Počnemo sa jedinom točkom dnevnog reda koju imamo danas, a to je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o kemikalijama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 814. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi sa čl. 190. našeg Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose, kao što je vidljivo i iz naslova, na drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnijet do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. S nama su predstavnici Ministarstva zdravstva, g. državni tajnik Željko Plazonić će imati uvodnu riječ, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče HS, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Dakle, ovim zakonskim prijedlogom predlažu se brisanje odredbi o obvezi ishođenja odobrenja za obavljanje djelatnosti sa opasnim kemikalijama, ali bez izmjene uvjeta za obavljanje djelatnosti sa opasnim kemikalijama. Zatim se mijenjaju i odredbe o organizaciji stjecanja znanja u zaštiti od opasnih kemikalija, provedbi i provjeri znanja o zaštiti opasnih kemikalija i to na način da isto provodi HZJZ. Mijenjaju se i odredbe o ovlastima nadležnih sanitarnih inspektora i to posebno u dijelu zabrane obavljanja djelatnosti bez ispunjavanja propisanih uvjeta, a sve u svrhu zaštite zdravlja ljudi i okoliša. U odnosu na prvo i drugo čitanje mi smo jasno nomotehnički uredili ovaj tekst sa prijedlozima Odbora za zakonodavstvo HS. Evo, hvala lijepo.
Prva je replika g. Bulja.
Hvala lijepo. Tajniče, je li RH spremna slijediti primjer država EU i zabraniti štetni Monsantov herbicid, glifosat? Brojne države EU, čak i EU i parlament su o tome govorili i donijeli odluku, a Austrijski parlament da će zabranit, donio odluku o zabrani glifosata štetnog Monsantovog spoja, mi smo, ja sam dao taj zakon ispred Kluba MOST-a da se ukine glifosat. Ministrica poljoprivrede kaže da nema s tim nikakav problem. Dali smo Zakon o zabrani GMO proizvoda gdje Monsanto gura i svoje proizvode. Što ste učinili po pitanju da hrvatski građani budu zaštićeni od tog štetnog Monsantovog proizvoda, glifosata? Za sad nemamo nikakvu informaciju osim protivljenja ministrice Vučković koja očito radi u interesu Monsanta, a ne u zaštiti zdravlja naših građana.
g. Čuraj. … [[Upadica se ne čuje]] Ipak da, pa gledo sam da. Odgovor izvolite, da oprostite g. Čuraj.
Pa mi smo o tome već ja mislim u ovom saboru nekoliko puta razgovarali i to je dio koji se ne tiče baš direktno samo ovoga zakona, nego i zakona koji dolazi u domeni Ministarstva poljoprivrede, pa bi ponavljanje mislim bilo potpuno nepotrebno. A što se tiče Monsanta i njegovog proizvoda, prije svega to više nije Monsanto, to je sad jedna druga firma … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Da. A o štetnosti glifosata postoje oprečna razmišljanja, prema tome ne možemo eksplicitet tvrditi da je to toliko štetno da izaziva takve bolesti o kojima ste vi u nekim svojim i zakonskim prijedlozima govorili. To sa znanstvenog aspekta još do sada nije dokazano, pa prema tome taj dio čak, ponavljam, ne spada u domenu ovoga Zakona o kemikalijama.
g. Čuraj, replika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Ono što ovdje iščitavam i mislim da je jedna dobra stvar, samo želim iskazati na svu apsurdnost dosadašnjih zakonskih rješenja, a to znači da se ovim zakonom predlaže brisanje odredbi o obvezi ishođenja odobrenja za obavljanje djelatnosti s opasnim kemikalijama nakon zapravo što smo to imali, a da smo prethodno morali dobiti uvjete za obavljanje djelatnosti. I sada se to jednostavno administrativno rasterećuje. Znači imali ste inspekciju koja je morala utvrditi uvjete, nakon što ste ispunili sve uvjete da se obavlja to, vi ste opet morali administrativno tražit rješenje da to obavljate znači to je ono za što je veliki i dobar dio građana i javnosti uvijek bio kivan na tu administraciju, mene zanima koliko će to osim vremenskih ušteda, koliko će to i značiti financijskih ušteda, ako možda imate taj podatak, jer znate da svako rješenje nije bez veze, da se uvijek neki biljezi lijepe i tako dalje, i tako dalje, i plaćaju neke pristojbe, pa s te strane i pohvaljujem ovaj, ove izmjene i nadam se da će toga još i doći. Zahvaljujem.
Hvala. Želite odgovoriti? Izvolite.
Ja nemam financijske pokazatelje koji bi govorili da će ovo donijeti toliko i toliko ušteda, ali je činjenica da će sigurno donijeti uštede, ali ono što je još puno bitnije od ušteda jeste i ubrzanje samoga procesa odobravanja i ishođenja odobrenja za bavljenje i gospodarenjem sa opasnim kemikalijama, ali ono što je najbitnije da uvjeti moraju biti zadovoljeni kao što je to bilo i u prethodnim zakonskim odredbama.
Hvala lijepa. I treća replika gospodin Vlaović.
Hvala podpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Ovim Zakonom o kemikalijama se na određeni način pomaže gospodarstvu i sigurno je da je dobro, mi iz HSS-a pozdravljamo svako rasterećenje gospodarstva koje ide u pravcu da se olakša poslovanje. Ovim Zakonom također se preciznije određuju nadležnosti sanitarnog inspektora i Državnog inspektorata, to također pozdravljamo, jer često je na terenu prisutno da svaki tjedan dođe nekakav inspektor i da obavlja nadzor nad istim aktivnostima koje su već pregledane. I opet je prisutna praksa da se ide prvo u kažnjavanje, a onda u nekakvo ispravak neuvjetnog poslovanja, tako da sigurno treba to ponovo naglasiti da Državni inspektorat profunkcionira u punom smislu najavljenog, a koristim prigodu reći da veliki dio naših gospodarstvenika sad ima problem u poslovanju zbog korona virusa, pogotovo koji posluju s Italijom, pa vas pitam što u tom pravcu planirate poduzeti da se nadoknade štete našem gospodarstvu, pogotovo izvoznicima. Hvala.
Izvolite odgovor.
Sigurno je da je pojava korona virusa uzrokovala čitavi niz poremećaja na gospodarskome poslovanju svih firmi cijeloga svijeta, pa tako vjerojatno i naših firmi u Hrvatskoj. Ja vam ne mogu kao ministar u zdravstvu ove države reći kol'ko mi možemo kao država utjecati na pomaganje ili na neki način financijsko obeštećenje našim, našim poslodavcima koji trpe zbog ovoga određene gubitke, ali ja vjerujem duboko da će se to u narednom periodu kada se dobiju nekakvi konkretni podaci od efikasnosti negativnoj, negativnom utjecaju ove, evo sad smo je proglasili konačno i epidemije, učiniti sve sa strane Vlade da se te, te financijske štete smanje na najveću moguću mjeru.
