Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici, kolegice i kolege ministrice i ministri prije nego što započnem obrazlagati prijedlog državnog proračuna za 2017. želim se priključiti sjećanju na prvog hrvatskog predsjednika doktora Franju Tuđmana kojim danas obilježavamo 17 godina od njegove smrti. A isto tako i podsjetiti da je 10. prosinca Međunarodni dan ljudskih prava. Prijedlog proračuna koji se nalazi pred vama za 2017. godinu kao što vam je poznato pripremljen je u specifičnim političkim okolnostima. Proračun za ovu godinu usvojen je ožujku 2016. godine, u lipnju i srpnju 2016. godine svjedočili smo odlukama o raspuštanju Hrvatskog sabora, održali smo izvanredne izbore za Hrvatski sabor u rujnu, formirali partnerstvo i Vladu u listopadu i u kontekstu ovih kratkih rokova pristupili popravljanju onoga što je na neki način bilo onemogućeno u smislu poštivanja klasičnih zakonskih rokova za pripremanje proračuna za iduću godinu. Da bismo posao napravili u roku, da bismo omogućili uredno donošenje državnog proračuna za 2017. godinu prije kraja ove godine i na taj način osigurali nesmetano funkcioniranje javnih financija RH. Vlada je dobila povjerenje u Hrvatskom saboru prije nešto manje od 2 mjeseca i u tom razdoblju pokazali smo i odlučnost i odgovornost i posvećenost vođenju i upravljanju državom te želim prije svega zahvaliti svim kolegicama i kolegama ministrima, njihovim suradnicima koji su radili na pripremi proračuna osobito ministru Mariću i kolegica i kolegama u Ministarstvu financija na velikom trudu koji je uložen kako bismo u ovim kratkim rokovima savladali složene zadaće. Također, cijenim jučerašnju brzinu i aktivnost Hrvatskoga sabora, svih odbora koji su se sastali i koji su od četvrtka kada smo na Vladi prihvatili proračun uspjeli do danas, dakle u roku od samo jednoga radnoga dana dati mišljenja na ovaj ključni dokument političkih prioriteta države. Prijedlog proračuna uključuje ostvarivanje bitnih političkih ciljeva koje sam predstavio u programu rada Vlade uz istovremeno poštivanje i prepoznavanje objektivnih makroekonomskih ograničenja koja moramo respektirati u vođenju fiskalne politike. Konkretno to znači da ukupan proračunski manjak zadržavamo značajno ispod 3% BDP-a, točnije na razini od 1,9% BDP-a. Kada tome pridodamo izvanproračunske fondove i lokalnu državu tada se planirani proračunski manjak dovodi na razinu ispod očekivanog rezultata za 2016. godinu odnosno na razinu od 1,6% BDP-a. Ovakav proračunski rezultat omogućava da se i u 2017. godini nastavi pad udjela javnog duga u BDP-u i osnaže naši argumenti za izlazak iz procedure prekomjernog proračunskog manjka, a ujedno i rast kreditnog rejtinga. S druge strane u okviru ovakvog ukupnog proračunskog rezultata osigurano je porezno rasterećenje i definirana je struktura rashoda koja pokazuje našu odlučnost u realizaciji društvenih i političkih ciljeva Vlade. U prvom redu mislim na ostvarivanje naših ciljeva u području demografske obnove ali i poštivanja naših zaposlenika za koje smo u skladu s mogućnostima predvidjeli sredstva za povećanje plaća i to po prvi put nakon 2009. godine. Također, vodili smo računa o zaštiti prava i dostojanstvu hrvatskih branitelja. Smatram s toga da ovaj proračun predstavlja bitan iskorak u pravcu ostvarivanja društvene solidarnosti uz istodobno jačanje fiskalne stabilnosti i održivosti. Proračun je pripremljen u ekonomskom okruženju kojeg obilježava oporavak gospodarstva i naš je cilj ovim proračunom tom oporavku dati dodatan poticaj. Poreznim rasterećenjem građana i poduzetnika omogućit ćemo da im na raspolaganju ostane 2,5 milijarde kuna više nego što je to bio slučaj da je porezni sustav ostao nepromijenjen. Ta će se sredstva osloboditi za veću potrošnju, ulaganja i poslovne aktivnosti i dodatno multiplikativno djelovati na rast BDP-a. Istodobno snižavanje deficita osnažuje pretpostavke za daljnje smanjivanje kamatnih stopa i na taj način snižavanje troškova poslovanja. Unatoč jasnim pozitivnim makroekonomskim očekivanjima mi u svojim projekcijama rasta ostajemo oprezni kako bismo pokazali da će i u slijedećim godinama racionalnost i suzdržanost u državnoj potrošnji biti naš ključni prioritet. Konzervativnim ekonomskim projekcijama stvaramo uvjete i prostor da se i tijekom slijedećih godina omogući brži rast gospodarstva upravo na način kako to predviđamo i činimo za 2017. godinu a riječ je o rastu BDP-a od 3,2% za kojeg očekujemo da će se nastaviti u istoj stopi i u 2018. dok 2019. očekujemo u projekcijama 3,3% Politička stabilnost Vlade i povoljni makro ekonomski trendovi pružaju nam priliku, ali nameću i obvezu za provedbu sveobuhvatnih strukturnih i fiskalnih reformi. Postojeće pozitivne trendove ni na koji način ne shvaćamo kao razlog za opuštanje. Naprotiv, vidimo ih kao priliku da provedemo promjene koje će dati dodatni impuls rastu gospodarstva. Očekujemo stoga da će učinci ovog proračuna dati zamašnjak gospodarstvenicima koji će svojim radom, idejama, inovacijama i investicijama stvoriti nova radna mjesta, osigurati veći gospodarski rast i poboljšati životni standard svih hrvatskih ljudi. A mjere koje ćemo u tom smjeru provoditi tijekom iduće godine će taj gospodarski rast i potencijal dodatno osnažiti. Ukupni prihodi proračuna u 2017. godini u iznosu od 121,6 milijardi kuna trebali bi biti 4 i pol posto viši od prihoda iz rebalansa proračuna za 2016. godinu. Za 2018. ukupni prihodi proračuna projicirani su u iznosu od 127,2 milijarde kuna. Procjenjujemo da će uslijed postupnog jačanja oporavka gospodarske aktivnosti i povećanja apsorpcije fondova Europske unije prema kraju planskog razdoblja biti izraženiji i rast prihoda proračuna, te se stoga ukupni prihodi proračuna za 2019. godinu projiciraju u iznosu od 132,3 milijarde kuna. U 2017. ukupni rashodi državnog proračuna planirani su u iznosu od 128,4 milijarde kuna što je 5,48% ili 6,7 milijardi kuna više u odnosu na proračun za ovu godinu. Pri tom naglašavam da povećanje ukupnih rashoda odražava i povlačenje sredstava iz EU fondova isto kao i porast sredstava koje će hrvatski poljoprivrednici primiti iz zajedničke poljoprivredne politike EU. Drugim riječima, dio ovog povećanja rashoda pokriven je porastom prihoda iz proračuna Europske unije i odražava postepeno povećanje koristi koje uživamo od članstva u EU. U 2018. ukupni rashodi prema projekcijama dosegnut će iznos od 133 milijarde kuna. Očekuje se daljnje smanjenje manjka proračuna opće države na 1,1% da bi u 2019. proračun iznosio 136,2 milijarde kuna, a manjak bi bio smanjen na 0,8%. Ovakva kretanja rashoda državnog proračuna omogućit će ispunjavanje preporuka Vijeća Europske unije vezano uz rješavanje, odnosno izlazak iz procedure prekomjernog proračunskog manjka. Vlada je nastojeći reflektirati političke prioritete iz našeg programa u proračunu za iduću godinu posvetila osobitu pozornost jačanju demografske obnove, odnosno demografske održivosti posebice stvarajući takvo društveno gospodarsko okruženje u kojem će mladi moći bez teškoća zasnovati obitelj, riješiti stambeno pitanje i ostvariti prihode od svoga rada. Značajno povećavamo stoga iznos naknada za drugih šest mjeseci rodiljnog dopusta za što je planirano 150 milijuna kuna više u odnosu na 2016. Kao jednu od mjera planiramo i subvencioniranje kredita za kupnju prve nekretnine mlađima od 45 godina. Porezna reforma koja je u dva čitanja usvojena ovdje u Hrvatskom saboru ide u smjeru demografske obnove, te ostanka mladih u Hrvatskoj jer još izrazitije honorira roditelje kroz odbitak za djecu. Ova Vlada razumije da su rast gospodarstva i povećanje zaposlenosti najbolja demografska mjera. Kad je riječ o naknadama građanima i kućanstvima u Državnom proračunu za 2017. godinu ona čine najznačajniju skupinu rashoda proračuna, te se planiraju u iznosu od 46,1 milijardu kuna. U tom iznosu najveći je udjel rashoda za mirovine i mirovinska primanja koji je u 2017. godini povećan za 1,6% ili gotovo 600 milijuna kuna u odnosu na 2016. čime će dosegnuti razinu od 37,4 milijarde kuna. Uz izdvajanje za mirovine, obiteljske i socijalne naknade u ove rashode uključeni su i rashodi koji omogućavaju indeksiranje mirovina hrvatskih branitelja koje je proteklih godina bilo zaustavljeno. Time Vlada slijedi jasno opredjeljenje zaštite prava i dostojanstva hrvatskih branitelja i njihovih obitelji, te bolje promicanje njihove uloge u društvu. Unutar ove skupine rashoda važno je naglasiti i sredstva usmjerena za naknade za nezaposlene i aktivnu politiku zapošljavanja, a posebno za mlade. Važnost obrazovanja, znanosti i inovacija što su temelji modernog i održivog razvoja očituje se i značajnim povećanjem od gotovo milijardu kuna koje se za njih izdvajaju uključivši i decentralizirana sredstva. Ovim proračunom jača se i domovinska i nacionalna sigurnost uvažavajući pritom rastuće sigurnosne ugroze te geopolitičke okolnosti čime ćemo pridonijeti zaštiti nacionalnih interesa i integriteta državnog područja, ali i sigurnosti i otpornosti svih naših građana. Nakon više godina kontinuiranoga smanjenja povećavamo proračun Ministarstva obrane na 1,23% BDP-a, odnosno za više od 9% nego je predviđeno rebalansom za ovu godinu. Tim sredstvima će se pridonijeti jačanju obrambene sposobnosti Hrvatske, razvoju sustava nacionalne i domovinske sigurnosti, te ono što je također bitno poboljšanju uvjeta života i rada hrvatskim vojnicima, dočasnicima i časnicima. Jačanjem domovinske i nacionalne sigurnosti, te sposobnosti naših Oružanih snaga uspostavljamo učinkovit sustav koji može odgovoriti u partnerstvu sa našim saveznicima novim sigurnosnim izazovima koji nas okružuju. Ovaj proračun uvažava i temeljno opredjeljenje Vlade za razvijanjem i provedbom načela solidarnosti. Pri upravljanju ekonomskom politikom vodili smo računa i o društvenoj pravednost i uključivosti kroz pružanje odgovarajuće zaštite ranjivim dijelovima društva. Vlada je u tom kontekstu uvažavajući argumente socijalnih partnera, te poboljšanja gospodarskih trendova utvrdila povećanje minimalne bruto plaće u iznosu od 3.276 kuna za ovu godinu koja je pred nama, što je uvećanje za 156 kuna odnosno 5%, što je više nego kumulativno povećanje minimalne plaće u posljednje tri godine. Najavili smo da se u proračunu osiguravaju i sredstva za jedinice lokalne uprave i samouprave, budući da je dio njihovih prihoda smanjen s obzirom na izmjene poreza na dohodak, a to je izuzetno važno jer smo u ovom proračunu predvidjeli kroz decentralizirana sredstva u iznosu od 1,650 milijuna kuna, kompenzacijskim mjerama od milijardu i 325, te pomoćima od 925 milijuna kuna, dakle u ukupnom iznosu od četiri milijarde kuna pomoći jedinicama lokalne i područne samouprave. Ravnomjerni razvoj svih krajeva Hrvatske trajna je zadaća ove Vlade, a regionalna politika bit će politika ulaganja u budućnost, stvaranje radnih mjesta, poticanja konkurentnosti i gospodarskog rasta. Do sada sam posjetio 15 hrvatskih županija i baš u svim županijama neovisno koja je stranka na vlasti upravo ovaj prioritet davanja podrške ravnomjernom i regionalnom i ruralnom razvoju osobito u područjima koja su stradala u vrijeme ratne agresije kao i u područjima koja nazivamo potpomognutima, kao i u područjima brdsko-planinskog karaktera, kao i na hrvatskim otocima očekuje se veći signal i veća potpora središnje vlasti. U tom kontekstu, Vlada će pristupiti izradi programa za gospodarski razvoj slabije razvijenih i ratom pogođenih područja, svjesni da je to preduvjet za sprečavanje iseljavanja stanovništva i smanjenje negativnog demografskog trenda. Kao što sam naglasio sveukupna fiskalna kretanja kako na prihodnoj, tako i na rashodnoj strani proračuna rezultirat će daljnjim smanjenjem udjela javnoga duga, dakle unutar 85% BDP-a u 2016., a u 2017. godini ispod 83% udjela u BDP-u. Također rezultirat će i trendom smanjenja deficita, čime ćemo biti u poziciji ispuniti sve financijske obveze prema vjerovnicima koji nas očekuju u 2017. godini. Proračun koji je pred vama sveobuhvatna porezna reforma, reforma sustava javne nabave, te mjere koje ćemo provesti u sljedećoj godini, usmjerene su na stvaranje poticajnog okruženja za rad gospodarstvenika, privlačenje investicija, za razvoj hrvatske poljoprivrede, regionalni ruralni razvoj, demografsku obnovu, jačanje nacionalne sigurnosti, sustav obrazovanja i znanosti, te u konačnici poboljšanje standarda svih hrvatskih ljudi. Smatram da ovaj proračun vrlo jasno zrcali prioritete koje smo stavili kao ključne u program Vlade RH, da je on na tragu očekivanja većine hrvatskih ljudi. Stoga vas pozivam da ga podržite i da doprinesete na taj način ispunjavanju ciljeva Vlade u idućoj godini. Da zaključim, nastavak očuvanja fiskalne održivosti, uz istodobno promicanje gospodarskoga rasta, temeljen je na, po mom mišljenju, kvalitetnom u smislu reflektiranja prioriteta proračunu i isto tako racionalnom, s obzirom da sva pozitivna makroekonomska kretanja i okruženje kao i podatke kojima smo svjedočili u proteklim danima, još uvijek primamo sa oprezom svjesni da je racionalan pristup rashodovnoj strani proračuna jedan od ključnih prioriteta ove Vlade. Želio bih sada dati prigodu ministru financija, kolegi Mariću da detaljnije objasni određene aspekte proračuna, te vas pozivam da ga u skladu sa ustavnim rokovima rada Hrvatskog sabora sljedećeg tjedna usvojimo u Hrvatskom saboru. Hvala vam lijepa.
Dame i gospodo, prije svega naravno predsjedniče Sabora, uvažena potpredsjednice, potpredsjednici Sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici, kolegice i kolege ministri. Kao što je predsjednik Vlade i rekao ja ću nastojati neke detalje malo detaljnije objasniti iz samoga prijedloga Državnog proračuna za 2017. godinu. Krenut ću od brojke koju je i sam predsjednik Vlade rekao u svom izlaganju, a to je da je jedna od osnovnih makroekonomskih projekcija i pretpostavki za izradu proračuna za 2017. godinu projekcija rasta BDP-a od 3,2%. Tih 3,2% u sebi uzima i ukalkulirava aktualni moment kretanja 2016. godine naša očekivanja i pretpostavke za 2017. te isto tako uključuje implementaciju porezne reforme koju dobro znamo starta sa svojim obuhvatom 1.1.2017. godine. Što se tiče pojedinih kategorija rashodne strane BDP-a najveća kontribucija i doprinos tom rastu dolazi od domaće potražnje poglavito osobne potrošnje koju projiciramo da raste od 3,6%, te investicija od 6,8%. Projekcija rasta državne potrošnje je u skladu s ovim prijedlogom proračuna i rast je predviđen od 1,1. Isto tako treba reći da predviđamo i projiciramo rast izvoza roba i usluga od 4,6%, te uvoza roba i usluga od 6,2% Dakle, 2017. godine predviđamo i projiciramo negativnu kontribuciju neto izvoza ukupnom rastu BDP-a. I to je sigurno za sve nas, poglavito nas u Vladi, ali mislimo i cijelo gospodarstvo sigurno jedan dobar znak da je potrebno mijenjati određene strukture odnosno poticati domaću proizvodnju, domaće gospodarstvo kako bi se ta uvozna ovisnost smanjila odnosno svela na nižu razinu. Sukladno tim makroekonomskim projekcijama dozvolite samo još da kažem, uz projekcije rasta BDP-a radili smo naravno i projekcije kretanja cijena potrošačkih, a i onoga deflatora, dakle ono što ulazimo i uzimamo u obzir prilikom projekcije prihoda. Za 2017. godinu naša predviđanja i projekcije su da će taj rast opće razine cijena biti oko 1 posto. Što se tiče prihodne strane proračuna, ukupni prihodi su projicirani u iznosu od 121,6 milijardi kuna što je povećanje oko 4,5 posto. Međutim, gledano po pojedinim kategorijama sigurno da treba posebno apostrofirati ukupno kategoriju poreznih prihoda koje projiciramo rast od 2,6 posto i mahom su naravno rezultat projekcija makroekonomskih koje sam rekao, a isto tako uzimaju u obzir i našu poreznu reformu. PDV kao najizdašniji prihod državnog proračuna je planiran i projiciran u iznosu od 46,2 milijarde kuna. Na kretanja PDV-a najvećim dijelom utječu projekcije kretanja osobne potrošnje, inflacije, ali isto tako i širi obuhvat zaposlenosti odnosno plaća. Posebni porezi i trošarine su projicirani u iznosu od 15,2 milijarde kuna što je rast od 3 posto. Porez na dohodak za 2017. godinu i dalje planiramo segment poreza na dohodak na razini državnog proračuna, ali to ćemo sigurno danas i u tijeku rasprave nekoliko puta akceptirati kao što je bio slučaj i s poreznom reformom. Dakle, kada napravimo sveobuhvatan Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, cjelokupni prihod od poreza na dohodak će biti prihod lokalne države. On je projiciran u državnom proračunu od oko 2 milijarde kuna. Porez na dobit je projiciran u iznosu od 7,2 milijarde kuna, također u skladu s projekcijama gospodarskog kretanja 2016. godine i implementacijom porezne reforme imamo pad od 0,8 posto. Doprinosi su planirani i projicirani u iznosu od 23,1 milijardu kuna što je rast od 3,7. Pomoći najvećim dijelom financirane iz sredstava europskih fondova u ukupnom iznosu od 11,2 milijarde što je rast od oko 33 posto. Ostali prihodi koji sa sobom podrazumijevaju dobit od trgovačkih društava, dakle dobit od financijske i nefinancijske imovine, vlastite namjenske prihode proračunskih korisnika, prihodi državnih bolnica od HZZO-a itd. su projicirani u iznosu od 14 milijardi kuna što je pad od 2,3 posto. I konačno prihodi od prodaje nefinancijske imovine u iznosu od 560 milijuna kuna. Što se tiče rashodne strane državnog proračuna u 2017. godini ona je planirana i projicirana u iznosu od 128,4 milijarde kuna. Malo ću se morati opet poslužiti onim računovodstvenim rječnikom kako neki od uvaženih kolega vole tumačiti moje izlaganje. Dakle, tih 128,4 milijarde kuna rashodne strane proračuna u odnosu na rebalans 2016. godine koji je ovaj cijenjeni Dom usvojio nedavno, je povećanje od 6,7 milijardi kuna. Međutim, od tih 6,7 milijardi kuna treba apostrofirati da se 2,9 milijardi kuna odnosi prije svega na rashode koji se financiraju iz vlastitih i namjenskih izvora, a poglavito iz EU pomoći. Oni su deficit neutralni. Preostalih 3,8 milijardi kuna povećanje iz tzv. općih izvora, dakle onih izvora koji stvaraju deficit, treba apostrofirati da u tom iznosu od 3,8 milijardi kuna je iznos od milijardu 325 milijuna kuna koji će se iz državnog proračuna transferirati izravno jedinicama lokalne i područne samouprave kao kompenzirajuća mjera o kojoj smo dosta govorili za gubitak prihoda od poreza na dohodak lokalne samouprave, jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave 2017. godine. Mi zapravo govorimo o 2,5 milijarde kuna stvarnog povećanja rashoda državnog proračuna 2017. godine u odnosu na 2016. godinu. Ako gledamo po pojedinim kategorijama koje su stavke pojedinačne zabilježile najveće povećanje upravo iz ovih općih izvora, govorimo o rastu mase plaća odnosno rashoda za zaposlene u iznosu od 700 milijuna kuna. Potom, i premijer je rekao, dakle, predviđamo indeksaciju mirovina, a isto tako i priljev novih umirovljenika u skladu s projekcijama Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Sve skupa 600 milijuna kuna. 400 milijuna kuna predviđamo povećanje rashoda vezano za plaćanja različitih vrsta sudskih presuda koje terete naravno državni proračun, a tiču se dugih procesa sudovanja i u konačnici presuda koje su donešene na štetu državnog odnosno kontra državnog proračuna. U isto vrijeme 363 milijuna kuna je povećanje sredstava za sektor obrane. 150 milijuna kuna je povećanje za hrvatske branitelje. Također smo predvidjeli i povećanje za ukupne kamate koje plaćamo, iako ću odmah reći ovim putem, da ćemo učiniti sve tijekom 2017. godine da nastavimo pozitivne trendove iz 2016. godine i da ta brojka na kraju 2017. godine bude kudikamo niža. Ja ću podsjetiti da smo s jasnim, transparentnim i dobrim upravljanjem javnog duga 2016. godine u rebalansu proračuna predvidjeli 318 milijuna kuna manje od originalno planiranih rashoda za kamate. Dakle, uspjeli smo s našim aktivnostima na financijskim tržištima uštedjeti u državnom proračunu taj iznos. Nadamo se da ćemo biti jednako uspješni, ako ne i uspješniji i 2017. godine. Što se tiče te rashodne strane proračuna, promatrano sa ekonomske klasifikacije kada uzmemo sve izvore, dakle i EU pomoći i vlastite i namjenske, rashodi za zaposlene planirani su i projicirani u iznosu od 26,4 milijardi kuna što je već spomenuto povećanje od 700 milijuna kuna. Materijalni rashodi su planirani u iznosu od 12,3 milijarde kuna što je povećanje 683 milijuna. Najvećim dijelom to povećanje se odnosi na bolju iskoristivost i apsorpciju europskih sredstava kako iz perspektive izravnog korištenja, dakle europskih sredstava tako i iz perspektive naše komponente, dakle nacionalne komponente u sufinanciranju. Također na toj stavci materijalnih rashoda dobar razlog ili jedan od glavnih razloga povećanja su naravno i povećana izdvajanja za sustav obrane odnosno domovinske i nacionalne sigurnosti. Isto tako već spomenuto podmirenje sudskih presuda. Financijski rashodi iz državnog proračuna su planirani u iznosu od 11 milijardi kuna, što je povećanje od 236 milijuna kuna. Ovdje ću odmah spomenuti da i ja osobno vrlo često koristim i to je također točan podatak kada uzmemo širi obuhvat države, dakle da se rashodi za kamate penju na iznos blizu 12 milijardi kuna. Subvencije su planirane u iznosu od 6,5 milijardi kuna što ako gledamo sve izvore je povećanje od 387 milijuna kuna. Međutim, kada isključimo segment europskih fondova mi na subvencijama imamo smanjenje od 214 milijuna kuna poglavito i najvećim dijelom uslijed konačne ili završne faze restrukturiranja brodogradnje. Mi smo i ove godine na stavci subvencija predvidjeli iznos nešto manji od 400 milijuna kuna po osnovi ugovora potpisanih i općenito restrukturiranja samog sektora. Najveće povećanje ovoga sektora subvencija se odnosi naravno na poljoprivredu i ono što stvarno treba posebno apostrofirati su izravni poticaji odnosno izravni poticaji našim poljoprivrednicima kao i mjere ruralnog razvitka koji ne samo da bilježe povećanje ukupnog nego poglavito što je pozitivno za spomenuti povećanje europske komponente u ukupnim rashodima. Pomoći su planirane u iznosu 15,8 milijardi kuna što je povećanje od 2,3 uz spomenute kompenzacijske mjere jedinicama lokalne i područne samouprave. Na ovoj stavci su predviđeno i fond za pomoći jedinicama lokalne i područne samouprave u iznosu od 695 milijuna kuna, isto tako decentralizirane funkcije u iznosu od preko milijardu i 600 milijuna kuna koji će se financirati sa različitih razdjela ovisno o tome o kojoj se funkciji radi. Dakle ako govorimo o školstvu sa razdjela Ministarstva znanosti i obrazovanja, Ministarstva zdravstva, socijalne politike, odnosno sa Ministarstva unutranjih poslova za decentralizirane funkcije vatrogastva. što se tiče naknada građanima i u kućanstvima najveća stavka od tih 46,1 milijardu su mirovine. Mirovine su planirane u iznosu 37,4 milijarde, najveći dio mirovina 32 milijarde se odnosi na mirovine po općim propisima, dakle obiteljske, starosne, invalidske dok preostalih 5,4 milijarde se odnosi na mirovine po posebnim propisima. Ostali rashodi su i planirani u iznosu od 6,3 milijarde kuna što je povećanje od 722 milijuna najvećim dijelom uslijed bolje iskoristivosti europskih fondova po različitim operativnim programima. A posebno bih ovdje apostrofirao i program ruralnog razvitka koji u ukupnom iznosu za 2017. godinu raste gotovo dvostruko više sa milijardu i 200 milijuna na dvije milijarde i 300 milijuna kuna 2017. I konačno rashodi za nabavu nefinancijske imovine i doprinos u okviru mogućnosti i državnog proračuna u stimuliranu izravno investicijske aktivnosti pa smo tako pretpostavili i predvidjeli određene kapitalne investicije u sustavu znanosti i obrazovanja, u sustavu obrane, zdravstva, pravosuđa i gospodarstva [[Upadica predsjedni: Vrijeme.]] Obzirom na kratkoću roka, ja samo još dvije zadnje rečenice, dakle, summa summarum ili kada se ovi prihodi i rashodi zbroje i oduzmu planirani i projicirani deficit državnog proračuna je 6,8 milijardi ili 1,9 projiciranog BDP-a ali kada njemu dodamo naravno 6 izvanproračunskih korisnika i lokalnu samoupravu ona konačna brojka je deficit od 5,6 milijardi kuna ili 1,6% BDP-a. Račun financiranja koji je također pred vama podrazumijeva financiranje ovoga deficita koji je ponovo najniži u našoj recentnoj prošlosti ali isto tako podrazumijeva refinanciranje i reprogram dospijeća koji samo iz razine državnog proračuna iznose 27,2 milijarde kuna. Hvala lijepa.
