, neka, povećajte to, to su oni koji mogu. Prema tome, mislim da je ovo demagoški pričati HDZ-u vi koji ste sa 23 na 25 povećali i cijenu struje, vode, plina i ostalog, tim istim umirovljenicima.
Iduća replika je uvaženi kolega Davor Vlaović.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice, vi ste u svojoj raspravi rekli da je reforma sveobuhvatna i da se kroz porez na dohodak i dobit ne određuju visina plaće. E upravo vam zato repliciram pa vam dajem prijedlog da pokrenete inicijativu da se do drugog čitanja definira i plaća i to ona minimalna plaća jer je to bilo najavljeno u kampanji jer nikakvim stimulativnim mjerama, aktivnim mjerama zapošljavanja nismo uspjeli postići da poslodavci podignu tu minimalnu plaću svojim djelatnicima i sami su rekli da je preko 900 tisuća ljudi u Hrvatskoj izvan poreznih škara, upravo iz toga, pogotovo u našim nerazvijenijim regijama u Slavoniji, Baranji, Lici i Podravini, ljudi rade za plaće 2,5, 3, 3,5 tisuće kuna. I ono što je još problematično za mlade ljude da su često, odnosno negdje oko 40% ugovora o radu je na 6 mjeseci i godinu dana i stalno im ponavljaju na određeno vrijeme, nikako da dobiju ugovor o radu na neodređeno vrijeme. Kako osmisliti kroz upravo i ove porezne mjere, stimulativne mjere za poslodavce da zapošljavaju mlade na neodređeno. Tu dajte odgovor i sigurno ćete na taj način pomoći mladima i sigurno da treba podići minimalnu plaću. A kada ste već spomenuli turizam i ravnomjerni i regionalni razvoj Hrvatske, vi ste u Vodicama i čestitam na dobrim vašim turističkim djelatnicima, veliki broj djelatnika dolazi upravo iz Slavonije koji su tamo konobari, kuhari, spremačice i slično i rado dolaze tamo ali isto bi htjeli imati veću plaću i podržavam zahtjeve predstavnika sindikata koji je na Odboru za turizam da se mora razmišljati o modelu kako povećati plaće tim radnicima jer ne mogu sa postojećim plaćama raditi više te poslove i zato nam odlaze u Njemačku i druge zemlje izvan Europe. A vas pozivam da dođete u Slavoniju, da pomognete kontinentalni turizam jer i to je vid solidarnosti i da se osmisle aktivne mjere dovođenja turista u kontinentalni turizam.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega složiti ćemo se svi sa vama da zaista treba podići iznos minimalne plaće ali upravo ova porezna reforma treba nas dovesti do gospodarskog oporavka a ona će oni rezultirati i većim osobnim dohodcima i većim mirovinama.
Replika br. 8 uvaženi kolega Miro Bulj.
Hvala lijepa. Kolegice, jednom ste spomenuli u svojoj raspravi, znači pravičnost izjednačiti svakog obveznika. Kako izjednačiti recimo obveznika koji je tijekom privatizacije postao tajkun, koji na imovinskim karticama ima milijarde i ne znamo kako su došli do njih. Znači za to izjednačavanje trebao bi jedan zakon a koji se zove o porijeklu imovine. Znači ti ćeš imati zasigurno za kavu, za jahte i za prijevoz dok se krvarilo za ovu državu, dok su banke davale u tuđe ruke koje je narod financirao i sada, budimo realni, opet banke dobro prolaze, opet je harač nad sirotinjom. Ja govorim ovo iz vlasti pozicije ili da sam u opoziciji, govorim ono što mislim. Dok su, reći ću vam poslovicu staru, sinjsku poslovicu tj. iz Dalmatinske zagore, kada je god bio nekakav rat bogati su davali volove a sirotinja sinove. I ti koji su davali volove tko zna kako zarađene stvorili su svoja carstva i oni se sada smiju i oni će dobiti više. Ova porezna reforma se radi isključivo zbog uzroka, ovo je samo posljedica svih Vlada i lijeva i s desna a sve dok su se izdavali nacionalni interesi a ti sinovi koji su branili domovinu, proganjani, isključivo da bi se dodvorili ili bankarima svjetskim ili europskim činovnicima ili nekakvim glavarima koji su doveli ovu državu ovdje. I to je realitet. Znači ne možemo mi kazati ugostitelji, nije im lako, pasti će teret na njih, puniti će se proračun, to je istina, to je istina. Znači mi moramo donositi brojne zakone, nije samo porezna reforma a i ključni zakon bi bio, ovo ja govorim sada kao Miro Bulj iz vladajućih Zakon o porijeklu imovine, samo pogledajte kartice pa vidjeti ćete koliko milijuna ima netko.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Bulj, tu ćemo se svi složiti i upravo zato postoji ustavna odredba da kaznena djela ne zastarijevaju kada je u pitanju privatizacija. Tu bih evo apelirala na nadležne da pročešljaju sve takve privatizacije jer zaista na terenu i brojni su gradovi i općine, posebno kod nas u priobalju gdje je došlo do takvog jednog postupka, slali smo dopise i Vladi, međutim nismo još dobivali nikakve odgovore, ne sada u ovoj Vladi ali ranijim da se još jedanput to sve dobro pročešlja jer zaista ima svakakvih radnji na terenu.
Iduća replika je uvaženi kolega Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, slažem se sa vašom raspravom u djelu oko PDV-a u ugostiteljstvu, možemo reći i turizmu. I osobno smatram da u principu možda nije ni trebamo popustiti ovom pritisku i da je on trebao ostati isti za sve. Jer ako je negdje trebao biti umanjen onda je trebao u krajnjem slučaju umanjen u ovom ruralnom prostoru gdje je stvarno to značilo možda i opstanak mnogih malih ugostitelja i očuvanje radnih mjesta iako mislim da ni ova izmjena zakona neće dovesti do toga da bi baš sad se to gasilo. I definitivno se slažem sa vašom konstatacijom da ona kategorija hrvatskih građana koja ima manje plaće sigurno ne konzumira ovaj dio hotelskih polupansiona i pansiona. To je činjenica, to lako možemo izračunati. Oni hrvatski građani koji idu u te aranžmane su u onoj kategoriji koji imaju dobre prihode. Ono što ako hoćemo pomoći ugostiteljima to sam rekao jučer, danas ću ponoviti, uz ovaj dio smanjenja režijskih troškova znači struje, cijene struje, i odvoza smeća i prije vode ajmo malo zadrti u ZAMP smanjimo im taj namet za koji jako cvile. Možemo pomoći drugačije ali ne dijelim praktički vaš optimizam u onom djelu vezano za lokalnu samoupravu i pomoć državnih tijela lokalnoj samoupravi u pripremi za porez na nekretnine. Tu je bitno natjerati državne institucije kao što je katastar da budu pri ruci lokalnoj samoupravi jer oni nama zatvaraju vrata i maltretiraju nas.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega Hrg, ne dijelim optimizam nego sam uputila zamolbu jer svi mi koji smo na čelu gradova i općina znamo koji je to problem. Prema tome neće biti jednostavno ako ne budemo imali pomoć države znači i administrativnu, i kadrovsku, pomoć u edukaciji naših kadrova raspoloživih i naravno financijsku neće biti moguće sve to pripremiti do 1. siječnja 2018. godine.
Deseta replika je uvaženi kolega Milorad Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice ja dijelim zabrinutost kao vjerujem i velika većina nas koji imamo određenih iskustava na lokalnoj razini. Uz porez na nekretnine uvodi se nova kategorija porez na neizgrađeno građevinsko zemljište. Ako prihvatimo da je supstitucija komunalne naknade mislim da su rijetki ili skoro nitko u RH od općina i gradova koji je uveo dosada a imao je mogućnost po osnovi Zakona o komunalnom gospodarstvu da oporezuje ne izgrađeno građevinsko zemljište jer tu će biti određenih problema. O tome sam već i govorio ali evo kratko, mislim da nije u suglasju sa Zakonom o prostornom uređenju. Trebalo bi popraviti izričaj i prije svega evo članak 35. govori, Zakon o lokalnim porezima koeficijent zone određuje se ovisno o pogodnosti položaja, komunalnoj opremljenosti određenog područja prema vlastitim uvjetima i mjerilima. Koji su to vlastiti uvjeti i mjerila? Nadalje, Zakon o prostornom planiranju govori što je komunalna infrastruktura ne spominje energetsku mrežu. A u članku 2. Poreznog zakona, zapravo ovih zakona o lokalnim porezima točka 14. što se smatra neizgrađenim građevinskim zemljištem kaže i objektima za opskrbu električnom energijom. Tu će definitivno biti problema i ono što sam govorio i na odboru mogućnost žalbi. Svi znamo kako HEP funkcionira, moraš im platiti trafostanicu i predati u vlasništvo da bi mogli se priključiti na nisko naponsku mrežu. Meni je žao što nema, ali vjerujem da će i zamjenik ministra uputiti i prema resornom ministarstvu da se da jedno kvalitetnije tumačenje upravo radi eventualne ukoliko ovo prođe, eventualne provedbe u praksi.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Batinić, tu se u potpunosti slažemo da će biti problema prilikom utvrđivanja poreza na nekretnine kad su u pitanju objekti ali neizgrađeno građevinsko zemljište to ja se bojim da će ili do drugog čitanja morat ćemo odustati od toga jer smo imali već znamo u ranijim godinama pokušaja da se tako nešto oporezuje i to je bilo neuspješno. Tako da iskreno se nadam da će i predlagatelj ovih zakona odustati od toga ili bar odgoditi ponovno za koju godinu. Sve ovo odraditi do 1.1.2018. neće biti moguće.
I zadnja replika uvaženi kolega Tulio Demetlika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Juričev, ja ću se osvrnuti na vaš dio koji ste raspravili vezano za komunalnu naknadu tj. za transformaciju komunalne naknade u porezu na nekretnine. Ovaj prijedlog čak ovaj dio nudi ministarstvu kao kompenzacijska mjera kako bi ostvarili veće prihode ali nameteno nam je dodatne poslove za koje ste i sama utvrdila da će iziskivati od naših uprava da se više angažiramo. Međutim, tu se dovodi u pitanje i funkcioniranje pogotovo onih manjih općina i tražili ste pomoć od ministarstva međutim ja mislim da mi trebamo pomoć ministarstva tj. Vladi da one objekte koji su u njihovom vlasništvu da im izmjerimo i da mogu oni plaćati adekvatnu komunalnu naknadu. Ali smatramo da i ovi koeficijenti koji su predloženi za obračun nove komunalne naknade vidimo da oni neki značajniji prihod barem iz ovog primjera koje su dali za Opatiju neće se puno povećati. Znači mi ćemo u godinu dana raditi na nečemu gdje pogotovo oni gradovi i općine koji imaju to ažurirano da nećemo imati veće prihode. Znači ne možemo to prihvatiti kao kompenzacijska mjera. Međutim, Vladi treba reći na koji način će natjerati one općine i gradove, a čuli smo jučer da 26 gradova i općina po izvještaju Državne revizije uopće nemaju uvedenu komunalnu naknadu. Znači, oni koji ne rade svoje dobro neka se nađe način da se kazne, a oni koji su to ažurirali i do danas naplaćuju preko 90% komunalne naknade da ih se na neki način nagradi. Ono što podržavam u ovom dijelu da se tri poreza koja se plaćaju na nekretninu objedine u jedan, to svako da. Evo.
Odgovor na repliku.
Tulio vaš Labin kao i moje Vodice sigurno će nešto malo bolje moći odraditi taj dio posla. Ali male općine, ja ne bih rekla da one nisu željele naplaćivati komunalnu naknadu, nego nemojmo zaboraviti da imamo općine gdje imamo načelnika još jednog ili dvoje djelatnika. Ni kadrovski ni financijski nije bilo u mogućnosti, previše ni ne nude od svoje komunalne infrastrukture jer znamo da komunalna naknada ide za sve one od održavanja javne rasvjete, zelenih površina, deratizacije, vatrogasnih službi i slično. Puno od toga i nemaju te male općine i zato sam molila i evo još jedanput apeliram kao što čujete većina kolega koji dolaze sa čela jedinica lokalne samouprave vas mole i traže pomoć kako bi taj dio posla svi zajedno kvalitetno i dobro odradili.
Ovim smo iscrpili replike i prelazimo na iduću pojedinačnu raspravu. Uvaženi kolega Franjo Lucić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo pozorno sam slušao rasprave jučerašnjeg dana kada ste kolegice i kolege upravo vi govorili u ime klubova i doista cijeli dan sve do navečer u pola 9 sam slušao nešto što u pojedinim riječima pojedinih zastupnika se daje za pravo kako je reforma naizgled dobra, pa sve do onih koji kažu da je kontra produktivna. Naravno u ovome trenutku kada se pojedini zastupnici ili klubovi nalaze u oporbi, naravno da nije ništa drugo ni očekivati. Ali poštovane kolegice i kolege želim napomenut da je ovo najveća porezna reforma, a temeljem izmjena i dopuna određenih zakona u Republici Hrvatskoj od devedesete godine. Pa zar doista želimo ne vidjeti, ne znat, ne čut a istovremeno kada u svojim raspravama govorimo o nečem želimo dobrobit Hrvatskoj. Pitam ja vas kakva je to dobrobit ako u svim ovim predloženim mjerama, izmjenama poreznog zakona niti jedna mjera ne ide na štetu izuzev nekih koje vi apostrofirate, a dotać ću se i toga. 97, osam posto mjera su na dobrobit građana, poduzetnika Republike Hrvatske. Zar ove porezne izmjene koje se tiču i poreza na dobit sa 20 na 18 i poreza na dobit za one poljoprivrednike koji imaju ukupne prihode do 3 milijuna kuna od 12%, za repromaterijal za poljoprivrednike od 13%, za sve one druge porezne da tako kažem pogodnosti. Zar to dovoljno ne govori da ova porezna reforma i ova Vlada Hrvatske demokratske zajednice zajedno sa svim onim svojim suradnicima koji podupiru ovakvu poreznu reformu ne govori dovoljno, da je ovo upravo porezna reforma za budućnost razvoja gospodarstva i na dobrobit građana Republike Hrvatske. Svjestan sam još jednom ponavljam, da politički nalogodavci i razmišljanja vam ne govore drugačije. Ali u vašim razmišljanjima osjeti se da upravo i naš ministar financija Marić vas je itekako uvjerio u poreznu reformu. Naravno ne želite to priznati. Ali upravo ova vaša mlaka rasprava koja je i na jučerašnjem i današnjem danu prisutna govori da nemate u biti argumenat, da upravo ovi argumenti koji se tiču porezne reforme govore da je ovo najbolja porezna reforma od kako je nastanka RH. Da se ne osvrnem na vaše reforme i izmjene zakona koje ste 44 puta u vašoj Vladi mijenjali i gdje ste upravo temeljem izmjena poreznih unijeli takvu nesigurnost u gospodarstvo da su nam strana ulaganja pala na najnižu razinu. Pala su upravo zbog toga što ste svojim poreznim reformama i izmjenama učinili to da odbijete sve potencijalne investitore. Pitam vas kako je moguće doći u RH čovjek sa određenim kapitalom, a ne zna kako će raspolagat sa svojim novcem. Uvodili ste zakone retroaktivno, oporezivali ste pojedine tvrtke i sa tim unijeli jednu nesigurnost i odbili investitore. Da poštovane kolegice i kolege zato danas u Hrvatskoj nema kapitalnih ulaganja. Upravo porezna reforma Hrvatske demokratske zajednice i ministra Marića zajedno sa našim suradnicima upravo želi napraviti nešto drugačije. Želimo privući strana ulaganja i želimo na taj način osigurati budućnost naših najmlađih kojih se upravo i ova reforma tiče, jer nam je upravo zadaća kao roditelja da svojoj djeci osiguramo opstojnost i budućnost u RH. Mi nikako ne želimo da naša djeca odlaze u bilo koje druge gradove ili zemlje EU. Mi želimo da upravo oni budu stanovnici svoje zemlje, da ostanu na svome gospodarstvu i na taj način zapošljavamo ih u svim onim institucijama gdje će to sutra biti moguće kroz ovu poreznu reformu. Svjedoci smo siguran sam i ja da ova reforma nije u cijelosti napravljena i nije moguće, ali sam i siguran da ćemo u narednom vremenskom periodu sa ovakvim istim ciljem nastaviti i provoditi reformu i u drugim segmentima. I siguran sam da će ta dodatna reforma poboljšati ovu reformu koju danas na prvu ruku donosimo. Vi zamjerate i kažete, kako smo ustuknuli od određenih mjera, pa poštovana gospodo ovo je samo bio prijedlog i nacrt određenih izmjena i dopuna. Pa naravno da smo i namjerno određene stvari predložili, sada vam ja to kažem, a istovremeno smo znali da nećemo moći provesti određene mjere. Zar je to problem? Zar je problem što smo se zadržali i podržali da PDV na kruhu, mlijeku i ostalim potrepštinama koje građani koriste budu 5%? Pa to smo vam dali da imate o čemu raspravljati, da se imate sa čime boriti, a znali smo da ćemo to ostaviti i znali smo da nećemo tražiti povišenje PDV-a na 12%. Prema tome, sve ove mjere idu u jednom dobrom smjeru. Ono što bi posebno želio reći, a to je lokalna samouprava. Svi se pitate kako i na koji način ćete sastaviti proračune za 2017. godinu, pa ministar Marić vam je jasno i glasno rekao kako i na koji način. I nemojte se tu zamarat jel vi niste davali nikakve garancije kada ste provodili poreznu reformu, a ovaj ministar sada kaže, ja vam garantiram da nijedna lokalna samouprava neće izgubiti ništa od svoga proračuna. Zar to nije dovoljna garancija? Ugostiteljstvo, obzirom da nema toliko vremena ali ću reći samo nekoliko riječi. Kada se tiče ugostiteljstva, kada se smanjio porez na 11 pa digao na 13 nitko nije skinuo niti jednu cijenu, niti jedan ugostitelj se nije bunio. Vidi čuda. A sada kada treba vratiti na 25 sada je problem. Pa samo se vratiš na ono što je bilo i nikakvih problema nema. Kada se tiče subvencija po pitanju turizma, navest ću vam jedan primjer, moja županija Požeško-slavonska za razvoj turizma dobije 300 tisuća kuna, a primjerice jedna istarska županija gdje ja imam prijatelja puno i doista mi je i drago da su se na taj način razvili, dobije 6 milijuna. Pa kako ćemo se mi na kontinentu gospodo razvijati? Kako ćemo mi razvijati turizam na kontinentu kada nismo ništa ni dobili? A na drugoj strani se žalimo kako povećanje PDV-a utjecati na ugostiteljstvo. Neće utjecat i ništa se neće promijeniti. I kolega moj iz Slavonije kaže ugostiteljstvo će u Slavoniji propast. Ma neće kolega oni ni sa 11 ni sa 13 ni sa 25% kod njih se ništa nije dogodilo. Radit će kao što su i do sada radili. A kukaju oni koji imaju najviše, a to su upravo oni hoteli koji ostvaruju ekstra zarade i oni se danas na to žale. I samo da još kažem jednu stvar, obzirom da ovdje imamo ministra koji je u proračunu za 2015. odnosno 2016. godinu napravio izračun i proračun RH vidljivo je da su u velikoj mjeri, dakle po prvi puta u 20 godina smanjili javni dug, smanjili deficit, povećali BDP. Poštovane kolegice i kolege, ove izmjene porezne reforme upravo garantiraju, a garantira i sam ministar Marić jel je to već jednom pokazao, da je on prvi u RH koji je uspio to napraviti, budite sigurni da će ove mjere i izmjene poreznog zakona doista dati doprinos razvoju gospodarstva u Hrvatskoj. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo 17 replika, tako da krećemo. Uvažane kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Lucić. Dopustite da svi bez obzira na kojoj strani ove sabornice sjedimo vjerujemo svojim očima, a ne tuđim riječima. Ja dopustite da vas podsjetim da od 22. siječnja je HDZ taj koji je na vlasti, a mi smo danas 16. studenog, pri tom smo imali dvije predizborne kampanje i ja moram priznati da sam u velikoj mjeri ovo doživjela kao predizbornu kampanju vašu retoriku i način na koji govorite. Ali svatko od nas ima pravo da govori onako kako hoće i kako smatra da treba. Jednako tako dopustite, ja razumijem da ste vi malo iznenađeni kada imate oporbu koja želi biti konstruktivna. Oporba kao što smo mi jučer rekli i rekli smo želimo biti konstruktivna oporba da ne želimo napadati samo da bi napadali i dobili svjetla pozornice, nego kada govorimo želimo govoriti na način da se iz toga mogu donijeti zaključci i da se iz toga može napraviti kvalitetan zakon. A zašto? Zato što je nama stalo do ove zemlje, da nam je stalo da u ovoj zemlji bude bolje i da svaka vlada koja dođe bez obzira koja je vlada napravi nešto bolje. I smisao je da svaki ministar koji dođe napravi korak naprijed jer jedino tako možemo ići naprijed. Vi u svojoj diskusiji ste zapravo cijelo vrijeme prozivali oporbu koja je vama mlaka, mi bi tu sada trebali s transparentima izaći van, no međutim imaju tu neke stvari gdje bez obzira s koje strane ove sabornice se sjedi se pokazalo da postoji u zakonima nešto što sigurno treba mijenjati. Ja cijenim to da se ide u dva čitanja iz jednostavnog razloga što se kroz dva čitanja dobije neusporedivo kvalitetnije rješenje tako da i mislim da kada prođe sva ministarstva ćemo jednako tako dobiti kvalitetnije rješenje. Ali uvaženi kolega, dopustite da mi svi vjerujemo svojim očima i ono što vidimo, a ne vašim riječima i vašoj retorici.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolegice, ja doista cijenim vašu konstruktivno isto raspravu i vaš doprinos kao HNS-a u prethodnoj Vladi gdje ste se zalagali također za razvoj određene gospodarske inicijative. Ali ja sam se namjerno osvrnuo upravo na vaš rad zbog toga što ulažete silne kritike upravo u ove porezne izmjene i dopune ovih zakona. I siguran sam u ono što sam govorio. Vaša obećanja u prethodnoj Vladi i ova obećanja ja sam vam to na jedan slikovit način prikazao da upravo prethodni proračun za 2016. godinu gdje je bio cilj smanjenje javnog duga, deficita, povećanje BDP-a po prvi puta u 20 i nešto godina je uspjelo. To je bio cilj da kažem, ne omalovažavajući niti vas niti HNS, niti SDP, ali ljudi govorimo o tome tko je šta radio, tko je šta obećao. Pa prema tome, evo ja sam u tome svjetlu govorio i siguran sam da ćemo zajedničkim snagama upravo doprinijeti boljem i bržem razvoju gospodarstva u RH.
Uvaženi kolega Miroslav Tuđman, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Lucić vi ste u vašoj raspravi rekli ili počeli od toga da ni jedna mjera ne ide na štetu već u korist hrvatskih ljudi no da unatoč tome imamo neutemeljenih kritika prijedloga. Upravo zato možda da bismo to izbjegli i da treba možda neke stvari pojasniti, ovo što se nije govorilo ili nije puno govorilo o tome a to je da se PDV obračunava i plaća po sniženoj stopi od 5% i za knjige stručnog, znanstvenog, umjetničkog, kulturnog, obrazovnog sadržaja, udžbenike za pedagoški odgoj i obrazovanje, za osnovno školstvo, srednjoškolsko i visokoškolsko obrazovanje, piše u Zakonu o svim fizičkim oblicima. Za zdravi razum je jasno što je fizička forma jer ona zdravo razumski uključuje i digitalnu formu, znači i e-knjigu. Ali upravo da ne bi došlo do takvih tumačenja, krivih, odnosno interpretacija mislim da bi bilo dobro da predlagatelj zakona u drugom čitanju ili stavi da se odnosi na fizičke i digitalne forme knjige kako ne bi došlo do krivih tumačenja odnosno da u tumačenju ovoga stavka protumači što je sa time mišljeno jer jasna stvar ako nešto ima već po ovoj zdravoj logici i SBN broj, da je to knjiga neovisno u kojoj je formi dalje e-knjiga ili u konvencionalnoj formi knjiga. Tako da su to možda naoko sitnice ali mislim da pojašnjavaju intenciju ovih promjena i u kom to smjeru, one trebaju ići.
Odgovor na repliku.
Kolega Tuđman, ja doista cijenim prije svega ovo što ste rekli jer vi daleko od mene sigurno imate i daleko bolji uvid. Ali generalno kada sam govorio mislio sam prije svega da ovaj prijedlog ide u dva čitanja i da upravo i ti vaši prijedlozi i svi oni drugi prijedlozi koji se tiču i određenih poreznih izmjena će se svakako i dogoditi. Ali cilj je da smo mi dali jednu doista najveću reformu poreznu i da upravo prije i ove rasprave smo određene stvari izdogovarali i rekli smo, nećemo u tome smjeru a sada ćemo isto također, pogotovo do drugog čitanja ovo izbistriti sve i također napraviti određene promjene. Ja također bih se zalagao i za još veće promjene na određenim proizvodima. Ali mi danas i nitko ovdje od vas nije govorio, svi su govorili kako treba izmijeniti, smanjiti, uglavnom je o smanjenju ali nitko nije pitao ministra Marića a kako ćeš ti to na drugoj strani nadoknaditi kroz što. Dakle imamo smanjenje ali na drugoj strani nećemo imati za određene stvari koje moramo plaćati a netko je ovdje govorio, naravno mirovine su najveći trošak našega proračuna preko 35 milijardi. Da, ako smanjujemo moramo samo reći na drugo strani gdje ćemo to povećati.
Hvala. Treća replika je uvaženi kolega Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Lucić, broj članaka u ovih 15 zakona može biti, kažem može biti obrnuto proporcionalan sa kvalitetom ovih zakona. Dakle kvantiteta ne mora nužno i dati kvalitetu. I vi se morate, s obzirom da se dugo znamo malo suočiti sa kritikama da kritičari i vaših istupa ili paketa ne misle ništa loše za državu i građane RH, dapače, da je i njihova zadaća da poboljšaju funkcioniranje sustava. Vama moram reći da je i put do pakla popločen dobrim namjerama i dobre namjere nisu dovoljne a i da novim nepravdama nikada nećete moći ispraviti stare nepravde, stare nepravde postoje u poreznom sustavu, ovdje mi vidimo nove nepravde, stare nepravde postoje u porezno sustavu, ovdje mi vidimo nove nepravde koje se rade pogotovo davanjem onima koji imaju najviše, što znači da odstupamo od socijalne pravednosti u ovom društvu da će, znači rušimo društvo da bi pojedinci imali. I zadnju stvar koju sam htio reći, nemojte molim vas više ponoviti ovo što ste rekli da ste vi pustili probni balon građanima da će im poskupiti kruh i mlijeko. Pa ja vas sada s ove pozornice mogu optužiti za nanošenje psihofizičkih boli onim najsiromašnijim u Hrvatskoj. Nemojte to reći, to je objavljeno na web stranicama jedne cijenjene institucije RH a to je porezna uprava. Ako je to politika, ako se politika provodi kroz poreznu upravu onda jao si ga nama.
Odgovor na repliku.
To nije sigurno politika porezne uprave, to su moja razmišljanja gospodine Hrelja. I ona je isključivo, kada sam i to izgovorio, izgovoreno ovdje prema vama koji sam znao da ćete na taj način kritizirati kao što ste se uhvatili za tu mjeru, povećanje poreza kao i za ugostiteljstvo. Prema tome, o socijalnoj politici nemojte govoriti. Bilo bi vam možda bolje, a vidite vi me tjerate da vam sad odgovorim na to kako i na koji način ste provodili socijalnu politiku za vrijeme vaše Vlade prema umirovljenicima? Nikakvu, izgubili ste. Ti isti umirovljenici nisu vama dali glas da bi vi danas vladali u RH vi i vaša stranka i vaš koalicijski partner SDP. Prema tome, o socijalnoj politici nemojte govoriti jer ste najbolji mogući odgovor dobili na parlamentarnim izborima. Niste na vlasti.
Iduća replika je uvaženi kolega Milorad Batinić. Nemojte dobacivati molim vas.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Lucić, svatko od nas ima način kako raspravlja, netko govori glasnije, netko sa više emocija a netko sa manje. Ali evo ja ću vas pokušati uvjeriti da što smo i kazali da ćemo biti konstruktivni što hoćemo. Prije svega ove izmjene i dopune ovog paketa poreznih zakona vi veličate velikom reformom. Po meni to su izmjene i dopune zakona poreznih koje možemo nazvati parcijalnom reformom. Da ste uveli, predložili uvođenje poreza na imovinu e tada bi to bila reforma. Uvodite porez na nekretnine, novo opterećenje hrvatskih građana u smislu porezna na neizgrađeno građevinsko zemljište koje je Ustavni sud mislim da je 2007. godine stavio van snage. Ponovno idete sa time, niste ništa naučili, ne vi osobno nego stranka. To je jedna stvar. Druga stvar, niste vjerodostojni u smislu predloženoga paketa, niste vjerodostojni iz kojeg razloga? Spominjete u Zakon o porezu na dohodak kompenzacijske mjere i vi tražite da mi vjerujemo da ne ponavljam što je kolegica Mrak-Taritaš kazala nećemo vjerovati, ne želimo vjerovati jer posao saborskog zastupnika bilo pozicija, bilo oproba mi moramo vidjeti što piše i to se mora ovdje izglasat. Na vjerovanje, na lijepu riječ oprostite prošli smo i vi i ja predugo pamtimo, predugo smo u politici da bi mogli vjerovati. Ja bi možda i vjerovao ministru Mariću, pa ja sam i vjerovao ministru Mariću i vjerujem u jednom djelu i premijeru Plenkoviću ukoliko oni neće to promijeniti slijedom okolnosti i koalicije u kojoj jesu. I zato ne vjerujem kad dođe u Sabor, kad se izglasa nešto tada mogu kazati da vjerujem.
Hvala. Odgovor na repliku.
Baš mi je drago kolega Batinić što se ovdje nalazimo već evo i duže vremena i znamo se ali reći ću vam da ovo nije proporcijalna reforma, ovdje se radi cirka od 1 milijardu i 600 do 2 milijarde kuna. To nisu mali novci kojeg se Ministarstvo financija i država Hrvatska odriče u dobrobit građana i poduzetnika. Ali evo opet ne ciljam vas već vašu Vladu u kojoj ste sjedili, dakle SDP-ovu. Znate koliko ste zakona donijeli na silu? Toliko da vam je Ustavni sud sve te zakone srušio. Prema tome, nemojmo govoriti o legalnosti jer vi ste upravo bili Vlada koja ste na suprotan način radili gdje ste jednom bahatošću i silom htjeli donositi zakone gdje vam je Ustavni sud sve to srušio. Mi ćemo doista danas voditi i vodimo u HDZ-u zajedno sa našim partnerima jednu politiku koja će doista biti na dobrobit građana ali i gospodarstva jer bez gospodarstva nema ni građana, bez gospodarstva nema budućnosti a i vi ste bili u gospodarstvu pa stoga znate šta to znači.
Replika uvaženi kolega Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Luciću, potaknut na repliku sam vašom izjavom kako nas je gospodin ministar uvjerio u dobrotu ove porezne reforme. Ja moram priznati da me gospodin ministar nije uvjerio iako on ima kapacitete za tako nešto nego ste me vi uvjerili sa vašim briljantnim izlaganjem. I ja predlažem gospodinu ministru da vas angažiraju kao osobu koja će cijelom ovom narodu i Hrvatskoj objasniti sve dobrobiti ove reforme koje će ona donijeti građanima Hrvatske i lijepo im možete objasniti kako ste sa svim novcem koji tamo država naknadno dobije tim dobrim stvarima dati onih 1000 eura za novorođenčad koju ste obećali kroz neku reformu ili ste odustali od toga već me ispratite ja više i ne pratim šta ste rekli a šta ste odustali. Zapisao sam dvije divne stvari koje ste rekli. Kako kažete vi ste u jednom momentu totalno pobrkali lončiće, polupali lončiće jer ne kukaju bogati zbog ove reforme. Nažalost oni mudro šute i čekaju da dobiju ono što će dobiti sa ovom reformom. Kukaju siromašni, jer ova vaša superhik reforma uzima tim siromašnima da dam bogatima. I ono što je rečeno u ovoj sabornici upravo iz redova HDZ-a vraća nekakve dugove. Druga stvar, briljantna stvar o probnom balonu i 5% poreza na kruh i šećer. Možda je malo nepopularno ali možemo zahvaliti samo MOST-u zašto je taj porez kao takav ostao. Ne HDZ-u i ne vama, nego kolega iz MOST-a koji još uvijek imaju djelom noge na zemlji i razumiju u kakvoj situaciji je ova zemlja i potegli su ručnu i zaustavili se. Da je bilo do HDZ-a otišao bi taj porez daleko i ne bi to bio probni balon. Prema tome, nemojte u ovoj sabornici govoriti ono što nije istina. I na kraju, ako je ovo početak i prava početna reforma ja samo mogu reći da po jutru se dan poznaje. Ako je ovo jutro onda mogu reći da sačuvaj nas Bože vaših budućih reformi koje ćemo dobiti. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega u nekoliko dana ili nekoliko mjeseci ne može se provest reforma a da su ju prethodne vlasti ili stranke ili vlade a pogotovo kada sam govorio o poljoprivredi uništile. Vi možda ni niste bili i niste bili u prethodnim sazivima Hrvatskog sabor i siguran sam da ne znate kako i na koji način se je vodila određena politika prema određenim djelatnostima. Ali ovu politiku koju ste vi upravo provodili je tolike štete nanijela ne da će nam trebati nekoliko mjeseci treba nam nekoliko godina da bi se vratili upravo i ustabilili i poreznu reformu, i gospodarstvo, i rast domaćeg proizvoda, i smanjenje deficita i smanjenje javnog duga. Ne morate vi vjerovati ministru Mariću, ali vjerujte meni jer rekli ste da sam ostavio na vas upečatljiv dojam. Ja vjerujem ministru Mariću i ponovit ću vam. U ovome proračunu za 2016. godinu po prvi puta je smanjen javni dug, deficit i povećanje bruto domaćeg proizvoda. Zar vam to kolega ne daje dovoljno nade da vjerujete u poreznu reformu ministra Marića.
Replika broj šest, uvaženi kolega Branimir Bunjac.
Hvala predsjedavajući. Kolega Lucić, evo sad smo čuli da je pitanje porezne reforme pitanje vjere, znači to je vjersko pitanje. Čuli smo također od gospodina Lucića da je 97 do 98% porezne reforme dobro. Htio bih vas pitati na koji način ste izračunali ovaj postotak, kojom metodologijom i također me zanima s obzirom dakle da ste utvrdili da 2 do 3% nisu dobri koja to 2 do 3% eto nisu dobri, pa da možda taj dio, da nas uputite da taj dio popravimo. A između ostalog ste rekli da se vi zalažete za to da se mladi ne sele u druge gradove, iako ne vidim u tome problem. Ali pitanje je da li porez na nekretninu prvu potiče tu mjeru, odnosno štiti mlade obitelji ili ne. Po meni definitivno ne. Također ste rekli da se, da ova porezna reforma potiče investicije. Međutim, da li ukidanje olakšica za reinvestiranu dobit potiče investicije ili ukida investicije. Po mojem mišljenju ih eto ukida. Na kraju ste poentirali velikim uspjehom da PDV na mlijeko ostaje 5% jer vi ste samo kao plašili građane. Međutim, kakve veze ima je li PDV na mlijeko 5, 10 ili 0% ako ste vi prethodno uništili sve hrvatske mljekare. Ako je otkupna cijena mlijeka takva da ljudi moraju rasprodati sve krave i zatvoriti svoje OPG-ove i imanja. Znači u biti pa tog smanjenog PDV-a ima koristi eventualno francuski Lactalis koji se prigodno zove Dukat i u stvari na neki način dakle time se ne rješava ništa. Eto to su kratke opaske.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega slušajući vaše rasprave od početka rada ovog Sabora nisam baš zamijetio osim demagogije da se želite doista zalagati za ispravne stavove u gospodarstvu. Način do kojeg sam došao do izračuna nisam se bavio nikakvom matematikom, to zdrav razum zaključuje. Na temelju ovih poreznih reformi je vidljivo ako idete od stavke do stavke i od zakona do zakona vidite šta u biti predlaže Ministarstvo financija nama da prihvatimo, da li je to dobro ili nije dobro za gospodarstvo. Pa zar ovo proteklo vrijeme još vam jednom ponavljam gdje nismo utjecali na stanje u poljoprivredi u proteke četiri godine. Pa pitajte kolege ovdje sa desne strane zašto nema 68000 proizvođača mlijeka nego 4000 proizvođača mlijeka. Pa zar smo mi tome kumovali? Bio sam predsjednik Odbora za poljoprivredu četiri godine, upozoravao sam ministra Jakovinu da ide u krivom smjeru, da će ovo hrvatsku poljoprivredu i hrvatskog seljaka odvest u propast. I kao što vidite sve se događa. Pa mi upravo ovom poreznom reformom želimo samo ju jednom dijelu ispravit tu nepravdu, ali mi moramo u narednom vremenskom periodu jer svjesni smo da ne možemo u ovome trenutku napraviti još veće reforme. Mi ćemo morati sutra sigurno i na poljoprivredne proizvode naših proizvođača smanjiti PDV, da on bude isto 13% primjera samo govorim kao što je i na ulazni repromaterijal. Da, onda bi mi našega seljaka doveli u poziciju konkurentnosti i ne bi ga doveli u ovu situaciju u kojoj je on danas. Pa šta smo upravo napravili u protekle četiri godine? Ništa. Poljoprivreda nam je tonula, tonula i tonula a upozoravali smo na to, održavali smo tiskovne konferencije. Nije vrijedilo.
Hvala. Iduća replika uvaženi kolega Saša Đujić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Lucić, ja sam pažljivo slušao vašu raspravu i ona spada u rubriku vjerovali ili ne. Vi ste tokom svoje rasprave sami sebe demantirali više puta. Reći rečenicu u ovom Domu davali smo vam namjerno krive podatke da imate o čemu pričati. Onda iza toga govorite o vašim i našim obećanjima. Jesu li vaša obećanja u kampanji namjerno bila kriva da bi mi o čemu imali pričati. Iza toga govorite da niti jedna mjera ne ide na štetu građana, da je sigurnost naših najmlađih vaš prioritet, da vi ne želite da mladi odlaze iz RH, da je to dužnost vas kao roditelja. A onda uvodite porez na prvu nekretninu. Kolega vas je malo prije pitao šta mislite o tome, vi ste pričali o poljoprivredi. Niste odgovorili na pitanje da li je uvođenje poreza na prvu nekretninu mjera koja će zaustaviti odlazak mladih iz Hrvatske ili nije. Ja vas molim da sad to odgovorite i da mi ne počnete pričati o poljoprivredi i o bivšim vladama. Drugo pitanje. Kažete PDV u ugostiteljstvu neće ništa promijeniti i da kukaju oni koji imaju najviše zarade, a to su hoteli. Onda ste PDV od 13% ostavili tima koji po vama imaju najviše, a uveli ste ga u ugostiteljstvo, povisujete ga ugostiteljstvu koji po vama neće im ništa to utjecati na njihovo poslovanje. Pa vi ste puni kontradiktornosti! Nemojte nas podcjenjivati. Ja vas molim da nam odgovorite na ovo što sam vas sada pitao. Hvala vam lijepo.
Odgovor na repliku kolega Lucić.
Nisam ja kolega kontradiktoran. Hoteli se bave i dakle sobama, noćenjima, ali isto tako i ugostiteljskom ponudom. Dakle, odnosi se i na jedno i na druge. Kada govorite o porezu na prvu nekretninu, pa ja bih vas molio da ovdje izvadite u poreznoj upravi koliko je to stanova kupljeno u protekle četiri godine upravo tim vašim poticajnim sredstvima i da vidimo koliki je to opći financijski efekat. Pa gospodine dragi i kolega, pa danas mladi čovjek ne može kupiti stan jer ne radi, jer je nezaposlen, nema nikakvih primanja, roditelji o njemu skrbe ili ako ne mogu roditelji skrbiti onda odlazi u drugu zemlju. Da, to su osnovni efekti s kojima se vjerojatno vodilo i Ministarstvo financija i što sam rekao to je moj stav da upravo ta povećanje poreza na osnovne namirnice je možda i mamac da se o tome rasprava, ali to je moje razmišljanje. To nije razmišljanje ni HDZ-a ni ministarstva niti ministra. Ja sam samo naveo kao primjer i nije to nikakva provokacija građanima nego je to moje osobno razmišljanje. A u biti uhvatili ste se zato i uhvatili ste se za povećanje PDV-a na ugostiteljstvo i u biti vrtite stalno jedno te isto i samo o tome pričate i o ničem drugom. Jučer cijeli dan i danas također. Što to govori? Pa to govori da nemate nekih velikih zamjerki na ovu poreznu reformu i da se s njome slažete, to je moj zaključak. A ono i što kažete nije točno.
Hvala. Iduća replika uvaženi kolega Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Lucić, prvo ste mi dali nadu, a sada mi je ta nada splasnula kada ste rekli da je ovo bio spin sa 5% ja sam se poradovao, a vjerojatno je i ovo s ugostiteljstvom spin pa će vala ipak ostati na 13%. Ne slažem se s vama da to nije problem u Slavoniji, je, vidjet ćete da je to problem u Slavoniji kada dođe konačni obračun pa kada se vidi pred porez ukupan porez koji ljudi trebaju platiti. A kažem vam uz promet od možda tisuću kuna dnevno, to je ozbiljan problem. Naravno da ne govorim ja samo o Slavoniji, pa ugostitelji u turizmu na Jadranu su ulagali nekakav novac, stvarali temelje da bi se turizam podigao na višu razinu. I sada u pravu je kolega Đujić, sada mi kažemo hotelijeri neka njima ostane na 13% što isto nije na neki način pravedno. A da vam još kažem slikovito, puno stvari ne mora biti pravedno i ne znači da je porezni sustav stabilan ako se on ne mijenja jer i čamac negdje u nekakvoj luci ako dugo stoji on je stabilan, ali mu dno trune. Dakle porezni sustav mora odgovoriti na probleme i uvjete svoga vremena ili okoline s te strane, s jedne strane naravno da poduzetnicima trebamo olakšati smanjivati poreznu stopu, ali s druge strane moramo misliti na stečajna prava svih građana koji žive u ovoj zemlji da bi im ta stečena prava ostala, da ih ne bi izgubila. I samo da vam dam na jednom primjeru. S jedne strane predlaže se kada vi kažete da mi nemamo konkretne primjedbe, evo konkretne primjedbe. S jedne strane predlaže se povećanje trošarine na osobna vozila koja mislim da je negdje granica od 90 grama po kilometru ispuštanja CO2 u okolinu. Na taj način se kažnjava ljude pri kupovini osobnih automobila će morati platiti veću cijenu. To su najjeftiniji automobili uglavnom u pitanju, recimo Dacia. A s druge strane se uvodi smanjena stopa poreza na repromaterijal u poljoprivredi. A znate koji su najveći zagađivači? Između ostalog i poljoprivreda. Dakle jedan kriterij kada govorimo o zagađivanju okoline se koristi za osobna vozila, a za poljoprivredu se ne primjenjuje. Naravno da sam ja, nisam ja protiv toga da se smanji PDV u poljoprivredi, ali ne možete porezna rješenja gledati samo jednostrano.
Odgovor na repliku kolega Lucić.
Moram odgovoriti, mislio sam da ne odgovaram ali obzirom da ste također stanovnik Slavonije, a poznam također stanje, vi govorite da će tisuću kuna biti manje u blagajni temeljem izmjene poreza od ovog sustava. Pa on ima tisuću kuna ukupni prihoda danas, a ne da će mu se smanjiti tisuću kuna. Dakle to je sama riječ govori koliko to ugostiteljstvo i koliko restorani i oni koji se bave takvom djelatnošću imaju prometa. Pa oni, rekao sam u svom izlaganju, zjape prazne i sa 10 i sa 11 i sa 13 i sa 25% oni ništa neće izgubiti. Prema tome, neću govoriti o ovim trošarinama. A niste spomenuli da recimo zakon koji upravo se predlaže zakon o trošarinama recimo na vino daje odgodu plaćanja. Da li ste svjesni u proteklom vremenskom periodu da su mnoga poduzeća otišla u veliki porezni dug upravo zbog trošarina, što nisu mogli platiti jel nisu na vrijeme naplatili od svoga kupca, a danas im upravo ova Vlada i ovaj prijedlog zakona omogućava da se trošarine mogu dati na odgodu i samim tim dok naplati svoje potraživanja moći će platiti trošarinu. O tome ne želite govoriti. Govorite o automobilima koji su faktički neznačajna stavka kod sviju tako rekuć i pitanje tko danas kupuje novi auto od takvih ljudi.
Iduća replika uvaženi kolega Mladen Mađer.
Poštovani kolega Lucić, vi ste u svom izlaganju rekli da je ova porezna reforma nešto super za građane RH, samo ne znam da li je super što se tiče u lokalnim porezima da jedno domaćinstvo sa ovim donošenjem zakona iako smo čuli da će se možda promijeniti da neće biti porez na neizgrađeno zemljište u građevinskog području. Samo primjer, da jedno seosko domaćinstvo znači u ruralnom dijelu npr. na naknadu od tisuću kuna s ovim porezom na neizgrađeno zemljište će biti porez negdje od 30 tisuća kuna, znači 30 puta veće. Sad ne znam koliko je to dobro za sve seoski dio, ruralni dio. A spomenuli ste također za lokalnu samoupravu, gdje ste za lokalnu samoupravu rekli da je ministar Marić obećao da će doći do poravnanja i regionalne i lokalne samouprave u prihodu u proračunu. Ali mi smo u lokalnoj samoupravi svjesni da i bivša SDP-ova vlada predlagala isto oko uredbe rudne rente korištenja rente, da će povećanjem korištenja rudne rente biti veći prihod u proračunu općine, ali to se nije dogodilo gdje su opet stradale male općine. Tako se bojim da i ovo, ovo je bilo samo obećanje ministra financija, da će opet najviše stradati male općine i ruralni dio. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega, u svom izlaganju sam upravo i govorio da postoji prvo i drugo čitanje. Pa tko kaže da upravo temeljem naših razmišljanja, možda i Ministarstvo financija i sam ministar neće doći do zaključka da porezna, građevinsko zemljište možda neće biti u tom i tom iznosu ili ga uopće neće biti. Pa zato i imamo upravo ovu raspravu da svi svojim konstruktivnim prijedlozima dademo svoje prijedloge. Postoje i amandmani koje ćete i vi možda uložiti pa stoga budimo optimisti i nemojmo danas zaključivati da je to gotovo, ništa nije gotovo. A što se tiče lokalne samouprave i obećanja ministra, ja evo vjerujem da upravo temeljem ovih poreznih izmjena i sveobuhvatnog ovog zakona, da će ipak lokalna samouprava obzirom da je 2016. godina na pomolu da ćemo u 2016. napraviti prijedlog izračuna kako će to biti u 2017. Ja sam uvjeren na temelju ministrovog kazivanja da će lokalna samouprava biti zadovoljna i da cijeli ovaj trošak koji će nadomiriti se poreznoj upravi i koji će joj nedostajati ići na teret Ministarstva financija.
Hvala. I iduća replika uvaženi kolega Giovanni Sponza.
Poštovani kolega Lucić, iskaz državničke politike je temeljen na egzaktnim izračunima dugoročnih efekata. Zar vama nije čudno i zar je doista iskaz državničke politike a tiče se mladih, oni koji bi trebali biti nositelji gospodarskog i društvenog napretka u našoj zemlji, ukidanje oslobađanja plaćanja poreza na prvu nekretninu. Vi se možete truditi i govoriti koliko god hoćete, međutim dugoročno to ne ide u korist demografske obnove, ne ide u korist pronatalitetnoj politici a niti sprječavanju iseljavanja mladih. Kada već govorite toliko o turizmu onda vam nije čudno da cijela Europa prepoznaje potrebu niske stope poreza za ugostitelje, svi imaju 10%, mi sada predlažemo na 25% a vi dugoročno kažete da će to poticati investicije i zaposlenost. Dogoditi će se suprotno, sve suprotno ovome što vi govorite. A kao 3. stvar, kada već koristite podatke iz Fonda za razvoj hrvatskog turizma onda ih do kraja recite, da ukupni fond za razvoj hrvatskog turizma, Istra uplaćuje sama više od 60%, da njoj se vraća 35% a da vi koji dolazite i predstavnik ste Požeško-slavonske županije u navedeni fond uplaćujete 0 kuna. A kada već spominjete kvalitetu života građana u Istri onda ću vam kazati sljedeće, da građani Istre su marljivi, radišni, rade dva posla i za početak neka u Hrvatskoj svi počnu raditi.
Odgovor na repliku.
Ja sam u svome izlaganju rekao da u Istri imam puno prijatelja ali nisam mislio da ćete vrijeđati pogotovo ne ljude iz Slavonije koji su vrijedniji i najvrijedniji ljudi u RH, to odgovorno tvrdim. Da bi vi vrijeđali nekoga, vi ne možete poistovjećivati, da je vaše more vaše, da nije moje, da nije od ovih ljudi koji dolaze sa kontinenta, to nije samo vas ljudi koji ste u Istri ili u bilo kojem drugom gradu RH a južno, dakle u južnom dijelu Hrvatske. Prema tome, nemojte se poistovjećivati da je to vaše, to je naše, to je naše i ne može biti vaše. I nemojte, još jednom vam govorim obezvrjeđivati ljude u Slavoniji jer to je narod koji se napatio u prošlosti, koji je branio RH, koji je stajao na braniku RH dok ste vi spavali gospodine i nemojte te ljude vrijeđati. I nemojte te ljude vrijeđati. … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica Jandroković: Ja vas molim, ja vas molim.]] Ja vas molim, jer mi Slavonci smo upravo ti koji su zaustavili agresiju na Hrvatsku [[Upadica Jandroković: Halo, polako, samo malo vas molim.]] [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Samo malo vas molim, ja vas molim, samo malo, molim vas, molim vas. Ja vas molim da smirite strasti i da se ne vrijeđate međusobno jer nema nikakvog razloga, razgovaramo o poreznoj reformi, nemojmo izazivati između sebe zlu krv, regionalne podjele jer to zaista nikome nije u interesu. Dakle molim vas za smirenje strasti i bez teških riječi. A vi kolega Hrelja nemojte dobacivati iz klupe. Iduća replika je uvaženi kolega Mile Horvat.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Kolega mi u klubu SDSS-a mislimo da je trebalo zahvatiti ove porezne reforme ali imamo, ja lično imam određenih … [[Govornik se ne razumije.]] pa bih vas zamolio da mi pomognete ako mi možete rasvijetliti neke stvari. Dakle europski semestar je inače instrument nadzora i RH je po nalogu europskog semestra trebala napraviti nacionalni program reformi. Taj nacionalni program reformi je napravljen i dostavljen je na Vladu negdje u 4. mjesecu ove godine i usvojen je. I u tom nacionalnom programu je definirano da će se ući u poreznu reformu na način da će se donijeti, propisati porez na nekretnine. Prema tome, mi tu imamo malo manevarskog prostora, porez na nekretnine je već zadana veličina. Ja postavljam pitanje kako ćemo mi to 2018. primijeniti kada imamo nesređeno stanje u katastru, kada imamo nesređene gruntovnice, kada legalizacija nije završena. To je jedna velika dilema i jedna, dakle jedno suštinsko pitanje kako ćemo operativno provesti to što smo Europskoj uniji obećali. Druga stvar u Prijedlogu zakona o prometu poreza na promet nekretnina u članku 15. gdje se definira tko ne plaća porez na promet nekretnina u stavku 6. se kaže da je od tog, od te obaveze su izuzeti stjecatelji vlasništva u pretvorbi društvenog vlasništva u druge oblike vlasništva. Dakle moja je dilema zašto netko tko je ušao u privatizaciju i stječe određene vrijednosti je po ovome zakonskom prijedlogu oslobođen plaćanja poreza a teretimo svakog ostalog čak dakle običnog čovjeka teretimo za bilo koji promet nekretnina. Jer ovdje vidimo da su mnogi subjekti oslobođeni od plaćanja poreza na nekretnine osim običnog građanina koji je u prilici da nešto kupi.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Lucić.
Kolega kompleksno je pitanje ali budite sigurni da ću skupa s vama gdje vi to isto budete htjeli također zajedno borit se da određene obveze koje smo si i dali i završimo. Stoga, budite sigurni da će moja pomoć u rješavanju toga problema biti sigurno na dobrobit.
Hvala. Iduća replika je uvažena kolega Marta Luc-Polanc.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče Luciću, vi ste ovu reformu najavili kao najbolju reformu ikada donesenu a ono što ta reforma predviđa to je ukidanje reinvestirane dobiti, to je ukidanje olakšice na prvu nekretninu, to je ukidanje prava na osobni odbitak za osobe koje žive od najma vlastite imovine, to je povećavanje plaća onima koji imaju velike plaće, zatim ostavljanje opće stope PDV-a iako ste na svim parlamentarnim izborima u posljednjih 10 godina obećavali smanjenje PDV-a i na mala vrata pokušavate ukinuti porezni USKOK. Pa sad obzirom na vaše izlaganje u kojem ste naveli da je sve ovo, da ste većinu podataka dali netočnih da bi mi o njima mogli raspravljati. Ja vas pitam ovo taksativno što sam ja navela da li je to sad ozbiljna porezna reforma ili ćemo mi o tome samo raspravljati a vi od svega na kraju odustati? Zahvaljujem.
Odgovor na repliku.
Kolegice očito da niste slušali jer nisam rekao da je netočna prijedlog porezne reforme, a rekao sam i još jednom ponavljam da ovo je najveća porezna reforma izmjena i dopuna zakona od 90. godine. Pa ako niste dobro slušali samo vam još jednom ponavljam to.
Iduća replika je uvaženi kolega Zdravko Ronko.
Hvala lijepo. Gospodine Luciću vi ste nedavno u zlatnoj dolini zatražili da vam se obraćamo kao instituciji pa ću se ja evo tako vama i obratiti kao instituciji pameti, tim više što ste vi donijeli jedna veliki doprinos hrvatskom jezikoslovlju a to je da ste nedavno na HTV-u izmislili jednu riječ a to je apostolati. Pa ću ja ponešto reći o vašim apostolatima. Naime, kad vi govorite o dobrobiti hrvatskoj i hrvatskim građanima, kad govorite o budućnosti mladih i naše djece, kad govorite o njihovom kruhu i mlijeku pa to stavljate u kontekst prošlog vremena mislim da onda treba reći i slijedeće da nije bilo selektivne pravde da se u Ministarstvu branitelja, porezne uprave, Hrvatskih šuma, MUP-u, TUP-u, PUP-u i kako već hoćete radili svoj posao. Da nije bilo kuma i kumova od Kosorice, Šukera, Beuka pa do tandema Jakovina-Pavalić. Vi ne bi mogli sa svojim tvrtkama tako bezdušno pretvoriti 12 milijuna kredita braniteljskih u svoje džepove, vi ne bi mogli zavaljati milijune i milijune kuna poreza i vi ne bi mogli divljački opljačkati Hrvatske šume i dakako uništiti stotine radnih mjesta. Evo toliko. I ne bi mogli u ovom Hrvatskom saboru pokazivati srednji prst. Hvala.
Odgovor na repliku kolega Lucić.
Zastupniče Ronko, vi ste upravo svojim kazivanjem izrekli sve laži, upravo vašim prokazivanjem i vašom željom da od mene kao gospodarstvenika napravite kriminalca sram vas može bit. Sve institucije porezne sam prošao na račun vas jer gnjetete po meni 15 godina ali ništa ne možete jer sam ispravan u cijelosti, jer sam upravo svoje imanje, svoju imovinu dokazivao na najvećim poreznim institucijama PKD-a, porezno kaznenih djela za koja ste me vi progonili 15 godina i to svi ljudi ovdje u ovome Saboru znaju. I koji je efekt? Moji prihodi koje sam dokumentirao na svim razinama su daleko veći nego rashodi a vi se služite ovdje godinama lažima i želite i mene kao čovjeka, moju obitelj koju vrijeđate godinama i svoj politički utjecaj staviti na moje ime i prezime a niste u tome uspjeli. Vidite ja kažem niste uspjeli jer sam dokazao upravo da sve što govorite su laži. I još jedna stvar, vaš politički grijeh što se ne možete opravdat pred svojim biračkim tijekom SDP-a. HDZ i ja kako predsjednik županijskog odbora smo vas porazili na svim razinama gradova i općina i ne postojite više u Požeško-slavonskoj županiji. I zato gnjetete po meni 15 godina, a ja sam pred ovim tijelom dokazao da sve ono za čeg ste me optuživali nije istina. I sad to ovdje govorim. … [[Upadica se ne čuje.]]
Molim vas nemojte dobacivati i mislim da nije ni cijela rasprava bila primjerena ova tako da ne idemo u međusobne optužbe, razgovarao o poreznoj reformi. Ja vas molim da vas toga i držimo i riječ ima uvaženi kolega Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Da se vratimo stvarno malo na poreznu reformu. Vi ste kolega Lucić govorili o PDV-u u ovom djelu ugostiteljstva i turizma i spomenuli ste Slavoniju. Ja ću ovdje navesti da stvarno ne trebamo dijeliti regionalno to sve skupa jer su isti problemi dakle i u mojem Prigorju, Moslavini i Bilogori, i u Lici, i u Podravini, Međimurju, Zagorju bilo gdje drugdje kao i Dalmatinskoj zagori. Pa ja se u jednom dijelu s vama slažem da definitivno možda uopće nije trebalo ići na tu mjeru već ranijeg smanjenja PDV-a jer sada naravno kada je nešto smanjeno ako hoćeš to dići natrag da se svi oni koji su obuhvaćeni time bune. Ali o ovome što ste i vi govorili želim samo apostrofirati jedan dio vezan za kontinentalni turizam. Dakle, jedan grijeh iz vremena one prošle Vlade, ne ovih zadnjih par mjeseci nego one prije jest zapostavljanje kontinentalnog turizma u Strategiji razvoja turizma. To je činjenica. A upravo bi taj kontinentalni turizam trebao omogućiti i poljoprivrednu proizvodnju i prodaju tih poljoprivrednih proizvoda i očuvanje života u ruralnim prostorima. I zato meni osobno je stvarno ovdje i pokrenuo sam dakle i jučer u raspravi tu inicijativu da se već kad je već ovako koncipirano svakako uvede seoski turizam u ovu kategoriju nižeg PDV-a jer on nije samo seoski turizam kao ugostiteljstvo, ne samo smještajnom nego i u posluzi hrane, nego je on u stvari u ukupnom onom dijelu da se proizvedena hrana na poljoprivrednom gospodarstvu prodaje gostima. I zato bi to bilo po meni jako dobro da se to stavi.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega Hrg o tome sam upravo i govorio i pitao sam kako može bit ravnomjeran razvoj Hrvatske ako moja županija Požeško-slavonska dobije za razvoj turizma 300 tisuća kuna, a druga županija koja je razvijena kao što je kolega rekao dobije 6 milijuna. Pa kaki je to ravnomjerni razvoj Hrvatske? Kako i na koji ćemo način mi razvit upravo taj kontinentalni turizam? Nikako. Kako ćemo i na koji način prodat poljoprivredne proizvode? Nikako. Kad onaj dole kupuje u hotelijerstvu krumpir ne znam odakle, a neće kupiti iz Međimurja, neće kupiti iz Slavonije. Kako i na koji način spojit plavo i zeleno? Pa govorimo godinama o tome, a ništa se nije dogodilo. Pa upravo je valjda prilika sada da i kroz ovu poreznu reformu i ova Vlada RH a započeo ju je naš ministar koji ovdje sjedi u Saboru u proteklom ovom mandatu upravo spajanje takve proizvodnje poljoprivredne u kontinentalnom dijelu sa onima ljudima koji su u turizmu jer svake godine vidite da povećavamo broj turista. Logično bi bilo da konačno već shvatimo i da si dademo zadatak da ipak proizvodnja u Slavoniji i Baranji i Međimurju i u svim drugim dijelovima Hrvatske ne da može prehranit hrvatski narod, može prehranit još tri puta ovoliko turista. To nam mora biti cilj, to nam mora bit zadatak a na taj način ćemo onda i širit i razvoj kontinentalnog dijela Hrvatske, a on je danas doista na najnižim razinama i pitanje kako i na koji način će preživjeti taj seljak ili ćemo u konačnici danas uvozimo preko 2 milijarde eura hrane. Možda ćemo uvoziti 4. Pa jel' to budućnost Hrvatske? Hoćemo na taj način osigurati opstojnost na kontinentalnom dijelu. Sigurno neću.
Hvala. Iduća je replika uvaženi kolega Tomislav Saucha.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Lucić, ja moram stat u obranu ugostitelja. Vi očito ne shvaćate da smo mi turistička zemlja. Vi ne shvaćate da je ugostiteljstvo sastavni dio turističke ponude. Mislim da je nama to kao državi itekako bitno. Turizam doprinosi velikom dijelu našeg BDP-a i to nije nešto s čim se možemo samo tako igrati. Rekli ste da najviše kukaju hotelijeri koji stvaraju ekstra profit. Pa pitajte si svog ministra turizma kad ćete ga moći uhvatiti šta on misli o tim hotelima koji stvaraju ekstra profit? Pa to su upravo te kategorije hotela koje smo mi mukotrpno radili da dođu u Hrvatsku. Pa to je ono što našu turističku industriju čini kompetitivnom i ugostiteljska, znači ugostiteljska vanpansionska ponuda koja mora pratiti tu hotelijersku ponudu, pa ti ljudi isto tako su investitori. Oni su računali sa određenom stopom PDV-a. Dakle, oni su zaposlili ljude, povećali, poboljšali svoju ponudu, proširili kapacitete. I šta sada? Sada mi njima skidamo, znači povećavamo sa 13 na 25%. I postavlja se pitanje šta će se sada desiti? Najvjerojatnije će morati otpuštati ljude. Kažete nisu napravili ništa, nisu promijenili, nije za jednu lipu pojeftinila usluga. Pa možda su oni investirali upravo u poboljšanje ponude. Režete granu na kojoj sjedimo. To nije nebitna stvar. Ne možete na to gledati tako banalno. Hvala.
Odgovor na repliku.
Očito se nas dvojica kolega ne razumijemo. Prije svega ja nemam ništa protiv turizma. Dapače, nemam ništa protiv ugostitelja, ali imam protiv da kontinentalni turizam ne postoji i da on iz dana u dan nestaje, da se forsira samo jedna vrsta turizma, a kontinentalni turizam umire. No gospodine možda ne znate da rast turizma i što veće učešće njegovo u bruto domaćem proizvodu čini opasnost za Republiku Hrvatsku. Treba se daleko brže i više razvijat gospodarstvo u drugom smislu. Turizam da. Daj Bože da bude i daleko veći. Ali ne daj Bože da vam se dogodi primjer Turska ili nešto slično. Pa ja vas pitam koji će to biti poremećaji u državnom proračunu? A rast gospodarstva upravo je taj koji daje sigurnost i garanciju gospodarskog razvoja i opstojnosti ljudi. Turizam je super. Ali šta u određenom momentu nek' vam se dogode neželjene stvari. Ja vas to pitam. Strmoglavit će nam se na sasma drugu razinu, a to je opasnost i za državni proračun i za nas sve u Hrvatskoj. Gospodarstvo u realnom sektoru je temelj razvoja i opstojnosti RH.
Šesnaesta replika, uvažena kolegica Sabina Glasovac.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Lucić, slažem se sa vama u jednom dijelu vaše rasprave da ovaj prijedlog porezne reforme ima nekih svojih svijetlih trenutaka odnosno točaka, međutim nikako se ne mogu složiti s vašim stavom da će implikacije ove porezne reforme biti pozitivne odnosno da neće biti negativnih utjecaja na lokalne proračune jedinica lokalne i regionalne uprave i samouprave. Vrlo brzo će se pokazati da će lokalni proračuni itekako osjetiti posljedice hladnog noža ove porezne reforme. Drugo, nevjerojatna mi je doza prezira koju ste iskazali prema ugostiteljskim djelatnicima pokušavajući opravdati neopravdano podizanje poreza na ugostiteljsku djelatnost, pa ste to sveli na jednu razinu kao pa i onako smanjenje poreza na ugostiteljsku djelatnost 25 na 13% nije rezultiralo smanjenjenjem cijena. Međutim, nemojte zaboraviti da je smanjenje PDV-a na ugostiteljske usluge itekako pozitivno rezultiralo recimo sa deset tisuća više zaposlenih, sa više od dvije tisuće ugostiteljskih firmi koje su osnovane u ovih nekoliko godina i ugostitelje će s ovom reformom baciti na koljena jer će biti prisiljeni podizati cijenu usluge koje će na kraju primati naši građani, a s druge strane morat će smanjiti investicije, morat će smanjivati plaće, morat će neki od njih gasiti obrte pa i otpuštati. Tako da meni nije jasno zapravo čemu potreba za uljepšavanjem nekih stvari ako one realno nisu takve. Kolega Pernar je neki dan govorio ovdje o plavim i crvenim pilulama, međutim ja vidim da kada vi govorite sa ove strane sabornice o poreznoj reformi, da se povećala konzumacija ružičastih pilula koje žele prikazati realnog onakvom kakvom ona zapravo nije.
Hvala. Odgovor na repliku.
Drago mi je da se slažete s mojim izlaganjem.
I zadnja replika uvaženi kolega Marko Vešligaj.
Hvala predsjedavajući. Evo kolega, moram priznati imali ste vrlo nadahnutu raspravu u ovoj cijeloj poreznoj reformi na koju i ja imam zamjerku makar ste u nekoliko navrata spomenuli da nema oporba uopće nekakvih zamjerki. Ali ja ću se u ovoj svojoj replici osvrnuti kao čelnik lokalne samouprave na vašu konstataciju da je ministar Marić sve objasnio lokalnoj samoupravi i da se ništa ne gubi, a kroz same izmjene poreza na dohodak vidimo da će lokalna samouprava imati gubitak znači imat će ga po obećanjima, komentirat će se na temelju i ostat će na istoj razini kao što je bilo 2016. godine, znači konzervirat ćemo stanje postojeće koje imamo. Međutim ja vas tu sada pitam, što je sa 2017., šta je sa potencijalnim rastom? Da li vi smatrate da lokalne jedinice također imaju pravo sudjelovati u potencijalom rastu i rastu zapošljavanja kojega svi očekujemo u 2017. godini jer ukoliko će nam se kompenzirati ovaj gubitak koji imamo u 2016. ostat ćemo zapravo na istoj razini? Ajde pustimo sada porez na dohodak, ali porez na tvrtku je evidentan gubitak, 120 milijuna za lokalne jedinice i tu nemamo predviđene nikakve kompenzacijske mjere. Da rasterećuje se gospodarstvo, rasterećuju se građani kao što ste rekli za njihovu dobrobit, ali i za dobrobit građana je valjda i onda kada uzimate lokalnoj samoupravi jer to znači bit će manje za dječje vrtiće, bit će manje za komunalnu infrastrukturu i sve ono drugo što je u domeni lokalne samouprave. Za kraj o genijalnosti ove same reforme koju ste vi nazvali najvećom reformom od devedesete, dovoljno mislim da govori rok o kojoj raspravljamo jer zrele države bi raspravljale o njoj puno duže, sagledale bi tu reformu sa raznih kuteva i onda donosili odluku o tome jer to je reforma koja ima nekakve dugoročne posljedice. A ovako i dobre stvari koje postoje u njoj nažalost, vjerojatno će ostati pucanj u prazno.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega, cijenim vaš doprinos u lokalnoj upravi. Ja sam bio 12 godina gradonačelnik jednog manjeg grada i jako dobro znam i osjetili smo to na svojim leđima upravo ove mjere i štetu koju ste napravili lokalnoj samoupravi za vladanja SDP-a. Što se tiče poreza na dohodak, pa upravo ovim izmjenama i dopunama jedinice lokalne samouprave će osjetiti povrat novca koji će u 2016. godini nedostajati, a sam ministar je rekao da u cijelosti ide na teret Ministarstva financija. U 2016. će se napraviti proračun u 2017. će se napraviti izračun da se vidi u koju kategoriju određeni gradovi, županije pripadaju, kako i na koji način će se to u budućnosti raditi, ali onda ćemo već u 2017. moći govoriti sa sigurnošću koje su to mjere za 2018. godinu i sa kojima će jedinice lokalne samouprave moći računati i na temelju kojeg će se temeljiti i izračun proračuna određenih jedinica lokalne samouprave za 2018. godinu. Znate dugo sam u ovom Saboru i osjetio sam upravo od vlada SDP-a parafiskalne namete. Govorili smo upravo da treba smanjiti, no oni su svojom poreznom reformom upravo radili drugačije. Oni su ubili smisao gospodarstva, ubili su poduzetnike koji su željeli doći u Hrvatsku, odbili su ih, otišli su u Srbiju, otišli su u BiH i zato danas nemamo kapitalnih investicija.
Hvala. Ovim smo iscrpili sve replike na izlaganje uvaženog kolega Lucića. Kolega Lucić možete se malo odmoriti, a mi prelazimo na novu pojedinačnu raspravu, to je uvaženi kolega Maro Kristić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, poštovane kolege iz Ministarstva financija. Prije svega želim reći da u situaciji deficita i tako velikog vanjskog duga vrlo je teško planirati poreznu reformu, a da ona istovremeno zadrži svoju socijalnu komponentu, a da možemo kroz tako nešto planirati razvoj i da se određeni sektori ne osjete pogođeni. Ja u tom smislu želim čestitati i timovima koji su radili na ovoj poreznoj reformi jer ipak mislim da na kraju i kada završimo svu ovu raspravu i vjerujem da ćete uvažiti prijedloge i oporbe kojih sam čuo dosta korektnih i da će ova reforma na kraju biti najbolja moguća reforma u ovom trenutku. Što se tiče samog turizma, dijelim razmišljanje onih da je sektor ugostiteljstva zaista pogođen ovakvom mjerom i da bi u sljedećoj godini trebalo ipak razmisliti o tome da se porezne stope vrate na onu njihovu razinu na kojoj je sada bila i da na taj način pokušamo kompenzirati ovo što se izgubilo a naravno kroz mjere pojačanog nadzora i još određene mjere da se ti prihodi koji će se izgubiti na taj način u državnom proračunu na neki način nadoknade. Ja ću iznijeti možda desetak prijedloga, konkretnih prijedloga izmjena postojećih zakonskih propisa i određenih pravilnika i odluka. Naravno ovo doživite samo kao konstruktivne prijedloge, ja vas molim da ih zapišete pa ćete ih naravno razmotriti i vidjeti ćemo što se od njih može uvažiti kroz drugo čitanje, tako očekujem da će se i prijedlozi oporbe također uvažavati. Dakle prije svega želim se očitovati o Zakonu o porezu na dohodak. Dakle u članku 17. stavak 1. tog prijedloga zakona propisuje se limit primitaka koje uzdržavani član obitelji ne može prijeći da bi se mogao smatrati poreznom olakšicom. Dakle umjesto dosadašnjih 13 tisuća kuna sada je to 12 tisuća i 500 kuna i to u bruto iznosu. Smatram da osoba sa 1042 kune bruto primanja mjesečno ne može živjeti bez pomoći članova obitelji i zato bi bilo dobro da je ovaj iznos utvrđen u nekom malo većem limitu. Nadalje, u stavku 2. istog članka navode se primitci koji ne ulaze u propisani limit ali u iste nisu uključeni primitci od darovanja za zdravstvene potrebe. Dakle, smatram kada primjerice osoba prikupi donacije za nabavku lijekova da nikako ne bi zbog toga smjela izgubiti status uzdržavanog člana obitelji. Sada se želim očitovati na pitanje nedokazanog porijekla imovine. Do sada se taj nesrazmjer oporezivao po stopi od 40% a od sada će se prema članku 78. oporezivati po stopi od 36%, dakle po redovnoj najvišoj stopi. Po meni time se šalje praktički na jedan određeni način poruku utajivačima da mogu nastaviti sa svojim aktivnostima jer ako budu uhvaćeni praktički platiti će stope, porez po onoj najvećoj stopi po kojoj ga uopće mogu i platiti. I ja smatram da bi ovaj porez trebao biti barem 50% jer se ipak radi o tajnom dohotku i mislim da bi se tu mogli također značajni prihodi u državnom proračunu ostvariti kroz tako veće stope. Isto tako u članku 89. stavku 8. rokovi kojima se može provjeravati ta imovine su skraćeni na samo 6 godina, dakle, rok zastare Općeg poreznog zakona. Prema starom zakonu takva imovina se mogla provjeravati od 1.1.2005. i smatram da ne bi u ovom uopće postupku otkrivanja takve vrste nezakonitog porijekla imovine, ne bi uopće trebalo određivati rokove u kojima se ona treba na neki način provjeravati. Što se tiče pravilnika o porezu na dohodak koji će se donijeti sukladno također novom zakonu predlažemo da se umjesto dosadašnjeg roka za podnošenje JOPPD obrasca od 48 sati uvede primjereniji rok od 8 dana jer mislimo da će to značajnije također rasteretiti poduzetnike. Isto tako obzirom na opterećenje poduzetnika radi plaćanja predujma poreza na dobit ali i poreza na dohodak, prema prošlogodišnjoj obvezi smatram da bi u slučaju pada poslovanja trebalo omogućiti izmjenu predujmova poreza elektroničkim putem u sustavu e-porezna isti dan umjesto dosadašnjeg podnošenja pisanog zahtjeva i upravnog postupka u ispostavama koji dugo traje. Ako ne izmjenama i dopunama zakona onda svakako da se predlaže da ovo ministar uredi odgovarajućim pravilnicima, odnosno njihovim izmjenama i dopunama. Također Izmjenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, obveznicima korištenja naplatnih uređaja postaju i mali porezni obveznici. Smatram da će nabava naplatnih uređaja stvoriti nepotrebne troškove nekim kategorijama kao što su mali iznajmljivači soba ili ljudi koji obavljaju kućnu radinost pa smatram da bi bio bolje rješenje uvesti ovu obavezu samo za pojedine kategorije malih obveznika gdje se zaista radi o proteku većeg iznosa gotovine kao što su npr. oni koji rade izlete brodovima ili taxi službe itd.. I također što se tiče donošenja novog Zakona o poreznoj upravi trebalo bi donijeti odgovarajući pravilnik kojim bi se omogućila dvosmjerna komunikacija između poduzetnika i porezne uprave elektroničkim putem koristeći sustav e-porezna na način da poduzetnici dobiju neobvezujuće mišljenje na svoj upit u roku od 48h. Isto tako pravilnikom bi se trebalo urediti na temelju rezultata poreznih nadzora, porezna uprava svaki mjesec prikupi podatke o najčešćim poreznim prekršajima osobito iz područja PDV-a i dobiti, to bi bilo u svrhu edukacije poduzetnika. I s obzirom da se mijenja Zakon o upravnim pristojbama, ja imam jedan prijedlog koji smo u ime MOST-a htjeli predložiti u saborsku proceduru na jednoj o sljedećih sjednica ali shvaćam da je prilika to sada integrirati u ovaj prijedlog, naime riječ je o posadama brodovima koji posjećuju naše luke na kruzing putovanjima koje zapravo, koji su rezidenti trećih zemalja i kao takvi nemaju pravo iskrcaja, odnosno jednodnevnog boravka u destinacijama zbog toga što se taj njihov izlazak s broda naplaćuje 120 kuna upravnih pristojbi. Iz tog razloga a s obzirom da konkurentske zemlje nemaju takvu vrstu nameta posade brodova se solidaliziraju i praktički sve svoje potrebe, kupnje, ne znam odlaska kod stomatologa itd., ostvaruju u nekim susjednim lukama kao što je Bar, Barcelona itd.. Vrlo jednostavnim izračunom se dođe do podatka da je to jedan ogroman broj ljudi, naime u posadama tih brodova koji primaju 3 do 4 tisuće putnika gotovo po tisuću je članova posade. Dakle tu bi se na razini godine s obzirom na broj ticanja tih brodova moglo ostvariti više od milijun izlazaka na obalu. Kada govorimo o milijunu izlazaka i recimo da svaki od tih članova posade potroši primjerice 10 eura, to je novih skoro 100 milijuna kuna, odnosno ne u proračunu RH nego u gospodarstvu a kroz određene porezne namete koje plaćaju naši gospodarstvenici to je 30-ak milijuna kuna u proračunu Republike Hrvatske a koliko znam ukupno naš proračun ostvari godišnje oko 200 tisuća kuna na ime ovih upravnih pristojba. I dakle, evo to je neki moj prijedlog, ja mislim da je on vrlo korektan i da ne bi trebalo propustiti naplatiti tih 30, 40 milijuna kuna u državni proračun. Eto toliko. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo 7 replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Milorad Batinić.