Gospodin Bulj je tražio riječ.
Hvala lijepo predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a od deset minuta da raspravimo o ovome Zakonu, jer ako nije kemikalija glifosat onda o čemu mi pričamo, a međunarodna organizacija u borbi protiv raka 2015.-te godine je donijela Zaključak da je uzročnik tumora karcogen, i da je karcogen, znači glifosat. I kad to kaže ovdje tajnik Ministarstva zdravlja da to nije njegov posao, a raspravlja se o kemikalijama u Republici Hrvatskoj, onda je to zapanjujuće, a još kad pogledamo da je Austrija prošle godine u sedmom mjesecu zabranila u svom Parlamentu glifosat, kad kažemo da je Angela Merkel rekla da će se obračunat sa tim štetnim, štetnom kemikalijom, da će se obračunati Macron koji je najavio borbu protiv glifosata i rekao da će 2021. u potpunosti zabraniti, kad se Europska unija bori to jest Parlament bori protiv lobista unutar Europskog parlamenta da se zabrani glifosat ... [[Govornik se ne razumije.]] dobije produljenje do 2022. godine, kada imamo devet tisuća tužbi uvaženi tajniče u Americi ljudi, gdje su liječnici utvrdili da je glifosat uzročnik tumora koji su dobili, vi govorite da to nije tema, a raspravljamo o kemikalijama. Ministrica Vučković tvrdi da nema nikakvih problema sa glifosatom, za koga radite, čiji ste vi lobisti, bilo Monsantovi ili Bayernovi, apsolutno nebitno, to je bio proizvod Monsantov. Ovo je štetno, glifosat je štetan, i ovo je sramotno kad čujem od Ministarstva zdravlja da to nije njihov posao. Čiji je to posao, čiji je posao zaštiti naše građane od tog opasnog, te opasne kemikalije, toga herbicida? Ovo je sramota, sramite se zbog ove izjave, šaljem poruku i ministrici Vučković da se ugleda u Marcona, Merkelicu, u austrijski Parlament koji je već donio odluku o zabrani. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odobrena je stanka do, a ima još ovaj, ne, dobro, odobrena je stanka do 9 sati i 55 minuta, 13 minuta imate gospodin Bulj za konzultacije, 13 minuta sam odobrio. [[STANKA U 09,42 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,56 SATI]] g. Ivan Kirin će sad govorit u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
… [[Govornik nije uključen]] sad, sada radi. Ali ste me čuli ja se nadam ovaj dio. Ovim zakonom u hrvatsko zakonodavstvo se implementira direktiva EU i osigurava se provedba akata EU. Zakonom o kemikalijama radi zaštite života i zdravlja ljudi, te zaštite okoliša od štetnog djelovanja kemikalija propisuju se uvjeti koje moraju ispunjavati pravne i fizičke osobe za obavljanje djelatnosti proizvodnje, stavljanje na tržište i korištenja kemikalija, te uvjeti za obavljanje uslužnih ili posredničkih poslova pri kojima se ne dolazi u neposredan doticaj s kemikalijama. Zakon o kemikalijama mijenjan je 2018.g. zbog provedbe reformske mjere iz Nacionalnog programa reformi za 2018.g. radi osiguravanja preduvjeta za početak rada državnog inspektorata odnosno preuzimanja poslova inspekcijskog nadzora iz nadležnosti sanitarne inspekcije Ministarstva zdravstva. U odnosu na važeći Zakon o kemikalijama, zakonskim prijedlogom predlažu se izmjene odnosno dopune pojedinih odredbi zbog usklađivanja s novim propisima iz područja kemikalija koji su usvojeni na razini EU. To su Odredbe o izdavanju odobrenja za obavljanje djelatnosti s opasnim kemikalijama, Odredbe o organizaciji stjecanja znanja o zaštiti od opasnih kemikalija, Provedbi i provjeri znanja o zaštiti od opasnih kemikalija, Odredbe o stavljanju na tržište pojedinih kategorija opasnih kemikalija, te Odredbe o pojedinim inspekcijskim ovlastima sanitarnih inspektora u vezi sa zabranom obavljanja djelatnosti s opasnim kemikalijama. Pitanja koja se zakonom rješavaju, zakonskim prijedlogom se u svrhu rasterećenja gospodarskih subjekata, u konkretnom slučaju pravnih i fizičkih osoba koje obavljaju djelatnost s opasnim kemikalijama, predlaže brisanje Odredbi o obvezi ishođenja odobrenja za obavljanje djelatnosti s opasnim kemikalijama, ali bez izmjene uvjeta za obavljanje djelatnosti s opasnim kemikalijama. Ukidanjem obveze ishođenja navedenog odobrenja gospodarskim slučajevima, u konkretnom slučaju pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju djelatnost s opasnim kemikalijama smanjilo bi se financijsko opterećenje vezano uz početak obavljanja djelatnosti, te ubrzao početak obavljanja djelatnosti. A s obzirom da je prema analiziranim podacima za 2018.g. od strane Ministarstva zdravstva izdano 360 rješenja za obavljanje djelatnosti sa opasnim kemikalijama uvjeti za obavljanje djelatnosti proizvodnje stavljanja na tržište i korištenja opasnih kemikalija u pogledu prostora i opreme zaposlenika ostaju nepromijenjeni. Nadzor nad pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju djelatnost s opasnim kemikalijama i dalje obavljaju sanitarni inspektori državnog inspektorata. Izmjenom odredbi o organizaciji stjecanja znanja, o zaštiti od opasnih kemikalija, provedbi i provjeri znanja o zaštiti od opasnih kemikalija omogućit će se stjecanja znanja o zaštiti od opasnih kemikalija i to provodi HZJZ. Također mijenjaju se i odredbe o ovlastima nadležnih sanitarnih inspektora, posebno u dijelu zabrane obavljanja djelatnosti bez ispunjavanja propisanih uvjeta, a u svrhu zaštite zdravlja i okoliša ljudi. Veoma bitan je u novom zakonu čl. 5. Ovim člankom se briše ovlast ministra zdravstva za donošenje Pravilnika o razvrstavanju, označavanju i pakiranju opasnih kemikalija s obzirom da je navedena ovlast bila propisana radi daljnjeg usklađivanja s direktivom Vijeća Europe i direktivom Europske zajednice iz 1990.g. koje su prestale važiti s početkom potpune primjene Uredbe br. 1272/2008. U Narodnim novinama br. 60 od 30. svibnja 2015.g. objavljen je Pravilnik o stavljanju izvan snage Pravilnika o razvrstavanju, označavanju, obilježavanju i pakiranju opasnih kemikalija koji je stupio na snagu 1. lipnja 2015.g. Briše se pravna osnova za donošenje Pravilnika jer se navedena tematika više ne uređuje nacionalnim Pravilnikom, već izravnom primjenom Uredbe Europske zajednice br. 2272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća Europe i to je doneseno 16. prosinca 2008.g. Uz čl. 6., ovim