Hvlaa. Nakon izlaganja prelazimo na replike. Prvi za repliku javio se zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, nakon vašeg uvodnog izlaganja, vi ste iz Zagreba razumjeti ćete, koje je bilo flah, lišeno emocije, gdje niste uložili niti trunke emocija da nas uvjerite u ovo što govorite kao da ni sami ne vjerujete u to što ste rekli. Ja vam moram reći da ću vam prenijeti ono što meni građani puni emocija govore svaki dan a to je da trošite novac koji nemamo. 7 milijardi kuna veći rashodi državnog proračuna. 2015.-2019. 9 milijardi kuna više potrošenog novca koji će građani RH morati kroz zaduženje vraćati, koji će naše sljedeće generacije u RH morati vraćati. Sa druge strane, nerealno planirani prihodi koji govore i po nama koji su prenapuhani, koji govore kako vi kažete da rasterećujete građane i poduzetnike a porezni prihodi su 2 milijarde kuna veći. Pa sada vi meni recite kako je moguće rasterećivati građane i poduzetnike ako je 2 milijarde kuna prihoda više. Nažalost, niste usmjerili taj novac, tih 9 milijardi više troška od 2015. na umirovljenike, na one koji su najpotrebitiji sa plaćama minimalnim. Vidimo to malo povećanje koje ste izdvojili niste htjeli podržati inicijativu SDP-a da minimalna plaća bude 3800 kuna. Znači niste usmjerili tih 9 milijardi kuna u one kojima je to najviše potrebno. A gdje ste usmjerili vidi se najbolje iz proračuna. Vaš ured troši 4 milijuna kuna više godišnje sa 8 na 12 ste digli troškove, 60% su veći troškovi za usluge, 30% su viši troškovi za materijalne rashode. Znači vi ste ti koji ste rastrošni i vi trošite većinu kao Vlada ovih 9 milijardi kuna ne koristi za građane nego rastrošnosti ove vaše HDZ-ove Vlade. Hvala vam lijepo.
Odgovor na repliku predsjednik Vlade.
Kolega Maras, šta vi mislite da ću se ja inspirirati vama tonom i stilom kako ću govoriti? Govoriti ću upravo onako kako se o proračunu govori a govori se trezveno i racionalno u okolnostima u kojima se zemlja nalazi i na temelju vrlo pažljivih projekcija, vrlo pažljivih analiza i vrlo pažljivih očekivanja od gospodarskoga rasta. Vi govorite o tome da nismo dovoljno dobro analizirali niti proračunske prihode ni rashode. Pa u idućoj godini će deficit biti manji nego ikada do sada, manji nego ove godine, manji nego ove godine. Prema tome ta vrsta demagogije da vama ljudi nešto pričaju, pogledate koliko smo pokazali socijalne osjetljivosti upravo kroz načelo solidarnosti u ovom proračunu po svim stavkama. A kad je riječ o minimalnoj plaći rekao sam to i u govoru dakle vi te u zadnje 3 godine vaše Vlade zajedno povećali minimalnu plaću manje nego mi ove godine sada ovom odlukom od 156 kuna. Je to je točno, to je točno. Prema tome, jeste li 30.12. prošle godine povećali minimalac za 90 kuna? Jel to točno? … [[Upadica se ne čuje.]] O ne sjećate se vi dobro kolega Maras dosta toga, dosta toga se ne sjećate. Evo pitajte kolegu Mrsića je li ta odluka pisala 9.0., da li je veće 9.0. ili 1.5.6.? Nemojte mi prodavati demagogiju. A što se tiče očekivanja ovaj proračun je rađen vrlo trezveno, vrlo racionalno i po meni vrlo kvalitetno i ispunit će i ciljeve našeg gospodarskog programa, i u smislu gospodarskog rasta i u smislu ispunjenja svih očekivanja kroz načelo solidarnosti. Hvala vam puno.
Zahvaljujem na odgovoru. Slijedeći za repliku javio se zastupnik Željko Jovanović.
… [[Govornik naknadno uključen.]] pozdravljam predsjednika Vlade i sve ministre. Gospodine predsjedniče Vlade vi ste u svom uvodnom izlaganju izrekli jednu parolu, parolu o važnosti obrazovanja i znanosti za budućnost Hrvatske koja se vidi i u ovogodišnjem proračunu. Nažalost radi se o jednoj šarenoj laži i knjigovodstvenoj obmani. Ja ću jednako kao i vi vrlo trezveno objasniti zašto je to istina i zašto je to činjenica. Dakle, i vi ste rekli i dobro znamo da proračun rashodi rastu 5,48%, naveli ste da će Ministarstvo znanosti, obrazovanja dobiti čak 1 milijardu i 600 milijuna kuna više. Da je to 11,2% više nego 2016. godine. Nažalost to je obmana i radi javnosti, radi svih zaposlenih u obrazovanju želim pojasniti o čemu se radi. Dakle u tih 1 milijardu i 600 milijuna navodnog povećanja nalazi se 987 milijuna kuna decentraliziranih sredstva koja su se lani vodila na poziciji Ministarstva financija i sada se prebacila u Ministarstvo znanosti i obrazovanja što znači da se ne radi o nikakvom povećanju. Ako dakle od tih 1 milijardu i 600 koje vi govorite oduzmemo 987 milijuna ostane 613 milijuna što je povećanje od 4,2%. Ponavljam, rashodi proračuna rastu 5,48% što znači da obrazovanje raste još manje. Ali nije tu kraj priči, ako ta 4,2% razradimo dalje onda ćemo doći do toga da je u tih 4,2% najveći dio vezan iz namjenskih vlastitih prihoda fakulteta što znači da opet se ne radi o povećanju jer se ti prihodi ranije nisu vodili kao dio proračuna. I ostaju EU fondovi koji tek treba povući. Prema tome, dolazimo do toga da je vaše povećanje svega 180 milijuna odnosno 1% a činjenica još bolnija kada pogledamo stavku ministarstva koja iznosi kada sve to raščlanimo 8 milijardi 80 milijuna što je 6,29% od ukupnog proračuna a 2015. iznosilo 7,64%. Evo trezveno sa brojkama dokazujem da vam je obrazovanje opet na zadnjem mjestu.
Hvala. Odgovor na repliku predsjednik Vlade.
Evo trezveno i jasno novih 250 milijuna kuna kroz decentralizirana sredstva, veliki doprinos obrazovanju na jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Korištenje sredstva europskih fondova, korištenje sredstva iz proračuna, nastavak obrazovne reforme, obrazovanje, znanost su jasan prioritet ove Hrvatske vlade. Hvala vam.
Hvala na odgovoru. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku jest zastupnik Goran Beus Richembergh.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, u svome izlaganju nekoliko puta ste rekli da je, da se Vlada u izradi i proračuna ali i u vođenju svoje politike zapravo vodi posvećenošću upravljanja državom. Pretpostavljam da je imanentno tome poštivanje pravnoga poretka. I drugo, rekli ste da ste osobitu pozornost posvetili demografskoj obnovi. U okolnostima porasta proračunskih rashoda uzimamo čak i ovo što je rekao ministar Marić da su one neto 2,5 milijarde a ne 6,8 stvarno, potpuno je nevjerojatno da se i u prijedlogu proračuna za 2017. godinu ignoriraju pravne obveze Vlade RH slijedom sporazuma i ugovora potpisanih za realizaciju javno-privatnog partnerstva za izgradnju škola i školskih sportskih dvorana. Dakle, ovo je druga godina zaredom kako Hrvatska vlada odbija ispuniti svoje pravne obveze i time dovodi čitav niz jedinica lokalne samouprave u gotovo bezizlaznu situaciju. Svi ti sporazumi i ugovoru, dakle pravni akti najvišega reda sadrže u sebi između ostaloga i mogućnost revizije promjene ili raskida tih sporazuma. U nijednom slučaju nije došlo do toga nego Vlada jednostavno se na taj način ponaša kao da ne postoji pravi poredak i pravne obveze. Već su neke tužbe podnesene. Sve će te ih izgubiti, sve će to građani RH morati platiti ukamaćeno. A s druge strane u ovom prijedlogu proračuna imate 53 ili 54 milijuna kuna namijenjena subvencioniranju troškova izgradnje čuvenih arena. Kako je moguće da za to ima sredstava a za škole i školske dvorane nema? To nije logika, to nije dobro, poručujte građanima time da ne moraju uopće poštivati ugovore koje su sami potpisali kad su recimo dizali kredite. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku predsjednik Vlade.
Hvala kolega Beus Richembergh. Sa županom varaždinskim razgovarao sam o ovoj temi, tema je malo kompleksnija i složenija nego što je vi predstavljate u vašem izlaganja. Točno je da su sporazumi potpisivani međutim kada ih analizirate neki od njih potpisivani su bez suglasnosti Ministarstva financija i ministra financija. Gledamo kako riješiti taj problem i sa pravne i sa financijske strane. Nikako i ni u kojem slučaju to ne znači da škole, obnova škola, njihova izgradnja, dovršetak financijskih obveza sukladno tom modelu koji je bio jedno vrijeme prisutan osobito na sjeverozapadu Hrvatske. Dakle model javnog privatnog partnerstva nije nešto što ćemo staviti sa strane i ne riješiti. To je problem koji ćemo riješiti samo ga sve službe koje su nadležne i u Ministarstvu znanosti i obrazovanja u drugim ministarstvima nastoje sagledati na kvalitetan način da ga se riješi. To je cilj.
Hvala na odgovoru. Zastupnik Tomislav Žagar javio se za repliku.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade. Dozvolite da osim intelekta emocija uključim i malo svoje impresije. Evo kad bih u jednoj riječi morao opisati ovaj proračun ja bih rekao da je on skockan. Ministar Marić ga je skockao kao golfa dvojku pred registraciju, tako imam osjećaj. Kratkoročno gledano ovaj proračun, a vi ste to sami rekli se temelji na očekivanjima i pretpostavkama [[Upadica predsjednik: Molim vas!]] U tom smislu on je u danim okolnostima takav kakav je. Međutim, dugoročno gledano da bi građani ove zemlje imali sigurniju vožnju ostaje nam samo vaša riječ koju ste upotrijebi kad ste rekli da ova Vlada namjerava provoditi strukturne reforme. Dakle, u ovom trenutku imamo samo dvije reforme, reformu gospodina ministra Marića i reformu kolegice, pardon ministrice Dalić u ta dva područja. I druge reforme zapravo ja ne vidim ili su one zaustavljene ili još nisu pokrenute. Da bi država krenula naprijed, a valjda se mi u Republici Hrvatskoj oko nečega možemo zajednički dogovoriti trebate pozdraviti i sve, i vaše ministre, i vašu Vladu, sve sudionike, pa čak i opoziciju da se oko ključnih pitanja dogovorimo. Dakle, da se reforme konačno počnu provoditi, jer čak je kad spomenete danas reformu, čak ljudi više ne vjeruju ni toj riječi. Pa čak bi narodna poslovica mogla glasit „u reformi su kratke noge“. Na kraju da ja slikovito zaključim. Ministar Marić može i dalje mutit šećer u vodu, mazat gume kako bi one izgledale sjajnije. Međutim, one su i dalje ćelave. Meni se čini da su malo i prenapumpane, a vi ste malo brže povezli. Zato zbog sigurnosti građana ove zemlje pripazite na vožnju i pokrenite reforme o kojima ste pričali. Jer kažem u ovom trenutku imamo samo vašu riječ, ništa drugo.
Hvala. Odgovor na repliku, predsjednik Vlade.
Kolega Žagar jeste vi u oporbi ili u vlasti? Jer nisam razumio iz vašega pitanja u kom smjeru idete.
Molio bih zastupnike da se …
Dakle, što se tiče golfa dvojke, nije proračun skockan, proračun je u kratkim rokovima rađen obazrivo, rađen je smireno sa pojasom da iduću godinu kao odgovorna članica i EU i Hrvatska koja ima sada četiri godine političke stabilnosti. Nadam se da će i vaša ruka tome pridonijeti iznesemo sve prioritete i reformske ambicije ove Vlade. Vi možete reći evo nakon manje od 60 dana imate samo javne nabave i samo poreznu reformu. Koja je Vlada na prvoj sjednici stavila takav reformski paket. Odajem priznanje kolegama koji su na tome radili u protekloj Vladi, nismo oklijevali, mogli smo reći treba nam 100 dana da se malo familijariziramo sa temom pa bi izgubili cijelu proračunsku godinu. Nismo to napravili. Prema tome, naše ambicije su vrlo jasne i vrlo odlučne. Sljedeći korak koji ćemo raditi, radit ćemo kao Vlada desnog centra koja je otvorena prema realnom sektoru hrvatskoga gospodarstva i stavit ćemo težite na smanjivanje svih nameta i parafiskalnih nameta na hrvatske poduzetnike i obrtnike jer su oni ti koji generiraju rast, oni su ti koji generiraju nova radna mjesta. I u tom pogledu možete očekivati niz zakonskih prijedloga ove Vlade u idućoj godini. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem na odgovoru. Zastupnik Domagoj Hajduković javio se za repliku.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade. Pa dok nam ovako trezveno i racionalno kako kažete objašnjavate proračun to sve jako lijepo zvuči. Ali ja bih vas molio da i meni i mojim kolegicama i kolegama, ali i hrvatskoj javnosti tako isto trezveno i racionalno objasnite neke druge stvari. Primjerice, proračun se temelji po meni na nerealnom rastu BDP-a, ali pustimo to na stranu. Ono što mene zanima je kako ćete objasniti učiteljima, nastavnicima, profesorima da novca nema za njihova povećanja plaća, ali recimo da protokol, da Ured protokola predsjednika Vlade ima povećanje od 100% u proračunskim sredstvima. Kako ćete objasniti umirovljenicima na čije indeksacije mirovina se navodno ide, da će mirovina koja sada iznosi 2250 kuna porasti samo za 16 kuna. Kako ćete objasniti jedinicama lokalne samouprave, gradonačelnicima, načelnicima, županima da je za kao kompenzacijske mjere se namjerava alocirati 1,3 milijarde kuna, a kad je trošak procijenjen na 2 milijarde kuna. Kako ćete objasniti ugostiteljsko-turističkom sektoru koji nosi naš BDP da ste ga opteretili sa dodatnih milijardu kuna, a da s druge strane vrlo neracionalno tu milijardu kuna trošite. To su odgovori koje zanimaju vjerujem i puno mojih kolega, ali i hrvatsku javnost. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, predsjednik Vlade.
Drago mi je da ste rekli da smo mi to lijepo ispričali kolega Hajduković. Dakle, kad je riječ o sredstvima za plaće službenika, državnih i u javnim službama po prvi put nakon 7 godina u ovom proračunu imate više od 700 milijuna kuna predviđeno. Vi znate da se pregovori vode, da ćemo nastojati naći rješenje, rješenje sa kojim će biti zadovoljni i sindikati i s kojim će u smislu održivosti i Vlada moći ispuniti svoj dio obveza kad je riječ o 2016. i 2017. godini. Kada je riječ o mirovinama i tu imate povećanje za 600 milijuna kuna. Kad je riječ o kompenzaciji i decentraliziranim sredstvima i pomoćima one nisu samo 1,3 one su ukupno skoro 4 milijarde kuna. Dakle, vodili smo računa o cjelini i o kompatibilnosti porezne reforme sa svim onim što smo predvidjeli u proračunu za iduću godinu. A što se tiče projekcija raste, mislim da su one utemeljene i na rezultatima koje vidimo ove godine, a i na svemu onome što očekujemo i temeljem naših mjera i temeljem okruženja u 2017. Hvala vam.
Zahvaljujem na odgovoru. Zastupnik Milorad Batinić javio se za repliku.