Hvala gospodine potpredsjednice. Kolega Kristić, kad ste kazali uvodno da je teško biti socijalan u porezima. Da, teško je međutim prije svega ministar se treba voditi načelima pravednosti, jednakosti, socijalnosti a to definira članak 51. Ustava koji kaže da je svatko dužan sudjelovati u podmirenju javnih troškova u skladu sa svojim gospodarskim mogućnostima a porezni sustav se temelji na načelima jednakosti i pravednosti. E sada odmah članak 3. Ustava govori o slobodi pa između ostalog i o nepovredivosti vlasništva. Bio sam uvodno govorio ali uporno ponavljam, vjerujem da će kolege iz ministarstva zapisati, naime postoji 2007. godine presuda Ustavnog suda, dio članaka Zakona o financiranju JLS-a a pogotovo što se tiče neizgrađenog građevinskog zemljišta koji je tada bio predmet Ustavni sud je proglasio neustavnim. S tog osnova moj prijedlog je da se općenito Zakon o lokalnim porezima makne van, da ne ulazi u drugo čitanje. Zakon o porezu na dohodak, one kompenzacijske mjere da prije drugog čitanja dođu u procedura jer se smatralo da bi se porezom na nekretnine kompenziralo negdje u vrijednosti 20%. Više bi se prihodovalo ali to nije dostatno da se namiri razlika s osnova gubitka JLS-a poreza na dohodak i da se priđe prvenstveno jednoj cjelovitoj reformi ne parcijalnoj, ovakvog tipa lokalne samouprave. Što i kako se želi od općina, gradova i županija i da se tada taj dio poreznog sustava koji tangira financiranje da se tada raspravi i da se da u proceduru jer bojim se sada će ispasti ovi zakoni i još neki da će to, ne bi htio da to bude kula od karata. Ima dobrih stvari u prijedlogu zakona koje smo spremni podržati, ovih 7 zakona ali ima i niz stvari koje su protuustavne nažalost.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa evo ja ovo izlaganje kolege Batinića nisam zapravo doživio ni kao repliku nego kao konstataciju pa molim kolege iz Ministarstva financija da upišu primjedbe pa da se to razmotri tijekom ovih čitanja i do donošenja konačnog prijedloga cjelovite porezne reforme.
Druga replika je uvaženi kolega Ivan Klarin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Ja ću se ponovno pitati ko i sinoć u replici gdje je gospodin ministar? Vi ste nam danas iz Ministarstva financija mogu slobodno kazati i nadam se da nije nepristojna riječ u kupus ili u 15 zakona u jednu raspravu i njega danas jednostavno nema. Vas kolege iz MOST-a ću pitati zašto podržavate one koji imaju 3 do 4 nekretnine i spuštate im stopu poreza s 5 na 4% a one koji imaju dvorce po Zagorju razne gazde njih nagrađujete? Te na kraju ću postaviti još jedno pitanje vama kolegama iz MOST-a. Da li je ova reforma prvo prošla upravu Agrokora pa onda tek uži kabinet Vlade. Hvala.
Prije nego što odgovorite na repliku samo da kažem da se ministar vrlo pristojno ispričao da ima užu sjednicu Vlade. To je jedna stvar. A druga stvar je mislim da nije nitko ništa ukupusio nego su ovdje 15 prijedloga o kojima smo se usuglasili na predsjedništvu da ćemo ih takve usvojiti odnosno o njima raspravljati.
Pa nema zapravo ništa posebno za reći na ovu repliku. Ministar je već rekao da je na užem kabinetu. Što se tiče primjedbe je li prošla upravo Agrokora ja se ne bih na to uopće osvrtao. A što se tiče oporezivanja kako ste rekli ovih bogatijih naravno i ja sam sam rekao u svom izlaganju da ova reforma još uvijek nije donesena, raspravljamo o prijedlogu, imate mogućnost da kroz amandmane predložite njezine izmjene i dopune. I ja vjerujem da će biti volje za sve one dobre prijedloge da se oni uvaže i da se stvari koje smatrate lošijima izmijene.
Hvala lijepo. Treća replika je uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam kolega potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo kolega Kristić govorili ste kako će doći do nekih izmjena, vraćanja itd. milijun gore, milijun dolje. Međutim, iz cijele ove tzv. reforme iza ovih 15, 16 zakona što je zapravo dalek najteža stvar. Što je ovdje kako bi rekao Trump big business. Pa to je svakako ona odredba pomoću koje će se bankama otpisivati lošiji krediti. Dakle govorimo o nekakvih 40 milijardi kuna, 40 milijardi kuna je puno više od ovih nekoliko milijuna što će doći po jednom ili drugom članku ili od one 2 milijarde što se projicira. I sad se postavlja pitanje ako znamo da banka, dakle da svaki otpisani lošiji kredit se računa u rashod. Da kad dođe do otpisivanja da će porast rashodi, znači bit će manja dobit, bit će manji porez na dobit. S druge strana postavlja se pitanje po kojim kriterijima i kome će se opraštati dugovi? I ja mislim da dok je bila ova dimna zavjesa oko 5% na kruh i mlijeko da su se dogovarali krupni poslovi. Jučer sam govorio o gazdi koji je u teškim problemima sa vraćanjem kredita, do limita je došao posvuda, da će sad netko možda namjerno i ciljano prestati vraćati svoju obavezu, proći će 90 dana, ući će to u klasifikaciju lošeg kredit samo da bi mu bio oprošten slijedeće godine. Prema tome, postavlja se pitanje ako ovo bude još jedna pljačka slična onoj sa sanacijom banaka upozoravam vas i vašu stranku i vladajuću većinu jeste li spremni uzeti odgovornost za novi takav događaj? Pazite što radite.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolega Sinčić. Također ovo nije bila replika na moje izlaganje, ja u tom djelu se nisam referirao na poreznu reformu ali mi smo zadnji oni koji bi prihvatili bilo koju varijantu kojoj se pogoduje bankama i u tom smislu sigurno ćemo voditi računa o tome. Vaše pitanje bi trebalo uputiti ministru, ja vjerujem da će biti još prilike kroz ove rasprave, sigurno će se voditi danas do dugo u noć i sutra također.
Hvala. Četvrta replika je uvaženi kolega Mihael Zmajlović.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Kristiću, zaista slažem sa vama da je kod svake reforme teško zadržati socijalnu komponentu. No, ovdje se čini da u ovom prijedlogu koji smo dobili na naše stolove da se zaista nije dao onaj minimum truda. Dakle, to vidimo iz nekoliko primjera. Jedan od onih koji je možda najvažniji iz kuta gledanja, iz resora koji sam i sam vodio a to je zaštita okoliša, a vezana je naravno i uz našeg … [[Govornik se ne razumije.]] građanina, dakle socijalno ugrožene građane. Dakle, reforma i Vlada koja predlaže ovaj prijedlog poručuje da će zapravo bogati imati više, da će pri tome moći kupiti jeftinije skupo vozilo, a da će siromašni, oni koji nemaju novaca, imaju niske plaće da se njima ništa neće promijeniti, a da će vozila koja su danas ili danas koštaju 60, 70000 kuna da će im poskupiti za 5 do 6000 kuna. E sad naravno reći ćete vozila nisu toliko nužna, to je luksuz iako je to danas nužda s obzirom na našu lošu prometnu povezanost u Hrvatskoj. Ali postoji jedna druga komponenta gdje Hrvatskoj prijeti plaćanje kazni, a to je cilj i dužnost da smanjimo emisije CO2 u prometu koji je jedan od najvećih zagađivača. I što mi ovom poreznom reformom, odnosno vi ovom poreznom reformom sugerirate. Sugerirate da se naš vozni park koji je sada dosegnuo prosječnu starost preko 12 godina da se ovim prijedlozima potiče uvoz rabljenih vozila koji ugrožavaju sigurnost prometa na cestama i koji će dodatno uništiti tržište i zaposlene upravo u tom segmentu. Ono što ova porezna reforma predlaže zapravo da Hrvatska postane europsko smetlište starih automobila.
Hvala. Odgovor na repliku. Ne? Ako nećete, ne trebate.
Hvala. Ne bih se složio sa kolegom Zmailovićem da ova reforma nema svoju socijalnu komponentu. Ja ću ovom prilikom i zahvaliti kolegama iz HDZ-a što su u samim razgovorima i tijekom dijaloga o donošenju njezinog prijedloga pred nas saborske zastupnike uvažili određene naše prijedloge po pitanju smanjenja poreznih stopa u dijelu turističke djelatnosti. Na taj način su omogućili investicije, što stope na osnovne životne namirnice, hranu i lijekove nisu išle gore. Ali ova reforma nemojmo zaboraviti će ispraviti nepravdu prema građanima Republike Hrvatske koji je upravo nanijela vaša Vlada, a to je da će se i cijene električne energije kroz izradu novog plana gospodarenja, odnosno akcijskog plana ministarstva ići značajno dole. Prema tome, ona ima određenih svojih komponenti, ima i manjkavosti koje sigurno možemo zajednički ispraviti kroz ovu raspravu do konačnog donošenja prijedloga zakona ukoliko naravno za to ima prostora u državnom proračunu. Hvala.
Hvala vam. Iduća replika je uvaženi kolega Saša Đujić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Kristić, mi već drugi dan raspravljamo o ovoj reformi. Mnogi kolege ovdje iznose primjedbe, prijedloge, pa tako ste i vi u svojoj raspravi iznesli niz prijedloga, ja bih rekao stvarno konstruktivnih i konkretnih prijedloga i dobrih prijedloga u nadi da će se oni možda do drugog čitanja uvažit i prihvatit. Apeliramo na kolege iz Ministarstva financija da to sve bilježe, vjerno pišu i prenesu, pa da možda do drugog čitanja to usvojimo i nešto promijenimo. A ja vam kažem nećemo ništa promijeniti. Niti će se išta usvojit, barem ako je po izjavama predsjednika Vlade gospodina Andreja Plenkovića koji je jučer u Šibeniku već drugi put ponovio kako njegova Vlada neće odustati od niti jednog segmenta cjelovitog paketa novih poreznih zakona. To znači da niti jedna primjedba koju mi iznesemo u ova tri dana niti ništa od ovog što mi raspravljamo, niti što gospoda iz Ministarstva financija pišu neće biti usvojeno, jer to kaže predsjednik Vlade, vaše Vlade HDZ-a i MOST-a. Prema tome, ne znam zašto nismo išli u jednom čitanju sve obaviti kad ne vidim uopće smisao drugog čitanja niti razgovora naša tri dana kad od toga svega ništa po porukama predsjednika Vlade. Tako da ja bih volio da se neke vaše primjedbe usvoje, ali kolega ništa od toga.
Odgovor na repliku.
Pa kolega prije svega hvala što ste naše primjedbe, odnosno moje primjedbe ocijenili kvalitetnima. Ja vjerujem da je izjava premijera pogrešno shvaćena. Upravo je on osoba koja poziva na dijalog i mislim da je upravo ova rasprava oko porezne reforme jedan lakmus papir da vidimo kako će stvari djelovati. Ja se nadam i upravo vjerujem da će se dio ovih mojih prijedloga barem jedan dio za koji smatram da je moguće ih provesti bez uopće utjecaja na državni proračun prihvatiti. Isto tako vjerujem da će se vaši dobri prijedlozi kojih je bilo također prihvatiti.
Hvala. Iduća replika, uvaženi kolega Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ma upravo nastavak na ovo što je rečeno. Poštovani kolega Kristić, mislim nemojte se uvrijediti, ali meni ovo sliči na igrokaz. U stvari vi kao zastupnik MOST-a, MOST kao dio vladajuće strukture, daje prijedloge na zakone koje zajedno donose. A vi ste valjda trebali te prijedloge uskladiti na mjestu gdje ste zajedno pisali sve ove zakonske prijedloge i onda ih kao takve donijeti. Mislim ne znam da li shvaćate, ali vi ste autori ovih prijedloga promjena zakona, tako da ako je ovo taktika kojom MOST nastupa prema HDZ-u i obratno it's o.k. To je dobro. Ali uistinu ovo je čisti igrokaz. S druge strane zalažete se koliko vidim za to da se iduće godine ponovo ugostiteljima porez vrati na onih 13% na kojem je bio. Jer naravno iz Dubrovnika ste naravno shvaćate da je jedan od temelja ove zemlje u principu turizam i da je to ugostiteljima definitivno problem. Samo opet smo u apsurdnoj situaciji. Vi ste taj koji će očito dignut ruku da se tim ugostiteljima digne taj porez. Mislim ta uloga MOST-a je uvijek vrlo interesantna. Dajte budite svjesni, vi držite kontrolni paket da li će ova porezna reforma, porezni zakoni bit doneseni ili neće bit doneseni. Vi isto tako držite kontrolni paket, kontrolne ruke u ovom Saboru da li će svi ti prijedlozi koje ste vi dali bit usvojeni ili neće bit usvojeni. Tako da mislim nemojmo se lagati, nemojmo se molati, muljati, kako god hoćete. Ali uistinu ovo je čisti igrokaz. Prema tome ako je zbilja MOST-u i vama stalo da ti prijedlozi budu uvaženi i ubačeni u prijedloge zakona, ako vam je zbilja stalo zaštititi ugostitelje i cijeli taj ugostiteljski resor, onda ćete to tako izglasati, odnosno neće izglasati ovakav prijedlog, odnosno do drugog čitanja će se to promijeniti. Sve ostalo je čisti igrokaz, ništa više osim toga. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na repliku.
Pa kolega ja se sjećam vremena kada su vaše kolege evo primjerice kolega Vedran Babić na vaše prijedloge davao amandmane. Dakle ja ne vidim ništa loše u tome da mi raspravljamo i pridonosimo što boljoj reformi sve do trenutka dok se ona izglasa u Hrvatskom saboru. Ja i danas sam spremam ako primim nekakvu sugestiju, nekog dobronamjernog građanina kojeg smatram da je stručan i danas sam spreman predložiti. Ovdje vlada atmosfera dijaloga i konstruktivnih razgovora, prošla su vremena ako u vas vlada takva atmosfera u kojem se moralo povinjavat velikom vođi onda vi tako nastavite. Mi nećemo. Ja ću dok god budem mogao sve do trenutka donošenja reforme predlagati, ja nemam problema s time to ne mora biti usvojeno ali ja ću to predložiti.
Hvala. Nemojte molim vas dobacivat. Idući je uvaženi kolega Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Činjenica da je ovo prvo čitanje i zasigurno vaši prijedlozi ili bilo kojeg pojedinca saborskog zastupnika ili kuba treba Ministarstvo financija razmotriti i smatram da je prošlo faraonsko vrijeme koje evo vidim kolege spominju da jednostavno ne ovo je igrokaz, osobno mogu kazati da ovo nije igrokaz jel igrokaz je bio kada je pod nekakvim mjerama socijalnim kada je prošao zakon o vjetroelektranama gdje će narod milijarde kuna morati platiti. Ali evo akcijskim planom Ministarstva zaštite i okoliša i energetike taj kriminalni akcijski plan koji je prošao tada kroz Sabor i kroz Vladu ćemo nekako zaustaviti i tu je se stvorila rupa proračunska. Međutim gospodine Kristiću spomenuli ste nezakonitost porijekla imovine, da je ovim prijedlogom smanjeno sa 40 na 36% i da su smanjeni rokovi na šest godina što apsolutno treba promijeniti jer kriminal nema zastare. Ne može oni koji su stekli svoje carstvo, a Porezni USKOK ili tijelo u Poreznoj upravi otkrije da je netko prodao banke i stekao ogroman novac hrvatske banke ili telekomunikacije ili raznorazne druge institucije hrvatske pljačkaju … i mi nemao uopće pravo to napraviti. To je baš ono vrijeme dok su bogati davali volove, a siromašni sinove dok se ginulo i pljačkalo za vrijeme ratnog profiterstva. I zaista nadam se jel odakle kolegi iz SDP-a da je ovo prošlo najprije Agrokor, pa ja imam informaciju da je sa 23 na 25% u vladi Zorana Milanovića prošlo kroz Atlantik grupu u kafiću Pepermint. Sada ja mogu isto tako govoriti, ali nema nikakav znači. Jednostavno izmišljati nekakve stvari nije dobro. Hvala lijepo.
Prije nego što kolega Kristić odgovori imamo dvije povrede Poslovnika. Uvaženi kolega Parić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa ja bih evo zamolio po članku 238. kolega Bulj je povrijedio Poslovnik jer u principu daje repliku meni, a ne kolegi koji je držao raspravu, pa bi predložio da dopustite meni da mu odgovorim na repliku ako ste već dopustili njemu tako nešto. Hvala.
Procjenjujem da nije došlo do povrede poslovnika, bilo je rasprava koje su puno više odlazile od teme pa i iz vaših redova pa nisam nikoga opominjao, tako da neću ni sada. Želite li vi? Odustajete i vi. Hvala lijepo. Kolega Bulj, nema potrebe, mislim da je riješeno. Odgovor na repliku uvaženi kolega Kristić.
Zahvaljujem kolega Bulj. Naravno to je nešto što je primijećeno, dakle kada govorimo o porijeklu imovine smatram osobno da treba još dodano ojačati institucije koje se bave tom vrstom nadzora i da je ovdje ogroman prostor za popuniti državni proračun i smatram da je neprimjereno stopu koja je bila na 40% smanjivati na 36% jer zapravo to legalizira onu izreku, tko je jamio, jamo je i mislim da u tom smislu stvarno treba napraviti izmjene i povećati stopu ovu na minimalno 50%. Hvala.
Hvala vam lijepa. Ovim smo iscrpili replike i na vaše izlaganje. I sada prelazimo na iduću pojedinačnu raspravu, a to je uvaženi kolega Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani zamjeniče sa suradnicima. Pa govoriti o poreznoj reformi treba reći par uvodnih stvari. Kolega Marin, putite zamjenika trebao bi nešto i čuti možda. Dakle dosadašnja praksa da je porezni sustav pod utjecajem svake politike kada se promijeni politička struktura u Hrvatskoj bi trebalo ponajprije napustiti i to bi trebala biti reforma svih reformi. Dakle mi smo danas zreli da imamo jedan savjet koji bi češljao i držao kontinuitet naših sustava, a ne da su oni izloženi tako prevažni sustav i da su izloženi političkom utjecaju struktura koje dolaze na vlast. Ovo što sam rekao se odnosi jednako i na lijevu dominantnu političku opciju, kao i na desnu dominantnu političku opciju. Ne može se dogoditi da se u ovoj političkoj opciji porezni sustav zaustavi na dva alata, na dvije porezne stope i jednu podporeznom stopom odnosno podstopom od 12%. s time vi ne možete urediti socijalnu pravičnost, socijalnu pravičnost ponavljam, poreznog sustava. Ja se mogu složiti sa ministrom Marićem da se mirovinski sustav i visina mirovina ne može regulirati kroz porezni sustav, ali se kroz porezni sustav stvaraju preduvjeti i stvara masa kojom se reagira onda na borbu protiv siromaštva odnosno na socijalni sustav. Dakle, svi oni koji se danas hvale da ćemo dvije milijarde građanima i dati ćemo najviše onima koji su najbogatiji u Hrvatskoj. Zaboravljaju da smo mi obveznici borbe protiv siromaštva u Hrvatskoj. Mi smo obveznici i politički smo odgovorni da imamo ovu razinu siromaštva. Zar ne bi bilo bolje imati socijalno pravični sustav da jedan dio onoga što se daje onima koji već imaju ostane državi da alimentira socijalu? Zar mislite da su ti ljudi sretni što nemaju … [[Govornik se ne razumije.]] ? Zar mislite da su sretni što su napušteni? Nisu, nisu. Ali mi uporno nagrađujemo one koji već solidno imaju. Ja se ispričavam i vama ovdje jer ste jutros reagirali, primijetio sam da nešto ne štima u mojoj procjeni kada sam replicirao ministru Lalovcu jer sam rekao da ima 15 tisuća onih preko 6 tisuća umirovljenika. Nije točno, ima ih 65 tisuća, ima ih 15 tisuća samo iz redovnog rada, dakle onih po ZOMO a ostali su branitelji i djelatne, odnosno vojne osobe. Dakle ukupno 65 tisuća. Nije točno da će to koštati, odnosno da će se ljudima sa najvećim mirovinama otpustiti 15 milijuna kuna na razini godine nego će to biti između 60 i 70 milijuna kuna godišnje. Isto tako u Zakonu o porezu na dohodak piše da će se motivirati ljudi da prebivalište iz inozemstva prebace u Hrvatsku, hoće samo za one sa ekstremno visokim mirovinama, onima koji imaju mirovine iz BiH-a ili mirovine za 10 godina iz Slovenije, sve ostaje po starom, jednako porezno opterećenje i nema motivacije da dođu, nema motivacije da svoje prebivalište prenesu u Hrvatsku. Rečeno je da će se zaustaviti i odliv mladih ljudi, mladih radnika. Ajmo reći ovako, oni pripravnici koji se zaposle, koje poslodavci uzmu na neodređeno vrijeme imaju pravo 5 godina koristiti povlasticu neplaćanja zdravstvenog doprinosa. Obično oni mogu dobiti 7 tisuća kuna kao trošak plaće poslodavca, dakle ili 6 tisuća kuna bez tog zdravstvenog doprinosa. To poslodavac, to nije prevelika cijena ali to je nažalost cijena u Hrvatskoj za visoku stručnu spremu. Kada mu vi odbijete doprinose od 20% on je došao na 4800, po ovom prijedlogu udariti ćete mu na 1000 kuna porez po 24% i on u ovom trenutku ima dobit na mjesečnoj razini od čak 24 kune ne računajući još i prirez. To ja mislim da će zaustaviti sve naše mlade kadrove da ne odu iz Hrvatske jer im stvarno predstoji svjetla budućnost u Hrvatskoj. To je doista mjera koja motivira da kadrovi ostanu u Hrvatskoj. Mi smo vam izradili prijedlog, dali, poslali ga premijeru Plenkoviću, poslali ga u ministarstvo, dati ću vam ga ovdje kada završim svoje izlaganje gdje predlažemo da neoporezivi iznos mirovina dignete na 5 tisuća kuna. Time obuhvaćate jedan srednji sloj umirovljenika, otprilike 130 tisuća ljudi a onih 65 o kojima sam govorio će dobiti vrlo malo, dakle jedan puno pravičniji model. Naravno to se neće reflektirati na umirovljenike sa najnižim primanjima, oni će imati jednako i manje jer borba za te umirovljenike mora ići kroz proračun sa socijalnim pomoćima a njihovo materijalno stanje može poboljšati, pazite može poboljšati drugačiji Zakon o mirovinskom, drugačije uređenje obiteljskih mirovina, ukidanje penalizacije nakon isteka roka za koji je penalizacija postavljena a može, odnosno mora se i razmišljati o zaštitnom dodatku, odnosno dodatku koji je u funkciji borbe protiv siromaštva isključivo za one koji nemaju drugih prihoda. Na taj način se dobiva borba protiv siromaštva a za to morate imati sredstva u proračunu jer vam, kako je rečeno jutros već u raspravi stalno imate raskorak između mirovinskih prava i prihoda. Ja se sa ovim bavim 20 godina, mogu se prevariti u procjeni ali ne u potpunosti. Druga je primjedba na Zakon o obveznim doprinosima. Dakle želio da mi kao predlagateljica zakona Vlada RH kaže koliko to umirovljenika radi po ugovoru o djelu i da mi dokaže konkurentnost umirovljenika prema radnicima, gdje su oni to uzeli radna mjesta radnicima, da vidim dal' je to utemeljena procjena pa da onda stvarno ako se radi o konkurentnosti onda ću ja dignuti ruku da se uvede doprinos od 10% za mirovinska davanja i doprinos od 7,5% za zdravstveno osiguranje. To piše u ovim zakonima dragi moji. Nitko nije ni spomenuo da bi trebalo ukinuti 3% zdravstvenog doprinosa koje plaća 30 tisuća umirovljenika sa mirovinama većim od 5400 kuna, dakle oni koji već 7 godina dvostruko plaćaju, plaćaju dvostruki porez, o tome se ništa ne govori u ovoj reformi. Nitko ne govori da oni koji imaju preko 100 tisuća kuna mjesečne plaće a takvih ima oko 750 u Hrvatskoj dobivaju povrat više uplaćenih doprinosa koji se oporezuje sa 45%. Sa ovim se ja borim od 2003. godine i niti jedna Vlada ne misli da ti koji imaju 100 tisuća mjesečno plaću bi trebali biti sretni da imaju takvu plaću, da žive i da hrane još 5, 10 umirovljenika a ne da na kraju godine dobiju još jednu 13. plaću po više, po obračunu više uplaćenih doprinosa. I ono zadnje što sam se htio, o čemu sam htio diskutirati je vezano uz porez na dobit. Znam jednog dobrog poduzetnika koji je imao popriličnu dobit u prošloj godini i koji je tu dobit reinvestirao odnosno investirao u kupovinu jednog hotela dakle u drugu djelatnost. I sposoban je i vjerujem da bi ove godine bio dokapitalizirao taj objekt, radi se o jednom hotelu u Vodicama šteta da nema ovdje naše kolegice. Znam da je sposoban i sada je vrlo, vrlo razočaran jer ne može nastaviti sa tim projektom a sve zbog toga što je bilo kako je jučer rečeno nekih pronevjera u tom djelu. Ma ljudi moji olakšica za reinvestiranu dobit je biser, je dijamant jednog društva koji kaže da je neko svoju dobit svu ugradio na očuvanje vlastite proizvodnje ili tehnološko unaprjeđenje ili da je to investirao u neku drugu djelatnost koju će isto dignuti gdje će zaposlit nove ljude. Mi to uništavamo, taj jedan biser s kojim se možemo pohvalit, koji imaju sve stare europske zemlje. Ja se ispričavam na temperamentu ali imam razloga da ovako govorim.
Hvala kolega Hrelja. Imamo nekoliko replika, četiri dakle. Prvi Siniša Varga.
Zahvaljujem potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege i poštovana gospodo iz Ministarstva financija i iz porezne uprave naročito evo zahvaljujem na izlaganju kolege Hrelje koji me je nadahnuo na nekoliko pitanja, a prvenstveno se odnosi i na stvari koje su prethodnici govorili i kolega Lucić, i kolega Batinić vezano za ustavne uloge i saborskih zastupnika i uloga Vlade RH kod donošenja ovih propisa i usmjerenje poreznog novca prema socijalnim slojevima kao dio solidarne i socijalne države na čijem smo čelu. Prema tome, tu vidimo iz svih onih epiteta koji se pojavljuju od superhik same reforme i načina ne adresiranja siromašnih slojeva i adresiranja slojeva društva koji imaju i sad će ovim reformama imati još i više. Ja osobno kao saborski zastupnik moram tome negodovati a tu potvrđujem onda i svoju saborsku ulogu da moramo štiti po Ustavu siromašne slojeve i adresirati porezni novac i kanalizirati prema siromašnim slojevima. Tu je sad pitanje i sve vezano i za same doprinose, međutim kolega Lucić nas je podsjetio da je HDZ i MOST na vlasti. HSU nije na vlasti, SDP nije na vlasti i odgovornost je velika na HDZ-u i na MOST-u da poštiva ustavne odredbe i da poštiva one u kojima je uloga koje porezna uprava odnosno Ministarstvo financija ima. U protivnom mi ćemo negodovati, međutim sud javnosti i sud glasača u konačnici i onaj koji je konačni i moram naglasiti da za ovakvu poreznu reformu su glasači izabrali, izabrana je vlast HDZ-a i MOST-a da vodi i u koliko dođe do gubitka novca siromašni slojevi će i masovno bogaćenje već bogatih. To smatramo da ide na njihov brk a nikako ne na naš. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Silvano Hrelja.
Pa uvaženi kolega Varga cijenim ovo što ste rekli i potvrđujem jer sadašnja vladajuća koalicija je pred velikim izazovom. Mi bi trebali sazrijevati kako društvo i trebali bi znati da smo dužni u zakone pretočiti ono što je bilo dobro a ne ono što nam je politički isplativo odnosno oportunu o danom trenutku. Dakle mi smo i naša dužnost je da donosimo dobre zakone za građane i osiguramo funkcionalnost društva. Dakle odredbe Ustava o socijalnoj pravednosti govore upravo o ovome što ste vi podcrtali da mi moramo voditi računa kroz novac koji ubiremo kao porez da zaštitimo najslabije u ovom društvu. To nas čeka sutra, sutra smo možda mi takvi bolesni, stari, napušteni itd. neki oko nas. Prema tome, ako mi danas ne razmišljamo o tome kakav će nam biti krevet u kojeg ćemo mi leći onda ko će umjesto nas to razmišljati? Mislite da će netko drugi, da je nekog drugog briga više nego nas? Dakle velika je odgovornost ovdje i HDZ-a i MOST-a i ja bi ih molio bez obzira što su na vlasti i što imaju ruke da uvažavaju ne samo nas nego i socijalne partnere koji su zaobiđeni ovdje. Nek se ne dodvoravaju poslodavcima sa većim profitom a sukobljavaju poslodavce sa sindikatima. Interesantno je dobiti za jedno društvo, interesantno je dobiti željeni sustav a ne nametnuti sustav da ga svi brane, da taj sustav svi brane. I ja tako doživljavam socijalnu državu i ja tako doživljavam socijalni dijalog u jednoj demokratskoj državi.
Hvala lijepo. Imamo slijedeću repliku Ana Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kolega vi ste govorili da ova reforma porezna neće ništa dobro donijeti umirovljenicima. A ja mogu tvrditi da ona ne da neće donijeti dobro nego će donijeti itekako loše ne samo umirovljenicima nego i mladim obiteljima. Ako 1,8 milijardi kupa preko poreza na dohodak ide direktno iz jedinica lokalne samouprave naravno uz obećanje da će to biti kompenzirano a dok ne bude ne znamo, a isto tako moram podsjetiti da jedinice lokalne samouprave su do 15.11. a to je bilo jučer morali objaviti svoje proračune na web stranicama. Dakle izrade proračuna odnosno nacrta proračuna su jedinice lokalne samouprave morale napraviti. Po nekim inputima takvim kakvi jesu sad vidimo da će im se apsolutno prihodi mijenjati što znači da ćemo mi poslije nove godine imati rebalanse tih istih proračuna. Posljedica toga ja vam tvrdim će biti smanjenje standarda komunalne infrastrukture, biti će povećanje cijene vrtića, povećanje cijena produženog boravka, smanjenje novaca za udruge, smanjenje novaca za grijanje najosjetljivijim skupinama, smanjenje novaca za sve ono što gradovi pokrivaju vezano za socijalne, svoje socijalne programe. Dakle, poslije a to naravno direktno se tiče umirovljenika, a s druge strane kako će se povećati cijene i vrtića i produženih boravaka uz poskupljenje stanova prve nekretnine gdje imamo uvođenje poreza to je direktan udar na mlade obitelji. I posljedica svega toga će vam biti da će mlade obitelji još više izlaziti iz Hrvatske i bježati i toliko u prilog demografskoj obnovi Republike Hrvatske kao i u prilog pronatalitetnoj politici.
Hvala lijepo. Imamo odgovor na repliku, Silvano Hrelja.
Uvažena kolegice, dakle ja sam opisivao onaj slučaj pripravnika i mislim da je iz onoga sve jasno da 24 kune plusa u porezima, ne govorim o prirezu jer on ovisi o gradu u kojem netko stanuje neće nikoga motivirat da ostane. Ali bi ga svakako motivirao sustav napredovanja u službi da ima neku perspektivu napredovanja u karijeri itd. A o tom se ovdje u poreznoj politici ne može govoriti, ali treba konstatirati da toga mi u državi nemamo. A što se tiče umirovljenika mislim da ste dotakli samo vrh ledene sante onoga što može poskupjeti za umirovljenike s obzirom na već i, dakle na nedostatak novaca u lokalnoj samoupravi već sada se osjeća nedostatak novaca za socijalne programe, za umirovljenike i pomoći udrugama, ali i pomoć u kući, dnevno boravci i novčane pomoći koje gradovi plaćaju umirovljenicima što za njih puno znači s obzirom da nemaju niti mogućnost novih prihoda, niti imaju više u poznim godinama radne sposobnosti da sami mogu pospješiti svoje prihode. Prema tome, da mogao bih korigirati svoj stav da se, ne da se ništa neće promijeniti, nego ono šta će se trenutno promijeniti aplikacijom ove porezne reforme promijenit će se sigurno na gore. Malo će se popravit za godinu dana onda kad dođe do usklađivanja mirovina, dakle ali to sigurno će dovesti do onog o čemu je govorio i gospodin Lalovac jutros do pada prosječne mirovine u prosječnoj plaći. Jer onaj dio umirovljenika sa visokim mirovinama je tek 5% od ukupnog broja umirovljenika.
Hvala lijepa. Nova replika kolega Andrija Mikulić.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Hrelja. Pa meni ne smeta kad vi temperamentno raspravljate, to znači da vam je stalo da riješite neki problem i ja to pozdravljam. Što se tiče odlazaka obitelji, pa to je zabilježeno statistički, to je bilo najviše za vrijeme Vlade Zorana Milanovića. Ali tu ne bih polemizirao, statistike su te koje o tome govore. Pitali ste pa ću se referirati na ovaj dio koliko je umirovljenika bilo koji su radili na crno. Ne mogu vam to od 1.1.2014. po ugovoru ste rekli. O.k. Dakle, imate zakonski što je to definirano. Jedan od najlošijih poteza o tome sam govorio Vlade Zorana Milanovića je što su rasformirali Državni inspektorat, ljude koji su znali. Tisuću ljudi je bilo u sustavu, jer su neki koji ovdje sjede ministri mislili da će biti puno bolji i jači kad će imati inspekciju. Shvatili su da su uništili gospodarstvo. Možda još nisu shvatili, shvatit će. Dakle, nisu se ponašali u maniri dobrog gospodara nego su mislili da će imati štap, jer nisu shvatili da moraju bit partneri sa gospodarstvenicima nego su išli represivno. Dakle, to su fakti i činjenice. Razbili su sustav Državnog inspektorata u ministarstvo. Danas vi nemate podatak ovaj koji vi pitate, ali vjerojatno će doći vrijeme pa će se neke stvari integrirati da im se dokaže da nisu znali što čine. U to vrijeme nije bilo problema kad ste išli u nazore prema velikim poslodavcima. Od 1.1.2014. do danas, do kraja one Vlade Zorana Milanovića nisam siguran da se to određivalo na taj način. A već sam rekao, što se tiče porezne reforme pa ću ponoviti. Ovo je velika porezna reforma koja donosi rasterećenje i samo dobrobit građanima Republike Hrvatske, a vidjeli smo kako je prošla ona mini porezna i puno mini poreznih reformi koje su samo nanijele štetu.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku Silvano Hrelja.
Pa uvaženi kolega Mikulić, ja vas iznimno poštujem, ali nisam očekivao ovakvu razinu vaše replike iz razloga Bože dragi pa kad se mogao dogoditi odlazak mladih nego u vrijeme Vlade Zorana Milanovića kad smo ušli u EU. I svi oni kojima je EU dala neke izazove i koji su prihvatili te izazove mogli su tad, prije nisu mogli otići i naravno da to ima svoj trend koji će prije ili kasnije ili se povećati ili splasnut, ovisi o njihovim interesima. Jer zato smo se i udružili da imamo slobodu kretanja ljudi i dobara. Druga stvar, naravno da sam ja pitao ono što porezna uprava treba znati. Dakle, ugovorom o djelu su radili umirovljenici iz razloga jer i tako i tako imaju zdravstveno osiguranje. Jer ako bi plaćali doprinose za mirovinsko morali bi im se svake godine osiguravati novi obračun mirovine, dakle i povećanje mirovine po osnovi doprinosa. Prema tome, Vlada Zorana Milanovića se odrekla povećanja ali i odrekla se s druge strane i naplate doprinosa. A porezna uprava to mora imati zato što su oni plaćali porez. Dakle, nigdje ih drugdje ne možete uloviti. Ali porez su oni plaćali i imali su i OPPDO obrasce kroz koji se sve to vodi. Prema tome, ja sam svoje pitanje adresirao na pravu adresu i mislim da Porezna uprava treba dati odgovor u opremanju ovog Zakona o doprinosima za drugo čitanje u Hrvatski sabor, da vidimo tu konkurentnost ili tu konkurenciju rada umirovljenika prema radu radnika. Ja ću povuć sve što sam rekao ako mi se ta konkurencija dokaže, ali ja u nju ne vjerujem jer umirovljenici rade i one poslove koji mladi i zdravi radnici neće.
I zadnja replika na izlaganje kolege Hrelje je Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Hrelja, na jučerašnji dan prije 45 godina tvrtka Intel je pustila na bazi silicija prvi mikroprocesor i tad je počela zapravo jaka era informatičke znanosti i uopće razvoja informatike. Zašto to spominjem? Mi kada govorimo o poreznom sustavu, ja sigurno nisam porezni stručnjak, ali se često puta govori o vrlo složenom sustavu, govori se o tome da sustav treba biti što jednostavniji. Po mom mišljenju naravno teško da je to u praksi provedivo. Idealan sustav bi bio koji bi trenutno odgovarao i horizontalno i vertikalno na sva stanja u društvu, koji bi pomagao poduzetnicima, koji bi pomagao onima kojima je teško. Ali ono za što sam se javio za repliku, a vi ste zapravo to spomenuli kada je u pitanju reinvestirana dobit. Bilo je objašnjenje da se ona ukida jer nije korištena u praksi. Ali kud i kamo bi bolje rješenje bilo da se ljudima edukacijom, pristupom drugačijim omogući da tu privilegiju koristi jer radna mjesta otvaraju ugovori, a do ugovora možemo doći ako imamo sredstva za rad. Vi ste spomenuli jedan primjer gdje su ljudi dobro reinvestirali i bavili se poslom. Mislim da je to jako bitno. Ako je mali broj ljudi koristio ali bitno je koja se poruka šalje. Ako vi šaljete poruku nije pametno reinvestirati nećete nikakve imati beneficije onda to nije dobra poruka. Dakle trebalo je zadržati tu mjeru jer svakako poduzetnicima govoriti ili usmjeravati da reinvestiraju umjesto da nova recimo od dobiti stavljaju na svoje račune ili iznose iz RH. Hvala.
Odgovor na repliku Silvano Hrelja.
Vi ste meni dali jednu asocijaciju jer porezna reforma sa ajmo reći sa dvije porezne stope je dosta izrazio bih se tehnički, poluvodička ili propušta ili ne propušta. Dakle nema manevarskog prostora, nema filigranskog uštimavanja. Npr. Republika Italija ima pet poreznih stopa. Najbogatiji ljudi koji primaju najveće plaće imaju i 55% plaćaju poreza na svoje dohotke. Ne vidim u tome ništa lošeg da porezni teret nose više oni koji mogu, a da se iz tog poreznog prihoda alimentiraju onda potrebe onih koji nisu imali jednostavno sreće uživati tako ili u starosti ili imati takvo veliku plaću ili nisu uspjeli. Dakle ne postoji društvo gdje su svi jednako uspjeli. Nema ga. I nama će faliti jer mi imamo dvije stope i jednu podstopu. I nikada nijedna država ne radi ovako skokovite porezne reforme. Ne može se preć sa 13.200 na 17.500 ja bi prvi podržao da ste prešli sa 13.200 na 15.200, da ste pomaknuli sve neoporezive. Dakle mora se ići sa jednim osjećajem. Ovako skokovito ne dobivate ništa. Ja se s ovim bavim 20 godina, računao sam plaće i pregovarao o kolektivnim ugovorim ai to je sastavni dio ovog mog posla. Nisam ja bio zadovoljan ni u našoj vladi kakve smo imali poreze itd. i porezno rasterećenje onih sa najboljim plaćama i isto tako sam dizao neki put ruku sa gorčinom. Ja to mogu priznati, ali ovakvih skokova nije bilo. Nije bilo ovakvog skakanja sa 13.200 na 17.500. Hvala lijepo.
Hvala vama. Sljedeći se za raspravu javio kolega Tulio Demetlika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Uvaženi cijenjeni ministre sa suradnicima. Evo meni je pripala čast da upravo kada je vrijeme za pauzu da nam je sabornica više prazna nego puna, ali drago mi je su predstavnici ministarstva ovdje pa da čuju evo ono što bi ja kao saborski zastupnik iz IDS predložio vezano za ove reforme. Naime, ova predložena porezna reforma sadržava u nizu poreznih zakonskih prijedloga o kojima smo raspravljali jučer i raspravljamo danas i vjerujem da ćemo raspraviti sutra, trebala bi imati za cilj smanjenje ukupnog poreznog opterećenja, poticanje konkurentnosti gospodarstva, izgradnju socijalnog pravednijeg poreznog sustava, stabilan, održiv i jednostavan porezni sustav, pojednostavljenje i pojeftinjenje porezne administracije kao i pružanje veće pravne sigurnosti poreznim obveznicima. Vjerujem da ćemo se svi složiti da je to sve idealno da je to lijepo rečeno i ja želim naglasiti odmah na početku da i ja jesam za to da naši poduzetnici, naši gospodarstvenici imaju manja porezna opterećenja, da naši zaposlenici imaju veće plaće, da potakne se potrošnja, da se potaknu ulaganja, da građanima poraste životni standard i da imamo socijalno pravedniji sustav. Vjerujem da je to lijepo za čut, ugodno za uho ali svi smo svjesni da je to jako teško ostvarivo i da sigurno je nemoguće to ostvariti preko noći. Ali vjerujem da mi koji smo iz opozicije da ćemo upravo kroz naše konstruktivne prijedloge dati prijedloge koji će poboljšati ove prijedloge koje ste vi kao ministarstvo donijeli nama na klupe. Ono što bi ja bih ja posebno naglasio, a u ova dva dana puno se pričalo o porezu na dohotku, ja se želim osvrnuti na jedan dio o kome uopće nije bilo riječi i taj dio se odnosi na porezne olakšice. Naime, ovim zakonskim rješenjem ukida se pravo na osobni odbitak za porezne obveznike i uzdržavane članove njihovih obitelji u slučaju kada je prihod od najma nekretnina jedini i isključivi prihod tih poreznih obveznika odnosno kada oni nemaju nikakav drugi dohodak. Navedenim stavljamo spomenuti grupu građana u neravnopravan položaj iza ostalih poreznih obveznika koji su zaposleni i imaju pravo na porezni odbitak na plaću. Ako je prihod od najmanje nekretnine osobni i jedini izvor sredstava za osiguranje egzistencije trebamo se zalagati da ta skupina građana ima jednaka prava kao i zaposleni građani. Posebno ako uzmemo u obzir da bi ukidanje ovog vida olakšice najviše pogodilo najsiromašnije nezaposlene građane kojima bi tako dodatno narušili životni standard zato molim nadležne da to uzmu u razmatranje. Drugo, na što se želim osvrnuti kroz moju raspravu je, budući da sam gradonačelnik posebno ću naglasiti utjecaj ove porezne reforme na jedinice lokalne samouprave pa time i na život i standard naših građana u tim jedinicama lokalne samouprave. Moramo otvoreno reći da je ova cijela reforma poreznog sustava, opet, ne znam po koji put pala na teret lokalne i područne (regionalne) samouprave. I zaista se svi mi nosioci lokalne i regionalne vlasti moramo zapitati kako će naše županije, gradovi, i općine funkcionirati i raditi od iduće godine. Ja bih zamolio Hrelju da mi evo da malo vremena da ipak ministar čuje ovo što ću reći, budući da je Hrelja već završio sa raspravom. Znači stvarno mi u jedinicama lokalne samouprave iduće godine imati ćemo velikih problema. Od kolega, pogotovo od strane HDZ-a često su spominjali vas da ste nam dali upute kako planirati proračun. Ali evo kolegica je malo prije rekla da mi, nama je zakonska obaveza do jučer, znači do 15. da predamo na prvo čitanje gradskim i općinskim vijećnicima i županijskim naš plan za, plan proračuna za iduću godinu. Stvarno smo morali biti, ja ću reći mađioničari onako pod navodne znakove kako planirati naše proračune. Rekli ste da planiramo na bazi ovogodišnjeg. Međutim, mi se bojimo da će nam sredstva u idućoj godini biti manja. I sada si postavljam pitanje na koji način osigurati sredstva za ono što je naša obaveza, vrtiće, produženi boravak u školama, našu socijalu zadovoljiti. Da ne govorim ono što smo si uzeli obavezu ali nam nije, npr. dodatno sufinanciranje hitne medicinske pomoći, vatrogastvom i ostale djelatnosti koje upravo iz ovih poreznih prihoda financiramo. Odmah ću naglasiti da se sa Prijedlogom zakona o porezu na dohodak, jedinicama lokalne i regionalne samouprave smanjuju proračunski prihodi za jednu i pol milijardu kuna a da na žalost nigdje u obrazloženjima nisu bile naveden kompenzacijske mjere kojima će se taj nedostatak proračunskih sredstava nadoknaditi. Isto tako slušamo da imamo obećanje i garanciju ministra da će nam ta sredstva vratiti. I možda je bilo neumjesno gospodine ministre kada ste rekli, da, do 9 mjeseca jedinice lokalne samouprave imaju višak prihoda tj. suficit od 1,6 milijarde kuna. Sada ispada, nemojte se ljutiti na ovu moju … [[Govornik se ne razumije.]] repliku, a ha, imaju viška 1,6 i sada im uzimamo 1,5 da bi nam vratili. Ja vam predlažem da nam vi to ostavite, da ne mora ići novac u Zagreb pa da nam se vraća natrag nego da tih 1,5 milijarde stvarno nam ostane. Ali reći ću vam zašto se desio i taj suficit, taj suficit u našim proračunima, jer kada smo radili proračun za 2016. godinu smo planirali da će Vlada i određena ministarstva raspisati natječaje za određene projekte gdje ulažemo zajednička sredstva. I to je naš udio koji smo planirali u proračunu a znamo da tehnička Vlada i ona prijašnja Vlada nisu raspisali natječaje i ti natječaji su najavljivani da će biti do kraja godine ali i da se sada raspišu natječaji mi ova sredstva u ovoj godini je nemoguće realizirati. Tako da to su jednostavno ja ću reći planski sredstva, planirana upravo za sufinanciranje u ovoj godini a vjerujem da ćemo ih prebaciti i u drugoj jer ih nećemo uspjeti potrošiti ako nam ih ne uzmete. Jučer smo na sjednici Odbora za lokalnu i regionalnu samoupravu dobili i pojašnjenje predstavnice predlagatelja da će se manjak zbog promjene poreza na dohodak jedinicama lokalne samouprave nadoknaditi iz državnog proračuna na način da će se uspoređivati siječanj 2016., siječanj 2017. i razlika da će se isplatiti iz državnog proračuna. Mislim da ova mjera je dobra onako privremeno za pokriti taj minus međutim mislim da nije dovoljno stimulativna jer u toku godine uspješne lokalne uprave su ipak uspjele pokrenuti u poduzetničkim zonama određene gospodarske djelatnosti i došlo je do promjena koje se u ovom slučaju neće uzeti u razmatranje. I ja ću reći za svoj grad, npr. imati ću 200, 300 zaposlenih više, taj prihod će mi porasti i meni će razlika između 2016. i 2017. biti manja za razliku od onih koji su bili neuspješni. I automatizmom ja ću dobiti manje sredstava povratnih. Ali zato kažnjavate one koje dobro rade i dižu svoje proračune upravo kroz razvoj gospodarstva i kroz novo zapošljavanje. Zato mislim da sve ove reforme su osmišljene za punjenje državnog proračuna na uštrb jedinica lokalne samouprave. A kada dođemo do pitanja kompenzacije sredstava jedinicama lokalne samouprave tada ili te metode kompenzacije nisu obrazložene ili nedovoljno razrađene. Znači ne postoje jasna zakonska pravila iz kojih bi bilo vidljivo koliko ćemo i kako dobiti sredstava. I budući da nemam još dovoljno vremena za svoje cijelo izlaganje ali vjerujem da ću ga iskoristiti u završnom. Želim postaviti pitanje predstavnicima ministarstva na čelu sa ministrom da što je sa decentralizacijom koja je uistinu potrebna jer ove mjere koje se uvode dodatna centralizacija a svi u predizbornoj kampanji smo govorili da ćemo decentralizirati i jačati upravo fiskalnu tu … financijsku decentralizaciju i funkcionalnu, da ćemo jačati lokalnu i regionalnu samoupravu i kako bi bili oni pravi generatori gospodarskoga razvoja. Ali o decentralizaciji u ni jednom zakonu nema ni postotka. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva replika je Ana Komparić Devčić.
Zahvaljujem potpredsjednice. Pa evo nadovezat ću se i na moju prethodnu raspravu koju sam gospodinu Hrelji dana a vezana je dakle na to da će i vaše cijelo ovo izlaganje da dakle zapravo doći u velike probleme jedinice lokalne samouprave i navela sam već da će doći dakle do poskupljenja niza usluga koje su obavezne pružiti jedinica lokalne samouprave i od vrtića, i od produženog boravka, i od boravka produženog boravka za starije osobe, i svih onih socijalnih davanja koje jedna jedinica lokalne samouprave ima u svojim obavezama. Ali ono što zapravo još želim naglasiti je osim dakle tih poskupljenja ja sam uvjerena da će doći do smanjenja komunalnih standarda u svim gradovima i općinama a u veliko pitanje dolaze i započeti projekti ili dogovoreni projekti. Zato što su gradovi planirali dakle kroz nekakvo buduće razdoblje financirati svoje projekte a tu dolaze i u pitanje oni projekti koji su dogovarani dakle i subvencionirani iz EU. Jer vi ste morali osigurati nekakva sredstva kroz nekakve godine. Ako vam sad se mijenja ulazna stavka u proračun vi ćete negdje to sve morat rezat. E sad, hoće li neki gradonačelnik rezat prvo socijalu a ostavi projekte ili će birati da reže projekte a ostavlja socijalu što je po meni jel da ono što će se prije dogoditi. Znači mi ćemo zapravo dovesti gradove u situaciju da će morat odustat od svih svojih projekata.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku gospodin Tulio Demetlika.
Upravo tako cijenjena kolegice. Gradovi se stvarno dovode i općine ili županije u tešku situaciju. Vi ste to dobro spomenuli ali evo čujemo od vladajućih da postoji ta garancija. Ali ja ću navesti jedan primjer, upravo ovaj koji ste rekli na koji način se može ukinuti određena investicija? U onoj jednoj od bivših Vlada HDZ-ovih isto tako je došao prijedlog zakona da se porez na dobit prebaci ukupan znači u 100% tnom iznosu da je to prihod države. Grad, konkretan jedan istarski imao je prihod od poreza na dobit i 30 milijuna kuna. Sa jednim potezom pera tih 30 milijuna kuna su završili u proračunu RH. Ali da bude isti primjer, da uzmem jedan grad u Slavoniji koji je isto imao porez na dobit 5 milijuna kuna pa se taj gradonačelnik koji je bio iz HDZ-a pobunio i onda su mu iz Vlade rekli ne brini vratit ćemo ti 10. Znači zato tražim točne mjere ali to je istina gospodine ministre. Kolega Sponza je imao u planu sportsku dvoranu koja je bila sa 30 milijuna kuna planirana u proračunu. Potezom pera tih 30 milijuna je otišlo u Zagreb i onda su se ti novci dijelili kompenzacijski. Mi tražimo samo da to bude jasno rečeno kako će se to vraćati, da bude točno definirano jer inače se dovodimo u tešku situaciju.
Hvala vam lijepo. Nova replika Marko Vešligaj.
Hvala. Evo kolega svakako ću se složiti s vama, pričali smo o tome na Odboru za lokalnu i regionalnu samoupravu da je vrlo nezgodno ići sada u izmjene poreza na dohodak s obzirom na rokove koji nas vežu, s obzirom na to da samo već svim proračunskim korisnicima poslali da nam dostave svoje planove znači za 2017. godinu. I mi kod planiranja proračuna zapravo svake godine s obzirom da gledamo gospodarski rast, da gledamo i pratimo porast zapošljavanja, a i mislim da u smjernicama samoga Ministarstva financija stoje obično određeni iznosi, povećavamo taj proračun. Konkretno ja ću sad reći jedan primjer iz grada iz kojega ja dolazim, di sam gradonačelnik mi smo prošle godine u ovom razdoblju imali od poreza na dohodak oko 6,5 milijuna kuna, dakle sad imamo gotovo 7 milijuna i 250 tisuća. Znači 650 tisuća kuna je porast od samoga poreza na dohodak i naravno da smo kod planiranja za 2017. također ne takav iznos ali da smo također planirali određenih 7 do 8% porasta. Mi danas u tim kompenzacijskim mjerama ne vidimo da će nam se za 2017. vratiti nego da će biti samo ova razina za 2016. godinu koliko imamo sad. Na neki način kažnjavaju se one uspješne jedinice koje stvarno puno, gdje zapravo imamo i porast ulaganja, di imamo pad nezaposlenosti i nažalost s ovime pokazujemo da istinski ne brinemo zapravo o gospodarstvu. Kozmetička jest promjena porez na dohodak koji treba pozdraviti, porez na tvrtku … kojega treba pozdraviti svako jer smanjuje opterećenje našim gospodarstvenicima, no recimo u … djelu mi smo oslobađali puno naših poduzetnika za ulaganje i investiranje u poslovne zone komunalne naknade a sa samim izmjenama poreza na nekretnine. Od 2018. zapravo to više neće moći konzumirati naši poduzetnici i bit će prisiljeni plaćati porez na nekretnine. Hvala.
Hvala lijepo. Nemamo odgovorna na repliku. Slijedeća replika Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Tulio, pa ja mislim da ćete vi biti zadovoljni sa kompenzacijskim mjerama ministarstva ukoliko ministar bude vjerovao onome što ćete mu vi izračunati da je vaša šteta i ako vam to bude on kompenzirao. Ali ja s obzirom da puno godina ovdje u Hrvatskom saboru to se još nikad nije dogodilo, ja ću biti vrlo sretan ako za to baš ovaj put dogodi iako iz riječi ministra stoji upravo tako da će gradovi i općine biti na istoj razini kao da se ova promjena i ova porezna reforma ne događa. Prema tome, vama je na izbor samo da li ćete vjerovati ili nećete. Hvala lijepo.
Imamo odgovor na repliku.
Evo zahvaljujem gospodinu Hrelji. Ja iskreno želim vjerovati ministru, ali iz iskustva iz prošlosti mi malo pušemo na hladno. Ja ću sad bit bez obzira koja je Vlada bila, da li ona sa lijeva ili desne strane, mi smo čuli jutros prepucavanja i baš mi je krivo šta su bila ovakva prepucavanja jer trebala bi ići rasprava u jednom pozitivnom smjeru. I imali smo loša iskustva i od lijevih i od desnih. Da i je bio ne znam ja gospodin Linić ili Šuker ili već koji je bio ministar financija uvijek su se zakidale jedinice lokalne samouprave. I sredstva koja su završavali u proračunu Republike Hrvatske, onda su se dijelili po nekakvoj stranačkoj pripadnosti. I zato ja inzistiram ovo što je gospodin Hrelja rekao da ne pušemo na hladno i da stvarno ovo povjerenje koje je dobio ministar i ova Vlada, da jasnim kriterijima, jasnim pravilima da budu jednaki za sve i da se ne kažnjavaju oni uspješni, nego upravo one uspješne nagradite kao djecu u školi. On je odlikaš, uvijek dobije najviše jer njemu se omogućava, jer on je upravo lokomotiva budućega razvoja. A nemojte sa tim mjerama one uspješne kažnjavati i kočit i da ne budu oni ta lokomotiva razvoja. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sljedeća replika, Grozdana Perić.
Poštovani kolega, pa vi ste ikazali skepsu i strah od porezne reforme i promjena koje se događaju evo baš sad na kraju ove godine. Ali svaka promjena u poreznom sustavu, u bilo kojem parametru je nezgodna i kad se događala u četvrtom mjesecu kao za one bivše, bivše Vlade. A sigurno je uputnije da se događa na kraju ove godine, a reflektirat će se na promjene i parametre i ukupne iznose u tijeku sljedeće godine, dakle 2017. Dakle, uvijek je ovo pametniji pristup n ego kada se to događa na polovici ili u prvom kvartalu bilo koje godine. A svi smo mi uvijek u strahu kada se nešto bitno događa, ali je činjenica da život traži određene nove, nova rješenja. Lokalni proračuni su dio opće države, dakle i lokalni, gradski i regionalni, županijski. Dakle, nikada nije u interesu cjelokupnom sustavu državnog proračuna da ti proračuni pate na bilo koji način i bar poznavajući, a ne samo vjerujući, nego u dugogodišnjem iskustvu primjerom koji sam imala i poslovanjem i radom različitih ministara, dakle uvijek se vodilo računa o tome da lokalni proračuni itekako nadomjeste svoje izvorne prihode, a pogotovo u ovom sastavu to itekako sam uvjerena. Što se tiče komunalne naknade mi smo bili kao jedinice lokalne samouprave zakinute time što su to strogo namjenski prihodi, a ni jedna jedinica nije u interesu bilo koje jedinice da smanjuje komunalne standarde.
Hvala vam lijepo. Sljedeća rasprava je Branimir Bunjac.
Hvala potpredsjednice Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti. Jučer smo u ime kluba Živoga zida odbacili poreznu reformu u cjelini s obzirom da se oslanja na krivi model ekonomije, ali danas ćemo ipak ukazati na neke dijelove samih članaka, odnosno zakonskih prijedloga unutar porezne reforme koji ukazuju na to da ona u stvari ne ide za time da štititi građane, njihov pretežni dio osobito socijalno ugrožene nego da u stvari štiti krupni kapital prije svega banke i korporacije. Znači, antidemografska mjera unutar ove porezne reforme je uvođenje poreza na prvu nekretninu, na kupovinu prve nekretnine. Ona bitno poskupljuje, dakle stambeno zbrinjavanje mladih obitelji zajedno sa nekim parafiskalnim nametima koje Vlada također ne želi urediti kakvi su recimo trošak obrade kredita. I onda kad se tomu svemu dodaju javnobilježnički troškovi i ostalo ispada da će mlade obitelji 10% sredstava morati, dakle potrošiti samo na troškove umjesto da ih ulože u svoje stambeno zbrinjavanje, a posebno s obzirom na to dakle da mlade obitelji nemaju neka velika sredstva koja bi mogla potrošiti. Oni obično kupuju možda i jednosobne, dvosobne stanove, starije nekakve manje nekretnine i znači u svakom slučaju ta mjera ide protiv njih. I sad pogledajte što Vlada nudi, danas predlaže. Vlada predlaže kompenzacijsku mjeru da će ona subvencionirati navodno kamate na stambene kredite mladih obitelji. Pa u čijemu sad, u čiju korist ide ta mjera? Ponovno u korist banaka. Znači banke će davati stambene kredite i sad će država davati subvencije bankama. Pa dajte onda subvencije mladim obiteljima direktno bez da se mučimo sa tim posrednicima. Dalje, ministar kaže ja sam Slavonac. Ovdje HDZ-ovci kažu mi smo domoljubi, mi se posebno sjećamo na primjer Vukovara. Evo za dva dana će biti i posjet Vukovaru, neće biti sjednice. A što nam ministar Marić ovdje nudi, ukidanje poreznih olakšica za grad Vukovar. Dakle, u biti vidjet ćete za dva dana kada budete tamo da se ratne posljedice u Vukovaru itekako osjećaju. Još uvijek tamo nisu normalni uvjeti za život i normali uvjeti za zapošljavanje kao u nekim drugim dijelovima Hrvatske. Pa ne mogu se naravno uspoređivati ne znam Pula i Vukovar po stupanju gospodarskog razvoja i mogućnosti. A vi im ukidate poreznu olakšicu. Taman ste, odlično ste tempirali datum, stvarno vam čestitam. Možemo ovaj zakon točno izglasati 18. u ponoć na Dan pada Vukovara. I zašto to radite? Pa to radite samo i jedino zato jer to od vas traži EU. Nemate drugog razloga. EU traži da se ukinu porezne olakšice i evo ministar ukidamo, nema veze što je u Vukovaru, glavno da je direktiva ispunjena. Znači napravljena je pogreška. Dalje, fiskalizacija. U fiskalizaciji se ukida pojam mali porezni obveznik, znači oni obrtnici koji su jedva krpali kraj s krajem i kojima se eto išlo na ruku da plaćaju dakle jedan paušal na svoje poslovanje, sada se i njima uvodi fiskalizacija što znači da će doći do gašenja radnih mjesta i da ćemo imati nove socijalne slučajeve. Nadalje, imamo mjeru u cijeloj ovoj šumi članaka, da se oslobađa predporeza uvoz stranih strojeva, uvoz strojeva. Pa zar mi nemamo recimo tvrtke u Hrvatskoj kakva je Gredelj ili možda kakva je Končar, zašto mi moramo sada uz takve tvrtke koje bi ustvari njima trebalo dati neki poticaj, mi im radimo nelojalnu konkurenciju na način da potičemo uvoz stranih strojeva. Ja ne razumijem tu mjeru. U čijem vi interesu radite? Da potaknete izvoz ili da potaknete uvoz? Zbog čega je potrebno stimulirati uvoz strojeva? Nadalje, porezi koji se uvode trebali bi se voditi načelom pravednosti. Znači to je jedno od osnovnih načela bilo kakve porezne politike i u EU, čak u toj EU dakle koju mi nastojimo kopirati u pravilu postoji tri do pet poreznih stopa, s time da obavezno postoji socijalna stopa i da postoji isto tak stopa za velike bogataše koja se u nekim državama penje i do 75%. A mi smo sada uspjeli uvesti samo dvije stope ovu socijalnu smo ukinuli, a ovu navodno kao za bogataše smo čak uspjeli i smanjiti bez da smo uveli neku treću stopu. Eventualno smo mogli uvesti stopu neko je predlagao 50% čime bi se postigla nekakva proporcionalnog oporezivanja. Na ovaj način mi smo dobili rješenje koje ne postoji gotovo nigdje na svijetu. Znači dvije porezne stope 24 i 36% i to je to. Vidjeli smo u onim izračunima plaća da ustvari će plaće prije svega rasti ljudima koji imaju i kojima ne treba, a ljudima koji nemaju neće rasti ili će im narasti ne znam za 10 ili 15 kuna pa ste im vi rekli pa evo i smeće će vam pojeftiniti odvoz 10 kuna. Znate li vi da je to 100 kuna na godinu? Taman ćete jednu HRT pristojbu platiti, evo veliki iskorak. Također ovi izračuni plaća, vi govorite puna su vam usta, stvarno vas je već dosadno slušati, kako se vi zalažete za demografske mjere, a izračuni plaće pokazuju da je u Hrvatskoj najbolje biti samac, što manje djece to će dobiti veću plaću. I jedino u slučaju, molim vas da ovo pažljivo čujete, da imam plaću 60 tisuća kuna tek u tom slučaju se isplati imati dvoje ili više djece. A tko u Hrvatskoj ima plaću 60 tisuća kuna bruto, jedino guverner HNB-a i oni članovi uprava mirovinskih fondova što se skriva ko zmija noge barem od javnosti. Dakle trebali ste napraviti takve izmjene poreznih stopa da upravo oni roditelj koji imaju dvoje i troje djece imaju veće plaće, a samci su trebali u biti imati manje ako ste doista htjeli provoditi demografsku politiku. Napravite izračune, ja vjerujem da ste ih napravili da ste ih vidjeli i da vrlo dobro znate o čemu govorim. I još jedna stvar za kraj jer nemamo više vremena, a to su vam transferne cijene što je u jednom načelu u jednom pogledu dobro da konačno te transferne cijene pokušavate dovesti u red jer je to bio jedan od glavnih izvora utaje poreza muljanja svih mogućih vrsta, osnivanja kćeri i unuka velikih tvrtki gdje se iskamčivala država, mogla se po jednoj strani utajiti porez po drugoj strani su se mogli tražiti subvencije, potpuno nezakonite ali vi ste samo rekli da evo definiramo stvar, ali niste osigurali način nadzora. Vama transferne cijene u Hrvatskoj, recite ljudima istinu, nadzore dvoje ljudi i sada ćete vi kao zaustaviti gazdu da on i dalje preprodaje proizvode između jedne i druge tvrtke radi dobitke odnosno gubitke bolje rečeno narihtava ih da bi i dalje mogao ostvarivati stotine milijuna poreznih utaja bez ikakvog nadzora. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva replika zastupnica Grozdana Perić.
Evo poštovani kolega, vi ste rekli da je za područje Vukovara nema oslobođenja od poreza na dobit. Zapravo eksplicitno u članku, odnosno članak 9. izmjena a članak 28a. koji se mijenja kaže da i dalje za područje posebne državne skrbi odnosno PP1 skupine stupnja razvijenosti, odnosno grada Vukovara plaćaju sa 50% od propisane stope poreza. Dakle, ipak postoje olakšice za to područje.
Hvala lijepa. Imamo odgovor na repliku.
Znači ipak postoji olakšica. Znači do sad je bilo nula i sad je to 50 i sad se veli evo vidite ipak nije 100% kako smo mi dobri. Dakle, trebali ste ostaviti 0% u tomu je poanta tako dugo dok se stanje u Vukovaru ne promijeni. Kao što sam već napomenuo tijekom rasprave imat ćete priliku za dva dana posjetiti Vukovar, pa pitajte kako se u Vukovaru živi, kolika je zaposlenost, kakve su investicije, da li se ljudi iseljavaju, da li se netko doseljavao u Vukovar itd. Znači, ponavljam još jednom. Bilo je potpuno nepotrebno u svrhu, dakle nekakve porezne reforme, dirati ove olakšice s time da naravno Vukovar je samo najizraženiji problem. Postavlja se pitanje i depopulacije manjih otoka i nekih drugih krajeva Hrvatske koja dakle nemaju uvjete za ravnomjerni razvoj kao neke druge hrvatske županije ili veliki gradovi. Hvala lijepo.
Gospodin Kažimir Varda.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Bunjac, pa ne znam zašto ne vjerujete ministru na obećanjima da će bit subvencionirane kamate, da će mladi ljudi, mlade obitelji doći u povoljniji položaj nego što su bile do sada. Jer do sada im nije trebalo kada su dizali kredite kod banaka nije im trebalo platiti odmah porez. Šta će ga morat platit 4, 5000 eura ovisi o visini kredita. To, takvog obećanja nemamo. Pa im je trebalo za notara, odnosno javnog bilježnika platit odmah otprilike 500 do 800 eura za solemnizaciju ugovora. Pa im je trebalo platit troškove obrade kredita, tako da očito ministar misli da to mladi ljudi imaju već u džepu, da te sve troškove mogu pokriti prije nego što uopće uđu u stan. A da ne govorim ako kupuju novi stan onda je to obično tako da je useljenje u taj novi stan tek nakon par mjeseci a za to im treba hipoteka. Kako oni nemaju imovinu, nekretnine onda obično ta hipoteka završi na roditeljima ili nekom velikom prijatelju. Tako da ja vjerujem da će to obećanje ministra o subvencioniranju kamata dovesti u vrlo povoljniji položaj mlade ljude kod kupnje novog stana.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega, znači vi mislite da će subvencioniranje dovesti mlade obitelji u povoljniji položaj. Međutim, radi se o tomu da bi država na tržištu nekretnina u stvari sama trebala intervenirati bez posredovanja banaka. Znači postoje modeli poticane stanogradnje i razni drugi modeli štednje gdje bi se moglo mladim obiteljima direktno osigurati ta sredstva, a ne subvencionirati banke koje daju kredite i to u onom najgorem dijelu, dakle u dijelu kamata, dakle novca koji u stvari nikada nije pušten u opticaj. Ja ne vjerujem ministru Mariću iz jednostavnoga razloga jer je iste te subvencije svojedobno uvodio i premijer Sanader, pa su bile nešto kao subvencionirane kamate, pa su bili poticaji za štedionice 1250 kuna itd. Onda su se mlade obitelji uselile 2004. i 2006. i odmah nakon toga su te subvencije bile ukinute. Nemojte zaboraviti, da dakle krediti stambeni traju 15 do 20 godina. Tko zna gdje će za 15, 20 godina biti ministar Marić i ova Vlada i trebale uvesti, dakle nekakve poticaje koji će biti kratkoročni, a istovremeno konkretniji nego ova obećanja koja još na koncu konca u ovoj Sabor nisu niti stigla. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sljedeća replika Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Evo kolega Bunjac, hvala vam na svemu što ste iznijeli. Evo bila su, svi smo u kampanji spominjali demografsku obnovu posebice vladajuća većina. Bila su puna usta demografske obnove, zaštite obitelji, zaštite jedinoga Doma. Međutim, kampanja je prošla, vidimo što se događa u praksi. Ovršni zakon je daleko od onoga što treba biti. Nema zaštite jedinoga Doma. O čemu je 18 mjeseci koje nudi taj prijedlog bolje od 10 koje je nudio SDP u prošlome sazivu. Sad se ukida subvencija za prvu nekretninu. Dugoročno se uvodi porez na nekretnine. Primili smo jako mnogo poziva i poruka, ljudi su razočarani u MOST. I sad bih ja kao njihov politički protivnik trebao likovati, ali neću. Ja sam prije svega tužan što će mladim ljudima biti još teže, što ćemo još gubiti godine, što ćemo još gubiti godine, što ćemo još gubiti vrijeme. I prije svega najviše mi je žao što opet svjedočimo izdaji birača, a to se prije svega odnosi ovdje na MOST. Evo pošto je ministar tu, osvrnut ću se na repliku koju sam dao kad nije bio. Dakle, ovdje se govori o nekim projekcijama od 2 milijarde kuna. Međutim, big bussiness, veliki posao iza ovoga i onih do 40-tak koje bi se trebale otpisati pa pitam prema kojim uvjetima i kome će se otpisivati takvi krediti. Jel' postoje možda već neki tajni dogovori iza ove dimne zavjese da će se dizati cijene na kruh i mlijeko jer postoje već neki dogovori i da se sada prestanu vraćati krediti pa će isteći 90 dana, pa će to biti loši krediti da bi se mogli slijedeće godine otpisati. Želimo znati po kojim pravilima i kome će se ti krediti otpisivati inače ćemo imati još jednu prevaru tešku desetke milijardi kao što je bila sanacija banaka. Hvala.
Vrijeme. A dio replike vam sigurno nećemo čut, govorio je kolega Bunjac pa vas molim da replike koristite ipak za komunikaciju jedan sa drugim a ne sa ministrom jer u ovom trenutku nije bila replika ministru.
Hvala predsjedavajuća. Kolega Sinčić, da mi živimo u jednoj situaciji gdje dakle postoji znanje o nečemu ali ne postoji spoznaja, dakle ne postoji primjena. Mi smo prije izbora slušali različita obećanja i iskreno rečeno na obećanja HDZ-a smo već naviknuli. Obećava se radna mjesta, demografska politika, domoljublje i to više nit slušamo nit ne registriramo jer znamo da će nakon izbora se provoditi ista politika kakva se provodi već 25 godina. Međutim, problem je naravno stranka MOST koja je obećavala nešto drugo, koja je rekla dakle da će se boriti i protiv HDZ-a i protiv SDP-a ako se dakle bude radilo protiv interesa građana, bilo je tu svakakvih najava, dobro neke su možda bile i djetinjaste kao ova da će biti 99 zastupnika, to na koncu konca Ustav ne dozvoljava. Pa da su kolege iz MOST-a Ustav pročitali znali bi da je to nemoguće. Pa ne znam smanjivanje plaća zastupnika, privilegija, davanja mladim poduzetnicima. Međutim, što mi danas imamo? Mi imamo umjesto davanja novca mladim poduzetnicima imamo uvođenje poreza na prvu nekretninu. I mi možemo zaista posumnjati ne samo da je MOST dakle stupio u podanički odnos prema HDZ-u nego možemo stupiti, možemo posumnjati još i u ono gore da se i MOST dao uplesti u mrežu banaka i da ustvari građani ponovno ostaju na cjedilu slijedeće 4 godine a da se dakle kompletna politika ustvari mijenja samo na kozmetičkoj razini. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepo. I zadnja replika na vaše izlaganje je kolega Branko Grčić.