člankom mijenja se Odredba u vezi s upućivanjem na Uredbu 2008.g. koja je prestala važiti početkom primjene Uredbe 649/2012 kojom su uređena prava i obveze subjekata u poslovanju s kemikalijama koji obavljaju djelatnost uvoza i izvoza opasnih kemikalija. Provedba Uredbe 649/2012 u Republici Hrvatskoj osigurana je Zakonom o provedbi Uredbe broj 649/2012 o izvozu i uvozu opasnih kemikalija. Uz članak 8. promjena, koja je bitna ovim člankom, se u svrhu rasterećenja gospodarskih subjekata, u konkretnom slučaju pravnih i fizičkih osoba koje obavljaju djelatnost s opasnim kemikalijama, briše obveza ishođenja odobrenja za obavljanje djelatnosti s opasnim kemikalijama ali bez izmjena uvjeta za obavljanje djelatnosti s opasnim kemikalijama. Uz članak 3. veoma bitno je pojam proizvodnje opasnih kemikalija. Proizvodnja je izrada i dorada, oblikovanje, prerada, punjenje, pretakanje, miješanje kemikalija u međuproizvode i konačne proizvode uz kemijske, fizikalne i biološke procese i postupke, te prijenos i međuskladištenje unutar proizvode lokacije. Proizvodnjom u smislu ove točke smatra se proizvodnja tvari i smjesa. Proizvođač je pravna i fizička osoba koja proizvodi kemikaliju u skladu s točkom 6. ovoga članka, ali i svatko drugi tko dorađuje, prepakirava ili promijeni njezino ime za daljnje korištenje. Pod promjenom imena ne smatra se prevođenje kemikalija na hrvatski jezik. Dalje, stavljanje na tržište je uvoz, unos, kupnja i prodaja kemikalije na malo i na veliko, te obavljanje posredovanja. Stavljanjem na tržište kemikalije također se smatra isporučivanje odnosno stavljanje na raspolaganje kemikalije trećoj osobi uz naknadu ili besplatno. Uvoz se smatra stavljanjem na tržište. Uvoz je svako unošenje kemikalije na carinsko područje Europske unije. Unos je svako unošenje kemikalije na područje Republike Hrvatske iz druge države članice Europske unije. Izvoz je svako iznošenje kemikalije izvan carinskog područja Europske unije. Uvoznik je pravna ili fizička osoba koja radi obavljanja registrirane djelatnosti uvozi kemikalije u Europsku uniju. Izvoznik je pravna i fizička osoba koja radi obavljanja registrirane djelatnosti izvozi kemikalije izvan granice Europske unije. No, u ovom Zakonu je naglašeno i spomenuto da postoje odredbe zakona na koje, koje se ne primjenjuju na radioaktivne tvari i pripravke koji su uređeni posebnim propisima. Tvari i smjese koje podliježu carinskom nadzoru i koji se nalazi, koje se nalaze u privremenom skladištu u slobodnoj zoni ili slobodnom skladištu radi ponovnoga izvoza ili u provozu, pod uvjetom da se ne podvrgavaju obradi ili preradi. Neizolirane ... [[Govornik se ne razumije.]] tvari i smjese za znanstveno istraživanje i razvoj te kontrolu kvalitete proizvoda i druge analitičke svrhe koje se ne stavljaju na tržište pod uvjetom da se koriste u nadziranim uvjetima sukladno s posebnim propisima kojima se uređuje zaštita na radnom mjestu i zaštita okoliša. Otpad koji je uređen također posebnim propisima, sredstva za zaštitu bilja, osim poslova razvrstavanja proizvodnje, dostave, sigurnosno-tehničkog lista, evidencije o proizvodnji i postupaka prethodnog pristanka za sredstva za zaštitu bilja. Kemikalije koje se koriste u obrambene svrhe, eksplozivne tvari koje su uređene posebnim propisima. Mineralna gnojiva koja su također uređena posebnim propisima. Droge i njihove preteće uređene posebnim propisima, osim preteća droga kategorije druge i treće kategorije. Odredbe ovoga Zakona ne primjenjuju se ni na tvari i smjese u konačnom obliku namijenjene krajnjem korisniku, kao što su lijekovi, veterinarski lijekovi, kozmetički proizvodi, medicinski proizvodi, hrana i hrana za životinju, uključujući prehrambene aditive, arome, dodatke hrani za životinje i u životinjskoj ishrani sukladno s posebnim propisima. Odredbe ovog Zakona ne primjenjuju se na prijevoz i provoz kemikalija u zračnom, pomorskom, cestovnom, željezničkom, poštanskom prometu i unutarnjim plovnim putevima. U članku 13. je bitno spomenuti pravna i fizička osoba koja obavlja djelatnost proizvodnje, stavljanja na tržište i korištenje opasnih kemikalija mora ispunjavati sljedeće uvjete: imati građevine izgrađene od čvrstog materijala s posebnim prostorijama za smještaj i rad sa opasnim kemikalijama, imati odgovarajuću opremu koja mora biti tehnički otporna na djelovanje kemikalija s kojima se dolazi u dodir, te uređaje, aparate i mjerne instrumente u ispravnom stanju. Prema opsegu i prirodi svoga poslovanja ovisno o svojstvima opasnih kemikalija, mora imati radnike te odgovorne osobe sa završenim sveučilišnim diplomskim studijem ili specijalističkim diplomskim stručnim studijem odgovarajućeg usmjerenja, po čijem se nadzoru obavljaju svi dijelovi rada s opasnim kemikalijama, s propisanim znanjem o zaštiti od opasnim kemikalijama. Mora imati radnike zdravstveno sposobne za rad s opasnim kemikalijama, posjedovati osobnu zaštitnu opremu za svakog radnika koji obavlja poslove s opasnim kemikalijama, imati osigurana sredstva za pružanje prve pomoći i dekontaminacije, te za održavanje opće higijene prostorija i osobne higijene radnika. Uz čl. 17. svaki radnik koji na radnom mjestu radi s opasnim kemikalijama obavezan je steći znanja o zaštiti od opasnih kemikalija. Organizaciju stjecanja znanja o zaštiti od opasnih kemikalija, provedbu i provjeru znanja o zaštiti od opasnih kemikalija, te izdavanje potvrde o stečenim, stečenom znanju daju zdravstvena, daje zdravstvena ustanova odnosno pravna osoba koja ima odobrenje za obavljanje tih poslova. Pravilnik o uvjetima u načinu stjecanja, te provjeri znanja o zaštiti od opasnih kemikalija donosi ministar. Troškove provedbe stjecanja znanja iz st. 1. ovog članka snosi podnositelj zahtjeva. O davanju odobrenja iz st. 2. ovog članka odlučuje se rješenjem koje donosi ministar. Protiv rješenja iz st. 5. ovog članka nije dopuštena žalba, nego se protiv njega može pokrenuti upravni spor. Između ostalog postoje i propisane novčane kazne za [[Upadica: Fala lijepa]] pravne osobe koje ne poštuju zakon. Klub HDZ-a [[Upadica: Fala]] će podržati ovaj zakon. Ovaj zakon stupa na snagu od 8 dana od donošenja i objave u Narodnim novinama.