Hvala predsjedniče Sabora. Predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. Kolega Beus je počeo sa replikom, sa temom JPP-a Varaždinska županija, Grad Koprivnica, a ja ću postaviti neka i potpitanja. Kazali ste da je proračun rađen po načelima solidarnosti, pravednosti, jednom riječju poštivajući Ustav Republike Hrvatske što se neispunjenjem ovih obveza koje je prethodna Vlada potpisala ne može iščitati. Nadalje, ja bih vas samo želio podsjetiti, taj projekt je krenuo 2005. godine i dosadašnje sve HDZ-ove vlade i ona do 2007., i ona Sanadera, Jadranke Kosor kada smo bili u Zagrebu sa time, predlagali naprosto su odbili. Konzervativne vlade i sada ova desna Vlada također odbija obveze koje je potpisala koalicijska Vlada, pa mi neke stvari ipak nisu jasne, odnosno niste vjerodostojni u djelu solidarnosti, pravednosti i poštivanja pozitivnih propisa Republike Hrvatske. Nadalje, kada se pogleda da se radi o iznosu negdje oko 20 milijuna kuna što je cca nekih ukoliko se ne varam 10% proračunske pričuve. Znači, ne možemo konstatirati da se ne radi o neimanju novca. Da li je to politička poruka Varaždinskoj županiji, Koprivnici, politička poruka sjevera Hrvatske odnosno građankama i građanima tog dijela RH? Nadalje, spomenuli ste u svojem obraćanju veliku pomoć jedinicama lokalne samouprave, kompenzacijske mjere od 1,35 milijardi, pa plus 900 tisuća kuna pomoći što je zbrojeno 2,2 milijarde kuna, a vi ste došli na pomoći od 4 milijarde kuna. Pa nešto mi tu ne štima u tom zbroju. I nadalje, nemojte pribrajat pomoćima jedinica lokalne samouprave ovih 900 tisuća kuna. To je po posebnim propisima, a 1,35 milijarda to su kompenzacijske mjere. Pa molio bih da mi pojasnite to.
Odgovor na repliku predsjednik Vlade.
Hvala kolega Batinić. Bili smo skupa prije par dana na obilježavanju Dana Grada Varaždina Svetog Nikole. Tada sam razgovarao sa županom, sa gradonačelnikom, informirao sam se od zadnjeg aktualnog prijepodneva i sa situacijom koja se odnosi i na Koprivnicu. Prema tome, samo ću ponoviti oko JPP-a i škola. Dakle, to je tema koja se u ovom trenutku analizira. Naći ćemo rješenje za to koje mora biti pravno utemeljeno. Očito je da postoje neka različita tumačenja prigodom potpisivanja tih sporazuma. Kada budemo imali cjelovitu sliku, tada ćemo donositi odluke. To ni na koji način, ali baš ni na koji način nije negativna poruka prema sjeverozapadu Hrvatske ili prema Varaždinskoj županiji ili prema Koprivničko-križevačkoj županiji. Ja sam to i u govoru rekao, do sada sam posjetio 15 hrvatskih županija. Posjetit ću i ovih nekoliko u sljedećih dana. 19. prosinca imat ćemo sastanak cijele Vlade sa svim županima baš da bi Vlada mogla iz prve ruke shvatiti koji su ključni politički projektni programski prioriteti svih županija i da im onda našim aktivnostima na razini svih ministarstava možemo u ostvarenju tih ciljeva pomoći. To je ono što je ključno. A što se tiče različitih izvora proračuna u smislu potpore jedinicama lokalne i regionalne samouprave, sve skupa su to 4 milijarde. To sam rekao u svom govoru. Ako želite možemo vam kasnije to detaljno pojasniti, pa da vidite kako se do toga broja donosi – kompenzacijske mjere, decentralizirana sredstva i pomoći.
Hvala. Zastupnica Anka Mrak Taritaš javila se za repliku.
Hvala lijepo, predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi premijeru, u svom izlaganju ste govorili o demografiji. Dakle, mi imamo Ministarstvo demografije koje je zaduženo za tu jednu bolnu hrvatsku priču. I bilo za očekivati da iz ovog proračuna vidimo jedan sustav mjera. Jer imati samo ministarstvo je samo jedna mala točka. No međutim, treba biti niz mjera i koje počinju ne samo rođenjem djeteta, nego vezano uz vrtiće koji mogu raditi u dvije smjene, u škole koje mogu biti u jednoj smjeni uz obrazovanje, zapošljavanje, a naravno i stambeno pitanje. I sada dolazimo do rješavanja stambenog pitanja i umjesto jednog sustava mjera i jedne poruke iz ovog proračuna da vidimo što znači stanovanje i što znači poticanje stanovanja u demografiji, vi ste se odlučili za jednu kratkoročnu mjeru, mjeru koja traje jednu godinu, mjeru gdje će samo određeni broj naših sugrađana moći u jednoj godini aplicirati za jedan program za koji još do sada smo samo čuli kakav je, ali nismo imali prilike vidjeti gdje će se subvencionirati kredit u iznosu od pola godine i gdje ima niz upitnika iznad svih naših glava. Uputnici se sastoje u tome ako zaista želimo poticati demografiju i imati taj problem „bijele kuge“ koji nije od jučer, koji je dugi niz godina, onda moramo imati sustav. Ovo nije sustav, ovo je kao da vatra gori, a vi s lončićem idete okolo i gasite tu vatru. I postoji tu jedno pitanje koje je zaista evo pravo mjesto da postavimo. Što znači kada 4 godine nekome platimo pola rate kredita iz proračuna, da on u 5. ili 6. godini kaže ja odlazim iz Hrvatske – ne plaća više kredit, ostaje stan i stanove ponovo dajemo bankama. Meni se čini da ovo nije sustav mjera za demografiju, nego sustav mjera u kojem ćemo pomagati ponovo bankama. Hvala lijepo. Samo jedna sekunda prekoračena predsjedniče.
Ja upozorim. Odgovor na repliku predsjednik Vlade.
Hvala vam, zastupnice Mrak-Taritaš. Dakle, činjenica da već smo Ministarstvo demografije, obitelji, mladih i socijalne politike formirali na ovaj način na koji jesmo. Uputili smo institucionalnu poruku. Sada kroz proračun šaljemo poruku financijskih mjera, a u mandatu ove Vlade razradit ćemo upravo na sustavan i trajan način cijeli katalog mjera koji će pomoći rješavanju akutnog pitanja hrvatskog društva, a to je pad nataliteta i pitanje demografske obnove koje je prisutno u svim krajevima Hrvatske, a kada se ono još dodatno stavi u kontekst trenda iseljavanja onda je jasno da svi zajedno bez obzira bili mi u poziciji ili opoziciji pronađemo rješenja koji će te trendove promijeniti odnosno zaustaviti. Kada je riječ o stanogradnji mislim da je ova mjera koju smo naveli, dakle subvencioniranja mlađima od 45 godina o kojima sam govorio, izuzetno važna i izuzetno bitna. Nije to samo jednokratna mjera, to je jedna potpora u ovom kontekstu i porezne reforme koja je izuzetno bitna i koja je naišla na veliko odobravanje i na potporu. A drugo ono što je važno, a to će u svojim aktivnostima ministar Kuščević provoditi u sljedećoj godini da se nastavlja i sa POS-ovim stanovima. Hvala vam.
Zastupnik Siniša Hajdaš Dončić javio se za repliku.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Predsjedniče Vlade. Da li sam ja to dobro čuo na početku vašeg izlaganja u trećoj ili četvrtoj minuti da ste vi spomenuli konzervativno planiranje proračuna, riječ konzervativno? Riječ konzervativno uz 5,2 milijarde kuna povećanja prihoda, 6,7 milijardi kuna povećanja rashoda, projekcija rasta BDP-a 3,2% i riječ konzervativno u trenutku kada je talijanski bankarski sustav na kolapsu, a da vas podsjetim da dvije banke koje drže većinu hrvatskog tržišta su upravo banke talijanskih vlasnika, kada se jedna od tih banaka prodaje, kada je Hrvatska još uvijek u mjerama prekomjernog deficita vi ovaj proračun nazivate konzervativnim. Mene to podsjeća na neki događaj iz prošlosti ili iz povijesti. 2007., 2008. također … financija i onda bijeg, onda bijeg u Celovec, a možda 2018. taj bijeg će biti u Europsku komisiju pa ćemo onda opet dobiti novu premijerku ili predsjednicu Vlade koja će imati grah salatu, krumpir salatu, a mi ćemo imati krizni porez. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Konzervativne projekcije. Mislim da ste analizirali, možda niste imali dovoljno vremena ali da ste analizirali sve dokumente koji su vam dostavljeni, a osobito obrazloženje državnoga proračuna onda bi shvatili koliko opreza, koliko obazrivosti je uloženo u pripremu ovog dokumenta, dokumenta koji u biti jedini stvarno pokazuje što su prioriteti bilo koje Vlade ili bilo koje politike. I u tom pogledu ova priča o brojevima koje govorite da ju za cijelu javnost vrlo jasno kažem, 2,5 milijardi to vam je povećanje rashoda, deficit će biti manji nego ove godine, o ovim grah salatama i ostalim aluzijama o kojima govorite tko ju voli neka jede, dapače, ali neće biti ni kriznih poreza niti ćemo doći u situaciju da kroz dijalog sa Europskom komisijom kao i brojne druge članice koje su uključene u proceduru prekomjernog proračunskog manjka ona se tako naziva u svojem punom imenu, dođemo u situaciju da svim ovim mjerama pa i ovim proračunom pa i trendovima iz nje izađemo jer to je cilj ekonomske politike Vlade RH. Hvala vam.
Hvala. Zastupnik Saša Đujić javio se za repliku.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine predsjedniče Vlade. Vi ste u svom izlaganju rekli da su u ovom proračunu predviđena sredstva za subvencioniranje kredita za kupnju prve nekretnine i da je porezna reforma na tragu demografske politike ove Vlade. E sada, ja bi u to vjerovao da ste vi tu mjeru kada ste uveli tu mjeru subvencioniranja kredita, onda tek uveli porez na prvu nekretninu. Ali mi imamo situaciju da za 20 dana će naši sugrađani, mlade obitelji u Hrvatskoj morati početi plaćati porez na prvu nekretninu u prosjeku od 30 tisuća kuna, a vi im sada na dugom štapu nudite nekakvu kompenzacijsku mjeru koju ni sami ne znate kako izgleda. Nama ministar kada je to nakon rasprave o poreznoj reformi u ovome Saboru, kada smo ukazali na problem uvođenja poreza na prvu nekretninu onda drugi dan ekspresno u medijima ministar izlazi s nekom mjerom gdje ne znam, hoće trajati godinu dana, hoće trajati dvije godine dana, hoće obuhvatiti tisuću i pol građana, hoće obuhvatiti dvije tisuće građana, koliko će se subvencionirati, koliko neće, u biti to je obilježje cijele vaše Vlade, Vlade naknadne pameti jer tako kada nastane problem onda se vi naknadno sjetite kako ga riješiti, nekakvim polu rješenjima. Rekli ste da provodite odlučne reforme i poteze. Tako ste odlučno u ovome Domu predstavili recimo ovu vašu Vladu, a onda ste ju reformirali nakon samo sedam dana kada ste se sjetili da vam naknadno treba, ne znam, ministarstvo nekretnina, pa da vam ne treba Ministarstvo malog i srednjeg poduzetništva nego samo poduzetništva, pa ste odlučili uvesti porez na osnovne namirnice, pa sta pod pritiskom javnosti reformirali tu odluku, pa ste odustali od nje itd. Tako je ista stvar i sa ovom subvencijom kupnje prve nekretnine. Vjerovao bi u vaše namjere da ste prvo uveli tu mjeru, da znate kako ona izgleda, ja bih volio da mi sada u odgovoru kažete kako izgleda i koga će pogoditi i da ste tek onda uveli porez. Ali upravo sve ono što vi radite je suprotno onome što vi govorite. Hvala vam lijepo.
Odgovor na repliku predsjednik Vlade.
Evo samo kratko. Dakle suprotno vašim kvalifikacijama Vlada cijelom reformskom procesu pristupa cjelovito i zato i poreznu reformu i mjere koje provodi ministar Kuščević koje su uz put budi rečeno, dragi kolega Đujić bile vrlo jasno najavljene i integrirane u naš izborni program. Ono što je jasno da u ovih manje od 60 dana nastojimo izaći sa većinom onih prijedloga koji su bili zreli za proceduru, a ostali dio ćete vidjeti u mandatu koji je pred nama. Prema tome, nema tu nikakve naknadne logike, nikakve logike koja bi bila protiv interesa mladih obitelji. Mi smo i sa poreznom reformom nizom mjera olakšali situaciju za one koji imaju djecu, prema tome mjere koje gledamo kombinirano i proračunska sredstva i porezna reforma i aktivizam koji se odnosi na subvencioniranje stjecanja prve nekretnine, trebate gledati u paketu, a ne fragmentirano i samo na taj način možete razumjeti poruku koju šaljemo mladim obiteljima.
Hvala. Zastupnik Mirando Mrsić javio se za repliku.
Poštovani gospodine predsjedniče. Obmanjujete javnost, obmanjujete javnost sa porastom bruto minimalne plaće sa 5 posto. Oni koji su vam radili izračun mislim da mu možete dati odmah otkaz jer nema nikakvog porasta 5 posto bruto minimalne plaće. Prema Državnom zavodu za statistiku prosječna plaća isplaćena u Republici Hrvatskoj za prvih devet mjeseci je 7.729 kuna. Podijelite minimalnu plaću sa tim sadašnju, ona je 40,3 posto, ne 38,9 posto, i prijedlog Vlade je 42,3 posto, dakle povećanje minimalne plaće je svega 2 posto. Ako predmijevamo da će rasti plaće u Hrvatskoj 1,9 do 2 posto, de facto zamrzavate minimalnu plaću na udjelu koji im je bio i do sada, prema tome nema značajnijeg povećanja minimalne plaće. Napominjem da je SDP-ova Vlada unatoč gospodarskog krizi povećavala minimalnu plaću i da sada kad nam je situacija bolja, gospodarstvo bolje, da bi trebali imati hrabrosti i napraviti iskorak i umjesto da dajete bogatima dati radnicima u Hrvatskoj više nego što imaju sada u neto minimalnoj plaći. Žao mi je što niste napravili takav iskorak. Mogli ste uredbom dati 45 posto prosječne hrvatske plaće. To bi bilo 3.478 kuna, a u 2018. godini 3.864 kune tako da i naši radnici koji primaju minimalnu plaću napominju da su to većinom žene, imaju više nego što imaju do sada. Dakle, obmanuli su javnost. Nije rast minimalne plaće 5 posto nego samo 2 posto. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku predsjednik Vlade.
Nema nikakve obmane javnosti. 5 posto u odnosu što je bilo prije, to znate i sami. Rekao sam već u svom izlaganju da ste vi u 3 godine mandata koji ste imali kumulativno gledajući povećali minimalnu plaću manje nego što smo mi to napravili sada. Učinili smo iskorak koji je bitan, koji je moguć, koji je realan, koji nije napravljen ovako nekakvom kreacijom na nekom kružoku, napravljen je uz konzultacije socijalnih partnera vodeći računa o tome da napravimo jednu važnu poruku onima koji nažalost imaju minimalnu plaću, koja sigurno nije dovoljna za normalan život. Međutim, vodili samo računa i o tome da gledamo kakvo je ozračje konkurentnosti upravo onih tvrtki, upravo onih proizvodnji u kojima rade ljudi s minimalnom plaćom s obzirom na okruženje. I zato ovaj iskorak prema 43 posto, 42,9 posto u odnosu na prosječnu plaću, kada gledate komparativno, zemlje u Europske unije u smislu postotka gdje je iskorak u pravom smjeru. I nama bi bilo drago da smo mogli ići korak dalje u ovom trenutku. Ovo je odluka nakon samo manje od 2 mjeseca rada ove Vlade. Mislim da je važna, da je hrabra, da je odvažna, da ide u dobrom smjeru. Ukoliko se gospodarske prilike iduće budu poboljšale onako što očekujemo, donosit ćemo nove odluke koje će raditi daljnje korake. Pred nama je 4 godine. Poruka od 156 kuna bruto u ovom trenutku je bila izrazito i odvažna i socijalna.
Hvala. Zastupnik Marko Vešligaj.
Hvala, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Predsjedniče hrvatske vlade, evo kroz ovaj proračun povećavamo prihode kao što smo čuli za 6,7 milijardi kuna u odnosu na 2016. godinu. A šta radimo lokalnoj samoupravi? Lokalna samouprava u tom istom odnosu gubi 800 milijuna kuna. Kroz kompenzacijske mjere predvidjeli ste samo, naglašavam: samo, milijardu i 300 tisuća kuna. Niti ste uzeli u obzir potencijalni rast od poreza na dohodak koji je trebala imati lokalna samouprava niti ste kompenzirali gubitak od 120 milijuna koje su lokalne jedinice izgubile zbog poreza na tvrtku. Porez na tvrtki koji su mogle, a i nisu trebale uvesti, i tu je došlo i do određenoga zadiranja u samu autonomiju lokalnih jedinica. Tko će najviše od toga stradati? Naravno one lokalne jedinice s najnižim izvornim prihodima, a najviše ih ima na sjeveru Hrvatske, najviše ih ima u Krapinsko-zagorskoj županiji. Pogledajte si izvješće Instituta za javne financije gdje ćete vidjeti da te lokalne jedinice najvećim dijelom imaju svoje izvorne prihode po stanovniku od 1.550 kuna do 2.600 kuna. Jedna od najrazvijenijih općina u Republici Hrvatskoj Hum na Sutli je 201. općina po tim izvornim prihodima po stanovniku. Zbog čega to govorim? Zbog toga jer one 90 posto svojih prihoda imaju iz poreza na dohodak, a 90 posto njihovog proračuna je zakonski zadano i onda imate onih 10 posto koje ostaje za komunalnu infrastrukturu, ostaje za obrazovanje, ostaje za poticanje gospodarstva, ostaje za turizam. Sve će se ovo zbog toga nažalost morati smanjivati. Molim vas vaš komentar na to. I još samo jednu rečenicu za kraj. Jučer smo dobili ovaj opsežni dokument na 718 stranica. Gledajte, da li je to dovoljno vrijeme za pripremu? U najmanjoj općini [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] morate barem pet dana prije dostaviti proračun prema gradskim vijećnicima. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Dobro, ovo je sad već treće, četvrto pitanje koje se odnosi na kompenzacijske mjere u jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Mislim da sam odgovorio na to. A što se tiče brzine pripreme, ja sam se unaprijed zahvalio i visokom Domu i odborima jučer što su reagirali u ovim okvirima vremenskima koji su bili na raspolaganju. Mislim da su svi resori, svi stručnjaci, svi ministri i ministrice napravili maksimalan napor. Da imamo više vremena u smislu ustavnoga roka mogli smo ovu raspravu voditi dulje. Međutim, nastojali smo maksimalno brzo napraviti kvalitetan i racionalan proračun pa se nadam da ćete ga i podržati. Dogodine ćemo imati više vremena da sve bude u skladu sa Zakonom o proračunu.
Hvala. Zastupnik Branko Grčić javio se za repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora, uvaženi predsjedniče Vlade. Nakon ove kratke rasprave ono što možemo konstatirati ovaj proračun ima rupu već na početku. I tu rupu vi morate amandmanom zatvoriti. To je sasvim jasno i vama je to jasno i zapravo se razmišljam zašto to niste u uvodu odmah jasno ljudima rekli. Dakle ova rupa teška je najmanje 700 milijuna kuna a vezano za pregovore koje ste vodili jučer sa sindikatima u obrazovanju. I prema najavama očekujemo da će u ponedjeljak taj dogovor biti zatvoren. Međutim, to nije sve. Ova rupa je još najmanje 700 milijuna velika a vezana je za prava ljudi u javnom sektoru koja pripadaju prema kolektivnom ugovoru a radi se o regresima i božićnicama za iduću godinu. Pa se postavlja pitanje gdje je taj iznos, zašto ga nema u proračunu ili je Vlada zapravo pretpostavila da će u pregovorima koji slijede sa sindikatima te stvari izbaciti iz kolektivnog ugovora. Znači radi se o vrlo ozbiljnim stvarima i ja bih svakako želio a i hrvatska javnost čuti danas od vas odgovor na to pitanje. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku.
Vi ste vidjeli da smo mi predvidjeli 700 milijuna kuna, dakle prvi put nakon 2009. godine. Budući da razgovori sa socijalnim partnerima još traju ovo nije ni mjesto ni vrijeme da govorimo o tome kakav će biti konačni dogovor postignut. Sve što smo učinili učinili smo da valoriziramo, uvažimo, honoriramo naše zaposlenike i u javnim i u državnim službama i na tom tragu se vode razgovori. Hvala.