Hvala gospođo potpredsjednice Sabora. Naime, iz vaše rasprave kolega je proizašlo da je jako jako važno da je sa ovim paketom došao i Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave. Onda bi se točno i precizno vidjelo kako to Vlada namjerava namiriti jedinice lokalne samouprave koje će izgubiti gotovo 2 milijarde kuna ovom reformom. I još jedan bitan razlog, regionalna politika, regionalna politika ovim prijedlogom je potpuno ispala iz priče. Mi uopće više ne znamo da li u Hrvatskoj će biti regionalne politike. Naime, evo to su argumenti slijedeći, pravo ako se ide na to da se svim jedinicama lokalne samouprave izdvoji 80% poreza na dohodak to znači da svi oni koji su dosada bili u povlaštenom položaju pa su imali veći udio u porezu na dohodak to više neće imati. Bit će izjednačeni sa svim drugim jedinicama lokalne samouprave. To je ozbiljna posljedica ovakvog prijedloga. Druga stvar, povećanje osobnog odbitka na 3800 kuna izjednačilo je kompletno osobni odbitak na područjima državne skrbi, posebne državne skrbi i svim ostalim područjima Hrvatske. Prema tome, onaj faktor koji je bio faktor privlačenja liječnika, profesora, učitelja i drugih ljudi da dođu u te siromašnije nerazvijene krajeve i da pomognu da tamo funkcionira sustav sada je taj stimulans nestao. Da li će se on vratiti ja to želim znati i vi vjerojatno. Prema tome, Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave mora što hitnije doći ovdje u Sabor.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega, ja ne znam zaista kako je ministar zamislio da će vratiti novac za lokalnu upravu jer uopće ne vidim način kako će on vratiti novac u centralni proračun. Znači prema onim izračunima kojima su napravili neki ljudi koji to bolje razumiju od mene. Proračunski manjak će se povećavati u slijedećim godinama pa će već u 2017. proračunski manjak iznositi 373 milijuna kuna, a od 2018. još i više nekih 470 milijuna kuna. Znači u biti proračunski deficit će biti sve veći a istovremeno Vlada ne odgovara na pitanje što ćete sa ugovorom o javnim službama koji je stupio na snagu 1.3. i koji se može utužiti. Što ćete sa zahtjevom NATO-a da uplaćujete još više novca u vojni savez, posebno će to doći na dnevni red sad kad se promijeni predsjednik. Znači ona nema odgovore ni na ta neka temeljna pitanja koja su ustvari sada prioritetna a kako će ona onda imati uvjete odnosno načine da još nadoknadi ta sredstva lokalnoj upravi koja je uzela. Ona to naravno neće napraviti osim na nekakav minimalan način, poslije će se opravdavati, prebacivati lopticu ali u svakom slučaju ponavljam ono što sam jučer rekao šteta je da je ministar krenuo prazniti proračun umjesto da je prije svega razmislio kako ga napuniti.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava kolega Blaženko Boban.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicom. Da cilj donošenja svake reforme, svakog zakona uistinu ima pa rekao bih tako dvije bitne karike a to je što je cilj donošenja takvog zakona i drugo ono što je provedba, kakva će biti provedba. Ono kakva će biti provedba ne možemo sada znati ali ćemo znati za 6 mjeseci, godinu otprilike. Mnogi ovdje su jučer iznosili, vjeruju ministru ili ne vjeruju ministru. To uopće nije bitno. Bitno je da glasaći u RH vjeruju ovom ministru dajući mu takvo povjerenje i njemu osobno preferencijalnim glasovima ali i sastavljanjem ove Vlade. Mene, ono što posebno mene boli i što mi smeta, ovih dana i jučer i danas, kroz raspravu čule su se ružne riječi ili podobni, nepodobni načelnici, gradonačelnici skloni ovoj ili onoj opciji, građani su sami gradili objekte od lokalnog značaja, ministar je samoinicijativno donio ovaj porezni zakon a što je najviše mi zasmetalo to je da na neki način se stvorilo kao da lokalne uprave u RH nisu uopće u RH, kao da su se stvorila dva tabora, nacionalna razina i lokalna razina. Pa zar sve lokalne zajednice, svih 556 lokalnih zajednica nisu u Hrvatskoj? Zar ne bi interes nacionalne državne razine, Vlade, Sabora, svih nas trebao biti interes upravljanja kvalitetnog upravljanja i na lokalnoj razini. Nažalost, točno je da kroz praksu smo imali niz situacija gdje to tako nije bilo. Sjetimo se indeksacije, lokalnih uprava, sjetimo se prostora od posebne državne skrbi, sjetimo se i ne samo u neposrednom smislu nego i u posrednom smislu, mnoge lokalne zajednice nažalost zbog indeksacije nisu mogle se niti kandidirati ili su imali manji broj bodova za projekte iz EU. To je uistinu bio problem. Možda iz toga proizlazi određeno, ha, rekao bih nepovjerenje. Ali to nepovjerenje ćemo znati kažem za, možda već na prvom proračunu ili za 6 mjeseci ili za godinu dana kada se ovi ciljevi koji su postavljeni ovom poreznom reformom dogode ili ne dogode, tada ćemo ocjenjivati uspješnost uistinu ovih poreznih reformi. To je to se tiče provedbe, što se tiče cilja. Pa ja mislim da je svima ovdje u Saboru, svih 151 i onih tamo preko puta na Markovom trgu u Vladi i svima onima koji obnašaju određene dužnosti počevši od najnižih lokalnih dužnosti do najviših nacionalnih dužnosti, cilj i interes što će ovim zakonom dobiti naši građani, kako će ovim zakonom poslovati poduzetnici, da li će lokalne zajednice normalno funkcionirati i možda najbitnije da li će proračun RH biti održiv. Ja iskreno vjerujem i nadam se da ministar Marić, njegove stručne službe, cjelokupna Vlada uistinu na taj način je promišljala donoseći i ove mjere. Čuli smo i primjedbe a radi se na brzinu, radi se brzo. Sjećam se u 8. sazivu ovoga Sabora i moram reći ovdje sada sa odmakom vremena s pravom, stalno je bila opaska, nema zakonskih prijedloga, radi forme donosimo neke zaključke o izvješćima, raspravljamo o izvješćima iz '14.-te, '15. E sada kada su takve primjedbe bile s kojima s odmakom vremena ponavljam, slažem se, e sada Vlada prebrzo radi, e pa tko će svima ugoditi. Da li sporo, da li prebrzo, kako bi trebalo? Ja se ipak nadam da jeste prebrzo ali jako kvalitetno i uspješno. Dakle, jednom riječju uistinu je točno, jedan od kolega je rekao da i s ove druge strane sabornice, sa strane kolega iz oporbe nije se čulo nekih konkretnih prijedloga ili jeste nekih konkretnih prijedloga. Moram reći ovdje gospodin Lalovac je iznio ovdje par vrlo kvalitetnih prijedloga i opservacija na ovu temu, nadam se da će se o njima također do drugo čitanja razmotriti i vidjeti. Ono što mene posebno veseli, komunalna naknada odnosno porez na nekretnine. Sve kolege, ima ih i ovdje sada, ali nešto manje, znaju jako dobro što to znači u praktičnom smislu na terenu. Reći ću vam, jedna od općina, mislim, ne mislim nego znam Primorsko-goranska županija ali neću iznositi je na računu svoje lokalne zajednice imala 32 milijuna kuna a plaću nije mogla podijeliti zaposlenicima. Naravno prihod te općine je bio od velike komunalne naknade. Zar to nije apsurdno? Zato u ime velike većine kolega pozdravljam prije svega ovu mjeru da komunalna naknada odnosno porez na nekretnine više nije namjenska potrošnja. E netko je ovdje rekao da, biti će oštećeni građani, neće se asfaltirati prometnice, neće se elektrifikacija odrađivati, odnosno održavati, odvoz smeća, deratizacija i što ja znam što drugo. Pa upravo zbog toga je na savjesti dotičnog gradonačelnika, načelnika da o tome vodi računa ali da ima raspoloživost. Naravno da je potrebno još niz aktivnosti donijeti kako bi imale dobro uporište i dobru pretpostavku ove reforme da se provedu do kraja. Ja ću neke navesti. Što je sa devastiranim nekretninama u vlasništvu države ili bez titulara vlasništva nažalost od 1996. godine, na području pojedinih lokalnih uprava? Da li ovim novim zakonom će lokalna uprava moći naplaćivati porez na nekretnine i na takve nekretnine? Od koga? U pretvorbi … [[Govornik se ne razumije.]] tvrtki velika većina toga nije ušla u temeljni kapital tih tvrtki. Od '96 ponoviti ću, mnogi DUUDI i AUDIO ili koje su sve bile agencije nisu se uknjižile ili zemljište ili bilo koju vrstu nekretnine jer ona de facto danas nema titulara od koga će lokalna zajednica naplaćivati porez na nekretnine. Tu je veliki potencijal, tu uistinu ovo novo ministarstvo koje s pravom smo donijeli odluku da postoji Ministarstvo za upravljanje državnom imovinom zaista ima jako veliki posao, ali još više koristi upravo za lokalne zajednice. Zato je jako hitno i bitno donijeti zakon i rješavati na brži i ekspeditivniji način vlasništva. Da li je to usklađenje katastarskih knjiga sa zemljišnim knjigama ili neki drugi model? Ja nisam tu doma ali uistinu nešto hitno treba poduzeti kako bi se te nekretnine uistinu mogle i verificirati i provesti u samo djelo i da lokalne zajednice mogu imati ga kao zaduženje porez na nekretnine. I nema ništa, to je točno, od ovih reformi ako ih shvatimo da su ovo porezne reforme ministra Marića. Ovo su porezne reforme svih nas, ove Vlade pa rekao bih ove saborske većine, ove saborske oporbe, lokalnih zajednica, poduzetnika na koncu i svih građana. Na taj način jedino možemo pozitivni gledati na nove promjene unutar poreznog sustava. I za kraj, poštovani gospodine ministre, jedan prijedlog. Ja ću vas iskreno moliti do drugog čitanja da razmislite o mogućnosti oslobađanja poreza na nekretnine u arheološkoj zoni A. Kratko objašnjenje, mnogi vlasnici imaju svoje nekretnine u arheološkoj zoni A, oni na njih pa gotovo pogledat ne mogu s obzirom na neke druge zakone vezano za kulturnu baštinu, za arheologiju i za ostale stvari, a da ne govorim neke intervencije na njima raditi. O tome jako dobro treba promisliti. I na kraju ZAMP, molim vas radi amortizacije ovog poreza za ugostitelje dajmo iznađimo neko rješenje vezano za taj nesretni ZAMP za koje ugostitelji puno, puno više negoduju nego za same ove nove porezne mjere. Oprostite na vremenu. Hvala.
Hvala vam lijepo. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva replika kolega Milorad BAtinić.
Hvala potpredsjednice. Naime, kolega Boban i prethodno u raspravi sam kazao da određena zakonski prijedlozi imaju određena pozitivna rješenja koja su svakako za prihvatiti. Međutim ne mogu se složiti dijelom s vašom opaskom kolega nekih u Gorskom kotaru da nema za plaće, a ima 30 milijuna kuna namjenskih sredstava komunalne naknade koja ne može koristiti. Mislim osobno imate i vi iskustva i puno nas ovdje neću reći da je nesposobno, ali ne radi dobro svoj posao kao načelnik ili gradonačelnik. To je naprosto nemoguće. Nadalje, sa zadnjih izmjenama o komunalno gospodarstvo on je mogao komunalnu naknadi koristiti investicijski. No, nije sporno lokalni porezi i rekao sam bio prethodno, ponovit ću, sada mi je drago da je ministar zato sam se javio da i on čuje, naime porez na neizgrađeno građevinsko zemljište nije u skladu sa Ustavom 2007. presuda Ustavnog suda upravo je bila na tragu toga. To je jedna stvar. Druga stvar, nije u skladu niti sa člankom 51. Ustava i ono što sam bio ponovio ministre uvedite porez na imovinu, to je najsocijalniji porez, najpravedniji porez i tada se može to shvatiti kao jedna cjelovita reforma. Nadalje, isto pitanje što je sa vodnom naknadom koja zajedno sada ide sa uplatnicama za komunalnu naknadu? Da li će se ukinuti komunalna naknade, tko će ubirati vodnu naknadu? To nije bio do sada lokalni porez, a mogao bi biti. Znači pitanja ima niz, a nismo dobili odgovore na ta pitanja kako će se to u praksi riješiti.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Uvaženi kolega, vi ste iskoristili zaista moje izlaganje da u drugom dijelu replike na neki način skrenete pažnju ministru za nekakve probleme pa ja nemam namjeru na to ni odgovarati. Vjerojatno u završnom izlaganju će ministar oko toga nešto, ali ovo vjerujte mi da je tako i da je čovjek do nazad godinu dana u pravu ste, radio u skladu sa zakonom. Prije svega nije u Gorskom kotaru rekao sam Primorsko-goranska županija, poslije ću vam reći o kome se radi. A znajte da taj naš kolega, moj više ne, ali evo donedavno i moj, ali vaš kolega, je jako savjesno radio i da u njegovu proračunu gotovo 65% prihoda je komunalna naknada jer je specifična lokalna zajednica jer ima ogroman jednu tvornicu, neću tvornicu reć, reći ću vam poslije o čemu se radi i uistinu nije mogao isplaćivati plaće čovjek jer je gotovo 70% prihoda njegovog proračuna bila komunalna naknada. Kršio bi zakon do nazad doginu dana da je on to tako radio. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika Kažimir Varda.
Hvala gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Boban. I ja sam glasovao za ovu Vladu, ali to ne znači da nemam prava kritizirati i davati prijedloge na neka zakonska rješenja koja su na dnevnom redu. Ja ne mogu vjerovati obećanjima, ja ne vjerujem obećanjima. Mi smo zakonodavno tijelo i ako predlažem da se za prvu nekretninu da ostane rješenje koje smo imali, da mladi ljudi bez poreza kupuju prvu nekretninu sa svim onim troškovima koji su vezani uz ugovor, ako sam predložio da kroz zamjene nekretnina bude porez kakav je bio do '97. samo na razliku vrijednosti i to obrazložio da se radi većinom o staračkim domaćinstvima, umirovljenicima koji imaju relativno veliku kvadraturu stana, ja mogu govoriti o svom primjeru. Supruga i ja imamo 97 kvadrata, ja želim manji stan, netko tko stvara obitelj želi veći stan. Kako da ja sada još platim a već sam platio porez na taj stan i on je platio na svoj stan, idemo u zamjenu i obojica moramo platiti novi porez? Zašto ne idemo na rješenja koja smo imali? Zašto ne idemo na rješenje da je porez na nekretnine u slučaju zamjene stana razlika u tržnoj vrijednosti, samo na tu razliku? Omogućimo tim mladim ljudima da dođu odmah do stanova, dakle koji su gotovi, do veće kvadrature i umirovljenicima da si smanje troškove režija, stanarine i svega onoga što ide uz takvu kvadraturu. Prema tome, bez obzira što podržavam Vladu, mislim da imamo pravo da kritiziramo i da predlažemo u onom dijelu zakone za koje smatramo da nije dobro rješenje a obećanjima ne mogu vjerovati jer mi smo zakonodavno tijelo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Hvala poštovana potpredsjednice. Uvaženi kolega, pa ako ste pomno pratili moje izlaganje u drugom dijelu gotovo 5, 6 minuta sam posvetio i ja nekim prijedlozima vezano za arheološku zonu A oslobađanja poreza na nekretninu jer ljudi ne mogu s njom doslovno upravljati, ma ni pogledati svoju nekretninu, ja u svom Solinu najbolje znam kako je to. Dakle ne osporavam ni najmanje što se tiče prijedloga. Ali vjerujte život se sastoji bez obzira na bilo čiji svjetonazor u jednom dijelu i od vjerovanja i od onog dijela životnog, pa kada nekome date 100 kuna i pošaljete ga nešto kupiti vjerujete da će vam taj nešto kupiti i donijeti doma. Vi vjerujete da će on to kupiti. Hoće li? Hoće li on staviti tih 100 kuna u džep i odnijeti negdje? E sada to ne znamo. I u tom segmentu vam ja govorim, u istine je nužno vjerovati. Ja vjerujem da ću ja evo poslije ove sjednice doći uredno doma a hoću li, ne znam. Ja isto tako imam pravo s obzirom na glasaće, s obzirom na izbore koji su prošli reći ja ovom ministru i ovoj Vladi vjerujem. A da neću davati prijedloge, hoću. I sada i ubuduće. Što se tiče ovih prijedloga koje ste vi dali, poglavito za mlade, rekao sam i ovdje u svojoj raspravi niz prijedloga treba donijeti, rješavati vlasničke odnose, riješiti titular vlasništva, demografske zakone koji su nužni, koji na koncu sada su sastavni dio ministarstva, kako bi se, na koncu rekao sam i ovo, nema od reforme ništa i to sada ponavljam ukoliko svi mi konstruktivnim prijedlozima ovim ovdje mi, a oni preko puta nas na Markovom trgu u provedbi a na koncu svi poduzetnici, građani, lokalna zajednica na neki način ne uhvatimo za jedan štap, rekli bi naši ljudi stari i ovo sve skupa već jednom dovedemo barem na level u razinu srednje razvijenih europskih država. Hvala lijepa.
Sljedeća replika Željko Glasnović.
Štovana predsjednice. Ovako, ja mislim, slušam ovo dosta vremena ovdje, a kada ćemo se mi probuditi da se bavimo konkretnim uzrocima stvari, ovo su samo simptomi bolesti, ne uzroci bolesti. Tu smo spomenuli sivu ekonomiju koja je duplo veća ovdje nego u drugim europskim zemljama, u EU i gdje, netko je spomenuo jutros da mi gubimo 7 milijardi kuna iz državnog proračuna godišnje. Kako to kontrolirati? Taj novac ne dolazi u državni proračun. Govorimo, gospodin Boban je spomenuo zemljište. Ovako, zašto se bojimo reći nacionalizacija? Pa zemlje gdje je privatno vlasništvo poštovano danas imaju razvijenu ekonomiju, 80% ljudi radi u privatnim tvrtkama, srednjim ili manjim a kod nas radi 50% ljudi radi u državnim tvrtkama, u administraciji, trećina od njih statiraju, džaba digitalizacija ako imamo 7% zemljišta sređeno, imovinsko pravnih odnosa, prošetajte ovdje po Zagrebu i pogledajte. Kada je itko spomenuo tih 490 tisuća ljudi koji traže povrat svoje imovine oduzete u vrijeme nacionalizacije. Tko njih spominje? Nitko. Ili onog hektara poljoprivrednog zemljišta. Šta je s porijeklom imovine? Imate zemalja gdje … [[Govornik se ne razumije.]] uvesti više od 10 tisuća dolara u državu a da vas netko ne pita porijeklo imovine. Evo love. Otkuda će dolaziti novac poreza? Otkuda ćemo crpiti novac sljedeći i cigareta, alkohola? Šta će biti sljedeće? Hoće biti za pričanje političko nekorektnih viceva? Love nema, to je problem a dok mi nemamo efikasni sustav koji će rješavati ove probleme a to efikasno sudstvo jednostavni zakoni i mehanizam koji će oni provoditi, ovo je sve bajka.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Hvala poštovana potpredsjednice. Uvaženi kolega Glasnović, da gotovo pa vaša opservacija ili replika nije bila vezana baš za ovaj Porezni zakon ali sve teme uistinu se vežu za porezni zakon i s time se apsolutno slažem. Znate, kada su jednoga Engleza pitali kako to u Londonu ta vaša trava stalno zelena a on kaže ništa posebno, posadili smo ju ima 100 godina i stalno zalijevamo, svaki dan zalijevamo. Dakle, moramo shvatiti da smo mi mlada država, još uvijek mlada, da, u odnosu na vremenski period otkada su države nastajale i stvarale se zaista mlada. I jasno mi je da i niz nepravilnosti, niz segmenata treba ispravljati. Pa na koncu od našeg samog mentaliteta koji smo mnogi od nas odgajani i u nekom drugom sustavu i sistemu treba mijenjati. Neće od toga biti ništa ako mi prije svega svoj mentalitet ne promijenimo i ako vremenski period uistinu ne napravi ono što treba napraviti a na nama je svima da svaki korak koji radimo, radimo ga ispravno da ne bi iza toga radili dva koraka nazad. Hvala.
Hvala vama. Sljedeća replika Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvaženi kolega Boban, vi ste u svojoj raspravi spomenuli i pozdravili ste promjenu zapravo ovog poreza koji nazivamo komunalna naknada sad jedinstveni porez na nekretnine i spomenuli ste primjer jednog čelnika lokalne samouprave koji ne može smanjiti plaće jer mu je ovaj prihod izrazito namjenski. Međutim, ja to moram komentirati sa stajališta mnogih općina u Slavoniji. Znate da su općine obavezane i sa zakonskim odredbama pri kojima ne mogu isplatiti više od 20% za plaće izvornih prihoda. S druge strane, neće biti dobra poruka ako kroz ovaj porez na nekretnine želimo namaknuti ta sredstva da bi te općine mogle isplatiti taj dio plaća jer to nije dobra poruka. Općinama se mora pomoći na drugi način. Međutim, ono što je još bitnije mi imamo puno slučajeva u Slavoniji i naselja koja nemaju još asfalt ne znam da li to znate? Znači porez na nekretnine bi trebao svakako biti veći, ja sam vidio ovdje u toj najavi porezne reforme da će se uvažavati stanje nekretnine i dob. Međutim nisam i to sam i ministra i pitao koliko će zapravo jedinica lokalne samouprave preko svog predstavničkog tijela moći utjecati na određivanje zona, na određivanje statusa pojedinih naselja. Dosad smo to imali, čak je predstavničko tijelo moglo osloboditi pojedine građane plaćanja komunalne naknade. Hoće li to i dalje biti moguće? Jer neki ljudi koji žive a ovdje je spomenuto u nekretnini koja je sama po sebi već loša, koji imaju male prihode, a uz to još nemaju, nije im riješeno ni vodoopskrba, nije im riješen sustav odvodnje. Dakle nemaju sve one uvjete koje imaju neki drugi stanovnici a bit će prisiljeni plaćati komunalnu naknadu na temelju samo stanja nekretnine. Onda to nije pravedno. Jer ako je stanje nekretnine dobro i u jednom i u drugom slučaju u dva naselja a ovaj čovjek nema te uvjete koje ima ovaj u drugom naselju onda to nije svakako pravedno rješenje.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Uvaženi kolega Žagar upravo ste vi tijekom jutrošnjeg vremena kroz jednu od replika govorili vezano za taj segment da nije pravedno da se ovaj porez na nekretnine odnosno komunalna naknada ne upotrebljava namjenski. Reći ću vam, u toj općini čovjek je kroz jednu godinu, kroz jednu, dvije, tri jer je toliko priljev sredstava iz komunalne naknade imao da je mogao gotovo sve urediti a na koncu je došao da iz poreznih prihoda nije imao za plaće u vrtiću ili nekoj socijalnoj udruzi ili bilo kome drugome. Dakle, i još jednu stvar treba razgraničiti koju ste u drugom djelu svoje replike vi spominjali, jedno je socijalni program a jedno je obveza poreznih davanja u bilo kojem segmentu da li porez na nekretnine, porez na dobit i bilo koja druga vrsta poreza. Na nama, na lokalnoj razini je u jednom djelu naravno i na državni, na nacionalnoj razini za njihov segment djelovanja je da osmislimo kvalitetan socijalni program. Vama ni u buduće kroz taj socijalni program neće biti problem osigurati da tamo netko tko uistinu nema uvjete za plaćanje možete pomoći jednokratnom financijskom pomoći i možete na niz drugih načina kroz socijalni program pomoći svom sugrađaninu da bude na neki način oslobođen bilo koje vrste davanja pa i te vrste davanja. Ali vam govorim da ovo što jeste mnogi, ja isto nisam imao problem, ja sam 12 godina, nisam imao problem namjenskog djela trošenja sredstava, ali vjerujte mi da ima lokalnih zajednica u Hrvatskoj koji su komunalne naknada im je preko 50% njihova ukupnog prihoda proračuna, ima ih. Ja sam dugo godina bio u najužem predsjedništvu Udruge gradova pa to vrlo dobro znam i reći ću vam poslije gospodine Žagar. Hvala.
Zadnja replika Damir Mateljan.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega Boban kad ste govorili o porezu na nekretnine koji se uvodi od 2018. godine treba biti nadomjestak za komunalnu naknadu. Slažem se sa vašom primjedbom da bi trebalo iz toga izuzeti one dijelove dakle koji se nalaze u arheološkoj zoni A. Međutim, osim dakle tog problema s kojim će se susresti jedinice lokalne samouprave smatram kud i kamo većim problemom upast. Čelnici lokalnih samouprava koji se se brinući o svojem gospodarskom razvoju svojih lokanih sredina ulagali u poslovne zone. Da bi privukli dakle poduzetnike u poslovne zone oni su dakle s njima sklapali ugovore gdje su ih oslobađali u komunalnoj naknadi na određeni broj godina, na 3, 5 ili 10 godina. To, prijedlog barem prijedlog ovog novog zakona o nekretninama ne dopušta. I mnogi će čelnici upast u velike probleme, dakle na koji način regulirati te ugovore gdje su oni već unaprijed kako bi privukli, kako bi bili konkurentni dakle su oslobodili određeni dio poduzetnika te komunalne naknade. Sad je tu porez na nekretnine i tu je jedan nesrazmjer i tu bojim se da ukoliko ovaj zakonski prijedlog ostane ovakav da će to dovesti do nekonkurentnosti jedinica lokalne samouprave u privlačenju kapitala. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Evo dok je još tu bivša ministrica Anka Mrak-Taritaš ja ću molit malo i njene pažnje i maloprije sam pogledavao kad sam govori o ovom prijedlogu ministru za oslobađanje poreza na nekretninu na prostoru lokalnih zajednica da li je tu, žao mi je što nije bila, ali evo sad je a vi ste mi pružili priliku da pitam. Ja sam naime predložio ponovit ću da porez na nekretnine u arheološkoj zoni A uistinu bi trebalo osloboditi od plaćanja tog poreza. I reći ću barem zona A. Zašto? To su vam nekretnine koje gotovo vlasnik pogledat očima ne smije a kamoli upravljati s njima a njegovo je vlasništvo, njegovo je vlasništvo. Zato sam ja o tome govorio. Vrlo jasna su vam u lokalnoj zajednici poštovani kolege zone, arheološke zone A, B itd. Ja govorim o A samo onoj koju ponavljam vlasnik ni pogledat ne može. Ne govorim o B gdje su potrebna istraživanja pa se može gradit, radit, ali gdje je zona A ne smijete pogledati. I sada imate paradoks da je granica nekakve arheološke zone negdje neka granica s jedne strane čestica zemlje vrijedi karikirat ću brojke 200 eura, s ove strane susjedna njena čestica jer je u arheološkoj zoni A vrijedi 10 puta manje i neće je nitko a država još uvijek nema dovoljno financijskih sredstava da to i bilo bi pametno i logično da takve čestice zemlje otkupi za svoje potrebe i za revitalizaciju arheološke i kulturne baštine u RH. Evo hvala.
Hvala vam lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava zastupnik Ivan Lovrinović. Budući da ga nema gubi pravo na raspravu. Sljedeća pojedinačna rasprava gospodin Robert Podolnjak.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, odnosno gospodine potpredsjedniče, predstavnici Ministarstva financija, uvažene kolegice i kolege. U ovoj podmakloj raspravi mnogo je toga rečeno. Ključne poruke ovoj reformi rekli su i predstavnici klubova zastupnika pa tako i kluba zastupnika MOST-a. U ovih kratkih desetak minuta ograničit ću se na nekoliko aspekata predloženih poreznih reformi i drago mi je što barem djelomično ova porezna reforma ima odgodno djelovanje od godinu dana, tako da će se neka otvorena pitanja koja su evo i upravo ovih, u ovim izlaganjima prije mojega istaknuta, da će se moći u nekom dijalogu razriješiti sa relevantnim subjektima primjerice jedinicama lokalne samouprave. Prvi aspekt o kojem želim govoriti odnosi se na Zakon o lokalnim porezima i moram reći kao što su rekli i mnogi prethodnici da mi ovdje jako nedostaje ovaj drugi Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave. I ako taj zakon nakon donošenja Zakona o lokalnim porezima će zapravo biti ne znam da li uopće će se moći zvati Zakonom o financiranju, jer on će imati samo onaj mali dio koji se sada odnosi na porez na dohodak i raspodjelu poreza na dohodak. Sav ostali dio gotovo će se pretočiti u Zakon o lokalnim porezima. U ovim lokalnim porezima posebno je naravno interesantan porez na nekretnine o kojim je najviše bilo riječi kao vjerojatno u buduće iznimno važan prihod koji treba zamijeniti komunalnu naknadu. Ovdje ima nekoliko aspekata koje čini mi se nije nitko obuhvatio u dosadašnjim izlaganjima ako sam dobro primijetio. U članku 31. gdje se govori o tome na što se sve plaća porez na nekretnine, jasno se vidi i na što se, dakle porez može osloboditi. Dakle, koja su moguća oslobađanja od plaćanja. Jasno je propisano da se porez na nekretnine ne plaća isključivo na nekretnine koje su u vlasništvu jedinica lokalne samouprave i naravno na neizgrađeno građevinsko zemljište u vlasništvu lokalne samouprave, te sakralne objekte. I to je jedna odredba koja govori o tome na što se ne plaća porez. Prema sadašnjoj regulaciji komunalna naknada se plaćala, odnosno nije se plaćala na mnogo širi spektar nekretnina. I lokalne samouprave su bile u mogućnosti i svojim odlukama osloboditi od plaćanja određene subjekte i druge jedinice lokalne ili recimo regionalne samouprave. Zakon kako ga ja čitam u ovom prijedlogu po meni pretpostavlja da poreza na nekretnine nisu oslobođene, nije oslobođena država sa svim nekretninama koje ima na području lokalne samouprave i nisu oslobođene županije sa svim nekretninama koje su u njihovom vlasništvu, a to su brojne nekretnine, dakle brojne ustanove školskog tipa ili zdravstvene ustanove, ustanove socijalne skrbi i druge. Gledao sam sadašnju regulaciju pa i odluku u svom gradu u kojem sam član predstavničkog tijela. Komunalnu naknadu ne plaćaju državna tijela, dakle država ne plaća komunalnu naknadu i ne plaća ju županija za sve objekte koje ima u vlasništvu, odnosno gdje je osnivač određene ustanove. Po sadašnjem zakonskom prijedlogu proizlazilo bi da se na te nekretnine plaća porez što bi značilo da bi lokalne samouprave, da gradovi i općine znatno više prihodovale. Ali ne znam je li namjera predlagatelja zakona bila da optereti državni proračun, a naročito županijske proračune budući da su županije u ovom trenutku, dakle vlasnici srednjih škola, zdravstvenih ustanova. Sa vrlo velikim površinama nekretnina to bi bilo iznimno opterećenje za županijski proračun. Ja pretpostavljam i predlažem da se predvide šira izuzeća svih, dakle nekretnina u vlasništvu naročito županija, a pretpostavljam da i objekti tamo gdje je država vlasnik također mogu biti izuzeti. Takva je situacija sada normativno. Drugo, sadašnje zakonsko uređenje omogućuje lokalnoj samoupravi da oslobađa određene korisnike, institucije plaćanja komunalne naknade. Ovdje vidim samo u jednoj odredbi u članku 42. da se onako piše da se moraju odlukom predstavničkog tijela predvidjeti uvjeti za socijalno ugrožene građane koji eventualno ne bi plaćali taj porez ili bi bio smanjen. Ali ovdje, dakle se ostavlja jedna otvorena mogućnost samo za jednu kategoriju socijalno ugroženih građana, ali ne za druge subjekte o kojima je bilo riječ. Drugo pitanje o kojem bi želio govoriti je pitanje koje se odnosi na Zakon o porezu na dodanu vrijednost. Jedan aspekt koji mi je, koji je važan i koji govori o tome da je vrlo pozitivno što smo zadržali nisku stopu PDV-a na određene važne prehrambene artikle, na lijekove, na medicinsku opremu, na znanstvene časopise i novine koje izlaze dnevno. Ono što bih želio predložiti da se u toj kategoriji pridodaju novine koje su lokalne informativne novine koje izlaze tjedno, dakle periodično koje su sada u stopi od 13%. Postoji veliki broj 43 lokalnih informativnih novina koje izlaze u pojedinim županijama koje trenutno plaćaju višu stopu poreza na dodanu vrijednost iako po svom sadržaju riječ je o jednako informativnim novinama kao što su one koje izlaze dnevno. Nema nikakvog opravdanja te novine tretirati drugačije od onih koji izlaze dnevno. Dakle to nisu časopisi zabavnog karaktera kao mnogi koji periodično izlaze nego su u cijelosti informativne novine i založili bi se da se i tim novinama omogući da plaćaju PDV po stopi od 5%. Riječ je o 43 novine, riječ je o preko 400 novinara koji radi u tim subjektima, a smanjenje PDV-a za te subjekte iznosilo bi otprilike svega jedan milijun kuna godišnje, što nije udar na državni proračun. I na kraju treći aspekt odnosi se na izmjene Zakona o trošarinama. Pitanje koje do sada nije naznačeno, a to je plaćanje trošarina za tvrtke koje se bave prijevozom. U nizu članica EU tvrtke koje se posebno bave teretnim prijevozom imaju dakle javnim prijevozom imaju mogućnost povrata dijela trošarina za gorivo koje kupuju. Time su konkurentnije i imaju mogućnost da kvalitetnije posluju. Naša udruga hrvatskih cestovnih prijevoznika je već više puta istakla zahtjev da im se omogući povrat dijela trošarina na kupnju motornog goriva slično drugim državama u okruženju naročito susjedna Slovenija koja oslobađa plaćanja dijela trošarina. Dakle daje povrat trošarina svojim cestovnim prijevoznicima što posljednjih godina dovodi do toga da se veći broj prijevoznika iz RH registrira svoju tvrtku u susjednoj Sloveniji, tamo također nabavljaju gorivo i dolazi do jednog prelijevanja dobrog dijela naših tvrtki u susjednu Sloveniju, što dovodi do sve veće nekonkretnosti upravo naših prijevoznika u odnosu na druge koji mogu konkurentnije poslovati zbog značajnog povrata trošarina na gorivo koje je najvažniji trošak upravo tih tvrtki. Utoliko, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva uvaženog zastupnika Milorada Batinića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Podolnjak, da, županije plaćaju osim srednje škole koji su osnivači županija plaća, ako je osnivač JLS tada ne plaća jer je u vlasništvu JLS-a osim jer možda to postoji razlika u Varaždinu ali znam da kod mene županija plaća. Naime, u projekciji prihoda s osnova poreza na nekretnine projicirano je u prijedlogu zakona 20% više prihoda i vjerojatno je s osnova i određenih nekretnina na koje se do sada nije obračunavala komunalna naknada. Tu se prvenstveno se vjerojatno misli na izgrađeno građevinsko zemljište. E sada, problem oslobođenja koji ste spomenuli, da, ja bih postavio pitanje zašto recimo JLS-i ne mogu osloboditi dobrovoljna vatrogasna društva. Svi smo svjesni odgovornost njihovu i da je to jedina operativna snaga u mnogim sredinama u RH i koja uvijek mora biti dostupna i uglavnom se financiraju iz proračuna jedinica lokalne samouprave. Dalje, oslobođenja konkretno, privlačenje investitora u poslovne zone na lokalnoj razini nije jednostavno i morali smo kao gradovi i općine davati određene benfite i konkretno pet godišnja odgoda odnosno neplaćanje komunalne naknade kao jedan od benefita. Druga godina prošla 2018. morat će mu se razrezati porez na nekretnine koji u ugovoru u njegovom poslovnom planu nije bio nigdje vidljiv. Ispast ćemo neodgovorni kao lokalna samouprava, a ono što je najgore ispast će država kao neću reći što. U takvim situacijama trebalo bi ostaviti jednu razinu veće fleksibilnosti da preuzete obveze JLS vodi i dalje u onom dijelu. Znači ukoliko je netko bio oslobođen do određenog ugovornog roka da i dalje do tog roka bude oslobođen.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Robert Podolnjak.
Zahvaljujem. Mislim da imamo načelno zajednički stav. Ja sam govorio možda ne znam za sve lokalne samouprave, ali znam za svoj grad Varaždin u kojem sam dugo godina član gradskog vijeća, najveći broj objekata o kojima govorima u kojima je vlasništvo ili države ili županije jesu na području grada Varaždina, dakle gotovo sve srednje škole, objekti iz zdravstva itd. i oni su sada po gradskoj odluci svi oslobođeni plaćanja komunalne naknade i mnogi drugi subjekti o kojima ste i vi govorili dakle i dobrovoljna vatrogasna društva, što je logično jer u interesu je grada da oslobodi plaćanja komunalne naknade sve te nekretnine. Molio bi dakle predlagatelja zakona da da određena fleksibilna rješenja za lokalnu samoupravu da joj omogući da oslobodi od plaćanja poreza odlukom predstavničkog tijela pojedine kategorije i vjerujte mi ne treba se bojati da će lokalna samouprava zlorabiti to pravo. Oslobodit će plaćanja one važne subjekte javne koje vrše određenu javnu svrhu ili koji su posebno važni za lokalnu zajednicu ili radi poticanja gospodarskog razvoja. To je jedan od instrumenata koji imaju na raspolaganju lokalne samouprave koji je vrlo značajan i u mnogim sredinama se upravo taj mehanizam i koristi. U tom smislu bi trebalo posebnim člankom predvidjeti da ipak lokalna samouprava putem predstavničkog tijela može predvidjeti da ipak lokalna samouprava putem predstavničkog tijela može predvidjeti određena oslobađanja ili umanjenja poreza na nekretnine temeljem odluke predstavničkog tijela. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Blaženka Bobana.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Podolnjak, znate u mnogim lokalnim zajednicama nažalost imate objekata, pa i zemljišta o kojem vlasnik, bilo županija, bilo država ne vodi računa. Poglavito kada je u pitanju država, županija više-manje, tu je suradnja dosta dobra, vjerujem u mnogim lokalnim zajednicama ali ima i takvih slučajeva, imate slučajeva da ima nažalost po Dalmatinskoj zagori ili negdje drugdje nažalost napuštenih područnih ili osnovnih škola koje jeste osnivač županija. I kada neka lokalna zajednica traži da dobije taj prostor za korištenje ili nešto, može imati problem. Dobro je da u određenim segmentima i prema županijama ima ovaj porez na nekretnine ali za državu u svakom slučaju jer država ovoga časa nažalost za veliki, veliki broj svojih nekretnina ne zna uopće da li ih ima a da ne govorim o nekretninama kojima kroz izlaganja sam govorio još nema ni titulara a trebala se država knjižiti i još temeljem zakona iz 1996. godine a nije se knjižila i jako veliki je potencijal poglavito onih tvrtki koje su išle kroz pretvorbu i privatizaciju pa nisu ti objekti ušli u temeljni kapital tvrtki, danas su ostali na područjima lokalnih zajednica. A znate kakvi su mastodonti bili do '90.-tih godina pa su imali svoja kina i svoje menze i restorane, tvrtke, nije ušlo u temeljni kapital jer novom vlasniku to ne treba, država se nije knjižila temeljem zakona iz '96. a lokalna zajednica nema nikakve koristi, samo štetu od takvih objekata. Slažem se za pojedine kategorije, obrazovne ili neke druge koje su u punoj funkciji, razmislite o tome ali za veliki, veliki broj poglavito državne imovine uistinu da bi se država prisilila da to dovede u funkciju ili sa lokalnom zajednicom sklopi nekakav drugi ugovor potrebno je uvesti taj porez na nekretnine. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Robert Podolnjak.
Da, trebati će pažljivo promisliti o svemu što govorite. Vjerojatno postoji i dosta nekretnina o kojima država ne brine a znam i u svojem gradu često vidim objekte nekretnina koje godinama stoje zapušteni, dakle usred jednog velikog grada koji se ne iznajmljuju godinama i pitam se da li bi bilo puno bolje da je država odlučila to povjeriti lokalnoj samoupravi da u nekom postupku umjesto države nastoji iznajmiti te nekretnine. Ali primjerice, gledajući našu odluku o komunalnoj naknadi, sve vojarne su oslobođene plaćanja komunalne naknade. Dakle riječ je o velikim kompleksima nekretnina koje su oslobođene plaćanja i to nisu mali iznosi, dakle govorim recimo o takvom tipu objekata koje bi sasvim sigurno trebalo osloboditi. Mnogi od tih objekata kasnije se prepuštaju lokalnoj samoupravi i ovdje govorim o nekom partnerskom odnosu između države, županije i grada. Vi znate da smo pokušali svojevremeno, da je Sabor pokušao i donio zakon kojim je želio oporezivati sve one vlasnike nekretnina koje svoje nekretnine zapuštaju i ne koriste, ali Ustavni sud je rekao da to ne možemo, da ne možemo obvezati na taj način vlasnike da privode svrsi nekretninu i to su ukinuti članci, upravo čini mi se Zakona o financiranju lokalne samouprave. Nismo našli neki kvalitetni nadomjestak kako zapravo te neiskorištene potencijale iskoristiti, privesti svrsi, upravo te nekretnine koje nam stoje na raspolaganju u mnogim lokalnim samoupravama. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će ona uvaženog zastupnika Saše Đujića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, mi već evo drugi dan raspravljamo o paketu poreznih zakona koje nazivamo porezna reforma. I čulo se ovdje svakakvih prijedloga dobrih, dobrih primjedbi i dobrih sugestija. Ali ja sam jutros razmišljao od odustanem od svoje rasprave a na to me potaklo, sama smisao ove rasprave budući poruka premijera koju je on poslao jučer iz Šibenika kako njegova Vlada neće odustati od niti jednog segmenta cjelovitog paketa poreznih zakona što bi prevedenom značilo da koliko god mi raspravljali, što god govorili, na što god ukazivali ova Vlada neće prihvatiti niti jedan prijedlog saborski zastupnika. Ali neovisno o premijerovim najavama da se primjedbe neće usvajati ja mislim da radi javnosti i radi građana je potrebno ponavljati i ukazivati na određene nedostatke ovih prijedloga. A ja ću ih istaknuti samo nekoliko. Svjedoci smo u predizbornoj kampanji nedavnoj, pa onda prilikom formiranja Vlade, rasprave o programu nove Vlade da su HDZ-u i novoj vladajućoj većini puna usta bila demografije, demografske politike, sprečavanja iseljavanja mladih, zaustavljanja odljeva mozgova, da će oni na to zaustaviti, da će pokrenuti mjere koje će to promijeniti. I onda prva mjera koju uvode je uvođenje poreza na prvu nekretninu, u zemlji u kojoj mladi ljudi do 33 godine žive sa svojim roditeljima. Ova mjera će sigurno potaknuti da se taj trend promijeni, da mladi ostanu, da počnu kupovati stanove, da ne izlaze više iz zemlje, da se taj proces smanji. Onda kada smo ukazivali na to, evo kolege iz MOST-a su jučer govorile, kaže O.K, uvodi se porez na prvu nekretninu, on iznosi u prosjeku nekakvih 20 do 30 tisuća kuna za svaku mladu obitelj, ali to će se njima kompenzirati kroz plaće, rasti će im plaće. Prosječna plaća mladih ljudi u Hrvatskoj do 30 godina iznosi 6178 kuna. Ovim paketom poreznih reformi tim ljudima plaća će rasti 56 kuna. Znači ovo što će platiti kroz porez će im se kompenzirati kroz sljedećih 30 godina sa ovim porastom plaća. Onda sam dobio odgovor jučer kroz replike, kaže, ma ne ok, ta plaća koju ste vi rekli, nije to to ali to je, vratiti će se nešto više inženjerima, mladim doktorima, obrazovanim ljudima koje mi imamo. A prosječna plaća mladog doktora u Hrvatskoj je 8,5 tisuća kuna, njemu će plaća rasti ovom reformom 98 kuna, evo njemu će trebati samo 20 godina da iskompenzira mjeru uvođenja poreza na prvu nekretninu. Uglavnom ta mjera sigurno neće potaknuti ostanak mladih u Hrvatskoj, demografsku politiku i trebalo bi od toga odustati. Druga stvar, svi smo svjedoci i to je puno puta danas ovdje rečeno da je turizam naša najjača grana gospodarstva u Hrvatskoj. I cijelo vrijeme se govori da je ovo cjelovita porezna reforma i da se ne može dirati u niti jedan pojedini segmente, jer ako se takne u bilo koji pojedini segment da će se srušit cijela reforma, da će se napraviti neravnoteža. E pa gospodo i turizam je cjelovita djelatnost. Ne možete u turizmu odvajati hotelijerstvo, odvajati ugostiteljstvo jer čim taknete u jedan segment cijeli sustav se ruši. Znači hotelijerstvo je jedna grana djelatnosti koja se zove hrvatski turizam. Temelj donošenja naših odluka trebala bi biti, kad je u pitanju turizam bi trebala biti strategija razvoja turizma. Šta ona govori? Ona govori sigurne poreze koji se neće mijenjati kroz godine, poticaj ulaganja u turizmu ali svakako i podizanje kvalitete gostiju i kvalitete naših destinacija u Hrvatskoj. E sad gospodo da li je nama cilj u budućnosti imati pansionske goste koji će u našim hotelima boraviti za 20, 30 eura, konzumirati hranu koja je špageti bolonjez na pansionskoj potrošnji ili su nam cilj gosti koji će ostajati po tjedan dana u Hrvatskoj, plaćati spavanje 150 do 200 eura i konzumirati kvalitetnu ponudu u našim restoranima. Druga stvar, nije pošteno da će ugostitelji platiti najveću cijenu ovih reformi. Također, apsurd koji sada se predlaže u kompromisu nakon ovih pritisaka je to da pansionska potrošnja ide na 13% a vanpansionska na 25. Mi evo, ja dolazim iz Primorsko-goranske županije, mi u jednom malom gradiću u Primorsko-goranskoj županiji imamo odličan primjer toga, znači imamo jedan hotel koji ima kapacitet nekakvih 30 smještajnih jedinica koji je otvorio jedan poznati ugostitelj koji je godinama imao restoran i 80% njegovog poslovanja se zasniva upravo na restoranskoj usluzi. Ovim načinom ljudi koji spavaju kod njega će ručak plaćati ne znam 1000 kuna a oni koji dođu izvana u taj restoran će ga plaćati 1200 kuna. To je komplikacija i za ugostitelje koji će morati uvoditi odvojene programe, koji će morati voditi odvojeno knjigovodstvo i izdavati duple račune. Ministar kaže prošli tjedan na Odboru za turizam i to je jučer ponovio ovdje u raspravi kako naše goste ne zanima koliko je PDV nego ga zanima cijena usluge. To je točno ali svakako da cijena, da iznos PDV-a utječe na konačnu cijenu usluge jer nije ugostitelju istu da li će od 1000 PDV iznositi 130 ili 250. I to će svakako utjecati na iznos cijena. Druga stvar koja je jako loša to je smanjenje ovlasti odnosno ukidanje poreznog USKOK-a. A kada vidimo što je porezni USKOK dosada radio, koji su to slučajevi i osobe koje je on razotkrio, a također kad vidimo da je upravo politika ove Vlade neprovođenje Zakona o sportu a onda kad povežemo to sa poreznim USKOK-om i one koje je on tamo razmotrio ne možemo doći nego do drugog zaključka da se ukidanjem poreznog USKOK-a u biti ova vlast i HDZ vraća usluge svojim donatorima iz predizbornih kampanja. Također cijelo vrijeme se govori kako nemamo dovoljno investicija, kako će ova reforma potaknuti investicije koje su usput budi rečeno najveće u turizmu upravo u proteklim godinama a ukidamo porezne olakšice na reinvestiranu dobit. Da li će ta mjera potaknuti investicije čisto sumnjam. Također cijelo vrijeme se kroz raspravu kad se ukazivalo na ove probleme govorilo o nadoknadi ili kompenzaciji tih gubitaka ali se nigdje ne govori kako. Kolega Klariću samo se vi smijte i mašite, mene zanima kako ćete vi ugostiteljima i ljudima kojih se ovo tiče u našoj županiji objasnit da ste digli ruku za ovu. Tome se veselim i to čekam pa im se smijete. Ali to govori o vama. Ali svejedno nitko ne govori kako će se te mjere kompenzirati, a onda s druge strane ako nešto uzimate a govorite da ćete im to vratit zašto im to uzimate? Apeliram još jednom, usprkos najavama premijera Plenkovića da se neće uvažavati primjedbe, da odustanete od povećanja PDV-a u ugostiteljstvu, da odustanete od poreza na prvu nekretninu i da odustanete od ukidanja poreznog USKOK-a. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava pojedinačna bit će ona uvaženog zastupnika Damira Matelja. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege ovaj set poreznih zakona ima preko 1000 članaka, vrlo je opsežan, dakle 15 zakona i nemoguće se fokusirati na sve teme jednako stoga tema o kojoj ću ja govoriti u ovoj svojoj raspravi se fokusira prije svega na lokalnu samoupravu odnosno na regionalni razvoj. Dakle, smanjenje stope poreza na dohodak sa 25 na 24% do 210 tisuća prihoda kuna godišnje, odnosno sa 40 na 36% iznad 210 tisuća kuna godišnje te povećanjem osobno odbitka na 3800 kuna jedinice lokalne samouprave izgubit će 1,5 milijardi kuna činjenica. Smanjenjem opće porezne stope poreza na dobit sa 20 na 18% odnosno dakle za one obveznike do 3 milijuna kuna na 12%. Jedinica lokalne samouprave izgubit će 300 milijuna kuna. Ukidanjem olakšica na reinvestiranu dobit a posebice ukidanjem regionalnih olakšica za područja od posebne državne skrbi iz prve i druge skupine osim financijskih sredstava lokalna samouprava gubi konkurentnost pri privlačenju investicija, činjenica. Gubitkom, gubitkom poreza na tvrtku ili naziv lokalna zajednica gubi dodatnih 150 milijuna kuna činjenica. Kompenzacije, ja ne mogu nažalost dijeliti taj entuzijazam, tu pučku vjeru kolegica i kolega iz HDZ-a koji vjeruju na riječ ministru odnosno Vladi. Volio bih da to mogu, ali ne mogu jer ukupno objašnjenje o ovim dokumentima, dakle koje imamo ovdje na stolu i koji govore o poreznoj reformi kompenzacija se objašnjava doslovce jednom jedinom rečenicom a ona glasi navedeni iznos kompenzirat će se jedinicama lokalne samouprave iz državnog proračuna. Kako, na koji način, sa koje stavke? U raspravi danas i jučer u ovom Saboru dalo se naslutiti da će se zapravo vršiti direktni transferi iz državnoga proračuna. Još je nekih pola godine do lokalnih izbora i mene, dopustite da kako vi vjerujete da tako i ja imam sumnju kako će ti, dakle transferi biti spram onih općina koje nisu dakle kompatibilne vlasti kako na županijskoj ili koje nisu kompatibilne vlasti na državnoj razini. Jer iz primjera loše prakse mi koji imamo takva iskustva ne možemo, a ne sumnjati dakle da mi koji nismo kompatibilni nećemo dobiti ta sredstva. Dakle, na pitanje koje su to zapravo suvisle kompenzacije ne vjerujem da je to kompenzacija recimo kada se nudi odnosno prijedlog kojima se porez na promet nekretnina seli kompletno, dakle općinski, odnosno u proračun jedinica lokalne samouprave. To nije realna kompenzacija kao što nije realna kompenzacija smanjenje stope sa 5 na 4%. Onoj šteti koju će nanijet odluka o tome da se, dakle nema olakšice prilikom kupnje prve nekretnine. Sam predlagatelj u ovim, dakle prijedlogu ovih zakona iznosi podatak kako Porezna uprava godišnje, dakle prima nekakvih 250 tisuća dokumenata vezanih uz promet nekretnina. Ovako centraliziran podatak nam govori jako malo ili nam ne govori ništa o vrijednosti toga poreza, toga nameta. Jer da je kojim slučajem, dakle taj podatak razvrstan po regijama, pa da vidimo dakle u kojim to hrvatskim regijama je promet nekretnina veći po kojim cijenama. Ja sam uvjeren, dakle da bi takvo raščlanjenje podataka pokazalo da onaj primorski dio Hrvatske ima daleko veći promet nekretnina, da su tu daleko veće cijene i da to davanje možda može dijelom kompenzirati općine i gradove u primorskom dijelu Hrvatske, ali njih će dakle ove porezne reforme ionako najmanje pogoditi. Nadalje porez na nekretnine. Tu je bilo govora, kolega Batinić je govorio o jednom problemu, a to je problem recimo da mnoge općine i gradovi koji su ulagale u svoj razvitak, odnosno ulagali su u poslovne zone i kako bi privukli ulagače oslobađali su ih komunalne naknade. Ovim porezom ta mogućnost ne postoji i dakle te lokalne samouprave, odnosno ti čelnici će doći u probleme ukoliko se to drugačije ne riješi. A sam predlagatelj projicira, dakle da uvođenjem ovog novog poreza koji treba zamijeniti komunalnu naknadu se financijski ništa bitnije neće dogoditi jedinicama lokalne samouprave, dakle da neće niti izgubiti, niti će dobiti. Međutim, kapacitet jedinica lokalne samouprave po tko zna koji put bit će birokratski zauzeti mjerenjem, izračunavanjem, odlaskom u katastar i gruntovnu umjesto da se bave EU fondovima, dakle i onim stvarima koji obogaćuju lokalne proračune. Duboko se slažem sa potrebom da je nužno rasteretiti kako građane, tako i poduzetnike. Slažem se naravno i nitko suvisao se ne može ne složiti s tim, dakle da je poduzetnike potrebno osloboditi parafiskalnih nameta. Međutim, ukoliko uzmemo u obzir činjenicu da u ovoj zemlji od sto posto prihoda, 95% prihoda su prihodi centralne države, a da je samo 5% prihoda, prihod lokalne samouprave, onda se meni kao zastupniku i kao čelniku lokalne samouprave, a i kao građaninu postavlja jedno logično pitanje, a to je da li se, dakle isplati štediti na ovih 5% ili na onih 95%. Jer na kraju, dakle projekcijom samog predlagatelja ponovit ću još jedanput lokalna samouprava gubi preko dvije milijarde kuna, a centralni proračun gubi 400 milijuna kuna. Ako to nije fer, onda ne znam što je. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Mladena Karlića. Izvolite. Nema ga? Ne, tu je. Oprostite. Nije se dovoljno brzo digao.
Da, poštovani potpredsjedniče, cijenjeni gospodine ministre, kolege evo nekoliko riječi kad se govori o porezima. Naravno da to kod nikoga ne izaziva radost, sreću, zadovoljstvo jer porez je nešto što je namet koji se prisilno zapravo plaća državi, svakoj državi na razne načine od povijesti i naravno za to se dobije nekakva protuusluga direktno. Znači, dobiva zapravo država rješava na taj način one druge javne probleme, odnosno obveze koje ima, a to su obrazovanje, zdravstvo, javna sigurnost i naravno puno toga drugoga. I zato je važno da poreze imamo. Ova porezna reforma koja je pred nama, o kojoj govorimo već dva dana zapravo može ići u dva smjera. Može ići u smjeru poreznog opterećenja ili u smjeru poreznog rasterećenja. I srećom za nas sve, ova reforma ide u cilju poreznog rasterećenja. I mislim da kad bi sad možda na trenutak zaboravili svi da pripadamo bilo kojoj stranci, da pripadamo bilo kojoj opciji ili da imamo nekakav poseban interes koji zagovaramo ili skupinu građana, kad bi zamislili da smo sad svi ovdje zastupnici hrvatskih građana i ništa drugo, onda sam siguran da bi svi prihvatili ovu reformu jer ona stvarno ide u cilju rasterećenja građana, u cilju rasterećenja gospodarstva želeći pomoći gospodarstvu a to je zapravo cilj svake države, svake Vlade posebno nakon godina teške gospodarske krize da pokuša naći model kako osigurati ekonomski oporavak i kako osigurati stabilan gospodarski razvoj, kako dovesti zapošljavanje ljudi, kako zapravo omogućiti ono što je još nama najvažnije ostanak mladih, obrazovanih ljudi u Hrvatskoj da nam ne odu iz. I zato me nekad čudi kada neki zastupnici se bore protiv visokih plaća, protiv zapravo onih koji će dobiti možda malo više ovom poreznom reformom. Pa nama je svima jasno ovdje da ova porezna reforma gotovo nikome ne uzima, pogotovo ne uzima onima s manjim plaćama, onim umirovljenicima, onim koji su siromašniji, a zapravo ovim rasterećenjem ona ne povećava nikome plaće ona samo rasterećuje obveze i tako indirektno se plaće mogu u jednom dijelu povećati. I ne treba nas to zabrinjavati da nam obrazovni ljudi informatičari kojih evo nedostaje u Hrvatskoj, koji naravno odlaze za četiri, pet puta veće plaće, liječnici, specijalisti, inženjeri, elektrotehničari ili svi drugi obrazovni ljudi odlaze jer imaju u EU u drugim zemljama do četiri puta veće plaće. Pa zar nije želja ove porezne reforme da upravo u tome pomogne bar jednim dijelom jednim malim segmentom da poveća plaću i da tako zapravo omogući da ostanu ovdje. Možda će se zbog toga predomislite, netko možda neće. Zašto neće? Ne zbog toga što je ova plaća, možda su plaćom dijelom i zadovoljni ali nisu zadovoljni time što nisu do sada imali perspektivu, nisu imali nadu da će biti bolje u RH i zato se spremaju i odlaze sa svojim obiteljima van. Mi upravo kroz ovu reformu želimo vratiti tu nadu, dati nadu da može biti bolje. Ja pretpostavljam i vjerujem zapravo da je ovo početak. Ova porezna reforma meni je drago da je došla ovako brzo, da mi u Saboru vrlo brzo već nakon ni mjesec dana raspravljamo o jednom važnom segmentu, o jednoj važnoj reformi koja je bitna za hrvatske građane, ali ovo je početak drugih reformi. Od reformi pravosuđa koja mora ići nakon ovoga vrlo brzo, od reforme obrazovanja koja je jako važna ako želimo da nam mladi ljudi ostanu da dobiju posao, moramo promijeniti sustav obrazovanja i naći ona obrazovanja školovati koja će se naći na tržištu koji će naći svoj posao na tržištu rada. I zato mi je drago da je ova važna reforma ovdje pred nama jer rasterećuje građane, rasterećuje poduzetnike, daje poticaj gospodarstvu, skida na neki način utege sa gospodarstvenika bar jednim dijelom i naravno daje poticaje poljoprivrednicima što nam je jako važno, pogotovo nama u Slavoniji, ali daje jednu poreznu stabilnost, poreznu sigurnost i time omogućava dolazak potencijalnih investitora izvana ali naravno i onih u Hrvatskoj koji će uz stabilnije porezne uvjete i pravosuđe sigurno investirati na ovome prostoru. Ono što mene kao gradonačelnika isto kao i mnoge druge u ovom trenutku malo zabrinjava jer smo prije dvije godine proživjeli jednu poreznu reformu koja je bila puno lošija odnosno nije vodila brigu o lokalnoj samoupravi pa smo zato izgubili negdje milijardu i 800 milijuna kuna, ajde nekih 30% je kompenzirano. Ali sjećam se i potpredsjednika vlade Grčića koji je pokušao nama gradonačelnicima objasniti kojim će mjerama kompenzirati, a vidjeli smo da je sam svjestan da neće biti kompenzacije onako kako je to predviđeno. I zato je jako važno da se vodi briga o lokalnoj samoupravi, zapravo gradovi i općine to je ono gdje građani žive, to je život Hrvatske i mi moramo voditi brigu o tim područjima pogotovo u onim rubnim dijelovima, graničnim dijelovima i u općinama i gradovima da nam ljudi ne odu sa tih područja. Ako im ne budemo pomogli i kroz ovu reformu, ali kasnije i kroz druge reforme ja vjerujem da ćemo imati problema sa nacionalnom sigurnošću na našim granicama. I zato evo molim ministra da stvarno i suradnike, da ozbiljno posveti pažnju i da sljedeće bude Zakon o lokalnoj samoupravi da nam se osigura upravo ta sredstva koja smo već jednom izgubili i to u dosta velikom iznosu, da se ne dogodi to opet, da bi time sačuvali stabilnost naših gradova. Jer ovi izvorni prihodi lokalne samouprave nisu samo prihodi koji su važni nama za rad ne znam za plaće nego su na nas vezane i druge ustanove kao recimo Crveni križ, ne znam da li je tko spominjao. Crveni križ mi isto imamo obavezu financirati i Službu traženja i rad i pomoć koji oni pružaju ugroženima, znači to je nešto što po zakonu moramo … ako izgubimo te izvorne prihode njima automatski smanjujemo. Zatim tu je vatrogasna služba i razne druge da sada ne nabrajam, ali vezani smo i zato je bitno da nam ti prihodi ostanu jer naravno i kreditno zaduživanje gradova je tada upitno odnosno umanjeno i zato je važno da ova reforma bude što kvalitetnija i da obuhvati da u sljedećem koraku bez obzira na obećanja da se to ispuni kroz zakon koji očekujemo. Možda da li postoji mogućnost ili ne, možda je ovo jedno moje razmišljanje i kolega da li postoji mogućnost da se dio PDV-a u određenom postotku koji se ostvari na području jedinica lokalne samouprave odnosno županije da se on zakonom preusmjeri i da bude dio prihoda lokalne samouprave. Evo to je nešto što o čemu možemo razgovarati i koji … vjerojatno u sljedećim … Evo ja bih toliko. U svakom slučaju dobro je da je došla reforma ova i da će ona potaknuti druge reforme i da ćemo time omogućiti bolji život, vratiti nadu građanima, posebno kažem pomoć i gospodarstvu da bi se dovelo do zapošljavanja koje svi očekujemo barem 5 do 10 tisuća novozaposlenih, ako ne i više u sljedećim godinama, kažem a posebno ostanak mladih obrazovanih ljudi što nam je izuzetno važno na cijelom području Hrvatske, a pogotovo nama na rubnim perifernim dijelovima, istočnim dijelovima Hrvatske da bi imali sigurnost. Hvala.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje izazvalo je opet jedan veliki niz replika. Očito nam se svima ostaje tu do jutra, pa krenimo onda redom. Prva replika će biti uvaženog zastupnika Saše Đujića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Vi ste očito na tragu ovoga što je rekao vaš predsjednik Vlade premijer Plenković, da i tako neće biti uvažene primjedbe pa onda i vi mislite da možda ne bi trebali dugo raspravljati, ali dobro. Dobro je da slijedite trag svog predsjednika. Poštovani kolega, vi ste rekli da se čudite zastupnicima da su zastupnici protiv povećanja plaća. Ja nisam čuo ovdje u ova dva dana nikoga da je protiv povećanja plaća, a govorite pogotovo u kontekstu i to ste rekli na početku vaše rasprave i na kraju vaše rasprave da će ova povećanja pogotovo doprinijeti mladim obrazovanim ljudima koji Hrvatsku napuštaju radi većih plaća u inozemstvu. E sada, vidite ovako. Ja sam baš rekao u svojoj raspravi, prosječna plaća mladih do 30 godina u Hrvatskoj je 6 tisuća 180 kuna i to je bez ove mjere stručnog osposobljavanja. Tim mladim ljudima plaća će ovom reformom porasti 56 kuna. Mladi obrazovani o kojima vi pričate, doktori, inženjeri itd. imaju plaću oko 8 i pol tisuća kuna. Njima će plaća ovom reformom porasti 96 kuna. Uzmimo da ima tih mladih iako su rijetki, koji imaju plaće oko 10 tisuća kuna, njima će plaća porasti 143 kune. E sada, s jedne strane povećavamo plaće i nadamo se da će oni zbog toga ostati, a s druge strane im uvodimo porez na prvu nekretninu. Znači, taj mladi će dobiti plaću od 56 kuna povećanje, ali će morati platiti 20 do 30 tisuća kuna poreza na prvu nekretninu. To povećanje će mu to iskompenzirati u sljedećih 29 godina, znači za 29 godina će biti na nuli. E, pa bilo bi bolje da ništa ne diramo – da im ostavimo porez na prvu nekretninu, ja vjerujem da bi bili zadovoljniji pa čak i da nemaju povećanje plaće od 50 kuna. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Kolega Đujić, ja nisam čuo što je premijer govorio u Šibeniku, ali sam cijeli dan ovdje i dobro sam čuo da vi čini mi se sada po peti put ste već ponovili potpuno iste stvari. Pa vjerojatno mislite valjda da mi ili ne čujemo svi skupa dobro, ili ne znam – neću pretpostaviti drugo što mislite možda o svojim kolegama. No dobro. U svakom slučaju, izvolite, kolega Karlić će odgovoriti.
Hvala. Pa evo, ja moram priznati da sam čuo na žalost ovog kolege koji je više puta spominjao da je problem povećanja plaća onih bogatih - nije sada ovdje, jel' tako - ali upravo sam to zbog toga zapravo i naglasio jer sam više puta to čuo od kolege Hrelje, ali nema ga sada ovdje u ovom trenutku, pa dobro. Naravno, upravo ne vidim zašto je to problem, jer gospodin Hrelja se – sada ga nema ovdje, pa možda nije – ali o tome razgovaramo, ali on se bori i protiv umirovljenika koji bi imali veće mirovine. Ali nije njima ministarstvo financija, odnosno porezna reforma povećavala plaće, nego su samo smanjene obveze, tako da je to nešto rekli smo što nema veza. Znači, nije nitko to, ali zašto naši umirovljenici ne bi imali velike mirovine? Pa ti koji imaju velike mirovine će imati onda mogućnost više plaćanja, veću potrošnju i tako će time povećati državni proračun, povećat će mogućnost proizvodnje ako troše nekakav proizvod i plaćaju ga i time zapravo povećavamo proizvodnju, povećavamo broj zaposlenih. Nekome to ide, nekome direktno. Što se tiče mladih ljudi, dobro ja, ako idemo ovako znači s ovima koji su početnici koji imaju ove plaće od 6 tisuća kuna ili 8 da onda neće imati puno veće plaće. Ali imaju nadu, imaju vjeru da država, da hrvatska Vlada nešto radi za njih, da im pokušava olakšati, da pokušava povećati plaće, da pokušava zapravo smanjiti obveze i time pomoći njihovim tvrtkama da bolje posluju, da se stvara jedna bolja klima i to će omogućiti kasnije sigurno i povećanje plaća da li kroz zakone, da li kroz samog poslodavca jer on je taj koji će odlučiti da li će imati veće plaće ili ne. A ja sam uvjeren kroz ove ljude koji odlaze koji imaju veliku šansu da se zaposle izvan Hrvatske, sigurno ih i mi trebamo ovdje. Porez na prvu nekretninu, dobro, to smo već više puta u više navrata čuli, to je ovako jedan izračun koji djeluje katastrofalno, ali zapravo nije baš tako. Jer ako uzmete u obzir samo da netko uzima sada - negdje je bio primjer na televiziji – stan od 600 tisuća kuna, on će ovim platiti 24 tisuće kuna. Tko ima 600 tisuća kuna, taj će imati i 24 tisuće. A naravno [[Upadica Reiner: Hvala.]] da će hrvatska Vlada kroz mjere, kroz subvencije kredita naći način kako da to smanji da i tih … posto zapravo smanji na 1, 2% ili da pokuša osloboditi.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Karlić, rekli ste ova reforma gotovo nikome ništa ne uzima. Međutim, ova reforma bi trebala uzimati, trebala bi uzimati prije svega onima koji puno zarađuju. Jer oni ne zarađuju samo zbog toga što su sposobni i spretni, i što su inteligentni, i zbog toga što dobro posluju, nego zarađuju između ostaloga i zbog toga što zarađuju zahvaljujući društvu u kojem i postoje. Znači, oni zarađuju ustvari na svima nama. Svi smo mi korisnici nekih usluga i ti ljudi zarađuju na kompletnom društvu i zato tom društvu moraju više vratiti. Zbog toga smatram da bi se porez na dobit trebao staviti u određene razrede u vezi s bruto dobiti, a ne u vezi s prihodima. Dakle, razredi u vezi s bruto dobiti, ti razredi bi mogli biti podijeljeni čak na tri različita poreza na dobit – 12, 18 i 25%. Zašto ne bi oni koji zarađuju jako puno kao što su npr. banke koje ne dižu kredite vani, nego zarađuju na novcu hrvatskih građana, dakle, one investiraju novac hrvatskih građana i na temelju tog novca one zarađuju svoje velike dobiti, zašto one ne bi plaćale 25% poreza na dobit jer one zarađuju ogroman novac? Dakle, to bi trebao biti neki put. Što se tiče poreza na prvu nekretninu, tu sam apsolutno protiv. To nije dobar potez i mislim da to treba zaboraviti.
Hvala vam. Odgovorit će uvaženi zastupnik Karlić.
Hvala. Gospodine Aleksiću, pa rekao sam, kažem da nikome ne uzima, nego samo olakšava, zapravo oslobađa na neki način. Po meni oni koji imaju veće plaće oni puno i više poreza plate. Zato je to pravedno. Po meni je porez pravedan. Onaj koji ima manju plaću ne plaća uopće porez. Znači niti ne uzima mu se ništa, niti mu se može uzeti. Ali nije kriv porezni sustav što on ima manju plaću. Kriv je poslodavac, krivo je školovanje njegovo, krivi su neki drugi razlozi za razliku od onoga koji ima veću plaću. U principu naravno, uvijek ima sigurno nekih iznimaka koji nisu. U tom smislu mislim da onaj koji ima veću plaću, taj plaća puno veći porez i to je logično i to je pravedno. Zašto, ako mu mi umanjujemo, znači ako mu porezna reforma umanjuje obveze, normalno da onda mu poslodavac može dati veću plaću, ali i ne mora.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Zdravka Ronka. Izvolite.
Gospodine Karliću, slušao sam pozorno vaše izlaganje. Molite našeg ministra da poduzme sve kako bi bila što kvalitetnija ova porezna reforma, molite ga da uzme u obzir mlade da bi oni ostali, da bi se zaposlili, da bi imali perspektivu i molite da te investicije budu što je moguće značajnije i izdašnije i veće. Pa evo ja se s vama potpuno slažem samo sam htio reći kada mi govorimo ili kada čujemo o investicijama ili kada pročitamo onda uvijek pomislimo da je to unos nekakve nove opreme, nove tehnologije, razvoj nekih novih proizvoda, usluga, povećanje konkurentnosti itd. Ali kada to čuju ili pročitaju mladi ljudi, nezaposleni a njih je negdje preko 100 tisuća onda je njihova prva misao to su nova radna mjesta i veća zaposlenost, a druga im je odmah misao ostajem pod ovim hrvatskim nebom. Tako razmišljaju mladi što je sasvim normalno. Šta hoću reći? Hoću reći da i ti mladi i svi ti nezaposleni i sva ta naša budućnost za koju se zalažete ima pravo na svoje mjesto pod hrvatskim suncem. I zato bi ja apelirao na vas kao pripadnika ajde ovog većinskog djela Sabora da se založite za to da se ne dira olakšica za investiranu dobit. A za našega ministra ja bi imao jedno pitanje, nije bio tu kada je zastupnik Lucić rekao da niste nikad ministre ni pomislili da biste dizali PDV iznad 5% za kruh, mlijeko i ostalo, već da ste to nama namjerno bacili kao opoziciji da se imamo oko čega raspravljati. Pa me interesira da li tu šalu ste primijenili i na ovu olakšicu za investicijsko ulaganje ili tu ćete ići sa povećanim? Hvala lijepo.
Hvala. Na onaj dio pitanja koji je upućen kolegi Mateljanu vidim da on nema šta za odgovoriti. A drugo je bilo i onako upućeno ministru. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Klarića. Izvolite.
Kolega Karlić, javio sam se za repliku u trenutku kad ste spomenuli gospodarstvenike i mjere kojima će se na neki način pristupiti investicijama. Ja dijeli i mogu razumjet zabrinutost svih svojih kolega načelnika, gradonačelnika lokalne samouprave što to donose nove mjere? Pa i u mom gradu smo napravili svu silu nekakvih kalkulacija što će to značiti za naš grad. Ali iz osobnog primjera radim to već 11 godina kad smo od svega nekoliko tvrtki napravili industrijsku zonu sada u ovom trenutku sa 140 tvrtki i jutros sam bio na gradilištima, diže se novih 6, 7 pogona. Kad razgovaram sa investitorima naročito strancima odgovara im zemljište, odgovara im cijena, pozicija sve, ali jedno od čestih njihovih pitanja je bilo da li mi možete garantirati da će takvi uvjeti bit narednih 5 do 10 godina? U tom trenutku je bilo ne iz tog razloga što se ovdje u ovom Saboru konstantno mijenjaju zakoni, toliko je nesređena ne samo situacija po pitanju i vlasništva gruntovnog, katastra sve nego je po pitanju upravo ovih stvari o kojima sad razgovaramo. Ukoliko ovo nudi cjelovito rješenje tog problema ja to podržavam. I siguran sam da nije sve idealno i 100% ispravno ali u hodu ćemo moći ispravljati. Ali pojednostavnit, omogućit gospodarstveniku da što lakše ulaže u svakom slučaju je dobro. Kolega Đujić mi je u jednom trenutku rekao da sam mu se nasmijao, nisam se nasmijao njemu nego sam se nasmijao količini populizma koji čujem ovdje u raspravama u Saboru kad djeluju nekako zabrinuti za ugostitelje, pa spominjemo gubitke u proračunima jedinica lokalne samouprave. Istu zabrinutost nismo dijelili kad smo skidali status brdsko-planinskog područja i Gorskom Kotaru uzeli 50 milijuna kuna. Koliko smo tu ugostitelja zatvorili, a ne samo njih nego koliko smo ljudima na tom području onemogućili normalna život a gradovima i općinama održavanje, izgradnju infrastrukture. To su problemi životni s kojima se svi susrećemo. I ukoliko ovaj cjeloviti paket mjera omogućava bolje, lakše i sigurnost investitoru koji ulaže u svakom slučaju to treba podržati.
Kolega Đujić je digao povredu Poslovnika. Izvolite. Koja je točka povrijeđena?
Hvala gospodine predsjedniče. Povrijeđena je točka, članak 238. Poslovnika. Znači kolega Klarić nije govorio o temi koja je, o kojoj se raspravlja jer je odgovarao na repliku meni a imao je priliku u mojoj raspravi mi se javiti na repliku, nego kolegi. U njegovoj replici se obraća meni. A kad spominje Gorski Kotar onda je mogao reći da je glasao protiv zakona koji je vratio tim Goranima novce nazad na kraju 7. saziva Sabora.
Sad oprostite vi zloupotrebljavate instituciju povrede Poslovnika. A kolega Karlić je govorio o temi. Mi cijelo vrijeme govorimo o temi poreza.
Dobro, replicirao je krivoj osobi.
Cijelo vrijeme. Pa i vi ste krivoj osobi replicirali pa nikom ništa. Nit sam vas opomenuto niti ću njega. … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite, imate šta reći još možda mi? Ajde izvolite. Kolega Đujić, ja vam sad izričem opomenu zbog toga. Izvolite uvaženi kolega Karlić.
Evo samo kratko kolegi odgovoriti, upravo evo mene ako se ovako ostvari ova porezna reforma, ako upravo doživimo ono što svi želimo a to je stabilnost ovih poreznih zakona nakon toga jednu sigurnost pravosudnu i naravno smanjenje odnosno efikasnost birokratskih su struktura mislim da onda možemo očekivati stvarno gospodarstvenike koji će s radošću ulagati izvan Hrvatske ovdje na našim prostorima. Hvala.