Fala. Fala lijepa. g. Željko Jovanović će govoriti sada u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Sva sreća da zakon nema više članaka jer bi nam kolega Kirin izgleda pročitao sve članke ovog zakona. Pitao sam se uopće da li nešto govoriti jer Klub SDP-a podržava ovaj zakonski prijedlog obzirom da između dva čitanja i nije bilo nekih izmjena u sadržajnom smislu osim u nomotehničkom. Prema tome, normalno da onda ako smo podržali u prvom čitanju da ćemo to učiniti i danas. Ali evo javio sam se iz jednostavnog razloga, osjećam jednu nelagodu, a vjerujem i vi da bi danas naš rad završili praktično u vrijeme jednog poluvremena nogometne utakmice. Mislim da i vi osjećate jedan prezir koji građani osjećaju prema nama i rad koji traje jedan cijeli dan, samo jedno vrijeme poluvremena, mislim da nije dobar. Stoga bi zamolio vodstvo sabora da ipak malo učini naš rad sadržajnijim. Ima dosta točaka koje su neraspravljene, izvješće Odbora za etiku u visokom obrazovanju i znanosti iz 2016. još nismo raspravili, pa dajte malo da ipak ugled saborskih zastupnika bude veći nego što će biti nakon ovakvih sjednica kao što je ova danas. Ono što želim reći o samom zakonu, reći ću da možemo govoriti o 2 smjera ovog zakona, što je važno. Dakle, prvi je rasterećenje gospodarstva, ali uz istovremeno ostanak svih uvjeta koji su potrebni za obavljanje djelatnosti sa opasnim kemikalijama i drugo, dakle ostvarivanje svih preduvjeta za zaštitu okoliša i ljudskog zdravlja, pa između ostalog da će stjecanje znanja o zaštiti od opasnih kemikalija provoditi HZJZ. Dakle, zakon će osigurati rasterećenje gospodarstva, ali ni na koji način neće ugroziti ljudsko zdravlje i ljudski okoliš. Iz tog razloga Klub SDP-a podržava ovaj zakonski prijedlog.
Fala vam lijepa, g. Čuraj će govorit u ime Kluba zastupnika HNS-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Petak prijepodne, omiljen, omiljeno vrijeme za prave rasprave. Naime, vrlo kratko. Ono što se tiče razloga donošenja ovog zakona usklađivanjem s propisima s područja kemikalija koje su usvojene na razini EU da ih ne ponavljam sve koji se tiču odobrenja za obavljanje djelatnosti i stjecanje znanja o zaštiti, zatim odredbe o stavljanju na tržište itd. zapravo inspekcijske ovlasti. Ono što je najbitnije i što sam reko i u replici, što želim ovdje ponoviti, ali i uputiti sva ostala javnopravna tijela odnosno sva ministarstva da rade dalje na istom primjeru jer zapravo i brisanje odredbi o obvezi ishođenja odobrenja za obavljanje djelatnosti s opasnim kemikalijama najčešće nakon što bi se ishodili i dobilo rješenje zapravo za obavljanje samih djelatnosti odnosno ispune svih uvjeta za obavljanje istih djelatnosti. Dakle, mi smo imali situaciju, a to nije samo riječ ovdje nego imamo puno takvih administrativnih barijera o kojima svi pričamo, svi govorimo, koje koštaju vrijeme, vrijeme je novac, košta i novac sami kroz neke biljege, kroz neke takse, pristojbe itd. da vi kad želite, a kaže ovdje da ih ima u 2018. 360 rješenja, dakle 360 rješenja, 360 poslovnih subjekata u jednoj godini se bavi ovim poslom, djelatnostima, da li su to deratizacije, da li su to različite sanitacije, dal je to tretiranje komaraca, dakle sve ono što zapravo koristi određene kemikalije u svom radu, naravno i druge, i druge one ozbiljnije i proizvodne sustave, oni moraju ishoditi uvjete, dobiti zeleno svjetlo da mogu prijavit djelatnost, ali nakon toga su morali još čekat rješenje. I ponovo administrativno zapravo dobit odobrenje za obavljanje djelatnosti za koje su ispunili uvjete koje im je opet neko gledo prije. Dakle, to vam je dame i gospodo RH još dan danas u 2020.g. Ovo je dobro, ovo je dobar put i ovo zato želim samo sam ovdje izašo da krenu da jednostavno ukažem na tu nelogičnost koja je bila, koja ničem nije koristila, a nadam se kada krenemo u taj projekt rasterećenja koji smo sami sebi zadali za ovu godinu i za slijedeće godine i tih svih parafiskalnih nameta i administrativnih nekih barijera da će onda zapravo bit i potrebe za manje zaposlenih u javnom sustavu, jel neko je valda to nešto radio. I ja se nadam da ćemo jednom za svagda napraviti efikasnu i ekonomičnu državnu upravu u koju će se zapošljavati transparentnim i jedinstvenim javnim natječajem koji ovdje već više puta sam govorio treba uvesti i da to imamo zbilja kvalitetno, ne da mi izmišljamo poso za ljude koji rade tamo da bi imali šta radit. I ovo je dobra stvar, pohvaljujem još jednom i ovaj prijedlog ministarstva, ispred Ministarstva zdravstva da se krene i na razini puno, pazite ovaj je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o kemikalijama, dakle zakon za koji danas mislim da je rijetko tko čuo, da sutra će rijetko tko znati da postoji uopće osim onih koji se time bave. A znate koliko imamo takvih zakona u kojem svagdje negdje stoji nešto da bi se trebalo. Idemo krenuti još brže, idemo to što više rasteretiti, idemo biti onako normalna efikasna i pravna država, kakva treba biti. Zahvaljujem. Naravno, Klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog.