Zastupnik Miro Bulj, javio se za repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine premijeru svi govorimo o regionalnom, ravnomjernom razvoju, činjenica je, ministar Marić znade da je 35 općina i gradova indeksacijom 2014. Zakon o regionalnom razvoju koji je donijela Vlada Zorana Milanovića nepravedno izbacila 35 gradova i općina. Obećano je na početku prethodne Vlade da će se donijeti u 2016. godini indeksacija nova koja će biti puno pravičnija međutim nije donesena. 35 općina i gradova koji su imali nekada veliki ljudski potencijal, to je Dalmatinska zagora, Lika, zaleđe Dalmatinsko danas su mrtvi, veće štete su im nanesene u posljednjih 20 godina nego za vrijeme Turskoga carstva, nema dječjega plaća, nemaju vodoopskrbe, proglašene su razvijenim područjima. Ministar Marić je na, rebalansom, nekakve kompenzacijske mjere za ta područja desetak milijuna kuna dao. Međutim, ni sada u proračunu, ni sada u proračunu nisu navedeni. Zbog čega ti krajevi, pitao bih ministra Marića da mi on odgovori jer on poznaje materiju, imali smo i sastanke ja, general Krstičević i ti gradonačelnici sa ministrom Marićem gdje su obećana rješenja i ja ta osobno rješenja u ovome proračunu ne vidim. Iz godine u godinu se obećaju poštene indeksacije za ravnomjeran razvoj i demografsku sliku tih područja. Na ovaj način ste samo centraliziran, nastavak centralizacije zemlje na jedan grad a to je Zagreb, sve ostalo će biti spaljena zemlja. Molim vas ministre Mariću, uvaženi premijeru, sagledajte te krajeve, nije samo dovoljno kao prethodne Vlade da dolazimo na Sinjsku alku u dane alke. Dole treba biti alkara da se rađaju alkari. Hvala lijepo.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Da, točno treba ići u Sinj i kad nije samo alka. Evo alkari su bili jutros s nama. Nije samo riječ o Dalmatinskoj zagori, riječ je i o Lici, riječ je o Gorskom Kotaru, riječ je o brojnim područjima koja su bila nažalost u vrijeme ratne agresije na Hrvatsku okupirana, riječ je o velikom broju teritorija RH. I stoga imamo uz proračun i druge mjere. Imamo Ministarstvo regionalnog razvoja koje će raditi na novom indeksu razvijenosti. Imamo u planu osnivanje uprave u Ministarstvu za potpomognuta područja, imamo niz mjera koje ćemo u idućim godinama provoditi kako bismo koncepciju na koju je utemeljena, 30% europskog proračuna da se bazira na ravnomjernom regionalnom razvoju primijenili u RH kombinirajući sredstva koja imamo na nacionalnoj razini sa onim što ćemo povlačiti sa europske razine a to će se odnositi kolega Bulj i na kraj iz kojeg vi dolazite, na Cetinsku krajinu ali isto tako i na brojna druga područja u RH. Prema tome, ni na kraj pameti nam nije logika spaljene zemlje, ni na kraj pameti nam nije isključivo fokusiranje na glavni grad RH na grad Zagreb, obrnuto, mislim da se temeljitom analizom ovog proračuna vidi koliko ova Vlada pridaje pozornosti svim hrvatskim županijama i svim hrvatskim krajevima.
Zastupnik Stjepan Kovač javio se za repliku.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, u svom izlaganju ste pričali o pomoći jedinicama lokalne samouprave a u biti jedinice lokalne samouprave opet će biti zakinute jer kao što je i kolega Vešligaj rekao, uzeli ste nam porez na tvrtku a isto tako u onim kompenzacijskim mjerama koje napominjete nije očekivani rast prihoda uračunat i što znači da ćemo biti zakinuti za oko 800 milijuna kuna. Uzima se opet od jedinica lokalne samouprave a s druge strane za Međimurje konkretno nema niti jednog konkretnog projekta u proračunu. Ali zato kada pričamo o racionalnosti volio bih da mi pojasnite malo ovo u proračunu, ova povećanja. Ured predsjednika Vlade RH povećanje 33,3%, Ured za zakonodavstvo 75,8% povećanje, Ured za protokol, podršku radu Vlade 105,8% povećanje, Središnji državni ured za središnju javnu nabavu povećanje 40,2% i mogao bih nabrajati jer toga stvarno ima puno. Pa me zanima da li to znači nova zapošljavanja u držanom aparatu, a projekata konkretnih nekih za jedinice lokalne samouprave nema pa ću zato i staviti amandmane i vjerujem da ćete s ovih stavka skinuti poticati razvoj jedinica lokalne samouprave i njihovih krajeva. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku predsjednik Vlade.
Dobro evo peta replika na jedinice lokalne i regionalne samouprave a mislim da smo tu sve rekli, dakle sredstava je puno više nego što vi navodite. Što se tiče samog proračuna Vlade RH mi ćemo nakon niza godina ići u obnovu dvorane u kojoj zasjeda Vlada a evo mnogi vaši kolege koji su bili ministri znaju u kakvom je ona stanju. Odlučili smo to riješiti ove godine jer mislim da je to i dug pa ako hoćete i prema kulturnoj baštini, i spomeničkoj baštinu koju imamo ovdje na Markovom trgu. Što se tiče svih ostalih stavki one su usmjerene na kvalitetnije funkcioniranje službi Vlade a kada je riječ o Središnjem državnom uredu za javnu nabavu on prati logiku novoga zakona koji je također bio upućen u saborsku proceduru. Smatramo da je taj zakon izrazito važan, dakle za spoj javnoga, državnoga i onoga što zovemo gospodarskim subjektima na tržištu i da je ključan za suzbijanje korupcije u hrvatskom društvu i stoga je taj zakon također bio jedan od prioritetnijih kojeg smo stavili u proceduru. Hvala vam.
Zahvaljujem. Jedna replika bila je upućena ministru financija Zdravu Mariću. Zastupnik Milorad Batinić.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovani ministre kad ste govorili o poreznoj reformi i kad ste govorili o kompenzacijskim mjerama, naime zanima me očekivani rast prihoda na razini jedinica lokalne samouprave ako ga stavimo u kontekst rasta prihoda proračuna znači negdje 4 do 4,5% s time da neke jedinice će imati manje, neke više. Gledajući rast prihoda, poreznih prihoda znači s osnova 2015. na 2016. i trendovi koji slijede. Pa volio bi čisto i radi interesa javnosti i mnogih sredina da li ćete i to uračunati u kompenzacijske mjere? Jer to bi bilo korektno s osnova toga što se poreznom reformom očekuju gubici. Pogotovo mogu govoriti za treću izbornu jedinicu sjever Hrvatske ili sjeverozapad Hrvatske gdje su prosjeci plaća daleko niži od prosjeka RH i pogotovo sada sa dizanjem neoporezive osnovice plaće na 3800 a prosjek plaće je na toj razini. Dosta je upitno koliko ćemo prihodovati u naše proračune. Zato me zanima da li ćete kompenzirati samo do razine izvršenja u 2016. godini ili ćete u kompenzaciju što bi bilo objektivno, što bi bilo normalno, što bi bilo pravedno da ukalkulirate i određeni rast. Neka bude ujednačen 4,5% koliko je rast prihoda državnog proračuna. To bi volio da nam kažete i metodologiju kako ćete konstatirati odnosno doći do toga. Hvala.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle, prema odredbi Zakona o izvršavanju državnog proračuna za 2017. koji ćemo raspraviti kao drugu točku nakon proračuna točno je specificirano, dakle do 15. u mjesecu za prethodni mjesec. Razlika u izvršenju prihoda od poreza na dohodak u odnosu na isti mjesec prethodne godine. Dakle nije predviđena nikakva korekcija za potencijalni rast samih prihoda od poreza na dohodak. Međutim, u isto vrijeme treba reći jednu drugu stvar da i sigurno porezna reforma kakvu smo i predložili i kakvu je Hrvatski sabor usvojio će značiti i gospodarsku i općenito aktivnost pojačanu na svim jedinicama lokalne i područne samouprave tako da će se iz toga generirati dodatni prihodi. Što se tiče ukupnih proračuna jedinica lokalne i područne samouprave za ovo godinu mislim da svi jako dobro znamo da su rezultati zaista dobri u smislu njihovog konačnog rezultata. Prvih 9. mjeseci lokalna samouprava bilježi suficit od preko milijardu kuna, međutim obzirom na zadnje izmjene i korekcije u sustavu poreza na dohodak kada nije bilo ovakav mehanizam kompenzirajući neke pojedine jedinice lokalne i područne samouprave su u situaciji da nemaju dovoljno sredstava za sufinanciranje europskih projekata. Dakle ovaj mehanizam koji smo osigurali ne samo da održivost njihovih proračuna osigurava nego naravno i osigurava održivost pojedinih stavki jer ovaj prihod odnosno kompenzirajuće mjere koje će se transferirati jedinicama lokalne i područne samouprave će u 2017. bez obzira što je pomoć iz državnog proračuna biti tretirane kao izvrni prihod. Dakle neće ulaziti u ograničenja inače za gradonačelnike, načelnike i župane. Hvala.
Moja isprika zastupnici Nadi Turini-Đurić uputila je bila zahtjev za replikom predsjedniku Vlade.
Hvala lijepo. Prestat će me čuditi jednog dana kad me počnete preskakati redovno s obzirom na neke rasprave od jučer. Gospodine predsjedniče Sabor i gospodine predsjedniče Vlade ovaj proračun, ono što mene osobno brine iza sebe nema nikakvu ideju viziju kuda se ide ustvari, odnosno on to ne pokazuje ni kroz ja bih rekla niti jednu stavku u proračunu u onom suštinskom smislu. Znači da se za ovu Vladu može reći da ima opredjeljenje prema obrazovanju, prema gospodarstvu znači da vidimo kud to sve skupa ide. Ovaj proračun ovako izgleda znate kao ona uzrečica „Cvjeta cvijeće u naše poduzeće“ doduše malo jesmo u tijesnoj koži. Ali tako to izgleda. Svima ste dali pomalo, nikome vjerojatno dovoljno i u svemu tome se ne vidi cilj. I to je ono što čak i u onom dijelovima vašeg programa, evo ja sam ga i jučer listala u kojima ste istaknuli neke svoje političke ciljeve za ovaj mandata, a naravno prvi proračun bi trebao biti proračun koji će izrazito potvrditi određene ciljeve koje ste si zadali, čak ni u onom djelu gdje ste to sasvim jasno rekli u svom programu niste išli do kraja recimo u demografskoj politici. Znači, čemu povećavati cijeli niz stavaka 90% stavaka je linearno povećano u ovom proračunu. Zašto ih niste nad nekim stavkama bili skromni, a išli onda stvarno prema nekim projektima sa većim iznosima, sa politikom koja bi bila onda reformska, koja bi govorila o tome kuda ova Vlada želi povesti Hrvatsku. Ja to u ovom proračunu ne vidim, [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] pa bih vas molila ako ja ne vidim da mi vi ukažete, odnosno da nam vi ukažete šta je to suština ovog proračuna, kuda Vlada vodi Hrvatsku.
Hvala. Odgovor na repliku, predsjednik Vlade.
Evo susretljivi smo prema gospođi Turini Đurić, premda je predsjednik slučajno preskočio ne znam što je bilo jučer, ali evo danas je dobar prema vama. Nisam čuo još za ovu uzrečicu o cvijeću u poduzeću. Ali dobro, simpatična je. Logika je bila sljedeća. Dakle, logika je da proračun reflektira prioritete Vlade. Oni su vrlo jasno ovdje istaknuti. Dakle, u programu Vlade rekli smo gospodarski rast, razvoj, nova radna mjesta, društvena pravednost, solidarnost, vladavina prava. Svi ti elementi su jasno pronašli svoje zrcaljenje u ovim stavkama i ovoga proračuna. Dakle, naglasio sam proračun je po meni kvalitetan zato što smo u kratkom roku uspjeli ih svih prioritetnih ciljeva pojedinih resora staviti akcent na on što nam je važno u prvoj godini, prvoj pravoj godini mandata, a to je iduća. Drugo, da smo pokazali visoki stupanj društvene solidarnosti što je bilo također bitno. To se vidi i prema zaposlenicima u državnim i javnim službama. I kao što je rekao ministar ranije i prema svim mjerama demografske politike i prema umirovljenicima. Mislim da su mjere jedna kvalitetna kombinacija ciljeva, ona četiri cilja koja sam ovdje predstavio prije nešto manje od dva mjeseca. Kuda ide ova Vlada? Ova Vlada ide za političkom stabilnošću koju mislim da imamo što je sasvim jasno i što je potrebno i što je dobro što građani očekuju, a drugo je da sve naše ciljeve i obveze koje imamo uskladimo sa našim okruženjem i sa trendovima koji postoje na razini EU. Ovakav plan deficita za iduću godinu nas vodi prema okončanju procedure prekomjernog proračunskog manjka, a to će biti važan signal za kreditne agencije, za povećanje rejtinga, za niže kamate. U takvom kontekstu će naravno realni sektor gospodarstvo, poduzetnici, obrtnici imati niz benefita [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Pročešljajte malo primjerice proračun Ministarstva gospodarstva, pa ćete vidjeti i ulaganja u poslovnu klimu i u niz drugih aktivnosti koje slijede. Hvala vam lijepa.
Hvala predsjedniku Vlade. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Zastupnik Furio Radin, Odbor za nacionalne manjine.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina taj je prijedlog razmatrao kao zainteresirano radno tijelo. Polazeći od svog djelokruga utvrđenog pravilnikom, odbor je u raspravi detaljnije razmotrio one dijelove prijedloga izmjena i dopuna koji se tiču državnog proračuna, koji se tiču ljudskih prava i prava nacionalnih manjina. Članovi odbora su u raspravi posebno ukazali na činjenicu da se sredstva namijenjena za ostvarivanje programa i aktivnosti pripadnika nacionalnih manjina predloženi proračunom ne smanjuju već je na pojedinim pozicijama došlo i do određenog porasta. To se odnosi najviše na poziciju Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina za programe, za nacionalne manjine koje rastu od 11 milijuna na 23 milijuna kuna. Također je došlo do neznatnog rasta sredstava na poziciji Savjeta za nacionalne manjine. Međutim, kako je rečeno već nekoliko godina za sredstva Savjeta za nacionalne manjine kontinuirano smanjuju se sredstva, te su samo u protekle tri godine smanjena na 21% što dovodi do znatno otežanog financiranja programa udruga nacionalnih manjina, ali i funkcioniranja samog savjeta zbog velikog broja zaprimljenih zahtjeva za provođenje preko 1200 programa odbora, pardon Savjeta za nacionalne manjine. Kada je riječ o sredstvima za projekte i programe namijenjene pripadnicima romske nacionalne manjine zatraženo je obrazloženje smanjenja sredstava [[Upadica Jandroković: Molim vas malo tišine vas molim.]] na poziciji Hrvatskog sabora za zapošljavanje za provođenje akcijskog plana [[Upadica Jandroković: Oprostite kolega Radin.]] za uključivanje Roma koja su u posljednje vrijeme smanjena. Skrenuta je pozornost i na zadržavanje istog iznosa na poziciji Ministarstva kulture za potporu izdavačke kuće Edit od jednog milijuna kuna koja se prošlim proračunom smanjila, znatno smanjila za 50%. Takvo je smanjenje kako je rečeno rezultiralo snižavanjem plaća zaposlenicima u Editu od 25%, odlaskom 8 djelatnika, te smanjenjem broja stranica jedinog dnevnog lista nacionalnih manjina koji se tiska uopće na stranom jeziku. Ministrica je predložila da se ta sredstva zadrže na razini od prije 2015. godine to je bila ona uobičajena razina, odnosno da iznose milijun i 300 tisuća kuna na ovoj stavci, a da se samo u prijelaznom razdoblju razlika od 300 tisuća kuna financira iz natječaja za izdavačku djelatnost. Spomenute su i druge mogućnosti i vjerojatno danas ćemo saznati što je odlučila ministrica za kulturu, ali ostaje taj iznos od milijun i 300 tisuća kuna što popravlja situaciju ove izdavačke kuće. Istaknuto je da na pozicijama Ministarstva kulture financiraju se i brojne druge aktivnosti nacionalnih manjina koje izrijekom nisu navedene, a koje se nisu smanjivale u predloženom proračunu, a riječ je prije svega o knjižničnoj djelatnosti i zaštiti kulturne baštine za što su osigurana rečeno je značajna sredstva. Skrenuta je na kraju pozornost na nemogućnost praćenja proračunskih sredstava namijenjenih djeci. Radi se ovdje naravno i o ljudskim pravima, a ne samo o manjinskim pravima da još uvijek ne postoje zasebni podaci o tome koliko se sredstava izdvajaju za ostvarivanju prava djece. Naglašeno je da Odbor za prava djeteta UN-a još 2014. godine dao preporuku RH o raspodjeli sredstava za djecu odnosno o potrebi stvaranja dječjeg proračuna sličnog drugom proračunu koje se također ne ostvaruje i to je Gender budgeting znači za prava žena kako bi se znalo koliko se sredstava dodjeljuje djeci odnosno ženama na nacionalnoj i lokalnoj razini. O tome bismo gospodine premijeru trebat početi, nama ga, gospodine ministre financija, o tome ćemo morati početi razmišljati jer to su stvari koje zemlje gdje su ljudska prava išla malo dalje nego kod nas, to su stvari o kojima se vodi računa. Budući da odbor u svom djelokrugu ima i praćenje provođenja bilateralnih sporazuma koji se odnose na unapređivanje položaja nacionalnih manjina u RH, te hrvatskih manjina u europskim državama, naglašena je potreba njihovog dosljednijeg i ujednačenijeg provođenja. E sada, pogledajte, u tom su smislu spomenute pojedine stavke na poziciji Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH čija se sredstva povećavaju za 22%. Međutim kako je istaknuto smanjuju se stipendije studenata i učenika pripadnika hrvatskog naroda izvan RH za čitavih 80%, te iznos u ovom proračunu je samo od 40 tisuća kuna, kakve će se stipendije dat, to ćemo vidjeti, zatraženo obrazloženje toga smanjenja s obzirom na pojedine stavke s tim u vezi na poziciji Ministarstva znanosti i obrazovanja. I na kraju svih tih razmatranja Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina jednoglasno je podržao ovaj proračun. Hvala.