Hvala. Imamo sad slijedeću repliku uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Tijekom proteklih rasprava vi ste upozorili da treba čuvati dignitet Hrvatskoga sabora zastupnike Živoga zida, a sada ste rekli da nećemo valjda ovdje ostajati do jutra, čime ste vi taj dignitet umanjili jer ispada da mi ovdje gubimo vrijeme. Pa vas molim da nas više ne opominjete na takav način. Mi želimo sudjelovati u raspravi jednako ujutro kao i navečer. A vama gospodine zastupniče ja ne znam gdje ste vi koje ste vi čitali dokumenta da se nikomu ništa ne uzima, ne znam da li ste ih uopće onda čitali jer ako se uzimaju sredstva područjima od posebne državne skrbi, ako se uzima ugostiteljima koji će gubiti radna mjesta, ako se ukida kategorija malog poreznog obveznika, ako se dakle uvodi porez na prvu nekretninu koje će mlade obitelji koštati između 30 i 50 tisuća kuna, ako se poduzetnicima ne dopušta da reinvestiraju dobit kako je moguće da se nikome ne uzima? S druge strane nekomu se daje, daje se vama 800 kuna, a ja sada pitam što ćete vi s tih 800 kuna raditi? A evo odite sada van pred Saborom ljudi kopaju po smeću, dajte mu samo osam kuna, pet puta će vam zahvaliti, još će vam mahati dok ne nestanete iz vidokruga što govori da se daje potpuno krivim ljudima, na potpuno krivom mjestu i to je problem. Dakle i uzima se, a onda kada se daje, daje se ljudima koji imaju umjesto da se daje onim ljudima koji nemaju i koji vape za našom pomoću. Mi ako smo socijalna država, a jesmo po prvoj točki hrvatskog Ustava, morali bi o takvim stvarima voditi računa. Hvala lijepa.
Hvala. Kolega Karlić … odgovoriti. Izvolite.
Dobro možda sam se na neki način krivo izrazio da se ne, ali u principu ova reforma rasterećuje, znači oslobađa na neki način, ali da bi se naravno održao stabilan državni proračun, da bi mogla država na druge načine davati socijalno ugroženima, onima koji imaju veći broj djece, kroz razne druge zakone, znači taj dio sredstava će se opet dati građanima jer praktično zapravo zbog toga državni proračun najvećim dijelom i funkcionira. Ono što daje se onima koji imaju, vi kažete uzima se onim a koji nemaju. Znači porezna reforma ne može uzeti onome tko ima malu plaću jer je on potpuno oslobođen jer ovdje govorimo samo o poreznoj reformi, a na drugi način mi građanima dajemo. Dajemo kroz sustav socijalne skrbi bilo državni, bilo kroz Ministarstvo socijalne skrbi, bilo kroz gradske proračune, kroz odjel za socijalnu usluge, socijalnu skrb tako da moramo naći način. A ne može porezna reforma biti ta koja vodi brigu … ona mora biti socijalno osjetljiva, ali mora omogućiti na druge načine odnosno drugim zakonima i drugim područjima se mora omogućiti da se pomogne svim socijalno ugroženima. Naravno da ne mislite da smo mi oni koji nismo socijalno osjetljivi, dapače, upravo obrnuto. Mislim da smo puno socijalno osjetljiviji nego što se to misli. Ali ovaj put govorimo samo o poreznom zakonu, o porezima. Porezi nikada nisu u onom smislu socijalno osjetljivi, moraju biti socijalno osjetljivi koliko mi to napravimo jel tako, ali oni su uvijek takvi da oni uzimaju, da su oni ti koji moraju nešto puniti, nešto zapravo kao što je ovdje bilo državni proračun bilo nekakva druga područja. U tom smislu moramo imati druge zakone i zato moraju doći eventualno ako treba druge reforme da bi pomogle svima onima koje ovaj porezna reforma ne može riješiti na ovaj način.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Kolega vi ste čelnik lokalne samouprave poznajte dobro materiju, međutim sve reforme, sve vlade, bilo porezne, bilo koje druge su određena područja jednostavno izbrisala, kao da ne postoje, tu je problem. Problem je centralizacije. Znači opet ponavljam, centralizacija je samo par gradova, isključivo grad Zagreb centralno mjesto, to se vidi i po razvoju grada Zagreba, ali kada odete van Zagreba nekoliko kilometara pa primjer kada idete prema Dubrovniku od Zagreba, prolazite kroz Liku, gore desno Gorski kotar, Dalmatinsku zagoru, Zadarsko zaleđe, to je katastrofa. Ali je činjenica da svi koji dolaze, tako 2014. godine Zakonom o regionalnom razvoju i nepravednim indeksom ti krajevi su pometeni, doslovno u Gorskom kotaru netko je spominjao gradonačelnici, načelnici uopće nemaju dovoljno sredstava koliko im je uzeto za zimsku službu, tako i mome cetinskome kraju. Ali ako dođe i ova vlada prije znači to je napravila Milanovićeva, a kada je došla Oreškovićeva također evo ovdje je ministar među nama, bio je ministar Tolušić, rekli su iđe nova indeksacija ali u ovoj godini sada 2017. počinje. E sada pošto je nova Vlada imenovana isti ministar je sada 2018., znači ne valja lagati narodu, bilo s lijeva ili s desna. Taj narod nije zaslužio da se laže jer ti mladi odlaze. Ali očito u politici hrvatskoj najlakše je lagati. Ja ne znam, neko će reći ne govoriti istinu ili poluistinu. Činjenica je da su ti krajevi zaboravljeni, nepravedno oduzeto i ništa oni ne dobivaju ni sa ovim poreznim reformama ni s onim poreznim reformama koje su radili sa 23 na 25% tim krajevima. S ovim je ugrožena nacionalna sigurnost, trećina Hrvatske se prazni jedino nešto oko Zagreba. Ne budu li se stvari mijenjale ne samo … neke pozitivne efekte ova reforma nego općenito, ne budu li reforme u drugim ministarstvima, drugim resursima ova reforma će samo … harač i sirotinje …
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Mladen Karlić.
Hvala. Gospodine Bulj potpuno se slažem sa velikim dijelom ovo što ste vi rekli upravo centralizacija i je ono protiv čega se mi svi borimo odnosno svi se borimo za decentralizaciju lokalne i regionalne samouprave. I naravno zato i očekujemo što prije novi Zakon o lokalnoj samoupravi koji će voditi brigu o tome jer upravo to kažem život se odvija upravo u lokalnoj samoupravi odnosno općinama gradovima i to moramo na sve načine podržati, osnažiti, ojačati da ljudi ostanu da imaju razloga ostati na tom području. Isto se s vama slažem i o indeksima razvijenosti jer grad Vinkovci iz kojeg ja dolazim je dobio indeks 89% europskog prosjeka, to je strašno, to je znak da smo stvarno razvijeni gotovo kao 89% europskog prosjeka, to je strašno, to je znak da smo stvarno razvijeni gotovo kao europski gradovi a nisam baš siguran da je tako, volio bih da je, da je to stvarno tako, tako da mislim da to moramo što prije promijeniti. I naravno kažem odlazak ljudi, pogotovo sa rubnih dijelova Hrvatske sa istočnih granica a vidimo to od Iloka do brojnih općina, do onih područja gdje je bila poplava da 30 do 40% ljudi manje živi u tim naseljima, u tim općinama i gradovima, negdje čak i 50% i to je ono što nije dobro i to moramo spriječiti, zaustaviti. Ovo je početak, kažem ovo je prva a ja sam uvjeren da moraju ići dalje reforme koje će upravo o tome voditi brigu.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Karlić, vi ste u svojoj raspravi naglasili kako je ova porezna reforma zapravo preduvjet za pokretanje svih ostalih reformi. Ja se s vama tu ne bih složio. Mislim da svaka reforma mora biti vođena da kažem sa onih polazišta koja su bitno, … [[Govornik se ne razumije.]] obrazovanju, zdravstvenom sustavu ili nekim drugim sustavima. Međutim, evo i ministar Marić je u svojim nastupima govorio o 5 prioritetnih pitanja koje on mora riješiti, prije svega to je proračun, to je porezna reforma, to je upravljanje javnim dugom i problem švicarskog franka. I nadam se da nije, kada govorimo o otpisu dugova, bankama, o njihovim rizičnim kreditima da to nije stvarno protuusluga vezano za švicarski franak. Ali ono što ste vi naglasili ostanak mladih obrazovanih ljudi, i to je 5. zadaća koju ministar Marić mora obaviti a to je pregovor sa sindikatima jer je ministar Marić 2009. godine kao državni tajnik upravo sudjelovao u tim pregovorima, kada je njima zacementirana zapravo osnovica i rekao je tada ako tri kvartala zaredom raste, bude BDP veći od 2% da će se to aktivirati. To je mislim da je negdje 2 milijarde kuna. I to je ključno pitanje izostanak i naših liječnika i učitelja i zaposlenih svih u javnom sektoru koji su obrazovani ljudi a koji nemaju ovu visinu plaće da bih ih ova porezna reforma uhvatila da bi im povećala plaću. I to je ono što su objektivne okolnosti. I ja znam da ministru Mariću sada sigurno nije lako jer puno je zahtjeva. Međutim, tvrdite samo da će on kroz poreznu reformu, fiskalnom politikom nešto postići nije dobro. Trebaju se uključiti svi oni koji mogu utjecati sa svim reformama da bi se situacija poboljšala. I što se tiče, vi ste govorili o lokalnim samoupravama što su izgubile, mislim da i kolega Klarić, ali Slavonija, 100 jedinica je ušlo u sustavu potpomognute podrške, … … [[Upadica se ne čuje.]] 152 ukupno a 100 u Slavoniji što su značajno porasli prihodi tih jedinica lokalne samouprave i kao Slavonac ja sam to imao potrebu vam reći.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Karlić.
Hvala. Evo slažem se sa najvećim dijelom izlaganja gospodine. Ja sam htio reći da je, znači da ova reforma koja je došla prva može biti samo poticaj i da što prije krenu druge reforme, odnosno da potakne kolege ministre da te reforme ako već nisu u izradi ili ako se ne rade da što prije pokrenu upravo zbog toga, ukupnog zapravo razvoja i gospodarstva i zapravo života, poboljšanja kvalitete života građana u Hrvatskoj i posebno kažem ostanka mladih ljudi.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Mire Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Karlić, slažem se sa većinom onoga što ste vi rekli. U jednom trenutku ste spomenuli u raspravi svojoj da bi jedan dio povrata sredstava lokalnim zajednicama mogao ići i kroz dio poreza na dodanu vrijednost. Pa tu sam malo skeptičan da bi ustvari one lokalne zajednice kojima treba najviše pomoći to i dobili s obzirom na način kako su registrirani obveznici plaćanja poreza na dodanu vrijednost. Teško bi bilo uopće vidjeti koliko je tog poreza ubrano po pojedinim lokalnim zajednicama i na taj način bi opet, čini mi se puno više tih sredstava otišlo u one lokalne sredine koje i ovako su možda naprednije i imaju više sredstava od pojedinih općina u ovim krajevima iz kojih dolazite i vi i ja. Hvala vam.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Karlić.
Slažem se, samo ovo je jedan prijedlog koji je ovako došao laički, ja sam liječnik, nisam ekonomista, samo razmišljam, obzirom da je PDV izdašan prihod, evo državnog proračuna, možda, to bi morao ministar, znači njegovi suradnici napraviti modele da li bi taj jedan dio PDV, ja ne znam kako je u drugim državama ali znam u Nizozemskoj da država zapravo negdje 40% sredstava vraća lokalnim samoupravama i da zapravo oni od toga rade projekte tako da nažalost evo mi nemamo takav, još uvijek tu snagu ekonomsku da bi mogla državni proračun pomagati jedinice lokalne samouprave izravno financijski naravno za vjerojatno za projekte. Ali ovo je jedno samo razmišljanje koje naravno, ministar će vidjeti da li postoji mogućnost ili se može naći nekakav drugi model možda bolji i kvalitetniji da se pomogne jedinicama lokalne samouprave.
Hvala. Ipak nije bila zadnja replika. Zadnja je uvaženog zastupnika Damira Mateljana. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega ja se potpuno slažem s vama kada ste rekli da se ne treba bojati bogatih ljudi. … [[Govornik se ne razumije.]] se ne slažem da onima koji kažu da je 15 tisuća kuna velika plaća recimo za inženjera strojarstva koji je osmislio stroj koji vrijedi 5 milijuna eura ili za vrhunskoga kirurga. I nisam od onih koji smatraju da … [[Govornik se ne razumije.]] takav dohodak treba posebno više oporezovati jer naime, to će dovesti po meni do toga da ćemo imati odliv visokokvalitetne radne snage u onim zemljama gdje će ti ljudi biti i pošteno plaćeni. Međutim, jednako tako, također smatram da poduzetnike ne treba pretjerano, odnosno nesuvislo oporezivati i da se ne treba bojati bogatih poduzetnika jer upravo ambicija poduzetnika je ono što je ovoj zemlji potrebno i što nas može najprije izvući iz krize. Međutim, vi ste rekli, uvaženi kolega kako ova porezna reforma nikome ne uzima. A ja ću ponoviti, 4 milijarde kuna lokalnoj samoupravi. I bojim se da upravo tom činjenicom svi oni pozitivni efekti koje će ova porezna reforma imati da će se poništiti sprečavanjem tog kapilarnog razvitka RH putem jedinica lokalne samouprave koji je nužno potreban Hrvatskoj. I stoga sam mišljenja zapravo da je prije ove cjelovite porezne reforme trebalo je smisliti cjelovito reformu lokalne samouprave. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Karlić. Izvolite.
U tom jednom djelu možda sam krivo se izrazio, ne uzima građanima to sam htio reći, ne uzima nikome od građana jer to je ono što je bila moja želja u tom trenutku reći. Možda nisam naglasio na što se odnosio. Naravno da je jasno da oni koji imaju veću plaću da im naravno mora uzeti više poreza i to je ono što je zapravo na neki način pravedno koliko može porezna reforma biti pravedna. Ali bitno da je na neki način neutralna, pravedna i naravno koliko može da je socijalno osjetljiva. Ja sam za to znači da oni ljudi koji stvarno rade ozbiljan posao, koji rade posao stručan koji drugi ili veliki ljudi ne mogu raditi, … mora biti plaćena, naravno da će za to platiti više poreza.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će uvaženog zastupnika Mihaela Zmajlovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi kolegice i kolege, gospodine ministre evo zaista je kroz ovu raspravu neosporno i vjerujem da se svi slažemo da bi smisao svake reforme ako to ona zaista jeste trebala biti rasterećenje građana, poticaji gospodarstvu zapravo trebalo bi usmjeriti priču prema gospodarskom razvoju. Ali ako, da bismo mogli određene zakonske izmjene nazvati reformama mislim da tada ti prijedlozi moraju ispunjavati određene kriterije. Dakle moralo bi biti jasno šta je svrha ili cilj iz tih zakonskih prijedloga to bi moralo biti vidljivo. Ovdje ako se samo fokusiramo na izmjenu Zakona o motornim vozilima na tom primjeru ćemo vidjeti da se ciljevi apsolutno nikakvi ciljevi, strateški ciljevi RH ne ostvaruju već da je ta izmjena usmjerena samo na krpanje proračunske rupe. I onda nije čudno i nije neobično kada su u javnosti pojavljuju ocjene ove tzv. reforme da je to superhik reforma koja zapravo bogatima daje još više sredstava. Pa u konkretnom slučaju luksuzna skupa vozila postaju značajno jeftinija a ona jeftina pristupačna vozila koju si većina građana može priuštiti postaju skuplja. Dakle ovdje smo promašili potpuno cilj i metu. Zato želim ovim izlaganjem dokazati zapravo da ukoliko se nastavi ili ukoliko će se inzistirati sa ovakvim izmjenama zakona da će Hrvatska postati smetlište europskih rabljenih automobila. Dakle mi ovim prijedlozima potičemo dodatno uvoz rabljenih automobila bez obzira što je evo Hrvatska prošle godine imala rast od 13% za razliku od EU koja stagnira, ali u Hrvatskoj 13% raste broj poginulih osoba u prometu. Dakle nama je prioritet povećati sigurnost prometa na cestama a to sigurno nećemo postići tak ukoliko povećamo starost našeg voznog parka u Hrvatskoj koji je sada stariji od 13 godina. A ovi prijedlozi izmjena zakon upravo to i potiču. U nekoliko godina, dakle od kad smo ušli u EU kao posljedica je da se struktura novih i rabljenih vozila dakle na tržištu mijenja. Mislim da bi predlagatelju i nama svima ovdje trebalo biti cilj da potičemo zapravo tržište novih vozila jer oni imaju multiplikativne efekte. Dakle tu je industrija koja je zaposlena, servisi itd. i stavljamo jednu takvu granu u jednu puno uredniju i legalnu sferu i samim time imamo i multiplikativne efekte. U ovim prijedlozima to se ne vidi. Kada govorimo o sljedećem strateškom cilju RH a to je gospodo draga nešto u čemu izuzetno kasnimo. Cijela 2016. godina nije se učinilo apsolutno ništa po pitanju mjera smanjenja emisija stakleničkih plinova u RH a pogotovo iz prometa. Poticaji za ekološki prihvatljiva vozila sa niskim emisijama su ukinuti a ovim prijedlozima će postati i skuplji od dosadašnjih. Pa koja je to poruka? Na koji način mislimo ostvariti te ciljeve? Tko će plaćati penale, na koga ćemo prevaliti taj trošak? Tada ćemo pričati za nekoliko godina da imamo kao društvu trošak na koga ćemo to prevaliti? A to će bili za nekoliko godina, to nije sad. Dakle to je ono o čemu moramo razmišljati. Dakle Hrvatska mora drastično početi mijenjati svoj vozni park. Ne zbog toga što je to luksuz nego zbog toga što je to između ostalog i potreba ali i zbog toga da povećamo sigurnost prometa na cestama i da smanjimo emisije iz prometa. I treća važna stvar strateški važna to je turizam. Vi znate da u Hrvatskoj svaki treći turist kao glavni razlog dolaska u Hrvatsku govori, navodi kao čistu i netaknutu prirodu. Ovim prijedlozima ne ostvarujemo te ciljeve i zbog toga mislim da treba doći do određenih promjena kako bi se struktura voznog parka u Hrvatskoj promijenila. U suprotnom ponavljam ostaje poruka da Vlada ovom reformom bogatima daje još i više, koji će se voziti u još skupljim, u još jeftinijim dakle luksuznim automobilima a siromašni neće dobiti ništa a novi automobili će im ostati samo san. I ostaje dakle uvoz 15 i više godina starih automobila kojima ovim prijedlozima zapravo potičemo. I na taj način ćemo kroz godinu zapravo Hrvatsku pretvoriti u smetlište europskih automobila. A mislim da to nitko od nas ne želi i zato apeliram da se ovi prijedlozi zapravo izmijene u cilju da se zapravo poveća tržište novih, prodaje novih automobila s jedne strane, ali da u Hrvatskoj se voze automobili koji imaju niste emisije CO2 je to nije samo pitanje okoliša, to je pitanje dakle i ekonomske računice. Dakle, ako je manja emisija, manja je i potrošnja, a mi, odnosno Vlada ovim prijedlozima zapravo poručuje hrvatskim građanima dobit ćete jeftinije rabljena vozila, ali ćete plaćati skupo energente i zagađivat ćete zrak koji udišemo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava je ona uvaženog zastupnika Tomislava Panenića. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, poštovani kolege, zastupnice i zastupnici. Evo ja bih svakako sa svoje strane pozdravio intenciju Ministarstva financija, Porezne uprave, Carinske uprave koje stvarno žele i sa ovim prijedlogom koji daju povećati, zapravo olakšice poslovnim subjektima, tako da im se omogući lakše poslovanje, da se ujednače kriteriji, da se ujednače stope kojima se oporezuju, da se smanji broj poreza kojima se zapravo mora suočavati pojedini poslovni subjekt i to je zapravo nešto što će sigurno se odraziti i na konkurentnost i odrazit će se na jednostavnost poslovanja i nadam se i druge mjere koje će se provoditi, koje smo evo i u prethodnoj Vladi razgovarali o njima, da ćemo doći do toga da poslovni subjekti napokon mogu reći da u Hrvatskoj imaju klimu u kojoj mogu pokrenuti svoje investicije, gdje nalaze se … [[Govornik se ne razumije.]] sa svojim investicijama na putu koji im olakša u odnosu na druge zemlje. Međutim, ono što ja moram reći s obzirom da dolazim iz Vukovarsko-srijemske županije. Evo zadnjih dana kada sam bio i kod kuće vodio sam razgovore kako sa poslovnim subjektima isto tako i sa jedinicama lokalne samouprave. Oni se dobro više žale na to kratko vrijeme u kome su imali pravo da daju svoje komentare. Tako da evo jedan od komentara, da išlo je putem udruge općina da se izjasne vezano za ovaj cijeli niz zakona. Upućeno je u raspravu 28. listopada, rok im je bio do 3. studenog. Praktično u tri dana nisu stigli puno njih ni reagirati, ni proučiti stvarno opsežnu materiju. I sad se javljaju svaki dan sa nekim prijedlozima kako bi se možda njihovo stanje moglo poboljšati. Ja i evo rekao sam da i kroz ovu raspravu i do drugoga čitanja sigurno će biti određenih kvalitetnih prijedloga koje će i resorno ministarstvo i vaš tim ministra sigurno ići uvažavati i pokušati implementirati. Ono što moram izraziti zapravo jednu bojazan koju dijelimo svi skupa tamo. To se odnosi na ukidanje i smanjenje olakšica na porez na dobit, isto tako i porez na dohodak za one koji se bave samostalnom djelatnošću. To su obrtni, obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Jer konkretno ako gledamo znači olakšica za potpomognuta područja druge skupine koja su do sad bila na razini 50% ona se ukidaju. Prema tome, dosadašnji porez na dobit koji je bio 10% on će sada narasti na 18% ili na 13% ako je manji, a u potpomognutom području skupine jedan koji su do sad bili oslobođeni takvog poreza oni će imati 50% samo olakšicu. Znači, nije da je ostalo olakšica, nego je njima u odnosu na ovo stanje koje su imali zapravo otežava se poslovanje. Malo to naravno da izaziva zabrinutost. S jedne strane imamo u gradu Vukovaru Zakon o gradu Vukovaru koji im omogućava olakšice sa pozicije doprinosa. S druge strane imali su olakšice na porezne terete, pa im je onda to u nekome smislu davalo i povoljniji položaj da možda svoje poslovanje upravo imaju u Vukovaru, a ne negdje dalje. Sa ovim će se otežati položaj grada Vukovara i drugih mjesta, općina, gradova koji se nalaze na području od posebne potrebe skupine 1, a isto tako i na ovim drugim područjima. Ono što je bitno samo naglasiti da evo imate u vidu kad budete raspravljali o mogućim izmjenama na tim područjima živi milijun ljudi. Tamo se nalazi sve skupa 264 grada i općine. To je skoro pola lokalnih samouprava i mislim da je to nešto što definitivno ono zahtijeva posebno jednu pažnju i da se vidi kako možete i možda ako kroz ovo ne budete mogli, ali da naznačite smjer u kome će se olakšice omogućiti prvenstveno gospodarskim subjektima koji tamo djeluju. Ovdje je bilo puno rasprave gdje se razgovaralo o prihodima lokalne samouprave koji su isto tako bitni. Ali ako gledamo sa strane gospodarskog subjekta, oni žele funkcionirati, žele zapravo neku svoju i neovisnost od svega toga što se događa oko lokalne samouprave i javnih tijela, nego žele znati svoju buduću perspektivu, izračune. Tako da ako govorimo o potpomognutim područjima prve skupine koje su od posebne važnosti to je 47 jedinica lokalne samouprave, negdje 125000 stanovnika gdje živi naravno gospodarski subjekt. I mislim da je to pažnja koja bi trebala biti usmjerena, a s obzirom evo da imate i sjednicu Vlade sutra u Vukovaru vjerojatno bi se i to moglo pojaviti pitanje tamo koje će biti na koji način se pomaže gradu Vukovaru. Ja pozdravljam i namjeru da sutra cijeli set odluka bude upravo vezano za grad Vukovar. Pozdravljam potporu koju će Vlada osigurati obnovi vukovarskog vodotornja. Ali svakako da će i poduzetnici u Vukovaru očekivati odgovor kako u budućem vremenu će zapravo on naći benefit od toga da ostanu u Vukovaru, da razvijaju svoje poslovanje, da im bude tamo baza. Međutim, ja bih isto tako i pohvalio namjeru da se smanji PDV sa 25 na 13% za repromaterijal u poljoprivredi, za sadnice, sjemenje, gnojiva, pesticide, stočnu hranu i sigurno će to pomoći velikom broju malih poljoprivrednih proizvođača. Ali ja bih još jednom napomenuo da postoje i oni veliki kojima to će možda biti u tekućem poslovanju, u njihovoj likvidnosti pomoć oni koji su u sustavu PDV-a, ali na njihovom završnom računu definitivno da to im nije olakšica. Pogotovo to se odnosi na naše farmere, gdje evo svjesni smo činjenice da je problem proizvodnje mlijeka u Hrvatskoj jedna od poteškoća. Svi oni isporučuju mlijeko u iznosima koji se mjere u milijunima, ali usprkos tome imaju značajne poteškoće. Tako da bi trebalo voditi računa da kod njih se poduzmu neke mjere koje im mogu pomoći da ova mjera pomaže malima, ali na žalost velikima ne. Isto tako, evo malo ću se osvrnuti na temu poreza na ugostiteljske usluge. Tu su me upozorili neki od ugostitelja koji tamo djeluju, koji djeluju u području turizma, ruralnog turizma gdje su oni potpisali višegodišnje ugovore sa turoperatorima gdje sada jednostavno te ugovore ne mogu izmijeniti. Moraju kalkulirati umanjenje, zapravo to je ono što su imali tih 12% sada moraju cijenu svojih usluga formirati na bazi 25% PDV-a i to će im činiti jednu veliku poteškoću. Tako da bi trebalo obratiti posebnu pozornost da tima koji su vezani ugovorima gdje nije bilo najave pravovremene da će doći do promjena, da se oni mogu prilagoditi, da mogu pregrmiti vrijeme u kojem će sigurno imati poteškoće. Ono što je jako bitno kod lokalne samouprave, to je u okviru lokalnih poreza, porez na nekretnine i ono što sam i u okviru rasprave na saborskom Odboru za lokalnu samoupravu napomenuo, a tiče se dobi, znači vremena izgradnje nekretnine, isto tako i stanja nekretnine gdje na ratom zahvaćenim područjima imamo brojne objekte koji su izgrađeni u obnovi gdje su ne namjerom vlasnika naravno, nego uslijed namjernoga rušenja od strane agresora svi ti objekti porušeni, hrvatska Vlada je uložila velika sredstva da bi se obnovili objekti. Međutim, niti ta vrijednost, niti namjera vlasnika ne može se uzeti kao mjerilo da se njima odredi porez kao da je to novi objekt koji ima neku novu vrijednost. Trebalo bi ipak za tu skupinu napraviti jedan izuzetak. A isto tako, možemo reći da je to i sa ruševnim objektima koji nisu obnovljeni na tim područjima da će lokalne samouprave imati velike poteškoće kako definirati, jer to su objekti koji imaju građevinsku dozvolu, koji tamo postoje. Nisu naseljivi, nisu obnovljeni, a imamo i brojne obitelji koje nisu smogle snage niti su željeli proglasiti nestale ljude mrtvima i ti objekti stoje. Njih se ne može riješiti i vjerujem da ćete imati upravo u tom smjeru i razgovore koji bi trebali naći rješenje. Jedno od pitanja koje isto tako u okviru saborskog odbora je izašlo što smatram bitno, poslovnim zonama u lokalnim samoupravama da bi se privuklo investitore davalo im se oslobođenje od komunalne naknade na rokove koji su i 10-tak godina – ja znam takve primjere kod mene – sada govorim zapravo kada nestaje komunalna naknada onda praktično porez bi se morao primijeniti. Ta olakšica im nestaje, a ona je bila jedan od uvjeta da oni počnu djelovati. Prema tome, evo molio bih samo, da se vodi računa o tome da se pomogne gospodarskim subjektima, da se pomogne potpomognutim područjima jer ovo će inače biti na njihovu štetu, a to sigurno nije bila intencija niti predlagatelja zakona, a niti ove Vlade. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo na vaše izlaganje nekoliko replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Ivana Klarina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Panenić, vi ste istaknuli nekoliko pozitivnih stvari o ovoj reformi. Naravno da se slažemo i mi kroz replike i sve. Međutim, mene kao čelnika jedinice lokalne samouprave, a i vi ste prije nego što ste bili ministar bili čelnik jedne jedinice lokalne samouprave, muči nepostojanje kompenzacijskih mjera za skoro milijardu i 800 milijuna kuna što će jedinice lokalne samouprave izgubiti ovom poreznom reformom. Znači, ja jednostavno to moram naglašavati danas i jučer, a i sutra kao čelnik jedinice lokalne samouprave, a i svi čelnici jedinica lokalne samouprave u Hrvatskoj, znači mi sada jednostavno imamo to da će jedinica lokalne samouprave – općine i gradovi i županije u Republici Hrvatskoj u 2017. godini izgubiti milijardu 700-800 do 2 milijarde kuna, da ćemo mi to izglasati u drugom čitanju i 1.1. primjenjivati te mjere. Međutim, kompenzacijski zakonik koji sam ja očekivao kao 16-ti zakon ovog poreznog paketa jednostavno ne postoji. Mislim, vi ste dio saborske većine i jednostavno apeliram i na vas kao bivšeg čelnika i kolegu jedinice lokalne samouprave da ne možete ostaviti jedinice lokalne samouprave u takvom stanju da svi zajedno izgubimo 2 milijarde kuna. 2010. godine i 2015. godine Vlada Jadranke Kosor i Vlada Zorana Milanovića je mijenjala stope poreza na dohodak, nikada se nisu kompenzirale. Dakle, rekao sam namjerno i Vlada Zorana Milanovića. Međutim, sada govorimo o gubitku jedinica lokalne samouprava skoro 2 milijarde kuna. Da li će i kada će doći kompenzacijski zakon koji će vratiti to jedinicama lokalne samouprave? Hvala.
Odgovorit će poštovani zastupnik Panenić.
Hvala kolega. Mislim da dijelimo to iskustvo, znanje koje smo imali u okviru lokalne samouprave, radi toga možemo biti racionalni i objektivni. I svakako, slažem se da ova zadnja kompenzacija ona je bila na štetu lokalnih samouprava jer bilo je dobro dok smo dobili kompenzaciju za povrat poreza za 2014. godinu onda smo ju dobili u cijelom iznosu. Međutim, kako je dolazilo do smanjenja ove godine već ste osjetili i kod vas i drugi da je to puno manji iznos i opravdana je ta briga, i dobro je da imamo tu brigu i da prenosimo predlagatelju zakona Ministarstvu financija da treba znati da već je oštećena općina bila ili grad i da ovaj put to bi bio još jedan dodatan udarac. Tako da ja očekujem da će i ministarstvo predložiti kompenzacijski paket koji će nadoknaditi lokalnim samoupravama. Ali opet ono što je bilo u okviru mog izlaganja je to, evo bi molio da ne silazimo sa teme. Jedno je lokalna samouprava i prihodi lokalne samouprave i sve to čini jednu infrastrukturu gdje živimo. Ali ono za što se svi borimo i što je bila tema mog izlaganja su zapravo poduzetnici oni koji žele funkcionirati kod nas, kojima taj kompenzacijski paket kojeg ste vi naveli on nije usmjeren prema njima. Znači, mora postojati jedan novi kompenzacijski paket koji će omogućiti upravo poduzetnicima koji će izgubiti trenutne motive koje imaju radom na potpomognutom području da im se u budućem vremenu nadoknadi to mora biti jasna poruka. Mi možemo to imati kroz neke mjere kao što je naglašavamo sada, međutim oni koji su u sustavu PDV-a npr. oko smanjenja PDV-a na električnu energiju to jednom poduzetniku koji je u sustavu PDV-a ne znači puno i ja zato još uvijek se borim i sa ove pozicije kao saborski zastupnik da se ispravi ta nepravda koja bi mogla biti nanesena, a to je da se naknada za obnovljive izvore energije smanji, da se kompenzira kroz mjere koje sam i ministru financija izložio i ja se nadam do kraja godine da ćemo svi zajedno to podržati pa da ispravimo i ono što je iz vaše Vlade došlo, prenijelo se i na moju Vladu, a isto tako na ovu sljedeću da budemo u tome jednoglasni. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika uvažene zastupnice Božice Makar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa uvaženi kolega Panenić drago mi je da ste i vi primijetili što se tiče potpore poljoprivrednicima koji su u sustavu PDV-a da ove izmjene odnosno ovo smanjenje neće puno doprinijeti. Međutim, ja isto jesam za smanjenje, ali govorili ste tu o velikim i malim poljoprivrednicima. Ja smatram da poljoprivrednici koji su u sustavu PDV-a isto su mali poljoprivrednici jer su ušli zbog toga jer u određenom momentu su procijenili da im to više odgovara. Vezano za to neću sada se osvrtati na one prijedloge koji su bili u raspravama nego možda za jednu drugu mjeru koja je vezana uz porez na dohodak. Radi se prvenstveno o ruralnim područjima, o tim malim poljoprivrednicima koji često iznajmljuju svoje površine kada više ne mogu raditi, radi se o staračkim domaćinstvima na ruralnom dijelu, gdje se sada u prijedlogu poreza na dohodak predlaže da konačnim dohotkom se smatra dohodak koji ima izvor u primicima od imovine. Dakle ako sada jedan poljoprivrednik odnosno staračko domaćinstvo iznajmi zemljište za tisuću 200 ili tisuću kuna radi lakšeg izračuna ona će na to morati sada po novome platiti 120 kuna, nema pravo odbitka. Znamo da su mirovine, rijetko koja prelazi tisuću kuna poljoprivredne, većina ih se kreće od 400 do 800 kuna i smatram da bi bilo dobro razmisliti onaj osobni odbitak od 3 tisuće 800 da ostane i za njih odnosno da taj dohodak odnosno primici od imovine ne budu konačni nego kao godišnji dohodak da se uzmu. Molila bih vas vaše mišljenje.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Panenić.
Hvala na ovome razmatranju. Naravno da evo ja sam to naveo u svom izlaganju i vi ste potvrdili da ti veliki poljoprivrednici, kada kažemo veliki to su samo nešto veći da oni nisu preveliki, nisu to konglomerati protiv kojih se i ovdje u sabornici borimo da ne uzurpiraju poljoprivredu u cijelosti jer to je izvor isto tako i budućega zaposlenja i da mala poljoprivredna gospodarstva koja rastu, koja intencija zapravo svih strategija bila da ona rastu, razvijaju se kada imaju određenu kvalitetnu investiciju u tom trenutku su ulazili u sustav PDV-a da bi iskoristili mogućnosti. Sada dolazimo ako su ispod 300 tisuća kuna oni će vjerojatno od 1.1. reći neću više biti u sustavu PDV-a pa su riješili možda. Međutim što s onima koji su preko toga? Ja koliko poznajem naše poljoprivredne proizvođače oni će biti žilavi i napravit će si jedan problem. A taj problem da će osnovati još jedan OPG, da će osnovati još jedno poljoprivredno gospodarstvo koje će držati ispod tih 300 tisuća preko njega će nabavljati repromaterijal i onda će se dovesti zapravo u jednu zonu prekršaja. To je možda jedna loša tradicija koju smo imali evo i od programa ruralnog razvoja gdje se tražilo novo poljoprivredno gospodarstvo, mladi poljoprivrednik pa je on osnivao novi OPG pa imaju znači, obitelj je imala jedan OPG pa je osnovan još jedan na istoj adresi, pa ćemo možda sada osnovati još jedan radio poreza. Zapravo mi ne pružamo jedno utočište našim poljoprivrednim proizvođačima, nije ni vaša vlada i nadam se da sada neće krenuti ta praksa gdje će oni reći sa jednim gospodarskim subjektom, sa jednim poljoprivrednim gospodarstvo, mi idemo imamo prava i na potpore za naše kapitalne investicije, mi imamo mogućnost u okviru poreznih olakšica da se nađemo i mislim da je to smjer u kojem trebamo ići. A onda mogli bi raspravljati o drugim olakšicama za sve stanovnike u našim područjima. Hvala.
Hvala. I zadnja replika, uvažene zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Kolega Paneniću, u vašem izlaganju istaknuli ste da ste na terenu bili suočeni sa nezadovoljstvom određenog dijela obrtnika pa i sugrađana koji su tvrdili da je prostor u kojem su mogli davati prijedloge, kritike pa čak i proučiti predložene zakonske izmjene bio prekratak. Slažem se s vama, iako želim apostrofirati činjenicu da se prelako prelazi preko činjenice da je ovaj paket poreznih zakona jedan klasični primjer kršenja instituta javne rasprave jer je čak na neki način se omelo i ustavno pravo građana na obaviještenost što se od 15 predloženih zakona izbjeglo poštivanje Zakona o procjeni učinaka propisa i Zakona o pravu na pristup informacijama. I mislim da to zastupnici u ovom Saboru, a ni ministri koji su između ostalog u svojoj prisezi rekli da će se pridržavati Ustava RH i zakona RH ne bi smjeli dozvoliti. Mislim da se u povijesti hrvatskog zakonodavstva, a od kada postoje ovi pozitivni demokratski instituti, nije dogodilo da ovako bitni zakoni koji se dotiču skoro pa svakog građanina u RH se donosi na ovakav ad hoc način, pri tom potpuno zaobilazeći kažem s jedne strane ne samo zakone koji definiraju postupak kojim se zakoni donose nego i onemogućavaju građane u ključnim ustavnim pravima, a to je pravo na obaviještenost pa ako hoćete i na pravo da reagiraju i kažu svoje mišljenje o određenim prijedlozima na koje potpuno imaju pravo.
Odgovoriti će poštovani zastupnik Tomislav Panenić. Izvolite.
U svakom slučaju, ministar financija on snosi najveću odgovornost za ovaj set zakona jer on je i sam rekao da sa svojim timom radio je proteklih 6 mjeseci, da je okupio stručnjake oko sebe koji su analizirali učinke ovoga zakona. I možda ono što je teško u jednoj javnoj raspravi, naravno svatko gleda neki svoj segment i možda vidi tamo poteškoće ili ono što vidimo, neki vide i prednost zakona. To je malo teško za onda artikulirati kroz jedan set zakona. Naravno da mi kao zastupnici, svatko je dobio ne samo svoje glasove, nego čak i preferencijalne glasove. Mi smo samo izabrani na područjima u kojima možemo se identificirati, svatko od nas dolazi iz određene struke pa mu je jedan dio tog zakona, tih seta zakona bliži. Svi mi trebamo i dalje zastupati interese i oni koji nisu kroz javnu raspravu mogli se iskazati da i mi kroz ovu raspravu prenesemo. I ja slušam ovdje evo i vaših kolega i ovdje i od vladajuće opcije da svi smo mi na terenu bili da smo prihvatili neke prijedloge, kritike, da ih iznosimo ovdje i zato su ovdje i predstavnici i ministarstva, da to poslušaju. I dobro je da imamo drugo čitanje, do drugog čitanja da probaju uvažiti da u svoje modele ukalkuliraju moguće potrebe za izmjenama da bi izašli u drugom čitanju sa kvalitetnijim prijedlogom a poduzetnici sigurno ga nam ne mogu opravdati, teškoće koje imaju u poslovanju sada i da mi kažemo nama treba puno vremena, moramo to raspravljati mjesecima, oni želi da mi budemo efikasni. I nadam se evo da ćemo i u ovom vremenu dok se ne završi do drugog čitanja biti efikasni i prenijeti ono što u ovome vremenu možda nije se uspjelo donijeti da bismo mi sami bili najbolji zagovornici svojih birača.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će ona uvažene zastupnice Anke Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, kolegice iz Ministarstva financija. Pred nama je set od 15 zakona. U raspravi kroz ova dva dana smo raspravljali o puno tema no međutim u tom setu zakona ima jedan zakon koji mislim da nije spomenuo nitko a to je Zakon o upravnim pristojbama. Naime, taj zakon vam je jedan od onih najdugovječnijih zakona iz '96. godine koji se svake godine mijenjao i dopunjavao. I taj zakon je primjer nečega što se nadam da će se ispraviti između ova dva čitanja a to je činjenica da ovaj set zakona nije bio u javnoj raspravi, ovaj set zakona je bio u stručnoj raspravi, dakle stručnjaci su raspravljali jer nije bio u javno raspravi. A jednako tako izbjeći će se vjerojatno da ovi zakoni nisu prošli onu uobičajenu proceduru, mišljenja odnosno primjedbi ostalih ministarstava i da će to između ova dva čitanja biti i ispravljeno jer pogledajte malo odredbu članka 8. i 9. Zakona o upravnim pristojbama koji govori o općim oslobađanjima, posebnim oslobađanjima, tu još ima tijela koji imaju problem pogotovo javne ustanove koje su u vlasništvu države pa pretpostavljam da će između dva čitanja to izbjeći. Jednako tako pretpostavljam načelno da će se između dva čitanja izbjeći i određena nejasnoća u odredbama odnosno u normama. Norme moraju biti jasne i nedvojbene i moraju biti međusobno usklađene. Ono što kada čitate više zakona onda vidite da svaki resor koristi određeni termin na svoj način. To je bio odličan primjer, odlazim samo sekundicu dalje od teme, kada je bila riječ o marinama onda je jedan koristio teme da imamo marine sa tri sidra, pa tri zvjezdice, pa kakve su marine. Jednako tako kada koristimo termine, pogotovo kada govorimo o Zakonu o lokalnim porezima da termin neizgrađenog građevinskog zemljišta koristimo na način na koji je to definirano u Zakonu o prostornom uređenju, jednako tako termin namjene, stambena namjena, poslovna namjena da koristimo termine koje je resorno ministarstvo koje je za to zaduženo koristi i da na taj način bude i u ovom zakonu iz jednostavnog zakona da zakoni budu međusobno čitljivi. E sada dolazimo do nekih drugih tema. Jedna od tema je ovo ljeto, odnosno prošlo ljeto, ispričavam se 2015. je ovaj Sabor pred ljetnu stanku donio jedan Zakon o procjeni nekretnina. Od svih 28 zemalja članica EU Hrvatska je bila jedina koja nije imala taj zakon a da ne kažem da neke druge zemlje iz okruženja su jednako tako imale kao recimo vjerovali ili ne Kosovo, Srbija je imala takav zakon no međutim Hrvatska nije imala i tu je dolazilo do velikih neprilika. U setu zakona, zaboravilo se na taj zakon pa kada govorimo o Zakonu o porezu na promet nekretnina i dalje ostaje vještačenje. I ostaje vještačenje kada se ne može usporednom metodom utvrditi o kakvom stanju je riječ onda vještaka bira čelnik porezne uprave. Ja lijepo molim, kolegice zaista dugo rade taj posao da se malo sjednu i izkonzultiraju iz jednostavnog razloga imati ćemo opet propise koji će biti međusobno, koji neće biti međusobno u skladu, odnosno biti će neusklađeni. Jednako tako u Zakonu o porezu na promet nekretnina imamo nešto što se zove da se na prvu nekretninu će se sada plaćati porez. Mi smo se zaista opredijelili i rekli smo da je demografija problem u Hrvatskoj, čak štoviše imamo i Ministarstvo demografije, čak štoviše u tom smislu smo i rekli da ćemo imati set mjera ali set mjera za obnovu demografije ne počinje samo činom rođenja jednog djeteta nego počinje sa cijelim setom mjera. Ja osobno, meni se osobno dopada danski model i mislim da je on dosta učinkovit ali svatko se može opredijeliti za model koji želi. Jednako tako da je u uvodnom obrazloženju ministar rekao da za model koji se opredijelila Hrvatska je model najma stanova, da ćemo iz određenih sredstava graditi stanove, da ćemo ih imati za najam, ja bih razumjela zašto je tome tako, ovo ne razumijem. I apsolutno je kriva poruka i naravno da sam to rekla kada sam diskutirala u ime kluba i mogu ovdje reći da to ne podržavamo. I sad dolazimo do onog što je izazvalo i dosta diskusije pogotovo jer među nama sjede i čelnici općina i gradova kad je riječ o porezu na nekretnine. Tamo negdje 2003. godine ja sam imala prilike vidjeti jednu studiju koja je bila naručena, financirana je izvana kako učiniti odnosno sustav vezan uz porez i uz fiskalizaciju u Hrvatskoj nekako učinkoviti i bolji i onda naravno stručnjaci su ocijenili i zaključili ono što mi svi tu znamo da Hrvati nisu štedjeli u dionicama, u zlatu, draguljima ali štedjeli su u nekretnina i isti čas su prepoznali da su nekretnine, da je nekretnine su te koje mogu služiti u sustavu poreza. I pritom su nam davali primjere nekih drugih zemalja. Činjenica je da je komunalna naknada a iza toga i komunalni doprinos jednako tako uveden u zakonodavstvo tamo davne 95.godine i zakonom koji je uveden, riječ je o jednom dugovječnom zakonu koji je još uvijek na snazi. I jednako tako je činjenica da to druge zemlje nemaju, govorim zemlje zapadne Europe jer imaju jednu drugu tradiciju. Ali kada imaju vrijednosni porez na nekretnine onda imaju iznos do kojeg se ne plaća porez i jednako tako imaju porez na imovinu. Da se ne bi desilo da je netko ko je odlučio ulagati u nekretnine za svoju starost će plaćati porez a netko tko je rekao gle neću se s tim maltretirati, stavit ću novce na banku pa tamo nek stoje neće plaćati porez. Ja razumijem kolege iz Ministarstva financija kojima je to bilo najjednostavnije moguće komunalnu naknadu prevesti u porez kako prijelaznu odredbu. No, međutim ne morate slušati mene slušajte kolege koji su načelnici i gradonačelnici i koji znaju o kojem problemu govorimo. Od 556 općina i gradova imamo od 0, dakle u proračunu komunalna naknada je dio proračuna od 0, dakle imamo općine i gradove koji uopće nemaju sustav komunalne naknade, imamo općine i gradove koji uopće to ne naplaćuju. Kad napravite i uprosječite općine u Hrvatskoj u proračunu 8% je komunalna naknada. Kod gradova je to nešto više, kod gradova je to 12%. Dakle kao što sam uvodno rekla od 0 do 58%. Mi smo jednom izmjenom zakona koja je išla 2014. rekli da se komunalna naknada može koristiti za sve, de facto za sve osim za plaće. Zašto? Jer smo vidjeli da u revizijama financijskog poslovanja općina i gradova svi su imali koji imaju malo veću komunalnu naknadu primjedbu da ju nenamjenski koriste. Da bi to izbjegli izmijenili smo zakon. Prijedlog koji je išao je bio da i ljudi koji se zaista bave porezom na nekretnine što to znači? Da 2017. godinu iskoristimo za ujednačavanje komunalne naknade jer različiti porez na nekretnine je i u ovom prijedlog zakona bod po kojem se računa odlučuje jedinica lokalne samouprave sama neovisno. Jednako tako da ne krenem prebrzo govoriti a da kažem sve što hoću jer gledam na sat, dajte da vidimo iskustva susjednih država. Slovenija je porez na nekretnine uvodila 10 godina, nakon 10 godina je imala 2 milijuna žalbi. Zašto je imala žalbi? Ako imate u rješenju ijedan netočni podatak razlog je za žalbu. Ja pretpostavljam da je drugostupanjsko tijelo u odnosu na rješenja prvostupanjskog tijela koje će biti općine i gradovi dovoljno kapacitirano da u jednom času recimo 5 milijuna žalbi riješi. Dakle o tome će biti riječ iz jednostavnog razloga što je ovim zakonom u želji da se uvede porez na nekretnine a svi znamo čemu je tome tako i mi imamo nacionalni program reformi. U nacionalnom programu reformi smo rekli nekretnine su potencijal, to smo kad smo išli u EU jednako tako tamo rekli i dobili neku zadaću. No, međutim vjerujte zemlje koje su, pogotovo srednja i Europa i sjeverna oni opće ne razumiju o čemu mi govorimo jer je njima najnormalnija stvar da svoju nekretninu prodaju, da žive u iznajmljenom a da za tim novcima koje su dobili za nekretninu zapravo ulažu i čine nešto drugo. Tome kod nas nije bilo tako. U Hrvatskoj se štedjelo u nekretninama. 2017. iskoristiti za dobru analizu, za evidentiranje, za ujednačavanje da vidimo gdje su oslobađanja, gdje nisu oslobađanja. Dakle ja sam svjesna toga da prije ili kasnije će tome biti tako. Ali još jedanput ajdemo imati na pameti 2003. je krenuo postupak, probalo se, nemojmo činiti nešto preko koljena. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Silvana Hrelje.
Uvažena kolegice, da vi ste rekli da norma mora biti precizna i ja sam to i na sjednici Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo upozorio predlagatelja da doista norma treba biti precizna, odnosno norma se treba pisati za građane koji su porezni obveznici da oni svoje obaveze razumiju. Mi ovdje u Zakonu o porezu na dohodak nigdje izrijekom ne kažemo da za umirovljenike je stopa poreza na mirovinu iznad neoporezivog djela 12% nego to kažemo da predujam poreza za umirovljenike računa se po stopi od 24% umanjenoj za 50%, dakle tako opisno jer mi to tako moramo govoriti da nas ljudi ne razumiju. Onda imamo pojam godišnjeg dohotka, konačnog dohotka, predujma poreza na dohodak. Pa dajmo malo pojednostavljeno, pa ne radimo mi to za svemirce radimo za naše građane koji bi svi trebali razumjeti svoje obaveze. A drugo, što se tiče brzine donošenje zakona mi smo ipak svjetski prvaci i mi se baš nemamo što time ponositi. Ne kažem da je to karakteristika ove Vlade nego i svih prethodnih Vlada, mi sve radimo na brzinu pa nam se razbije o glavu. Zašto Nijemci nikada nisu donosili u ovoj godini poreznu reformu za slijedeću godinu nego za onu narednu preko da se svi sustavi istestiraju, da su sigurni što rade da građane upoznaju kakav će biti porezni sustav i kakvo će biti porezno opterećenje. I zašto pobogu u tome ne sudjeluju socijalni partneri? Zašto oni koji pregovaraju o visini plaća, a od toga sutra ovise i mirovine, u tome ne sudjeluju? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnika Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Hrelja, vas je ta moja činjenica, odnosno ta rečenica uzbudila, odnosno zbunila vezano uz jednu drugu činjenicu. No međutim, ono što je meni problem, meni je problem definiranje neizgrađenog građevinskog zemljišta, odnosno definiranje kada se smatra da je ono izgrađeno odnosno izdavanjem građevinske dozvole. Ja to nisam razumjela. Moram priznati da se cijeli svoj radni vijek na ovaj ili onaj način bavim prostornim planiranjem, a ovo nisam razumjela. I to će sigurno dovesti do velikih neprilika. I prije je bila mogućnost kada je riječ o komunalnoj naknadi da se za neizgrađeno građevinsko zemljište plaća komunalna naknada. Što je smisao komunalne naknade? Smisao je komunalne naknade da tamo gdje je zemljište komunalno opremljeno a ima pristupnu cestu, infrastrukturu, znači vodoopskrbu, sustav odvodnje koji je primjeren za to područje i opskrbu električnom energijom da se tamo plaća komunalna naknada iz razloga da bi se to moglo održavati. Tako da odmah moramo znati da nekretnine koje u prostoru postoje, a to nemaju, a to znamo da nemaju sve, nisu imale obvezu plaćanja komunalne naknade i to će biti nove nekretnine koje će imati obvezu plaćanja poreza. Jednako tako neizgrađeno građevinsko zemljište svega 30% općina i gradova su uvodili komunalnu naknadu vezano uz to. A želja koja se pokazuje iz ovoga zakona da se plaća porez na zemljište prema mogućnostima koje su izgradnja, da je izgradnja prostornim planom na to zemljište je već jedanput bio taj pokušaj i taj pokušaj na Ustavnom sudu je Ustavni sud proglasio neustavnim. Dakle, zaključno. Ponovno ponavljam još jedanput. Ne morate mene slušati, ali malo slušajte Udrugu općina i gradova. To su ljudi koji sjede i koji znaju o čemu govorimo. Nemojte raditi nered načelnicima općina i gradova u izbornoj godini. Hvala.
Hvala. Sljedeća po redu rasprava je uvažene zastupnice Grozdane Perić. Izvolite.
Evo poštovane kolegice i kolege, svi smo već više puta reciklirali sve ovo. Dakle, činjenica je da u našoj državi još uvijek imamo visoko porezno opterećenje u odnosu na zemlje u okruženju, da postoji visoka porezna nestabilnost, a to je naročito u periodu od 2012., 2015. bilo 44 izmjene i u kojemu su i nedosljedne nekakve i nejasne zakonske odredbe koje onda dovode do određenih problema u primjeni. Kroz ove ciljeve porezne reforme dakle, htjelo se smanjiti ukupno porezno opterećenje, poticati konkurentnost gospodarstva, stvaranje pravednijeg poreznog sustava, stabilniji sustav a to znači što manje promjena. Isto tako, širenje porezne osnovice kako bi se suzbila siva ekonomija, a osim toga i smanjivanje ovih brojnih obrazaca koje je zapravo predstavljalo problem u efikasnosti provođenja i kontrole sustava. Na ovaj način isto tako cilj je i veća pravna sigurnost poreznih obveznika. Ja ću se samo kratko dotaknuti jer smo, kažem, više puta svi reciklirali ove stvari, ali evo treba istaknuti u prvom redu kod poreza na dobit da se stopa smanjuje sa 20%, dakle diferencirano 18 odnosno 12% za porezne obveznike i poduzetnike do 3 milijuna kuna 12%, a one preko toga 18 što itekako u odnosu na zemlje u okruženju značajno pridonosi zapravo određenoj sigurnosti poduzetnika i na kraju konkurentnost. Ono što je još važno da se porez na dobit postoji mogućnost plaćanja poreza na dobit prema novčanom tijeku. To do sada nije bilo kao mogućnost što je jako važno s obzirom na teškoće u naplati potraživanja, pa onda na taj način kao što je postojalo ono izuzeće oko plaćanja PDV-a dakle po naplaćenoj odnosno fakturiranoj realizaciji, ovo je itekako jedna dobra novost koja će pomoći određenoj skupini da što bolje planira i izdrži zapravo sva opterećenja. Potpuna fleksibilnost je i kod izbora načina oporezivanja gospodarske djelatnosti neprofitnog sektora. S obzirom da neprofitni sektor je isto tako ostvarivao dio poslovanja kroz gospodarsku djelatnost, a onda nisu bili u mogućnosti niti investirati, odnosno reinvestirati tu svoju dobit jer su neprofitni tako da im ovo na jedan način omogućava da u tom sustavu PDV-a da bude što jednostavnija primjena. Kod poreza na dohodak kao najizdašnijeg prihoda jedinice lokalne samouprave vidimo da je došlo do promjene stopa na 24 i 36% u odnosu na prethodno 12, 25, 40. Iako se slažem ovo što je gospodin Hrelja rekao onih 50% je opet 12% kao jedna od stopa, ali to je imalo svoje razloge zašto se tako napisalo. Ono što treba posebno istaknuti da je osobni odbitak ovdje sada po ovom prijedlogu 3 tisuće 800 kuna pa ako ste gledali po izračunima za prvo odnosno drugo dijete vidimo da obitelji imaju sada sa jednim djetetom 5 tisuća 520 kuna osobnog odbitka, a do sada po dosadašnjem zakonu je to bilo svega 3 tisuće 840 neto plaće. Za obitelji sa dvoje djece to je sada 8 tisuća kuna neoporezive neto plaće, a ne kao do sada 5 tisuća 680. To govorim u prilog tome da bilo je komentara i konstatacija da se ne vodi računa o srednjem sloju, a ovo dokazuje da se upravo o tom sloju itekako vodilo računa jer je to jedna prosječna obitelj koja upravo na taj način ima veću potrošačku košaricu sa prosječnim primanjima. Isto tako treba napomenuti da u onom izlaganju iz statistike da je oko cca 920 tisuća bilo oslobođeno plaćanja poreza, ovim mjerama povećava se ukupan broj za još 560 tisuća osoba od ukupno 2,75 milijuna svih poreznih obveznika. To je ukupno skoro milijun i pol obveznika, što je izuzetno velika brojka kada gledamo odnos ukupno poreznih obveznika. Doprinosi, ovdje je spomenuto da se širi baza, a prepolovio se iznos doprinosa kako za mirovinsko tako za zdravstveno osiguranje čime se na taj način pokušava ujednačiti teret svih poreznih obveznika. Kod lokalnih poreza vidimo da je ukinuta tvrtka, što je jednim dijelom kod jedinica izazvalo bunt, ali s druge strane na jedan način to je i dobra mjera. Slažem se ovdje sa gospođom Mrak Taritaš koja spominje porez na nekretnine, tu zaista treba biti oprezan i zaista je dobro da imamo ovu godinu dana za pripremu s obzirom da je kod obračuna komunalne naknade bila zaista vrijednost boda površina koeficijent zone i koeficijent uporabe, a uz to je sada kod poreza na nekretnine se uvodi koeficijent dobi i koeficijent stanja što je nešto novo. Ali da će tu biti velikih oscilacija i same vrijednosti boda kod pojedinih jedinica to je činjenica i zaista je važno koliki je stupanj sređenosti knjige i legalizacija. Osim toga državni objekti, a prvenstveno su to vojni objekti su bili oslobođeni sada u ovom zadnjem izmjenama plaćanja komunalne naknade, to je sada dakle su objekti koji će podlijegati plaćanju poreza na nekretnine za državu. Dakle trebamo imati isto tako na umu da je to nešto što je prihod jedinica lokalne samouprave, a neke su jedinice ostale značajno bez prihoda od komunalne naknade za te vojne objekte. Opći porezni zakon ima tendenciju da se jasnije jača institut upozorenja, što je dobro, i sa se sustavno riješi problem zastare što će onda iščistiti i knjige jedinica lokalne između ostaloga i državnog proračuna oko samih potraživanja koji je zaista nekada nemoguće naplatiti iz više razloga. Evo kažem s obzirom da je ovaj institut kod lokalnih poreza i primjene poreza na nekretnine, mislim da je dobro da imamo ovo razdoblje prilagodbe i da se tu dobro istestira što i kako će se reflektirati na prihode s obzirom da je dosadašnja komunalna naknada zaista bila komunalni standard koji je zadovoljavao kod jedinica lokalne samouprave velike potrebe između ostalog i za potrebe vatrogastva dijelom, a i za ostale komunalne potrebe. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Grozdani Perić na raspravi. Imamo nekoliko replika, prva se za repliku javila uvažena kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Perić u svom izlaganju odnosno na samom početku istaknuli ste da je Hrvatska visoko porezno opterećena zemlja odnosno da su građani RH visoko porezno opterećeni. Međutim ono što bih htjela reći da se slažem s vašom konstatacijom, međutim utoliko mi je nelogičnije intencija zakonodavca da poreze primjerice na ugostiteljske usluge koje su i onako znatno veće u odnosu na zemlje u okruženju pri tom mislim na zemlje Mediterana gdje se taj porez kreće između 9 i 10% dodatno poveća na 25%. I vi i ja dolazimo iz grada u kome turistička a usudit ću se reći i ugostiteljska djelatnost igra značajnu ulogu ne samo u razvoju turizma, nego i razvitku gospodarske djelatnosti i mislim da nije apsolutno pametan potez da se prilikom donošenja ovog paketa poreznih zakona potpuno negira Strategija razvoja turizma do 2020. godine koja predviđa upravo suprotno a to je smanjenje poreznog rasterećenja za hotelske, odnosno turističke i ugostiteljske usluge a nikako ne povećanje već i onako visokih poreznih opterećenja u usporedbi sa ostalim europskim zemljama koje možemo reći da su nam konkurentni i da se trebamo s njima boriti za što veću konkurentnost a na ovaj način to sigurno nećemo postići a s druge strane ćemo postići to da nam ugostitelji zaista krcaju u dugovima, da moraju smanjivati plaće, da moraju možda i zatvarati obrte. U konačnici građani će i skuplje plaćati te ugostiteljske usluge jer će to zasigurno rezultirati povećanjem cijena.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Sabini Glasovac na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Pa to sa ovih 25% u prvom momentu djeluje tako međutim kada gledamo cjelovitost ovih svih zakona koji su predloženi zaista kroz ulazne parametre, kroz smanjivanje PDV-a, kroz inpute, a isto tako smanjivanjem poreza na dohodak i na dobit onda se to u konačnici ne bi smjelo odraziti na cijene koje su trenutne. A isto tako ne bi trebalo značajno povećati te cijene što znači da sami ugostitelji bi možda u ovom slučaju s obzirom da PDV u konačnici plaća gost a na ovaj način se možda smatra da će biti manje gostiju mislim da to ne bi trebao biti razlog da na taj način prezentiramo s obzirom da, kažem inputi su u ovom slučaju ti koji bi trebali u konačnici definirati i zadržati postojeće cijene i da ne bi trebalo doći do značajnijih poremećaja.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Grozdani Perić na odgovor na repliku. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice Perić, vi ste tu govorili vezano uz komunalnu naknadu obzirom na posao koji ste obavljali, apsolutno i vi i ja znamo o čemu govorimo. I jednako tako znamo da postoje općine i gradovi koji to rade na različiti način. Preduvjet za dobro ubiranje komunalne naknade korektno je da imamo dobru evidenciju. Preduvjet za tu evidenciju je da imamo sređeni katastar i gruntovnicu a da i stvarno stanje na terenu odgovara tom stanju. 6% Hrvatske je katastarski uređeno, mi imamo … [[Govornik se ne razumije.]] i to je zajednički informatički sustav usklađenja katastra i gruntovnice i on odgovara tamo gdje su dva točna podatka daje nam apsolutno točan podatak a tamo gdje su dva netočna podatka daje nam netočan podatak. S područja Zadarske županije i gdje vi dolazite postoji jedna općina koja ima to odlično riješeno. I općina koja je to napravila vrlo brzo je to bio njen interes a i to je općina koja kada govorimo o bespravnoj gradnji onda je ona pokazatelj što znači bespravna gradnja u Hrvatskoj. I došao je jedan mladi i tako vrlo entuzijastički nastrojen načelnik, što je napravio? Lijepo je pješice obišao, imao službu, obišao sve zgrade, sve zgrade evidentirao u stvarnom stanju da li su bile legalne a tamo je vrlo malo bilo toga legalnog, glavnina toga je bilo nelegalno i krenuo naplaćivati komunalnu naknadu prema stvarnom stanju na terenu i povećao komunalnu naknadu sa jednog iznosa, za 90% je uglavnom povećao sve to što je imao i to je pokazatelj jedne općine gdje komunalna naknada dosta dobro je u proračunu te općine. Dakle, ovim zakonom, i pogledajte odredbu članka 58. Mi prebacujemo obvezu na jedinice lokalne samouprave, one koje su bile u mogućnosti to napraviti su napravile, one koje nisu bile neće biti ni dalje.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Anki Mrak-Taritaš na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Točno je gospođo Taritaš, dakle to je općina koja je inače imala zapravo nelegalne 90 i nešto posto mislim da su bili nelegalni objekti. I to je, zato i spominjem zapravo postupak legalizacije koji je u ovom slučaju, što se prije završi za sve ostale gradove i općine tada ćemo imati što čišću i bolju bazu upravo za primjenu. Ali unatoč tome zaista treba tu biti oprezan jer je tu vrlo, imati ćemo puno vjerojatno žalbi s obzirom da je to porez a onda i postupak i primjena OPZ-a i svega ostaloga, znamo kako to ide. Dakle nije baš jednostavno ali u svakom slučaju takve općine koje su imale nelegalne objekte su onda naplatile i velike iznose komunalnih doprinosa i komunalnih naknada i svega ostaloga.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Grozdani Perić na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Tulio Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Perić, pomno sam vas slušao u vašem izlaganju i samo sa jednom rečenicom ste se dotaknuli poreza na tvrtke i pozdravili i rekli da je to dobar potez koji se predlaže ovim zakonom. E sada, ja ću vam postaviti jedno dodatno pitanje zašto je to dobro a ja ću utvrditi da nije dobro. Naime, to je jedan od poreza koji je bio 100%-tni prihod jedinica lokalne samouprave. I ja se slažem sa konstatacijom da treba ići na ruku poduzetnicima, gospodarstvenicima i olakšati im poslovanje i smanjiti im ta porezna davanja. Međutim, opet centraliziramo stvari jer to je bila mogućnost jedinice lokalne samouprave da samostalno odredi koliko će kojem poduzetniku odrediti iznos a zakon je rekao da je maksimalni iznos 2000 kuna godišnje. E sada računate na one velike ili bogate. Znači meni kao predstavniku jedinice lokalne samouprave je cilj da potičemo one slabije, njima neću staviti taj porez, ali onaj veliki, a la banke recimo koje će se često tu spominjati, ja imam 5 banka u gradu, niti jedna nema sjedište ali ima poslovnice. Šta je jednoj banci dati 2 tisuće kuna godišnje za lokalni proračun gdje ću ne znam urediti dječje igralište u našem gradu. Gdje su oni veliki, znači sa ovim direktnim potičete one velike, ja ću spomenuti evo otvoreno, uzmimo Konzum, ili ovakve trgovačke tvrtke koje ostvaruju velike profite a djelatnici u njihovim tvrtkama imaju najminimalnije plaće. I još jednu stvar koju želim napomenuti, da upravo kroz ovo poticanje najbogatijih i najsiromašnijih koje možemo mi kao lokalna samouprava poticati nam uzimate to pravo i dodatno ja ću reći decentralizirate i ovu mogućnost i uzimate nam mogućnost da se dodatno financiramo. Ja ću uzeti jedna primjer gdje smo radili, samo evo dozvolite mi samo ovo, primjer Metković ima 60 tisuća kuna godišnje naplatu od toga, Grad Labin milijun kuna, Grad Crikvenica 3 milijuna. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Tuliju Demetliki na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Pa ako smo rekli ja kao grad, veći grad iz kojeg dolazim imala sam preko 5 milijuna kuna od poreza na tvrtku. Dakle po tome bi trebala reći ne, ne ga ukinuti. Međutim, ako se zalažemo za jednostavnost poreznog sustava, ako se zalažemo za poduzetništvo koje možemo reći tom velikom ne znači puno 1600 koliko je bilo kod nas, odnosno kod vas 2000 maksimalno ili obrtnicima 900 kuna. To godišnje zaista nije nešto. Ali činjenica je da sve te tvrtke doprinose direktno i indirektno. Dakle indirektno što zapošljavaju ljude. Ubiremo porez dakle iz poreza na dohodak. Prema tome, idemo pojednostaviti, omogućimo da taj porez kao takav nestane a na druge načine će se sigurno taj porez odnosno ukupan iznos prihoda će se sigurno namaknuti a ne nužno i sa tim porezom.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Grozdani Perić na odgovoru na repliku. S ovime smo iscrpili replike o ovoj raspravi. Prelazimo na slijedeću raspravu, za raspravu se prijavio uvaženi kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre Marić sa suradnicima, kolegice i kolege evo prvo da kažem ovako općenito o poreznoj reformi. Naravno kad s jedne strane imamo potrebe koje se očituju bilo u stečenim pravima mnogih građana, bilo da se radi o obrazovanju, zdravstvu, plaćama u javnom sektoru, mirovinama i s druge strane imamo gospodarstvo i one koji pune proračun onda je potrebno napraviti pravu mjeru da bi i jedni i drugi na neki način bili zadovoljeni ili zadovoljni. Naravno ne znači da veća porezna stopa znači i veće porezne prihode. Dakle ponekad i manja porezna stopa ako se poduzetništvo rasterećuje, ako se oslobađa gospodarstvo može značiti puno veće punjenje državnog proračuna. I u tom smislu sve one mjere koje je ministar predložio a koje idu prema rasterećenju gospodarstva osobno pozdravljam i nadam se da će one opravdati ili donesti rezultate. Jednom jedan čovjek reče, ne znam mu ime, kaže više od plaćanja poreza boli kad ne morate platiti porez. Dakle ono što je problem a što ova porezna reforma ne može riješiti je veliki broj građana koji zapravo ova porezna reforma neće ni dotaknuti. Njima jedino može pomoći povećanje minimalne plaće da bi njihov standard porastao ali to je jedna druga priča. Ja ću reći nekoliko stvari s kojima se ne slažem u ovoj poreznoj reformi a evo za početak ću reći jednu koja je po mom mišljenju opet iz kuta Slavonije dobra, riječ je dakle o ovome smanjenju trošarina na proizvodnju voćne rakije u malim destilanama. Riječ je o 2500 litara. Mislio sam prvo da dobro nisam pročitao ali to je prilično visoka količina. Dakle to ima smisla s obzirom da je slavonska šljivovica zaštićena i mislim da je to izvozni proizvod koji može konkurirati na europskom tržištu. Pomoć vinarima, i to treba pozdraviti. Mislim da mi u Hrvatskoj imamo problema s brendiranjem naših proizvoda. Imamo dobre proizvode pa tako Austrijanci prodaju svoju ledenu berbu na mnoga tržišta, mi to ne znamo dobro prezentirati. Austrijanci ni nemaju nego ledenu berbu kad je kod njih klima takva. Dakle svaka takva mjera je za pozdraviti Ono što nije dobro u ovoj reformi, opet ću naglasiti ne samo zato što mi to iz opozicije govorimo, to govori i Hrvatska obrtnička komora, dakle ugostiteljstvo sa 13 na 25%. Mislim da ta mjera nikako nije dobra, a da ne duljimo više oko toga. Trošarine na motorna vozila vezano za zagađenje isto će pogoditi dakle ova najjeftinija vozila koja nisu baš tehnološki najbolja. Mislim da i to će znatno utjecati na kupovnu moć onih koji imaju najmanje novca. Ne znam, nije mi jasno zašto ali dobro ok, kažu sad liječnici da i e cigareta, ima negativan utjecaj na zdravlje ljudi, ali u obrazloženju mi nije jasno zašto se oporezuje e cigareta? Navodno duhanska industrija ih proizvodi, ali dobro. Najveća zamjerka, tu su mnoge kolege govorile, znači ukidanje porezne olakšice za kupnju prve nekretnine. Moramo naglasiti da je riječ ovdje o 50 kvadrata plus onda svaki član domaćinstva po 10 kvadrata. Mislim da to nije trebalo dirati. Bez obzira na sve to je pogrešno. Što se tiče lokalne samouprave i ovoga poreza na nekretnine bit će naravno puno problema u lokalnoj samoupravi posebno sa imovinsko-pravnim odnosima u onim objektima u privatnom vlasništvu kod kojih nije bilo da nije napravljena ostavinska rasprava, bilo da se ne znamo ko je vlasnik. Te kuće u pravilu prijete čak i prolaznicima, mogu se urušiti, ne smijete ih dirati, čak i građevinska inspekcija to ne dozvoljava. Bilo je kod mene dok sam bio načelnik, došli su ljudi, … navečer pa ćemo urušiti da bude sigurnije. To ne smije se dirati, privatno je vlasništvo a ne možete tu, taj porez će biti teško naplatiti. Ne znam kako će to u praksi ići, hoće li to komunalni redar opet imat s tim, ne znam tko će mjerit, dosad su mjerili to redari metrom izvan objekta pa su određivali kvadraturu. Kažem mislim da jedinice lokalne samouprave iz toga procesa sigurno ne treba isključiti, treba ih više uključiti predstavnička tijela da oni konačno donose odluku o samoj visini poreza. I na kraju, reinvestirana dobit, dakle nije dobra poruka ako poduzetnicima sugeriramo bolje kupite novo vozilo, skupo BMW-e, nego da investirate u novu proizvodnju ili nove pogone jer iako je mali broj korisnika tu mogućnost koristio treba ministarstvu, sva nadležna ministarstva resorna trebaju koristiti i ako treba i oglašavanje. Vidim da to mislim na Ministarstvo regionalnog razvoja sada dosta tih reklama ima na televiziji gdje se građane upućuje na strukturne fondove. Mislim da treba građanima štoviše edukacije jer nije zgorega, to može i Ministarstvo financija provoditi i poduzetnicima, posebno OPG-ovima evo da svoju proizvodnju unaprijede. Evo, to su ukratko stvari. Ostalo je još dosta vremena, ali puno smo i replicirali, pa će biti dovoljno. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Žagaru na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku. Uvažena kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Žagar vi ste tu spomenuli prvu nekretninu odnosno ukidanje olakšice za kupnju prve nekretnine. O tome je u ovom Saboru odnosno ovoj sabornici već bilo puno govora kroz ova dva dana rasprave i zaista treba biti govora jer to treba gledati na razini poruke. Kada smo govorili u odborima onda tamo imamo i kolege koji su rekli pa to nama našoj općini ili gradu ne znači puno, mi godišnje se proda relativno malo. No međutim, u velikim gradovima, pogotovo kada je riječ o Gradu Zagrebu to znači puno, ali znači puno i u smislu poruke. Treba samo pogledati iskustva nekih drugih zemalja što su oni činili vezano uz demografski oporavak. Dakle, da je u najavi da je u tome kada je bila prezentacija zakona uvaženi ministar govorio o tome da postoje neki drugi načini vezani uz mlade obitelji, time više ja zaista ukazujem na iskustvo koje smo mi imali dakle, kada smo išli sa 20 i nešto stanova za najam u Osijeku. I kada gledate Osijek i mislite tamo nema šanse da iznajmite jedan jedini stan. Imali smo po jednim stanu 8 zahtjeva. To drugim riječima znači zaista postoje neke druge metode i metodologije. Ali iza toga treba stati država. Stoga mi je izuzetno drago da ste se vi u svojoj raspravi na to osvrnuli. Sigurno će to biti posljedica. Moje kolege koje se bave nekretninama govore o tome da je sada odlično stanje jer svi koji pokušavaju kupiti, pokušavaju kupiti prije nego što stupi zakon na snagu. Jer naravno, bez obzira koliko se to činilo, taj porez daje tim mladim obiteljima mogućnost da tu svoju prvu nekretninu i opreme. Ali na razini poruke je sigurno kriva poruka. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Anki Mrak-Taritaš na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Žagar. Izvolite.