Hvala lijepa. Pozdravljamo u galeriji političke polaznike Političke akademije Zaklade Hrvatskog državnog zavjeta, hvala što ste s nama. Molim vas aplauz. [[Pljesak.]] Hvala lijepa. Idemo dalje sa klubovima. G. Davor Vlaović ispred Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče. U ime Kluba HSS-a i Demokrata, evo nekoliko riječi o Zakonu o kemikalijama. Ovim zakonom se usklađujemo sa EU direktivama i moram pohvaliti ja da idemo za tim da se rastereti gospodarstvo odnosno olakšava poslovanje tvrtkama koje će u RH poslovati sa kemikalijama i drugim opasnim tvarima. Svakako je dobro da istaknem da se ovim prijedlogom zakona pojednostavljuju uvjeti za poslovanje, smanjuje se administriranje i da se uz ishođenje potrebnih uvjeta za poslovanje sa kemikalijama više ne mora posebno rješenje ishodovati i na taj način se smanjuje administriranje, ali sigurno se i financijski rasterećuje gospodarstvo, bilo bi dobro ako možemo dobiti i taj podatak, koliko je to sigurno da su s tim povezani i različite administrativne pristojbe, vrijeme i svakako da to otežava poslovanje. A kad spominjemo administrativne pristojbe, onda treba istaknuti prema podacima do kojih se moglo doći za 2017. da se u RH naplati negdje oko 224 milijuna kuna u državni proračun i proračune lokalne i regionalne samouprave i na temelju administrativnih pristojba, odnosno taksi ili biljega, kako to se kolokvijalno u našem narodu zove. I svakako da bi mi kao zakonodavac trebali razmisliti koje to još uštede možemo napraviti u smislu ukidanja tih administrativnih pristojbi, nepotrebnih taksi jer, pogotovo što nikad nismo dobili kompletnu informaciju na što se troši taj novac. To vuče nekako ukupnu fiskalni potencijal RH i nema posebnu namjenu za veći dio tih administrativnih pristojbi nema posebnu namjenu u smislu trošenja i bilo bi dobro, ako se već naplaćuje da se zna da onda to ide u razvoj, u zapošljavanje i druge segmente, a ne za jačanje i bujanje administracije, što se, evo, događa u RH. Želio bih istaknuti da je i na Odboru za zdravstvo iskazana jedan oprez ili upozorenje da se u poslovanju sa kemikalijama i opasnim tvarima ipak treba biti pod posebnom pažnjom jer ako netko može poslovati, a da nema neko posebno rješenje, što su dosad morali imati, svakako da je bitno istaknuti da mora pribaviti posebne uvjete za bavljenje s kemikalijama i opasnim tvarima i da će to biti pod nadzorom i Državnog inspektorata i sanitarnog inspektora, a u toj funkciji je i dalje Hrvatski zavod za javno zdravstvo, što mi pozdravljamo jer često je bilo na terenu preklapanja nadležnosti različitih inspektora i naši gospodarstvenici često upućuju kritike ne, na tjednoj ili mjesečnoj razini dolaze različiti inspektori, pregledavaju iste stvari, iste, preklapale su im se nadležnosti i na kraju ono što je također, bitno za istaknuti da se često išlo prvo s kaznama, a onda s nekakvim uputama da se isprave nedostaci u poslovanju. Nadam se da će Državni inspektorat profunkcionirati u punom smislu te riječi jer je bilo ovdje najavljeno da će se ići prvo sa upozorenjima, sa nekim rokovima do kad se moraju te nepravilnosti ispraviti, a tek onda ići s kaznama. Svakako da je još uvijek na terenu prisutno jer očito nije to još spušteno na teren do svih inspektora da se ide odmah s kaznama, što svakako nije dobro ukoliko želimo razvoj gospodarstva i novo zapošljavanje. I bitno je reći da gospodarstvo, a i kemijska industrija u Hrvatskoj očekuje jaču potporu Vlade i nadležnih ministarstava u smislu da im nedostaje radne snage i da bi oni rado podigli plaće u kemijskoj industriji u RH, ali nažalost je još uvijek prevelik pritisak kroz porezna opterećenja i druga neporezna opterećenja na ovu industriju. Pa evo, samo primjera radi, kemijski laboratorijski tehničar ima prosječnu plaću u RH od 3887 kn do 6700. Kemijski tehničar od 3857 do 6500 kn, kemičar od 4600 do 8500 kn. Ako to još usporedimo sa prosječnim plaćama po regijama, onda vidimo da grad Zagreb za 2017. ima prosječnu neto isplaćenu plaću 6990 kn, Brodsko-posavska županija 5200, a Vukovarsko-srijemska županija svega 5085 kn. Vidimo tu strašno zaostajanje skoro od 1700 do 2000 kn, županija slavonskih odnosno na grad Zagreb, a najveći dio industrija je prisutan u gradu Zagrebu i vidimo da povlači i on dio radne snage iz Slavonije. Ukoliko želimo zaustaviti iseljavanje, onda moramo pronaći modele kako podići plaću u tvrtkama koje posluju i u Slavoniji. Također, želim istaknuti da je kemijska industrija jako bitna i za razvoj poljoprivrede jer tu je riječ o proizvodnji različitih pesticida, uglavnom naša kemijska industrija je tu dosta prisutna, prati svjetske trendove, međutim, ono što se sad događa da kroz Europski zeleni plan je veliki pritisak na poljoprivredu u smislu smanjivanja zagađenja i ispuštanja stakleničkih plinova u atmosferu. Naravno da poljoprivredni proizvođači pozdravljaju Europski zeleni plan, žele biti dio njega, ali ne žele da se bez njih formiraju različite zakonske odredbe, a da ceh plaćaju oni. Zato evo, na primjeru, kad se ukida ili zabranjuje jedan insekticid, klorpirifos, koji je vrlo bitan u voćarstvu, ako nemamo nekakvu za njega alternativu, onda se mora našim poljoprivrednim proizvođačima naći modele kako im nadoknadit tu štetu koju će imati u proizvodnji. Naravno da treba i one kemijske supstance koje su na svjetskom nivou zdravstvene organizacije proglasile opasnim i štetnim za ljudsko zdravlje što je već ovdje spomenut glifosat onda svakako i Hrvatska mora biti tu da zabrani takvu upotrebu takvih kemikalija u RH i naravno da idemo i kroz smanjivanje upotrebe mineralnih gnojiva, zagađenja tla i podzemnih voda nitritima i nitratima, ali svakako onda se moraju naći modeli kako isfinancirati poljoprivrednu