Hvala vam uvaženi kolega Radin na tako temeljitom izvješću o radu odbora. I sada prelazimo na rasprave po klubovima zastupnika. Prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a i uvaženi kolega Davor BErnardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani preostali ministri u dvorani iz Vlade. Pa prije svega evo žao mi je što nema ni premijera ni predsjednika Sabora sada u dvorani da poslušaju ono što predstavnici naroda u ovom hrvatskom Parlamentu za koji smo se borili u Domovinskom ratu imaju za reć. To samo pokazuju o brizi koju imaju za drugo i drugačije mišljenje, ali prvenstveno brizi koju imaju za našu domovinu, za Hrvatsku. Danas kada se sjećamo prvog hrvatskog predsjednika, dr. Franje Tuđmana koji je bio hrvatski antifašist u Drugom svjetskom ratu, ali i hrvatski antifašist u Domovinskom ratu, u Domovinskom ratu koji je ujedinio Hrvatsku i koji je omogućio Hrvatskoj slobodu koju smo platili krvlju, danas Hrvatska nakon 25 godina još uvijek teško diše. Hrvatska ne diše ni približno punim plućima kako bi moglo biti. Slavonija, teško diše, stradali hrvatski krajevi, danas u Hrvatskoj teško dišu. Slavonija koja bi mola hraniti Hrvatsku jedva hrani samu sebe. I onda je zapravo već prva nelogičnost koja se nalazi u prijedlogu ovog državnog proračuna za sljedeću godinu je produbljivanje tih nejednakosti između hrvatskih razvijenijih i nerazvijenijih krajeva. Ukidanjem potpore drugoj kategoriji poduzetnika u nerazvijenim krajevima i ukidanjem one razlike koja je bila kao poticaj u smanjivanju nejednakosti, a bila je sva razlika u plaćama između razvijenih i razvijenih krajeva. I to je zapravo sušta istina o ovom proračunu, koji produbljuje nejednakosti, a s druge strane predstavlja nešto što za Hrvatsku za sada nije vidljivo u kojem će smjeru otići. Prije samo deset mjeseci u ovoj istoj dvorani, kada je bivša Vlada iz istog sastava predstavljala proračun za ovu godinu slušali smo o rezovima, slušali smo o fiskalnoj konsolidaciji, o štednji, o privatizaciji, o opasnostima koje nam prijete od visokog javnog duga i nužnosti stezanja remena. Tada je bivši premijer tvrdio da ima viziju, da ima smjer i tempo za Hrvatsku, no nažalost od tog ponuđenog smjera i ponuđenih reformi i promjena, ostale su samo promjene na čelu HRT-a, tajnih službi i policije. Danas, devet mjeseci kasnije, ista Vlada u istoj zemlji u istoj godini nudi proračun koji je potpuno različit, kao da mu je autor Bijeli zec iz priči o Alisi u zemlji čudesa. Troškovi rasu za 6,8 milijardi, prihodi su planirani uz gospodarski rast 3,2%, širi se usudio bi se reći, zarazni optimizam. Samo da taj optimizam na kraju ne bude poguban, da ne završi u pogubnom realizmu. SDP-ova vlada ostavila je uređenu državu, skresani deficit i gospodarski rast. Mada je ovdje bilo riječi o tome da će gospodarski rast odnosno deficit biti manji nego ikad, on ukoliko predikcije ne budu dobre može biti veći nego ikad. I to je sušta istina o ovom i ovakvom proračunu. Jedina reforma koja je predstavljena u zadnjih nekoliko mjeseci je porezna reforma. Dakle jedina reforma je ona u kojoj se priča kako da se uzme, a ne kako da se stvori. Umjesto da pričamo kako da stvoriti novu vrijednost, kako otvoriti radna mjesta, kako potaknuti investicije, kako pomoći ljudima da imaju veće plaće, pogotovo onima koji rade za minimalac, što smo jučer predložili, što ste nažalost odbili, predložili smo da ograničimo plaće političarima i povećamo plaće radnicima. Ni taj prijedlog nažalost ovdje nije prošao. Samo ta reforma je u devet mjeseci ove godine, u devet mjeseci usudio bih se reći bezvlašća koje je vladalo u zadnjem periodu dovelo do duga u zdravstvu, novog duga koji je težak 1,1 milijardu kuna. Do kraja godine novi dug će iznositi 1,5 milijardi kuna, a ukupna neplaćena dugovanja i do četiri milijarde kuna. SDP-ova je Vlada smanjivala dug i rokove plaćanja. Sveli smo ih na 280 dana, a sad su opet na 450 dana. Toliko o tome. Deficit pada zato jer je ostavljen na dobrim temeljima rasta, ostavljen je na dobrim temeljima nižeg deficita koji je ostavila prošla Vlada, ali nema razgovora o budućnosti Hrvatske, nema razgovora o prvim potezima Vlade, nema razgovora o viziji Hrvatske, nema razgovora o tome kako stvoriti novu vrijednost i otvoriti nova radna mjesta i zato sam ovih dana uputio i otvoreno pismo i predsjedniku Hrvatskog sabora, ali pozvat ću i predsjednika hrvatske Vlade, da zajedno razgovora o interesu naše domovine, da vidimo koji su ključni izazovi pred kojima stoji Hrvatska i što se može napraviti jer iz ovog proračuna to ne samo da nije očito nego ovaj proračun uz poreznu reformu kao jedinu komponentu ovog proračuna udara opet po onim najslabijima, po umirovljenicima, po mladima, po kulturnjacima, po znanstvenicima, po ugostiteljima koji će u Hrvatskoj od sljedeće godine teže živjeti nego ove godine. Ovom reformom također će izgubiti jedinice lokalne samouprave i to 2 milijarde kuna. Nema nikakvog kriterija po kojem će kompenzacijske mjere ukoliko budu isplaćene, ukoliko ne dođe do rebalansa, biti isplaćene jedinicama lokalne samouprave u razini od planiranih 1,3 milijarde kuna. Prema tome, to su sve problemi koji opterećuju ovaj proračun, ali ono što me najviše brine je da u ovom proračunu stradavaju upravo zbog porezne olakšice i ukidanja poreza, tj. ukidanja olakšice na kupnju prve nekretnine mladi, koje se vabi sa subvencijom kamate na stambene kredite za mlađe od 45 godina. Ona će subvencionirati stambeni kredit npr. za 30 godina 8 godina, i time ćete možda preko noći pretvoriti one kreditno nesposobne hrvatske građane nad naše mlade hrvatske obitelji u kreditno sposobne koji već sutra mogu upasti u zamku banaka i zamku dužničkog ropstva. Prema tome, poruka je mladim obiteljima nametanje poreza i mamac za dužničko ropstvo. To je nešto što mi iščitavamo iz ovog proračuna i s čime se ne možemo niti ćemo se pomiriti. Ono što se može iščitati je da i kažete u prijedlogu da će anketna nezaposlenost biti manja zbog ukupnog pada radne snage. To je točno. Zašto? Zato jer u Hrvatskoj još malo pa neće imati tko raditi. Danas problem koji imamo sa zaposlenošću odnosno nezaposlenošću već sutra će biti problem jer u Hrvatskoj neće imati tko raditi. Pogledajte šumarije po Gorskom kotaru, po Slavoniji. Za relativno, neću reći za plaću koja je puno veća od minimalne plaće, nema tko da radi. I to je osnovni problem danas naše zemlje. Prema tome, ukoliko se tu ne nađe rješenje, a ja ga u ovo proračunu niti vidim niti iščitavam, u Hrvatskoj za nekoliko godina jednostavno neće biti ljudi koji će moći raditi i stvarati vrijednost. Mi u ovoj zemlji moramo stvoriti uvjete u kojima će ljudi zarađivati, u kojima će moći raditi, u kojima će imati pravo na rad i kojima će sa svojim plaćama imati i niže kamate na bankarske redite i u kojima će moći prehranjivati dostojno svoju obitelj. I temeljno ljudsko pravo, danas kad je Dan ljudskih prava je upravo pravo na rad. Pravo na rad pogotovo za onih 50 tisuća ljudi koji u Hrvatskoj žive od minimalca, od najminimalnije plaće, kojima nismo omogućili prihvaćanjem zakona po hitnom postupku, Zakona o minimalnoj plaći, da već od 1. siječnja imaju 286 kuna više za svoju djecu, za hranu, za režije i da im na taj način osiguramo bar malo nade za ovaj naš Božić koji slijedi. Prema tome, njima to nismo omogućili u ovo prijedlogu. Nismo ograničili, niste prihvatili da se ograniče plaća političarima i s druge strane dignu plaće radnicima. Ali s druge strane, za najveći dio naših građana, naših ljudi koji rade za plaću koja je 7.700 kuna bruto ili manja, to je oko 60 posto ljudi, jedino što će u sljedećoj godini dobiti zbog prelijevanja efekta PDV-a, većeg ubranog poreza u otvorenoj ekonomiji, to vi znate vrlo dobro, gospodine Marić, po teoriji otvorene ekonomije jedino će dobiti više cijene. Prema tome, nažalost tim ljudima nismo omogućili bolji život u sljedećoj godini. Hrvatska ne smanjuje društvene nejednakosti nego ih na ovaj način nažalost povećava. Također zasnivate razvoj zemlje na novcu iz europskih fondova koji su optimistično bili početkom godine predstavljeni sa stavkom i iznosom od 9,7 milijardi kuna, a potom je rebalansom hladno ustanovljeno da će taj iznos uplaćen iz europskih fondova biti 8,4 milijarde kuna. Moje pitanje zapravo na čemu temeljite ovaj, usudit ću se reći zarazni, zarazni, nadam se ne pogubni optimizam, da ćemo iz EU fondova iduće godine povući 11,2 milijarde kuna. Vlada je odlučila biti rastrošna, ali i nastaviti ignorirati sporazum potpisan sa sindikatima javnih službi. Dužni ste, gospodo, 1,8 milijardi kuna iduće godine, a nudite 702 milijuna, no da ni tog iznosa nema ni riječi, a nema nigdje ni u stavci, o predviđenom rastu plaća, i što to znači za one koji su u Hrvatskoj najpogođeniji, a to su profesori, učitelji, liječnici, medicinske sestre, naš javni sektor. Prema tome, opet iz ovog proračuna ne samo da ne vidimo nego i sumnjamo da će se on prebiti preko leđa upravo onih koji su najslabiji a to su profesori, učitelji, liječnici, medicinske sestre, one na kojima hrvatsko društvo i hrvatski sustav počiva. Turističkom sektoru koji se bori za konkurentnost se ukida i uzeli ste milijardu kuna. Računajte da sezonski radnici iduće ljeto bi mogli imati manje nadnice. Zašto? Zato jer dio turističkih kompanija u Hrvatskoj mora ulagati u investicije. Prema tome, našem najkonkurentnijem, našem najrazvijenijem turističkom sektoru na ovaj način dokidate milijardu kuna i to je nešto što nije dobro. Ne možemo potaknuti rast ako ne potaknemo da oni koji su najbolji u Hrvatskoj a to je definitivno naš turizam ne možemo im omogućiti uz pravila odnosno pretpostavke za uzet. Povećavate mirovine, da, prosječna mirovina će se … [[Govornik se ne razumije.]] za 16 kuna, za cijenu bureka i jogurta. To je ono tužno povećanje mirovina. S time da se ne zna kakva će biti indeksacija cijena koja će vjerojatno sljedeće godine biti puno veća. Prema tome iduća godina je godina refinanciranja velikog hrvatskog duga koji iznosi preko 33 milijarde kuna koje se treba isfinancirati novim zaduženjem, znači 33 milijarde kuna treba isfinancirati novim zaduženjem i zbog toga je dojam blagostanja nešto što nam neće pomoći da dobijemo nižu kamatu. Nižu kamatu ćemo dobiti samo hladne glave i samo realno nenapuhujući i ne hodajući po rubu, ne stvarajući privid situacije koje u Hrvatskoj nije, ne razgovarajući o reformama i ne nudeći poreznu reformu kao dimnu zavjesu u odgodi i rješavanju stvarnih problema hrvatskog društva. I zato smo spremni razgovarati o budućnosti Hrvatske u interesu naše zemlje ali nismo spremni na manipulacije i na pokazivanje lažnog sadržaja. Ista Vlada, ista godina a potpuno drugačiji proračun. Iz ovog proračuna kao da ne živimo u istoj godini i kao da nismo u istoj zemlji. Prema tome, proračun je možda i predizborno napuhan pred lokalne izbore ali ukoliko ovaj zarazni optimizam ne zamijenite u sljedećoj godini realizmom mogao bi nam se dogoditi pogubni realizam i pogubni rebalans državnog proračuna o kojemu i dosegu scenarija ne želim ni govoriti ovdje. A ono što ću reći i konstatirati za kraj premijer Plenković danas izrekao je jednu veliku istinu. Proračun je složen, tako da ispunjava političke ciljeve i u tome je sav njegov grijeh. Trebao bi biti složen tako da ispunjava ključne, razvojne ciljeve države a ne političke ciljeve zbog održanja vlasti radi vlasti same. Hvala vam.
Hvala i vama. Imamo 16 replika, započinjemo sa 1 a to je uvaženi kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bernardić, rekli ste teško se diše. Ako se teško diše znamo što moramo uzeti bronhi, ovaj proračun je bronhi da se prodiše, ipak smo u prvoj godini, ipak smo u prvoj godini još uvijek Vlade koju i one i ove koju podržava HDZ i MOST i predlažemo drugi proračun. Poslušajte povijest proračuna od 2011. do sada i rashodovne strane koje ste i vi predlagali i koje su se predlagale u zadnje 2 godine. 2011. 120 milijardi, 2012. 119 milijardi, 2013. 125 milijardi, 2014. 130 milijardi rashodovna strana, 2015. 119, 2016. 122. Deficit 2013. 16 milijardi, 2014. 16 milijardi, 2015. 12 milijardi, 2016. 7,5, vidjeti ćemo što će se izvršiti. Znači podržali ste kao bivši saborski zastupnik proračun 2014. sa rashodovnom stranom od 130 milijardi, deficitom od 16 milijardi s kojim smo ušli u proceduru prekomjernog deficita i uveli ste nas onako svečano u to i rekli ste da je to odlično, razvojno i socijalno. O javnom dugu nećemo govoriti on je vrlo vidljiv na ovom našem grafu da pogledate, ovo je razdoblje kada diže ruke SDP, ide visoko. Ovaj drugi dio kada vlada HDZ ide prema dolje. Znači to su razlike. I sada mi nije jasno. Zašto ste kao bivši saborski zastupnik a sada predsjednik SDP-a tada dignuli ruku za takav proračun od 130 milijardi i s deficitom 16 a sada za proračun koji planira manje rashode, koji planira 3 puta manji deficit vi ste protiv toga. Je li to neka politika vjerodostojnosti ili je to samo licemjerje i nesnalažljivost?
Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bernardić.
Pa prije svega kolega Borić, vi znate vrlo dobro da je SDP-ova Vlada ostavila Hrvatsku u rastu i u manjem deficitu. I to je činjenica, to isto vi znate. Slažem se s vama da nam treba više bronhija. Treba nam više hrvatskih bombona, ledenih kocki, bajadera, svih oni dobrih hrvatskih proizvoda koje proizvode naše firme, hrvatskih čokoladica ali ono što definitivno treba našim otočanima, treba bronhi kako njima olakšati život. U ovom proračunu nema olakšavanja života za hrvatske otoke. Ni za Rab s kojeg ste vi, ni za Lopar iz kojeg ste vi. Nismo osigurali nikakva sredstva za te ljude ni za Rab ni za Lopar, žao mi je zbog toga. To će biti naš amandman da upravo tim ljudima tamo iz vaše sredine pomognemo kako bi živjeli bolje i kvalitetnije i da ne zanemarimo hrvatske otoke. Evo, podržite naš amandman oko Raba i Lopara i ja ću biti zadovoljan i sretan.
Hvala. Druga replika uvaženi kolega Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa uvaženi kolega Bernardić, vi ste dva puta spomenuli prvo da je to ista Vlada, valjda ste u predizbornoj groznici zaboravili da je to jedna druga Vlada sad, ona je složena od istih stranaka ali druga Vlada. No, međutim malo ste krivo brifirani, SDP-ova Vlada, ja neću reći vaša Vlada jer to nije bila vaša Vlada, je itekako stvarala dugove u zdravstvu i nije smanjivala sredstva koja su ostali dužna, dapače bolnice su plaćale sa zakašnjenjem do 1000 dana, 900 dana. Međutim, ono što me najviše začudilo, nemojte slušati šta vam kolega Mrsić šapče. Ono što me najviše od vas začudilo zapravo kao svojedobno vrlo perspektivnog znanstvenika je da niste pohvalili, meni je jasno da kao oporbeni, šef oporbe morat napadati vjerojatno proračun, da niste pohvalili činjenicu da je značajno više novaca se izdvaja za Ministarstvo znanosti i obrazovanja. I usprkos tome što je ovdje bio govorene a netočno je 11,1% više nego što je to bilo 2015. godine. Kad se od te sume oduzmu EU projekata pa i vlastita sredstva ustanova što je bilo mistificirano onda još uvijek ostaju 9,39 milijardi odnosno 11% više za znanost nego što je to bilo. Isto tako me čudi da nije nitko istaknuo da su se oni mitovi koji su se stvarali i ljudi mobilizirali na lažnim pričama o tome da, gdje je Vlada zaustavila izradu nastavnog uputnika odnosno kurikula netočno jer daju 6,5 milijuna čak upravo za tu svrhu u proračunu. Hvala.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Pa prije svega ja pozivam da se u Hrvatskoj složimo oko činjenice. Činjenica je da je prošla SDP-ova vlada povećala izdvajanje za znanost od 0,75% što je mizerno na 0,81% što je isto malo. Meni je želja da budete uspješni. Pa u interesu naše zemlje je da budete uspješni i da to izdvajanje bude veće. Ali iz ovoga što smo vidjeli dosada ne vidimo da će biti veće. Ne vidimo taj smjer. Ono što je isto tak vidimo je da dugovi u zdravstvu rastu. Pa nisu dugovi u zdravstvu nestali zato što je došla jedna Vlada i izbrisala to čarobnom gumicom. Dugovi su ostali ali su se počeli smanjivati. U zadnjih godinu dana se počinju povećavati i to nas brine. Pa dozvolite jer naši umirovljenici stoje po 5 sati u redu, čekaju 3 mjeseca za pregled, ljudi koji nemaju od Hrvatske ništa osim svojih golih mirovina od 1800 kuna. Pa ja sam zabrinut, pa dozvolite mi da sam zabrinut za te ljude. Šta to ne bi trebali reći? Pa ne da ćemo reći nego ćemo na to upozoravati. Pa nama je cilj bolje i ravnopravnije društvo u kojem ljudi mogu konzumirati jednu kvalitetu zdravstvene zaštite. A to znači da moramo početi smanjivati dugove i smanjivati liste čekanja. Pa nitko nije otklonio čarobnim štapićem sve probleme u zdravstvu ali su se počeli rješavati. I danas nam je cilj da se rješavaju. Da li je to radila ista Vlada ili druga Vlada u istom sastavu kako kaže naš narod isto, isti proizvod drugo pakiranje.
Uvaženi kolega Branko Bačić, treća replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bernardić, niste odgovorili na temeljno pitanje kako to da evo oko vas sjedi 10 ministara ili 11 ministara iz bivše Vlade Zorana Milanovića koja je u ovom istom Domu u puno težim gospodarskim uvjetima predložila rashode državnog proračuna na 130 milijarda kuna sa 16 milijardi deficita? A sada, … [[Upadica se ne čuje.]] polako kolega Maras polako, a sada ne želite prihvatiti manje rashode državnog proračuna sa 2,5 milijarde. Vi to jako dobro znate i to znaju i ti isti ministri koji sjede oko vas, 2,5 milijarde kuna … [[Upadica se ne čuje.]] kolega Maras.
Kolega Bačiću samo malo. Ja vas molim, dakle da ne upadamo jedni drugima u riječ. Dozvolimo, ima polemičnih tonova i s jedne i s druge strane ali nemojmo upadati jedni drugima u riječ.
Kolega Maras nas dvojica možemo poslije koliko god hoćete. Dakle u puno boljim gospodarskim i makroekonomskim pokazateljima nećete prihvatiti 2,5 milijarde kuna stvarnog deficita, to vi jako dobro znate, a ako bi se gledalo sukladno rastu BDP-a od 3,2% onda bi bilo posve opravdano jer to stručnjaci i matematika govori da bi porezni prihodi rasli preko 5 milijardi sa 3,2. Porezni prihodi bi rasli što bi omogućilo toliki rast rashoda. A ova Vlada ide sa duplo manjim rastom rashoda nego što se očekuje rast poreznih prihoda temeljem rasta 5,2, 3,2% BDP-a. To je vrlo važno. I druga stvar, kada ste replicirali kolegi Boriću, kolega Bernardić kada ste replicirali kolegi Boriću da nije predviđen rast subvencija za Hrvatsku … niste u pravu. Naime, možete pogledati izvješće Odbora za regionalnu samoupravu pa ćete vidjeti da raste za … vodoopskrba otoka 12%, poticanje od stočnog gospodarstva za 6%, hrvatski otočni proizvod za 23%, prometno povezivanje hrvatskih otoka, dakle subvencioniranje brodarima za 7%. Dakle ova Vlada je itekako mislila o hrvatskim otocima i o Rabu i o mojoj Korčuli. Hvala.
Hvala vam. Hvala kolega Bačić. Ja vas molim ajmo pokušat se držat 2 minute, stvarno ima jako puno rasprava tako da budemo u 2 minute. Odgovor na repliku.
Evo prije svega nije točno da je rashod bio 130 milijardi. To nije točno, ali da je točno da su možda kolege u Vladi prve godine trebali više rezati to se vjerojatno možemo složiti. Ali danas imaju puno više iskustava. I vi iz tog iskustva možete naučiti. I ne učite već drugi put u godinu dana. Pa mi vam želimo pomoći da naučite. Naučite iz naših početnih šeprtljavosti. Jer narod koji ne uči na vlastitim greškama ponavlja vlastite tragedije. I to je naš doprinos da vi budete uspješniji. Prema tome, naučite nešto od toga. Ja nisam bio, nisam imao tu sreću da budem član prošle Vlade, ali ono što mogu reći definitivno je da ćemo i našim amandmanima predložiti poboljšanje statusa hrvatskih otoka jer su nam otoci važni. I Korčula nam je važna i Rab nam je važan. Ali kad je u pitanju smanjivanje nejednakosti onda treba reći činjenicu. Treba reći da je druga kategorija poduzetnika u nerazvijenim područjima ostala bez potpora. Ukinuto. Treba reći da su ukinute one razlike, poticajne razlike između razvijenih i nerazvijenih područja koje bi privukle i koje su privlačile ljude pogotovo doktore, profesore da idu u ta nerazvijena područja. Pa to je ukinuto ljudi moji. Pa mi o tome moramo brinuti da li mi želimo da svi hrvatski krajevi budu razvijeniji ili želimo samo da budu razvijeniji veliki centri. Pa mi konačno moramo u Hrvatskoj početi smanjivati nejednakosti između ljudi, između ljudi koji žive od svog rada za malu plaću i za veće plaće. Ali između hrvatskih krajeva, između Gorskog kotara, Dalmatinskog zaleđa i na primjer područja Zagreba ili nekih razvijenijih područja. Prema tome, mi to moramo počet raditi. Ja vas upozoravam na taj dio. Pa neću vam govoriti što je dobro, jer znate kako je u politici. Zaslužni kad su, kad napravite uspjeh zaslužni su svi, a kad napravite neuspjeh odgovorni ste samo vi.
Hvala vam. Iduća replika uvaženi kolega Branko Hrg. Kolega Hrg, vi ste.
Ispričavam se. Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Bernardić javio sam se za repliku kad ste rekli da je SDP-ova Vlada ostavila uređenu državu, a ja ću reći da je SDP-ova Vlada po mojem mišljenju ostavila sređenu državu. I dobro je da su došli izbori pa ju nije mogla dalje sređivati. Ali to ne ide na vaša leđa, ne ide na vaš teret. Ja sam uvijek vas doživljavao kao čovjeka u SDP-u, tada vladajućoj grupaciji koji razmišlja drugačije i koji se u stvari sa većinom onoga što je Vlada tadašnja činila ne slaže. No, danas kao što je već ovdje rečeno sjedite u okruženju ljudi koji su sređivali Hrvatsku četiri godine žestoko i sredili je u mnogim segmentima. Spomenuli ste također i Hrvatske šume i rekli da u Hrvatskim šumama danas nitko neće raditi jer su čak i plaće dobre, nitko neće raditi. Pa sam na neki način onda došao do zaključka da ste vi i vaša Vlada tadašnja planski otpustili preko 1000 ljudi u Hrvatskim šumama, jer u stvari ljudi nisu htjeli raditi. Eto ja nisam znao taj razlog zašto se je otpuštalo. Mislio sam da se otpušta zbog toga da bi se fingirali pozitivni rezultati državnog poduzeća Hrvatskih šuma, a u stvari ti ljudi nisu htjeli raditi, pa je onda vaša Vlada te ljude otpustila lijepo i prikazala dobit Hrvatskih šuma.
Hvala. Odgovor na repliku.
Evo hvala vam lijepa. Poštovani zastupniče Hrg, dragi Branko pa i što sam ja rekao, znači Vlada je ostavila urednije, ne uređenu državu. Kako da vam kažem? Uredniju državu nego što je bila. Ako završimo, ako je Hrvatska potpuno uredna država pa što je naš posao? Što moramo raditi. Prema tome, mi se svaki dan borimo da bude bolje i to je napravila hrvatska Vlada. I zato je dobro da se slušamo, dobro je da vidimo tko što ima za reći jer samo onaj čovjek koji misli da je najpametniji često je na putu da ostane jako pametan. A kao što je Kennedy rekao kad su ga pitali čuje vaš savjetnik s vama i o vama ima i o ključnim problemima zemlje različito mišljenje nego vi. Pa kako to objašnjavate? Pa rekao je kad ćemo imati isto mišljenje više ga neću trebati. Mi moramo prihvatiti da smo otvoreno društvo u kojem imamo različito mišljenje i različite poglede. Pa da i različiti su pogledi vjerojatno bili i u Hrvatskim šumama, jer nije isto raditi u pilani na nerijetko radnim uvjetima koji variraju od temperatura -5 u Gorskom kotaru do plus 37 u Spačvi. Nije isto. I nije isto raditi u uredu, u klimatiziranom uredu. Možda je jedan dio ljudi zaista u klimatiziranim uredima bio taj koji je opterećivao proračune. Ali ostavimo to analizama, vrijeme će pokazati. Meni je žao što su promjene koje su uslijedile u državnim poduzećima ove zadnje. Ja bih volio da je drugačije, ali nije, došlo je bez javnog natječaja, bez javnog natječaja ljudi moji. Prijelazne uprave po šest mjeseci. Zašto? Mislim zašto to radite? To nije dobro za vas. Ja vam pokušavam pomoći da budete boji.