Uvažena kolegice Taritaš, s aspekta mladih obitelji svakako. Evo, apeliram ponovno na ministra da razmisli o toj mjeri. Međutim, s druge strane moram uzeti u obzir i promet nekretnina kojeg svakako treba potaknuti, znači da čak osim te mjere da se mladim obiteljima za kupnju prve nekretnine oslobodi se plaćanja poreza treba i država utjecati na banke da i banke oslobađaju kredite sa što manjom kamatom da bi mladi ljudi mogli lakše doći do te nekretnine, a na taj način se poticati i sama trgovina ili promet nekretninama.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Žagaru na odgovoru na repliku. S ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Sljedeća se za raspravu javila uvažena kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala vam lijepo, gospodine potpredsjedniče. Evo, kao članica matičnog Odbora za turizam na kojem smo prije nekoliko dana imali tematsku raspravu na dio poreznog paketa zakona, moram reći da je pomalo tužna situacija gdje nas danima bombardiraju razne strukovne udruge vapeći zapravo za time da se čuje njihov glas. Pa danima članovima i članicama Odbora za turizam, pa i zastupnicima se obraćaju recimo Udruga ruralnog turizma, Hrvatsko udruženje ugostitelja pri Hrvatskoj gospodarskoj komori, Ceh ugostiteljskih i turističkih djelatnika, Hrvatske obrtničke komore, evo danas i Savez samostalnih sindikata Hrvatske. No do ovoga zasigurno ne bi došlo da su se ovi zakonski prijedlozi držali uvriježene i dobre demokratske prakse – o tome sam već nešto govorila, ali moram to ponoviti – naprosto, ne mogu se ovako važni zakoni donositi bez ikakve stručne podloge odnosno stručne analize. S druge strane, ne mogu se donositi zakoni, a pola takvih zakona jest da se potpuno ignorira postupak procjene učinaka propisa, a do ovog pisanja pustih e-mailova na saborske zastupnike, raznih predstavnika strukovnih udruga, pa i onih kojih se ova porezna reforma tiče dovodi upravo činjenica da nije provedeno savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. I danas imamo to što imamo. Imamo jedan paket poreznih zakona čiji je prioritetni zadatak pokušaj zatvaranja prihodovne strane proračuna i to se tiče na jedan at hock način bez obzira što je ministar Marić rekao da je zapravo već tamo negdje u siječnju/veljači su oni odlučili ići u ovu cjelovitu poreznu reformu bez obzira na to što je rekao da su oformili stručnu radnu skupinu koja je do lipnja trebala oformiti prijedlog s kojim se onda u rujnu trebalo ići u prvo čitanje, u listopadu drugo čitanje. Međutim vidimo da ako je ta radna skupina izradila nacrt ovih poreznih rješenja, vrlo jasno se izbjeglo tijekom ljeta provesti javnu raspravu vjerojatno zbog toga jer da se s ovim išlo u predizborno vrijeme pitanje je koliko bi građani dali povjerenje ovakvom prijedlogu porezne reforme. Ali to je sada manje važno. To je moja spekulacija i nemojte se hvatati za nju. Bitno je to da zaista, ja ne vidim razloga zašto se tijekom ljeta - osim ako razlozi nisu izbori i predizborna kampanja – nije iskoristio prostor da se provede jedna široka javna rasprava utoliko više što Vlada s tehničkim ovlastima je radila puno opasnije stvari koje su zapravo izlazile izvan njenog djelokruga Vlade koja je imala samo tehničke ovlasti tako da nije bilo nikakvog razloga da se ovaj jedan postupak javne rasprave ne provede. Pa danas imamo upravo zbog nedostatka komunikacije imamo situaciju da se u zadnji čas odustaje od u predizbornoj kampanji obećanog smanjenja opće porezne stope sa 25 na 24%, pa imamo situaciju da se odustaje pod pritiskom koalicijskog partnera od povećanja poreza na kruh, mlijeko, šećer, lijekove, knjige, kino ulaznice i novine. E sada ne znam jel to pod pritiskom MOST-a ili ovo što je rekao kolega, zaboravila sam prezime ispričavam se, da je to zapravo bila kost koji su bacili javnosti da bi se mi uhvatili za tu kost, a da bi se mogli provući kroz poreznu reformu, kolega Lucić, neke druge po njima valjda očito puno bitnije stvari. Pa se onda skoro do predzadnjeg dana ustraje na tome da se poveća PDV na turističke i ugostiteljske usluge ali se pod utjecajem valjda onog jačeg lobija hotelijera odustaje od toga pa se hoteli izuzimaju, ali ostaje ovo povećanje za ugostitelje jer je očito njihova snaga pregovaranja ili ucjenjivanja, kako god hoćete u ovom trenutku puno manja. U svakom slučaju način na koji dolazimo u Sabor sa ovako bitnim zakonima zasigurno nije nešto što se može podržati. Kada govorimo o sadržaju već sam to i rekla na Odboru za turizam, nevjerojatno je da se ovako jedna bitna reforma postavlja potpuno oprečno nekim utvrđenim uzusima u Strategiji razvoja turizma do 2020. godine koju je usvojio upravo ovaj Hrvatski sabor, pogotovo zbog toga što vidimo da neke mjere pa ako hoćete i smanjenje poreza na ugostiteljske i turističke usluge su ipak dale određene rezultate u ove tri godine, ako hoćete i u prihodovnoj strani proračuna koji se broji u rekordnih recimo 9 milijardi pa do 36% porasta investicija, investicije su 4,7 milijardi … pa do toga da se povećala zaposlenost na negdje između 18 i 20%, ne znam zašto smo se odlučili za suprotan pravac. Ono što zasigurno ne mogu podržati je ustrajavanje na tome da se ugostiteljstvu poveća porez na 25%. on će zasigurno doprinijeti tome da se poveća cijena usluga koji će na kraju platiti naši građani, ali s druge strana dovest će i do gubitka kvalitetnog kadra, dovest će do ugrožavanja novih zapošljavanja, vjerojatno do smanjenja postojećih plaća možda i otpuštanja, a ugostitelje će se nažalost vrlo vjerojatno gurnuti u rizik sive ekonomije ili u najgorim slučajevima k tome da moraju gasiti obrte. Jednako tako to će se reflektirati i na proračune jedinica lokalne samouprave jer će se osjetiti vjerojatno na smanjenju prihoda od poreza na potrošnju. A ono što mi se nikako ne sviđa u nekim raspravama koje dolaze s one strane sabornice da se ugostitelje i dalje etiketira kao one koji nešto taje, koji ne rade dovoljno transparentno. Mislim da je ugostiteljstvo ne samo od uvođenja fiskalizacije, ali sigurno jedna od najreguliranijih djelatnosti u državi. Mislim kada pogledate inspekcija rada, porezna inspekcija, turistička inspekcija, sanitarna inspekcija, zaštita na radu zaista njihov rad je dosta javan i oni su dosta pod lupom raznih kontrolnih mehanizama. Međutim mi smo isto tako dobili i jedno pismo odnosno obraćanje Udruge ruralnog turizma Hrvatske kada smo čuli da u ovoj cjelovitoj poreznoj reformi se radi dosta toga na uštrb možda Dalmacije u ovom dijelu ugostiteljstva i turizma da će se raditi dosta toga na razvoju Slavonije. Međutim koliko vidim i Udruga ruralnog turizma Hrvatske upozorava da će oko 700 ovakvih poslovnih subjekata, mahom se radio o OPG-ima i poljoprivrednim obrtima registriranih za pružanje ugostiteljstva i turističkih usluga bez obzira na neke kompenzacijske mjere isto pretrpiti određenu štetu i da njima isto tako ne odgovara povećanje poreza sa 13 na 25%. Jednako tako postavlja se pitanje i hoće li ovako porezno rješenje dovesti do smanjenja proizvoda visoke kvalitete domaće proizvodnje koje ugostitelji kupuju od OPG-ova koji nisu u sustavu PDV-a i hoće li ovo zapravo dovesti do toga da su ugostitelji vrlo često primorani kupovati nekakve konfekcijske u većini slučajeva jeftinije proizvode koji već u svojoj cijeni imaju uračunat PDV jer će im tako biti lakše nivelirati ulazni-izlazni PDV. Osobno ne mogu podržati ovu reformu zbog toga jer će ovaj porezni mač uzeti 2,5 milijardi kuna lokalnoj samoupravi, dovodi do ukidanja poreznog oslobođenja na kupnju prve nekretnine što je mnogim mladim ljudima i obiteljima u Hrvatskoj bio jedini način da riješe stambeno pitanje. Ova reforma neće ukinuti jaz između najsiromašnijih i najbogatijih, vrlo vjerojatno će ga još više produbiti. Ne mogu podržati jednako tako ni smanjenje trošarina na luksuzne automobile s jedne strane, a s druge strane povećanje trošarina na automobile koje voze najveći broj naših sugrađana, to su oni niže ili srednje klase. Ne mogu nikako podržati ukidanje poreznih olakšica na reinvestiranu dobit bez obzira što je taj sustav bio kompliciran i pokazao je dosta nedostataka, mislim da se možda sustav treba unaprijediti ali ne odustati od ove jedne mjere. I ono što nije nikako dobro što su socijalni partneri ako hoćete i oni koji direktno kojima ste se obvezali kroz gospodarsko socijalno vijeće su bili potpuno izuzeti iz ove reforme i što oni čitaju iz medija što će njihovim plaćama donijeti ova reforma, dok s jedne strane razgovaramo o milijardama a s druge strane nismo našli rješenje kako povećati osnovicu za 6% zaposlenicima u javnoj službi na koje se obvezala neka druga Vlada, ali postoji obaveza, nećemo dobiti očito tako dugo odgovor na to pitanje. Znači profesorima, učiteljima i drugima. Što je sa tim ministre? Znam da nije tema ali to je jednako važan problem za Ministarstvo financija iza RH, jednako kao i ovaj prijedlog zakona.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Sabini Glasovac. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ivan Klarin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Evo sama kolegica Glasovac je spomenula ugostitelje, mislim kažem, već sam nekoliko puta replicirao jučer i danas i na tu temu da se jednostavno, dolazim iz tog kraja da se ne mogu složiti da se veći dio ove porezne reforme slama preko leđa ugostitelja. Kao glavni argument nažalost podržao ga je i bivši ministar Linić jer to da kada je Vlada Zorana Milanovića spuštala stopu PDV-a u turizmu s 25 na, tj. 24. na 13%, da uopće nije došlo do smanjenja cijene u ugostiteljskim djelatnostima. Međutim, mi smo na matičnom Odboru, Odboru za turizam dobili jednu zanimljivu projekciju ugostitelja iz udruge ih njihovog ceha gdje uspoređuju cijene 2006. i 2016. godine. Pa tako, ja ću samo nabrojiti artikle neke od najvažnijih koji se koriste u ugostiteljstvu, to je da je kava u tom periodu ne znam išla gore 33%, coca-cola kao bezalkoholno glavno piće 40%, električna energija 40%, javne površine u gradu Rijeci 37%, mlijeko 22%, meso 37%. Znači ne možemo, ne mogu se složiti da su ugostitelji isključivi krivci zbog toga što tada u tom periodu kada je Vlada Zorana Milanovića rasteretila taj sektor nisu spustili cijene. Mislim, moramo uzeti u obzir i ovaj rast koji su nam kažem oni dostavili, tj. njihov na matični odbor, Odbor za turizam.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Klarinu na replici. I odgovor na repliku uvažena kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Pa dobro ste se informirali kolega Klarin. Zaista to je dio istine koji se uporno i namjerno valjda prešućuje a većina argumenata protiv, ja ću to tako reći ugostitelja u ovoj priči, u ovoj bitci gdje oni zapravo ne žele biti najveći gubitnici ove porezne reforme iako to neće biti, biti će ih još je zapravo činjenica da im se kaže, pa što, pa vi ionako niste iskoristili blagodati smanjenja PDV-a sa 25 na 13%, međutim to naprosto nije istina. Pitanje jest pravo koje se postavlja zašto su dobavljači, odnosno kako zapravo su oni dobro i usklađivali cijene s obzirom na ovakav porast cijena velikih dobavljača. A s druge strane znači 10 tisuća novih radnih mjesta je otvoreno u ovih nekoliko godina u sektoru ugostiteljstva u periodu kada se smanjio PDV. S druge stane, možemo vidjeti da dobit možda i nije toliko rasla u tom segmentu ali s druge strane vidimo gdje je išao promet, znači oni su reinvestirali, omogućavali su nova zapošljavanja, omogućavali su veće plaće kvalitetnim kadrovima. Nemojmo zaboraviti da restorani ako želite imati kvalitetan kadar recimo kuhara vi ga morate itekako dobro platiti. Mislim da će ovo izazvati zaista velik problem u sektoru ugostiteljstva. I apeliram još jednom na resorno ministarstvo i na ministra da se do drugog čitanja pokušaju naći rješenja za ovih, čini mi se 18 tisuća malih, reći ću tako obrtnika koji se bave ugostiteljstvom. A u ovih nekoliko godina uslijed ovog smanjenja je više čini mi isto nekoliko tisuća novih ugostiteljskih obrta otvoreno. E pa sada, ako hoćemo to zaustaviti, ako hoćemo to gasiti, onda ćemo ustrajati na ovom rješenju. Ako hoćemo pomoći tom bitnom sektoru našeg turizma i gospodarstva onda ćemo naći neka rješenja. Kako smo izašli drugima u susret, možemo izaći i njima.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Sabini Glasovac na odgovoru na repliku. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Glasovac meni je izuzetno drago da ste vi u nekoliko navrata spomenuli javnu raspravu. Kada se donosi set zakona tada je izuzetno važna javna rasprava, dakle stručna rasprava je nešto oko čega se struka složi ali javna rasprava je da svi naši građani imaju prilike vidjeti i da imaju prilike pročitati što ih čeka. Ja razumijem da možda i nije bilo vremena, razumijem da je set od 15 zakona, razumijem da je trebalo obraditi sve te primjedbe no međutim bez obzira na tu tehničku stranu javna rasprava je važna jer kroz javnu raspravu se vidi koji prijedlozi zakona idu, naši građani vide što im određena vlast priprema i način na koji je. I jednako tako se mogu pripremiti i mogu kroz tu javnu raspravu dati prijedloge i primjedbe. Uvijek se kroz javnu raspravu zaista dobije niz kvalitetnih prijedloga i primjedba. Obzirom da evo uvaženi ministar već dva dana sjedi tu s nama, evidentno je da je i njemu osobno stalo da ovaj set zakona prođe na odgovarajući način tako da ja pretpostavljam da između prvog i drugog čitanja neće se propustiti tu opciju da zakoni koji idu, ne samo da prođu sve koordinacije i sva ministarstva nego da ih se stavi u javnu raspravu. Treba pogledati i Zakon o učinku propisa pa tamo ima i nekakav najmanji broj dana koji je, ali je dobro, dobro da imaju prilike svi naši građani vidjeti što je to u tom setu zakona jer bez obzira ako nas uvjeravali ovo i ono nema zakona koji nema odnos, odnosno koji nema posljedicu na naše građane. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Anki Mrak-Taritaš na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
U pravu ste kolegice Mrak, iznimno je važno da poštujemo zakone je donio Hrvatski sabor, ovaj Hrvatski sabor. Taj Hrvatski sabor je donio Zakon o procjeni učinaka propisa i Zakon o pravu na pristup informacijama. Ne bezveze nego da se unaprijede određeni demokratski standardi i jednako tako da se poštuje ustavno pravo ne samo naših građana na obaviještenost onih prijedloga koji se direktno tiču njihovih života, nego i pravo da sudjeluju u kreiranju istih tih prijedloga svojim prijedlozima, kritikama, propitivanjima itd. A sad evo kad dobijemo ovako recimo jedan mail Saveza samostalnih sindikata Hrvatske gdje prva rečenica kaže „Prije svega još jednom želimo izraziti neprihvatljivost načina rada temeljem kojeg je izrađen prijedlog cjelovite reforme poreznog sustava prema kojem među tridesetak stručnjaka vaše radno skupine, ovo se odnosi na kolegu ministra, gospodina Ministra nije bilo mjesta samo za sindikalnog stručnjaka. Izigravanje je to socijalnog dijaloga te nepoštivanje sporazuma o osnivanju GSV-a sklopljenog između socijalnih partnera i Vlade RH. Drugo, na sjednici GSV-a održanoj 7. studenog donesen je zaključak prema kojem su se socijalni partneri o prijedlogu reforme trebali očitovati neposredno Ministarstvu financija ili putem javne rasprave. Međutim, svih 15 poreznih zakona uputili ste u saborsku proceduru na usvajanje po hitnom postupku. To nije točno ali nema veze. Ali ovo je bitno, bez prethodnog savjetovanja sa zainteresiranom javnošću te suprotno zakonu jer dio zakona ne prolazi obvezan postupak procjene učinaka propisa. I sad konstatiram da je to tužno zapravo da Vlada RH nakon mjesec dana je već počela kršiti svoja obećanja. To nije dobro. Dosta ovoga se moglo izvesti, ovog nadmudrivanja preko medija, ovog dopisivanja preko mailova samo da su se poštivali pozitivni zakonski propisi RH. I zbog toga je to važno naglašavati. Vratimo na zakonit put donošenja zakona, do drugog čitanja poštujmo sve ono što trebamo poštivati temeljem donesenih …/Govornica isključena./…
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Sabini Glasovac na odgovoru na repliku. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Glasovac, zapitali ste se u svojoj raspravi o načinu donošenja i načinu pripreme ovih 15 zakona i spomenuli ste dakle bila je radna skupina koja je formirana 1.3. sa 30 i nešto stručnjaka. Ona je dala neki rezultat, to je došlo u Vladu i onda se to u roku jednog dana promijenilo. Znači nije više bilo povećanja PDV-a na kruh, mlijeko i još neke stvari su promijenjene što naravno govori o tome da ni najbolji stručnjaci ne mogu napraviti takav set zakona koji može proći neki politički test a porezna reforma je nesumnjivo prvenstveno politička a ne ekonomska kategorija. Zbog toga što u načinu toga koju ćemo skupinu odrediti da nešto više doprinosi zajedničkim potrebama kroz prihode, porezne prihode državnog proračuna. I drugo, onda kojoj ćemo skupini malo više dati kroz rashode državnog proračuna to je nesumnjivo jedna velika politička prvenstveno rasprava a tek onda manji je ekonomska rasprava. U tom smislu mi do kraja zasjedanja ovoga Sabora imamo 4 radna tjedna u kojim se mora provesti rasprava o konačnim prijedlozima ovoga zakona u kojima se mora donijeti državni proračun koji će u sebi implementirati ovo što bi pretpostavljamo trebali izglasati u ovim zakonima u drugom čitanju, koji bi trebao u sebi akceptirati sve one primjedbe koje će predlagatelj možda prihvatiti bilo od strane opozicije, bilo od strane partnera iz vladajuće većine. Prema tome, nesumnjivo je da se radi o jednom velikom poslu za koji nisam siguran da je u vremenu koliko imaju vremena ga napraviti da će biti dobro napravljen. Zato bi se ja pridružio onima koji su apelirali da se ovo malo odgodi, ali naravno svjestan sam ja političke realnosti u tom smislu. Prema tome, pokušajte napraviti najmanje loše što budete mogli.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Arsenu Bauku na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Kolega Bauk, meni je potpuno jasno zbog čega se implementacija ovog paketa poreznog zakona mora na neki način stupit na snagu odnosno počet primjenjivat od 1. siječnja 2017. godine. To mi je potpuno logično i to mi je potpuno jasno. Međutim, nije mi jasno zbog čega smo došli u ovakvu situaciju da će oni kojih se ovaj porezni zakon, odnosno porezni zakoni tiču ako uzmemo pretpostavku da ubacimo u petu brzinu da donesemo ovaj zakon početkom prosinca u idealnom nekakvom svemiru će oni i dalje imati nekih 21, 20 dana za prilagodbu a u to možemo uključiti odmah i božićne i novogodišnje praznike što onda cijeli taj prostor prilagodbe smanjuje na još kraći vremenski rok. Kad govorimo o stručnoj radnoj skupini ja shvaćam potrebu ovog ministarstva i to je dobro možda da se nacrti zakona ne kreiraju samo snagama zaposlenika u ministarstvu, da se u njega uključuju u radne skupine stručnjaci koji imaju nešto reći o tome i van ministarstva. Međutim, nejasno mi je zašto se zaista ako je bila a bila je imenovana skupina u ožujku, a na odboru je ministar rekao da su imali zadatak do kraja lipnja izraditi nacrt, zašto se toliko izbjegavalo procjenu učinaka propisa bar za ovih pola zakona koji su to morali proći? Jer u procjeni učinaka propisa u tom postupku zapravo vi najavite teze i procjenu učinaka propisa, otvorite javnu raspravu o onome što želite mijenjati. Tu se zapravo provodi rasprava o tome treba li nešto mijenjati, u kojoj mjeri mijenjati ili od nekih stvari odustati. Da se poštivala procedura procjene učinaka propisa manje bismo problema imali danas i manje bi se stručnjake dovodilo u nezavidan položaj na način da oni stručno naprave jednu reformu koja se onda u političkom laboratoriju usred raznih političkih i drugih interesnih grupacija iskasapi i dođe u potpuno izmijenjenom obliku u Hrvatski sabor u odnosu na ono što je struka preporučila. E tu je problem.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Sabini Glasovac na odgovoru na repliku. S ovime smo završili sa replika po ovoj raspravi. Prelazimo na slijedeću raspravu uvaženi kolega Marko Vešligaj. Izvolite.
Hvala uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Evo javio sam se ovdje za pojedinačnu raspravu kao čelnik jedne lokalne jedinice jer smatram da se cijela ova reforma najvećim djelom opet prelama preko leđa lokalne samouprave kao već i toliko puta dosada. Hrvatska ostaje visoko centralizirana zemlja gdje od ukupno ubranih prihoda više od 90% ide središnjoj državi. Unatoč obećanjima koja imamo iz programa Vlade RH gdje se jasno u točci 8.1. kaže da će se poseban naglasak staviti na fiskalno i stručno jačanje jedinica lokalne samouprave, a u točci 7.2. na fiskalnu decentralizaciju, znači da će se kroz nju izraditi novi sustav dodjele pomoći jedinicama lokalne i pomoćne samouprave iz državnog proračuna sa ciljem ravnomjernoga razvoja Republike Hrvatske. Sve ovo u ovom paketu zakona koje je ovdje pred nama nije ostvarivo. Pođimo od onoga prvoga i najvažnijega zakona, dakle Zakon o porezu na dohodak dizanjem neoporezivoga dijela dohotka mijenjanjem poreznih razreda. Lokalne jedinice čuli smo već danas nekoliko puta ovdje u ovom Domu izgubit će između milijardu i pol do dvije milijarde kuna u svojim proračunima. Obećanje koje imamo a nema ga sadržanog u ovoj odluci, jest da se neće izgubiti ništa u 2017. godini koja predstavlja jednu prijelaznu godinu za koju će biti uspostavljene privremene mjere kroz koje će se zapravo direktno kompenzirati iz državnoga proračuna. Da sam sad zločest rekao bih da je to vjerojatno onaj sustav dodjele pomoći lokalnim jedinicama. Ali pritom će se znači kompenzirati samo onaj manjak koji će nastati u 2017. godini zbog smanjenih prihoda od poreza na dohodak. Znači samo do onoga iznosa kakav je bio u 2016. godini. Ja ovdje još jednom postavljam pitanje što je sa eventualnim potencijalnim rastom od poreza na dohodak u 2017. godini do kojega bi moralo doći ako svi očekujemo da će biti gospodarskoga rasta i smanjenja zaposlenosti. Što je sa tim dijelom prihodom koje bi lokalne jedinice morale dobiti, a ovako ga nema. Primjer i usporedba evo na konkretnom primjeru. Spomenuo sam već prije u replici. Ove godine u prvih deset mjeseci u mom gradu, gradu Pregradi oni iznose šest i pol milijuna kuna, dok je u istom razdoblju prošle godine taj iznos bio pet milijuna 884. Dakle, vidite koliko je rast recimo za Krapinsko-zagorsku županiju također porast negdje od poreza na dohodak u prvih deset mjeseci oko dva milijuna kuna. Druga stvar koju želim spomenuti znači ukidate porez na tvrtku, znači time ostavljate lokalne jedinice bez 120 milijuna kuna i za to nema nikakvih kompenzacijskih mjera. To je napravljeno pod plaštem rasterećenja gospodarstva što valja pozdraviti, svi smo to ovdje pozdravili ali ne na uštrb lokalnih jedinica i njihovih proračuna, jer ne rasterećujemo gospodarstvo jeftinim političkim poenima. Porez na tvrtku, znači lokalne jedinice mogu i ne trebaju uvesti. Dakle, na njima je da to samostalno odluče, a drugi prijedlog kojeg smo imali na Odboru za lokalnu i područnu samoupravu jest da se barem prolongira i uvede 2018. godine. No, to je jedno od jamstava koje je MOST postavio. Ja tu ne očekujem nekakve izmjene. Da je intencija ove reforme istinska briga o razvoju gospodarstva, onda bi kod poreza na nekretnine koje se uvodi od 2018. godine, koji zamjenjuje komunalnu naknadu za što još uvijek nije kasno. Ali on ne predviđa nikakve olakšice za nikoga, pa tako niti za gospodarstvenike što znači zapravo da ćemo one najbolje među gospodarstvenicima, a to su oni koji grade nove hale, koji investiraju sada morati oporezivati unatoč tome što smo ih neki od nas na svojim gradskim vijećima, općinskim vijećima oslobodili plaćanja komunalnih naknada određeni broj godina u određenim postotcima. Znači, zvali smo ih dođite, investirajte. Oslobađali za to komunalne naknade, no sada takva mogućnost se više ne predviđa sa uvođenjem poreza na dohodak. Evo još jedanput primjer, znam o čemu govorim. Od kada sam gradonačelnik kroz ovaj zapravo olakšice vjerujem da smo isto dijelom doprinijeli time da imamo u zadnje dvije godine u mom gradu 10 milijuna eura novih investicija, da je nezaposlenost pala sa 520 ljudi na 220 nezaposlenih sa 31.10. ove godine, znači a predvidjeli smo znači oslobađanje od komunalne naknade na rok od tri godine. Znači sad kakvu poruku mi šaljemo tim ljudima. Neki vjerujem da ne bi niti ušli u te investicije da nisu imali te olakšice kod komunalne naknade. Jedina kompenzacija koju ja ovdje vidim iz ovih dokumenata je kod poreza na promet nekretnina. Smatram naravno kao i svi ovdje da je neprihvatljivo da se ukida oslobađanje za kupnju prve nekretnine i onda se još navodi da će se naći neke druge mjere za pomoć mladima. Ali u tim mjerama čuli smo vrlo šturo danas ovdje i nismo čuli zapravo ništa konkretno. I ta cijela kompenzacija je jedno prelijevanje iz šupljega u prazno, jer povećava se udio lokalne samouprave u ovom porezu ali se zato smanjuje stopa i zapravo ćemo opet doći na istu razinu. Dakle da rezimiram. Lokalna samouprava gubi od poreza na dohodak jednu i pol milijardu do dvije milijarde kuna, od poreza na tvrtku 120 milijuna kuna i ostaje na istom zapravo sa porezom na promet nekretnina. Dok nam se država velikodušno odrekla nekih 350 do 400 milijuna kuna od PDV-a sa izmjenama koje zapravo još uvijek vise u zraku, ne može ih nitko poloviti, pa povećavamo, pa smanjujemo ugostiteljima, pa ćemo smanjiti samo za usluge u hotelima. Pa smo se oko mlijeka i lijekova zapravo samo nešto smo isprobavali kako je zapravo danas spomenuo jedan zastupnik HDZ-a, a glavna intencija nam jest pojednostavljenje sustava. Ja to pojednostavljenje vidim samo kroz ovo ukidanje poreza na tvrtku, vidim kroz promjene poreznih razreda i formiranja samo dvije stope poreza na dohodak i smanjenja najveće stope sa 40 na 36% zapravo time pogodujemo isključivo osobama, odnosno najvećim dijelom osobama sa najvećim plaćama. I očito otvaramo i vrata za uvođenje tzv. flat taska, dakle jedinstvene stope poreza na dohodak, a on je u potpunoj suprotnosti sa načelima da se porezi plaćaju prema ekonomskoj snazi, da oni koji primaju više plaćaju i postotno više poreza. Jer dohodak se radi socijalne pravednosti smatram treba oporezivati progresivno, no to je očito dolaskom ove Vlade palo u drugi plan. A recimo trendovi na razini Europe, globalni trendovi govore nam nešto sasvim drugo. O potrebi progresivnog, većeg progresivnog oporezivanja danas je govorio najveći svjetski ekonomski autoriteti. Čak i američki milijunaši postaju svjesni nužnosti takvog oporezivanja. Jer jedino da, jer znaju da jedino društvo u kojem se smanjuje nejednakosti može biti zdravo, snažno i prosperitetno. No, dok svi drumom, mi šumom odnosno Plenković, Marić šumom kako je to prošli tjedan u jednom tjedniku u svom članku napisao poznati hrvatski ekonomist Ivo Bićanić. Da zaključim. Znači možete obećavati da će od 2018. za lokalne jedinice biti sve bolje, da će možda teći med i mlijeko. No novi Zakon o financiranju koji je predstavljen navodno udrugama gradova, općina i županija u kojem su svi bili oduševljeni i oporba i vlast, naravno uz onaj neizbježan ako će to tako biti. No gospodo moram vam reći da mi moramo preživjeti 2017. godinu, u toj godini također treba osigurati sredstva za funkcioniranje dječjih vrtića, za održavanje i izgradnju komunalne infrastrukture. U sjevernim dijelovima Hrvatske stiže nam i zima, ona će ako će biti malo jače ako snijeg padne odnijet će 3 do 4% proračuna. Jest li za to možda predvidjeli kompenzaciju, dati sredstva našim vatrogascima, udrugama, osigurati udjele za EU projekte? Činjenica jest da ukoliko ćemo usvojiti ovakvu poreznu reformu da će se prihodi lokalnih jedinica smanjiti jer biti će manje od poreza na dohodak sa svim kompenzacijskim mjerama, porezi na tvrtku nema, a jedina kompenzacija koja se u ovom prijedlogu predviđa jest povećanje udjela na porez na promet nekretnina sa 80 na 100%, s time da je stopa smanjenja sa 4 na 5% i bit će vjerojatno na istom nivou kao što je bilo do sada. Dakle nemojmo braniti ovu reformu sa aspekta lokalnih jedinica bez da kažemo ključnu poruku, a to je da se prihodi lokalnih jedinica u 2017. godini smanjuju i da se ova reforma opet radi preko leđa lokalnih jedinica. Prava reforma bila bi davanje poreza na dohodak u stopostotnom iznosu jedinicama lokalne i područne samouprave, vraćanje udjela u porezu na dobit barem dijelom, razmišljanje o davanju dijela PDV-a i nagrađivanje oni transparentnih i lokalnih jedinica koje racionalno troše svoja sredstva. To bi bili pravi poticaji, a ja ih ovdje u ovom prijedlogu zakona ne vidim. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marku Vešligaju na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Damir Mateljan. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega VEšligaj. Govorili ste i tu se slažem sa konstatacijom da ukidanje poreza na tvrtku ili naziv neće baš puno pridonijeti oslobađanju poreznih nameta poduzetnicima jer ukidanje tog poreza kreće od potpuno krive pretpostavke, a to je da taj porez na tvrtku ili naziv je preveliko opterećenje za poduzetnike, a da se u proračunima općine ne osjeti bog zna kakva financijska dobit. To je potpuno krivo. Naime, upravo taj porez na ukidanje poreza na tvrtku ili naziv ide u prilog onim tvrtkama koje su najveće, najmoćnije, najjače poput tvrtke koje se bave trgovinom na malo, imaju podružnice recimo po cijeloj Hrvatskoj. Dok male tvrtke koje su koncentrirane u jednoj općini i gradu uvijek dotične općine ili grad može tu tvrtku osloboditi ili joj taj porez ne može biti godišnje veći od dvije tisuće kuna. A neke jedinice lokalne samouprave koje su srećom bogatije, snažnije i moćnije novac dakle financijska sredstva tog poreza su iznimno velika sredstva od nekoliko milijuna kuna. Dakle ukidanje tog poreza po meni totalni je promašaj. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Damiru Mateljanu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Marko VEšligaj. Izvolite.
Slažem se s vama kolega. Naravno porez na tvrtku zapravo ovakvim prijedlogom zakona da se on sa najviše razine, znači sa državne razine da se dekretom zapravo ukida još jedan da se tako izrazim, akt centralizacije, zapravo ništa drugo. Znači još jedanput ponavljam, lokalne jedinice mogle su ga i nisu ga trebale uvesti. Dakle to je nešto što je u njihovoj domeni i zapravo zadira također tu dijelom u njihovu autonomiju jer si je neko zamislio da će na taj način rasteretiti gospodarstvo. Dijelom da, rekli smo to ovdje i podržali ali nemamo nikakvih kompenzacijskih mjera za to, a stvarno su nam proračuni barem u ovim krajevima iz kojih ja dolazim, stvarno su nam aparatima i mi ćemo izgubiti negdje od 2 do 3% neke vjerojatno lokalne jedinice i više u samim lokalnim proračunima i pitanje je na koji način će uspjeti zatvoriti 2017. godinu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marku Vešligaju na odgovoru na repliku. Sljedeći za repliku javio se uvaženi kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega VEšligaj govorili ste o izmjenama Zakona o porezu na dohodak i utvrdili da sa ovim malim plaćama jednostavno ništa ne raste, a da s onim velikima to puno raste. Ako se dobro sjećate i vaša Vlada je prije dvije godine provela isto izmjene Zakona o porezu na dohodak pa ću vam ja reći kako su rasle plaće, a vi ćete meni onda izračunati kolike bi te plaće trebale sada biti po vašem izračunu. Znači onaj koji je imao plaću 2.400 raslo mu je 30 kuna po izmjenama SDP-a, tada je osnovni osobni odbitak povećan sa 2.200 na 2.600, mi sada sa 2.600 dižemo na 3.800. Plaća od 3.700 rasla je 56 kuna neto plaća govorimo, 5.500 kuna rasla je za 363 kune, 7.750 rasla je 578 kuna, 11.380 1.427 kuna. Sada smo došli u ove izmjene, sada mi recite kako da ta plaća od recimo 2.400 ili 3.700 na rastu 1.500 ili 2.000 kuna da bi to ljudi zaista osjetili po vašim izračunima? A kada govorimo o mjerama kompenzacije, vi znate da je vaš ekonomski strateg gospodin Grčić tada kada je mijenjao taj isti zakon najavio da će on sve to kompenzirati kroz određeni fond i znali smo da je iznos negdje oko milijardu i 800 milijuna kuna. Imamo iskustvo koje nas uči da je iz tog kompenzacijskog fonda vraćeno svega 500 do 600 milijuna kuna, znači milijardu i 200 je trajno nestalo. Ja vjerujem ovom ministru koji je rekao da će on to učiniti u potpunosti. I sada nam vi kažete kako evo samo na ovo prvo pitanje, na koji način bi se povećala ova plaća od 2.400 ili 3.700 ili 5.500 za nekih jedan dobar iznos pa da svi to osjete onako kako vi mislite da to treba biti, a zašto se to nije desilo kada ste vi donijeli takve izmjene Zakona o porezu na dohodak.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Josipu Boriću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Marko VEšligaj. Izvolite.
Hvala. Pa evo gospodine Boriću vi me očito niste dobro razumjeli ovdje u jednom dijelu. Znači ja sam pričao prvenstveno o tome da se ukida najveća stopa poreza na dohodak, dakle i da idemo prema tome da nećemo progresivno oporezivati. Dijelom se mogu s vama tu složiti. Ja sam na početku svojega izlaganja rekao da se ova porezna reforma opet prelama preko lokalne samouprave. Znači rekao sam opet. Dakle to je prva stvar. Neću sada ići u izračune unutra jer nisam iskreno toliko ulazio unutra. Hvala vam na ovom doprinosu raspravi. No reći ću, reći ću barem da smo kroz porezne izmjene koje su bile onda uvedene za vrijeme Vlade Zorana Milanovića, a ovdje je i ministar Marić jučer ako se dobro sjećam spomenuo također da su bili određeni pozitivni gospodarski efekti, da smo barem ograničili plaće dužnosnika ako ništa drugo. Ali pitam ja vas sada gospodo iz HDZ-a, pa vi imate sada i Mosta također, ali prvenstveno iz HDZ-a, vi imate sada vlast u svojim rukama, pa vratite onda te porezne stope na isti nivo. Pa na taj način će se povećati također prihodi lokalnih jedinica. Pa to ste obećavali u krajnjoj liniji također kada je došlo do tih poreznih izmjena. Pa vratite ih na staro porezne stope kakve su bile prije nego je Vlada Zorana Milanovića uvela ovu poreznu reformu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marku Vešligaju na odgovoru na repliku. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Tomislav Klarić. Izvolite.
Dupli kolega Vešligaj po jednoj i po drugoj osnovi, vi i ja dobro znamo o čemu govorimo kada govorimo o lokalnoj samoupravi i ovo što ste rekli da ide po leđima lokalne samouprave. Da li se ikada dogodilo da bilo kakva reforma nije na neki način udarila lokalnu samoupravu? Ali ako ovaj paket mjera znači nešto cjelovito pojednostavljenje kompletnog tog šuma u poreznom sustavu od samih različitosti od općine i gradova – spomenuli ste svoju Pregradu – ja mogu spomenuti svoj Bakar, pripremam proračun za iduću godinu. Kod mene je struktura prihoda takva da su mi komunalni prihodi planirani za iduću godinu nekih 26 milijuna kuna. Kod vas su sigurno drugačiji, a imate neku drugu vrstu prihoda puno drugačiju. Još se nikada nije dogodilo da bez obzira na sve nekakve promjene koje su se događale da se kako ste vi rekli pitanje da li ćemo preživjeti 2017. Itekako ćemo je preživjeti. Treba biti optimističan u svemu tome. I ja se toplo nadam da će ministar ispuniti ono obećanje koje je dato i u pregovorima sa općinama i gradovima, Udrugom općina i gradova da je u 6. mjesecu iduće godine gotov Zakon o financiranju lokalne samouprave. I u tom smislu ovaj period treba prebroditi i ja ne vidim da će biti nekakvih većih potresa u funkcioniranju jedinica lokalne samouprave.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Tomislavu Klariću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Marko Vešligaj. Izvolite.
Evo kolega Klarić po dvostrukoj osnovi kako ste ovdje rekli. Ja u svom izlaganju niti nisam previše ulazio u 2018. osim što sam upozorio na ove stvari oko poreza na dohodak, znači, promjene komunalne naknade i poreza na dohodak. Ali, postavio sam pitanja za 2017. jer uistinu mi još zapravo ne znamo sa čime možemo planirati naše proračune i mislim da imamo tu problem. Definitivno, 2017. treba preživjeti. A što nam nosi nova reforma zapravo izmjene Zakona o financiranju lokalnih jedinica, o tome ćemo raspravljati kada dobijemo to ovdje u ovom Domu i materijale i zapravo prijedlog Vlade koji će ići u tom smjeru. Ali što sam, prije sam to rekao u jednoj od svojih replika što smatram da je tu problem. Problem je što mi vrlo kratki rok imamo sada, a radimo takvo jedno … [[ne razumije se]] to je jedna sveobuhvatna reforma u kojoj je zahvaćeno puno zakona. Prije sam rekao znači da zrele države rade takvu reformu kroz jednu dugu raspravu, kroz jedan duži rok da vide stvarno prave one efekte, a mi na žalost ovakvu reformu radimo u 2 ili 3 tjedna. To je problem, to je ključni problem, to smatram da je problem. Trebali smo onda sve objediniti – i izmjene ovih poreza i izmjene Zakona o financiranju lokalnih jedinica – i krenuti onda u 2018. sa zapravo kompletnim tim jednim paketom mjera i da se lokalne jedinice mogu pripremiti, a ne na žalost sada da ulaze u jednu neizvjesnost u 2017. godini. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vešligaju na odgovoru na repliku. S ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. Uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, gospodine ministre sa suradnicima. Već sam raspravljao, pa ću nastojati biti nešto kraći u ovoj pojedinačnoj raspravi. Prije svega, mislim da treba reći da nitko u ovoj sabornici nije protiv toga da se kroz određenu poreznu reformu i rasterećenja gospodarstva potakne rast gospodarstva, potakne rast poljoprivrede, stvore nova radna mjesta i mislim da svi koji su raspravljali imaju želju da se to na određeni način dogodi. A isto tako znamo da određeni rezovi reforme moraju na određen način imati i neke negativne učinke. I ono što je meni ovako ostalo u uhu ovih dana i ljudi me s terena pitaju – pa dobro, čiji je to prijedlog došao u sabornicu – jer ovdje u izjavama nekih saborskih zastupnika, ali i u medijskim izjavama nekih dužnosnika kada je riječ o nekim pozitivnim stvarima onda je to prijedlog Vlade, a kada nešto nije dobro u toj poreznoj reformi onda kažu to je Marićev prijedlog, to je prijedlog ministra financija. Pa sada postoji dilema da li je to kompletno Vlada dobro čula taj prijedlog, da li je on usuglašen na Vladi i da li svi stojimo iza toga. Naravno, da je dobro da se kroz raspravu neke stvari i poprave i ja to osobno podržavam, pa će evo i moja rasprava ići u tom pravcu da u ovom dijelu kada je riječ o smanjenju poreza na dobit pozdravimo svako porezno rasterećenje gospodarstva i smanjenje stope sa 20 na 18%. Međutim, da bi ministar financija bio uspješan treba mu tu sigurno pomoći ostalih kolega. Ja znam da je on dobar košarkaš i da dobro zna i timski raditi i voditi, ali da bi on zabio tricu, netko mu treba i dodati loptu, netko mu treba i napraviti blok odnosno spriječiti negativne učinke. Stoga mislim da u ovom dijelu mora biti to podrška i ministarstva gospodarstva, ne samo Ministarstva financija i Porezne uprave, i Ministarstva poljoprivrede, i Ministarstva turizma i niz drugih zakona koji trebaju pridonijeti da se stvarno dogodi gospodarski rast. Jer činjenica da predugo čekamo novi zakon ili kvalitetniju provedbu Zakona o poljoprivrednom zemljištu, da nije riješeno turističko zemljište, da nije gospodarski pojas, da je problematično sa upravljanjem državnom imovinom. Dobro je što će to sada, nadamo se, novo ministarstvo staviti u funkciju te resurse. Ali je činjenica da smo još uvijek sa stopom od 18% donekle nekonkurentni poreza na dobit jer je u susjednoj Srbiji 10%, evo danas je Irska smanjila stopu sa 12,5 na 6,5%, Baltičke zemlje imaju 5% a nama je cilj privući investicije, stvoriti nova radna mjesta. A ono što posebno treba istaknuti da se razmisli do drugog čitanja da se ipak za one investicije, za one poduzetnike koji će reinvestirati dobit na području gdje se otežano gospodari a to je Slavonija i Baranja, Zagorje, Podravina, Lika i da ne nabrajam. Da ipak te investicije ne zaustavimo i da omogućimo otvaranje novih radnih mjesta. Jer imamo evo najavljene investicije i u Novoj Gradiški i u nekim drugim mjestima u Slavoniji i Baranji. I bojim se da zbog ovoga što će reinvestirana dobit, neće biti porezna olakšica je da oni ne odustanu od svoje investicije. Pa pozivam evo ministra da svojim suradnicama obave razgovore sa tim investitorima i da vide na koji način im može pomoći da te investicije ipak idu. A svakako bi predložio da se osmisli model kako te investicije na takvim područjima stimulirati da se one stvarno i dogode jer mislim da nam je to svima zajednički interes jer mnogi su u svojim raspravama se sjetili Slavonije i problematike kvalitete života u Slavoniji. I znamo da je najveća stopa i rizik od siromaštva upravo u Slavoniji i Baranji i nekim drugim nerazvijenim regijama, da najveći broj mladih odseljava iz ovog područja i da se nešto mora brzo i konkretno učiniti. Znači ukoliko se brzo ne bude dogodila suradnja državnih tijela na ovom području nije za očekivati da će ova porezna reforma i smanjenje poreze na dobit stimulirati investicije jer tko nam garantira da će poduzetnik stvarno tu svoju dobit investirati. Zašto ga ne bi oni uložili u dionice i od neke druge tvrtke ili neke druge investicije. Zlato recimo koje raste na tržištu a ne u nova radna mjesta a nama je nadam se cilj nova radna mjesta i nove investicije. Također, već je i spomenut ovaj dio problematike oko jedinica lokalne samouprave pa se ne bi na to vraćao, ali pozdravljamo naravno smanjenje stope PDV-a u poljoprivredi na sjeme, sredstva za zaštitu bilja, gnojivo ali i tu izražavamo strah to sam već govorio da neće trgovci, veletrgovci, proizvođači ovih taj dio neće smanjiti cijene nego će ostaviti sebi kao novu dobit a da će naši poljoprivredni proizvođači ostati i tu dalje sa velikim inputima. I mislim da zbog teške situacije u stočarstvu, pogotovo u mljekarskom sektoru da se mora smanjiti PDV i na stočnu hranu, veterinarske lijekove i veterinarske usluge. I da o tom treba razmislit, a isto tako da bi tu bilo dobro i razmisliti i o smanjenju PDV-a na košaricu hrane. Vidimo da je tu već kruh i mlijeko ali još na neke druge proizvode, one koji čini standard života. Mislim da treba razmisliti o tome. Znamo da to košta, da je to na određeni način trošak državnom proračunu, da se treba nadomjestiti iz nekih drugih izvora a može se kroz trošarine na neke luksuzne proizvode taj dio nadomjestit. A na taj način bi se pomoglo konkurentnosti naših poljoprivrednih proizvođača. Evo hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Davoru Vlaoviću na raspravi. Imamo jednu repliku uvaženi kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Vlaović, čim ste spomenuli Slavoniju nekako ste me opet potakli na repliku. Dakle vrlo kratko. Vi kad kažete da ministar financija ne može sam, ja vjerujem da ne mislite samo u odnosnu na Ministarstvo financija, na svoje suradnike nego na sva resorna ministarstva. Kraj iz kojeg ja dolazim do najbliže autoceste imamo gotovo 100 kilometara. Dakle, bez svih ministarstava, u ovom slučaju Ministarstva prometa ne možemo osigurati ravnomjerni razvoj RH a onda s tim u vezi i porez na nekretnine koji opet ako se donosi na teritoriju RH neće biti pošten u odnosu na moju županiju kažem gdje moramo ići najmanje 100 kilometara da bi došli do prve autoceste. Evo hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Tomislavu Žagaru na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Vlaović. Izvolite.
Evo slažem se s vama kolega Žagar da moramo kreirati takve politike koje će garantirati ravnomjerni razvoj cijele Hrvatske a pogotovo onih regija koje su slabije razvijene, kod kojih je ekonomska aktivnost manja, gdje je veća nezaposlenost a to je upravo Slavonija i Baranja. I svakako da uz prometnu povezanost koja je bitni preduvjet razvoja gospodarstva i investicija mora se i razmislit o drugim pogodnostima. Znamo da jedinice lokalne samouprave idu sa smanjenjem komunalnih doprinosa i oslobađanja poduzetnika od različitih općinskih poreza kako bi ih privukli na investicije. Bojim se da će zbog toga što će imati smanjene prihode taj dio izostati i da ćemo neke investicije zbog toga izgubiti. A već kad ste spomenuli autoceste i gradnju koridora 5C pa ja pozivam ministra i sve njegove suradnike da razmisle o mogućnosti da se ponovno dozvoli vađenje šljunka i pijeska u rijeci Savi jer imamo već poduzetnike koji znaju to raditi, imaju i kapacitete za to. Mi smo zbog nekih čudnih okolnosti odustali od toga a s druge strane se u BIH i Srbiji vadi šljunak i pijesak iz iste te rijeke Save i najveći dio koridora 5C izgrađen je sa uvezenim šljunkom i pijeskom a naš poduzetnik u općini Davor gospođa Bara ne može dobiti koncesiju da vadi šljunak i pijesak. I na taj način će njenih petero djece sigurno tražiti put ka Njemačkoj što nije dobro. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vlaoviću na odgovoru na repliku. S ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Slijedeća se za raspravu javila uvažena kolegica Ana-Marija Petin. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa evo poštovani kolege kada govorimo o sustavu porezne reforme mislimo da smo prvo trebali sagledati sve činjenice a to je kako naši sugrađani žive, koliko je njih sa malim primanjima, koliko je njih blokirano, koliko je naših sugrađana otputovalo iz države tražeći egzistenciju van RH jer ovdje ne mogu ostvariti svoje osnovne egzistencijalne uvjete. Također, je trebalo sagledati i realno sliku Hrvatske i to posebno odrediti koji su to najsiromašniji krajevi iako svi znamo koji su jer ovdje je stvarno i od Vlade i od saborskih zastupnika svima su puna usta i Slavonije i Baranje i Podravine i Dalmatinskog zaleđa. Jednako tako trebalo je pogledati i kakve su plaće u tim našim nerazvijenim i siromašnim krajevima, koje su razlike u plaćama u odnosu na urbane sredine i koja je to struktura stanovništva koja je još ostala živjeti na ovim područjima a zatim onda odrediti ciljeve i što se želi postići sa ovom poreznom reformom, šta kao Vlada i mi svi odgovorni možemo i želimo napraviti i u kojem smjeru kao država želimo ići. Ja ne dvojim da svi mi imamo jednaki cilj a to je prosperitet naših građana, to je povećanje standarda života naših građana, to je da im omogućimo da mogu pošteno živjeti od svoga rada, da imaju sve uvjete potrebne za život, da ne napuštaju Hrvatsku, da u konačnici ovdje žive, ovdje rade, ovdje rađaju i odgajaju svoju djecu jer na taj način i demografska slika Hrvatske će biti puno bolja. Nažalost, ovom poreznom reformom mislim da nećemo to ostvariti. Ovim predloženim Zakonom o porezu na dohodak produbiti će se nejednakosti u društvu, budući da će novi, odnosno da novi izračun plaća pogoduje onima sa visokim primanjima a ne ide na ruku onih koji imaju mala primanja. I to govori upravo i sama činjenica da milijun i pol poreznih obveznika u Hrvatskoj će biti oslobođeno plaćanja poreza i to je milijun i pol poreznih obveznika od ukupnog iznosa od 2 milijuna i 750 tisuća koji doprinose ovom društvu. I upravo ta činjenica pokazuje veliku tugu Hrvatske koliko su mala primanja i to više od polovice našim sugrađanima. Na sve to još se ovim poreznim zakonom predlaže ukidanje najniže stope i to stope od 12% dok najvišu stopu smanjujemo sa 40 na 36% a upravo bi oni sa najvišim primanjima i trebali najviše participirati kako bi se smanjile nejednakosti u društvu. Puno vas je već progovaralo o posljedicama donošenja ovih poreznih zakona, dani su svi mogući izračuni, čitali smo i u medijima koliko će kojoj skupini porasti osobni dohodak, koliko koja skupina će profitirati od ovih predloženih zakona. Ali naravno sada se ponovno vraćamo na početak mog izlaganja a to je što želimo postići i u kojem smjeru želimo da naša država ide. Također kada govorimo i o poljoprivredi a svi se ovdje uvijek vežemo i za poljoprivredu i za obiteljska poljoprivredna gospodarstva i drago mi je što je poljoprivreda postala vrlo bitna i što se o njoj progovara u Hrvatskom saboru. Ali kada govorimo o samim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, rasterećenje je povećanja osobnog odbitka i to povećanje na 3800 kuna neće bitno utjecati na bitno utjecati na obiteljska poljoprivredna gospodarstva jer su oni upravo i sada približnom tom iznosu, upravo zbog grupiranja u prve i druge kategorije razvijenosti. Zbog toga imamo nekoliko prijedloga, pa evo za ministra ukoliko je moguće da se neki od njih i uvaže. Prvo, prijedlog je da se potpora koju dobivaju obiteljska poljoprivredna gospodarstva koji su u sustavu PDV-a i koji su obveznici poreza na dohodak da se potpora evidentira ali da se ne prizna kao prihod i da se na nju ne obračunava porez na dohodak. Na taj način obuhvatilo bi se obiteljska poljoprivredna gospodarstva koja primaju otprilike 30-ak posto iznosa potpore dok veliki sustavi koji su obveznici poreza na dobit a oni profitiraju na ovaj način da im se smanjuje stopa poreza na dobit oni primaju oko 70%-ak posto svih ukupnih potpora, oni ne bi bili obuhvaćeni ovim prijedlogom. Potpore ionako, direktne potpore dobivamo od EU u iznosu od 50% a na njih država plaća odnosno oporezuje porez na dohodak i ubire većim dijelom 25%, ovim smanjenjem taj iznos biti će 24%. Jednako tako, evo drugi prijedlog koji bi imao slične učinke kao i ovaj prvi prijedlog a to je da se uvede jedinstvena porezna stopa od 10% upravo za obiteljska poljoprivredna gospodarstva koji su u sustavu poreza na dohodak. I cilj ovakvih naših prijedloga je ostanak više sredstava poljoprivrednim proizvođačima koji bi se trošio upravo na podizanje svoje konkurentnosti kroz nabavu i suvremene tehnologije i poboljšanje proizvodnje što bi u konačnici rezultiralo povećanjem proizvodnje, povećanjem zaposlenosti a samim time i oživljavanjem ruralnih prostora. Jednako tako, kada govorimo o poreznim reformama, o ovom paketu poreznih zakona evo isto tako ideja i prijedlog što mislim da bi išlo na ruku najvećim dijelom zaposlenika koji primaju minimalnu plaću a to je uvijek bolna točka a to je da se podigne iznos minimalne plaće, bruto iznos jer sada je tek 327 eura i većina onih zaposlenika koji primaju taj mali iznos jako teško preživljavaju, većina njih je blokirano, većina njih ne može priuštiti svojoj djeci sve ono što bi trebalo. I mislim da je podizanje minimalnog praga za plaću u biti rješenje koje bi išlo tada na ruku velikom dijelu naših građana. Kada govorimo o smanjenju PDV-a na repromaterijal, naravno da to pozdravljamo, to smo već istakli i kolege iz moga kluba, evo i ja ali jednako tako moram istači da ono mora pratiti i smanjenje PDV-a na hranu jer jedino na taj način, jedino na taj način imati ćemo pravi efekt u poljoprivredi i ono što svi se ovdje, u što se svi kunemo u razvoj poljoprivrede, u razvoj Slavonije i u razvoj ruralnih prostora. Također se moramo osvrnuti i na porez na nekretnine, odnosno na oslobođenje poreza za prvu nekretninu koju se ovim putem ukida a kao nekakva pomoć pri demografskom razvoju ističe se smanjenje PDV-a na dječje sjedalice. Ja ovako moram reći kao majka troje djece da je to za mene presmiješno jer sigurno da takva pomoć odnosno smanjenje PDV-a na dječju sjedalicu neće pomoći roditeljima sa djecom. Kako je već ovdje rečeno te auto sjedalice se mogu koristiti dugi niz godina i jednostavno nije pravi način da se pomogne obiteljima s puno djece. Ima puno više boljih, konkretnijih rješenja kako bi demografska slika Hrvatske bila što bolja. Jednako tako porez na nekretnine koji se uvodi umjesto komunalne naknade od 1.1.2018. godine moram istaći da je rađen na našem stručnom vijeću i jedan izračun gdje je uzet u omjer odnosno uzeta je za usporedbu nekretnina u Istri, stan od 100 kvadrata i nekretnina u Slavoniji to je kuća sa okućnicom, sa livadom, sa malim voćnjakom gdje je trenutno za te dvije nekretnine komunalna naknada bila jednaka nakon uvođenja poreza na nekretnine. Bojimo se da bi porez na nekretnine za ovakvo domaćinstvo u Slavoniji bio i nekoliko desetaka puta veći dok je vrijednost te nekretnine u biti nekoliko desetaka puta u Slavoniji manja. Bojimo se da bi na ovaj način sada kada su ljudi legalizirati svoje nekretnine na kraju je došlo do toga da će im se zbog nemogućnosti plaćanja poreza u ruralnim sredinama te nekretnine ipak na kraju ovršiti, a na taj način čiste su legalizirane i država s njima može raditi šta god hoće. Porez na cestovna i motorna vozila jednako tako daje se na naplatu Centru za vozila Hrvatske. Oni će također naplaćivati svoju uslugu naplatit će na to i PDV što u konačnici će biti za građane puno veći trošak nego što sada mogli obaviti odnosno platiti u FINA-i. I samo evo za kraj smanjenje prihoda jedinica lokalne samouprave to je također nešto …
Kolegice Petić isteklo je vrijeme. Žao mi je.
Hvala lijepo. Ja se ispričavam.
Sve uredu. Javlja se za repliku uvaženi kolega Mladen Mlađer. Izvolite.
Poštovani potpredsjednice. Evo sam se na osvrt kolegice Petin, da obratila se u vezi punjenja proračuna lokalne samouprave. Mislim da moramo reći da najviše će pogoditi male sredine ruralni dio. Sa ovim povećanjem poreza na nekretnine opet će najviše nastradati ruralni dio, ali također prihodi lokalnoj samoupravi. Jasno da velike općine i gradovi koji imaju preko 10 milijuna prihoda koliko će oni moći to je druga stvar, ali općine sa manjim prihodom od 10 milijuna kuna za koje će ove mjere 7,2 i 7,4 gdje su sufinanciraju sa 20 do 30% vlastitih sredstava. Ja sumnjam da će moći uopće se javljati na te mjere jer neće imati u svom proračunu dosta sredstava. Jasno da je gospodin ministar rekao da će doći do poravnanja lokalnoj samoupravi, ali opet sam naglasio da bilo je i oko poravnanja oko rudne rente. Zato ja predlažem Vladi RH što se tiče rudne rente uredbu da promijeni uredbu i da znamo da je rudna renta u drugim državama do 16%, kod nas je 10%. znači da je to isto povećanje prihoda jedinicama lokalne samouprave kako bi mogle uopće funkcionirati. Jel velim, bojim se da neće lokalna samouprava, male općine neće moći uopće iskoristiti mjere 7,2 i 7,4 i da će doći do iseljavanja i ovako loše naseljenost u ruralnim područjima.
Hvala vam. Odgovor na repliku uvažena kolegica Petin.
Zahvaljujem poštovanom kolegi na replici. Ma da to je ono što nisam dovršila, a to je upravo umanjenje prihoda jedinicama lokalne i regionalne samouprave i posljednjim takvim aktom su jedinica lokalne samouprave izgubile milijardu i 600 milijuna kuna ili više samo u Virovitičko-podravskoj županiji ostali smo bez ukupno dvadesetak milijuna kuna, a upravo i ovom poreznom reformom procjena je da ćemo izgubili jednako toliko. I onda je moje pitanje evo resornom ministru, kako da na taj način sa manje sredstava, kako da u ruralnim i malim sredinama ostvarimo sve one projekte koje život znače u jednim malim sredinama na način da i stanovnici sela i malih prigradskih naselja da imaju jednake uvjete za život kao što imaju i oni u velikim gradovima, dakle urbanim sredinama počevši od komunalne infrastrukture, prometne infrastrukture, izgradnje vrtića i svih onih sadržaja koje trebaju biti da bi život na tim prostorima bio ugodniji.
Hvala vam lijepa. Iduća pojedinačna rasprava je uvaženi kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, uvaženi kolege zastupnici. Evo mnogo vas je danas se uključilo u raspravu pa je danas lako je reći, a evo možda ne znam hoće li ministar sve ovo što mi danas govorimo uspjeti čuti. Ono što bi na početku kazao, a to je porezna reforma je sveobuhvatna i jako je teško zadovoljiti sve. Znači jedan je lonac, iz njega se grabi i onda kada ugrabiš uvijek nekome daš, a nekome ćeš nažalost morati uzeti. Ovdje su se i opozicija i pozicija složile oko mnogo toga. Mnogi su najčešće govorili o problemima lokalne samouprave, govorilo se o oporezivanju prvih nekretnina, a ja ću ovdje pokušati govoriti o jednom malo drugačijem aspektu odnosno nekim sitnicama koji neki jesu spomenuli ali mislim da danas nije obraćena pažnja koju ja smatram da bi trebali dobiti. Prvo što moram reći, a to je da uskoro s obzirom nadam se ne samo deklarativno orijentaciju Hrvatske države prema demografskoj obnovi, očekujemo ja se nadam i promjenu nove populacijske politike odnosno izradu nove populacijske politike odnosno jednog sustavnog pristupa demografskoj obnovi. A mislim da je instrument poreza odnosno porezne politike jedan od glavnih instrumenata kada govorimo o demografskoj odnosno populacijskoj politici. A vjerujem da svi znate da se Hrvatska danas nalazi u jednoj stvarno nezavidnoj demografskoj slici. Možda eto onaj podatak koji vjerujem svi znate ali možda ste zaboravili, broj stanovnika je od 1991. do 2011. godine pao za točno pola milijuna, odnosno sa 4 milijuna 784 tisuće na 4 milijuna 284 tisuće. Tako da ću napomenuti i opet da smatram da bi demografska politika trebala ići u sklopu sa poreznom politikom. Ali i ovdje imamo dva čitanja i nadam se da će mnogi od ovih sugestija koje je uvaženi ministar čuo, da će mnoge i staviti u konačan prijedlog poreznih zakona. Evo npr. sljedeće, prema prijedlog ovog zakona, tj. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Predlaže se da dječje sjedalice za automobile, te dječja hrana i prerađena hrana na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu da bi trebali biti u skupini dobara i usluga po sniženoj stopi PDV-a od 13%. Mene zanima zašto u ovoj skupini nisu npr. pelene, zašto nije odjeća za djecu, pelene i odjeća za djecu su nešto što svako dijete mora imati a dječje sjedalice oni koji automobile ne voze ne trebaju imati. S time da, većina ste vi roditelji i sami znate kod takve opreme kao što su kolica i dječje sjedalice postoji jedan široki raspon cijena, postoje dječje sjedalice od nekoliko stotina kuna koje zadovoljavaju uvjetima sigurnosti u vožnji a postoje dječje sjedalice koje koštaju i nebo je granica. Znači nekoliko tisuća ili možda i tisuća eura čak. Tako da sa ovom poreznom olakšicom, mislim da ovo nije demografska mjera a ja evo naglašavam taj jedan demografski aspekt porezne reforme. Nadalje, u prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na motorna vozila predlaže se propisati smanjenje posebnog poreza na motorna vozila sa 9 sjedala u iznosu od 75% a na motorna vozila sa 8 sjedala u iznosu od 50%. U nastavku se kaže da su takva vozila pogodna za prijevoz obitelji sa većim brojem djece. Međutim, brojke nam ipak nešto drugačije kažu. U Hrvatskoj danas ima obitelji, sve skupa milijun i 450 tisuća obitelji, od toga vam je, ja sam to malo zbrojio na brzinu pa ću vam reći okvirne podatke milijun i 350 tisuća obitelji vam ima jedno, dvoje ili troje djece, odnosno njima je dovoljan ovaj osobni automobil koji vjerujem mi većina imamo. Nakon toga imamo 90 tisuća obitelji koje imaju četvero i petero djece i tek 8 tisuća obitelji sa 6, 7, 8, 9, 10 i više djece. Drugim riječima, ovdje se pogoduje ovoj jednoj maloj populaciji od 8 tisuća obitelji dok ovoj jednoj velikoj populaciji od 90 tisuća obitelji njih smo zanemarili. Moj je prijedlog da se ova posebna trošarina, odnosno olakšica stavi za automobile od 7 sjedala. Jer upravo ta populacija, odnosno tih obitelji ima puno više nego obitelji sa 6, 7, 8, 9 i 10 djece ili možda da se zapravo i, znači i ovi automobili obuhvate sa ovom posebnom trošarinom. Ovdje se ja moram isto orijentirati odnosno osvrnuti na porez na prvu nekretninu. Znam da po sadašnjoj situaciji postoji jedna diskriminirajuća odredba prema kupcima nekretnina koja je u sustavu PDV-a. Ali moramo imati na umu sljedeće da siromašnije stanovništvo kupuje već korištenu nekretninu, stare stanove tako da se zapravo sa ovim na uštrb onih siromašnijih pogoduje onima koji imaju više novaca i kupuju nove nekretnine. A s druge strane moramo još jedan aspekt, moramo … [[Govornik se ne razumije.]] pogled na ovaj problem a to je da je evo kod povijesnih gradskih jezgara imamo uvijek jedan problem depopulacije tog prostora a to je prostor koji je, znači bitan, vitalan za svaki grad, ako taj prostor depopuliramo gradovi jednostavno umiru, to je problem i u mom Šibeniku. Ako stimuliramo ljude da kupuju isključivo nove nekretnine a s ovom mjerom ćemo ih stimulirati onda ćemo imati još jednu veću depopulaciju znači povijesnih, gradskih jezgara. Ovdje normalno moram pohvaliti, smatram da je jako dobar ovaj dio porezne politike koja se odnosi na porezne olakšice, to je jedna prava pronatalitetna mjera i na ovaj način se stimulira i pomaže obiteljima s djecom. Iako vidim da je neki prijepor je li dovoljno, nikada nije dovoljno ali smatram da je u ovoj situaciji, da se pravi jedan značajan pomak. Također pozdravljam i povećanje trošarina na duhanske proizvode i smatram da preusmjerivanjem tih prihoda na neka druga područja se također može doprinijeti kvaliteti života. Ipak s obzirom da dolazim iz jedne turističke regije moram se malo osvrnuti na povećanje poreza ugostiteljima. Kod donošenja bilo kojeg zakona ne može se i ne smije gledati samo onaj materijalni efekt, mora se vidjeti, odnosno gledati jedna kultura življenja. Zadnjih 30 godina, 40, zadnjih nekoliko desetljeća zapravo imamo situaciju da ono što je nekoć bilo na trgovima i ulicama mediteranskih gradova danas se premjestilo na štekate, odnosno terase kafića i restorana. Kada govorimo o tome, mi jednostavno ako želimo produžiti vrijeme kada … [[Govornik se ne razumije.]] ugostiteljski objekti moramo voditi računa o tome da lokalno stanovništvo mora dolaziti u te ugostiteljske objekte i moramo imati na umu da je cijena rada, odnosno da su cijene puno veće u zapadnoj Europi odnosno da cijena pića, odnosno ugostiteljski usluga općenito ne smije biti jednaka kao ona u zapadnoj Europi, odnosno moramo to konstantno imati na umu. Pa dobro, evo za kraj bih rekao, procedura je tek započela, znači imati ćemo dva čitanja, nadam se da sve sugestije koje danas ministar čuo da će ih većinu uvažiti i odnosno da ćemo donijeti jedan zakon koji će biti na dobrobit svih hrvatskih građana. Hvala.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, uvaženi kolega Ivan Klarin
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Zekanović vi jeste novi zastupnik, to ništa ne znači naravno ali ne mogu vjerovati da ste apsolutno sve pohvalili, vi Boriću se možete smijati i dalje, mislim to odražava vašu pristojnost tu, vi se na svaku našu repliku se tu smijete, mislim to je ružno, ružno je za vašu kulturu ali nema veze. Kažem kolega Zekanović da ste…
Samo malo, ja vas molim ovako. Pa nemojte sad to jer se smiju i vaši našima i obratno. Nemojmo sada raditi predstavu.
Ali gospodine predsjedavajući, mislim da je ružno kad se ja drugom kolegi obraćam da se on iz klupe na pet replika, na pet replika se smije.
Ružno je. Kolega Klarin, pa vi se isto smijete ljudima i komentirate i svi drugi. Ajde nemojmo sada to unositi u raspravu.
Dobro, u redu. Jel se mogu vratiti?
Možete i imat ćete i više 10, 15 sekundi.
Kolega Zekanović, ja ne mogu vjerovati, naravno da se poznajemo, iz iste smo županije, vi ste iz Šibenika ja sam iz Tisnoga, zalažete se za demografsku politiku. To je dio vašeg političkog djelovanja na lokalnoj razini. I da možete braniti neobranjivo po meni. Znači da možete braniti da se ukida olakšica za kupnju prve nekretnine. Kakvu poruku vi osobno, HDZ i vladajuća većina šalje mladim obiteljima? Znači da li je to poticajna mjera jer ja sad ne mogu, ja vas slušam i smatram naravno da ste dio vladajuće većine i da ćete pohvaliti većinu ovih mjera, jer ja kažem da nisu sve mjere loše iz ove porezne reforme, ali od vas sam očekivao da ćete reći ovom poreznom reformom pogodujemo onima koji imaju 3, 4, 5 ili 10 … To već treći puta ponavljam. A ne pogodujemo onima mladim obiteljima koje prvi puta kupuju svoju nekretninu jer su dosada imali 0% ili mladim obiteljima da riješe svoje stambeno pitanje a od 1.1.2017. će sada imati 4%. Znači 4 puta povećavamo tim mladim obiteljima cijenu njihove prve nekretnine. Pa šta mislite kako ti mladi ljudi mogu kupiti bez obzira kakvu nekretninu? Kako je mogu kupiti? Mogu je kupiti da idu u Splitsku banku, Zagrebačku ili Privrednu, naše banke naravno u stranom vlasništvu da dignu kredit od 80 tisuća eura po lihvarskim kamatama i da im to isto uvećate za 4%. Ja osobno ne mogu vjerovati da vi podržavate ovu mjeru ili da niste niti jednu jedinu rečenicu kritike izrekli na račun ove mjere što smatram apsolutno najlošijom, katastrofalnom mjerom ove porezne reforme.
Hvala. Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Klarin, čitao sam neke stvari pa ću vam pročitati, očito me niste slušali. Znači ja sam čak i ovako s obzirom da ja podržavam ovaj zakon i da ću glasat za njega, ja mislim da sam bio čak i preoštar i prekritičan u nekim dijelovima. A rekao sam ovaj, odnosno čitao sam ovo, znam da se ovakvim dosadašnjim zakonom postoji jedna diskriminirajuća odredba prema kupcima nekretnina koji su u sustavu PDV-a. Međutim stava sam da Porezni zakon ako ima na umu prioritete a to je demografska obnova Hrvatske onda se zakonima pogoduje nekoj ciljanoj skupini a to je u ovom slučaju trebale biti mlade obitelji. Znači ja sam otprilike to rekao, znači ja, vi niste čuli. A s druge strane, ali ipak ću reći i ovu stvar. Kod bilo koje porezne politike a toga ste svjesni, to sam rekao i na početku ne mogu se zadovoljiti sve ciljane skupine, jednostavno ne mogu jer imate jedan lonac, imate 100 kuna i ako 100 kuna dijelimo na nas ovdje 25 a nekome želimo dati više, nekome manje, nekome moramo dati manje. I to je jednostavno tako. Rekao sam vam, ja sam ovdje naveo jedno pet problema koje sam istaknuo i nadam se da će ih predlagatelj uvažiti ali to što vi tvrdite nije istina, odnosno ja sam također evo ga stava ako je ikako moguće da se na neki način uvaži i ovaj moj prijedlog da se prva nekretnina na neki način ostavi kao dosada bez poreza. Hvala.
Hvala i vama. Iduća pojedinačna rasprava je uvaženi kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Vjerujem ministre kad ste radili ove izmjene i dopune zakona i nove zakone a i ono što ste prezentirali javnosti vezano za, vi ste je nazvali cjelovita porezna reforma iako se ne mogu s time složiti, imali ste i određenu viziju. No, međutim prije nego su vaši prijedlozi došli na samu Vladu i nego ovdje kod nas u Sabor već su ta vaša vizija odnosno ti vaši prijedlozi izgubili su cjelovitost. Prije svega bila je opća stopa PDV-a korigirana, zatim stopa sa srednje na najnižu itd. Tako da nisam siguran ukoliko je ova matematika, ove kalkulacije izračuna pluseva, minuseva što za državu, što za lokalnu samoupravu, što dobitak za građane da su točni i vjerodostojni. Želio bi vjerovati da će se do drugog čitanja nešto moći korigirati ali ne sve. Vjerujem da ste toga i vi svjesni. Nadalje, želio bi spomenuti i onaj dio što je interes svima nama a tiče se i smanjenja stope nezaposlenosti, tiče se demografske obnove to je industrija. Očito kao da je zanemarena. Imamo u po ovom Domu donesenu Industrijsku strategiju, Strategiju razvoja turizma i niz drugih akata, dokumenata koji su neke smjernice. U konačnici vi ste temeljili ovu svoju reformu, zvat ću je tako na nacionalnom programu reformi. Oprostit ćete mi ali ja tu iz ovih izmjena i dopuna zakona ne iščitavam. Prije svega smatram iako velim ne sumnjam u vaše dobre namjere, ovim izmjenama i dopunama zakona zvat ću reformama nedostaje jedan strateški pristup. Ja jesam za reformu poreznog sustava, ali na jedan sasvim drugačiji način. Pokušat ću pojasniti, krenimo od onog najaktualnijeg, najinteresantnijeg možda porez na dohodak apsolutno mogu podržati, nitko mislim da ovdje u sabornici nema tko to neće podržati, međutim uvijek postoji iza svakog vašeg prijedloga postoji neko ali. Radi kratkoće vremena krenut ću odmah na Zakon o lokalnim porezima što i nije loša izvedenica iz Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave. Međutim ono što je problem to je dodatak porez na nekretnine. Ja ću ponovo podsjetiti ne znam treći ili četvrti put. Zamijenili ste komunalnu naknadu sa porezom na nekretnine što je po meni potpuno nepotrebno na ovakav način i dodali ste u sklopu tih poreza na nekretnine porez na neizgrađeno građevinsko zemljište. Ono što svakako u tekstu prijedloga kad govorimo o porezu na nekretnine tu bi svakako trebalo se uskladiti izričajno, nomotehnički radi samog razumijevanja sa Zakonom o prostornom uređenju. Niti jedan zakon pogotovo Zakon o prostornom uređenju koji bi trebao biti temelj kada pogotovo govorimo o porezu na neizgrađeno građevinsko zemljište i u članku 35. govorite o koeficijentu zone temelj je prostorno-planska dokumentacija. Nadalje, Zakon o prostornom uređenju ne poznaje tu kategoriju. Tamo postoje uređena građevinske zone, područja i neuređena građevinska područja. Neizgrađeno građevinsko zemljište je preuzeto iz Zakona o komunalnom gospodarstvu koji definira što je komunalna naknada, za što služi. Stoga predlažem da ukoliko nastavite, ukoliko želite to nastaviti sa ovim prijedlogom zakona, da to korigirate. Nadalje, želio bih vas uvjeriti da i podsjetiti, a rekao sam, ponovit ću ponovo. Ustavni sud je u veljači 2007. godine kada je tadašnji Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave i ovu kategoriju porez na neizgrađeno građevinsko zemljište koja je tada bila uvedena, unesena u Zakon o financiranju proglasio neustavnom kategorijom. To isto će se desiti i sa porezom na nekretnine pogotovo u dijelu neizgrađenog građevinskog zemljišta. Vjerujem da ćete od toga odustati i moj vam je prijedlog da povučete taj prijedlog o porezu, o lokalnim porezima, da povučete iz procedure jer se gubi smisao. Nadalje, ne mogu ne spomenuti još jednu, još jedan problem kad govorite da je cjelovita porezna reforma, svakako nije. Vodna naknada je na uplatnicama koje su jedinice lokalne samouprave sporazumom sa Hrvatskim vodama naplaćivale zajedno sa komunalnom naknadom. Što će biti sada sa tim? Znači morate mijenjati Zakon o vodnom gospodarstvu. Morate mijenjati Zakon o komunalnom gospodarstvu, morate još niz zakona uskladiti sa ovim da bi ovo se moglo nazvati, a ne smatrat cjelovitom poreznom reformom. Nadalje ne mogu ne spomenuti što se tiče poreza na dohodak sjever Hrvatske. Dolazim iz sredine, uzurpirat ću si to pravo kao i da bude razumljivije, iz sredine gdje je stopa nezaposlenosti između 5 i 6%. Prije tri godine je bila ili 4, 12, 12 i pol posto. Ali je prosjek plaća 3750 kuna. Znači ispod porezne osnovice. 3750 kuna prosjek plaće. 3800 neoporezivi dio. Lokalni prihodi, porezni prihodi. Grad ima 14000 stanovnika su 1090 kuna po glavi stanovnika sa prirezom od 10%. Pokušajte izračunati koliko će biti prihodi proračuna grada Ivanca. A u Varaždinskoj županiji osim grada Varaždina koji je nešto financijski jači, o općinama neću ni govoriti. Ni jedan grad nema veći prihod, porezni prihod od tog prosjeka. Po Ustavu država je dužna brinuti o razvoju svih krajeva. Članak 49., znači država osigurava svim poduzetnicima jednakopravni položaj. Prerađivačka industrija dominira na sjeveru Hrvatske od tekstilne, kožarske, drvo prerađivačke. Napominjem, mislim da nema razvijenije regije po pitanju poduzetničkih zona, po pitanju privlačenja investitora i po stopi nezaposlenosti. Možda neke daleko razvijenije sredine. I što sada sa ovim poreznim reformama mogu očekivati gospodarstvenici u prerađivačkoj industriji? Mislim da ne previše. Mislim da će biti razočarani. Znate koji je komentar na ukidanje poreza na tvrtku? Pa nemojte me zezat. Pa zamislite kako ste mi pomogli. A oprostit ćete nama je to prihod neki 200 i nešto tisuća kuna. Komunalnu naknadu piše u Zakonu o komunalnom gospodarstvu da se određuje svake godine. Pa nismo, određivali smo, korigirali smo je s vremena na vrijeme i koliki je program održavanja komunalne infrastrukture tolika je vrijednost boda, toliki je iznos komunalne naknade. Mnoge sredine u određenim krajevima daleko razvijenijim zapad, jug ne znaju kud će sa novcem od komunalne naknade. Pa zašto ne smanje? Zašto ne rasterete svoje građane i ne drže se Zakona o komunalnom gospodarstvu. Teško, nije jednostavno, razumijem. Ali izmjenama zakona je fleksibiliziran i moguće ga je koristiti za druge namjene, ne za plaću naravno. Nadalje, vjerujem da su vaše namjere bile korektne. Moj vam je prijedlog nećete ga poslušat, jer velim u samom začetku prije nego je zakon, su zakoni došli u Vladu priča je završila htjeli vi to sebi priznati ili ne. Ostavite si 2017. godinu za dobru razradu. U HNS-u ćete imati partnera jer svima je interes ne samo HNS-u nego svima ovdje klubovima da se napravi, ali u stvarnosti jedna cjelovita porezna reforma i da oni građani koji imaju više da plate više. Uvedite porez na imovinu. To je najsocijalniji, najpravedniji porez koji može biti. Jeste, iziskuje puno. Uvedite porez na poljoprivredno zemljište time, na šume. Tada će se oporezovati. To bi moglo potaknuti daleko veći promet nekretnina, kvalitetnije gospodarenje sa neobrađenim obradivim poljoprivrednim zemljištem, sa gospodarenjem šumama ne bi se desilo u Gorskom Kotaru invazija potkornjaka koji je krenuo upravo iz devastiranih privatnih šuma, ne od Hrvatskih šuma. Znači, imate prostora, imat ćete podršku u tome, ali evo to vam je moja preporuka. Hvala.