proizvodnju, alternativna gnojiva, biološke preparate i sl. kako bi pratili taj zeleni trend koji Europa traži od RH. I ponovio bih ovdje ono što sam u replici rekao da naše gospodarstvo, obrtnici, poduzetnici već sad trpe štetu zbog korona virusa, pogotovo oni koji posluju sa inozemstvom, sa Italijom, Francuskom pa i Njemačkom i pogotovo manja obiteljski obrti i prijevoznici ne mogu pratiti naredbe koje idu, gube određene poslove, a kad jednom izgubiš partnera u Italiji onda je teško se ponovno vratiti na tržište i sigurno da moramo naći modele kako pomoć našem gospodarstvu. Evo ministar turizma je sad već istaknuo da i turistička sezona trpi da je negdje do sada šteta procijenjena oko 20 milijuna EUR-a i mi imamo određena sredstva u državnom proračunu iz kojih se to može i treba nadoknaditi ali svakako treba tražiti i modele od EU kroz izvanredna sredstva za elementarne nepogode da se osmisli model kako povući ta sredstva i pomoći našem gospodarstvu jer činjenica da moramo čuvati radna mjesta u Hrvatskoj, da moramo vodit brigu da i kroz ovaj Zakon o kemikalijama gdje se rasterećuje gospodarstvo osmislimo modele kako još pomoći gospodarstvu u RH da imamo radna mjesta i da imamo radna mjesta sa plaćama od kojih će naši ljudi moći živjeti i ostat živjeti i u onim nerazvijenim krajevima. Hvala lijepo.
I posljednji klub je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, govorit će gospodin Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege, vidi se da je petak, da su naši saborski zastupnici očito prezauzeti, ja samo živim 400 km od Zagreba pa vjerojatno i u Zagrebu imaju većih obaveza. Pozdravio bi državnog tajnika, a poglavito bi pozdravio naše studente koji nažalost vide polupraznu tj. doslovno skoro praznu sabornicu, al da je glasanje uvaženi studenti vidjeli bi kako bi došli se dignuti uredno ovdje ručice. Međutim, [[Upadica: A možete svakog pojedinačno, možete i pozdraviti.]] radi se ovdje o zakonu, radi se ovdje o kemikalijama o izmjeni i dopunama zakona koja je direktiva EU, inače ovdje u parlamentu svakodnevno nam dolazi ono šta prepisivamo od EU ono šta nam iz Bruxellesa spakuju, pošalju ovdje, mi dignemo ruke, tako što se tiče samog ovoga zakona on nosi dobre stvari, al to je direktiva EU, usklađivanje s EU u kojoj smo mi po brojnim pitanjima neravnopravni, pa po ovome pitanju također smo neravnopravni. Ovdje je znači kemikalije i sve što se tiče naše industrije, zapošljavanja, trgovine u RH to je značajna također grana i na tome treba naravno poraditi, treba usklađivati. Međutim, ja bi govorio o onome što je najbitnije, a to je kad se govori o ljudskom zdravlju mene je zaprepastilo kada sam rekao da je 2015. međunarodna organizacija koja se, u borbi protiv raka je rekla da je glifosat karcogen, ja sam i dao zakon o zabrani glifosata ne šta mi je palo napamet, to je Monsantov proizvod koji naravno uz GMO koji sam dao zabrana i GMO-a prodaje, prijevoza, sadnje GMO-a, nažalost saborski zastupnici nisu prihvatili, ali mi uvozimo puno i hrane koja se tretira tim opasnim kemikalijama, a nitko to u Hrvatskoj ne kontrolira. Hrvatska uvozi milijardu kuna svinjetine koja se hrani sojom koje je zemljište tretirano glifosatom. 9.000 imamo znači tužbi u SAD-u gdje su liječnici rekli da su ljudi obolili od glifosata dobili rak. A mi u RH dok Austrija, mi u RH o tome šutimo, ne, nego ministrica kaže da nije opasan glifosat i da još ne razmišlja, dok je Austrija u svoje domu, u svom parlamentu zabranila korištenje glifosata Monsantovoga proizvoda, zabranila. Dok je Merkel, Angela Merkel rekla da će se boriti protiv te štetne kemikalije, dok je Macron također rekao i brojne druge, Portugal je već djelomično i zabranio i određene države, u nas kaže ministrica poljoprivrede da je to u redu, a tajnik ministarstva zdravlja kaže da to nije njegov posa, to je Ministarstvo poljoprivrede. Pa šta je iznad zdravlja naših stanovnika i sigurnosti? Znači u Austriji, Austrija može zabraniti, Hrvatska neće zabraniti, a imamo znači dokazano da uvozimo svinjetinu, milijardu kuna svinjetine uvozimo, svake godine sve više koja je hranjena sojom gdje su, gdje je uzgajana soja na površinama gdje je tretirano ovaj glifosatom. I to je poznata stvar. I nitko to meso ne kontrolira, nitko. Znači, mi sve ove uredbe šta prepisivamo, direktive morale bi biti u interesu i proizvodnje kemijskih spojeva, kemikalija, zaštite na tržištu, zaštite prava radnika jer je to tako na tržištu. Kemija je proizvodnja koja rastuća bila u 20. stoljeću i ona će rasti, ali zašto mi ne štitimo zdravlje naših stanovnika od opasnih spojeva to me zanima. Dao sam taj zakon o zabrani glifosata i Vlada daje negativno mišljenje, ministrici nije bitno. Recimo evo neka vidi kako se pčelari bune u područjima gdje i u državama gdje se tretira glifosatom kako pčele izumiru, vrlo bitne, vrlo bitne su pčele, to znamo, kao oprašivač i znamo što se događa ako nema pčela. Al to očito nikoga ne zanima, ministrica Vučković kaže ma šta ćemo mi to zabranit, očito je na strani lobija Monsanta ili ko je sad već vlasnik, sve su spojili sa Bayerom, GMO proizvodnja buja, naša poljoprivreda propada i o čemu naša, znači poljoprivredna dobra propadaju, 790 000 četvornih kilometara imamo neobrađenog poljoprivrednoga zemljišta u RH, ekološko očuvanog i svi težimo zelenoj proizvodnji, svi težimo zaštiti voda. Kolki je utjecaj kemikalija na vode? Evo jučer je bila rasprava o klimatskim promjenama na koje se EU sad za predsjedanje RH pozivaju kao najbitnije su klimatske promjene. Koji su utjecaji tih kemikalija na vode, na pitke vode? Znači, ne postavljamo ta ključna pitanja gdje svakodnevno demantiramo ono šta smo jučer raspravljali. Vlada svakim novim zakonom, svakom novom direktivom koju