Hvala. Iduća replika uvaženi kolega Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bernardić, kao prvo hoću pohvalit vašu inicijativu i želju za dijalogom koju ste prezentirali u ovim pismima i mislim da je to dobro da postoji jedan kvalitetan i dobar dijalog na političkoj sceni. Ali da bi taj dijalog bio dobar moramo zapravo raspolagati i u njemu sudjelovati sa pravim i stvarnim činjenicama. Ono što želim zapravo dovest u sumnju vezano je za ovaj vaš dio gdje ste rekli kako je SDP-ova Vlada od 2011. i petnaeste bavila se uvođenjem reda i naišla na veliki nered. To je u duhu zapravo cijelo vrijeme što je govorio vaš prethodnik, što je naprosto netočno. Mi smo 2011. kada smo predavali de facto državu na upravljanje SDP-u ostavili državu za koju ste znali da će 1. srpnja 2013. biti punopravna članica EU. Da bismo do toga došli mi smo morali provesti velike reforme i morali smo napraviti velike iskorake da bismo postali članica EU. Dakle, vi ste, ta Vlada je imala punih godinu i pol dana vremena da se pripremi i da povučemo u ovom preostalom razdoblju sredstva iz EU. I sami znate, a brojke to najbolje pokazuju da nismo ostvarili napretke u tome. U te četiri godine uvođenju tog reda nabujao je javni dug na gotovo, skoro 90% udjela u BDP-u, nešto malo manje. I sada kada vidite u ovom proračunu i u ovom razdoblju prije javni dug se smanjuje, javni dug se smanjuje, imamo povećano izvlačenje sredstava iz EU, iz europskih fondova. Jako dobro se vidi zapravo da je i prihod državnog proračuna veći upravo radi boljeg povlačenja sredstava. Da ne govorim koliko je bilo iseljavanje u ove 4 godine ali dio toga je povijest, dio toga je povijest i dio toga pustimo neka povjesničari o tome razgovaraju. Ali mislim da su ovo dobre premise i ovaj proračun i porezna reforma da Hrvatska krene bolje.
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite.
Pa prije svega mi se moramo složiti oko problema, ali da bi se složili oko problema prvo se moramo složiti oko činjenice. Činjenica je, nije sve bilo savršeno ali činjenice su da je BDP rastao, da je industrijska proizvodnja rasla u zadnje 4 godine, da je rastao izvoz, da smo bili među tri europske zemlje s najvećom stopom rasta izvoza, da je zaposleno 84 tisuće 655 mladih ljudi, da smo imali najnižu stopu nezaposlenosti u posljednjih 6 godina, da su smanjeni dugovi u zdravstvu i da po indeksaciji mirovina mirovine su 5% narasle u zadnje 4 godine. To su činjenice. Složimo se oko činjenica i nastavimo razgovarati oko problema.
Hvala. Iduća replika je uvaženi kolega Darko Milinović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Nema ispravaka netočnog navoda, rekli ste da niste imali sreće biti u prošloj Vladi SDP-a, imali ste sreće što niste bili u toj Vladi pa ste sada predsjednik SDP-a jer da ste bili ne bi sada bili predsjednik SDP-a. Ali, spomenuli ste zdravstvo i rekli ste da ste spremni razgovarati o budućnosti. I to je dobro, vjerojatno u vašim korijenima progovara onaj lički gen i dobro je da ste spremni razgovarati o budućnosti. Ali kada je zdravstvo došlo u najveće probleme? U vrijeme kada je doprinos za zdravstveni sustav smanjen sa 15 na 13%. To je bio problem gdje i evo tu je ministar bivši Varga koji je, i ni u svom mandatu uspio popraviti sve te greške koje su proizašle iz toga. U jednom trenutku je zdravstvo dugovalo 7,5 milijardi kuna zahvaljujući tom smanjenju i doprinosima sa 15 na 13% a nije se nadoknadilo gubitak taj od 2,5 milijarde zdravstvu. Naravno tada je nastupila i sanacija zdravstvenih ustanova i sjetite se a reći ću samo primjer jedne bolnice u kakvu je zapravo situaciju došla povodom Zakona o sanaciji zdravstvenih ustanova, Vukovarska bolnica koja je morala, sada poslušajte ovo i to je povjerljiv podatak, koja je morala svaki mjesec dizati kredit da bi isplatila, ne da bi platila dobavljačima već da bi isplatila plaće djelatnicima. Dakle i ja pozivam i kao bivši ministar za jedan široki konsenzus što se tiče zdravstvenog sustava. Pa sjetite se isto tako dopunsko zdravstveno osiguranje gdje smo mi onima koji su imali plaću preko 10 tisuća kuna digli policu zdravstvenog osiguranja na 130 a oni koji su imali ispod 5 tisuća kuna smanjili na 60, to je bila jedna socijalna osjetljivost i vi ste tada izjednačili policu dopunskog osiguranja na 70 kuna, dakle onima preko 10 tisuća kuna ste pogodovali sa 130 na 70 kuna. Hvala.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
… [[Govornik naknadno uključen.]] sreća ili ne, kažu sreća prati hrabre a stara japanska kaže uspjeh preko noći dolazi nakon 20 godina rada. Prema tome, to nas čeka u Hrvatskoj. Tko misli da se može lako zavarava se. I zato sam zabrinut zato što je u zadnjih godinu dana, u zadnji 9 mjeseci upravo taj dug u zdravstvu koji bi trebao omogućiti zdravstveni sustav da naši umirovljenici ne čekaju u tolikim redovima, da im usluga bude dostupnija i kvalitetnija. Taj dug u zdravstvu je narastao 1,1 milijardu kuna. To je ono što me zabrinjava. Vjerojatno bi bilo drugačije, ali sada nije, sad je iskreno, da ste vi ministar vjerojatno bi bilo drugačije. Svjesni ste problema s kojim smo se našli kada je Hrvatska smanjila stopu zdravstvenog doprinosa. To je bio jedan podstrijeh tada rasterećenju rada. Da li je odluka bila ispravna ili kriva nakon toga je uslijedilo niz dobrih odluka u zdravstvu, sanacija bolnica, smanjivanje liste čekanja, medicinski potpomognuta oplodnja koja je omogućila hrvatskim parovima, hrvatskim obiteljima da danas imaju djecu iako su neplodni. To su sve bile dobre odluke. Ali danas, kada razgovaramo o problemima, onda razgovaramo iz aspekta da je u zadnjih 9 mjeseci taj dug narastao preko milijardu kuna. I to je nešto što nas zabrinjava. Ne zabrinjavaju me brojke, ne zabrinjava me zbog vas, zbog mene, zbog kolege Jandrokovića ili kolege Marića koji tu pedantno radi nego zabrinjava me zbog ljudi koji su bolesni i koji traže kvalitetniju i dostupniju zdravstvenu uslugu.
Hvala. Iduća replika je uvaženi kolega Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bernardić, govorili ste u svojoj raspravi o manje razvijenim krajevima u RH. Ja smatram da dolazim iz jedne takve županije. I javio sam se ustvari za repliku onog trenutka kada ste spomenuli prošlu Vladu gospodina Milanovića koja je kao takvim krajevima pomagala. Pa evo ja ću vam navesti samo par činjenica jer želim vjerovati da stvarno o tome govorite iskreno i da želite pomagati takvim krajevima ali očigledno niste dobro upućeni u ono što se je događalo. Dakle prva stvar koju je napravila ta Vlada upravo je bilo da je zaustavila gradnju ceste prema Bjelovarsko-bilogorskoj županiji, ceste koja je trebala spojiti našu županiju i grad Bjelovar sa cijelom Hrvatskom i gradom Zagrebom i dati perspektivu i gospodarstvenicima u tim krajevima da se bolje razvijaju odnosno da dolaze i nove investicije. Na toj trasi vam trenutno propadaju objekti u koje je uloženo oko 300 milijuna kuna i cijele te 4 godine na toj trasi se nije radilo skoro ništa. Što su recimo napravile Hrvatske šume našim prostorima? Uništili su male prerađivače drveta u našoj županiji. Šleperi upravo u vrijeme te Vlade drveta odlazili su iz naše županije a investicije koje su bile već odrađene, pogoni koji su bili čak dobro opremljeni i vrlo moderni su stajali potpuno prazni. Ljudi koji su tamo radili su otpušteni jer nisu mogli doći do drvne mase i tu drvnu masu upravo na tim područjima i preraditi. Sada se to malo mijenja. Govorili ste o mladima, pa evo, ja ću vam reći, dolazim iz jednog malog gradića, samo 2014. godine oko 200 obitelji mladih se iselilo iz tog gradića. Dakle, to je rezultat koji se događao upravo tih godina kada je bila Vlada gospodina Milanovića, pa evo, te činjenice uzmite u obzir. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Totgergeliju. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Bernardić. Izvolite.
Pa gledajte, sami ste dali odgovor na pitanje. Iz vašeg malog gradića su se ljudi iselili. Znate šta? U vašoj županiji u tom malom gradiću SDP-e nije nikada dobio povjerenje za upravljanje Hrvatskom i vašom sredinom i to je možda problem. Jer tamo gdje smo mi bili taj proces neću reći da ne postoji, ali je puno manji. Jel'? Prema tome, sasvim sigurno i situacija u vašoj županiji i u vašem gradiću će se promijeniti kada socijaldemokracija konačno dobije povjerenje da upravlja i to je nešto na čemu ćemo raditi. Ali ono što vam zapravo želim reći je da već u ovom proračunu ne možete osporiti da su potpore za nerazvijena područja, za poduzetnike 2. kategorije maknute. To je činjenica. Ne možete osporiti da su poništene odluke o razlici u plaćama koje bi stimulirale ljude da dođu u nerazvijena područja. I u ovom proračunu nema onoga što ste ukinuli u prošlom proračunu prije samo 9 mjeseci isti ovdje, a to je za vašu županiju izgradnja 11 sportskih dvorana za djecu po modelu javnoprivatnog partnerstva. Zašto djeci ne date da se igraju? Zašto ne razvijamo sport? Zašto ne stvaramo tu hrvatsku kvalitetu kroz sport? Pa vratite to. To bi bio dobar amandman i ja vama predlažem da vi to vratite. Bit ćete uspješan zastupnik i volit će vas u vašoj sredini.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bernardiću na odgovoru na repliku. Kolege, ja bih vas lijepo molio dok kolega odgovara da se suzdržite od bilo kakvih komentara. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Damir Felak. Izvolite.
Štovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Bernardić, javio sam se za repliku jer očigledno vas je netko krivo brifirao, ne znam zašto ste spominjali nezapošljavanje u šumarijama u nerazvijenim područjima. To je točno, nema zapošljavanja u šumarijama u bilo kojem području Republike Hrvatske jer postoji zabrana zapošljavanja u javnom poduzeću Hrvatske šume odnosno trgovačkom društvu u 100%-nom državnom vlasništvu, a tu zabranu striktno provodi uprava koja je postavljena od strane SDP-a. I ne samo što je tisuću 500 ljudi je smanjen broj zaposlenih, rekli ste da su to možda oni koji sjede u kancelarijama, to je samo dijelom točno i puno manjem broju. Većinom su to proizvodni radnici, znači sjekači, traktoristi i svi oni koji doprinose, koji su odnosno doprinosili svojim radom, boljem poslovanju Hrvatskih šuma, a izvršavali su i onu socijalnu funkciju razvoja ovih malih sredina gdje većina šumarija djeluje. Znači to je posljedica prije svega činjenja odnosno nečinjenja sadašnje uprave koja je valjda na taj način željela postići to da rezultat bude što bolji, a znamo svi dobro da na osnovu takovih ugovora oni imaju pravo na što veće bonuse. Vjerujte i sada u tim malim sredinama još uvijek ima dovoljno mladih ljudi koji bi vrlo rado radili u toj šumariji, zaradili svoj kruh kao što su to radili njihovi očevi i djedovi, pogotovo u tim ruralnim sredinama. I ja očekujem da buduća uprava Hrvatskih šuma bilo ona imenovana putem natječaja, bila imenovana onako kako ste ju vi imenovali postavljanjem direktnim političkim, što prije poradi na tome da šumarije profunkcioniraju i da izvršavaju svoju ulogu koju bi trebali imati u svim krajevima Hrvatske, a prije svega u ruralnim sredinama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Felaku na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bernardić. Izvolite.
Pa vi ste odgovorili, zapravo vi ste dali moj odgovor. Pa ne bih spominjao da nema zapošljavanja da ga ima. Prema tome, zato što ga nema, upravo sam ga zato i spomenuo. Hvala vam.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženom kolegi Bernardiću. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa poštovani kolega Bernardić, ja ne znam jel' moja replika zadnja, ali bi mogla i rezimirati. Meni je jasno da je vaša rasprava naravno više politička i to je naravno opravdano. Ali, za razliku od vaše rasprave koja ima naravno političke ciljeve, ovaj proračun ima itekako i razvojne ciljeve. I spomenuli ste, usporedili ste, zapravo pokušali ste usporediti bivšu i sadašnju Vladu. Ja nikako ne bi povlačila paralelu sa bivšom i sadašnjom Vladom. I nekoliko je činjenica kada svi volimo govori o činjenicama, ali na žalost nemamo vremena, ali najveća činjenica su izbori. Da je trebala kartaza to se slažemo svi i kartaze se događaju i u velikim i u malim političkim strankama i to vidimo i u vašoj stranci se dogodila i vi ste očito rezultat. I to su naravno normalni demokratski procesi. Ali idemo manje u političkom diskursu, a više o konkretnim činjenicama. Dakle, samo neke od činjenica ovog proračuna, dakle ono što je jako bitno da je ovim proračunom zapravo se osigurava do sada najjača kontrola trošenja proračunskog novca. Jel' nam to svima trebalo? Itekako nam je trebalo. Vode, šume, ceste, velike korekcije i vidimo da je to itekako potrebno. Kroz ovaj proračun koji bi ja nazvala najziheraškijim do sada, najštreberskijim, ali i najrazvojnijim su se postigle tri stvari. Jedna jako bitna stvar su tri stupa za smanjenje javnog duga. To je taj rast BDP-a, to je ta aktivacija državne imovine i to je ta fiskalna konsolidacija i sva tri dolaze u paketu u ovom proračunu. Apostrofirali ste među ostalim ukupne rashode kao velike, međutim to nije točno jer moram opet istaknuti da uzimajući u obzir ekonomske aspekte dakle već ste čuli iz izlaganja ministra Marića da upravo ti rashodi nisu takvi, svede se sve na 2,5 milijardi. Prema tome, držimo se samo činjenica. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegici Ireni Petrijevčanin Vuksanović na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bernardić.
Evo poštovana zastupnice, pa evo vi ste mlada zastupnica u ovom Parlamentu po stažu, ali imate bogato političko iskustvo jer možete zaista sa punim pravom govoriti kako izgleda pozicija kad se gleda iz MOST-a ih HRID-i ili eventualno sada iz HDZ-a, prema tome sasvim sigurno iz drugih pozicija možete usporediti i uspoređivati različite aspekte proračuna. Vi ste rekli da je zadnja replika ne do Bog samo da je posljednja, prema tome ono što pokušavam naglasiti kad ste vi u svojem dijelu govorili o najštreberskijem i najrazvojnijem proračunu. Pa nije najrazvojniji proračun onaj koji ima najmanji deficit jel, to jedno s drugim veze nema. najrazvojniji proračun onaj koji omogući stvaranje nove dodane vrijednosti, koji omogući otvaranje novih radnih mjesta, koji omogući pretpostavke za rast u sljedećoj godini, to je najrazvojniji proračun. I to mi u ovom proračunu ne vidimo. Nema govora o stvaranju dodane vrijednosti, nema govorenja o pretpostavkama za rast i nema govora o tome kako će izgledati proračun za 2018. godinu ljudi moji. Pa mi smo sada kroz ovaj proračun koji je po našem osobnom mišljenju prenapuhan. Mi smo na skliskom terenu, to je ono što pokušavam reći. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bernardiću na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa evo kolega Bernardić, spomenuli ste, ja ću se vratiti na ovaj proračun kada ste rekli da se ne vidi od kuda će se namaknuti svi ti prihodi. Ako ste čitali obrazloženje i u samoj koncepciji proračuna onda je vidljivo da je potrošnja kućanstva najvažniji generator za rast BDP-a i da je to predviđeno na 3,6 indeksnih poena. Dakle ako se vratimo na ono da je ukupan neoporezivi dio povećan značajno znači da domaća potražnja i domaći čovjek itekako stvara preduvjete za ukupan rast BDP-a od 2,1%. Prema tome, 3.800 kuna neoporezivog itekako utječe na ukupnu potrošnju, itekako povećava rast BDP-a pa onda ne bi trebali na taj način skeptično gledati na sve ove mjere koje su poduzete.
Zahvaljujem kolegici Grozdani Perić na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bernardić.
Hvala vam lijepo gospođo Perić. Pa to sam pročito, čitam ali ne vjerujem. Da, domaća potrošnja će biti generator rasta domaće potražnje tj. BDP-a. A 60% naših ljudi nema nikakav rast, rade za 7.700 kuna bruto i manje, nikakav efekt. Pa to je u koliziji, to je oksimoron, jel pokušavam ekonomski voditi raspravu. Razumijete, znači 60% ljudi ništa, a odjednom ti ljudi će omogućiti da se digne rast. Pa kako da vam kažem, pa to je Alisa u zemlji čudesa, to je Bijeli zeko pobjegao u šumu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bernardiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javila uvaženi kolega Franjo Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Bernardiću, vi ste ovaj proračun i budućnost Hrvatske jer ako se to sve skupa ostvari nazvali zemljom čudesa. Ali reći ću samo i napomenuti ono što i vi znate, da je do jučer deficit bio 17 milijardi, da je doista danas po prvi puta u odnosu na projekciju 2015. na 2016. proračun po prvi puta smanjen javni dug, smanjen javni deficit, rast BDP-a, ali i vi ste u prethodnoj vladi doista pridonijeli da smanjenje deficita doista ne bude više onako kao što je to bilo prije par godina. Naravno govorili ste i o kamatama kako će se građani neće moći zaduživati jer su kamate velike, a vidite upravo ostvarenjem ovih gospodarskih rješenja i ostvarivanjem ovakvih pokazatelja kao javnog duga i deficita upravo se pokazuje da će sutra i građani ali i pravne osobe, ali kao i država se moći sigurno zaduživat za daleko manje kamate nego što je to bilo u prethodnom vremenskom periodu. Pa i ovih 33 milijarde kuna koje država mora podići kredit da bi refinancirala stare obaveze, sigurno će pokazati da će se u ovome trenutku kada pokazuje ovakav gospodarski napredak sigurno moći zadužiti daleko jeftinije, a već smo to pokazali u protekloj godini gdje je ministar Marić uštedio samo na razlici u kamatama preko 250 milijuna kuna. Svakako i vi kao jedan mlad čovjek i čestitam vam što ste danas predsjednik SDP-a i vaš tako široki osmijeh, zajedno sa ovom projekcijom proračuna u 2017. godini sa nama svima skupa ovdje koji smo danas u poziciji, a vi koji ste u opoziciji zajedničkim snagama izgradimo bolju budućnost u Hrvatskoj.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Franji Luciću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bernardić. Izvolite.
Pa hvala vam gospodine Lucić, mi smo uvijek znali naći zajednički jezik, ali ono oko čega se slažemo i vi i ja je da bi htjeli da je Hrvatska zemlja čudesa i da se kod nas događaju čuda. Nažalost, to nije tako. I volio bih zaista bi volio da mogu dijeliti vaš optimizam, da to za sljedeću godinu bude tako. Ali o tome nije pisao ni Finantional Times, o tome nisu razgovarali ni u Europskoj komisiji i na Europskom vijeću o najizglednijim i najoptimističnijim projekcijama i to se jednostavno ne vidi. Ne vidi se ni iz ovog proračuna. Drago mi je da vi vjerujete. Ja sam nešto mlađi od vas, nažalost ne dijelim s vama taj optimizam jer sam svjestan ograničenja s kojima se Hrvatska susreće. Svjestan sam toga da je ista Vlada u redizajniranom sastavu u ovoj istoj godini, u ovoj istoj zemlji dva puta u kratkom vremenskom roku predstavljala potpuno drugačiji proračun i dozvolite mi da budem oprezan. A uvijek podržavam one koji vjeruju jer blago onima koji vjeruju.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bernardiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Stevo Culej. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Doista je čudesno, gospodine Bernardiću, da si ti pobijedio na ovim izborima. Meni je to posebno drago iz više razloga, ali neću ih navoditi, znaš ih. Čudesno je i to da vaša stranka, posebice vaši predstavnici u lokalnoj upravi i na rukovodećim mjestima, rekli ste da je tamo sve napredno, sve je pozitiva. Evo rekoh, ja ću se sjetiti samo Babine Grede. Tamo nikada nije pobijedila nijedna druga stranka osim SDP-a vjerojatno i ona obećanja koja je vaša Vlada davalo tamo iz svojega proračuna, izdvajanje za njihovu školu i za njihov bazen, tj. dvoranu. Sada je bazen u kojemu su oni, ja ne znam da li moraju dobro paziti da se netko ne utopi tamo jer to su trenutno fekalije, otpadne vode u tom bazenu. Onda da preskočim Babinu Gredu, da ne ostanem predugo, idem na Ministarstvo poljoprivrede. Imali smo ministra Jakovinu kojega nema ovdje, koji je dijelio poticaje namjenske koji su trebali ići malim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, on je to podijelio svojim prijateljima vjerojatno po nekome ključu. Ako je to pravda, nije baš neka Onda sjetimo se šumarstva u istom resoru. Svakodnevno, a i kada god idemo u Zagreb, mi vidimo šlepere pune hrastovih trupaca koji idu iz slavonske šume. Međutim, ti trupci nikada ne dolaze ili manji dio dolazi u pilane u Slavoniji posebice kad krenemo od Gunje pa nadalje. Slavonija, Slavonci koji žive okruženi sa tim šumama ne mogu uživati u svojoj blagodati, barem da mogu dobiti drva po nekoj normalnoj cijeni nego plaćaju jedan metar do 330 kuna. To je jako nezgodno posebice za nas tamo. Mi ne možemo dakle koristiti svoja prirodna bogatstva dok neki drugi ih mogu koristiti i ne možemo i mi na njihova doći nikako. Nadalje kad se sjetim nekih vaših ministara koji su koristili svoja sredstva i svoj utjecaj; ode vrijeme. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Culeju na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bernardić.