Hvala vam. Nemamo niti jednu repliku, tako da prelazimo na iduću pojedinačnu raspravu. Uvaženi kolega Miro Bulj.
Hvala lijepa. Gospodine ministre, evo dva dana u Saboru se raspravlja o vrlo bitnim zakonima porezne reforme. Naravno da vi kao ministar ne možete na sve utjecati i sve želje ispuniti, međutim, kada se realno sagleda u biti ova porezna reforma je posljedica onoga što se događalo u Hrvatskoj tj. onih ciklusa poslije Domovinskoga rata kada se politikom razvlašćivanja tj. otuđivanja onoga što je narod stvorio kroz razne privatizacije i pretvorbe i ratno profiterstvo u biti jedan slijed poslijeratne politike, koje su sve vlade do sada jednostavno potencirale ili su metale pod tepih. Pa tako, kada pogledamo područja, a vidimo da imamo Ministarstvo demografije, kada vidimo nerazvijena područja i lokalne samouprave iz tih područja – sagledavajući samo kroz svoju županiju Vrgorac, Sinj, krajevi koji su izgubili 2014. godine ogroman iznos proračunskih sredstava čak i preko 40% jednim nepravednim Zakonom o regionalnom razvoju, jednom nepoštenom, nekorektnom indeksacijom gdje su proglasili krajeve Dalmatinske zagore, zaleđa u Dalmaciji, Gorskog Kotara, dijelove Like, Slavonije, Zagorja razvijenim krajevima što je apsolutna laž – radilo se po kriterijima političkim isključivo. Znači, lokalna samouprava poglavito nerazvijeni krajevi i učinci ove porezne reforme, vi ste kazali, da će biti kompenzacija. Međutim, brojni su tako govorili da će biti kompenzacija. Tako na početku ovoga prošloga mandata Vlade poslije Tihomira Oreškovića, ministar Tolušić je rekao da će u 2017. se promijeniti novi Zakon o regionalnom razvoju tj. izmjena indeksacije. Na žalost, nije. Od vas se očekuje, znači očekuje, imali smo i sastanak zajednički gdje su bili predstavnici gradonačelnika iz Gorskog Kotara i iz Zagorja i iz Dalmatinske zagore, s nama je bio i general Krstičević i ispred Mosta sam bio u tom trenutku ja. Vidjeli ste stanje u kakvom se nalaze te lokalne samouprave, ne vašom krivnjom kao ministra, niti ove Vlade, nego svih prethodnih vlada. Tu je uzrok. Jedan od ključnih problema je sada kada razgovaramo o reformama je kada pogledamo što se mijenja u zakonu, vrlo je problematično da imamo pitanje nezakonitog porijekla imovine jer … su se obogatili trgujući, rasprodajući društveno dobro, doslovno pljačkajući. Do sada su taj nerazmjer toga porijekla imovine bio je oporezivan stopom od 40, a sada će se prema članku 78. oporezivati 36%. Ja ne vidim zašto se ono što je opljačkano u biti odjedanput će se smanjivati porez novom izmjenom zakona. Ja mislim, ili je to previd, ili je to neki cilj da je bolje opljačkati pa ti je manji porez. Ja mislim da to trebate dobro sagledati i važeće, znači, zastara već nakon 6 godina. Pa nema zastare, mislim ako je netko stekao tvrtku ili uništio tvrtku ne vidim niti jedan razlog da imamo zastaru. Uopće zastare da nema, zato moramo instrumente, ne može to samo ministar financija. Naravno da može Porezna uprava, ali može i porezni USKOK koji treba apsolutnu neovisnost od svih političkih aktera. Znači, apsolutnu neovisnost. Ja znam ministre da porezni USKOK radi sličan posao, ali na višoj razini kao i Porezna uprava koja ima svoje u biti institute, ali porezni USKOK je vrlo bitan. Ja smatram da te velike ribe koje plutaju koje su stvorile svoja carstva na teret siromašnih jednostavno moraju doći da plate svoj račun hrvatskome društvu. Još bih samo, vi kao predlagatelj ovih reformi tj. zajednički paket Vlade morate ovdje iskazati, znači i reći da li planirate u ovom prvom dijelu gdje sam govorio kompenzacijske mjere – ja znam da je vama proračunska mjera rupa ogromna, ja znam da poticaji za električnu energiju iz obnovljenih izvora je krah bivše Vlade – da vi to morate krpati da bi se snizila struja. Ja znam da je to veliki problem i da je to jedno ogromno bilo kriminalno djelo koje je na žalost prošlo i kroz ovaj Parlament na štetu naših sugrađana. Ali jednostavno vi morate biti glasni, odvažni i odrješiti jer ako ne budemo to jasno kazali i iskazali u kojem se stanju nalazi sada državni proračun po svim tim pitanjima, bit će ogromnih problema, jer to prezentirati ljudima ili okretati priču. Naravno, demografska slika je bitna, a trebate razmišljati o ovoj prvoj nekretnini. Treba se tražiti, jer ova područja koja su prazna, bit će još praznija. Oporezivanje nekretnina državna neće plaćati, pa imamo brojne vojarne, u mom gradu imamo ogromnu vojarnu koja zjapi prazna, a država katastrofalno s njom upravlja. Imamo vojarnu nedaleko od mene Dračevac u Solinu, katastrofalno se upravlja i to se neće oporezivati, a lokalna samouprava ne može s tim gospodariti, a odlični su prostori koji su prazni. Znači sve te mjere koje vi ministre ste sa svojim timom odradili imaju svoje propuste, kolege su vam tu iznijeli, nadam se da ćete dobro to sagledati, da ćete uvažiti. Najmanje je bitan ego svih nas pojedinačno ali za demografski opstanak područja naših i za rješavanje ovih problema poglavito po pitanju pljačke hrvatske imovine i stjecanja tih par tajkuna koji su stekli velika bogatstva da jednostavno im se mora vidjeti točno u kojemu su stanju. I zbog toga bi trebao biti neki zakon ne može samo to raditi ministarstvu zakon o porijeklu imovine. Ja mislim da bi trebalo početi razmišljati o tome. Jel ako netko nije imao pet kuna u džepu devedesete godine ili pet dinara, a danas vlada cijelim jednim gradom i sve što je bilo društveno on je vlasnik toga. Znači to je vrlo jednostavno ja mislim da se to može u pet minuta tim zakonom riješiti, dokazivanjem ovog. Nije to samo u Hrvatskoj, to je i u drugim državama. Jel ne može netko na imovinskoj kartici imati 17 milijuna kuna, a plaća mu 15 tisuća kuna cijela obitelj, ako nije dobio loto. Ako je dobio loto čovjek mora dokazati da je loto. Vrlo bitan je ja mislim evo kolegama i kolegicom to je zakon o porijeklu imovine, ja mislim da je to najbitniji što mi moramo ovdje izdignut se iznad svega bez obzira na političke različitosti, lijevi, desni, centar, protestni glasovi nije uopće bitno, ali da moramo biti jedinstveni da jednom narodu kažemo da je došlo vrijeme da se vidi kako je tko došao do svojih carstva, kako su postale gazde cijele Hrvatske, bilo oni koji su dobri sa jednom političkom opcijom bilo s drugom. Sada da je ne bi vagao tko je teži tko je manje teži ali ne bi bilo uopće bitno ili … Eto toliko. Hvala.
Dobro. Ima još strasti u nama jer imamo četiri replike. Prva je replika uvaženi kolega Nikola Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo kolega Bulj, slažem se s vama oko ovog nedokazanog porijekla imovine. Do sada se nesrazmjer oporezivao po stopi od 40% sada se po ovom članku 78. predlaže da to bude po svega 36%, ja mislim da je to jedna loša poruka i da bi definitivno to trebalo mijenjati. Isto tako što se tiče ovoga da se to može istraživati šest godina, ja mislim da je to premali rok za tako bitnu stvar i ja mislim da budući da to ne utječe na državni proračun odnosno može utjecati samo pozitivno, ja mislim da je to jedan prijedlog koji bi ministar mogao uvažiti. Ovdje se čulo puno prijedloga, ali naravno da se uvaži sve ono što je ovdje predloženo, pitanje je kako bi nam izgledao državni proračun. Mislim da ovi prijedlozi koji ne idu na štetu državnog proračuna, a koji šalju jednu pozitivnu poruku da bi ih svakako trebalo uvažit. A što se tiče neovisnosti poreznog USKOK-a evo ja i ministar Marić smo sinoć sudjelovali u emisiji Otvoreno i tu je zaiskrilo između njega i bivšeg ministra Vrdoljaka koji je imputirao ministru Mariću da je rekao da u biti porezni USKOK treba depolitizirati čime je kao implicitno rekao da je porezni USKOK bio neko političko tijelo koje je djelovalo politički s čim se ja ne slažem, a što i ministar Marić i nije rekao. Ali ono što je problematično i zbog čega se ja brinem što će porezni USKOK otići pod poreznu upravu je to da je upravo taj čovjek koji se sinoć tako grčevito borio za neovisnost poreznog USKOK-a zvao ženu koja je bila na čelu Porezne uprave i agitirao za svog prijatelja Željka Biloša i tražio da se odgodi isplata poreza u iznosu od 9,5 milijuna kuna. I onda sam ja danas napisao jedan status na facebooku nazovi V radi neisplate poreza. Hvala.
Hvala vama. Može odgovor na repliku.
Što se tiče poreznog USKOK-a naravno da ima i nekakve učinke i rezultate i da bi trebalo očuvati neovisnost ne treba sumnjati u ministra da je neovisnost, a naravno što je neovisnije tijelo, što bude manji krug ljudi oko toga tijela teže će informacije curiti o bilo kome tko bude u istrazi po nalogu ili DORH-a ili policije ili samog saznanja iz Porezne uprave. Pa naravno da poskupljenje struje će biti u mome kraju u 9. izbornoj jedinici tj. gdje smo inače mi najveći proizvođači električne energije, gdje su najviše štete na cetinskom slivu u rijeci Cetini imamo najveći broj hidrocentrala, ali vjetroelektrane su došle u naš kraj i sada bi trebao taj narod koji je pretrpio najveće štete zbog hidrocentrala, brojni se odselili zbog Perugčkoga jezera i u Slavoniji velike štete i sada zbog tih vjetroelektrana zbog gospodina Vrdoljaka jel, trebala je biti struja najskuplja baš u tome kraju, a najsiromašniji kraj. Jel puste te vjetroelektrane kada prolazite planinama Svilajom, Dinarom na svakom koraku su, a najviše bi štete nanijelo tim ljudima, a to su doslovno krajevi gdje nemaju kućanstva vodoopskrbu. Toliko brige o regionalnom razvoju gospodina Vrdoljaka, očito je tu puno bilo bitnije ugovori, dogovori, pregovori, a najmanje u interesu hrvatskog naroda, poglavito sirotinje iz tih područja. Hvala lijepa.
Druga replika, uvaženi kolega Ivica Mišić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani kolega Bulj. Malo prije ste spomenuli zaleđe Dalmacije kao siromašno, pa mi to znamo da je to već siromašno godinama, godinama. Vidimo da i u ovom vremenu od 25 godina sigurno nisu napravili ništa. Pa postala je siromašna Slavonija koja je hranila i zaleđe i Dalmaciju i Hercegovinu i Bosnu, ljudi koji su dolazili u Slavoniji. Mi smo uništili ono što je valjalo, a kako ćemo uništiti ono što jedno nije ni moglo. Ali ja bih ovdje kada je ministar financija Marić pokušao mu nešto reći. Gospodine Mariću, vi dajte 12% hotelima, pa mi znamo da su hoteli u stranom vlasništvu, većina, veliki lanac i oni dobivaju još privilegiju u Hrvatskoj da imaju 12% ovi će imati veći porez, 25% a znamo da su svi kafići i mali restorani u vlasništvu Hrvata. Pa dajte molim vas, ako ti hoteli i damo im nekakve povoljnosti date im nekakav uvjet da moraju 70% hrvatskog proizvoda potrošiti u tom hotelu. I na taj način i nagrađivati ne samo hotele pa čak i restorane. Ja bih im dao svima 25% a onaj tko potroši hrvatsku robu i da se kontrolira i daje mu se privilegija. To bi bilo, onda bi se Slavonija digla, onda bi se mi podigli, ovako uvoze robe iz drugih zemalja, dajemo im popusta i novce ostavljaju u svojim zemljama preko svojih agencija koje šalju turist u Hrvatsku i smanjuju normalno cijene i mi opet nemamo koristi. Ovaj turizam koji se desio u Hrvatskoj znamo zašto, zato što su ratovi svuda okolo. Iskoristimo ako treba sa porezima, napravimo nekakav red, ali posebno se roba, pa na kraju i pošaljite ljude po Dalmaciji koji će to odraditi i dogovoriti se s njima. To bi bila politika a ne da oni su povoljniji nego drugi. Hvala vam.
Odgovor na repliku kolega Bulj.
Kolega Mišo, slažem se s vama, Slavonija je hranila i bila hraniteljica cijele Hrvatske i ona to može biti, međutim očito politike to nije bio interes. Danas je nažalost preko ljeta ljudi iz Slavonije, ovo što je ostalo mladih odlaze raditi u ugostiteljstvu i u hotele sezonski, u biti trebalo bi biti sasvim drugačije. Prije su ljudi iz Dalmacije, iz drugih krajeva Bosne i Hercegovine odlazili u Slavoniju i bili su zadivljeni s njom jer imam dosta prijatelja, rodbine koji su otišli u Slavoniju iz tih Krških, teških krajeva gdje je bilo malo zemlje i jednostavno su bili oni fascinirani s time. Pa imamo sada cijela sela u Slavoniji na tim područjima. Šta je bitno? Bitno je da mi govorimo o poljoprivredi 5% je sada mlijeko. Da 5% je mlijeko, 5 milijardi, ostalo 5% što je dobro za potrošača. Ali je činjenica da smo 30% imamo hrvatske domaće proizvodnje a puste milijarde ulagane. Puste milijarde dolazile iz EU fondova, svima nam puna usta EU fondova a jedino su se okoristili oni koji sada prodaju tu na svojim, jer su se otvorilo OPG-ova nelegalno. I mi smo im dozvolili, tj. hrvatska politika im je dozvolila, ministar poljoprivrede im je dozvolio da ne dođe seljaku taj novac OPG-u nego tome koji ima trgovačke lance. I slažem se s vama da bi trebalo domaću proizvodnju na svim tržnicama, trgovinama na području lokalne samouprave trebalo bi zakonski ograničiti, tj. limitirati da najmanje 60% mora biti domaćih proizvoda za toga terena. I to je pravi zakon, ne može se to riješiti sve sa ovim zakonom, ali u perspektivi bilo tko da ga predloži ja ću ga podržati. Evo, tko ga stručno napravi ja ću ga podržati jer ovo je isključivo pogodovanje uvoznim lobijima i sav novac iz EU umjesto u ruke, u džepove seljaka da opstanu na ovim područjima, 50 hiljada Slavonaca je otišlo zbog toga, otišlo je u džepove tih tajkuna koji imaju trgovačke lance. Hvala lijepa.
Treća replika je uvaženi kolega Saša Đujić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolega Bulj, vi ste ukazali na problem smanjenja poreza na opljačkanu imovinu, tako ste rekli. Opljačkanu imovinu ne treba oporezivati, treba ju oduzeti, treba ju oduzeti 100% i vratiti hrvatskim građanima i zbog toga podržavam vašu inicijativu za Zakon o porijeklu imovine. I on ne da ne bi trebao imati ograničenje istrage 6 godina nego bi trebalo ukinuti zastaru na te stvari kao što imamo i za ratno profiterstvo što je uvela ona bivša Vlada SDP-ova tako treba i to. I tu ćete dobiti vjerujem podršku svih i to treba svakako uvesti. I također se nadam da ćete i vi upravo iz MOST-a podržati ovo što mi cijeli dan govorimo o uvođenju poreza na prvu nekretninu jer to stvarno je problem i to je upravo ono što će potaknuti raseljavanje mladih obitelji i onih koji više neće moći kupiti. Ja to govorim danas već 20-ti put iako je to evo gospodinu Reineru smetalo pa mi je rekao da ponavljam cijeli dan jedno te isto, ali danas je svjetski dan tolerancije pa mu neću ništa zamjeriti. Evo hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Kolega, problem Parlamenta je ovdje šta smo saborski zastupnici … [[Govornik se ne razumije.]] 7, 8 mjeseci jednostavno onaj klik, kada jedni u opoziciji imaju sličnu priču kao oni prije što su bili i obrnuto. I to je jedan veliki problem hrvatske politike na klik. Kako veliki gazda kaže faraonski klik vi govorite, ali to nije dobro. Ja mislim da je vrijeme da i ministar sasluša bez obzira sa strane SDP-a, MOST-a, Živog zida, svih nas ovdje, da sasluša i da ono šta je moguće, u skladu sa mogućnostima porezne politike, govorim o poreznoj politici da se to ugradi u ovaj zakon. Što se tiče porijekla imovine, naravno, ja mislim to je zakon vrlo jednostavan trebao biti, onaj tko ne može dokazati imamo porezni USKOK, imamo porezne inspekcije, porezne službe, mogu jednostavno vidjeti ljude koji stvarno nisu imali 5 kuna u džepu, da ih je okrenuti naopako bilo, danas su tajkuni. Možda su i pošteno stekli, možda su dobili loto ali moraju dokazati porijeklo imovine, ne mogu biti apsolutni vladari Hrvatske, ne mogu oni biti nad vladari i ne smije ih se ni spomenuti ovdje je li, ako ih se spomene onda udari sa svih strana. … [[Govornik se ne razumije.]] da je to vrijeme prošlo, da će izrasti ta politička snaga u svim političkim opcijama i da ćemo govoriti normalno i da će taj, poglavito taj Zakon o porijeklu imovine čim prije izaći na svjetlo. I jednostavno to je jedino što može u ovaj osiromašeni narod bar donekle vratiti nadu. Ljudi ne vjeruju više u ništa. Šta će poljoprivrednik vjerovati? Potičemo poljoprivredu, veterinarski lijekovi, lijekovi za poljoprivrednike i ostala je ista 20 na 25%. Evo ministru još jednom. Ali to su ogromni troškovi, lijekovi u veterinarstvu za životinje, ljudima poljoprivrednika. Znači ima tu brojnih detalja. Ja se nadam do drugog čitanja da ćemo zaista koliko toliko dovesti zakon u …
I zadnja replika je uvaženi kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, vi ste se pitali kako netko sa plaćom od 15, 16 tisuća kuna može negdje u svojoj imovinskoj kartici prijaviti da ima neke milijunske vrijednosti, vrlo jednostavno. Za to vam je model postoji već nekoliko godina. Recimo ako ste, imate vlast SDP-a, pa imate ministra iz SDP-a onda imate javno poduzeće recimo Hrvatske šume onda potpišete jedan ugovor čiji bonus vežete uz dobit tog poduzeća i onda je moguće da kad završite jednu uspješnu poslovnu godinu kao to poduzeće da vam postoji mogućnost da vam se isplati negdje oko 3 milijuna i 200 tisuća kuna bonusa a imate plaću recimo 25, 30 tisuća kuna, ne znam kolike su u javnim poduzećima. Da bi znali koliko je 3 milijuna i 200 tisuća kuna za godinu dana samo ću usporediti sa nama ovdje. Evo kao saborski zastupnik za taj iznos da bi ga uprihodili morate ovdje odraditi u ovim klupama 16 godina, punih 16 godina ili puna 4 mandata što nije jednostavno. Treba proći te filtere, pa četiri puta biti u Saboru da biste dobili bonus od 3 milijuna i 200 tisuća [[Upadica Jandroković: Ja vas molim, ja vas molim da ne dobacujete.]] Znači da biste dobili taj bonus od 3 milijuna i 200 tisuća kuna zato jer ste uspješni, e sad kako ste postali uspješni? Malo radnika na cestu, malo ovako, malo frizirati itd. i 3 milijuna i 200 tisuća kuna, a cijela uprava preko 5 milijuna kuna. I onda se čudimo kako? Moguće je to sa pristojnom plaćom, plus bonus i na kraju godine toliki iznos. Jer ako se to zaista dogodio, a mislim da neće, da će taj čovjek odustati od toga, ali to je zaista nešto što je sramotno i ostalo je kao nasljeđe od bivše vlasti i na to ne možeš utjecati. A kažem jedan saborski zastupnik za to mora odraditi 4 mandata ili 16 godina ovdje sjediti da bi dobio ovo što dobije ovaj u godinu dana. Evo znači ne postoji rješenje.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa vi ste uzeli primjer Hrvatskih šuma i to je stvarno katastrofa. Mislim da dobiju bonuse, upravljaju državnom imovinom, menadžerski ugovori koji vežu mislim otpremnine, bonuse to je tolika bahatost da nije ja mislim u najbogatijim državama zasigurno nije. Pa brojni menadžerski ugovori, pa imamo mi i primjer kad je ravnatelj tj. direktor ili ravnatelj glavni čovjek HEP-a bio smijenjen jer je bio kum od bivšega direktora iz te stranke, od bivšeg predsjednika pa je se zamijenio drugi pa je došao njegov kum. Ali je sve to platilo naknadno na sudu … Znači to su ogromni troškovi gdje treba stvarno mijenjati zakon. Menadžerski ugovori su samo od lokalnih samouprava do državnih tvrtki, do javnih svih tih tvrtki, da to samo pročešlja javna revizija i da je to skresat. Ja mislim da mi ne bi imali deficit. Evo samo jedan primjer, koliko vozila osobnih imamo u brojnim agencijama, u brojnim lokalnim samoupravama, koliki je broj samo da i ostali … od petka do ponedjeljka ključ u sandučiću. Garantiram da ne bi bilo deficita. Ja vam govorim da ne bi bilo deficita koliko se javnih vozila, službenih koje narod plaća da ne bi bio deficit. To je jedna mala stavka. Da je to segment, da ako treba vozilo, treba, ali znam da brojni idu na ljetovanja, brojni svoji djecu odvode u vrtić, ali to je ogroman, ogroman novac i smatram da ste tu u pravu i bez obzira bio HDZ, SDP ili MOST ili bilo tko drugi da to treba tražiti jedne mjere jer ne može se s Hrvatskim šumama na taj način upravljati. Šume u minusu, ljudi se otpuštaju, poglavito ovi lugari na terenu se brišu, uopće ih nema a nitko ne kontrolira a njemu bonus kao u plusu. Potjera ljude i u plusu je naravno.
Hvala. Evo još samo jedna pojedinačna rasprava, to je uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Evo na početku ove sadašnje rasprave prije svega bi htio utvrditi stanje što se tiče dohodaka u Hrvatskoj. Treba reći da plaću do 1000 kuna tj. dohodak tu idu i mirovine ako se ne varam, prima 260 tisuća ljudi. Do 2500 kuna 1 milijun i 150 tisuća ljudi, do 5500 kuna nekih 105 tisuća ljudi, a tamo na vrhu te piramide imamo nekakvih 550 ljudi koji prima plaću od 50 do 100 tisuća kuna i nekakvih 150 koji primaju plaću preko 100 tisuća kuna. U tome kontekstu treba sagledati sve ove reforme. Čuli smo danas kako ide se na ruku onima koji su bogatiji ili koji su u relativno dobrom imovinskom stanju ide im se na ruku kod automobila, ide im se na ruku kod plaća. Znamo da onaj koji ima više dobivat će više, ko ima manje dobivat će manje jer neće dobiti ništa povećano, a ako pogledamo i Zakon o lokalnim porezima imao ovdje jednu lijepu tablicu na strani 4. o tome kako ovaj porez na nekretnine zamjenjuje komunalnu naknadnu. Ja sad tu navodim primjer nekakvog stana u Opatiji 100 kvadrata i na lijevoj strani je za građevinu izgrađen različitih godina od 1940. do 2008. navedeno je jednostavno uz komunalnu naknadu 1444 kune koliko će se platiti porez na nekretnine po novoj tarifi. I vidimo da će se na ove starije građevine platiti manji porez a na ove novije veći porez značajno veći nego dosada. A ovaj stupac zadnji, dakle govori se o dodanim sadržajima, tu su još veće stope. I sada zamislite jednu mladu obitelj koja se ide skućiti, vrlo vjerojatno se tu radi o kupnji novog stana i nove kuće u nekom novom kvartu gdje se tek izgrađuje. Dakle, u Zagrebu bi to bili ne znam Vrbani i Lanište gdje ja trenutačno stanujem kao podstanar. Prema tome, takvim ljudima ćemo udariti više nego što plaćaju sada i to ne jednokratno kao što je onaj porez na promet nekretnina o čemu sam jučer raspravljao nego dugoročno. To će biti svake godine ili pitanje je po kojoj rati i koliko često će se to plaćati. Tako da je ovo još jedna antidemografska mjera. Onima kojima ovaj zakon ide na ruku, ja nisam njihov izabranik, oni nisu vjerojatno glasali za mene i mi naravno nećemo poduprijeti ovu poreznu reformu koju ja ne bih ni nazvao poreznom reformom, nego eto nekakvim sitnim korekcijama, poriktavanjima. Htio bih se osvrnuti još na nekoliko zakona, prije svega na Zakon o administrativnoj suradnji na području poreza. Jedan zakon dosta opsežan ovako u volumenu papira, nije bilo mnogo rasprave o njemu. On se odnosi na razmjenu informacija između poreznih uprava različitih zemalja osobito u EU, tako da ako netko ode u drugu zemlju da se uzima tamo u obzir njegovi, dakle dohodci, da se izbjegne izbjegavanje poreza. Međutim, htio bih podsjetiti na nešto što se zove fetka, … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] ili Zakon o inozemnim računima poreznih obveznika. Kod nas je on potpisana 2015. godine. Nije na vrijeme obaviještena javnost tako da su mnogi ljudi došavši u banku otvoriti račun bili neugodno iznenađeni anketnim pitanjima. I ja sam bio jedan od njih te se između ostalim pitalo intimne stvari kao na primjer koliko imate članova obitelji koji su uzdržavani. Zašto to banka mora znati ako samo otvarate račun, broj telefona svoj, člana obitelji, na poslu, jeste li politički aktivna osoba. To se isto pisalo. Gdje će sve te informacije završiti? Završit će u SAD-u. Naravno građani nisu dobili kopije tih obrazaca što su ispunjavali. Mnogi su se dodatno zadržali u banci. Uglavnom jedno negativno iskustvo. Da se radilo o promašajima oglasila se i Agencija za zaštitu osobnih podataka sa sljedećim priopćenjem. Smatramo da u ovoj situaciji do koje je došlo banke nisu dovoljno jasno informirale građane, odnosno da su građani uznemireni upravo iz tog razloga jer se prikuplja puno veći opseg podataka od onih koji je propisan Zakonom o sprječavanju novca. Kaže Branka Bet Radelić načelnica Agencije za zaštitu osobnih podataka. I to nije sve. Bojim se da ovaj zakon stavlja našu zemlju, naše institucije u nepovoljan položaj. Pa evo da se osvrnem prije svega na članak 66. gdje se piše ovako. Novčanom kaznom u iznosu od 2200 tisuća kuna sad se kažnjava pravna osoba u stavku jedan, u stavku dva, bilo koja pravna osoba. Međutim, u stavku tri kaže Hrvatska izvještajna i neizvještajna financijska institucija ako ne prikuplja propisane informacije itd. Dakle, isto su propisane nekakve kazne. Ja se pitam hoće li nekakve američke institucije također odgovarati i zašto da hrvatskim građanima nije objašnjeno. Također pitam se da li Amerikanci kad dođu u Americi, … [[Govornik se ne razumije.]] otvarati račune je li oni tamo popunjavaju obrasce koji onda stižu ovdje nama u Poreznu upravu i onda mi to skupljamo? Ne. Mi smo tu svakako u jednom podređenome položaju i mi smo ga prihvatili bez prave javne rasprave kako to obično biva. Htio bih također upozoriti na jednu nelogičnost za koju nisam našao objašnjenje. Nalazi se u Zakonu o porezu na dobit. Naime, stari članak 8. glasi: „Porez na dobit plaća se po stopi 20% na utvrđenu poreznu osnovicu“. Novi članak 28. glasi: „Porez na dobit plaća se na utvrđenu poreznu osnovicu. Sad su dvije stope. Prva je 12% u poreznom razdoblju, ako su porezni prihodi ostvareni do 3 milijuna kuna. I drugi stavak 18% ukoliko su u poreznom razdoblju stvoreni prihodi jednaki ili veći od 3 milijuna i jednu lipu.“ Sad nije razjašnjeno ako imate recimo 3 i pol milijuna kuna da li se na ovo ispod 3 milijuna plaća 12, a na ovo preko ovih 18 ili se na svih 3 i pol milijuna plaća 18. Evo molio bih da se to među ostalim razjasni. Mnogo je tu zakona. Dat ćemo konačnu ocjenu sutra u završnom obraćanju u ime kluba. Evo najavljujem još jednom nećemo poduprijeti ova porihtavanja. Hvala.
Hvala vam lijepa. Imamo 4 replike ponovo. Prva je uvažena kolegica Božica Makar.
Hvala lijepa predsjedavajući. Pa uvaženi kolega Sinčić, odmah na početku svoje rasprave osvrnuli ste se na Prijedlog poreza na dohodak. Spomenuli ste koliko ljudi ima primanja do 1000 kuna, koliko do 2000. Prije svega to se odnosi na naše umirovljenike. I ja ponovno apeliram na onaj dio svatko ima pravo na 3800 kuna neoporezivo bez obzira iz kojeg dijela to ostvaruje, pa tako onaj dio gdje se porez na imovinu, odnosno od imovinskih prava smatra kao konačnim i oporezuje po stopi od 12%, da se dozvoli da i on uđe u ovu kategoriju znači podnošenja konačnog obračuna poreza, odnosno porezne prijave. Tu prije svega mislim na ona poljoprivredna gospodarstva koja iznajmljuju svoje zemljište. Radi se o staračkim domaćinstvima sa hektar, dva zemljišta koja primaju naknadu od 1000 kuna uz svoju mirovinu od 800 kuna. I oni će sad na to morati još 120 kuna platiti dodatno, a po drugoj strani stimuliramo i oslobađamo one sa visokim primanjima. Hvala lijepa.
Uvaženi kolega Branimir Bunjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zahvaljujem kolegi Sinčiću koji je ukazao na daljnju puzajuću okupaciju Hrvatske koja je svake godine sve veća i veća. Naime, na prikupljanje podataka koje se vrši nad hrvatskim građanima mene zanima kao što je rekao kolega Sinčić da li se isti podaci recimo daju kada američki građani otvaraju račune u Hrvatskoj. Također danas smo imali slučaj da je u Hrvatskoj otvoren ured nekakve DEA koji će prikupljati također podatke i vršiti ovdje neki nadzor. On eto neće uhićivati pa je kao nekakav mali komadić suverenosti Hrvatske sačuvan. Mene zanima da li je MUP otvorio svoj ured u New Yorku da li naši policajci sada idu tamo i također me zanima kao oni su naši saveznici. Pa zato ti naši saveznici barem ne ukinu vizni režim koji mi imamo za SAD kada smo već tak odobri prijatelji i oni nama vjeruju i mi njima. Dakle u biti radi se o jednom pokroviteljstvu koje za Hrvatsku definitivno nije dobro i ovakvi zakoni ustvari na to sasvim bjelodano ukazuju. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala vam kolega Bunjac. Pa evo da upozorili ste na loše hrvatske odnose tj. nepostojanje hrvatske strategije vanjske politike u smjeru koji bi vodio k suverenosti. Ja sam siguran da je kada je došla DEA ovdje da je tražila jedan ured da bi im dali cijelu zgradu besplatno.
Treća replika uvaženi kolega Ivan Klarin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Sinčić vi ste rekli da se bojite ili da strahujete da će informacije završiti u SAD-u. Pa mogu reći da me uopće briga da će informacije završiti u SAD-u, bojim se da će mlade obitelji završiti u SAD-u nakon ove porezne reforme kao ono dvadesetih i tridesetih godina 20. stoljeća. Ali bojim se isto tako da će nakon ove porezne reforme mlade obitelji završiti još više u Dublinu, Njemačkoj itd. I onda se sjetim svih onih komentara u predizbornim kampanjama HDZ-a kada su napadali vladu Zorana Milanovića i govorili kako smo mi zaslužni za iseljavanje 100 tisuća mladih iz ove države. I na kraju mogu zaključiti da ovom poreznom reformom Vlada RH kažnjava i siromašne i poduzetnike u turizmu i općine i gradove, ali što me najviše boli kao mladog čovjeka i mladog oca kažnjava mlade obitelji.
Odgovor na repliku.
Hvala vam kolega na primjedbi. Pa evo građani jesu zabrinuti što će biti s njihovim podacima i gdje će oni završiti, hoće li se sutra možda ti podaci iskoristiti negdje protiv njih, zabrinuta je i Agencija za zaštitu osobnih podataka. Što se tiče otežavanja položaja obiteljima, da ne samo ovima koji će sada kupovati stanove i kuće uglavnom u novim naseljima, zato se i radi novogradnja, zato je i bio program poticaja stanogradnje itd. nego onima koji su već uzeli stanove u tim područjima, koji su u kreditima u tim stanovima i kućama na 20, 30 godina. Njima ćemo sada udariti porez na nekretnine i udarit ćemo im više nego što sada plaćaju. Apsolutno smo protiv novih poreza općenito, a pogotovo za uvođenje poreza na nekretnine jer to je kretanje jednim putem koji neće dobro završiti kao što nije završio dobro niti put pooštravanja Ovršnoga zakona.
I zadnja replika za danas, uvažena kolegica Ana KOmparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega danas se puno govorilo o uvođenju poreza na prvu nekretninu, pa sam si ja dala truda pa sam išla pogledati što je pisalo u programu HDZ-a na ovim izborima koji se zvao Vjerodostojno. Pa tamo vam piše da će se poticati stanogradnja, pa vam piše da će se subvencionirati kamate na kredite za kupnju prvog stana. I tako vam piše još niz lijepih želja. A ono što smo mi dobili odmah nakon mjesec dana po završetku izbora, 5% za mlade obitelji za kupnju prve nekretnine. Osim toga ministrica je neki dan rekla da će ukinuti odnosno da odustaju od ideje od tisuću eura po novorođenom djetetu, ali cijela kampanja se vodila upravo na tome na populacijskoj politici, na tome da treba zaustaviti iseljavanje mladih, da treba povećati natalitetnu politiku i sve to lijepo, krasno bilo samo u kampanji. A ja ću ponoviti ono što sam ja danas rekla isto jedno pet puta, ova porezna politika će se obiti po leđima ljudi jer ide na jedinice lokalne samouprave, dakle neće država izgubiti ništa, ali će se desiti to da će na razini jedinica lokalne samouprave porasti upravo sve ono što plaćaju mlade obitelji, od vrtića, škola, produženih boravaka, marendi, ručkova, sve ono što subvencioniraju jedinice lokalne samouprave, naprosto neće biti novaca subvencionirat. Porasti će prirezi jer će se morati puniti lokalni proračuni, da ne govorim o sportu o kulturi, dakle sve to će biti posljedica ove porezne reforme jer sumnjam da će država pronaći novce da vrati jedinicama lokalne samouprave gotovo 2 milijarde kuna. Sve će to [[Upadica Gordan Jandroković: Hvala.]] platiti na razini jedinica lokalnih samouprava.
Odgovor na repliku.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora. Da, još sam jučer bio istaknuo jednu nelogičnost kod uvođenja ove reforme, dakle logično bi bilo da se saborska većina sukladno onome što je govoreno prije izbora, čemu su birači dali povjerenje da sukladno tome ako se već nije prije izbora složio nekakav program da na temelju tog programa ide sa stručnim službama, dakle to su službe koje imaju kapaciteta. Malo koja stranka ima kapaciteta i resursa kao što to ima ministarstvo, kada imate te resurse onda razradite reformu prema nekim ciljevima, dakle prvo je politička volja, onda struka to provodi. Međutim mi smo ovdje imali obrnutu situaciju da je od nekud došla ta reforma onda je ona predstavljena premijeru, politici, tu je bila čak sukoba između MOST-a i HDZ-a, znači nisu se prije usuglasili, nisu to tijekom pregovora prošli nego sada čiste te sukobe u javnosti i pokazuju da nisu pripremili to što žele izglasati, dakle situacija je obrnuta. I to pokazuje jasno da ovo je jedan put bez vizije. Toliko.
Hvala vam svima. Dakle ovime smo završili pojedinačnu raspravu. Nastavljamo sutra u 9,30 raspravama klubova zastupnika završno u trajanju od deset minuta. Do sada se prijavilo sedam klubova zastupnika, tako da očekujemo da ćemo tijekom jutra privesti raspravu kraju i računamo da bi glasovanje bilo u 12 sati. Hvala vam lijepo. SJEDNICA PREKINUTA U 19,40 SATI.
Sada smo prešli na one, dakle završne stavove pojedinih klubova i prvi će biti Klub HNS-a HSU-a u ime kojeg će govoriti uvaženi potpredsjednik ovog doma, kolega Ivan Vrdoljak. Izvolite!
Hvala lijepo potpredsjedniče, dame i gospodo! Po ovoj završnoj riječi u ime Kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika, prvenstveno trebamo reći da pozdravljamo ovu namjeru cjelokupnih poreznih izmjena Zakona. Širokih, jasnih namjera gdje se u biti stabilizira česte izmjene poreznih sustava na početku mandata. Ja ne mislim da je to reforma, ali manje bitno. Mislim da su to porezne izmjere jer reforma dugoročno mijenja sustav funkcioniranja. Ovdje nemamo veliku promjenu u sustavu funkcioniranju, ali manje je bitno ime. Ali ono, kao glavnu zamjerku koju možemo danas iznijeti, a to ćemo i u amandmanima, a nadam se i u daljem radu ovog Sabora, uzeti u obzir, a to su ljudi: strateški dokumenti Vlade Republike Hrvatske i Sabora i Republike Hrvatske. Neke od strateških dokumenata smo donosili jednoglasno, u ovom Saboru. I mislim da, i to sam u krajnjoj liniji i u svom nastupu kada smo razgovarali o imenovanju Vlade, sam poželio sreću, puno uspjeha, da stojimo na raspolaganju za bilo kakvu pomoć, ali da ne smijete zanemariti strateške dokumente. Jer tamo se točno definira koji je put razvoja Republike Hrvatske u raznim sektorima. Ne samo u poreznim nego i u industrijskim, u zapošljavanju, u ljudskim potencijalima, u obrazovanju i u nizu drugih. Ja u ovim poreznim izmjenama, na žalost nisam vidio niti jedan osvrt na strateški dokument. Može biti izlaz da nakon ovih poreznih izmjena slijede druge sve izmjene koje će to popraviti u zakonu o ne znam poticanju ulaganje u kurikularnoj reformi. Ali mora se biti osvrt u poreznim pravilima i izmjenama. Znači, mi imamo Strategiju razvoja turizma Hrvatske, već je nebrojeno puno puta ovdje rečeno. Tamo piše jedna stvar, mi idemo na drugu stvar. Imamo definiramo u Strategiji pametne specijalizacije točno sektore koji mogu povećati izvoz, konkurentnost, produktivnost, veći udjel visoko obrazovane radne snage, sve ono što Hrvatskoj treba – nigdje nema osvrta na Strategiju pametne specijalizacije. Imamo industrijsku strategiju u kojoj piše koji su ključni sektori koji imaju potencijal izvoza novog zapošljavanja – nema osvrta u poreznim izmjenama niti na tu strategiju, a da ne govorim o Strategiji inovacija ili ulaganjima u istraživanje i razvoj. I žao mi je što u ovim poreznim izmjenama nije prezentirana možda cjelokupna vizija Hrvatske kao namjera Vlade Republike Hrvatske i to možemo očekivati ne od ministra financija, nego od premijera da nakon ovih poreznih izmjena što su sljedeći koraci koji će prikazati Hrvatsku za četiri godine – dal' će on biti ekstremno uvozna ekonomija, da li će u strukturi BDP-a biti i dalje 60% osobne potrošnje, koliko će u rastu BDP-a sudjelovati izvoz, koliko investicije – i kada bi to bilo prezentirano, jednim dijelom će to biti u proračunu, ja očekujem, onda bi imali jasniju sliku kud ove porezne izmjene mogu odvesti Hrvatsku. Ako ne vidimo što su sljedeći koraci, ako se ne ulaže u istraživanje i razvoj, ako ne podupiremo inovacije, ako nećemo podržati cjeloživotno obrazovanje, kurikularne reforme, prekvalifikacije i porezno, ako nećemo dati podršku izvoznim hrvatskim industrijama kao što je ICT, ne vidim razloga zašto se nismo ovdje uz sve ove – imamo sniženu stopu PDV-a za auto sjedalice, pa ja ne znam, niti ih proizvodimo, niti su to u nekoj prema građanima bitnom trošku – a nitko nije spomenuo ICT industriju koja je 90% izvozna. Hajde da razmislimo i u drugom čitanju ćemo mi dati svoje amandmane i da svi zajedno razmislimo i na održavanju naravno deficita i javnog duga, ali da vidimo što je ono što može smanjiti uvoznu komponentu hrvatskog gospodarstva koja se bazira isključivo na rast osobne potrošnje, a što je ono što može povećati izvoz, zapošljavanje i gospodarski rast na osnovama koje nisu iz 2006. ili 2007. Mi smo tada imali odličan rast BDP-a. Dovelo nas je do ogromne krize jer smo bili ekstremno uvozna ekonomija. Dakle, nakon ovih poreznih izmjena koje će se malo očito korigirati tijekom drugog čitanja, dajte da zajedno mislimo o tome kako realizirati strateške dokumente sa ostalim mjerama koje možemo ne samo kroz poreznu politiku donijeti. Da se osvrnem kratko, porez na dohodak. Odlična namjera povećanja dohotka, smanjenje poreznog rasterećenja cijena rada. Pohvalno! Čestitamo! Podržavamo! Stvarno je veliki problem ljudi što nemamo egzaktne kompenzacijske mjere za lokalnu upravu. Mi moramo imati točan izračun i očekujemo to. Imamo časnu riječ od ministra financija, ali to moraju biti znači vlastiti prihodi jedinica lokalne i regionalne samouprave da nam se ne događa da bilo kojih grad, ili općina ili županija ovisi tko je u kojem trenutku vodio ovisno o dobroj volji bilo kojeg ministra, ili pomoćnika ministra ili zamjenika ministra, državnog tajnika, što god, nego da egzaktno se zna koji su prihodi lokalnih i regionalnih uprava. To je direktna centralizacija. Ako nemamo jasnu kompenzacijsku mjeru, to je direktna centralizacija. Pričali smo da trebamo zemlju decentralizirati. Porez na dobit, izuzetno je pohvalno za ove male poduzetnike i obrtnike do 3 milijuna kuna da se smanjuje porez na dobit. Dobro je da se smanjuje porez na dobit sa 20 na 18. Možda danas nije presudno, ali je poruka dobra, trend da će se od sada uvijek kada se pokaže šansa i dalje smanjivati. Povećanje priznatog troška reprezentacije sa 30 na 50%. Možda je moglo ići na 70? Sve je to pohvalno. Ali nema razloga da u tom cijelom paketu se ukida reinvestirana dobit. Mi imamo industriju koju trebamo dodatno kapitalizirati. Pustite ljude da ulažu u svoju proizvodnju. Možda pojednostaviti sustav. Argument da se nije dovoljno koristio, možda smo ga mi zakomplicirali? Možete ga pojednostaviti. I svatko tko ulaže u svoju produktivnost ili veći kapacitet proizvodnje, a posebno izvoznika, pa možemo mu priznati reinvestiranu dobit. Što se tiče poreza na nekretnine, mislim da smo mi tu kao Hrvatska narodna stranka jasni već nekoliko godina, to nije spremno, neće biti dobro. Jako se protivimo i ukidanju povlastice na kupovini prvog stana. Ali OK, to je izbor vladajuće većine i mi ćemo biti jasni kod tog svog stava i u drugom čitanju. Kod PDV-a dizanje praga, odlično do 300 tisuća kuna sa 210 na 300 tisuća kuna. Mislim da je nepotrebno i nije sukladno strateškim dokumentima dizanje PDV-a na ugostiteljske usluge. Puno je toga rečeno tu. Uzmite u obzir neke druge mjere ili strategije koje moramo ljudi, realizirati. Ne možemo jednostrano gledati porezni sustav od ostalog dijela. Moramo širinu gledati, kuda ova Hrvatska će završiti, na čemu ćemo bazirati svoj rast, gdje će nam se djeca školovati. Znači, ne možemo onda donijeti strateški dokument, a donijeti poreznu politiku koja nije u skladu s njim. Spuštanje stope, to sam već rekao, za neke stvari kao što su auto sjedalice i sl. meni je potpuno nejasno, ali vrlo je pohvalno za repromaterijal u poljoprivredi to je potrebno i s tim se isto slažemo i podržavamo. Mislim da i to je stav Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata, socijalna politika se ne može voditi kroz poreznu politiku. Mi ključno moramo poreznu politiku voditi na gospodarskom rastu, na izvozu, na investicijama, na zdravom rastu BDP-a, ne na uvoznom rastu BDP-a, na zaposlenosti, a onda stvoriti dovoljno fiskalnih kapaciteta da možemo kroz Ministarstvo socijalne skrbi voditi socijalnu politiku. Da podvučem crtu, ja bih volio čuti kroz drugo čitanje i premijera i ministra financija. Točne egzaktne brojke, koje rezultate očekuju od ove porezne reforme. Ako je to 0,5 posto rasta BDP-a u odnosu na 2016. godinu, da li je to uvoz predviđen, izvoz, investicije, državna potrošnja, to ćemo vjerojatno vidjeti u proračunu i odgovornost kao light motiv svake ozbiljne politike. Odgovornost i rezultat, odgovornost onih ako se sve ovo što se bude prezentiralo, što bi trebalo donijeti koji rezultat ove porezne izmjene, tko nosi odgovornost ako se to ne dogodi. I Klub Hrvatske narodne stranke i HSU-a će na prvom čitanju na sve ove predložene izmjene poreznih zakona biti suzdržan. Nećemo biti protiv jer je namjera dobra i trebamo zajedno podržati dobre namjere. Sadržaj nije dotjeran i biti ćemo suzdržani dati svoje amandmane na drugom čitanju i tada očekujem i od vladajućih ozbiljnost, da poštujemo strateške dokumente Republike Hrvatske i da nismo više [[Upadica Reiner: Hvala.]] Uvozna nego da budemo izvozna zemlja. Hvala.
Hvala. Imamo neke replike. Prva je uvaženog zastupnika Blaženka Bobana. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Vrdoljak, ja se ne moguć, ovo sada ću reći radi šire javnosti, jer se ne mogu oteti dojmu, prije svega moram reći da je vaša rasprava bila jako korektna i uredna, ali ne mogu se oteti dojmu da jako konstruktivni prijedlozi, bilo s lijeve ili desne strane, dolaze u popodnevne sate, u popodnevnu raspravu, u večernju raspravu, u vrijeme kada su svjetla kamera ugašena. Svjedoci smo bili ova dva dana dok smo raspravljali kroz klubove i pojedinačno da tijekom jutrašnjih sati radi valjda svjetla reflektora, se uglavnom nabacivamo lijevo desno, a konstruktivnih mjera nema. Reći ću primjer: kroz popodnevne sate, jučer popodne iznjedrili su se par prijedloga poput uređenja ZAMP-a kako bi se izišlo u susret radi mjera poreza za ugostitelje, pa su iznjedreni prijedlozi da se porez na nekretnine u arheološkim zonama A, na neki način oslobode jer ljudi svoje nekretnine gotovo niti pogledati ne mogu, pa su iznjedreni prijedlozi recimo da je hitno, ovo što ste vi kroz svoju raspravu spomenuli, je hitno potrebno pustiti u proceduru ovaj Zakon, kompenzacijskim mjerama, kako bi čelnici lokalnih zajednica znali što ih uistinu čeka. No, kažem vam, imali ste konstruktivnu raspravu, ali moram još jednom reći, ne samo kroz ovu raspravu, nego kroz niz rasprava, uvijek u popodnevne i večernje sate rada ovoga Sabora, oni koji žele raditi zaista svoj posao, se uistinu prave pravi prijedlozi, prave inicijative iznjedre, a tijekom jutrašnjih dok su kamere upaljene, svjetla reflektora otvorena, mnogi, mnogi uistinu ovdje, pa vidjeli ste i kroz ovu pauzu, žele svojih pet minuta slave i na taj način misle da su poentirali, ne dajući konstruktivne prijedloge za rješavanje tako krucijalnog zakona koji je potreban svima nama u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će poštovani potpredsjednik Doma.
Evo kao što ste vidjeli i sada valjda kada su kamere, ja ne znam sada kada su kamere upaljene a kada ugašene, ja ne pratim to, ali sada kada su sada valjda kamere upaljene želimo biti konstruktivna oporba. I pohvalili smo niz stvari. Samo smo rekli da se trebamo zajednički dogovoriti oko strategije kuda će Hrvatska završiti za četiri godine. Ne 2017. fiskalno, ili 18., nego 20., 25., konkretizirati to na svakodnevni život. I stvarno želimo biti konstruktivni. Kako to izgleda popodne, da li je netko u nekom trenutku iz populističkih pa i ekstremističkih razloga zlorabio ovu govornicu, svi smo svjesni da se to događa. Trudimo se biti pristojni, konstruktivni. Ne mrziti, ne lagati, ne govoriti o ljudima i klevetati na neosnovane načine. To niste doživjeli od članova Hrvatske narodne stranke, niti od saborskih zastupnika. I to ćemo pokušati i dalje raditi. Zašto? Čuvajmo ovu instituciju i čuvajmo svoju zemlju jer ovaj grb tu koji je iznad nas, nas obvezuje da poštivamo svakog člana ovog Sabora i da ne klevetamo i ne lažemo o svakom o njemu. I dajte svoj doprinos u konstruktivnim raspravama. Tako sam pokušao uvijek raditi i tako ću i dalje raditi. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeća je replika zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Vrdoljak, ja se slažem s Vama, ja sam protiv poreza na prvu nekretninu. Što se tiče poreza na ugostiteljstvo, da se povećava na 25%, već sam rekao, zalažem se za kompromisno rješenje da se poveća porez na 25% samo za alkohole i pivo, a ostali dio ugostiteljske ponude da ostane na onome na čemu jest. Što se tiče oslobođenje poreznih olakšica za banke u slučaju ako otpišu dugove, ne bi bilo loše da znamo krije li se ispod toga nekakav sporazum s bankama u vezi s arbitražom. Jer moguće je da tu postoji nekakav tajni sporazum za koji mi ne znamo. Što se tiče poreza na dobit, ja sam već rekao jučer i sada ću ponoviti da se zalažem za to da se uvedu tri razreda poreza na dobit: 12, 18 i 25%, ali s obzirom na bruto dobit, a ne s obzirom na prihode. Jer netko tko ima manje prihode može imati veću bruto dobit od onoga koji ima veće prihode. Dakle, to ne mora biti glavni kriterij. I zadnje što hoću reći je to da sam pozvao građane da mi daju inpute što ih muči, dakle ljude koji se baš, kojih se baš i tiču porezi, da mi daju inpute kako bi trebalo to stvarno izgledati, kako to u praksi treba djelovati i ja ću biti njihov glas između ovih dvaju čitanja i predložiti ću pisanim putem sve ono što nisam uspio predložiti tijekom ove rasprave jer je bilo je prekratko vrijeme da se za to pripremim, a nisam niti porezni stručnjak, prema tome trebati će mi inputi ljudi koji se u to razumiju.
Hvala. Odgovoriti će uvažani potpredsjednik Sabora.
Hvala potpredsjedniče. Dakle, zbog kratkoće vremena ja se nisam osvrnuo na svaki detalj jer su stvarno široke te porezne izmjene. Jedan od tih na koje se nisam imao vremena osvrnuti, ali biti će prilike i u drugome čitanju i u krajnjoj liniji amandmanima, da dobijemo odgovor što se događa s ovim NPL-ovima. Šta znači porez na priznati trošak, jednokratni otpis. Do sada je to postojalo, koliko ja znam ali samo za onaj dio koji je utužen ili ovršen. Koji je pokušano se utužiti, ovršiti. Sada se ide na procjenu banaka koji su nenaplativi. Ako je rezultat kome, kako ministar financija govori, da će oni otpisati dugovanja građanima i firmama, to je čudo od mjere. To nitko nije mogao zamisliti da može do toga doći. Ja ću to odmah potpisati. Ali to je nemoguće, to je kolega Lalovac dobro objasnio. Oni će najvjerojatnije nakon ovoga, ako nemamo neki dogovor, a bilo bi dobro da imamo dogovor, prodati svoja potraživanja za 30, 40 posto vrijednosti, a onda će neke off shore kompanije raditi svoje ovrhe na tim istim potraživanjima. Ako dođe do toga onda će snositi odgovornost i ministar financija i premijer i čitava Vlada. Pa vjerujem da su toga svjesni, pa neće valjda to napraviti, da će oni otpisati bankama, da će banke nakon toga prodati po diskontu i onda da će se nastaviti sa ovršenjima. Ako su povezali u neki veći dogovor, ja ću to potpisati. Taj odgovor na žalost nismo čuli i zato je dobro da smo u prvom čitanju. Pa hajdemo sačekati drugo čitanje. Ja vjerujem da neće raditi sebi problem. Hvala vam lijepa.
Hvala. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolega Vrdoljak, izrazili ste želju da vas ministar izvijesti kakve će biti posljedice porezne reforme. Međutim, tu se nije radilo o željama nego se tu radi o obvezi. Znači, za više od pola ovih zakona trebalo je provesti obvezajući postupak učinaka reforme, a toga ovdje nije bilo. A nije bilo zato, između ostaloga, što je ova reforma stavljena na ovakav nekakav super hitni postupak bez redovite i zakonite procedure, a to su ministar i Vlada napravili zato što njih u biti procedura ne zanima, niti ih zanima mišljenje zastupnika, nego jednostavno računaju da će stranačka stega odraditi svoje. Skupila se jedna malena grupa od maksimalno tridesetak ljudi u kojima su mnogi relevantni faktori izostavljeni, npr. predstavnici sindikata i sada je to ovdje istreseno kao recimo s kamiona, kipera u Sabor, evo 15 zakona i evo to ćemo izglasati što je prije moguće bez obzira na sve primjedbe i dakle samu zakonitu proceduru. Pa, prema tome, s obzirom samo na taj dio ova porezna reforma bi trebala biti odbačena i dakle, trebao bi potpuno drugi postupak njezinog prihvaćanja uputiti u Sabor. Hvala lijepa.
Odgovoriti će potpredsjednik Sabora, uvaženi gospodin Vrdoljak.
Hvala lijepo kolega Reiner. Dakle, ja vjerujem da ćemo mi do drugog čitanja dobiti egzaktne brojke za financijski učinak. To nije problem. To će ministar financija relativno lako svaku mjeru prezentirati financijski. Ono što sam ja ovdje tražio je opći učinak ljudi. Dogoditi će nam se trend za dvije godine da će nam uvoz ekstremno rasti jer ćemo imati veću osobnu potrošnju, a da će izvoz usporiti sa rastom. Dogoditi će nam se 2006. 2007. ako nemamo predviđene mjere nakon toga. Zato sam želio dobiti viziju. Hrvatska, ne samo poreznog, nego i obrazovnog sustava, zapošljavanja, strukture izvoza, usluga, strateških dokumenata koji mora Vlada prezentirati uz ove porezne reforme. Fiskalni učinak ćemo dobiti. Pa ja očekujem, pa dobiti ćemo ga u krajnjoj liniji na Proračunu pa će se egzaktno vidjeti što će biti fiskalni učinak. Ali to nije jedini cilj. Porezna reforma mora biti u skladu s ostalim namjerama ostalih resora u Vladi. Moramo gledati ljudi opću sliku na početku mandata. I tu želimo dati svoj doprinos i to očekujem od Vlade. Što se tiče i objedinjene rasprave vaš predstavnik Kluba Živog zida isto tako na sastanku svih klubova izrazio, je podržao da bude objedinjena rasprava, a mi smo ispočetka bili protiv, ali smo zato što je stvarno široko i da je lakše pa recimo argumente iznijeti pojedinačno ali smo izašli u susret da je sada polovina jedanaestoga mjeseca, da do kraja godine moramo i Proračun usvojiti, da se ove izmjene moraju reflektirati već u slijedećoj godini. Ja nemam stav da mi cijele izmjene poreznih zakona trebamo odbaciti. Ne trebamo. One moraju ići, ali hajdemo ih popraviti ono što se može popraviti i hajdemo se pozvati na sadašnji dokument. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prije nego što dam riječ predsjedniku sljedećeg kluba, htio bih vam pročitati obavijest. Dakle, šesta sjednica Mandatno-imunitetnog povjerenstva, koja je bila sazvana za danas u 11,00 sati održati će se nakon glasovanja u dvorani Ivan Kukuljević, Klub zastupnika, ne u 11,00 sati nego nakon glasovanja. Evo, a sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Branko Grčić. Izvolite!
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Nakon ove sveobuhvatne rasprave ja se mogu složiti s ovim okvirom političkim kojeg je kolega Vrdoljak iznio. Ja bih ga malo suzio pa bih rekao ciljevi ove reforme nisu reforma radi reforme, nego reforma koja će unaprijediti dvije stvari. Potrošnju građana i investicije. Znači, ova porezna reforma bi u konačnici trebala dovesti do toga. Zašto mislim da to neće u potpunosti se dogoditi. To je cilj da objasnim u ovoj završnoj raspravi. Prvo pođimo od poreza na dohodak koji bi trebao spustiti, da tako kažem, građanima negdje oko dvije milijarde kuna. Međutim, ovo što je vrlo važno napomenuti, nedostatak te reforme je loša distribucija. Dakle, negdje oko 770 tisuća naših zaposlenih građana neće dobiti niti kune ovom reformom. Dakle, negdje plaće do 4 tisuće kuna se neće povećati, neto plaće do 4 tisuće kuna. Plaće od 4 tisuće kuna, pa negdje do 13 tisuća kuna što je dosta veliki raspon – 9 tisuća kuna – znači, povećat će se svega između 50 i 250 kuna. Ovaj izračun naravno, bazira se na olakšici za jedno dijete u prosjeku ili jednog člana obitelji. To je relativno gledano samo 1 do 2% rasta plaće, rasta neto plaće. To nije dovoljno. To nije signifikantno što bi rekli. Dalje, plaće iznad 13, 14 tisuća kuna počinju progresivno rasti. Dakle, taj rast ide zaista vrlo, vrlo progresivno, pa onda rast ide od 500 kuna recimo na plaće neto od 40 tisuća kuna taj rast je 3 i pol tisuće kuna – skoro 10%, skoro 10%. A na plaće od 70 tisuća kuna, a u nekim javnim poduzećima odnosno bolje rečeno poduzećima u kojima država još uvijek participira bitno u vlasništvu, recimo plaća od 70 tisuća kuna raste preko 7 tisuća kuna. Dakle, više nego što je prosječna plaća u Hrvatskoj. Da li je to pravedno? U odnosu na našu reformu koju smo mi provodili prije godinu i pol, dvije dana, situacija je bila bitno drugačija. Sada vi nećete to vidjeti, ali tu postoji jedan grafikon koji to jasno objašnjava gdje se vidi da je naša reforma posebno utjecala na plaće, na veći rast plaća između negdje 8 i 13 tisuća kuna. To je ono što u Hrvatskoj zovemo srednji sloj. Dakle, mi smo bitno povećali plaće srednjeg sloja, a naravno slažem se, ove plaće koje nisu bitno oporezovane kroz reformu poreza na dohodak ne možete bitno niti povećati. Ali je bitno da smo mi unaprijedili poziciju srednjeg sloja, koji zapravo je nositelj svakog društva i svake zajednice. A plaće iznad toga vidite, postoji jedna ravna crta, ograničili smo na tisuću kuna rasta, što znači da svaka veća plaća iduća je relativno rasla manje, nego ona koja je prva rasla tisuću kuna i to je ta bitna razlika u pristupu ja bih rekao jedne socijaldemokratske opcije i kojoj je solidarnost i pravednost na prvom mjestu, koja je za progresivno oporezivanje – ja to moram vrlo iskreno reći – a ne za flat taks, jer ova reforma ide prema flat taks. Dakle, jednoj stopi u budućnosti, vjerojatno nekoj od 20, 25% za sve dohotke. Mi na to ne pristajemo. Dakle, ako u jednim Sjedinjenim Američkim Državama kao najliberalnijoj ekonomiji svijeta imate 7 stopa oporezivanja dohotka, zašto bi u Hrvatskoj bila jedna? Meni to nije pravedno. Ono što želim reći, ova reforma na nikoji način ne može zadovoljiti milijun i 200 tisuća umirovljenika. Oni ne dobivaju ovim ništa. Ali ono što je još gore od toga, prosječna mirovina sa ovim rastom plaća će padati u udjelu u joj prosječnoj plaći. Dakle, već sada prosječna mirovina je pala ispod 40% prosječne neto plaće, što je zapravo ispod socijalnog minimuma i nešto ministre u tom dijelu treba pripremiti i napraviti. Da li je to jedno jednokratno usklađivanje, par postotaka koji će dignuti prosječnu mirovinu iznad 40% i napraviti jedan model, dakle nekakve ja bih rekao ne samo indeksaciju, nego i nekakve stupove održavanja mirovina iznad toga 40%. Dakle, jedna rezervna pozicija. Da li je to vezano za rast BDP-a? Da li je to neki korektiv koji je vezan za neki drugi ekonomski parametar, to ćete vi razmisliti i vjerojatno nama ovdje predložiti. Ali ja mislim da je to nužno. Dakle, indeksacija u zadnje dvije godine radi deflacije zapravo nije mogla osigurati adekvatan rast mirovina koji bi pratio barem približno rast plaća. Na žalost, to je takva makroekonomska situacija. Ali ja bih rekao zbog te iznimne činjenice da se deflacija događa jednom u 10, 20, 30 godina. Dakle, to nije uobičajena stvar. Treba razmisliti o jednokratnoj korekciji mirovina da bi postigli taj socijalni efekt. Druga važna stvar koju sam htio naglasiti kao područje ove reforme, jeste ovaj dio oko smanjenja poreza na dobit. On je očigledno poželjan, dakle taj potez bi zapravo trebao ostaviti više sredstava za gospodarstvo. Međutim, s druge strane ono što nije dobro, jeste da praktički ukupan trošak ove reforme snosi jedan jedini sektor, a to je turizam i ugostiteljstvo. Ovdje je to puno puta spomenuto, ja to želim samo još jednom potvrditi i naglasiti, milijarda kuna za taj sektor u ovom trenutku je previše, to je velika cijena koju taj sektor mora platiti, a uzmite s druge strane da će ukupan efekt smanjenja poreza na dobit biti 375 milijuna na godinu dana. Dakle, preveliki je nesrazmjer i disproporcija između tih efekata. Ne možete jedan sektor kazniti, a posebno ne onaj koji je zadnjih godina ključni gospodarski sektor, koji najviše investira, najviše zapošljava i najbolje efekte u smislu rasta postiže, dakle raste dvostruko više nego ukupno hrvatsko gospodarstvo. Kod ovoga dijela poreza na dohodak, moram se vratiti na još jednu važnu stvar koju sam spomenuo i u raspravi. Vrlo bi bilo bitno da ovih dana svi čelnici jedinica lokalne i regionalne samouprave saznaju kako ćete im kompenzirati ove 2 milijarde kuna. Vrlo je bitno, vjerujte mi. Puno je otvorenih pitanja, ljudi su u strahu kako će planirati proračune i kako će živjeti do idućih lokalnih izbora, a onda iza toga. Još jedna stvar tu, malo je bilo riječi, evo gledam moga kolegu dragog s kojim jako puno polemiziram oko toga, malo je bilo riječi o efektima ove reforme na regionalni razvoj i ja vas molim da o tome vodite računa. Dakle, ideja da se kompletan porez na dohodak spusti na lokalnu razinu, eliminira mogućnost da se preferira, a treba ih preferirati područja od preferira, a treba ih preferirati, područja od posebne državne skrbi, odnosno manje razvijena hrvatska područja. Vi znate da u ovom trenutku ta područja imaju bitno veći udjel u porezu na dohodak nego što imaju ostale jedinice lokalne samouprave. Ako ćemo cijeli porez spustiti na lokalnu razinu, onda više mogućnosti da u tom dijelu vodimo regionalnu politiku nema. I još jedna stvar oko toga, izjednačen je osobni dobitak na plaće na PPDS-u sa ukupnim osobnim odbitkom koji koriste i svi drugi građani u razvijenim dijelovima Hrvatske. To je još jedan moment kojeg treba imati na umu. To znači da više neće biti većih plaća na PPDS-u temeljem poreznih olakšica, to znači da ona mjera koja je trebala privući učitelje, profesore, liječnike pa i druge ljude da ostaju živjeti ili da se naseljavaju u ta područja i obavljaju bitne društvene i socijalne funkcije. Dakle, taj efekt više neće postojati. I o tome isto tako treba voditi računa kod donošenja Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave. Puno je još stvari koje bi tu trebalo spomenuti, ali ne mogu zaobići ovu ključnu koja je već ovdje bila u raspravi, a to je – odustajanje od opće stope poreza, od smanjenja opće stope PDV-a smo povezali i do sada u raspravi i na Odboru i ovdje sa činjenicom da doista to može biti znak da je to kompenzacija za manje prihode koji će se ostvariti od poreza na dobit kada banke svoje mogućnosti, koje ste im ovim Zakonom pružili, iskoriste. A to znači da otpišu potraživanja temeljem NPL-ova, temeljem teško ili nenaplativih kredita. Prema tome, očigledno da će država uprihoditi manje poreza na dobit zbog tih olakšica odobrenih bankama. Pretpostavljam da ste to kompenzirali upravo odustajanjem od smanjenja opće stope PDV-a. Iskreno, još ću jednom ponoviti jer sam to već rekao u raspravi, mi smo uvijek bili protiv diranja te opće stope PDV-a u ovom trenutku jer mislimo da je situacija u Proračunu još uvijek fragilna, osjetljiva i da treba biti strpljiv i da treba izvući iz procedure prekomjernog deficita, a onda tek smanjivati opću stopu PDV-a. Evo, hvala vam lijepo.
Imamo veliki broj replika na vaše izlaganje pa krenimo onda redom. Prva je replika uvaženog zastupnika Damira Mateljana. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, govorili ste o reformama koje je provela, dakle o poreznim reformama koje je provela Vlada Zorana Milanovića. Činjenica je dakle da su i te reforme ušle u manevarski prostor financijskih sredstava jedinica lokalne samouprave. Međutim, činjenica je jednako i takva da je ta Vlada imala i kompletne kompenzacijske mjere. Naime, povećanje udjela u porezu na dohodak brdsko planinskih područja jedna kompenzacijska mjera, povećanje udjela u porezu na dobit u drugoj kategoriji jedinice lokalne samouprave također konkretna kompenzacija. Četrdeset milijuna kuna na poziciji brdsko-planinskim područjima, konkretna kompenzacija. Povećanje šumskog doprinosa za brdsko-planinska područja konkretna kompenzacija. Na žalost, prošla Vlada je potpuno ignorirala ove kompenzacijske mjere. To je, dakle, iz razloga prošle Vlade HDZ-a i MOST-a. Kompenzacijske mjere koje se nude u ovom prijedlogu poreznih reformi zapravo, na žalost, barem u ovom prvom čitanju, ne postoje. Kompenzacijske mjere zasigurno ne može biti činjenica da se porez na promet nekretnina ide u stopostotni, dakle iznos lokalne jedinice samouprave. Dakle, to je i suviše mali porez i taj porez ne može biti dostatna kompenzacija kao što dostatna kompenzacije za olakšicu za kupnju prve nekretnine ne može biti smanjivanje stope tog istog poreza sa pet na četiri posto. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Grčić.
Pa evo, hvala Vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Neću ponavljati ovo što je kolega Mateljan rekao. Dakle, to je doista istina, mi smo mijenjali sustav, uveli smo sto jedinica lokalne samouprave u sustav potpore za manje razvijena područja, a jednu šezdesetak njih je ispalo iz sustava jer je po indeksu razvijenosti bilo iznad onih famoznih 75% vrijednosti indeksa. Međutim, ja želim ovdje još nešto elaborirati. Dakle, ova mjera koja je trebala ići na dijelom kompenzacije jedinicama lokalne samouprave kroz porez na promet nekretnina. Kao što znate dosadašnja stopa je bila 5%, sada se ona smanjuje na 4%, time se gubi jedna petina ukupnih prihoda koji su bili negdje oko osamsto, devetsto milijuna na državnoj lokalnoj razini. Praktički, taman ono što gubite na stopi od smanjenja pet na četiri posto, ne dobiva ništa lokalna samouprava jer taj prihod u cjelini postaje manji. Tu je problem. Znači, jedino što lokalna samouprava kroz tu kompenzaciju može dobiti jeste eventualno ovo ukidanje olakšice za prvu kupljenu nekretninu. Na žalost, da se to ukida. Ja kažem na žalost zbog svih onih mladih obitelji koji su rješavali svoje stambeno pitanje prvi puta u životu i koji su tada bili oslobođeni toga, a sada više neće biti. I to je u konačnici sada neki dodatni prihod jedinicama lokalne samouprave koji se procjenjuje na stotinjak milijuna kuna. Kada to podijelite na 555 jedinica lokalne samouprave, onda možete misliti koja će to kompenzacija biti. Znači, mala i nikakva. Evo, hvala vam.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Kolega Glasnović, vi ste se javili.