prepisiva, svakom najavom i bitnim stvarima jel je ključ sada svega klimatska promjena. Vidimo da se slika ministar sa osobama koje vode borbe protiv klimatskih promjena, a vidimo da mi apsolutno ništa po tom pitanju ne radimo. Mi ne radimo na tome kako se uopće odlaže neselektivno na odlagalište deponije ostaci kemijskih spojeva. Ko zna kolko toga ima na odlagalištima, kolko toga ima na izvorištima, kolko kemijskih spojeva. Vrlo malo vodimo brigu i onoga što će dovesti klimatske promjene, to je smanjenje pitke vode, to je ove površine poljoprivredne koje će biti sušom sve manje vlažnosti, bit će problema, međutim, mi apsolutno ništa ne poduzimamo. Umisto da se bavimo zelenom proizvodnjom, ona je najbitnija i da gospodarimo otpadom kako triba i da od komposta koji ostaje da iđe na poljoprivredne površine, mi se i dalje bavimo stvarima u biti s kontradiktorni smo sami sebi. I žao mi je šta nisam dobio odgovor i stav Ministarstva zdravlja o glifosatu. Mene zanima stav. Ima li Ministarstvo zdravstva stav o glifosatu kao kemijskom spoju? Ja to pratim, čitam šta se događa u Austriji, šta se događa u drugim državama, šta kaže Macron, šta kaže Merkel, šta kažu lobisti unutar Europskog parlamenta jel je bilo do 2022. je produženo u Europskom parlamentu ovaj, ovaj da se do potpune zabrane, a vjerojatno će se opet podružiti jer lobisti tih kompanija su dosta moćni i utjecajni i oni na taj način guraju svoje kemijske spojeve. Ja bi na kraju samo rekao da me zanima prije svega već kad se radi o ovoj direktivi koju smo prepisali i kolege su rekle sve dobre stvari ili loše stvari koje je trebalo ovdje mijenjati, a mene isključivo zanima u ovome slučaju pošto se radi o Ministarstvu zdravlja, što misli o glifosatu, treba li zabraniti glifosat u RH kao što je napravila Austrija i druge zemlje djelomično i drugi čelnici puno jačih država ovaj traže ukidanje glifosata, što misli Ministarstvo zdravlja RH? Evo, tražio bi odgovor jel vidim da ste se prijavili. Hvala lijepo.
Fala lijepo. I na kraju sada državni tajnik g. Željko Plazonić imat će završnu riječ u ime ministarstva, izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam se javio prvenstveno za riječ da g. Bulju kažem da ono što je on reko da sam ja reko, to ja nisam rekao i ne želim da netko baš zloupotrebljava moje riječi sa ove javne govornice HS. Ako vi mene pitate što ja mislim o glifosatu, onda ja samo mogu održati jedno predavanje o glifosatu koje se inače u svijetu koristi 40.g., koji je u zadnje vrijeme postao predmet znanstvenog istraživanja i njegovoga potencijalnoga učinka na izazivanje određenih malignih bolesti kod ljudi i tu postoje razno razne institucije u svijetu koje su sa jednog i drugog aspekta to obrađivali i činjenica je da do dana današnjega nemamo jedinstveno znanstveno stanovište o kancerogenosti glifosata kao kemijskoga herbicida koji se, kažem upotrebljava 40.g. Ako gledamo sa znanstvenog aspekta Austriju koja je prije par godina zabranila upotrebu glifosata, ali sa određenom pripremom za prelazak na takvu poljoprivrednu proizvodnju koja neće biti toliko ovisna o glifosatu, što traži vremena i adaptacije i danas oni velikim dijelom proizvode tzv. ekološku prihvatljivu hranu, što ima jasno opet neke određene, ja bi reko, financijske aspekte korisnosti za takvu hranu. Ono što je bitno da se u Austriji nisu one bolesti koje su se smatrale da su potencijalno malignomi stimulirani ili izazvani sa glifosatom, nisu se uopće niti u jednom postotku smanjili. Ono što je jako, jako bitno ako mene pitate kao liječnika, kad bi netko dokazao da je glifosat kancerogen za nastanak non hodgkin limfoma ja bih bio sretan jer bi jednostavno riješili problem incidencije učestalosti non hodgkin limfoma među našim pacijentima, to bi bilo vrlo jednostavno. Međutim, medicina nije tako jednostavna, ona je puno, puno kompliciranija i ona danas osim od ovih stvari koje spadaju u domenu djelovanja kemijskih agensa i svih ostalih agensa na incidenciju i učestalost malignih bolesti je uvjetovana i nekim gemovskim ili genetskim predispozicijama koje danas svakim danom ulaze sve više i više u domenu istraživanja i točno se zna da se po nekom genomu kod nekoga pojedinca u nekom njegovom životnom dobu može pretpostaviti razvoj određenih bolesti, pa tako i malignih bolesti. Ali to je jedna velika tema, o tome ja ne bi razgovarao, meni je samo bitno to da ovaj zakon govori o gospodarenju opasnim kemikalijama i kemikalijama u cjelini. Zato razgovor o definiciji štetnih kemikalija, kemikalija koje su opasne za ljudski život ili potencijalni opasni za razvoj nekakvih bolesti bez obzira da li oni bili maligne bolesti, da li bi bili neke kronične nezarazne bolesti, to će biti na nekom drugom zakonu sa nekim drugim onda zakonskim regulativama, a što ja mislim o glifosatu kao predstavnik Ministarstva zdravstva, ukoliko se ne prijeporno ne dokaže da postoji opravdana sumnja, ne dokaz nego opravdana sumnja da je glifosat doista kancerogen, vjerujte da ćemo ga mi u Hrvatskoj sigurno onda zabraniti, ali dok vrijedi Europska Direktiva do 2022.-ge godine do prosinca, i dok se onda nakon toga ponovno raspravlja o tome da li će on biti u Europskoj uniji zabranjen ili ne, mi se moramo ponašati onako kako nama to i Direktive, i Zakoni Europske unije nalažu jer u protivnom ne bismo baš bili časni ni, ni dostojni članovi Europske unije. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prije nego što dajem riječ kolegama koji su tražili replike, pozdravljam gospodina Klisovića koji nam se vratio iz samoizolacije, mada ovdje ste ... [[Govornik se ne razumije.]] sigurno s obzirom na broj zastupnika, ja mislim da ćete biti dosta zaštićeni. Hvala, hvala lijepa. Idemo dalje, gospodin Ivan Čelić je tražio repliku.