Hvala vam na čestitkama, kolega Culej. Koliko sam ja informiran znam da do kroz sljedećih nekoliko mjeseci u Babinu Gredu dolazi jedna velika investicija. Tamo je već dva mandata ako se ne varam, dva ili tri mandata u poziciji odgovornosti SDP-a. Upravo ta investicija će biti rezultat dobrog odnosa lokalne vlasti i otvaranju prema poduzetništvu, ali žao je i meni što je zaustavljena gradnja bazena koji je započela SDP ova, a zaustavila ga je Vlada prethodnog premijera Oreškovića. Dakle, sasvim sigurno da ste vi bili ministar i u poziciji za odlučivati to se ne bi dogodilo. Ali niste, ali morate biti svjesni da je Vlada HDZ-a i MOST-a, zadnja koalicijska Vlada HDZ-a, zaustavila upravo gradnju tog bazena. Ali mi ćemo biti toliko vrijedni, već to pripremamo, da damo amandman kojim će se ta sredstva koja su nepovratno uzeta od djece i mladih, svih ljudi koji se žele rekreirati sa šireg područja Babine Grede, dvorana, vratiti u proračun. Prema tome, podržite naš amandman, bit će dobro, bit ćete ponosni i moći ćete se osjećati kao heroj u vlastitoj sredini, vratiti se i omogućiti nešto dobro za tu djecu i te ljude. Evo, podržite naš amandman. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bernardiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Bernardić, ja vaš rad pratim od kada sam ja došao u Sabor 2009. godine. Vi ste danas rekli na kraju vaše rasprave da je ovaj proračun isti proizvod, a da je hrvatska Vlada novo pakovanje. A ja sam danas vas shvatio kao novi proizvod i novo pakovanje SDP-a jer ste s nama bili na groblju, položili ste vijenac u ime Hrvatskog sabora pokojnom predsjedniku Franji Tuđmanu. Počeli ste vaš govor spominjući pokojnog predsjednika na današnji dan, što ja smatram pozitivnim. Ali kako ste nastavili dalje učinili ste mi se kao novi proizvod a staro pakovanje SDP-a zato što ste branili neobranjivo. Bivši premijer Milanović proračun 2011. godine ovdje za ovom govornicom je rekao za Slavoniju, a vi ste spomenuli Slavoniju dolje za govornicom što isto tako pozdravljam, rekao je da dabogda mu se osušila desna ruka ako zaboravi Slavoniju. Međutim, kako mi danas raspravljamo o najvažnijem financijskom dokumentu, ja sam pratio stanje u Slavoniji od 2011. godine pa nadalje, na kraju vaše Vlade, nažalost 2015. i 2016. godine ta Vlada Zorana Milanovića izgubila je izbore, vi ste postali šef oporbe i to je promjena, to je nešto novo i to se danas vidjelo kad ste vi govorili. Međutim, ako dođete u Osijek i Slavoniju i uspoređujući 2011. godinu, 2012. i sve ostale, vidjet ćete koliko je mladih školovanih ljudi, a pozivali ste se i na znanost i obrazovanje, napustilo Osijek, Osječko-baranjsku županiju, istočnu Hrvatsku, veliki broj. Tako da mi danas govorimo o nekom dokumentu koji prije svega ja smatram da je realan, je li on provediv pokazat će vrijeme, a isto tako mnogo sam puta govorio da je vaš bivši ministar financija Lalovac bio stručnjak na svom području i mislim da se on i gospodin Marić najbolje razumiju. Tu treba biti pošten. Međutim, dao sam na važnost vašem govoru jer danas je ovo prvi govor vas kao šefa oporbe, a pratim vas, i ne želim da se vraćate na stari SDP jer jaki SDP znači jaka izvršna vlast što daje vama na kvaliteti, a i vama na kvaliteti. Treba to malo onako pratiti.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Salapiću na replici. Odgovor na repliku kolega Bernardić.
Hvala vam na vašem razgovoru. Rekli ste dosta toga, ono što ću samo reći kao ispravak netočnog navoda, nisam niti u jednom trenutku rekao pakovanje, rekao sam pakiranje. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bernardiću. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Davore, pa mislim ovdje danas kada smo govorili o proračunu mislim da ponovno smo došli do nekakvog prebacivanja ko je ko, šta napravio. I ono na što ste upozorili mislim da se sada ponovno podvlači malo ispod tepiha. 2004. godine znamo da nam je bila jedna ekonomska politika snažene državne potrošnje samo trošimo, gradimo, trošimo i gradimo i došlo je do toga sa smo stvorili taj javni dug koji je od 85% ovisno kakvo je računovodstveno tada bio tretiran, kako nije. Ali to EUROSTA vrlo dobro zasada precizirao. I onda se događa znači jedan ekonomski šok koji čak nema veze sa Hrvatskoj, dogodila se financijska kriza vani i mi smo bili 6 godina u dubokoj recesiji. Kao da ništa nismo naučili. Godinu dana, godinu dana oporavka i zbog ulaska u EU, zbog nižih kamatnih stopa, jednog pozitivnijeg ekonomskog okruženja ponovno snažni rast rashoda. Mene samo čudi da svi oni ekonomski, Hrvatska udruga poslodavca, svi oni koji su govorili 4, 5 godina kada smo bili u Milanovićevoj vladi rezati, rezati, rezati, štednja kako danas govore i aplaudiraju na veću potrošnju, samo trošimo, trošimo, zaboravimo šta nam se dogodilo velikom javnom potrošnjom. Znači ovo što ste vi samo upozorili što će se dogoditi, slijedeće godine vidite u EU talijanske banke se tresu, 360 milijardi kuna nenaplaćenih kredita, dvije najveće banke su u Hrvatskoj. Izbori u Francuskoj, izbori u Njemačkoj, migrantska kriza znači cijelo vrijeme pokušavamo reći da podržavamo dobre stvari međutim da malo budemo realniji jer neće nas više ljudi imati tko sanirat. Mi smo na 85% javnog duga ukoliko se bilo šta iduće godine dogodi. Vidjeli ste prošle godine kako je ministar Marić jedva izvukao poziciju jer nije bilo toliko javnog duga da je uspio refinancirati na domaćem tržištu. Ukoliko nam se dogodi i zbog Brexita i zbog svih tih situacija u 2017. godini ljudi nas neće imati više tko sanirati jedino MMF. I zato nemojmo biti prenapadni u tome ajmo trošiti, ajmo trošiti, ajmo trošiti. Pokazali smo da takve ekonomske politike su nas dovele do visokog javnog duga. Mi nemao više prostora za takvu snažnu potrošnju. To je samo bilo upozorenje kolege Bernardića. I želimo da uspijete, želimo da uspijete samo upozoravalo na tu stvar da ukoliko se dogodi bilo kakav a na što hrvatska Vlada ne može utjecati, ne može utjecati, ne može utjecati što će nam se dogodit. Koja nam je varijanta b? Imamo li mi ljudi uopće varijantu b?
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lalovcu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bernardić.
Hvala vam kolega Lalovac. Hrabro ste se borili da zaštite najugroženije hrvatske građane. Imate veliko iskustvo, iz vašeg iskustva može učiti i nova Vlada i trebala bi učiti na iskustvima i pogreškama dosadašnjih Vlada. I zato je upravo ova vaša rasprava u kojem treba biti obazriv, u kojem treba biti realan, i u kojem treba učiti na iskustvima prošlih Vlada nešto na što želimo dodatno upozoriti novu Vladu jer nam je interes Hrvatske na prvom mjestu, a to je ne budite slijepi pored zdravih očiju.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bernardiću na odgovoru. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bernardić u vašoj raspravi, a i u vašim prvim potezima ste zatražili komunikaciju i razgovor sa partnerima na hrvatskoj političkoj sceni i sa HDZ-om i sa MOST-om. Ja sva podržavam u tome da ustrajete. Nažalost današnja poruka ovdje na ovoj sjednici oko proračuna nije takva jer mislim da bi trebali napustiti situacije gdje se rade određene iluzije predstave za javnost da se cijela Vlada sazove u pola 10 ujutro, da sat vremena ljudi sjede a nakon toga da samo evo ja odajem priznanje ovdje kolegicama koje su ostale i ministrici Dalić i ministru Mariću, evo gospođa ministrica kulture, ministrica za mlade i socijalu, obitelj. Znači to je predstava. Naš premijer je otišao nakon sat vremena na stranački sastanak u Trakošćan, to moramo isto ovdje reći, Hrvatski državni zavjet, zaklada HDZ-a koja je ako se sjećate financirala i IFO institut odnosno ruskim novcem program IFO instituta, ali ako već želimo dijalog, ako ste već dobili evo vidim podrška i od strane HDZ-a praktično imam osjećaj da u ovom trenutku se skupljaju potpisi da bi vi skupili više od Plenkovića. Koliko vas hvale ljudi iz HDZ-a i to je dobro. Ajmo taj dijalog zadržati, ajmo tu nešto napraviti ali onda moramo izbjegavati rekao sam predstave. Sat vremena pročitati govor, otići na puricu s mlincima u Trakošćan mislim da to nije put na koji način bi trebali raditi u ovom Hrvatskom saboru. Dali ste ruku i MOST-u jučer oko izglasavanja minimalne plaće, htjeli ste da podržimo njihov zakon a da oni podrže podizanje minimalne plaće odbili su to. Znači nastavite tako dalje, ja se nadam da ćemo u ovaj Sabor vratiti taj dijalog i da ćemo ovdje nešto odlučivati a ne da premijer isključivo koristi Sabor kao svoju pozornicu i da nakon toga ode.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marasu i samo bi ga evo podsjetio s obzirom da me stalno kritizira za prekoračenje vremena 16 sekundi ste prekoračili i ja vas molim sve dok postoji prostora da se možete sami popraviti nemojte kritizirati druge. Hvala lijepo. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bernardić.
Potpredsjedniče Sabora, evo pa kolega Maras pa kažu da je u životu čovjek ima dvoje ušiju a jedna usta da bi mogao duplo više slušati nego govoriti. I slušati treba, jer onaj tko nije spreman poslušati kritiku vjerujte mi u životu neće ništa napraviti. I žao mi je što ovdje nema gospodina Plenkovića, premijera koji nije našao za shodno da posluša zastupnike u ovom Saboru ali nema ni nekih drugih. Naravno hvala uvijek taj glas dopre do onih koji su ostali ovdje, pa im u ovom trenutku zahvaljujem na tome što jednostavno samo rade svoj posao. Ali ono što ste dobro primijetili, jučer ovdje smo mogli radost Božića podijeliti sa onima koji u Hrvatskoj žive najteže, s njih 50000 koji jedva spajaju kraj s krajem, čije obitelji se tuku za neizvjesnu egzistenciju, ne znaju da li će platiti režije. Ne znaju da li će moći pojesti za ovaj Božić tu puricu s mlincima, možda samo komad batka, njih 50000 u Hrvatskoj. Njih 50000 gdje smo ovdje Zakon o minimalnoj plaći htjeli omogućiti da od 1.1. 286 kuna odmah naraste minimalna plaća za tih 50000 obitelji, a već sljedeće godine još toliko. To je onemogućeno kao i ograničenje plaća državnih dužnosnika. Pa prema tome iz tog odnosa iz tog pokreta mi govorimo i to nas boli, boli nas kao ljude, boli nas kao zastupnike naroda koji su danas usprkos ovdje slušamo što će gospodin Plenković reći, što će ministri reći, što ćete vi reći jer to je u interesu ljudi, pogotovo ovih 50000 koji teško žive i jedva prehranjuju svoje obitelji.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bernardiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kolega Bernardić, čestitam vam na izboru za predsjednika SDP-a. Govorili ste o optimizmu i pesimizmu. Optimizam je pozitivna stvar, ali naravno da je bitno da je realna. Međutim, spomenuli ste 11 tj. 33 milijarde kuna duga, tj. 11 milijardi kuna je od toga samo kamate. Naravno da se to dogodio kad pogledamo da je samo u mandatu dok ste vi bili na vlasti iz Hrvatskih šuma otpuštano tisuću ljudi s tim da su samo velike bonuse imala to vam je poznato uprave tvrtke kao gospodin Pavelić čini mi se enormne bonuse za dobar rad i dobre usluge. Pa sad zamislite da taj novac nije se dava gospodinu Paveliću i upravama, da bi zasigurno bilo sredstava i za ove minimalne plaće, a zasigurno i za bio bi proračun puno bolji. Kad pogledamo i program ravnomjernoga razvoja za našu Slavoniju novac koji je namijenjen bio OPG-ovima u Slavoniji otišao je za vrijeme Jakovine u druge džepove, u džepove brojnih tajkuna, u stvari malobrojnih jer ih nema mnogo. To su činjenice da je taj novac završio u Slavoniji zasigurno ne bi 50000 Slavonaca otišlo u 2015. godini put trećih zemalja. I činjenica je da je 5 milijardi kuna duga u mandatu, 5 milijardi kuna poticaja dato za mliječnu proizvodnju sa 64000 za vrijeme Jakovine, 64000 proizvođača mlijeka na 4800 proizvođača mlijeka, a 5 milijardi kuna je uloženo poticaja. Sad zamislite koji su to nesrazmjeri. Samo 4000 proizvođača mlijeka za vrijeme Jakovine je ostalo, Slavonija spaljena zemlja. I nadam se zaista da ćete i vi probuditi optimizam i da ćete kritizirati još žešće, ali da taj optimizam morate temeljiti na realnosti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Bernardić. Izvolite.
Prije svega nama je interes da vratimo hrvatsku proizvodnju i razvijemo hrvatske krajeve. Mislim da nam je to interes, ali i zajednički interes. I ja sam govorio upravo o tome, o sadašnjem trenutku, o proračunu koji je sada i o budućnosti, o onom što će se biti osvrćući se tek na činjenicu iz prošlosti. Ali vi se dosta često volite vraćati na ono što je bilo prije. Izgovori, čovjek koji traži opravdanje uglavnom ne može ništa napraviti i to je jednostavno jednostavna priča, koji traži opravdanje uglavnom neće ništa napraviti. I ja vas zapravo pozivam da kada već govorite o onom što je bilo napravljeno za vrijeme prošle Vlade mi moramo istaknuti da se mi po prvi puta ljudi moji nismo uspjeli prošle godine refinancirati svoje obveze. Zašto? Zato jer je kamata za nas bila previsoka. Neću reći zato što je prvi put u hrvatskoj povijesti u Vladu ušao MOST, da je prvi put u hrvatskoj povijesti se država nije uspjela imati povoljnu kamatnu stopu. Neću to reći. Da sam zločest to bih mogao reći, ali neću to reći. Ali ću reći da nemojte tražiti izgovore u prošloj Vladi, jer čovjek koji traži izgovore uglavnom je neuspješan, ne može ništa napraviti. A ja bih htio da budete uspješni. Vi ste evo i aktivan dosta.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bernardiću na odgovoru. Sa ovime smo iscrpili replike po ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a javio uvaženi kolega potpredsjednik Hrvatskog sabora gospodin Ivan Vrdoljak. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, ministri, zamjenici ministara, poštovani zastupnici. Na početku ću samo reći da ćemo mi amandmanima konkretizirati svoje prijedloge dorada za ne tako skupe stvari, a vrlo bitno za jedinice lokalne samouprave u dovršetku planova izgradnji škola, vrtića, sanacije klizišta pa i do dobrog dijela obrazovnog sustava koji nam svima treba biti fokus. I treba reći da niti jedan proračun pa ni osobu ne možemo gledati crno bijelo. Mi u pravilu imamo jedan običaj u Hrvatskoj da stvari gledamo crno bijelo. Ili je sve crno ili je sve bijelo, a to nije tako. Tako se ne karakterizira niti jedna osoba, a kamoli jedan proračun. Ali što možemo prvo uočiti prvo u projekcijama i to sam spomenuo i kada su projekcije od Vlade izašle u javnosti. Mi u projekcijama vidimo da je plan do 2016. godine, ove godine rast BDP-a od 2,7%. Premijer se nama pohvalio kako su obavili jednu veliku reformu na početku mandata poreznu, porezne izmjene koja treba doprinijeti rastu BDP-a od 0,5% i da ćemo sljedeće godine imati 3,2% rast BDP-a. I onda u projekcijama potpuno isti rast i osamnaeste i devetnaeste godine. Kada netko sam svoje projekcije planira, da sve što je trebao odraditi odradi u prvih nekoliko mjeseci i da nakon toga ide stagnacija rasta to nije dobra poruka. To nije čak ni dobra poruka međunarodnim financijskim institucijama koji svi očekujemo da ćemo u sljedećoj godini uz ozbiljan pristup pomoć našu ako treba, vašu ozbiljnu kontrolu deficita podići rejting i na taj način smanjiti kamate ne samo državi, nego i realnom sektoru. Kada kažemo poruku da ćemo stagnirati u rastu sljedeće 3 godine, to nije sigurno nešto što nas može veseliti. Malo ću odgovoriti kolegi Bačiću. Sa izvršenjima proračuna, uzmite te dokumente ljudi. Ja ću vam samo sa jasnim dokumentima izvršenje proračuna u zadnjih 5 godina reći kako je to izgledalo. 2012. godine izvršenje proračuna, rashodi 118 milijardi. 2015. godine izvršenje proračuna, rashodi 115 milijardi. Znači, imamo HZZO je ušao sa? [[Upadica: sa 20 milijardi.]] Sa 23 milijardi je ušao 2015. godine u proračun što je izašao van. Ali izašao je sa 23 na 115 milijardi, 130. Sa 108 na 130. Gdje je sada HZZO? Vrlo jednostavno to rješavamo. A gledajte prihode, 109 2012., 2015. izvršenje 109 [[Upadica: Opet HZZO.]] Jasno da je HZZO. Ljudi, pa ne pričamo o … pričamo o tome da ovdje nemamo 4 milijarde duga i nema dugova koji su se stvorili u bolnicama u prošloj godini. Gdje se to vidi u vašem proračunu? 4 milijarde u jednoj godini, to je 16 milijardi u 4 godine. Hoćemo o tome razgovarati? Znači, ja nisam to mislio spominjati, jer to ne piše ovdje što ćemo raditi sa 4 milijarde koji de facto ne postoje u planu rashoda u ovoj godini sanacija tih 4 milijarde, kao što ne postoji ni sanacija, ustvari rezultat pregovora sa sindikatima od milijardu i pol troška koji će doći u slučaju da ovo što čujemo u javnosti bude istina da se sljedeće godine realizira ovih 3+3% rasta plaća u javnom sektoru. Dakle, dalje idemo u projekcije. 2015. godine prvi put od samostalnosti Hrvatske imamo izvoz roba i usluga veći nego uvoz roba i usluga. 10% je bilo rast izvoz roba i usluga, 9,4% izvoz roba i usluga. Naš plan je da usporava rast izvoza, a da ubrzava rast uvoza što je logično ako smo podigli poreznu osnovicu i ako raste potrošnja, a valjda nekim drugim mjerama. Ja nemam problem sa rastom uvoza. Ja imam više problem sa usporavanjem raste izvoza. Valjda nekim mjerama trebamo doći do toga da u najmanju ruku zadržimo trendove, pa da rastom izvoza dobijemo novu platnu bilancu bolju, da dobijemo novo nezapošljavanje, da dobijemo novu produktivnost, da dobijemo novi industrijski rast i sve ono što bi trebalo u ove sljedeće 4 godine uslijediti. Kolega Marić je to spomenuo u svom nastupu. … [[Govornik se ne razumije.]] godine negativni doprinos je uvoz roba i usluga i da to treba promijeniti, a u projekcijama imamo plan u sljedeće 4 godine isto. Zato vas molim da i zbog projekcija, zbog čisto našeg plana da znamo kuda idemo. Jedna stvar me još zanima, a to bi trebali svi mi početi raditi. Vaš plan deficita državnog, ne konsolidiranog je 6,8 milijardi kuna državnog proračuna govorim, ne konsolidiranog. Što će se dogoditi ako dođemo ovdje za godinu dana na izvršenje proračuna i ako bude 8,5? Ja vas to sada iskreno pitam ljudi i želim čuti iskreni odgovor. Da li će tada ministar financija ili premijer snositi neku odgovornost ili ćemo se opet nadobacivati jel' to neki ministar 2011., 6. ili 16. napravio? Ja bih volio da počnemo funkcionirati da svatko od nas nosi neku odgovornost za posao koji radi. I ako nam je danas ovdje prikazivano 6,8, a jasno je da 7,2 ne znaš, par sto milijuna kuna je nemoguće. Ali ako naraste za milijardu i pol što se može dogoditi ako ne povučemo dovoljno planiranih sredstava iz Europske unije, za milijardu i pol, pa tada me zanima da li će netko snositi odgovornost. Ako vi kažete da je neutralna točka, kolegi Bačiću nije jer je kolega Bačić u svojoj raspravi pričao o rashodima da je EU, a u prihodima nije. Rast prihoda od 5 milijardi, kaže a u rashodima je pola EU. Pa i u prihodima je tada ako je neutralno. To objasnite kolegi Bačiću, tako da je to fer odnos. Ja samo tvrdim, što amo se dogodi 8 i pol milijardi, ministre? Što ako dođemo na izvršenje i bude 8 i pol milijardi, da li ste tada spremni staviti mandat na raspolaganje i reći loše sam planirao? Loše smo planirali ljudi, promašili smo milijardu i pol kuna. Čut ćemo odgovor kada ga treba čuti. I rekli ste nam ovdje da od tih 2 i pol milijarde što treba doći iz EU, da ostaje 3,8 milijardi kuna na rashodovnoj strani povećanje iako je, to smo čuli u kampanjama kontrolirat će se rashodovna strana da u biti je 1,3 kompenzacijske mjere, a to je odluka porezne reforme. To je kompenzacijska mjera, negdje se to ostavilo 2 i pol milijarde od čeka se očekuje rast. Ali je 2 i pol milijarde stvarni rast iako ja zovem da je stvarni rast 3,8, jel' de facto je – nešto ste uložili da bi dobili povrat – i rast rashoda je 3,8 milijardi. 