Gospodine potpredsjedniče, ja sam pažljivo slušao izlaganje gospodina Grčića ovdje. Samo bih rekao, ne znam, on uspoređuje nekakve jabuke i naranče meni. Spominje neke zemlje gdje 80% poreza se plaća iz manjih tvrtki, srednjih, većih, ustvari privatnih tvrtki, u tome je utemeljena većina zdrave ekonomije u drugim državama Europske unije itd. Opet ponavljam, da ako je cijeli drugi sustav disfunkcionalan. Imate desetke tisuća poduzeća u Hrvatskoj koji nemaju niti jednog zaposlenika. Neki se brišu iz ovoga sudskog registra, samo na primjer ću vam dati neke primjere i koliko su dužni u porezima, a što mi radimo po ovim pitanjima? Imamo jedno poduzeće iz Bjelovara brisano je kao poslovni subjekt 41 milijun kuna, takvo jedno naftno poduzeće 741 milijun kuna, 201 milijun kuna tako dalje, tako dalje. Pa i gubimo milijune, stotine milijuna kuna kroz neefikasan disfunkcionalan sustav. Imamo dva problema u Hrvatskoj, jedan je moralno etički i to još nismo riješili taj mentalni sklop hajdučina na svim razinama, a drugi je upravljanje. Država je uprava. Ako ne možemo upravljati efikasno sa našom državom od taktičke razine do najvišeg vrha na snazi je hajdučija i to znači to je za što nemamo škole, vrtiće itd. A kada moral zakazuje, zakon stupa na snagu i to moramo prvo riješiti, ali ovo je sve napravila partija jer je totalno poništila ne samo moralno-etički kodeks, nego uništila privatno vlasništvo. Evo to je zašto imamo danas kakvu imamo državu.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle, uvaženi kolega, ja se čak u jednom dobrom dijelu vaše rasprave slažem. Dakle, u Hrvatskoj u ovom trenutku od 144 ili je bilo prije godinu dvije od 144 tisuće pravnih subjekata registriranih 74 tisuće bez i ti jednog zaposlenog i to je nešto što zaista stvara nered u cijelom sustavu i ne zna se za koga ti ljudi rade, na koji način funkcioniraju, koja je svrha postojanja takvih firmi. A da ne govorim o podacima koje sigurno ministar Marić ima u svom portfelju, a to je da jedan veliki broj tih tvrtki se zadužio za ogromne novce ne znam temeljem čega i na koji način. Da nisu vratili te dugove, da jedan značajan dio ukupnoga neotplaćenog duga odnosno bolje rečeno ukupnih dugovanja od 40 i nešto milijardi kuna se odnosi upravo na tvrtke bez i iti jednog zaposlenog. To je definitivno nered koji treba na određeni način i dalje rješavati fazu po fazu, stupanj po stupanj. Mi smo nešto u tome dijelu napravili, riješili smo kroz stečajeve, likvidacije tih tvrtki. No, taj proces treba nastaviti. I još jednu stvar. Ne može se zanemariti činjenica evo što sam rekao da u jednoj od najliberalnijih ekonomija imate progresivno oporezivanje dohotka. Ono što nije dobro ili što je neusporedivo što su njihove stope na bitno višoj godišnjoj razini dohotka nego što su to hrvatske. Ali to je isključivo zato što je Hrvatska zemlja koja se razvija i još je daleko od kriterija i vrijednosti koje se spominju kao dohodak američkih građana. I još nešto. Ne trebamo toliko inzistirati na pojednostavljenju sustava niti poreza na dohodak, niti PDV-a. U Europskoj uniji pogledajte tu imam tablicu, osim što postoje najmanje dvije međustope i ona najviša stopa PDV-a čak u nekim zemljama postoji tzv. super reducirana, super smanjena stopa. Dakle, postoji 4 stope PDV-a.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Peđe Grbina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, probat ću se dotaknuti tri stvari o kojima ste govorili. Prvo je porezna olakšica za banke. Vi ste vrlo ispravno primijetili da se u slučaju PDV-a radi o kompenzaciji državnog proračuna za ono što će se dati bankama kroz poreznu olakšicu. Međutim, ja ću kao pravnik ukazati da se ovdje radi o jednoj diskriminaciji jer se jednim poreznim obveznicima omogućava da na jednostavan način otpišu neka svoja potraživanja i to iskoriste kao poreznu olakšicu, dok se drugim poreznim obveznicima odnosno poduzetnicima to ne omogućava. Radi se o jednoj arbitrarnoj, diskriminatornoj a samim time i protuustavnoj mjeri. Nadalje, porez na promet nekretnina odnosno olakšica na prvu nekretninu. Svi znamo da postoje tri osnova politike prema mladima odnosno demografske politike. Jedno je obrazovanje. Drugo je zapošljavanje. Treće je stanovanje. Ova Vlada u istom ovom formatu zaustavila je poreznu reformu, napala je obrazovanje. Nakon toga je u lipnju zaustavila sufinanciranje zapošljavanja, a danas vidimo mladima onemogućava da dođu do prve nekretnine ukidajući poreznu olakšicu. I zadnja stvar o kojoj ću govoriti i tu vas moram malo korigirati kada govorite o američkom sustavu djelomično ste u pravu, ali ne potpuno. Točno je, američki porezni sustav ima puno stopa. A da li znate koja je bila najveća stopa tog poreznog sustava, govorimo o porezu na dohodak? Preko 90% u doba … i zlatnog doba američke politike. Međutim, postojalo je jedno drugo doba kada su te porezne stope smanjene, kada su imali samo dvije porezne stope od kojih je najviša počinjala na 30 tisuća dolara ili otprilike 210 tisuća kuna. A znate li koje je to doba? Doba Ronalda Regana, oca neoliberalne politike. Ova mjera poreza na dohodak ista je kao ona koju je uveo Ronald Regan. Ovo je čista neoliberalna porezna mjera. Hvala.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Branko Grčić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin, dakle to je upravno ono što sam ja u raspravi rekao. Znači, to je razlika između socijaldemokracije i neoliberalizma. Znači, mi inzistiramo na nekakvoj solidarnosti, na progresivnosti oporezivanja, a jednostavno ova druga strana više zastupajući interese krupnog kapitala ide prema tome da se pojednostavi sustav i da se na neki način preferira kapital u odnosu na građane. I to je tako, mislim ja to mogu prihvatiti. To je tako i u drugim zemljama i nema tu previše prigovora. Ono što je nešto što mi očekujemo da će građani to prepoznati, da će prepoznati kakve mjere je donosila prethodna socijaldemokratska ili ona pretprošla, socijaldemokratska vlada pretežito, a kakve mjere donosi ova vlada koja je desna, konzervativna, narodnjačka, jel'. Inače se, nadam se u nekom drugom odmjeravanju snaga idući put drugačije prema tome odnositi, evo. Ali naša je dužnost da ovdje u Saboru upozorimo na te razlike. Da se vidi točno gdje je ta bitna razlika u pristupu. Dakle, mi smo dizali srednji sloj, kao što sam rekao, i pokušali zapravo postići efekt da svaka kuna dodatna dohotka po sustavu elastičnosti potražnje završi u potrošnji. A ovdje je obrnuti efekt, po meni. Ako 32 tisuće samo najplaćenijih ljudi dobije ozbiljno povećanje plaće, onda vjerujte mi, veliki dio tok dodatnog dohotka će otići u štednju, a ne u potrošnju. Ja ne kažem da i štedjeti nije korisno, jer će od toga indirektno imati koristi neki drugi koji investiraju ali primarno ovdje želimo postići efekt potrošnje.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Grčić dakle, slažemo se i to je istaknuto u raspravi i vi ste to naglasili da ovaj paket zakona ili porezna reforma ide u dva smjera. Jedan je povećanje investicija, a drugo je povećanje potrošnje. I to je namjera, vjerojatno i ministra i Vlade Republike Hrvatske. Međutim, hoće li to biti doista tako, vi ste iznijeli ovdje neke opravdane zamjerke. Ja želim naglasiti dvije stvari. Prvo, kada govorimo o investicijama, sigurno ovakva porezna reforma neće sama donijeti rezultat već treba pratiti niz ili paket zakona. Vidimo da je u pripremi i Zakon o javnoj nabavi, koja u svakom slučaju imamo puno poduzetnika koji više možda plaćaju novca na reket nego što plaćaju poreza. Te stvari su sigurno neke koje treba riješiti. Skidanje porezne olakšice na reinvestiranu dobit nije nikako dobra poruka i to neće sigurno povećati investiciju u Republici Hrvatskoj. A što se tiče potrošnje, tu se s pravom utvrdili da je onaj srednji sloj ili najveći dio građana, neće osjetiti ovu poreznu reformu. Posebno i oni koji su privatnom sektoru, kojima se plaća ugovara po neto iznosu. Dakle, moglo bi se dogoditi da iako im se bruto iznos uštima da u neto iznosu nemaju povećanja plaća. I na kraju samo sam vam htio spomenuti, vi ste to rekli, ja bih htio naglasiti, dakle 100 jedinica lokalne samouprave u Slavoniji je uvrštenjem u potpomognuta područja dobila značajnu pomoć. Nekima su prihodi porasli dva, tri ili četiri puta. Samo na području moje županije šest jedinica. Čak je i županija u tom smislu profitirala. To su mjere koje Republiku Hrvatsku mogu učiniti konkurentnijom. I to je naravno razlika između socijaldemokratske vlade i neoliberalne vlade. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će poštovani gospodin Grčić.
Zahvaljujem. Dakle, to je to. Borba za siromašnije građane, borba za umirovljenike čija mirovina je 40% i manje od toga od prosječne plače i borba za najmanje razvijene krajeve Hrvatske. Dakle, borba za one koji su slabiji. To je naša politika i na tome ćemo i dalje inzistirati. I od toga nećemo odstupiti. To što će se neki u toj i takvoj politici naći možda i povrijeđeni zato što su oni možda izgubili u međuvremenu neka prava koja više ne mogu komparirati sa pravima, novim pravima ovih najugroženijih, to je druga stvar, znate. Uvijek negdje neko malo izgubi da bi netko mogao dobiti. Ali ono što je važno, naš princip je da dobije onaj tko zaista to zaslužuje. I to bi trebalo biti u svakoj reformi pa i ovdje. I još dvije riječi oko ovog ukidanja poreza na reinvestiranu dobit. Vidite, poučeni vlastitim iskustvom, ja vam moram to vrlo otvoreno reći, dakle, poučeni vlastitim iskustvom naše Vlade gdje smo išli na smanjenje zdravstvenog doprinosa, sjećate se toga, gdje je onda svaka firma dobila po neki mali iznos temeljem te olakšice koji u principu nije išao u investicije. Mi smo okrenuli priču i rekli smo – idemo pomoći onima koji žele investirati, oni koji vuku, koji imaju potencijal da se dogodi nešto u ukupnom gospodarstvu. Ista stvar je sad, ili bolje rečeno vrlo slična. Smanjenjem poreza na dobit za dva postotna poena u principu, ovo nećemo sada ove manje firme ove do tri milijuna kuna, ali uzmimo ove jake potentne firme. Znači smanjenjem poreza za dva posto na dobit nećete ništa napraviti. Razmrviti ćete potpore i zapravo ono što smo mi imali kao potpora onima koji investiraju, koji imaju projekte koji vuku, vi ste sada to razmrvili i to će se izgubiti u sustavu, a oni koji hoće investirati zapravo više neće imati bitnu potporu države. I to je to. Znači, ja vam to govorim na temelju vlastitog iskustva [[Upadica Reiner: Hvala.]] Znači, ne mrviti potpore nego ih koncentrirati na najjače i najbolje.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Grčić, vi ste u svojoj raspravi spomenuli smanjenje poreza na dobit i naravno da svako rasterećenje gospodarstva bi trebalo ići za tim da potakne nove investicije i otvara nova radna mjesta. Prije svega da sačuva postojeća radna mjesta, ali da otvori i nova radna mjesta. I sada ste upravo u odgovoru na repliku rekli da sumnjate da će ova smanjenja stope sa 20 na 18 posto potaknuti poduzetnike da investiraju. I mene to zanima koja su vaša iskustva oko toga jer mi smo mišljenja iz HSS-a da to nije dobro i ja osobno mislim da to nije dobro jer ako želimo privući investicije onda moramo biti konkurentniji od okruženja. U Srbiji je 10 posto Irska je smanjila na 6,5 posto porez na dobit i sigurno da to nije isključivi elemenat koji će potaknuti investicije. Mislimo da je za tvrtke koje su reinvestirale dobit u nove investicije trebalo ostaviti kao poreznu olakšicu. I sada je moje pitanje i dilema svih građana – zašto su poduzetnici to vrlo malo koristili? Koja su vaša iskustva? Bili ste i ministar bili ste u Vladi, što ste vi učinili da tu mjeru približite poduzetnicima i zašto su oni svega koliko 0,8 jedan posto koristili. Nama je to nejasno i mislimo da se mora onda kvalitetniji model da se potakne poduzetnike da investiraju, pogotovo ona nerazvijenija područja, područja sa težim uvjetima gospodarenja, Slavoniju i Baranju, Podravinu, Liku, Dalmatinsku zagoru i druge destinacije. Isto tako, mislimo da u ovom dijelu poreznih olakšica za mlade da ukidanje poreza odnosno plaćanje poreza na kupovinu prve nekretnine nije dobro, da će destimulirati mlade i potaknuti ih na daljnji odlazak. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi Branko Grčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, slažemo se u ovom načelnom stavu. Ali ja sam otprilike izrekao koji je argument moj oko toga ili naš, ali ću dodati još nešto. Dakle, to sam i u replici jučer rekao, dakle nešto preko 1% poduzetnika nije mali broj vjerujte mi. Znači, ukupan broj velikih poduzeća investicijski potentnih, dakle bitna je vrijednost investicija, a ne broj. Znači, 1% poduzeća u Hrvatskoj su velika poduzeća ili nešto malo više od toga koja imaju najveći kapital, koja imaju najveće promete, koji imaju najveće zarade i najveću dobit, a malih je i srednjih 98%, 98,5%. Prema tome, bitno je koliko su oni vrijedni i koliku snagu imaju i koliko mogu zaista ostvariti velike investicijske projekte i ostvariti povrate koji će se vidjeti u BDP-u Republike Hrvatske i u konačnici i u poreznom sustavu odnosno u državnom proračunu. To je ključna poruka. Evo, ja sam jučer govorio o toj strukturi i malo prije sam spominjao. Vi u strukturi poduzeća imate 75 tisuća ili 51% koji nemaju niti jednog zaposlenog. Pa što je onda postotak tu relevantan? Uopće nije. Znači, veća vrijednost je u ovih 1,5% koji su investirali koristeći Zakon o reinvestiranoj dobiti u odnosu na ovih 51% koji ne postoje zapravo jer nemaju niti jednog zaposlenog i ne doprinose društvu gotovo pa ništa. O tome ja govorim i to moramo shvatiti. To je statistika, to su brojke, to su argumenti.
Hvala. Sljedeća replika je poštovana zastupnica Marija Puh. Izvolite.
Poštovani kolega, spomenuli ste da treba što prije donijeti Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave da se uredi način na koji će one planirati svoje iduće proračune i to se slažem s vama. Pozivam ministarstvo da taj zakon što prije dobijemo na klupe. Znate i sami da je sada već polovica 11. mjeseca i jedinice lokalne samouprave trebaju početi sa planiranjima svojih proračuna. A ja sam prije dva dana postavila konkretno pitanje ministru na koje nisam dobila odgovor. Znači, on veli neka sve jedinice lokalne samouprave planiraju svoje proračune na temelju prihoda u 2016. godini. Još jednom postavljam pitanje, što je s onim jedinicama lokalne samouprave koje su u 2016. godini ostale bez prihoda od 50%? Znači konkretno se radi o brdsko-planinskim područjima koja su evo potpala u ovu razinu koja nisu dobila nikakve kompenzacijske mjere. Tako da molim još jednom za taj odgovor. Hvala.
Hvala. Evo, odgovorit će vam uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Da, vidite, ono što se u javnosti odnosno od strane ministra spominjalo je mogućnost da se i to na mjesečnoj razini prate prihodi jedinica lokalne samouprave i da se mjesečno kompenziraju direktno iz državnog proračuna. Ja za sada ne razumijem baš kako će se to do kraja realizirati. Vidjet ćemo. Moramo to vidjeti, pa bi onda mogao i preciznije komentirati. Bit će jako teško. U najmanju ruku, postavlja se pitanje što je referentna vrijednost. Ako je referentna vrijednost 2016. godina, postavlja se pitanje, a gdje su korektivni faktori? Evo, ja pomažem. Vidite da cijelo vrijeme pokušavam argumentima i prijedlozima pomoći da to što bolje uredite. Činjenica da neke u sada u fazi gospodarskog rasta i uzleta da se u nekim općinama događaju neke investicije i da se zapošljava veći broj ljudi koji će u idućoj godini raditi i plaćati porez na dohodak. Da li je pošteno da ako u jednoj međimurskoj općini je otvorena firma sa 200 zaposlenih, da referentna godina bude 2016., a ne jedna nova situacija u kojoj najmanje 200 ljudi plaća porez na dohodak dodatno što za jednu malu općinu može biti od presudne važnosti za njen daljnji razvoj? Ja vas molim da to uvažite i da napravite neku vrstu korektivnog faktora koji će te kompenzacije uvećati temeljem gospodarskog rasta odnosno razvoja odnosno konkretnih situacija na terenu. Naravno, ja bih volio da taj zakon, cjeloviti zakon koji će onda regulirati i ova područja od posebne državne skrbi uključujući i poziciju brdsko-planinskih područja biti cjelovit i da će biti što prije u javnoj raspravi da vidimo što će to biti od 1.1.2018. Ja sam danas otvorio puno pitanja. Ne bih volio da ova reforma potpuno ukine regionalnu politiku u Hrvatskoj. Bilo je ovdje nekih manjih zahvata u vrijeme naše Vlade, pa znamo koliko smo se mučili da javnosti objasnimo naše namjere i pravednost ili solidarnost toga sustava, a sada ga potpuno ukidamo [[Upadica Reiner: Hvala.]] To je problem.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Kolega Grčić, široki spektar ste rekli svojih stavova s nečim ste se složili, s nečim niste, ali je činjenica što se tiče nerazvijenih područja da od nastanka Republike Hrvatske ta područja se jedino eksploatiraju, njihovi resursi, potencijali i zaista sve vlade, pa i vaša isključivo je sve to centralizirala. Zaista ako ove porezne reforme ostanu na ovaj način, ne budu se drugi zakoni i druga ministarstva uključila i prilagođavala, zaista ta područja će ostati ono što su bivše vlade napravile „spaljena zemlja“. Činjenica da na tim područjima više nema mladih ljudi, nemamo razvoja to je poglavito Dalmatinska zagora, Lika, Gorski Kotar, a o Slavoniji nećemo govoriti i o uspjesima vaše Vlade nećemo uopće govoriti. Jedino što svakodnevno vidimo to su izvori obnovljivi, izvori obnovljive energije, poglavito vjetroelektrane, ali i to će morati na žalost opet građani platiti. Ali ova Vlada mora naći rješenje da kompenzira da građanima ne bude skuplja struja također ono što je vaša vlada donijela. Da, kazali ste, žalosno je da neki menadžeri imaju 70 tisuća kuna, 80 tisuća kuna, imaju čak i neki koji su imenovani dok su im bili predsjednici stranaka, svoje kumove i kad bi pa isti predsjednik stranke onda bi imao drugoga kuma u istoj stranci. I onda naknadno sudski troškovi, milijuni kuna. To su činjenice i to je problem ovoga društva. I kada spominjete lijeve, desne, ma koji lijevi koji desni. I jedni i drugi poslije Domovinskoga rata su satrali ovo društvo na dno dna. I bankarske i teleoperatere, čega ste se god dotakli u posljednjih 25 godina je rastureno. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će poštovani zastupnik Grčić.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Naravno da se s ovom tezom, vašom zadnjom rečenicom, ne mogu složiti. Dva puta je SDP sudjelovao u Hrvatskoj vladi i dva puta dizao zemlju iz pepela, gospodarskog pepela. Znamo što je Račanova Vlada napravila. Od one teške krize krajem devedesetih dovela je zemlju na rast od pet, šest posto zahvaljujući velikim projektima infrastrukturnim investicijama, autocesti Dalmatina, kojom se ja i vi vozimo doma svaki tjedan i obrnuto. Prema tome, to je bilo vrijeme velikih projekata i velikog uzleta koji je onda nastavljen i u vrijeme HDZ-ove iduće Vlade. To je prva stvar. Druga stvar, mi kao Vlada smo zatekli zemlju u minusu kumulativnom od nekih desetak posto, mi smo taj minut u prve dvije godine povećali na minus dvanaest posto ali smo zato u 14. i 15. godini okrenuli situaciju u državi, doveli do ovog rasta koji još uvijek uživa gospodarstvo hrvatsko, zajedno sa poduzetnicima, svim zaposlenima, građanima i tako dalje i tako dalje, ali smo mi ta Vlada koja je taj preokret napravila. Na žalost, ova Vlada ovih zadnjih osam mjeseci uopće nije funkcionirala, prema tome njoj se ne može pripisati ništa dobro niti za gospodarstvo, niti za državu. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Očekujemo da će ova Vlada naravno biti puno ozbiljnija, molim vas, puno ozbiljnija, ovo su činjenice. Ne možete razuvjeriti hrvatske građane da su to činjenice. Da zadnja Vlada u osam mjeseci nije ništa napravila za Hrvatsku. 87% je bilo nepovjerenje toj Vladi! Pa to u povijesti Hrvatske države nije bila niti jedna Vlada s tolikom razinom nepovjerenja građana. Prema tome, nemojmo o tome dalje pričati! Hajde idemo okrenuti novu stranicu, očekujem od ove Vlade da će biti bolja, kompaktnija, složnija. Ima problema, vidimo već sada, vi upravo MOST-ovci ne znate na koju stranu bi sjeli [[Upadica Reiner: Hvala.]] lijevo ili desno i to je problem. Ali nadam se da će ipak funkcionirati.
Hvala kolega Grčić. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Marka Vešligaja.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo, uvaženi kolega Grčić, naravno složiti ću se s vama da ove izmjene poreza na dohodak idu zapravo na ruku onima koji najviše zarađujemo i da zapravo narušavamo jedno načelo, jedno ekonomsko načelo plaćanja poreza prema ekonomskoj snazi i neprihvatljivo je da naš porezni sustav usmjeravamo prema jedinstvenoj stopi poreza na dohodak. To nije za cijelo način na koji se pojednostavljuje porezni sustav jer smatramo da se porezi, zapravo na dohodak, oni koji najviše zarađuju da i moraju plaćati po stopama većima od 40%. Dakle, govorim o plaćama iznad dvadeset, dvadeset i pet tisuća kuna. Mogu to prihvatiti, naravno to su razlike u ekonomskim svjetonazorima, no ne mogu shvatiti da se danas to potencira ovdje u današnjoj situaciji u Republici Hrvatskoj. Mogu shvatiti određene političke stranke koje imaju taj ekonomski svjetonazor, no ne mogu shvatiti one druge koje se zalažu i bore se protiv navodno krupnog kapitala i bankarskoga lobija. Drugu stvar koju bih želio istaknuti, drago mi je da ste otvorili ovo pitanje regionalnoga razvoja i pitanje općenito regionalne politike. Dakle, na sjeveru Hrvatske imamo izuzetno dobre gospodarske pokazatelje. Jučer sam u pojedinačnoj raspravi to spomenuo, no proračuni lokalnih jedinica imaju izuzetno niske izvorne prihode. Dakle, debelo smo ispod nacionalnoga prosjeka i ja se nadam da će ove izmjene u financiranju lokalne samouprave ili izmjene indeksa, na indekse razvijenosti ipak doprinijeti tome da se to donekle iznivelira i zapravo naši građani koji tu najviše ispaštaju. Naši građani plaćaju veće cijene dječjih vrtića, imaju slabiju komunalnu infrastrukturu i smatram da to zacijelo ne zaslužuju i vjerujem da kroz ove izmjene u Zakonu za financiranje da će se to … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovoriti će to poštovani zastupnik Branko Grčić.
Da, hvala vam lijepa. Ključne teze oko toga sam već iznio tako da se neću ponavljati ali mislim da ove neke još sitne mjere koje su ugrađene u ove zakonske izmjene, svakako ne doprinose razvoju ovih područja. I kao što je malo prije kolega Bulj rekao: ne bi htjeli da ti prostori dalje demografski erodiraju da tako kažem, da se ljudi iseljavaju, da bježe, da nemaju tamo šta tamo raditi itd., itd. I zaista, biti će jako zanimljivo kako će izgledati taj novi Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave i kako će prepoznati poziciju najmanje razvijenih jedinica lokalne samouprave. Ovdje nismo posebno spominjali do sada ali i čak u ovom poslovnom dijelu su prisute određene izmjene zakona gdje se samo za prvu kategoriju potpomognutih područja, dakle one najmanje razvijene, ostavlja umanjenje poreza na dobit za 50%. A ukida se olakšica za onu drugu kategoriju. Znači, oni malo bolji siromašni. Dakle, to nije dobra poruka niti u tom segmentu, kažem, zato će biti jako važno pričekati taj novi Zakon o financiranju i vidjeti kako će se svi ovi problemi riješiti. I doista za to treba vremena. Dakle, u ovih par dana prije planiranja i donošenja lokalnih proračuna, tako ozbiljan zakon se niti ne može donijeti i ja tu se slažem da Vlada mora uzeti jedan dobar timeing, jedno dobro vrijeme da sve to dobro promisli, posloži, da se ne izgubi ta nota regionalne politike i razvoja tih prostora zbog svih razloga objektivnih koji postoje.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivice Mišića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Grčiću, drago mi vas je slušati, ali i vi ste bili jedno vrijeme u vlasti, pa ste spomenuli sada od 8 do 13 tisuća kuna kao srednji stalež ljudi koji ste vi razvijali. Jel' tako? Osam do 13 tisuća, to bi negdje srednji sloj ljudi bio. Međutim, to je vrlo, vrlo malo ljudi. Nismo razvijali ljude od 3 tisuće do 8 tisuća kako njima pomoći, kako tisuću i 200 umirovljenika nahraniti. Druga stvar, porezi. Lako je biti oporba onda je komfor dobar. Kada ste bili sami u vlasti pa zašto u ovoj Hrvatskoj državi 25 godina se uništava poljoprivreda? Tu smo mogli biti konkurentni Europi, blokirati uvoze nekakve u Hrvatsku državu, razviti Slavoniju, a danas imamo pučke kuhinje u Slavoniji, sramotno. Sramotno ovo što Bulj kaže zaleđe jadno. Jasno da je jadno i bilo je i prije. Mi nismo radili ono što smo trebali raditi svih ovih 25 godina. Mi smo od najbogatijeg dijela Hrvatske napravili sirotinju. To ste krivi vi svakako i druga strana koja je vodila ovu državu. Mi ne možemo riješiti idemo privredom. Privreda je jedna poljoprivreda. Tu smo u mogućnosti s malo ulaganja. Pravimo Pelješki most. Bacili smo već 200 milijuna nekakvih. U Slavoniju stotine promašaja bačenih autocesta do Save, nemamo mosta. Imamo cestu do Drage, nemamo mosta, nema, ne vodi nigdje, a bačeni su stotine milijuni. A da smo ih zaradili, pa bacili, rekao bih OK bacili smo. A mi smo pozajmili, pa bacili i plaćamo na kraju i sada dolazimo normalno u problem i vrlo teško je proračun napuniti od sirotinje i napraviti sve realno kako treba.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Branko Grčić.
… [[govornik nije uključen]] poziciji poljoprivrede, to je sigurno najugroženiji sektor desetljećima, a ne za vrijeme naše Vlade ili one prethodne HDZ-ove. Prema tome, poljoprivreda je nešto što je uvijek bilo na granici rentabilnosti poslovanja i jedini način potpore poljoprivredi je odnosno bolje rečeno da poljoprivreda preživi je podrška, potpora i to financijska. Mi smo kao što vi vjerojatno znate od 2013. članica Europske unije i u toj Europskoj uniji je najjača politika je agrarna politika, najjača. Dakle, 40 i ne znam koliko posto proračuna cijele Europske unije obuhvaća poljoprivredna politika i mi smo dio te politike i mi sada uživamo potpore poljoprivrednicima u granicama u kojima je to dopušteno temeljem Zakona o tržišnom natjecanju ili pravila tržišnog natjecanja i ispod ili iznad toga ne možemo ići. Ali je sada bitno da se odradi cijeli onaj drugi posao, a to je da se investira u nove tehnologije, da savjetodavne službe savjetuju poljoprivrednike što i koje kulture u Hrvatskoj mogu rentabilno uzgajati, a od čega se moraju maknuti jer ih to vodi u prorast. Ima i deformacija, svjesni smo mi toga kako su se dijelile potpore, kome su se dijelile potpore – po političkim vezama, po nepotizmu, po ovome, po onome – pa i neki političari su digli vinograde, maslinike sa tisućama i tisućama sadnicama uz državnu potporu itd. Ja sada neću o imenima govoriti ali vi to sve dobro znate. Je li? Prema tome, postoji jedna politika, ali isto tako nered i neregularnosti u provedbi te politike.
Hvala. Evo sada nakon dva kluba i pustih replika, prigodu da odgovori ima i uvaženi ministar Marić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Dakle, ja bih molio samo kratko jedno uvodno obrazloženje obzirom na objektivne okolnosti moram putovati za Vukovar na sjednicu Vlade, pa neću biti u mogućnosti završno se objaviti na kraju ovog prvog čitanja. Iskoristit ću priliku da se nakon ovih klubova, odnosno rasprave u okviru kluba završno po pet minuta obratim i obradim ne samo ovo što danas raspravljamo, nego i ova protekla dva dana. Mislim da ste primijetili i moje kolege pomoćnici, ravnatelji Porezne i Carinske uprave zajedno sa svojim zamjenicima i pomoćnicima i ja osobno smo zapravo veći dio vremena ostali kompletno, mislim da ulazimo sada već u 21 sat ove naše rasprave, bilježimo, pratimo sve komentare i sve skupa. Tako da možete očekivati da ćemo o svemu ovome se u konačnici naravno i očitovati. Ja bih se ovdje referirao na nekoliko stvari koje su se tijekom ova tri dana iskristalizirale kao dosta važna odnosno vrlo često su spominjani, čak i pojedini zastupnici u nekoliko navrata ponavljali, a to je između ostaloga pitanje kompenzirajućih mjera ili kako god ih nazvali vezano za jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Dozvolite mi da ovim putem malo ovako unaprijed nešto najavim dakle, da ne bude samo obećanje ministra financija, nego da vam odmah kažem ono što ćemo i na koji način ćemo stipulirati u sljedećem prijedlogu zakona, a to će biti Zakon o izvršavanju Državnog proračuna za 2017. godinu. Dakle, u članku stavak 1. nije bitno koji članak, ali bitan je stavak 1. jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave će se tijekom 2017. iz proračuna isplaćivati pomoć u visini razlike između prihoda od poreza na dohodak koji su ostvarili tijekom 2016. godine i prihoda od poreza na dohodak koji će ostvariti 2017. Stavak 2. razliku iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje Ministarstvo financija i do svakog 15-toga u mjesecu isplaćuje razliku utvrđenu za prethodni mjesec. Stavak 3. pomoći koji se na temelju ovog članka isplaćuju iz razdjela Ministarstva financija su nenamjenska sredstva i ne smatraju se tekućim pomoćima iz Državnog proračuna sukladno propisima koja su uređena mjerila za utvrđivanja plaća i naknada župana, gradonačelnika i općinskih načelnika i njihovih zamjenika, kao i plaća službenika i namještenika u upravnim odjelima i službama jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave. Stavak 4. Ministarstvo financija će tijekom 2017., a najkasnije do 30. lipnja 2017. predložiti novi model financiranja jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave. Što se tiče vašeg pitanja vezano za brdsko-planinska. Vi vidite i moje uvodno obraćanje tako i sada ovo, nije mi namjera u mojim obraćanjima vama kao zastupnicima u Hrvatskome saboru, a i hrvatskoj javnosti, koristiti raspravu za nekakve obračune iz prošlosti i ukazivati na nekakve radnje koje su učinjene i onda posljedice s kojima se danas suočavamo. I uvodno sam rekao, a reći ću u sada, promjene koje su učinjene u poreznom sustavu ne kritiziram i ne stavljam nekakav krimen da su rađene iz ovog ili onog razloga, ali takve su kakve jesu. Dakle, ove izmjene nastoje cijeli porezni sustav u konačnici pojednostaviti i učiniti transparentnijim i imati kvalitetni porezni sustav koji će služiti gospodarskom rastu i cijelom društvu u cjelini. Što se tiče brdsko-planinskih, dakle, s tom problematikom smo u potpunosti upoznati. Na žalost, ne na žalost nego na faktualno nije krivnja niti ove niti prethodne vlade. Okolnosti su dovele do toga da oni su praktički ove godine izgubili 102 milijuna kuna. Mi ćemo nešto u okviru rebalansa proračuna koji će danas biti prezentiran na Vladi, jedan manji dio toga kompenzirati ali sigurno osigurati da tijekom i 2017. taj segment, naravno naših regija, odnosno gradova i županija koji su na brdsko- planinskim područjima također imaju kvalitetnu financijsku osnovu. Dotaknuti ću se i druge teme, a to je vezano za porez na dohodak. Dakle, ponavljam još jedanput, Zakon o porezu na dohodak ne definira tko koliku plaću ili mirovinu ima. On definira koliko se od bruto iznosa usteže u smislu poreza i posebno prireza. Jučer me između ostalog i zastupnik Hrelja zamolio pa ću ovim putem i udovoljiti njegovoj zamolbi, jer nije to samo stvar njegove zamolbe, to je bitno za širu hrvatsku javnost, dakle, za umirovljenike i građane, porezne obveznike na potpomognutim područjima prve kategorije vrijede ista pravila kao za sve ali postoji jedno naravno dodatno, napomena, dakle umanjuje se porezna obveza za 50%. Defakto znači, njima se ne mijenja ništa! Dakle, umirovljenicima vrlo jasna, javna poruka, dakle, nema snižavanja mirovina! Dapače, oni koji naravno ulaze u škare ovih viših stopa će osjetiti naravno još i dodatno rasterećenje a posredno i povećanje svojih mirovina. Stignem još 30 sekundi na brzinu, ugostiteljstvo, ugostiteljstvo je dakle također tema koja tri dana puno čujemo i okviru saborskog Odbora za turizam. Imali smo ja bih rekao opet kvalitetnu raspravu. Što se tiče ugostiteljstva, dakle, ponavljam još jedanput, ne radi se o kažnjavanju niti kojeg sektora pa tako niti ugostiteljstva. Jer isto tako nismo govorili niti o elementu tog sektora kada se stopa PDV-a spuštala sa 23 na 10%... u tom trenutku. Dakle, ovdje govorimo o elementu za koji smatramo da unutar cjelokupne porezne reforme neće značiti i ne mora značiti nužno dapače negativnu reakciju tog sektora jer opet ponavljam, kako na strani inputa u smislu poreznih obveza poreza na dobit, poreza na dohodak, tako i nekakvih inputa koji koriste također u svojim uslugama i proizvodima koje isporučuju, tako još više na strani potražnje sektor ugostiteljstva [[Upadica Jandroković: Ministre, vrijeme!]] Hvala lijepo. Ne bi trebao biti toliko oštećen koliko se navodi u raspravama. Hvala.
Hvala i vama. Imamo tri replike. Prva replika je uvaženi kolega Ivan Pernar.
Hvala i poštovanje gospodine Marić. Na žalost, mi vidimo da, a mi vidimo da te promjene porezne koje HDZ radi, a nije to prvi put da se radi porezna reforma radi. Radili su poreznu reformu i SDP i HDZ međutim, porezna reforma po svojoj prirodi ne rješava uzrok problema, a uzrok problema je kunska besparica u zemlji. I kreditna kriza. I nerealan tečaj. Vi se time uopće ne bavite. Vas to uopće ne zanima. Ljudi vam pet godina određeni govore da je to problem broj jedan, vi iz HDZ-a, na žalost i vi iz SDP-a zabijate glavu u pijesak. Dokle ćete zabijati ja ne znam. Zemlja je cijela pod ovrhama, kao da se to nikoga ne tiče. I onda se ja pitam - do kada? Zašto morate i vi osobno propasti da bi shvatili taj problem? Zašto mora svaki zastupnik ovdje propasti i naći se u situaciji da ne može krediti vraćati i da nema kune u džepu da bi shvatili da je to problem? Zašto? Do kada? I tu se tri dana raspravlja o toj poreznoj reformi, nikakve koristi u suštini neće biti niti za proračun niti za građane. To je sve, ja bih nazvao, prelijevanje iz šupljeg u prazno i zapravo skretanje fokusa sa centralnog problema. Centralni problem je centralna banka. Dok se to ne riješi što mi imamo od svega? Gospodine Marić, što će prosječan građanin, čak da, recimo da nema štetu, recimo da ostaje na nuli, šta on time dobiva, što država time dobiva? Vi ste dizali PDV, ništa od toga, nema koristi, shvaćate? Stope PDV-a se dižu, a prihodi od PDV-a se smanjuju. Ubijate cijelu ekonomiju, ljudi vam bježe u autobusima iz zemlje. Vas to uopće ne zanima, na žalost, evo. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi ministar Marić.
Hvala lijepo. Evo, uvaženi zastupniče, dakle, u jednom dijelu naravno vaše replike mislim da govorimo o istim stvarima, a to je prije svega da se izmjena u poreznom sustavu i poreznom politikom ne mogu riješiti svi problemi našeg gospodarstva i ako hoćete društva u cjelini. Mislim da se to i tijekom protekla tri dana iskristaliziralo. I jutros isto između ostalog čujemo, i naravno i apele da se socijalna politika također izmakne iz porezne politike što u konačnici dobrim dijelom i znači. Dakle, porezni sustav mora biti socijalno osjetljiv i prepoznavati tu komponentu socijalne pravednosti, ali u konačnici postoji puno bolji i efikasniji u konačnici i transparentniji načini koji takve efekte mogu polučiti. Sve se u ovom trenutku krije ili na neki način ključ brojnih naših problema i rješenje brojnih naših problema, ja bih rekao ipak se krije u gospodarstvu. Jer ako govorimo i o našim mirovinama i ako govorimo o našim socijalnim naknadama i ako govorimo o nekim drugim elementima, sigurno da bez iskoraka u gospodarstvu nema. Elemente koje vi spominjete bilo monetarne vlasti, bilo situacije sa bankama i sl. to su elementi koji naravno dijelom jesu prepoznati u poreznom sustavu, ali puno šire od toga su zapravo prepoznati u nekim drugim zakonskim propisima. Mi s ovim prijedlozima izmjena s kojima dolazimo i koje nazivamo cjelovita i sveobuhvatna porezna reforma zaista nastojimo pomiriti brojne nelogičnosti, nejednakosti i nepravde ako hoćete u poreznom sustavu, a u okviru fiskalnih mogućnosti. Jer vi kažete da na neki način i ja zabijam glavu u pijesak, pa vjerujte da baš na tom području sigurno ne bi nikada zabijao glavu u pijesak kao ministar financija u smislu toga da dovedem u opasnost državni proračun, održivost javnih financija. Dakle, u okviru mogućnosti za fiskalno opterećenje, rasterećenja bila je ideja zapravo da se to fiskalno rasterećenje osjeti na što je šire mogućem skupu i krugu ljudi poreznih obveznika, a tako i poduzetnika. Evo, hvala.
Hvala vam. Druga replika, uvaženi zastupnik Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre, želim vjerovati da ćemo u proračunu za 2017. vidjeti ove kompenzacijske mjere. Međutim, to je kratkoročna mjera. S time nismo riješili generalno problem o kojem ste slušali ovih dana, o kojem je i prošla i pretprošla Vlada slušala iz ovih klupa i meni je žao ako do sada niste – moja poruka vam je, a vjerujem da će se složiti svi ovdje u Sabornici da je nužno uključiti sve dionike, sve ministre i ministrice koje tangiraju ovi porezni zakoni. Ukoliko to nećemo napraviti, propustit ćemo priliku, propustit će priliku vaša Vlada da pokrene, ne da do kraja napravi, nego da pokrene strukturne reforme. Jer sa ovim nekim izmjenama vi ste u to krenuli. Jučer sam vrlo jasno rekao da su namjere vjerujem korektne, da imate određenu viziju i stoga, ukoliko ne bude sveobuhvatnog pristupa, strateškog pristupa kakvu Hrvatsku želimo za 4, 5, 10 godina, bojim se da i ove porezne reforme koje su pozitivne od neke, neke bi mogli i podržati, da nećemo polučiti onaj željeni efekt koji ste vjerujem i vi zacrtali u svojim smjernicama.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, evo čuli ste sada isto prije par minuta dakle, citirao sam odredbe članka tako da i ovo što i vi kažete kao i brojni drugi zastupnici jer protekla tri dana upravo čujem tu neću reći frazu ali terminologiju, da želite vjerovati da govorim istinu odnosno to kako i vi sami kažete obećajem. Dakle, vrlo jasno sam vam iscitirao dakle, ono što će biti u Prijedlogu zakona o izvršavanju Državnog proračuna za 2017. godinu i također sam vrlo jasno i danas, a možda i još detaljnije govorio o tome u uvodnom obraćanju. Dakle, ovo je samo isključivo prijelazna mjera i prijelazno rješenje za 2017. godinu. Upravo iz kontakta naših i razgovora sa Udrugom gradova, odmah ću reći, dakle ne samo gradonačelnici, bili su ljudi uključeni koji operativno rade određene stvari vrlo kvalitetni i vrlo stručni, vrlo pametni ljudi koji su nam pomogli također između ostaloga i u tim simulacijama kao i Udruga županija odnosno općina. Zaključak je zajednički, dobrim dijelom je zapravo došao sa strane lokalne samouprave, zaključak je zajednički da je bolje u ovom trenutku sa tim kako ga ja nazivam kolokvijalno 16-tim zakonom iz ove porezne reforme, a to je Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave da ga ipak malo pričekamo odnosno ovaj draft koji imamo kroz simulacije idućih par mjeseci, jer ovdje ste čuli da će biti obveza Ministarstva financija do 30.6. pred vas doći sa tim prijedlogom koji ćemo naravno onda raspravljati da bi se istestiralo sve ovo skupa jer mislim da se svi slažemo postojeći sustav je jednostavno neodrživ i ne možemo ga nikako drukčije i nema potrebe da ga ikakvim drukčijim epitetima karakteriziramo da niti je pravedan, niti je jednostavan i sl. nego jednostavno možemo ga zaključiti da je neodrživ. Dakle, promjene treba napraviti. Sugerirao sam koje će izmjene biti. Dakle, kompletni porez, prirez, pardon prihod od poreza na dohodak ide jedinicama lokalne i područne samouprave. Bit će naravno i kompenzirajući mehanizam jer tu su brdsko-planinska, tu su neki druge jedinice lokalne i područne samouprave koji će biti ispod određenih kriterija koje ćemo iz ostalog kako i vi kažete u suradnji sa ostalim resornim ministrima i ministarstvima izdefinirati naravno zajedno i sa Udrugom gradova i općina. Hvala.
Hvala lijepa. Zadnja replika uvaženi kolega Željko Jovanović.
Hvala gospodine predsjedavajući. Gospodine ministre, obzirom da ste najavili da nećete više biti danas u mogućnosti prisustvovati ovoj sjednici, želim dodatno izraziti ponovno nezadovoljstvo vašim najavama kojim bitno smanjujete učinkovitost, tajnost istraga koje je provodio da ga tako nazovem kako ga popularno poznaje javnost porezni USKOK. Dakle, kao predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije od 2007. do 2011., pa i dio proteklog mandata, bio sam svjedok brojnih razgovora koje smo vodili sa predstavnicima Europske komisije koji su uvijek izricali zabrinutost zbog neučinkovitosti u razotkrivanju poreznih prijevara, pranja novca. I tek ustrojstvom poreznog USKOK-a za mandata ministra Lalovca stvorilo se učinkovito tijelo koje je praktično u godinu dana učinilo više posla, nego što je Porezna uprava sve vrijeme prije toga. Ja ću vas podsjetiti, a i neka javnost to još jedanput čuje da je porezni USKOK u tom vrlo kratkom periodu razotkrio porezne prijevare u vrijednosti milijardu kuna. Vaša cijela porezna reforma, ovaj paket je vrijedan 2 milijarde. Dakle, u godinu dana porezni USKOK je razotkrio prijevare koje su se dogodile u proteklom periodu prije nego što je ustrojen, a dogodile su se najvećim dijelom zbog krtica koje sjede u Poreznoj upravi, a vi sada porezni USKOK želite vratiti među te krtice i spriječiti tajnost istraga, spriječiti učinkovitost što sigurno neće dobro odjeknuti niti u Europskoj komisiji. Stoga vas ja pozivam da još jednom dobro razmislite o tome i da ne činite potez koji vraća osmijeh na lice onima koji pelješe državni proračun i pljačkaju hrvatske građane.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, dakle protekla tri dana također je bilo dosta govora i ja ću možda iskoristiti ovaj odgovor na repliku naravno referirajući se na vaše pitanje i komentar, ali između ostaloga sa jednom malo drugom neću reći retorikom, ali terminologijom. 2010. godine pred Hrvatsku je došla obveza u skladu s našim pristupnim pregovorima, citiram na engleskom da se osnuje Administrate unit, koji će biti između ostaloga zadužen za računanje, kalkulaciju, praćenje i odgovornost cijelu za uplatu tzv. vlastitih sredstava Europske unije. Dakle, to je ona naša kontribucija koja ide u proračun Europske unije. Ja sam to unutar Ministarstva financija, tadašnji državni tajnik sam bio, tadašnjem ministru financija predložio da mi unutar Ministarstva financija jedan odjel ustrojimo odjel unutar uprave, gdje smo ekipirali mlađe kolege, sposobne, vrlo okretne i u konačnici vrlo entuzijastične, sa znanjem dobrim engleskoga jezika i osnovali smo taj odjel. Reakcije su bile domaće javnosti, domaće javnosti mislim iz perspektive državne administracije, da je to jako loša odluka, da ćemo zbog toga zaustaviti pregovore. Mi do dana današnjega nikada nismo dobili niti jedan prigovor na rad tog odjela jer su mnogi čitali, kao i cijela državna administracija u vrijeme pretpristupnih pregovora, da administrative unite, nužno znači nekakva agencija koju moramo osnovati, koju moramo smjestiti u nekakav super luksuzni prostor, imenovati direktora, imenovati tajnicu, nabaviti nekakav službeni auto i da ne nabrajam dalje. Hoću vam reći, isto kod poreznog uskoka, odnosno samostalne službe risektora za otkrivanje poreznih prijevoza, ključno je njegova neovisnost, ključna je poveznica sa ostalim tijelima Ministarstva financija i ostalim tijelima kaznenog progona, ključna je njihova, opet ponavljam, neovisnost, odnosno potpuna funkcionalnost. Manje je važno u organizacijskoj strukturi, dakle, moja je odgovornost kao ministra financija, da posložim organizacijski sustav onako kako smatram da će biti najučinkovitiji ali rezultati su u konačnici ti koji sude o bilo kojoj ustrojstvenoj jedinici kako Ministarstva financija tako i šire.
Hvala vam. Završili smo s replikama. Idući je Klub zastupnika Hrvatska seljačka stranka i uvaženi kolega Krešimir Beljak. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, nadam se da nećete odmah otići. Uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici, dopustite mi eto u nekoliko rečenica da se obratim u ime Kluba Hrvatske seljačke stranke. Uoči proteklih izbora, puno toga je govoreno o decentralizaciji. Ova porezna reforma je daljnja centralizacija države. Na žalost, to je udar na najsiromašnije krajeve države, udar na najsiromašnije općine, a ove kompenzacijske mjere o kojima je ministar pričao su na vrbi svirala. Te kompenzacijske mjere su većim djelom neprovedive, sljedeća godina je izborna što se tiče lokalnih razina i biti će vrlo teško, odnosno nemoguće uvesti bilo kakve kompenzacijske mjere i uništiti ćete barem 50% općina u Republici Hrvatskoj. Gospodine ministre, vi ste jedan izuzetno sposoban, drag, simpatičan drag čovjek. No, vi niste političar, vi ste računovođa. To je činjenica. Računovođa ne može voditi politiku i ne može voditi političku strategiju kako će država izgledati za pet godina. To moraju raditi političke stranke. Ovo, odnosno Hrvatska nije poduzeće! Hrvatska nije nešto što može biti isplativo! Hrvatska je država koja mora gledati kako će izgledati za sljedeći dvadeset za sljedećih 30 godina! Ovakvim reformama uništavate državu do temelja! Vaš jedini cilj je i to jako dobro znamo – odrediti, odnosno izbalansirati prihodovnu stranu proračuna za 2017. godinu kako biste namirili vjerovnike koji nam kucaju na vrata! To ćete napraviti na uštrb lokalnih zajednica, na uštrb lokalnih proračuna, na uštrb općina, gradova, posebno onih koji su stradali u ratu i onih koji su nerazvijeni i to nikako ne možete nadoknaditi! Zaustaviti ćete kompletan investicijski ciklus koji ide sa općine i gradova, potjerati ćete dodatnih 100, 200 ili 300 tisuća mladih iz Republike Hrvatske koji svakodnevno odlaze i imati ćete zatvorenu 2017. godinu, a 2018. godine ćete imati kolaps sustava! Kolaps sustava u smislu kolapsa struktura, u smislu kolapsa fondova, mladi će otići, neće više imati tko plaćati ove poreze o kojima vi govorite, neće više biti za mirovine, neće biti za plaće, neće biti za ništa, a tu će nam doći stranci i mi ćemo postati polako manjina u svojoj državi! Na žalost, Hrvatska seljačka stranka to neće podržati, pozivam HNS koji nas je prozivao da smo mi dio vlasti, a sada se pokazujete kao da ste vi dio vlasti jer ste rekli da ćete biti suzdržani, da budete protiv ovoga! Pozivam kolege iz MOST-a, kolege iz HDZ-a, posebno načelnike i gradonačelnike, da budu protiv ovoga, da se nađu drukčije mjere, a ministra Marića da se počne baviti politikom, a ne računovodstvom! A politika je ta da idete u međunarodne krugove, među naše vjerovnike i da tamo osigurate način da nam se na neki način reprogramiraju dugovi kako bismo preživjeli sljedeću godinu. Hvala vam lijepa. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Imamo četiri replike. Prva replika je uvaženi kolega Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Beljak niste me trebali posebno pozivati, dakle pridružujem se dakle vašem zahtjevu da se ne podržava porezna reforma. Naravno, ono zašto sam se javio na repliku, vi ste dobro rekli, ministar financija mora biti i političar jer on rješava neka goruća pitanja osim što samo brine na napuni kasicu prasicu državnog proračuna, on mora rješavati pitanja. Jedno pitanje i sam je ministar naglasio kao vrlo važno. Uskoro će doći na njegovo stol. To je pitanje rasta plaće cijelog onog srednjeg sloja. Dakle, govorimo o učiteljima, liječnicima, vojnicima, policiji od 6% ministar dok je još bio državni tajnik potpisao s njima sporazum o zamrzavanju tih prava. To je negdje vrijednost dvije milijarde kuna. Sljedeća stvar kojom se mora pozabaviti, a to je podizanje minimalne plaće. To je nužno da bi ljudi mogli uopće egzistirati, a da se ne dogodi ovo što vi govorite da više jednostavno nema tko niti raditi u ovoj državi. Javni dug, čuli smo jučer ministra prometa koji najavljuje refinanciranje kredita HAC-a. Po kojim uvjetima i kada će to opet doći na naplatu. Mi možemo refinancirati. Jako se bio napao model privatizacije Hrvatskih autocesta. Ali refinanciranjem samo odgađamo ovaj dug. za neko drugo vrijeme koje ne znamo da li će biti bolje i da li će ove porezne reforme dovest do ovog cilja, da potrošnja poraste. Jer ono što je upozoravao i kolega Grčić kad je govorio. Vi sad govorite. Dakle, onaj srednji sloj ljudi kad govorimo o tim plaćama od ne znam od 5000 do 15000 njima je nužno povećati plaće da bi se povećala potrošnja, da bi to onda potaknulo novu proizvodnju ili rast industrije.
Odgovor na repliku, kolega Beljak.
Hvala lijepo poštovani kolega. Kada se diže potrošnja od toga imaju dvije komponentne koristi. Prva je državni proračun što je jasno zbog toga jer se trebaju platiti dugovi koji dolaze na naplatu, a drugi su veliki trgovački lanci. Pa ja koristim priliku pitati ministra koliku plaću ima sada, a koliku plaću ima na prethodnom radnom mjestu i da li tu postoje nekakve kompenzacijske mjere od strane bivših šefova. Hvala lijepa.
Druga replika uvaženi kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Beljak, pažljivo sam vam slušao vaše kratko izlaganje koje je trajalo otprilike onoliko koliko ste vi ova dva dana za vrijeme ove rasprave proveli u ovoj sabornici. Tako da ste strane i promatramo vaše izlaganje, jer da ste malo više vremena proveli onda biste bili čuli i dobre pa i loše strane ove reforme kako je to pokušala pokazati oporba. Ja ne govorim da je ovo najbolja moguća reforma na svijetu, ali vi ste osim par općih frazetina, niste niti jedan jedini podatak naveli zbog čega bi to bila loša reforma osim što ste u jednom svom ovako osebujnom stilu nazvali jednog vrlo uspješnog ministra običnim računovođom. Nije samo u pitanju taj računovođa pogotovo ako se taj posao obavlja kvalitetno i stručno što ova administracija u Ministarstvu financija radi jako, jako dobro. Ali u ovoj državi je dosta političara opće prakse i ministara opće prakse koji bi o svemu govorili, a o jako malo stvari imaju pojma, znate. Pa vas molim da kada vi imate pravo kao predsjednik Hrvatske seljačke stranke o tome govoriti, ali ako je prema nekome ova reforma i ovi porezi bili rekao bih široke ruke, ako je prema nekome u ovoj državi ova porezna reforma htjela potaknuti razvoj pomoći onda je to poljoprivreda. Ako se zna da HSS u svom programu se najviše zalaže za upravo poljoprivrednike, pa bih rekao i ruralni prostor Hrvatske. Pa bih posebno izdvojio Slavoniju, onda ste samo u tom smislu trebali malo spustiti taj ton i pohvaliti barem u tom dijelu ako niste više našli niti u jednom dijelu ovu poreznu reformu. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa kolegi Bačiću. Ja nisam nikoga uvrijedio. Ako je netko računovođa onda to ne znači da mora biti instant političar, ne znam kako ste rekli. Za biti političar treba imati nekakvo osnovno obrazovanje. Malo nas je tu koji imamo završen fakultet političkih znanosti i to nije nikakva sramota. Ali ne mogu ljudi koji nemaju političko obrazovanje voditi politiku, voditi državnu strategiju. Hrvatska treba strateški razvoj od izbora do izbora se mijenja porez, mijenjaju se porezne reforme, mijenjaju se određene stvari. Mi smo nesređeno društvo. Trebaju sve stranke postići konsenzus oko određenih stvari i onda se toga držati. Koja je to poruka investitorima? Ovo što vi govorite o pomoći poljoprivrednicima neću govoriti u ime poljoprivrednika jer ih na žalost zbog vaših loših politika u Hrvatskoj gotovo da više i nema. Ostali su tajkuni, ostali su oni koji imaju u zakupu tisuće hektara zemljišta. Onaj mali ste vi gospodine Bačić sa vašom politikom i politikama koje su se provodile u zadnjih 25 godina gotovo u potpunosti uništili. Jedna od osnovnih suvereniteta svake države je da se sama može prehraniti. U ovom trenutku ne daj Bože nekakve velike katastrofe, ne daj Bože raspada EU, ne daj Bože raspada tržišta. Hrvatska je zahvaljujući vama gospodine Bačiću država koja se nije sposobna sama prehraniti. I nemojte samo vi govoriti o tome da čuvate poljoprivrednike jer ste ih uništili gotovo do korijena.
Dobro, da pojasnimo svi koji ovdje sjedimo smo političari. Mislim da to nema dvojbe bez obzira koje fakultete završili. Jedina je razlika što ima uspješnih i manje uspješnih političara, a budući da je gospodin Marić ministar vjerojatno je uspješan političar, a neki drugi nisu. Uvaženi kolega Ivan Vrdoljak, treća replika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Zar ne bi bio kriterij ocjenjivanja uspješnog političara, ali nećemo o tome. Dakle, kolega Beljak. Ja sam završio elektrotehniku, nisam političke znanosti. Ali evo nešto sam malo usput dok sam se bavio politikom naučio da je recimo jedan od ključnih trenutaka kada se definira opozicija i pozicija i glasanje u Vladi. Evo tako je mene neka povijest naučila ili recimo glasanje o proračunu. Ja to gledam da se tada definira kao, pripada koji dio? Biti opozicija da ću ja svaki put reći sve što rade vladajući ne valja neću to raditi, niti će Hrvatska narodna stranka to raditi. Ovdje ima niz mjera dobrih. Ima dva ogromna upitnika? To je pozicija poreznog uskoka i NPL-ovi od banke koji ćemo dobiti odgovore. I ima nekoliko strateških korekcija. Pa zašto bih ja na prvom čitanju definirao svoj status opozicije da kažem apsolutno sam protiv svega. Nisam, nismo mi. Ima tu mjera koje se mogu podržati, a podsjetit ću vas a vi me ispravite. Učili ste više o političkim sustavima nego ja, da li je definiranje pozicije i opozicije glasanje o Vladi i o proračunu ili o pojedinom zakonu koji dolazi u saborsku raspravu.
Odgovor na repliku.
Pa nema tu posebne definicije, znate i sami. Vi se dogovorite sa vladajućom većinom za neke svoje ustupke i onda im podržite određeni zakon. Znate kako ste radili gospodine Vrdoljak. E vidite, to HSS ne radi. Neće raditi. Mi ćemo bit opozicija, a vi ćete biti tzv. opozicija koja će iza kulisa dogovarati određene stvari i davati podršku većini ukoliko je neće biti od strane MOST-a ili negdje drugdje. Hvala lijepa. Svi to skupa jako dobro znamo.
Dobre informacije za poziciju! Četvrta replika je uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa evo kažem slušao sam gospodina Beljaka iz HSS-a, a što reći nego da se s njim slažem, a što reći nego da je čovjek rekao istinu proturječit se ne može. Jedini koji će mu proturječiti su ljudi koji su zdrave pameti okrenuli leđa i koji sa svojim poreznim reformama, a mi znamo dame i gospodo koliko je HDZ do sada poreznih reformi radio. Koji su rezultati tih poreznih reformi osim nastavak patnje našeg naroda? Što ste vi sa svojim poreznim reformama učinili? Prvo ste uveli PDV koji je po meni pogrešan porez, potom ste dizali sukcesivno tu stopu PDV-a i gdje ste nas doveli? Ta stopa se ne smanjuje, vi ste prije izbora obećavali da će se smanjiti PDV. Lagali ste i tu, lagali ste dame i gospodo. Previsok PDV je problem. I vi umjesto da smanjujete opću stopu PDV-a vi ugostiteljima dižete i tu sniženu na tu visoku stopu PDV-a i tvrdite da će te mjere pomoći građanima. Pa kojim građanima će pomoći? Ja nisam do sada nijednog građanina na ulici sreo koji me zaustavio i rekao, gospodine Pernar zahvalite gospodinu Mariću, zahvalite gospodi iz HDZ-a na njihovoj poreznoj reformi što će mi ona pomoći. Za koga se ta reforma radi? Za koga gospodo iz HDZ-a? Za vas same? Koji je smisao zakona koji se rade sami za sebe? Šta? Tko ima koristi od toga? Vi pričate o nekakvom kako bi to rekao, sređivanju financija, pa vi ste financije upropastili dame i gospodo. Pogledajte koliki vam je deficit. Vi nemate ni za trenutne rashode da pokrijete, a kamoli da vraćate prethodne dugove. Vi dug vraćate uzimanjem novog kredita gospodine Mariću, a zdrava pamet vam govori da ako pojedinac vodi svoje osobne financije na način da dospjele [[Upadica: Gordan Jandroković: Vrijeme.]] obveze podmire novim zaduživanjem umjesto da ih vrati da na duge stazi vodi u propast gospodo [[Upadica: Gordan Jandroković: Vrijeme.]] Dug na dug, kamata na kamatu i rasprodaja imovine. To je politika vaša gospodo.
Kolega Pernar, vrijeme isteklo. Odgovor na repliku uvaženi kolega Beljak.
Hvala lijepa uvaženom kolegi Pernaru. Ja vidi da kada on govori da se mnogi smiju. Ali ja mislim da vam uskoro neće biti smiješno jer gospodin Pernar možda govori na način koji nije uobičajen bio do sada u ovom Saboru, možda nema dovoljno iskustva, ali ja vas uvjeravam da se nećete tako brzo smijati kada određene stvari i određeni problemi dođu na dnevni red. Gospodin Pernar je govorio o geostrateškim stvarima što se tiče ove države, nitko nije htio slušati. Rusija vam je jučer odustala od Rimskih ugovora, prestala je priznavati Međunarodni sud u Haagu, valja se velika nevolja, a Hrvatska poslušno sluša određene svjetske mediokritete i nitko o tome ne govori osim gospodina Pernara. I kada govori svi mu se smijete. Mislim da to nije korektno, to je mlad čovjek koji je budućnost hrvatske politike, a mnogima od vas će se sigurno zalediti osmijeh već na sljedećim izborima. Hvala gospodine Pernar i samo naprijed tako dalje.
Uvaženi ministar Marić se javio za riječ.
Evo koristim svoje pravo i dalje da se obraćam obzirom ponavljam, neću moći završno. Hvala lijepo na komentarima i replikama, nemojte me sada krivo shvatiti ali evo ipak ćemo i treći dan ipak biti današnjim dnevnicima, dali ste malo više adrenalina ovoj raspravi, tako da ono što sam se na početku uplašio da nas neće zamijetiti da smo i danas raspravljali o paketu porezne reforme mislim da hrvatska javnost hoće. Ja nastavljam sa ovim mojim refleksijama i našim refleksijama na protekla tri dana u smislu rasprave. Tema porez na promet nekretnina i olakšice za prvokup. Neki od vas su rekli, ministar je sretan s tim, nije ministar sretan odmah ću vam reći. Nije ministar sretan sa tim i sa takvim prijedlogom ali opet ponavljam i razloge zašto smo išli sa ovim prijedlogom, prije svega iz razloga što je navedena mjera predložena radi poreznog, jednakog poreznog tretmana nekretnina. Od 1.1.2015. godine imate situaciju da nove nekretnine su oporezive i samo isključivo PDV-om, dakle one niti ne ulaze u sustav oporezivanja poreza na promet nekretnina pa niti ta olakšica nije moguća koristiti. Moguće je koristiti samo za rabljenu. Zato sam i rekao kao jedan dio manje kompenzirajuće mjere ide ova predložena mjera smanjivanja opće stope sa 5 na 4. Ja vjerujem da će u vrlo skoro vrijeme moći to smanjiti još na dodatno tri ili dva posto, a u isto vrijeme ono što sam najavio da kolega ministar Kuščević u okviru svog resora naravno uz suport cijele Vlade će raditi između ostalog i na modelu subvencioniranja kamata za kredite koje će koristiti se upravo za ove namjene za prvu kupnju nekretnina za naše obitelji odnosno samce. Dobio sam malo prije jedan upit, dakle nevezano je na njihov status naravno govorimo o prvoj nekretnini. Što se tiče poreza na nekretnine tu je također bilo jako puno komentara, naravno tiče se jer mnogi od vas dolazite naravno iz jedinica lokalne i područne samouprave u konačnici svi dolazimo iz tih jedinica, bilo je dosta komentara. Neke od njih odmah mogu reći da ćemo naravno uzeti u obzir i siguran sam i nešto napraviti u smislu prihvaćanja s jedne strane. Dakle, kod ovih oslobođenja, moram tu reći vrlo jasno, dakle za razliku od prakse komunalne naknade koja je kroz … nekontroliranih oslobođenja dovela do neučinkovite naplate komunalne naknade u porezu se oslobođenja jasno definiraju i bit će kao takva jasno definirana. Dakle javne djelatnosti neprofitni sektor imaju najniže koeficijente plaćanja poreza. Svako stavljanje nekretnine uz zakup omogućuje prijenos obveza na zakupodavca. Uvaženi kolega jučer spominjao vezano za već sada preuzete obveze oslobođenje od plaćanja komunalne naknade obzirom na investicije. Naći ćemo rješenje da zakonski sigurno taj institut ne prekinemo jel to su ipak preuzete obveze iz prijašnjih razloga. Također i što se tiče oporezivanja neizgrađenog zemljišta koje jasno definira zemljište koje nije obuhvaćeno zonom ili u kojem nije investirano od strane jedinice lokalne samouprave te nije ni opremljeno ni ne podliježe oporezivanju u smislu odnosno škarama ovoga poreza na nekretnine. Što se tiče evidencija, mislim da ćemo se tu, mislim, pretpostavljam da ćemo se složili ili većina nas se složiti, opet ponavljam čelnici lokalne samouprave koji su to učinili u prethodnim godinama su vidjeli ne samo iz perspektive lokalne samouprave koji su to učinili u prethodnim godinama su vidjeli ne samo iz perspektive pravednosti socijalne i fiskalne nego u konačnici i iz punjenja svoga proračuna. Mi ćemo u tim evidencijama, odnosno u ažurnosti evidencija izaći naravno u susret lokalnoj samoupravi i iz perspektive porezne uprave ali i naravno uključiti će se i državna geodetska uprava, kompletni OIB sustav će se aktivirati kao i evidencija prometa i podaci kompletno iz legalizacije koja je provođena. I imamo također naravno temu banaka i otpisa potraživanja, odnosno dugovanja. Mislim da na tu temu je, to je recimo jedan od predmeta zašto sam osobno zadovoljan što smo uspjeli bez obzira na kratkoću rokova kompletni paket porezne reforme staviti kroz dva čitanja. Osobno se ne sjećam, imam puno iskustva u državnoj administraciji, ne sjećam se kada sam zadnji puta branio ja osobno neki zakon u dva čitanja. Tako da sam iz ove perspektive također zadovoljan jer će nam omogućiti između ostalog da ne samo nomotehnički nego neke stvari naravno i suštinski konkretno u ovome području i kriteriji samoga tretmana otpisa odnosno kompletnu problematiku, malo još bolje obradimo. Bilo je jako puno i specifičnih komentara, sugestija što bi se moglo na ovaj ili onaj način. Uvaženi kolega i zastupnik Hrg, sjećam se još na početku svojeg uvodnog obraćanja, dobro je prepoznao između ostalog i recimo element dječjih pelena. Moram vam reći da dječje pelene, elektronske knjige prema direktivama EU nisu prepoznate, odnosno nemoguće je na njih, ne smijemo spuštati stopu PDV-a. Dakle nije naša odluka to su u konačnici isto direktive. I još ću imati prilike se obratiti. Hvala.
Hvala. Pa biti će prilike s obzirom da ima 5 replika. Prvi je uvaženi kolega Krešo Beljak.
Evo samo još jednu stvar ministru Mariću vezano uz porez na nekretnine. To je neprovedivo, to ne možete uvesti. To je jednostavno porez koji će dodatno opteretiti kapacitete lokalnih uprava, tko će to odrađivati, tko će razrezivati, tko će, pa radim taj posao 7 godina, ja to znam iz prve ruke. Dakle imate problem sa naplatom komunalne naknade, imate problem kako razrezati komunalnu naknadu da bude pravična i poštena. Imate, recimo ne znam, 12 tisuća rješenja koja morate poslati konkretno kod mene u Samoboru. Imate 12 tisuća rješenja na koje se netko može žaliti. Tko je taj tko će odrediti koja nekretnina vrijedi koliko? Ovisno o komunalnoj infrastrukturi koja je dostupna, ovisno o vrsti naselja, seoskom, mješovitom ili gradskom, ovisno o položaju unutar samog naselja. Imate tisuću problema koji su nerješivi. Da li će to u lokalnoj upravi rješavati? S kojim ljudima? Trebati će zaposliti nove ljude. Država će rješavati? Ako će to država rješavati to neće nikada biti riješeno, pa to znate i sami. Ono čega se država primi to se nikada ne riješi. Jednostavno taj porez, vjerujte mi, ne govorim samo da bi bio protiv je neuvediv kao takav, znam to iz iskustva, znaju to svi gradonačelnici i načelnici iz MOST-a i iz HDZ-a koji će dignuti sutra ruke za to. To je na vrbi svirala. To nećete nikada uvesti jer je jednostavno to nemoguće. Da ne govorim o tome da su zemljišne knjige u dobrom dijelu Hrvatske još iz Austrougarske sa stotine i stotine vlasnika koji su u Australiji, Kanadi ili ne znam gdje. Nemojte se ljutiti, to je realnost, to nisu papiri.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Nema ljutnje, naravno, mogu se sada u ovoj replici referirati na vaš govor u ime kluba. Dakle, prije svega naravno, ne samo ljutnje nego uputili ste mi i nekoliko komplimenata na kojima vam se zahvaljujem ali jedna od ipak moram reći neopravdanih komplimenata, zaista nisam računovođa, čak, dapače od svih mojih ocjena na fakultetu najnižu sam dobio upravo iz računovodstva, ali nema veze, hvala vam bar na tome, evo javiti ću se svom profesoru pa da kažem da je prepoznato i moje znanje u računovodstvu. Što se tiče poreza na nekretnine, dakle, porez na nekretnine, ovakav kakvog ga predlažemo, mi ga zovemo jednostavni porez na nekretnine i on je zapravo postojeća komunalna naknada koju vi jako dobro znate kao i brojni drugi i znate iz prakse na koji način i koja je problematika. Ono što činimo i predlažemo je da se ovaj postojeći sustav komunalne naknade unaprijedi sa prethodna, odnosno postojeća tri kriterija, prije svega kvadratura, dakle fizički indikator, namjena, bilo da se radi o stambenoj ili poslovnoj i da li u pojedinom gradu ili općini postoji zoniranje. Uvodimo dva nova kriterija, to su dob, ovisno o tome kada je izrađena ili adaptirana te samo stanje nekretnine. Međutim, to su dva kriterija koja nećemo tražiti od lokalne samouprave da moraju investirati dodatno u te procjene kao što je recimo bio primjer u nekim drugim elementima kada bismo legalizaciju ili kada bismo recimo energetske certifikate dali jednoj interesnoj skupini koja je na tome između ostalog poprilično zarađivala. Dakle uz minimalne troškove želimo unaprijediti postojeći sustav komunalne naknade, dakle još uvijek ne govorimo o vrijednosnom elementu. Međutim ključno u ovoj cijeloj problematici poreza na nekretnine je zapravo činjenica da ćemo ga pojednostaviti, da ćemo ga učiniti lokalnoj samoupravi da može poboljšati te evidencije. I mislim da ćete i vi kao čelnik lokalne samouprave prepoznati jednu po meni jako dobru namjeru ovoga zakonskog prijedloga. A to je da za razliku od komunalne naknadne koja je danas namjenski prihod taj jednostavni porez na nekretnine kakav ga predlažemo više neće biti namjenski prihod. Hvala.
Hvala. Druga replika uvaženi kolega Siniša Varga.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ministar Marić, ponukala me vaša diskusija, odnosno vaše izlaganje vezano za kreditiranje mladih obitelji. Subvencioniranje kredita naročito ja kao ministar zdravlja sam pokušao iznaći načina za sprječavanje i odlazak liječnika i medicinskih sestara i drugih zdravstvenih osoblja iz Hrvatske, načina subvencioniranja kredita za stambeno zbrinjavanje pogotovo u ruralnim krajevima RH i na sate i sate provedene u Ministarstvu financija, Silvio, Silvio, ja se ispričavam, razgovaram sa ministrom, hvala lijepo. Dakle na sate i sate provedene u Ministarstvu financija, stručne službe ministarstva su me svaki put uvjerile da je to nemoguće dugoročno subvencionirati kredite iz 73 milijardi razloga. Radilo se o de facto milijun kuna godišnje, tako jer ne može se reći da se radilo o velikim novcima ali se radilo o nemogućnosti s obzirom na Zakon o državnom proračunu i Zakon o izvršavanju državnog proračuna. I ja čestitam vama da ste iznašli zakonsko vrijeme da se to napravi ne samo za liječnike i za medicinske sestre već i za sve mlade obitelji. Volio bi znati kako ste uspjeli uvjeriti vlastite službe unutar ministarstva kako je to sad najedanputa moguće, ali konačno ponukan sam kad smo imali i o HNB-u i svemu drugome. Moramo reći da polako sam i ja promijenio mišljenje da zapravo subvencioniranje kamate koja je danas u Hrvatskoj 6% pa bi ju smanjili sa državnim proračunom, ulaganjem u te kamate pa bi smanjili na nekakvih 2,5, 4% a tek bi onda se približili ono što je normalno u zemljama okruženja Austriji, Sloveniji itd. Ja osobno smatram da je teret smanjivanja kamata da prvenstveno na poslovnim bankama Zagrebačka banka prvenstveno tu najmanje daje mladim obiteljima i to smatram da je prvenstveno teret banaka da smanji kamatu, a sekundarno ako i nije moguće da država subvencionira. Hvala.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle samo još jedanput ponavljam dakle ako i u ovom cijelom paketu poreznih reformi neke od stvari koje me zaista ne čine sretnim to je sigurno jedna od i sad sam to maloprije rekao ali opet ponavljam, dakle objasnio sam razloge zašto smo išli sa ovim prijedlogom jer opet ponavljam postoji određena nelogičnost i nepravda, neusklađenost i nejednakost u samom sustavu. Na zakonskom prijedlogu o kojem vi govorite radi kolega Kuščević zajedno sa svojim timom i svi mi skupa naravno u Vladi ćemo se na to uključiti. Mislim da imamo i iz prošlosti vrlo jasne ja bi rekao uspješne rezultate. Uvaženi zastupnik kada je bio također ministar na tom tragu mislim da su polučeni dosta dobri rezultati. Dakle, sve to skupa ćemo naravno uzeti u obzir, nitko u ovom trenutku ne govori o neograničenom subvencioniranju kamata. Sigurno naravno u ovisnosti i o nekakvim fiskalnim kapacitetima i svemu skupa, a tu problematiku ćemo sagledati u potpunosti. Ali opet ponavljam dakle gledajući cjelokupnu poreznu reformu sigurno da i mladim obiteljima pa i samcima i svima onima koji gledaju prvu nekretninu, ja bih rekao gledajući iz vlastite perspektive onaj prvi nekakav cilj kada stupaš u nekakav možemo tako reći punoljetni život sigurno gledaš na tu nekretninu. I to je jedna od stvari koja ovim zakonskim prijedlozima i cjelokupnim paketom neće biti zanemarena. Ali opet ponavljam i kada spominjete liječnike ja mislim da upravo u tom segmentu jedna od jakih poruka ove porezne reforme kako za liječnike, ali isto tako i za inženjere, i ACT stručnjake i slične. Jer su sigurno ove korekcije i izmjene u sustavu poreza na dohodak jer nebrojeno puta smo upravo to rekli. Svi se jako dobro referiramo na makroekonomske brojke izvoz i slično nažalost proteklo razdoblje je jedno od kategorija koja je bila dosta zabilježena u našem izvozu je bio izvoz ljudske snage. I mislim da upravo je to jedan od elemenata koji ovom poreznom reformom trebamo spriječiti odnosno u konačnici dati dovoljno i valjanih razloga a argumenata stvarne prirode da ljudi ne samo ostanu u Hrvatskoj nego u konačnici i budu sretni. Hvala.
Hvala. Treća replika je uvaženi kolega Marko Vešligaj.
Hvala. Evo uvaženi gospodine ministre dva konkretna pitanja. Da li ćete kod ovih kompenzacijskih mjera ono što je bilo danas i ovdje postavljeno pitanje znači kod poreza na dohodak uvažiti ovaj potencijalni rasta kojega ćemo imati zbog povećanja, zbog smanjenja nezaposlenosti i eventualnih povećanja plaća za 2017. godinu. Dakle u mojoj lokalnoj jedinici jučer se to spominje da je to nekakvih desetak posto rast znači ove godine u odnosu na prošlu. Naravno planirano je iduće godine otprilike na istom nivou. I drugo pitanje oko poreza na tvrtku. Lokalne jedinice gube 120 milijuna kuna, da li se ovdje isto predviđaju kakve kompenzacijske mjere? I evo da neće biti samo sve pitanja još jedno, zapravo drago mi je da ste ovo uvažili što je bilo kroz raspravu cijelu jučer i danas rečeno to su ove komunalne olakšice, ja ću ih nazvati znači oslobođenja za komunalnu naknadu koja smo uveli za naše gospodarstvenike odnosno investitore u našoj poslovnoj zoni i da ćete to uzeti u obzir kod novoga Zakona o porezu na nekretnine. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa naravno kao i kod državnog proračuna i planiranja tako i kod proračuna lokalne samouprave sigurno da se uzimaju u obzir i neke novonastala okolnosti. Mislim da svi skupa trebamo pozitivno gledati i prema 2017. i činjenici da i za tu godinu ćemo predviđati gospodarski rast. U tijeku idućih par dana Vlada će objaviti, izaći javno sa svojim predviđanjima gospodarskog rasta za iduću godinu koji će također značiti još dodatni input u smislu ne samo planiranja nego općenito promišljanja proračunske politike kako državnog proračuna tako i lokalne samouprave. Dakle, iščitao sam vam zakonski prijedlog s kojim idemo. Sigurno da taj element o kojem vi govorite da ćemo uzeti, on kako takav u ovom trenutku nije prepoznat ali ipak mislim da gospodarski rast i za lokalnu samoupravu će značiti ne samo iz perspektive njihove proračunske politike u smislu prihodne strane proračuna nego širi kontekst znači ti puno. Što se tiče ukidanja poreza na ime, odnosno naziv ili tvrtku to je tih 120 milijuna kuna koje opet gledano u cjelokupnom paketu neće biti zanemareno. Dakle nekoliko puta sam to nabrojao i rekao, govorim o cjelovito sveobuhvatnoj reformi ali zapravo govorimo o reformi koja ide isključivo na teret državnog proračuna. I opet ponavljam, kao ministar financija bilo bi zaista i neodgovorno a ako hoćete malo i suludo da zanemarim proračune i rezultate jedinica lokalne i područne samouprave jer u konačnici oni su dio općeg proračuna i kada govorimo o brojkama deficita opće države i kada govorimo o javnom dugu i kada govorimo o javnom dugu uključujemo i između ostalog i lokalnu samoupravu. Imam još par sekundi vremena pa mogu isto reći, dakle onu argumentaciju koju sam i prije u obraćanju koristio nije bila u nekom negativnom kontekstu spomenuta ali ove godine jedinice lokalne i područne samouprave u prvih 9 mjeseci imaju zaista dobre rezultate, zaista dobre rezultate. Ima različitih okolnosti koje su dovele do toga, ali opet ponavljam ono za što će se sigurno zalagati da ne dođu ni u kojem slučaju u situaciju kao što se dogodilo ove godine a to je da pojedine jedinice lokalne i područne samouprave imaju problema sa recimo sufinanciranjem projekata EU. Dakle imaju sve pripremljeno ali zbog fiskalnog kapaciteta koji je zbog znate i sami kojih razloga ograničen nisu to bili u mogućnosti napraviti. Hvala.