Hvala podpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Pa kolega Bulj, ovaj najveći promotor Monsanta, on stalno spominje Monsanto, dakle tu treba govorit o činjeničnom stanju, dakle Međunarodna agencija za istraživanje raka koja je u sklopu Svjetske zdravstvene organizacije je glifozat klasificirala kao vjerojatno karcenogen za ljude, Europska agencija za sigurnost hrane je rekla da nije vjerojatno da postoji opasnost od karcenogenog djelovanja glifozata na ljude kao i Europska agencija za kemikalije sa sjedištem u Helsinki-ju koja je nadležna za ovu materiju o kojoj danas raspravljamo, dakle stav je Europske agencije za kemikalije da glifozat ne spada u kategoriju kancerogenih tvari. I kao što je državni tajnik spomenuo Europska komisija je izdala odobrenje do prosinca 2022.-ge, to će definitivno bit predmet različitih stručnih simpozija, ali nemojmo bit papskiji od pape, i s druge strane nemojmo davat nekakve savjete kao što kolega Pernar liječi gripu vitaminom C.
Hvala lijepa. Hvala lijepa. Povreda, tražio je povredu Poslovnika gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Čelić, uvaženi predsjedavajući, je povrijedio članak 238., jer je on replicirao meni, a ja nisam bio, znači ... [[Govornik se ne razumije.]] replicirati meni, moga' je replicirati predlagatelju, prema tome i vi ste ovdje povrijedili Poslovnik. Hvala lijepo.
Da nažalost, to je postala jedna praksa u ovome Saboru, u ovom slučaju gospodin Bulj, gospodin Bulj ima pravo u ovom slučaju moram reći, neću mu dati nikakve opomene, ali međutim, jer je to postala praksa, ali gospodin Bulj ima pravo u ovom slučaju. U ovom slučaju. …/smijeh./… Idemo dalje, druga povreda, druga, pardon, Miro Bulj, gospodin Miro Bulj sad ima repliku.
Hvala lijepo. To sve što ste mi rekli uvaženi tajniče, to možete pročitati na Google-u, otvoriti, kako je nastao herbicid glifosat, ništa niste spektakularno rekli, osim što ste zaboravili reći da je 2015. Međunarodna organizacija u borbi protiv raka rekla da je uzrok, da ima elemente karcenogenosti, znači glifosat, i devet tisuća tužbi u Sjedinjenim američkim državama imamo sa liječničkim potvrdama, i neke su već i dobijene, da je uzrok tumora je glofosat, brojnih, znači devet tisuća samo u Sjedinjenim američkim državama, i niste mi još odgovorili tko kontrolira životinje koje koriste kemije i opasne spojeve, životinjsko meso, na primjer svinjetine milijardu kuna uvezemo i ona se na našim tržištima, a koriste svoju koja je tretirana glifosatom i tko zna kojim kemikalijama, a to naši ljudi jedu, i ugroženo je zdravlje. Možete li mi to pojasniti kao ministar, kao predstavnik Ministarstva zdravlja i ove Vlade? Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor izvolite.
Pa ja ne znam dal' je još netko objasnio kako se glifosat može naći u mesu nekih domaćih životinja, jer glifosat kol'ko ja poznam agronomiju, a ja nisam agronom, to vjerojatno znate, i to bi trebalo pitanje više njima postaviti i ovima koji se bave sa veterinom, glifosat se isključivo veže za listove biljaka, a kol'ko ja znam životinje baš ne jedu listove tih biljaka, pa pitanje da li, … [[Upadica: ne razumije se.]] molim?, … [[Upadica: ne razumije se.]]
Oprostite, dopustite gospodinu državnom tajniku da odgovori na pitanje. … [[Upadica: ne razumije se.]] Oprostite. Izvolite, izvolite.
Ja govorim o onim, onim biljkama koje se u poljoprivredi tretiraju sa herbicidima, o tim se radi biljkama, znači od koje se onda potencijalno mogu koristiti kao prehrana za životinje. Međutim to su stvarno pitanja koje ja ne znam dal' bi itko mogao na ovom svijetu reći koliko potencijalno postoji glifosata u mesu koje konzumiraju ljudi, e, to doista ne znam.
Dobro. Od, oprostite, možemo ići dalje? … [[Upadica: ne razumije se.]] Dobro. Gospodin Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala podpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Ja vas sad pitam šta bi se desilo na svijetu da imamo biohranu, a da nemamo te koje kakve kemijske proizvode koji su upotrebljavani danas u poljoprivredi gdje je sada 7 milijardi ljudi na ovom svijetu, kako bi se ponašali, naravno da ne bi uspjeli prehraniti taj dio svijeta, a opravdane sumnje nema da ima karcenogenih stvari u to, u gliko, glikloslofat jel, prema tome smatram da stručnjaci preuzmu tu stvar, i da rade, naravno kao što danas i uvijek rade, poveć'o se broj stanovništva, prema tome prehrana mora biti velika, ali naravno svi bi volili da je to bioproizvod, i tu imamo šansu ... [[Govornik se ne razumije.]] a onda bi se morali zatvoriti kao država, ne bi bili otvoreni, onda bi jeli isto tako samo to, ali iz Europe stvarno dolaze proizvodi koje oni proizvode i mi to jedemo. Naravno da mi koji ne razumijemo dovoljno tu stvar ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala, vrijeme. Hvala. Dobro. Sada zapravo zaključujem raspravu, i glasovat ćemo kada se steknu tradicionalno, kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o kemikalijama, drugo čitanje, P.Z. broj 814. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o kemikalijama. Tko je protiv? Suzdržan? I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova 114 za, 5 suzdržanih i 2 protiv donesen Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o kemikalijama. Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro vam želim. Krenut ćemo naravno, kao i uvijek sa slobodnim govorima, no prije toga samo bih vas molio da temeljem čl. 247. Poslovnika HS-a predložim da provedemo objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke. To su: Izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2017. godinu i Izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2018. godinu. Slažemo li se s tim prijedlogom? Ako da, hvala vam lijepa pa ćemo onda te točke objedinjeno raspraviti.