Hvala ministre. Četvrta replika je uvaženi kolega Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre Mariću, ponovno tema porez na nekretnine. Dakle, ono što prvo moramo zaključiti općine, jedinice lokalne samouprave, posebno manje općine nemaju ni administrativni ni fiskalni kapacitet da neke stvari do kraja provedu. Ako se sjećamo samo zakupa poljoprivrednog zemljišta, imali smo nekakve komisije koje su vodili ljudi u posjedu. Kad se pojavio Arcod onda su odjedanputa ljudi rekli ja tu ne mogu ni helikopterom ući. Naravno da dok su dobivali poticaje nije bio problem, a kad su trebali platiti veće zakupe, ono u što stvarno nisu u posjedu to je onda bio problem. Vi kažete dobit ćete podatke od jedinica lokalne samouprave. Znate li kako se komunalna naknada u pravilu određivala u jedinicama lokalne samouprave? Dogodit će vam se to, da vi nećete imati nejasnu sliku stvarnog stanja, nego ćete imati jasnu sliku posve nestvarnog stanja. I to jednostavno što je kolega Beljak upozoravao. Neće bit provedivo, a prije svega neće biti pravedno. Ako je netko metrom išao i mjerio gabarite kuće, ako je netko uzeo u obzir da samac živi sam u kući pa nije uzeo jednu etažu. Ako vi sad te podatke dobijete, a poslije netko iz Porezne uprave ili nekog drugog tijela dođe provjeravati ljudi će doći u velike probleme. Zato smatram da komunalnu naknadu kao takvu je trebalo ostati jedinicama lokalne samouprave. Neka se ona zove lokalni porez, ali nikako da ona ide u državnu, na razinu države je neće biti provedivo. To je moj stav, evo već sam to više puta naglasio.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Isti imamo stav. Nije uopće predloženo da ide jednostavni porez na nekretninu u državni proračun. Ponavljam još jedanput. On ostaje i dalje kao što je i sada komunalna naknada, prihod gradova i općina uz jedno poboljšanje ja bih rekao za gradove i općine da više neće biti namjenski prihod, nego će biti opći prihod. Dakle, moći ćete ga koristiti kao izvorni prihod svojih proračuna. Mislim da je to definitivno poboljšanje, ali ni u kojem slučaju nije bilo govora da bi se jednostavni porez na nekretnine davao odnosno usmjeravao na razinu državnog proračuna. Dakle, tu mislim da treba biti vrlo, vrlo jednostavan, odnosno jasan. Što ste rekli vezano za pojedine općine. Pa svjesni smo mi toga. Postoji čitav niz općina, pa ako hoćete i gradova koji nemaju svoje administrativne kapacitete dovoljno izgrađene moram u konačnici reći pa i ne svojom krivnjom. Jednostavno su možda premali ili možda nemaju toliko tog iskustva. Ali ponavljam, zato će tu biti i Porezna uprava i Državna geodetska uprava sa svim svojim analitičkim sposobnostima, sa svim svojim sustavima. Spomenuo sam OIB sustav, sustav legalizacije, svega onoga da se jednostavno tim jedinicama između ostalog također pomogne u ažuriranju tih evidencija i slaganju cjelokupnog sustava. To je jedna od stvari kojom ćemo se baviti tijekom 2017. jer predložene izmjene koje stavljamo sada pred vas su zapravo sa stupanjem na snagu 1.1.2018. Mislim da imamo dovoljno vremena da uz jedan kvalitetni i angažirani rad opet ponavljam i udruge gradova odnosno gradova i općina, tako i državne administracije naravno iznađemo najkvalitetnije rješenje. Obzirom da imam još malo vremena ipak sam malo računovođa. Dakle, moram isto tako reći. Kod ovoga poreza, dakle ono što je bitno za spomenuti još uz sve ovo. Dakle, taj rad koji ćemo voditi tijekom 2017. godine ćemo naravno paralelno komunicirati javno i neće biti nekakvih prijepora da se nešto dovelo pred svršen čin. Udruga gradova koja je došla sa ovim izračunima zapravo u konačnici znači, da velika većina hrvatskih građana neće osjetiti povećanje. Dakle, nešto veću jednostavni porez na nekretnine će plaćati oni sa mlađim i kvalitetnijim nekretninama u odnosu na naše sugrađane sa starim i manje kvalitetnim. Hvala.
Hvala. I replika broj 5. uvaženi kolega Ivan Pernar.
Poštovani gospodine Jandroković, poštovani gospodine Marić. Pa eto do sada sam se borio protiv vas i iz HDZ-a svojim riječima, a sada na temu ovog poreza na nekretnine borit ću se vašim riječima i pustit ću govore koje ste vi iz HDZ-a gospodo imali protiv poreza na nekretnine. Evo. Govorio je znači vaš kolega Marić sljedeće. Da su ovo nepravedni porezi i nameti koji će dovesti do osiromašenja 99% građana. Drugi Marić. Idemo dalje, kaže. Porez na nekretnine veleizdaja, najveći socijalni udar u državi. Nekretnine ne bi trebale biti predmet oporezivanja. Porez će uništiti i osiromašiti građane. Udar na 99% građana. Osuđujemo ovaj porez gospodo iz HDZ-a, to su vaše riječi. Porez na imovinu vodi potpunom osiromašenju. To je jedan agresorski porez. Gospodin evo zbog poreza na imovinu sve će pokupovati stranci. Porez na imovinu udar je na građane koji su desetljećima štedjeli gradeći kuće i vikendice. Idemo dalje dame i gospodo. Ljudi u mirovini u njima neće moći uživati, jer će ih biti prisiljeni prodavati, bit će ih prisiljeni prodavati strancima. To je rekao Božidar Kalmeta, dame i gospodo. On je na tragu, pazite dalje, kako će starica koja živi u kući platiti 20000 kuna poreza zapitao se Križanić? Nikako. Iz HDZ-a. Njezinu će kuću nakon nekoliko godina nemogućnosti plaćanja poreza država prodati na dražbi kad će cijene nekretnina pasti zbog ovakvog poreza. Efekt ovog poreza bio bi tri i pol milijarde kuna direktne štete. Ako vrijednost nekretnina padne za samo 10% bit će 75 milijardi kuna. Dame i gospodo, to su riječi vas iz HDZ-a. I pazite ovo dalje. Iz oporbenog HDZ-a.
Uvaženi kolega Pernar, isteklo je vrijeme. Žao mi je.
Hvala.
Hvala vama. Kolega Marić, izvolite.
Hvala lijepo. Imam jednu knjigu koju sam dobio prije par godina za rođendan „Prezimenik“. Marić je četvrto najbrojnije prezime u Hrvatskoj, vrlo blisko sa Babić i Kovačević, Horvat je broj jedan. Dakle, tko je šta rekao. Ja mislim da ovo šte ste sve citirali od mene iz mojih usta sigurno niste čuli, ali evo dozvolite još jedanput da se na neki način referiram i sublimiram obzirom da mi je ovo zadnje obraćanje u ovom prvom krugu čitanja. Prije svega vam se zahvaljujem svima, naravno u vlastito, odnosno osobno ime i u ime mog cijelog tima. Mislim da smo imali protekla tri dana i još naravno pred nama su završna izlaganja pojedinih klubova kvalitetnu i konstruktivnu raspravu. Opet ponavljam. Naše je zadovoljstvo da smo uspjeli unatoč kratkoći vremena sve skupa staviti kroz dva čitanja. Dakle, možete očekivati, dakle po dobivanju fonograma ove sjednice cijelog zasjedanja ova zadnja tri dana, mi ćemo u sljedeća dva, odnosno tri dana preko vikenda to sve skupa na neki način objediniti, pustiti u Vladinu proceduru i vjerujem da će Vlada već idući tjedan biti u stanju usvojiti praktički konačne odnosno uputiti u Hrvatski sabor konačne prijedloge ovih zakona i sigurno da kao i u prvom čitanju tako se isto radujem i ovom drugom čitanju. Mislim da ćemo neke ovih komentara koje smo čuli biti u stanju inkorporirati, za neke koje ne dat ću obrazloženje kao što sam i sada dao, valjana i argumentirana obrazloženja zašto nešto neće biti moguće. Ali u svakom slučaju još bih rekao možda jednu završnu rečenicu jer su to neki od vas u konačnici u izlaganjima prepoznali, opet ponavljam, ovaj paket poreznih izmjena, porezna reforma nije jedini što ćete dobiti od Vlade. Naravno, dapače, pred mojim kolegama i nama svima skupa kao Vladom je čitav niz naravno ne samo izazova ali i konkretnih rješenja s kojima ćemo dolaziti pred vas sa zakonskim i inim prijedlozima, raznih područja, strukturne prilagodbe, strukturnih reformi koje će u konačnici bi trebale naravno rezultirati onima što o čemu svi u konačnici govorimo najviše gospodarski rast, zapošljavanje i demografska obnova. Hvala lijepo.
Hvala lijepo ministre. Ostalo je još šest klubova zastupnika za završno obraćanje po deset minuta, dakle nismo uspjeli glasovati u 12 sati, glasovat ćemo kada završi rasprava. Ono što bih vas zamolio naravno ne umanjujući vaše pravo na replike da ako je ikako moguće smanjimo broj replika s obzirom da je jedan broj zastupnica i zastupnika ima određenih obaveza isto tako u Vukovaru, pa da vidimo raspravu kraju u idućih sat i pol do dva bilo bi jako dobro. Tako evo apeliram, ali naravno na vašoj savjesti je kako ćete postupiti. Idući klub zastupnika je Klub zastupnika HDS-HSLS završno uvaženi kolega Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici ministarstva, gospođe i gospodo. Ja ću reći ovako da u vrlo kratkim rečenicama da kada Vlada krene sa u svom prvom mjesecu rada sa poreznom reformom ustvari daje jedan putokaz i put cijelog mandata i definitivno je to apsolutno za pozdraviti. Mislim da je ovo najbolji mogući početak rada ove Vlade. U raspravama koje su bile i u replikama ova tri dana u ime kluba HDS-HSLS-a već sam iznio neke konkretne primjere i prijedloge, naravno u međuvremenu pristižu i drugi. Stekao sam dojam onako razgovarajući sa ljudima na terenu iz svih struktura da u principu ovaj paket reforme poreznih zakona ima puno više pozitivnih nego negativnih efekata. Želim se samo ovdje malo još osvrnuti na Zakon o lokalnim porezima i također još tu možda male prijedloge dati iako sam pripremio na pismeno sav taj prijedlog izmjena i eventualno dopuna tih zakona pa će to biti lakše pratiti, ali u svakom slučaju u članku 12. Zakona o lokalnim porezima bilo bi možda dobro još pogledati tko ne bi trebao plaćati porez na vozila, tu mislim da nisu dovoljno jasno baš neki pojmovi. Recimo piše vatrogasne jedinice, ja bih rekao da bi možda bilo dobro da piše za sva vatrogasna vozila, pa onda humanitarne udruge, udruge osoba s invaliditetom za prijevoz osoba s invaliditetom, to bi bilo dobro staviti svakako unutra … ja ću to još na pismeno dati. Također u onom dijelu Zakona o lokalnim porezima u članku 31. mi smo do sada u odlukama o komunalnoj naknadi imali mogućnost da predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave oslobode plaćanja komunalne naknade pojedine grupacije i mislim da bi trebalo zakonom omogućiti da lokalne samouprave, njihova predstavnička tijela to mogu i dalje. To je vezano i na raznorazne udruge opet i grupacije, ustanove koje već jesu, ali to je vezano i na poduzetnike ukoliko se to ne kosi s nekim drugim zakonima jer mi smo do sada imali u lokalnim samoupravama dosta prisutnu situaciju da su lokalne samouprave oslobađale plaćanja komunalne naknade poslovene subjekte koji su počeli raditi djelovati gradili možda nove tvornice kroz neki period od četiri do pet godina. Mislim ako je to moguće da bi to bilo svakako dobro ostaviti da nešto takvo imamo u mogućnosti i dalje. Ono što me je zamolila naša županijska Gospodarska komora Koprivničko-križevačke županije jedan prijedlog odbitak pretporeza na kombi vozila koje porezni obveznik koristi za prijevoz radnika na posao i s posla. To je posebno kod građevine. Ja ću dati konkretan prijedlog i na pismeno ali vas evo molim da si i to notirate da to još vidite malo. I jedan zanimljiv prijedlog također gospodarske komore je isplata udjela u dobiti radnicima. Dakle jedna ideja od gospodarstvenika da bi bilo dobro da se u Zakonu o porezu na dohodak primitak od udjela od dobiti koje trgovačko društvo isplaćuje radnicima, porezno izjednači s isplatama udjela u dobiti koje trgovačka društva vrše fizičkim osobama temeljem vlasništva nad udjelima i dionicama. Ja sam shvatio da je intencija da se jedan dio te dobiti praktički podijeli i radnicima koji nisu dioničari. Treba naravno uskladiti sa drugim zakonima i vidjeti što je tu moguće. I vratit ću se malo na onaj dio vezan na Zakon o trošarinama, dakle opet se ponovno vraćam na one male destilacije, male proizvođače koji proizvode alkoholna pića u malim destilerijama. Mislim da bi tu moglo se doći do onoga da maksimalno zaštitimo domaće proizvođače na način da se doda ta trošarina na etilni alkohol koji proizvodi mala destilerije koje se puštaju u potrošnju na teritoriju RH se plaća u visini 50% iznosa trošarine propisane člankom 60. stavkom 6. ovog zakona uz uvjet posjedovanja vlastitih sirovinskih resursa voćnjaka, vinograda, ratarskih kultura ili dokaza zakupa istih. Evo ja molim da se to razmotri to bi svakako bilo dobro. I ono što nije izravno vezano na ovaj paket zakona o čemu sam u nekoliko navrata govorio u replikama. Stvarno pozivam da se razmotri ovaj namet ZAMP-a, on nije samo namet ugostitelja, on je namet i trgovina a on je namet i poslovnih auta. Dakle mi smo imali situaciju u komunalnom poduzeću da nam je inspektor ZAMP-a htio naplatiti svaki radio kazetofon u automobilu da ga praktički tako registriramo. Mi smo donijeli odluku da ćemo jednostavno dati izvaditi sve radio kazetofone. E onda smo došli do problema jer u novim vozilima se to dosta teško radi, nije baš to moguće izvaditi iz auta. Pa onda bih molio da se stvarno to vidi i da vidimo da i na taj način rasteretimo i ugostitelje ali i sve ostale subjekte koji se koriste. Mi ćemo naravno podržati ovaj paket zakona i dati svoje prijedloge još da se eventualno ugrade u završno drugo čitanje. Hvala vam lijepa.
Hvala kolega Hrg. Iduća rasprava uvaženi kolega Tulio Demetlika u ime Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, cijenjeni predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Pokušati ću u ovom završnom izlaganju sažeti za što se kao klub IDS-a, PGS-a i Liste za Rijeku zalažemo i iznijeti još par upozorenja i prijedloga vezano uz ovaj paket poreznih zakona. Kratko bih se još jednom želio osvrnuti i na prijedlog Zakona o PDV-u. Naime, ukupni prihod koji se u državni proračun uplati od poreza na dodanu vrijednost u 2015. godini bio je 43,5 milijarde kuna. To je bilo povećanje od 2,6 milijarde kuna u odnosu na 2014. godinu. Znači da je usprkos stopi PDV-a, sniženoj stopi PDV-a u turizmu koja je na snazi od 2013. godine prihod od tog izvora rastao. Ako uzmemo u obzir kontinuirani rast po svim parametrima hrvatskog turizma od preko 6% svake godine ne moramo se bojati da će se priljev novca u državni proračun od stavke PDV-a smanjivati nego on može samo i dalje rasti. Međutim podizanje PDV-a na usluge u ugostiteljstvu biti će veliki udarac na hrvatski turizam. Negirati će u ovom Saboru usvojenu Strategiju razvoja turizma, dugoročno će smanjiti investicije i zaposlenost što zasigurno će usporiti trend rasta te progresivne grane gospodarstva što ni povećana stopa PDV-a neće moći kompenzirati. Mi smo radili jednu analizu gdje smo došli do računice da od tih 43,5 milijardi kuna u državni proračun se 11 milijardi slijeva upravo iz Istarske županije i Primorsko goranske. Taj podatak smo mi sami izračunali jer nažalost iz Porezne uprave do tog podatka je teško doći, to se skriva. I ja ću evo se vezati na riječi koje je rekao i ministar da će u narednom razdoblju biti puno transparentniji pa zamolit evo da kroz drugo čitanje nam iznesete koliko se tog PDV-a prikupi po županijama i da vidimo na koji način se puni. Jer smatramo da upravo je turizam sa smanjenom stopom doprinio da dolazi do tog godišnjeg povećanja uplate PDV-a. Sljedeće, puno se govorilo o porezu na nekretnine, ja neću ulaziti i ponavljati se vezano za komunalnu naknadu i transformaciju jer smo vidjeli da tu nekih većih prihoda za lokalnu samoupravu neće biti. Međutim, ove dvije temeljne promjene koje se u odnosu na dosadašnji zakon je da se ukida oslobađanje plaćanja poreza na prvu nekretninu i smanjuje se opća stopa poreza na nekretnine sa 5 na 4%. To je ono što nas zabrinjava. Jer ovo je ja ću reći loše prelamanje porezne reforme na štetu mladih koji bi trebali biti nositelji gospodarskog i društvenog napretka. Takav prijedlog ne ide u korist demografskoj obnovi, pronatalitetnoj politici ni sprečavanju iseljavanja. Rješenja koja su predložena u Zakonu na porez i na promet nekretnina ne samo da se smanjuje prihod svim jedinicama lokalne samouprave već će se prihod neravnomjerno smanjivati i to na način da upravo ona najrazvijenija područja dobivaju veće prihode od poreza na promet nekretnina tamo gdje se taj promet i dešava dok će nerazvijena područja i slabije razvijena područja dobivati manji prihod od poreza na promet nekretnina. Tako da se taj sraz i nejednakost između različitih dijelova Hrvatske samo povećava, umjesto da radimo na tome da nerazvijena i slabo razvijena područja dostižu one nerazvijene a već razvijena područja da još više napreduju prema europskih standardima razvijenosti. Tu moramo biti i realni i reći da je to vrlo nestabilan prihod naših lokalnih jedinica, znajući kakve su cijene i promet nekretnina u značajnom području naše zemlje, na tim temeljima planirati proračun je jednostavno nesigurno. Taj prihod je jako teško procijeniti i sigurno ne može nam biti osnova za stabilne proračune na lokalnim samoupravama. Ali tu ono čega se isto tako bojimo je da upravo na mala vrata kroz ovakvu mjeru prometa poreza na nekretnine dovesti ćemo upravo one male, siromašne općine u situaciju nestabilnog proračuna, biti će prinuđeni na bankrot ili zatvaranje ili pripajanje nekoj drugoj općini. Znači na neki način uvodimo reformu u lokalne samouprave. Ono sljedeće što želim na kraju naglasiti je da moramo kao politika pokazati svoju socijalnu osjetljivost i brinuti o najugroženijim kategorijama naših građana. Ja se slažem i sigurno je pohvaljeno ovaj prijedlog, ministarstva i od Udruge poslodavaca, od gospodarstvenica, tako da i mi se slažemo da treba omogućiti rasterećenje poduzetnika i gospodarstvenika, dati poticaj osnaživanju gospodarstva. I u tom smislu i shvaćam namjeru kojom se vodilo pri kreiranju prijedloga Zakona o lokalnim porezima i prijedloga o ukidanju poreza na tvrtku i naziv. No ne mogu a da ne primijetim kako se ukidanjem tog poreza u povlašteni položaj stavljaju upravo oni najveći, oni najsnažniji financijski, ono o čemu smo spomenuli kojih ima 1%, tj. tu opet preferiramo i banke i krupni kapital. I mislim da se ipak po ovom pitanju trebalo pronaći ravnotežu. Mi politika moramo biti na neki način vaga između onog gospodarskog dijela i onog dijela zaposlenika tj. naroda i pronaći pravu mjeru koliko koga opteretiti. Jer način da oni kojima je taj porez samo minimalni udio u odnosu na dobit nastave doprinositi putem poreza na tvrtku i izdvajati sredstva za razvoj jedinica lokalne samouprave. A da se upravo oni mali poduzetnici i obrtnici koji radom u svojim tvrtkama zarađuju za kruh sebi i svojoj obitelji budu oslobođeni od navedenog poreza. Uspostavom takve ravnoteže ne bi išli iz krajnosti u krajnost, od oporezivanju svih na apsolutno neoporezivanje. Ukratko ja bi tu prepustio tu slobodu lokalnim samoupravama da imaju određenu autonomiju upravo da kroz taj porez mogu si i ostvariti nekakav prihod, osloboditi onima koje treba, ali oni koji su bogati imaju tu mogućnost da to možemo naplatiti. Jer danas je nevjerojatna činjenica da recimo županije pogotovo ali i jedinice lokalne samouprave nemaju gotovo nikakvih ovlasti uvođenja i određivanja pojedinih elemenata vlastitih poreza ali ni drugih prihoda. Tako da sam stajališta jedinica lokalne samouprave, osobno bi bio miran da nam ministar između dva čitanja predloženih reformi prezentira konkretne i precizne kompenzacijske mjere za lokalne proračune. Ja se zalažem za jasna pravila, jasne kriterije a ne da se kompenzacijske mjere primjenjuju selektivno i bit ću bezobrazan malo po stranačkom ključu, i da se ne mjere ono što je rekao gospodin Lučić jučer na riječ ministra, da šta nam nije dovoljno da nam ministar daje garanciju? Ja vjerujem ministru ali ipak ja bi volio da imam jasne kriterije napisano i da su svi ti kriteriji za svih isti. Na kraju, ja ću se opet budući da dolazim iz stranke IDS-a i zajedno sa našim partnerima PGS-om i Listom za Rijeku gdje smo u 25 godina ja ću reći oni koji se bore za decentralizaciju. Moram konstatirati da kroz ove promjene svih zakona o decentralizacije je ostalo samo mrtvo slovo na papiru jer Hrvati vole bit često prvaci u svemu i ono čega se ja bojim da ćemo stvarno preuzeti prvo mjesto u Europi, da ćemo preteći Grčku i da ćemo biti najcentraliziranija država u Europi. Hvala.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku uvaženi kolega Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Tulio, naravno da dijelim vašu zabrinutost za povećanje PDV-a u ugostiteljstvu ali još veću zabrinutost iskazujem vezano uz smanjenje poreza na dobit odnosno ukidanje olakšice za reinvestiranu dobit. Ako je netko htio možda nije trebao ostaviti punu olakšicu za reinvestiranu dobit, mogao je ostaviti ¾ olakšice, ali jer je to sigurno da reinvestirana dobit se reinvestira u Hrvatskoj, da se tom dobiti otvaraju radna mjesta a ko god misli da će radna mjesta doći sama s neba taj se gadno vara. Jako je teško otvoriti svako rano mjesto i baš je neodgovorno planirati radna mjesta u desecima tisuća a s druge strane ovako olako otpustiti reinvestiranu dobit koja doista ili pojačava tehnologiju u očuvanju radnih mjesta ili pak ide u kupovinu novih djelatnosti i tamo stvara nova radna mjesta. A ono što bi zamjerio predlagatelju, vjerujem da dijelite moje mišljenje da zakoni nemaju procjenu učinaka, da ne znamo o kome i čemu se radi, da nisu nam dati pokazatelji ko je ostvario dobit u prošloj godini, da li su to poduzeća ili banke, da li će banke stvarati svoju novu infrastrukturu u Rumunjskoj ili Bugarskoj sa lakšim iznošenjem dobiti iz Hrvatske. Dakle to zamjeram predlagatelju jer zakoni nisu dovoljno argumentirani i opremljeni. Ja bih to osobno volio znati što će s tom dobiti biti.
Hvala. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolegi Hrelji. U ovom djelu zadnjem u potpunosti se slažem sa vama. Mi ne znamo šta će nam se desiti u narednih godinu, dvije godine zato kao predstavnik lokalne samouprave tu sigurno ističem svoju zabrinutost kako ćemo mi planirati proračun. Međutim, u onom prvom djelu se ne slažem. Mislim da je ministarstvo sa partnerima upravo udrugom poslodavaca došao do kvalitetnog zakona i onda sam rekao u svom izlaganju da u tom djelu ću podržati jer razvoj gospodarstva sigurno će doprinijeti i novom zapošljavanju i … kroz prijedlog kako su predložili za reinvestiranu dobit uz suglasnost gospodarstvenika. Oni su se složili i prihvatili. I ja vjerujem da će to biti doprinos evo i većim prihodima pa da će i umirovljenici u RH, pa moramo pozitivno razmišljati i da sigurno ovoga zakona ćemo nešto i dobiti pozitivno. Ali naše primjedbe će doprinijeti da se još malo poboljša. Hvala.
Hvala vam. Idući klub zastupnika je Klub zastupnika HDZ-a i uvaženi kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zamjeniče ministar sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Pa evo nakon 25 sati rasprave o ovoj poreznoj reformi ja mislim da možemo konstatirati da uz određeni broj primjedaba na koje ću se samo osvrnuti da ova porezna reforma pogađa onaj cilj koji je u startu zadan, a to je da se ide ka rasterećenju građana, s jedne strane. Druga stvar i poduzetnika, dakle građana i poduzetnika. Drugi bitan cilj bio je održivost javnih financija i financija područne i lokalne samouprave. I treća bitna stvar je sigurnost makroekonomskih pokazatelja, makroekonomske stabilnosti kroz državni proračun koji je najavljen na deficitu od 2%. Ono što je u ovoj raspravi posebno istaknuto i oko čega su se javile dvojbe to je u prvom redu dio koji se odnosi na nesigurnost i financijsku stabilnost jedinica lokalne samouprave zbog toga što nismo kroz ovih, uz ovih 15 zakona raspravili i 16 vrlo važan zakon koji je u izradi, za kojega gospodin ministar kaže da ćemo neko vrijeme proći kroz simulaciju koji je napravljen, ali koji će se simulirati kako bi bili posve sigurni da će mjere koje iz ove reforme proizlaze biti točno precizirane i definirane i nakon toga onda napraviti zakon koji će izvršiti redistribuciju zajedničkih poreza, poreza na dohodak i poreza na dobit. Tako da možda je i bolje da imamo simulaciju. Nakon toga donijeti zakon ne kao ono što smo prije bili napravili, a to je da napravimo zakon računajući da smo dobro predvidjeli koliko će jedinice lokalne samouprave izgubiti smanjivanjem poreza na dohodak, odnosno smanjenjem stope poreza na dohodak i povećanje osobnog odbitka što smo kroz 2016. godinu utvrdili da jedinice lokalne samouprave nisu bile adekvatno iskompenzirane takvom izmjenom odnosa u sudjelovanju i raspodjeli poreza na dohodak i poreza na dobit. Prema tome, ako je rečeno ja sam to i rekao u svojoj raspravi u ime kluba bilo bi dobro da ministar svojom okružnicom ako to već nije napravljeno uputi čelnicima jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave jasno uputstvo za formiranje proračuna i na razini 2016. godine kako bi im kroz iduću godinu se iz državnog proračuna mogla tranferirati sredstva ne po babi, ni po stričevima, ne po političkoj podobnosti nego prema razini proračuna koje će jedinice lokalne samouprave izvršiti u 2016. godini. To je vrlo važna stvar uz napomenu da čim prije očekujemo da se definira konačan Prijedlog zakona o financiranju jedinice područne, lokalne i područne i regionalne samouprave uz istodobno definiranje i usvajanje svih koeficijenata, odnosno indeksa razvijenosti pojedine jedinice lokalne samouprave i pojedine županije kako bismo mogli onda još i u tom smislu cjelovitije raspraviti. Druga bitna stvar koju želim istaknuti to je strah i bojazan koja je iznesena u ovoj raspravi, da ne bi došlo do zlouporabe mogućnosti oslobađanja banaka od poreza na dobit prilikom otpisa loših plasmana, odnosno loših kredita. Pa ja mislim da bi dodatnom uredbom bilo Vlade ili Pravilnikom ministarstva, ali u svakom slučaju podzakonskim aktom trebalo spriječiti mogućnost zlouporabe banaka da oni krediti koji budu otpisani i na taj način budu valorizirani kao porezno priznati rashod i smanjili dobit banaka ne bi s druge strane bili zlouporabljeni na način da budu se s njima trgovalo i na taj način bi se doista ovaj zakon izigrao. Uvjeren sam da će se sa podzakonskim aktom to svakako morati definirati. I treća stvar koju bih želio istaknuti koja ako se ne donese na određeni način bavila bi mrlju na ovu cijelu reformu, a to je oslobađanje, ukidanje oslobađanja plaćanja poreza na prvu nekretninu. Za to postoji sjajan supstitut i to sam vam već rekao. Postoji Zakon o državnom jamstvu i subvencioniranju stambenih kredita koji ne samo da treba supstituirati činjenicu, da smo ukinuli olakšicu prilikom kupnje prve nekretnine pogotovo za rješavanje stambenog pitanja. To treba kompenzirati supstituirati sa mjerom, sa zakonom koji je bio na snazi 2011. i 2012. godine koji je po meni bezrazložno ukinut jer je to do sada najbolji model kupnje stanova pogotovo za mlade ljude. U svega dva i pol mjeseca svjedočili smo preko 1450 kupnje novih stanova. Prosjek starosti kupaca je bio 31 godina. Prosječna cijena je bila 1350 eura i prosječna veličina stana oko 62 kvadrata. Dakle, to se govori da su to kupili mladi ljudi prvenstveno kao svoju prvu nekretninu, prvenstveno za rješavanje svog stambenog, rješavanja i zadovoljenja stambenih potreba pa molim Vladu da dobro osluhne ovu raspravu i da kao supstitut ukidanju ove olakšice vrlo brzo Ministarstvo graditeljstva i Vlada dođu u ovaj Sabor sa tim zakonom koji ćemo ne samo nadomjestiti mladim obiteljima. Taj dio koji smo im ovu olakšicu ukinuli nego ćemo im još puno više od toga, a ako se vratimo na zakon i model koji je bio na snazi omogućiti četiri puta veći iznos sredstava kao subvenciju iz državnog proračuna. Evo i na kraju s obzirom da smo o svim tim primjedbama već dugo, dugo raspravljali ja očekujem da Vlada, a to vidim da je to vrlo pažljivo ste pisali sve ove primjedbe da do iduće rasprave, da se referiramo na ovo i sa kvalitetnim odgovorima u stvari učinimo to da ova reforma doista bude usmjerena ka rasterećenju građana i poduzetnika poticanju gospodarskog rasta u Hrvatskoj i što je ne manje važno konačnoj stabilnosti kako javnih financija, tako poboljšanju makro ekonomskih pokazatelja u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Kažimir Varda. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Bačiću. I vi kao i svi mi ova dva dana se zapravo zalažemo za mlade. Ali ja pitam, što je s nama starijima? Danas sam pročitao u novinama da ministar graditeljstva predlaže određene mjere kako bi se subvencionirao porez na kupnju prve nekretnine, bez obzira da li se radi o novoj ili staroj nekretnini. Imamo li mi umirovljenici pravo na nekakav minuli rad? Ja sam naime predlagao da se kod zamjena nekretnina vratimo na ono rješenje koje smo imali prije 1997. godine da se porez na promet nekretnina plaća na razliku vrijednosti, tržišta vrijednosti nekretnina. Pa dopustite da mi stari mijenjamo veći stambeni prostor za stari. Ako mladi kupuje stari prostor, veći prostor, dobit će subvenciju. A što je s nama koji ionako s malim mirovinama moramo plaćati sve režije, a prvi smo u plaćanju? Nema ovrha kod umirovljenika za ove troškove. Bude, zato što i ova porezna reforma zapravo se slama na domicilnim umirovljenicima. Predložili ste za inozemne mirovine 50% manje za razliku od sada što plaćaju 100% poreza. Dakle, samo domicilni umirovljenici ostaju, o nama nitko ne vodi računa. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vardi na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Varda, dakle nisu umirovljenici izdvojena kategorija u ovoj reformi. Ona će pratiti sudbinu svih ostalih hrvatskih građana i svih zaposlenika u Republici Hrvatskoj. Prema tome, tamo gdje nije obveznik bio on umirovljenik, bio on zaposlenik obveze plaćanja poreza na dohodak neće se povećavati iznos plaće, niti mirovine bio umirovljenik, bio zaposlenik. Prema tome, u tom dijelu dijelimo zajedničku sudbinu i umirovljenici i zaposlenici. No, s druge strane, ono drugo što ova reforma nudi to je smanjenje poreza na dodanu vrijednost, smanjenje PDV-a na pojedine usluge kao što je cijena električne energije, kao što je cijena odvoza smeća i na taj način, jasno držim da će se moći doprinijeti i u tom dijelu poboljšanju životnog standarda. A ono što očekujemo jest da ove mjere koje su ovom reformom predviđene, dovedu do poboljšanja i rasta gospodarskog rasta u Hrvatskoj koji bi omogućio veća sredstva u državni proračun, a onda time i povećanje mirovina odnosno omjer između prosječne plaće i mirovine. Slažem se s vama da je potrebno raditi na tome da se poveća mirovina i da se usklađuje sa povećanjem prosječne plaće u Republici Hrvatskoj. Mislim da to jedna od prioritetnih mjera mora biti i ovoj Vladi.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Branku Bačiću na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Zdravko Ronko. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Gospodine Bačiću, slažem se s vama. Nije korektno reći da ova reforma je niš koristi, jer ona doista ima dobrih i kvalitetnih rješenja koja mi se itekako sviđaju. Ali molim vas kao parlamentarnu veći, nađite prostora i za siromašne, i za nezaposlene, i one s malim primanjima, i za umirovljenike da i oni osjete da ovaj saziv Sabora nije baš tako bešćutan. Ja sam kroz ovo proteklo vrijeme apelirao na parlamentarnu veći posebno da odustanu od poreza na prvu nekretninu i da se odustane od ukidanja olakšice za reinvestiranu dobit posebno kada su u pitanju mladi jer je to njima jedino svjetlo na kraju tunela, to im je jedina nada da će doći do posla, da će stvoriti svoj dom, da će imati obitelj, da će imati djecu i da će imati svoj krov nad glavom i nad tim krovom da će biti hrvatsko nebo. Pa vas još jedanput molim, razmislite u tom pravcu. I još jedan apel prema ministru – žao mi je što je otišao – samostalna služba za otkrivanje poreznih prijevara tzv. porezni USKOK tijelo je koje ima i znanje, i hrabrost, i čestitost, i rezultate i perjanica je borbe protiv kriminala. Vjerojatno zbog toga mnogima smeta i postaje im opasnost, ali ne samo prevarantima izvan Porezne uprave, nego i onima u Poreznoj upravi – ne mislim svima ali ima ih – od drugostupanjskog odjela, pa do PKD-a kojeg već kolokvijalno nazivaju odjel za legalizaciju kriminala. I zato eto ja na neki način apeliram na ministra da ne kastrira porezni USKOK. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ronku na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Ronko da ste u pravu, a niste da ova reforma ne vodi računa o najugroženijim građanima Republike Hrvatske dakle, niste u pravu jer ona vodi računa. Ali kažem, da ste u pravu to bi još bilo puno manje od činjenice da je vaša Vlada odmah na startu krenula sa povećanjem opće stope PDV-a 2% što je prouzročilo porast cijena proizvoda u Republici Hrvatskoj da ste bez suglasnosti, ne vi, nego vaša Vlada bez suglasnosti HERA-e, Hrvatske regulatorne agencije povećali cijenu električne energije za 25% što je bio ogroman udar na standard svih hrvatskih građana, da ste povećali cijenu plina, da ste povećali u par mjeseci pored ta dva najvažnija energenta u Republici Hrvatskoj povećali ste za 1 i pol kunu cijenu po jednom metru kubnom vode u Republici Hrvatskoj što je otprilike koštalo hrvatske građane 400 milijuna. To je svega bilo u nekoliko mjeseci. Da je ta socijalna osjetljivost koju ste sada ovdje meni rekli, tada bila, sigurno bi životni standard umirovljenika i onih najugroženijih za koje se vi zalažete bio kud i kamo bolji. Prema tome, kada bismo bili vjerodostojni onda kada smo vlast i kada smo oporba vjerojatno bi svima bilo puno bolje. Što se tiče vaše opaske na reinvestiranu dobit podatak da je tu mjeru koja je u startu bila dobro zamišljena, koristiti svega 1,8 a u drugoj godini 0,8 hrvatskih poduzetnika govori da nije pogodila cilj. Prema tome, za mene ne zbog toga što sam član HDZ-a nego pokušavam promatrati vrlo realno sa pozicije hrvatskog poduzetnika, činjenica da mi se za 10% smanjuje porez na dobit ako sam poduzetnik preko 3 milijuna ukupnih prihoda, a za 8% ako sam ispod toga mislim da je to doista mjera koja pogađa i pomaže poduzetnicima koji iz toga onda povećati plaću svim svojim zaposlenicima ako to budu htjeli, to je njima na dušu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru na repliku. Prelazimo na sljedeću raspravu, završnu riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a gospodin Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Proteklih dana proveli smo uglavnom kvalitetne i iscrpne rasprave o temi zakonskih promjena koje čine ovu poreznu reformu. MOST Nezavisnih lista ima pozitivan stav prema predloženim promjenama i intencijama cjelokupne porezne reforme, ali mislimo da ministar treba i njegov stručni tim razmotriti i kvalitetne prijedloge koji su došli od strane saborskih zastupnika bez obzira iz koje strane dolaze. Porezne promjene koje su pred nama držimo kvalitetnim okvirom za poticanje rasta gospodarstva i manje porezno opterećenje naših građana. Osim toga ono što je važno one jamče stabilan i održiv sustav jer činjenica kada bi uvažili sve prijedloge koje smo imali prilike čuti kroz ova dva dana, proračun bi bio u ogromnom deficitu. Posebno pozdravljam namjeru rasterećenja rada i kapitala jer to je smjer za koji se i MOST zalaže od samog početka. Iznimno kvalitetnim rješenjem smatramo porezno rasterećenje kapitala kroz smanjenje poreza na dobit sa 20% na 18%, te za male poduzetnike na 12%. ocjenjujemo to pozitivnim iz razloga što se tom mjerom ostavlja sredstva poduzetnicima za investicije i nova zapošljavanja. Smatramo da je u budućnosti potrebno sagledati i ostale mogućnosti poreznog rasterećenja kapitala poput smanjenja ili potpunog ukidanja poreza na dohodak od kapitala za primatelje dividendi i udjela u dobiti temeljem udjela u kapitalu jer se tim putem kreira pozitivno investicijsko okruženje za domaće i strane investitore, te ponovno dinamizira razvoj financijskih tržišta kao alternativnog izvora financiranja investicija. Postotno smanjenje poreza na dobit za poduzetnike koji zaposle određen broj mladih visokoobrazovanih osoba, dodatno smanjenje poreza na dobit za gospodarske grane koje su izvozno orijentirane i kreiraju visoku dodanu vrijednost, sektor ICT-a, biotehnologije, farmaceutike, industrije koje primjenjuju visoke tehnologije i slično. Naravno radi se o prijedlozima koji mogu biti razmatrani tek kada vidimo rezultate reforma koje nam je danas na stolu. Predloženi okvir reforme poreza na dohodak putem smanjenja stope s 25% na 24% te s 40 na 36% uz povećanje praga za osobne odbitke na razini 3.800 kuna smatramo pozitivnim jer se time jača konkurentnost radne snage, te povećavaju raspoloživi dohoci građana i stimulira potrošnja. Na ovaj način ostavlja se više sredstava zaposlenim građanima, potiče se osobna potrošnja i čini rad konkurentnijim prema stranim i domaćim investitorima. Također smatramo da bi se u budućnosti trebalo težiti većem smanjenju predložene stope poreza na dohodak od 24% na 21% jer bi time porezno rasterećenje u većoj mjeri obuhvatilo i građane s tzv. srednjim dohocima. Takvim načinom bi se dodatno obuhvatio segment visokoobrazovane radne snage koji emigrira iz Hrvatske, inženjeri, IT stručnjaci, liječnici itd. Ovi naši prijedlozi ovisit će o fiskalnoj stabilnosti nakon učinaka porezne reforme koja se sada predlaže. Kako smo predložili u izlaganju ispred kluba, mislimo da bi se već sada moglo primijeniti uvećanje osobnog odbitka za osobe s udomljenom djecom. Vezano za PDV važno je da se nakon razgovora donijela odluka o zadržavanju stope od 5% kojom se oporezuje kruh, mlijeko, lijekove i ortopedska pomagala čime je pokazana i određena socijalna osjetljivost, a radi se o proizvodima koji čine primarnu potrošačku košaricu. Posebno smo zadovoljni smanjenjem stope PDV-a na potrošnju električne energije čime se direktno pomaže svim potrošačima. A ja se nadam da će se ovom mjerom ali i akcijskim planom Ministarstva zaštite okoliša i energetike očuvati cijena struje, a možda i smanjiti računi našim građanima. Prijedlogom reforme predlaže se reorganizacija samostalnog sektora za otkrivanje poreznih prijevara Ministarstva financija, tzv. porezni USKOK, koji trenutno djeluje samostalno i nadređen mu je samo ministar financija na način da isti bude premješten u sklopu Porezne uprave. Opće je poznat stav MOST-a i to smo u više navrata ponovili da smo zadovoljni poslom koji se radi unutar poreznog USKOK-a ne dovodeći u pitanje rezultate i drugih uprava i sektora o kojoj je danas ministar financija govorio. Iskoristit ćemo ovo vrijeme unutar dvije rasprave da dobijemo odgovore na sva otvorena pitanja vezano za poziciju i rad ovog sektora, uzimajući naravno u obzir ministrovu garanciju da ovaj sektor želi održati jednako uspješnim. U kompletu ovih poreznih izmjena nalazi se i ukidanje poreza na tvrtku što posebno pozdravljamo jer se radi o prijedlogu koji smo ranije zagovarali kao mali korak prema poduzetnicima koji govori da Vlada želi ići u smjeru rasterećenja poduzetnika od nepotrebnih nameta. Ovo je veliko olakšanje jer da bi poduzetnik postao zdraviji i kvalitetniji srednji ili veliki, mora prvo proći fazu malog odnosno mikro poduzetništva. Kao i ostali zastupnici, a mislim da je najviše rasprava išlo u tom smjeru, izrazili smo zabrinutost zbog smanjenja prihoda jedinica lokalne samouprave, ali s obzirom na najave da će im sredstva biti nadoknađenja kroz državni proračun, vjerujem da će se to i kompenzirati. Što se tiče olakšice koja je predviđena za kreditne investicije u slučaju otpisa dugova, pozdravljamo mjeru ministarstva da pomogne prezaduženim građanima, al s druge strane treba voditi računa da se ne dogodi situacija u kojoj će banke otpisivati dugove samo trgovačkim društvima bez ikakve imovine dok će građanima dug ostati. Ono što bih definitivno trebalo ispraviti kroz drugo čitanje a neće utjecati negativno na državni proračun čak može utjecati pozitivno je pitanje nedokazanog porijekla imovine. Do sada se nesrazmjerno oporezivao po stopi od 40% a od sada će se prema članku 78 oporezivati po svega 36%. Time se šalje jedna loša poruka utajivačima da slobodno nastave sa svojim aktivnostima jer ako budu uhvaćeni platiti će isti porezak kao da su dohodak sami prijavili obzirom da su svakako ušli u najveću stopu. A u članku 89. stavku 8. rokovi provjeravanja imovine skraćeni su na svega posljednjih 6 godina i to mislim da Ministarstvo financija treba uvažiti. To je jedna loša poruka, ništa znači neće utjecati na proračun, može utjecati samo pozitivno. I mislim da kroz drugo čitanje to definitivno treba ispraviti a i ostale prijedloge kao što sam rekao na početku zastupnika koji neće znatno utjecati na proračun a znači kvalitetni su prijedlozi. Na kraju smatramo da će se ovom reformom potaknuti jači investicijski ciklus, zapošljavanje i povećati dohodak građana ali isto tako i zadržati proračun stabilnim te imamo pozitivan stav prema predloženim promjenama. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grmoji na raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolega Grmoja, citirati ću vam jednu izjavu, „Bilo bi šteta za opće stanje u državi da se djelatnici samostalnog sektora za otkrivanje poreznih prijava svedu na službenike koji više praktički neće znati kome odgovaraju ili će ostati bez postojećih ovlasti. Oni su tijekom vrlo kratkog vremena pokazali da posjeduju znanja koja u sustavu do tada nisu bila primijećena. Sve je to dovelo do uspješnih istraga u nekoliko iznimno osjetljivih slučajeva. Učiniti ću sve da se korigira Prijedlog općeg poreznog zakona u dijelu koji predviđa ukidanje postojećih ovlasti za djelatnike poreznog USKOK-a. Ako će iz meni neobjašnjivih i posve neopravdanih razloga i dalje na tome ustrajati predložiti ću da se ti ljudi angažiraju u policiji gdje ću im otvoriti maksimalan prostor da nastave sa radom još jače nego do sada. Dakle to je izjava vašeg ministra Orepića koji samo dodatno potvrđuje potpunu neopravdanost ideje da se porezni USKOK izdvoji, da mu se smanje ovlasti a da vjerojatno uskoro vidimo i imena ljudi koji rade u poreznom USKOK-u, njihove brojeve telefona kao što se danas objavilo gdje će biti njegov sjedište. Radi se o ljudima koji su kroz tajne istrage ostvarili uspjeh koji je vjerojatno najveći od svih tijela koja su razotkrivala prljavi novac, porezne prijevare. Ponoviti ću milijardu kuna iznose istrage koju su oni proveli i utvrdili porezne prijevare u Hrvatskoj. Prema tome, izdvajanje ovog tijela, antikorupcijskog, tijela koje se bori protiv organiziranog kriminala mora imati i neku dublju pozadinu. I ja vas kao koalicijskog partnera koji nosi odgovornost za sve što radi ova Vlada pozivam da se oduprete izdvajanju ovog tijela na način kako predviđa ministar Marić.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Jovanoviću na replici. I odgovor na repliku uvaženi kolega Grmoja. Izvolite.
Uvaženi kolega Jovanović, znači ja sam jasno rekao u svom izlaganju i to je bio stav MOST-a da ministar ima pravo predložiti najbolji način na koji on vidi da će sustav funkcionirati a možda će upravo ti ljudi o kojima govorite, koje je ministar Orepić spomenuo biti najbolji lakmus papir, funkcionira ali i dalje je porezni USKOK u sustavu porezne uprave. Ako većina tih ljudi koja je znači izučena za to, koja je išla na obuku u inozemstvo, koja ima izvrsne rezultate kao što ste vi i rekli ostane unutar tog sustava i rezultati i dalje budu dobri, to će nam biti svima pokazatelj da ovo što je ministar financija predložio je također jedno kvalitetno rješenje. A ako ti ljudi odu negdje drugdje, to onda ćemo se svi morati zapitati je li ovo najbolje rješenje koje je ministar financija predložio.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grmoji na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Boris Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa jako dobro ste primijetili u ovome dijelu da smanjivanjem stope sa 40 na 36% se zapravo i sve one koji su, utajivače poreza se dovede u tu razinu, slobodno možete utajiti porez, ako vas se jednog dana i uhvati platiti ćete stopu redovnu kao da ste od 36%. Pa ja mislim kako, ja ne znam kakva je poruka ovdje poslana, znamo u posebnim zemljama da kada imate, da je stopa 70%, odnosno čak oduzimanje imovinske koristi u tom dijelu a ne, ja ne znam da li je to bila pogreška, lapsus u donošenju ovoga zakona ali svakako to treba ispitati. Jer se zapravo daje poruka, slobodno svi idemo utajiti porez, ako vas se uhvati, platiti ćete kao da ste nekakav redovni proces bili. I mislim da je jako dobro to primijećeno i mislim ne da očekujemo odgovor ovdje nego da se to hitno promijeni do drugog čitanja. I ako to ostane onda svakako će se zapravo postaviti pitanje zašto je to bilo postavljeno. Ja se nadam da je to samo određeni lapsus i da će se to do drugog čitanja ispraviti.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lalovcu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Grmoja.
Poštovani kolega Lalovac, da to smo evo mi zastupnici MOST-a dok smo pregledavali ove zakonske prijedloge uočili i ja ne vjerujem da je intencija bila loša, možda je nekakva i pogreška ali definitivno nije dobro da šaljemo takvu poruku. Slažem se s vama, ja bih tu stopu znatno povećao da time pošaljemo poruku da se u Hrvatskoj ne može na taj način ponašati i to mora biti stav i Vlade i svih nas ovdje saborskih zastupnika.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grmoji na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Kažimir Varda. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grmoja, rekli ste kako će umirovljenicima u krajnjoj liniji biti sve sjajno jer je PDV na struju pada, PDV na kruh, mlijeko pada, zapravo ste kod električne energije rekli da će možda doći do smanjenja cijena. A ja sam izračunao otprilike da će biti sve u redu jer će umirovljenici mjesečno uštedjeti oko maksimalno 18 kuna, računajući 5% na pola kile kruha, za dvoje dosta i litru mlijeka. A kolega Lacković je elaborirao cijeli problem i sve cijene mlijeka. Međutim, da se razumijemo ja ću sigurno podržati ovu poreznu reformu sa amandmanom bar što se tiče zamjena nekretnina jer sam svjestan kao umirovljenik toga da ona znači i rast gospodarstva, znači i zapošljavanje a to jedini preduvjet da bi mirovine raste. Ja u svakom slučaju ne pozivam umirovljenike na ulicu jer oni već jesu na ulici. Na tržnicama skupljaju otpatke hrane, a po kontejnerima skupljaju boce. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vardi na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Grmoja. Izvolite.
Uvaženi kolega Varda ja znam da vi zbog svog biračkog tijela imate potrebu spominjati umirovljenike i ja ih nisam uopće spominjao, znači ja sam govorio o rasterećenju poduzetnika novim investicijama, zapošljavanju. A što se tiče računa za struju pa ja mislim da ste vi bili unutar Narodne koalicije i unutar koje je ministar Vrdoljak proizveo sve ovo što se tiče poticaja za električnu energiju zbog čega prijeti i poskupljenje struje našim građanima. Ja sam to ovdje nazvao udruženim zločinačkim pothvatom i jednom od najvećih pljački od stvaranja samostalne Hrvatske, a vi ste to podržavali, izašli ste na izbore. Pa onda nemojte, znači ja to tako, ja to nikad ne bi podržao i ja sam evo pogledao i ove zakonske prijedloge, vidio što je nelogično i ovdje iznio. Vi ste odgovorni za to i molim vas nemojte mene prozivati s ničim što ima veze sa električnom energijom. To uputite gospodinu Vrdoljaku.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grmoji na odgovoru na repliku. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grmoja, kazali ste da se smanjuje porez za one koji ne mogu dokazati imovinu jer oni većinom što su ukrali i opljačkali poglavito nakon Domovinskoga rata i u ratu ono što je bilo društveno, što je bilo zajedničko, pa nije mi jasno kako je i prije uopće to postojalo da je bilo 40% na ono što je ukradeno. Oporezivat ćemo ono što smo ukrali 45%, a sada je smanjeno na 36 i čak ograničeno rokovima. Ovdje je jedina prava zakonska izmjena, jučer sam to u raspravi poslijepodne govorio je Zakon o porijeklu imovine. To ja govorim kao pojedinac, ali i klub MOST-a bi trebao pošto ima i ministra pravosuđa taj zakon iznjedriti zajedno sa svim klubovima ali to jedino što možemo da se odužimo onima, jer smo sad u velikom tjednu Vukovara, koji su dali svoj život za ovu domovinu i onima koji su na ulici zbog tih koji danas imaju carstva. Znači Zakon o porijeklu imovine bi bio pravo rješenje, jedan jednostavan zakon kojeg bi trebali svi zajedno predložiti i da ovdje ovaj Parlament taj zakon donese. To narod čeka od nas. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miri Bulju na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj vi dobro znate da bi ja bio prvi koji bi neki kvalitetan zakonski prijedlog koji bi mogao, koji bi bio provediv podržao. Nemam straha kao ni vi govoriti o tajkunima koji su opljačkali Hrvatsku. S mnogima od njih smo stali na žulj, i dalje ćemo to činiti a evo nadam se da ćemo im i još više stati na žulj ako donesemo jedan takav zakonski prijedlog naravno uz potporu svih zastupnika u ovom Saboru.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grmoji na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi i slijedeći se za raspravu javio u ime Kluba zastupnika Stranke rada Solidarnosti, i Reformista, Nezavisnih zastupnika uvaženi kolega Željko Lacković. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege dakle ja ću iskoristiti ovu priliku da završno damo podršku predlagačima ovih zakonskih izmjena i da ukažem na jednu činjenicu koja je možda sada ju vi možda ne sagledavate kroz donošenje ovih mjera, a zapravo je riječ o tome da vi možete dobiti slijedeće izbore na ovim zakonskim rješenjima. Ali je potrebno da u poreznim rasterećenjima primijenite i još neke stvari koje su zapravo mrvice sa stola koje očekuju prvenstveno proizvođači hrane, prvenstveno kontinentalni dio Hrvatske a to možete kroz izmjene općeg Poreznog zakona. Dakle, vi kada omogućavate da banke otpisuju kreditne plasmane koje ne mogu naplatiti da im to predstavlja poreznu olakšicu. U tom djelu obavezno morate ispregovarati sa bankama da one plasmane koje su oni prodali rizičnim fondovima B2, norveškim, švedskim ili kako se već zovu ne proizvode učinke ukoliko žele koristiti poreznu olakšicu. Dakle, svi krediti loši prema fizičkim osobama moraju biti obuhvaćeni kroz ovu olakšicu i to vi možete dogovoriti s bankama ili na drugi način onemogućiti da ti fondovi strani više, ne banke putem stranih odvjetnika koji će dolaziti u Hrvatsku vrše presiju nad svim onim fizičkim osobama koje imaju imovinu i gdje su upisane hipoteke. Između ostaloga zašto mislim da ćete dobiti slijedeće izbore ako uvedete slijedeću stvar je činjenica da su vam OPG-ovi, individualni poljoprivrednici, obrtnici zaterećeni silnim dugovanjima koje je upisala država na ime potraživanja zdravstvenog, mirovinskog osiguranja i ti ljudi su cijelo vrijeme u jednoj nemogućoj situaciji. Možete im skinuti sve ono što ste zateretili malim OPG-ovima, individualnim poljoprivrednicima na njihove njive i imovinu zaloge za zdravstveno osiguranje jer su zdravstveni sustav saniran u nekoliko navrata upravo iz državnog proračuna i trebate izjednačiti položaj tih dužnika sa situacijom kada su vam recimo brodogradilišta odlazila sa tisućama i tisućama nenaplaćenih zdravstvenih i mirovinskih obveza i ti ljudi su ostvarili sva svoja prava i vi prema pravnim osobama niste dalje ništa postupali. Između ostaloga vi imate sada situaciju da ljudi ne mogu otići u mirovinu koji su bili poljoprivrednici ukoliko nisu riješili svoje dugovanje pa da iz te mirovine po malo vraćaju a ne mogu se niti odreći tog staža koji im sada više nije niti potreban omogućite kroz izmjene općeg poreznog zakona da i država rasknjiži sva svoja potraživanja koja ionako nigdje ne vode, da se ta zemljišta stave u funkciju. I s druge strane, sve ono što preko HBOR-a možete napraviti prema proizvođačima poljoprivrednicima, primarno mislim ovdje na stočare i proizvođače mlijeka otpišite im potraživanja i ostavite ih u funkciji jer ne proizvodimo niti 60% potrebnih količina mlijeka, a stimuliramo sa jednom kunom i četiri lipe upravo da ljudi prijave manju proizvodnju, manju količinu prodanog mlijeka i ostvare subvenciju iz EU-a. Još je jedna stvar radi koje možete dobiti sljedeće izbore, a to je da 5% beznačajnog PDV-a na mlijeko vratite upravo proizvođačima, da oni osjete da su i oni u nekakvom fokusu. To su vam ljudi koji niste uložili u njih, ne trebate ih zapošljavati, vi ništa ne plaćate. Oni rade 365 dana, oni su robovi svog zanimanja i svoje odluke da se bave poljoprivredom. I ako pokažete u tom segmentu potrebnu osjetljivost ja sam siguran da ćete to biti, ostati zapamćeni kao Vlada i vi kao ministar i kao ekipa koja je napravila jedan pravi posao. I s druge strane želim reći da se previše diže galame oko poreznog USKOK-a. Ja mislim da je i ova odredba iz članka 141. unesena gdje se može gledati privatni, dakle tekući računi, štedni računi poduzetnika nepotrebna jer izaziva jedno, iskazuje jedno nepovjerenje prema poduzetnicima. Vi znate da je mjera koje su Italija i neke druge europske zemlje uvodile da ljudi prijave svoj novac i da ga oporezuju sa daleko manje nego što je ovdje 36% jasno ukoliko nije novac stečen kaznenim djelom. Dakle, ovo što su rekle kolege s lijeve strane, ako je kazneno djelo onda se novac oduzima. Ali ja bih predložio ne 36%, nego 20% da prijave ljudi novac. Mi stalno plašimo poduzetnike. Oni koji su imali iz prošlog sustava novce ne usude se ništa investirati jer ih stalno plašimo odakle ti novac. Sada ćemo opet tjerati i plašiti poduzetnike odakle tebi novac da investiraš. Mislim da su poduzetnici rješenje i proizvodnja ove sadašnje situacije i u tome vi možete pomoći, a naročito u ovom dijelu koji se odnosi upravo na proizvođače hrane. Evo toliko. Mi ćemo podržati i molimo da ovi naši prijedlozi uđu u drugo čitanje prilikom izrade, dorade ovog zakonskog rješenja. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lackoviću na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Pa eto, htio bih samo reći da se slažem sa kolegom Lackovićem u njegovom izlaganju, jer je dotaknuo znači one klasične probleme, odnosno stiskanje porezima koje država provodi protiv svih malih privrednih subjekata. Ovom prilikom htio bih napomenuti da se, da je porez po odbitku trenutno samo 15% što znači da kada stranci, odnosno strane banke, telekomi ili recimo farmaceuti izvlače dobit iz naše zemlje oni plaćaju samo 15% poreza. Ja predlažem da se ta stopa podupla na 30% i da se na taj način barem mali dio novca zaštiti koji se isisava iz naše zemlje i zapravo putem kojeg instrumenta se mi držimo u ekonomskom ropstvu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na replici. Nema odgovora. Zahvaljujem. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, mi govorimo ovdje o poljoprivredi, a zašto uvijek izbjegavamo ključne probleme i dvije riječi se uvijek ovdje nekako se cenzuriraju, a te su dvije riječi konfiskacija i nacionalizacija. Kako možemo dalje ići kada je ljudima oduzeto milijune hektara poljoprivrednog zemljišta koje nikad nije vraćen natrag. Od kuda ćemo mi porez utjerivati u sljedećih 10, 20 godina kad imamo totalno, ta riječ disfunkcionalna. Ne možemo mi imati zdrav porezni sustav unutar disfunkcionalne države koja je institucionalno disfunkcionalna. Danas smo govorili o desetke tisuća tvrtki koja nema ni jednog zaposlenika. Kako može netko sebi dug otpisivati i kako je moguće da još u Hrvatskoj nemam nekakav zakon o porijeklu imovine. To su ključna pitanja. A bez administracije profesionalne dobro plaćeni ljudi u Poreznoj upravi, USKOK-u, policiji itd. mi nećemo stvoriti državu. Mi se bavimo ovdje amaterizmom i stavljamo flaster na ranu od 20 šavova i to nećemo napraviti ako ne riješimo ključna pitanja. A sva ta pitanja nisu počela '90-te nego malo prije.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Željku Glasnoviću na replici. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Lacković, ne mogu se složiti sa vama u ovom dijelu gdje ste rekli da se previše diže buke oko ukidanja samostalnosti poreznog USKOK-a. Dapače, diže se premalo i moramo biti svi vrlo glasni, jer postoji milijardu razloga za to, milijardu kuna poreznih prevara koje je otkrio porezni USKOK u ustrojstvu u kakvom je bio do sada. A ako pogledate što se predviđa u prijedlogu koji smo dobili. Tamo se čak ne navode ni ovlasti koje je porezni USKOK imao do sada. Naime, jasno piše da je do sada to bila ustrojstvena jedinica Ministarstva financija nadležna za prikupljanje, kontrolu, analitičku obradu i razmjenu podataka bitnih za oporezivanje. U nacrtu koji smo dobili ništa od toga se ne spominje. Dakle, ne samo da se ukida samostalnost, nego se dovodi u pitanje ovlasti koje su do sada imali. Prema tome, buka koju dižemo je premala, moramo biti još glasniji jer ćemo na taj način osigurati da nitko ne pelješi državni proračun nekažnjeno. A ono što najviše boli sve te kriminalce je kad ih netko udari po džepu. A krtice zbog kojih su to mogli raditi nalaze se u poreznoj upravi. I dok nije oformljen porezni USKOK ništa se nije moglo učiniti, jer su isti čas curile informacije onima koji su porezne prekršaje činili.
Odgovor na repliku, zastupnik Lacković.
Zahvaljujem na replici. Kolega Jovanović, mislim da nije došlo do ukidanja ovog tijela državnog koje će se baviti poreznim prijevarama, ali mene interesira koliko je naplaćeno novaca. Dakle, mene interesira efikasnost. Ako mi samo otkrivamo, imamo i novinare i oni su istraživači i oni otkrivaju. Znamo mi puno istina koje ne treba puno otkrivati, pa se ništa ne poduzima. Dakle, ovaj USKOK porezni se dosta bavio virtualnim brojkama, a ne stvarnim novcem, jer ja nemam podatak koliko je to onda novaca vraćeno, a takvo jedno represivno tijelo sa takvim mogućim političkim zlouporabama zapravo plaši poduzetnike. Dakle, ja sam poduzetnik i sada će i moji privatni računi tekući i štedni biti i koga ćete vi dobiti u Hrvatsku da vam ulaže novac ako će se njegovi privatni i štedni računi koji nemaju veze s njegovom djelatnošću stavljati da budu dostupni poreznim organima. Mislim da smo prerepresivna država. Trebamo ipak pustiti da se razvije taj poduzetnički duh kojeg mi nedvojbeno u Hrvatskoj imamo, a onda kada dođe vrijeme onda treba i pošteno i oporezovati. Mislim da nije ključ u poreznom USKOK-u, niti u represiji, nego u poštenoj poreznoj politici. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Lackoviću. Obavijest prije nego nastavimo sa završnom riječi klubova zastupnika je članovima Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskoga sabora – sjednica će se održati nakon glasovanja. Dakle, zakazana je u 13.30 ali bit će nakon glasovanja. Za završnu riječ se također javio Klub zastupnika Živog zida.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege zastupnici, evo nakon tri dana dolazimo i u finale prvog čitanja ovog paketa poreznih zakona tzv. reforme. Za nas je to reforma koja nije, jasno se i pokazalo, da ova reforma preferira samce od ljudi koji imaju ili će imati djecu da preferira strance u odnosu na domaće ljude i ljude koji ovdje žive i koji će ovdje živjeti. Također, pokazala je da preferira bogate, njima daje veće pogodnosti na stanove i nekretnine, njima daje veće pogodnosti na kupnju auta, daje im veće dohotke i mi tu reformu kao takvu nećemo podržati. Opet naglašavam „što se iza brda valja“, a valja se veliki biznis u ovome zakonu. Vjerojatno je namjerno to sve ovako kompromirano da ne stignemo ići u detalje - tisuće članaka, 15 zakona i da vidimo što je to sve unutra. Radi se o tome, dakle o shemi za otpis do 40 milijardi kuna. Tu smo govorili o nekakvim projekcijama 100 milijuna ako ode jedna stavka PDV-a ili ako ode neka stavka na dohodak itd. Ovo je 400 puta veća stvar. O čemu se radi? Kada se otpiše potraživanje prema ovim odredbama, banke to knjiže u rashod to im je prva stvar, knjiže u rashod, bit će manje dobiti koje će morati platiti državi. Nakon toga, to će dovesti do povećanja deficita opet u sljedećoj godini po toj mjeri što će opet državu usmjeriti kamo opet istim tim bankama na nove kredite i na nova zaduživanja. Međutim, banke knjiže ovo kao rashod. Ali u kolaterali, znači hipoteke ostaju u izvanbilančnoj evidenciji. Što to znači? To znači da gube građani, da gubi država, a dobivaju banke. Ovo je reforma napravljena za banke i za bogate. Ljudi bit će im možda otpisan kredit, ali banka će se naplatiti jer ta hipoteka ostaje. To ovdje nije rečeno i ministra sam tri puta pitao do sada kome i po kojim kriterijima, nije objasnio, nije ništa rekao. Nama ovdje prijeti nova katastrofa teška 40 milijardi kuna. Zadnja takva su bile predstečajne nagodbe kada je isto podobnima se opraštalo toliko i toliko iznosa. Prije toga je bila sanacija banaka. Očito svakih 5 do 10 godina moramo našim vrlim poduzetnicima koji su u ono čarobno vrijeme u pretvorbi i privatizaciji na kojekakve načine stekli imovinu. Moramo im eto olakšati ovakvim opraštanjima. Jednostavno je katastrofalno, katastrofalno kolegice i kolege da sva ova nova naselja i svi ovi ljudi što su zadnjih 10, 15, pa i više godina kupili stanove sve ove novogradnje, tu ćemo sada uvesti porez na nekretninu. Od njih mladih obitelji ćemo tražiti da plaćaju više. Još ćemo im ukinuti olakšicu na kupnju prve nekretnine. Pritisak ide na one koji ga ne mogu podnijeti. Uništava se tijelo iz kojeg trebala bi se razvijati naša zemlja, a pogoduje se bankama. Nećemo ovo podržati. I što više i dublje čitam, sve me je više i sram i strah ovoga zakona. Hvala.
Hvala zastupniku Sinčiću. Drugi dio završne riječi zastupnik Bunjac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kao što je rekao kolega Sinčić, Živi zid će odbiti ovu poreznu reformu iz više razloga. Prvi je taj da je ova Vlada na početku svoga mandata krenula potpuno s krivoga polazišta. Umjesto da promijeni krivi model ekonomije koji se temelji na vanjskom zaduživanju i restriktivnoj monetarnoj politici, ona je uputila u saborsku proceduru jednu na brzinu sklepanu proceduralno neispravnu, nelogičnu i što je najvažnije duboko nepravednu poreznu reformu. Naime, radi se o tome da u Hrvatskoj danas ljudi ne mogu živjeti od minimalca, radi se o tome da je svako treće dijete siromašno, radi se o tome da hrvatski građani se masovno iseljavaju zbog ekonomskih razloga, a Vlada je donijela mjeru koja donosi mjere koje pogoduju bankama i krupnomu kapitalu. Da je tome tako dovoljno je pogledati izračune plaća koje jasno pokazuju dvije tendencije. Prva je, da oni koji imaju plaće dobivaju još veće plaće i to znatno veće plaće, a oni koji nemaju dovoljno, oni ne dobivaju ništa ili dobivaju mrvice. Osim toga ova Vlada se cijelo vrijeme predizborne kampanje i sada nakon izbora klela da se poticati demografske mjere, međutim jasno je da uvođenjem poreza na prvu nekretninu se te mjere ne provode nego se štoviše donose antidemografske mjere, a isto tako izračuni plaća pokazuju da ako netko zarađuje prosječnu plaću u RH da mu je najbolje biti samac, znači najbolje je biti samac. Svako dijete, prvo, drugo, sljedeće znači umanjenje plaće, a trebalo bi biti potpuno obrnuto. Nije uredu da se povećava plaća saborskim zastupnicima za 800 kuna, članovima uprava za dvije, tri tisuće kuna, dok istovremeno građanima koja svaka kuna dobro dođe pa i osam kuna, pa i tri kune da oni ne dobivaju ništa. Ja podsjećam da je Hrvatska po točci 1. Ustava socijalna država i podsjećam zakonodavca na članak Ustava broj 51., imate ga svi za svojim stolovima koji glasi: „ Svatko je dužan sudjelovati u podmirenju javnih troškova u skladu sa svojim gospodarskim mogućnostima, porezni se sustav temelji na načelu jednakosti i pravednosti.“ Ovom poreznom reformom to načelo nije postignuto, a pitanje ako dođe do ustavne tužbe da li će ova porezna reforma uopće moći zaživjeti u obliku u kojemu je donesena. Ovdje se dakle ne radi o rješenju hrvatske ekonomske krize i društvene krize nego se radi o političkom dogovoru, političkom dogovoru Vlade sa bankama kojima se otpisuje dug, ali se istovremeno građanima ne otpisuju hipoteke na nekretnine. Mi smo čuli između ostaloga da će Vlada sada u nekakvom zakašnjeloj reakciji zbog grižnje savjesti subvencionirati kamate na stambene kredite navodno, ali to je također pogrešna mjera jer to je opet davanje proračunskih sredstava bankama umjesto da se daje direktno korisnicima. Pa prema tome, ako već želite dati nešto mladim obiteljima onda bi svakako bilo bolje da im možda ponudite građevinski materijal kao što je recimo slučaj u Mađarskoj nego da se opet daje bankama za plaćanje njihove glavnice i kredita odnosno da se povećava vanjsko zaduživanje Hrvatske koje će neminovno dovesti do porasta ovih negativnih trendova i u vrlo kratkom roku do ponovne recesije. Naša završna poruka hrvatskim građanima glasi s obzirom da zastupnici HDZ-a naravno to ne slušaju, oni će upravo dignuti ruke što god ja rekao, ova porezna reforma je bacanje pijeska u oči građanima, ova porezna reforma neće omogućiti hrvatskim građanima bolji život, neće riješiti pitanje rasta javnoga duga, neće riješiti pitanje nezaposlenosti, neće riješiti pitanje blokada, neće riješiti pitanje ovrha, neće riješiti iseljavanja nego će štoviše potaknuti daljnju utaju poreza, potaknut će daljnje muljanje i pogodovanje krupnome kapitalu i samim time ona ne predstavlja rješenje problema, a hrvatskim građanima u konačnici ne donosi ništa dobroga. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Bunjcu. Za repliku na izlaganje zastupnika Sinčića javio se zastupnik Ivan Pernar.
Pa da gospodo, baš slušam kolegu svojega i kolega je rekao jednu jako bitnu misao, a to je da imamo problem iseljavanja mladih ljudi iz zemlje i najčešće su upravo ti ljudi i osobe na koje se odnosi zaštita od plaćanja poreza prilikom prve nekretnine jer mladi ljudi u pravilu nemaju nekakve imovine na sebi. Vi gospodo iz HDZ-a vjerojatno imate svi neku nekretninu odnosno imate sigurno, vi što god kupovali vama taj porez zapravo tj. trenutna olakšica ne pomaže jer vi nekretnina na sebi imate. Međutim, mnogi mladi ljudi nemaju i taj porez će udariti na njih. Mislim da je vaša odluka da se porezna olakšica za mlace koji kupuju prvu nekretninu ukine, mislim da je to loša odluka i da će ona sigurno destimulirati mlade ljude i mislim da je zakonodavac išao samo za tim kako da uzme koji dolar više, kako se ono kaže, a manje za tim kako će biti našim građanima i to je zapravo nastavak politike koju provodite i zbog toga mi je žao. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Pernaru. Odgovor na repliku zastupnik Sinčić.
Hvala kolega. Svjedočimo ovdje jednoj velikoj izdaji birača. Prije izbora se govorilo, klelo se u demografsku obnovu da će se osnovati ministarstvo, da će se dati tisuću eura, a sada vidimo suprotno. 115 milijuna kuna će se prebaciti na godišnje na ove mlade ljude i još ćemo im uvesti porez na nekretnine na novogradnju najviše, što je novije to je veći porez, pa neka plaćaju. Pa neka plaćaju. Sada kada su vezani 20, 30 godina kreditom sada im ga možemo dati. Eto pa … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem zastupniku Sinčiću. Povreda Poslovnika zastupnik Bunjac.
Predsjedavajući, prekršili ste članak 237. Poslovnika jer ne održavate red na sjednici. Ovdje je promenada, ljudi govore glasno, pričaju na mobitel, vi uopće ne reagirate.
Zahvaljujem na primjedbi zastupniče Bunjac, od sada ću redovito paziti tko se javlja na mobitel i tko šeta pa ćemo onda kao u osnovnoj školi davati opomene i isključivati sa sjednice, ali hvala na vašoj sugestiji. Izvolite, zastupnik.
Gospodine predsjedniče, isto tako povreda članka 237. Poslovnika, ja bih molio da ako već gledate tko šeće po sabornici i tko se javlja na mobitel, da gledate i tko ima slušalice na ušima pa da ga upozorite.
Zahvaljujem na primjedbi. Ja vjerujem da u trenutku kada se svi zastupnici slože da je zaista potrebno uvesti kodeks o etičkom ponašanju saborskih zastupnika da će onda biti vrlo jasno što je to primjereno raditi u saborskim klupama. Zahvaljujem na nemogućnosti replike. Molio bih vas da pristupimo. Znači zaključujemo raspravu. Pristupiti ćemo glasovanju. Ono što prvo treba se napraviti. Molim vas utvrdimo kvorum. Utvrđujem da imamo kvorum te da možemo donositi pravovaljane odluke. Prva točka je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, prvo čitanje, P.Z. br. 28. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da većinom odluka, većinom glasova 78 za, 8 suzdržanih i 28 protiv donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.