3,8 milijardi u jednoj godini je rast koji smo imali ljudi 2005. godine. Jučer mi je jedan moj dobri, dragi prijatelj rekao: „Ivane ovo je de javu“. 2005., 6. stabilizira se proračun, rast na 4%, prihodi od PDV-a rastu, Škegro je svoje odradio, već smo ga zaboravili PDV-e je krenuo, sve dobro ide, potrošnja, zaduživanje, ono socijalna struktura kupuju se glasovi, ulaže se gdje treba i gdje ne treba. Izvoz ne raste, usporava, uvoz raste, potrošnja raste, tri, četiri, pet milijarde svake godine, kriza. Kaže de deja vu 2005., 2006., opet četiri godine ćemo trošiti, skakati, a u realno skok je u četiri godine 15 milijardi kuna, pola od toga je EU, premijera sam čuo je od 15 milijardi 7,5 je EU, 7,5 je naše u četiri godine. 7,5 milijardi kuna mi dižemo naše rashode, i to je plan. Ali ja ne bi imao ni protiv tog plana ništa da je plan BDP-a na 5%, nemam problem. ak ćemo uložiti da znamo da će nam se vratiti, da će skočiti izvoz, da će skočiti zaposlenost i da ćemo onda imati rast ne onaj koji imamo danas. Pa mi ljudi planiramo da ćemo 2019. godine biti tu gdje smo danas, to nije dobro, nije dovoljno ambiciozno. I ako ćemo potrošiti 7,5 milijardi kuna više pa to je da imamo veći rast. Pa zašto to ne planiram i da ćemo imati veći izvoz, da ćemo imati veću zaposlenost. To bi bilo lijepo da smo ovdje vidjeli. Taj deja vu iz 2005. bojim se da će nam se opet ponoviti. Dakle sada će krenuti potrošnja, sada će se kreniti dizati rashodovna strana proračuna, svako ministarstvo će uvijek dobiti svake godine pola milijarde, dvije milijarde kuna više i onda ćemo nakon četiri, pet godina opet u neku krizu, onda ćemo opet plakati, tko je kriv za koju fazu neke razvoja ove zemlje. I zato vas molim da probamo raditi na ovaj način, preuzmite ljudi odgovornost i ako je ministar financija sa premijerom rekao imamo jasnu strukturu, znamo gdje idemo, deficit 6,8 ako bude 8,5 dajte da čujemo da li će netko staviti mandat na raspolaganje. Mene to iskreno zanima i to bi stvarno volio vidjeti, bez obzira što smo imali u povijesti da je svako svašta obećavao. HDZ-ove vlade, vlade lijevog centra svašta je bilo. Pustimo povijest, ajmo neke nove standarde uvoditi i ako ih vi uvedete pa mi ćemo morati poštivati, red bi bio pa građani će to honorirati vama kada netko preuzme odgovornost za ne … a onda i nama nabiti standard koji ne možemo sutra niti trebamo mijenjati. Ostat ćemo nakon realizacije ovakvih proračuna i ovakvih projekcija, mene više brinu projekcije, čak niti trenutni proračun za 2017. godinu, mi ostajemo i dalje uvozna zemlja, bez jasnog razvoja industrije, bez jasnog razvoja broja zaposlenosti, izvoza i jasne vizije gdje bi trebali biti 2025. godine. Strateški dokumenti u nekim sektorima su to definirali, nažalost nisu implementirani niti u porezne izmjene, niti u proračune i projekcije, ali valjda ćete nam tijekom 2017. godine prikazati svoje strategije i odgovor gdje bi to Hrvatska sa ovakvom realizacijom sa svojim izvozom zaposlenošću, strukturom zaposlenih, obrazovnim sustavom, na koji način ćemo poticati gospodarstvo, inovacije, nove tehnologije, koje industrijske sektore, kada nam date odgovor na to pitanje kako će to izgledati 2020. godine, stvarno ću više vjerovati da nije presudno niti taj rast BDP-a koji nije presudan argument za jednu ozbiljno i stabilno gospodarstvo ali je kod nas sigurno dovoljno uvažen. I zato me najviše brine ne kontrola rasta rashoda koja nam se već događala dvije tisućih godina, koji su došli u konačnici doveli do kriza iz kojih smo mogli izaći ranije, ali sada sam čuo ovdje jednu poljsku priču. Vlada Tuska koji je najbrže izvukla Poljsku iz krize i bila jedna od najuspješnijih vlada na sljedećim izborima su Poljaci rekli ne, vi jeste nas izvukli iz krize, ali je desni centar pobijedio na sljedećim izborima. I sada na valu rada vlade Tuska koja je priznata bila kao najbolja vlada u EU za vrijeme krize, na valu tih prihoda i tog rasta, desni centar troši i usporava rast Poljske. Sići ćemo ih, bit ćemo bolji od njih. Ne zato što smo mi odlični, nego zato što oni rade oni što mi sada radimo ali su počeli davno prije. Probajte to promijeniti u sljedećih nekoliko godina.
Zahvaljujem uvaženom kolegi potpredsjedniku Hrvatskog sabora gospodinu Vrdoljaku na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Vrdoljak, vi ste i danas istaknuli važnost obrazovanja i projekte koje recimo HNS vrlo dobro radi pa bi ja i ovom prilikom podsjetio da je u Varaždinskoj županiji od 2005. do 2009. po modelu javno-privatnog partnerstva izrađeno 22 škole i 10 sportskih dvorana i da je nakon 11 godina analize tog projekta pokazalo se da su uštede i do 30% u odnosu na uobičajene modele gradnje. Nakon toga je zahvaljujući poduzetnosti u Varaždinskoj županiji, prije svega župana Štromara i gradonačelnika u Koprivnici iz redova SDP-a krenulo se u novi ciklus javno-privatnog partnerstva gdje je na temelju europske direktive u skladu sa svim smjernicama nakon potpisan ugovor o novom ciklusu sa 32 školske građevine u Varaždinskoj županiji i u gradu Koprivnici. Sve je to analizirala Državna revizija, analizirao je i Inspekcijski nadzor Ministarstva financija i svi su ocijenili da projekt zadovoljava sve uvjete. Međutim već drugu za redom ova Vlada i bivša Vlada, Vlada HDZ-a i MOST-a odbijaju ispuniti ugovornu obvezu koja je prihvaćena 2013. godine. Mene zanima gospodine Vrdoljak, da li mislite da je na čelu Varaždinske županije HDZ-ovac i da je gradonačelnik grada Koprivnice HDZ-ovac da li bi se ova Vlada isto tako ponašala kao što se ponaša sada.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Jovanoviću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Vrdoljak. Izvolite.
Pa mislim da ne trebamo zamišljati sada neke bajke jer da je to bilo tako prije deset godina, ne bi bilo ni jednosmjenske nastave u osnovnim školama niti razvijenog srednjoškolskog obrazovanja. I podsjetit ću vas na još jedan podatak. Poslije Zagreba najbolje rezultate na državnim natjecanjima i osnovnih i srednjih škola ima sjever Hrvatske jer se uložilo u infrastrukturu, u nastavnike, u centre izvrsnosti, čak ne u infrastrukturu, nisu samo škole, nisu samo dvorane, nisu samo objekti, već i u centre izvrsnosti utrošilo milijune kune da bi od svoje djece napravili konkurentniju djece. I to nije za vraga, i zato danas imaju najmanji stupanj nezaposlenosti, zato što su ispod prosjeka Europske unije. I onda zamisliti da je tamo župan iz HDZ-a da li bi se to platilo ili ne mislim da je prevelika mašta. Ne treba ići u toj mjeri. Ali ja sam siguran, ovo je nova Vlada, drugačije se komunicira, ja sam uvjeren da će kolega Marić i kolega Plenković dokazati vrlo brzo u sljedećih nekoliko mjeseci kako neće raditi razliku između župana pripadnika bilo koje stranke i da će svoje obaveze, pošto znaju da se to reflektira ne na župana, to je manje bitno nego na djecu, na komunalne usluge, na vrtić, na školu, na srednju školu, na nastavnika i da će oni svoje obaveze izvršiti. Jer nema razloga da to ne izvrše jer će se dogoditi opet ono da će se cijeli sjever pokazati kažnjen od strane HDZ-ove Vlade. Pa to odmah žele, pa to su radili 2000-tih godina. Sad je ipak 2016. godina. Zato vjerujem ne trebamo zamišljati da bi tamo trebao biti neki drugi župan, to nećemo, ali ja vjerujem da je ipak došlo neko novo vrijeme, a to će oni dokazati kroz sljedeća tri mjeseca i uvjeren sam da će sve platiti, nemaju razloga ne platiti, to su preuzete obaveze, izgubit će tužbe, platit će s kamatama, pa kom to treba, izgubit će onda izbore, svima loše. Trebaju to platiti i oni će to platiti, pa to su ozbiljni ljudi, bar tako izgledaju.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vrdoljaku na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Joško Klisović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Vrdoljak, u svom izlaganju ste spomenuli, postavili retoričko pitanje odnosno pitanje Vladi kako ćemo ovakvim proračunom razvijati gospodarstvo, oporaviti gospodarstvo. Mi svi znamo da je Vlada deklarirala kao jedan od svojih glavnih ciljeva oporavak hrvatskog gospodarstva. Također znamo da je Vlada prepoznala izvoz kao jedan od motora oporavka hrvatskog gospodarstva. E sada za potporu izvoznicima na međunarodnim tržištima koristimo gospodarsku diplomaciju. Ona je prepoznata do sada i sjećate se, zajedno smo je i uspostavljali dok ste bili ministar gospodarstva, prepoznata od strane gospodarstvenika. Gospodarska diplomacija je pohvaljena od njih i napravila je stvarno velike rezultate koji su mjerljivi i koji se mogu vrlo lako doći do tih informacija u Ministarstvu vanjskih poslova. No, Ministarstvu vanjskih poslova je smanjen proračun. I kome je to smanjen proračun u Ministarstvu vanjskih poslova? Gospodarskoj diplomaciji. E sad, mene zanima, ako mi možete vi svoja iskustva ministra kazati, a molio bih da mi odgovore i ministar financija Marić i potpredsjednica Vlade Dalić, na koji način se ovakva proračunska mjera uklapa u deklarirani cilj Vlade Republike Hrvatske da se oporavi hrvatsko gospodarstvo i da je izvoz jedan od glavnih motora za oporavak hrvatskog gospodarstva. Jer se meni čini da ovakvom mjerom je upravo onemogućena daljnja potpora hrvatskim izvoznicima na međunarodnim tržištima koja im je pružila gospodarska diplomacija. Ja ću biti zadovoljan i sa samo dvije riječ odgovora, a to su: ne može.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Klisoviću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Vrdoljak. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Klisoviću, ja mislim da se ne može voditi gospodarska diplomacija samo iz Ministarstva vanjskih poslova. To je čitava Vlada. Svi. Apsolutno svi resori mogu dati svoj doprinos. Zdravstvo, mirovinski sustavi, svi mogu dati svoj doprinos u gospodarskoj diplomaciji, ali ideja naša je bila da krenemo od neke točke. Imali smo jednu točku, a to je organizacija gospodarske diplomacije u Ministarstvu vanjskih, i drugu točku Agencije za investicije i konkurentnost. U proračunu Agencije za investicije i konkurentnost je osigurano nova 2 milijuna kuna za promociju FDI-a. I to je dobro. AIK ima nešto više sredstava, nešto je imao, uvijek smo tu kuburili, malo se reklamirali. Makedonci su uvijek imali više novaca od nas za marketing naših investicija i u AIK-u je danas bar u planu veća sredstva za promociju. Ali zašto tada za ne tako velika sredstva odustajemo od strukture gospodarske diplomacije, ne znam. Jel' niti treba to biti samo posao Ministarstva vanjskih niti može biti niti treba, niti može biti samo posao Ministarstva gospodarstva niti Ministarstva financija. I to mi svi znamo. To znaju i ministri i mi tko god je imao neko iskustvo. Nitko se nije rodio kao ministar. Nitko nije završio školu kao ministar niti kao saborski zastupnik nego nas je iskustvo nešto naučilo i kroz to iskustvo smo naučili da jedino ozbiljna međuresorska suradnja. Tako da nekonzistentnost poruke gdje se u jednom ministarstvu ne pokazuje interes, a u drugom, u gospodarstvu se diže sredstva za promociju direktnih vanjskih investicija, takav je prijevod FDI-a, Foreign Direct Investment. Znači na jednoj strani se diže, na drugu stranu se skida nekonzistentnost. Pa valjda će to ispravljati. Zadržite gospodarsku diplomaciju i na veleposlanike koji stvarno rade svoj posao kako treba, čak su u zadnjih nekoliko godina pod ministricom i zamjenikom počeli puno ozbiljnije raditi taj posao.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vrdoljaku na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Krešo Beljak. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Cijenjeni gospodine Vrdoljak, pažljivo sam slušao vaše izlaganje. Iz njega mogu iščitati nekoliko stvari od kojih ću spomenuti dvije. Prva je doza samokritike na čemu vam čestitam. Samokritike u smislu što govorite stvari koje ja mislim i koje uvjeren sam i vi mislite, a koje nažalost niti prethodna niti puno prethodnih vlada nije napravilo. Govorili ste o primjeru Poljske. Da, Vlada koja se odlučila na bolne rezove, na prave reforme izgubila je izbore i to je cijena tih reformi. Kaže se kad jednom sjednete na krivi vlak sve su stanice krive. Sve poslije stanice. Hrvatska i hrvatske vlade su sjele na taj krivi vlak davno, davno već prije puno godina, a taj vlak se zove deficit državnog proračuna, odnosno razlika između prihodovne i rashodovne strane. Tome se treba stati na kraj, a na kraj se može stati na jedan jedini način u prvoj godini mandata. Sada vam je prilika za to da prekinete tu praksu koja nas vodi sigurno u propast i to već na prvoj prepreci koja se može dogoditi iz čistog mira, tko zna što nas čeka na međunarodnoj političkoj sceni u slijedećih mjeseci a kamoli u nekoliko godina. To se treba napraviti, a da se to može napraviti opet su primjer općine, gradovi ili županije koje je netko tu spominjao, gospodin Vrdoljak koje nemaju pravo na deficit svog lokalnog proračuna i to već dugi niz godina i unatoč tome postoje uspješne županije, postoje uspješni gradovi i postoje vrlo uspješne općine. To što većina tih uspješnih općina dolazi iz sjeverozapadne Hrvatske ili iz primorskih krajeva mislim da nije zasluga ni jedne političke stranke nego da je zasluga ljudi koji su napravili upravo pozitivne pomake u svom poslovanju i to je onda prepoznato na lokalnoj razini i ti ljudi i dalje dobivaju izbore i to je jednostavno tako. Pozivam gospodina Vrdoljaka da još malo pojasni kako su to županije eto Varaždinska je bila spominjana ali ima tu i drugih županija tu je Istarska, tu je Primorsko-goranska, tu je Zagrebačka županija, tu je Međimurska županija, tu su brojni gradovi i brojene općina. Kao su uspjeli napraviti pozitivan iskorak u svojim sredinama i to bez deficita svog proračuna jer nam država to brani. Ja sam naime isto tako gradonačelnik grada, gdje ne može biti deficita odnosno zabranjen je. I još jedna stvar koju nažalost [[Upadica Brkić: Kolega Vrijeme.]] samo još jednu rečenicu, uvela bivša Vlada prije nekoliko godina nema smjernica za izradu lokalnih proračuna iako je Ministarstvo financija to uvijek napravilo i molim ministra s ovog mjesta da se za to pobrine jer su obezglavljene općine koje ne znaju raditi, to nisu općine u sjeverozapadnoj Hrvatskoj. Hvala lijepa.
… [[Govornik nije uključen.]]
Kolegi Beljaku ću ja vratiti 30 sekundi. Dakle, deficit 2011. godine je 14 milijardi, deficit 2015. godine je 8. Znamo šta je bilo pad prethodne godine 7,2% BDP-a, te 2011. 1,2% i deficit je bio 14 milijardi, sveli smo nekako na 8, dođe ove godine na 5,3. Svi smo se iznenadili jer su dobri prihodi. Nama plan slijedeće godine 6,8. Pa je, ja ne vidim, ja onda ne čitam dobro valjda ove brojke, ali tu piše razlika višak-manjak -6,8 proračuna. Znači tu nisu općine i gradovi. Općine i gradovi i ne proračunski korisnici smanjuju deficit. Oni smanjuju u pravilu deficit i to su smanjivali i u našem mandatu da se razumijemo. I smanjuju i sada, to znači u pravilu se pokazalo da jedinice lokalne uprave koje imaju limit 20% zaduženja od onih svojih osnovnih prihoda ne idu preko toga i opet nekako mogu servisirati. Ali ne servisiraju svi isto. I zašto to nije slučajno u nekim dijelovima Hrvatske? Zato što najbolji biraju najbolje.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vrdoljaku na odgovoru. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Vrdoljak često mi političari pogotovo zastupnici svoje rasprave prilagodimo dnevnim potrebama, ali postoji fonogram ovdje u Saboru iz kojega možemo iščitati što smo rekli i prije mjesec i po dana. Kad je prije mjesec i po dana Vlada išla sa programom rada i kada je rekla da će do 2020. rast BDP biti 5% i vi i gotovo svi predstavnici oporbe su rekli kako je Vlada neambiciozna, kako će se to dogoditi samo po sebi, kako to nije nikakvi veliki iskorak, kako Vlada ne može napravit potrebni razvoj Hrvatske. Sada kada Vlada ide sa proračunom koji je temeljen na podacima iz 2016. godine evo pri kraju smo godine, kada se temelji na poreznoj reformi, kada se temelji na projektima za koje znamo da ćemo ih već iduće godine plaća sredstvima državnog proračuna onda je to opasno ili zarazno, opasni ili zarazni optimizam koji nije s ničim dovoljno potkrijepljen i hoće li Vlada dati ostavku ukoliko se to ne izvrši. Pa bi vas ja podsjetio da ste vi primjerice planirali 2014. rast 2% a na kraju je BDP završio u padu 0,7 ili 8%. Nije bilo ostavke, niste sa ove govornice govorili nećemo snositi odgovornost itd. itd. Prema tome, dobro je bit vjerodostojan, dobro je imati isti odnos i onda kada si na vlasti, kada upravljaš državnom i onda kada si oproba. To sam vam htio reći, dakle prije svega mjesec i po dana ovi podaci su vam bili neambiciozni, oni će se dogoditi sami po sebi, nama s takvim rezultatima Vlada niti ne treba, a sada kada se ide sa jednim planom koji je po meni realan, nimalo opasan, nimalo previše optimističan sad taj plan ne prihvaćate. Toliko evo i o vjerodostojnosti.
Zahvaljujem na replici uvaženom kolegi Bačiću. Odgovor na repliku uvaženi kolega Vrdoljak. Izvolite.
Ja bi zamolio kolegu Bačića da pogleda fonograme mojih rasprava. Ja apsolutno svaki put sam govorio ljudi budite ambiciozni i ako možemo kako pomoći pomoći ćemo. Ja sam to svaki put rekao i prije kod konstituiranja Vlade, i kod rebalansa i sada. I pogledajte fonograme, svaki put sam rekao ljudi nije dovoljno 3,3, preuzeli ste sa 2,7. Pa dajte budite ambiciozniji. Svaki put sam to. U programu Vlade je izneseno, iznesen cilj od 5, ok reterirali ste, recite mi zašto? Ne znam, nisam ja postavljao pitanje. I druga stvar, tako sam za govornicom rekao, mi nismo bili dovoljno dobri, ni u procjenama i nismo bili dovoljno brzi posebno na početku. Pa stavite standarde pa valjda je vaša uloga da budete bolji od nas. Pa jel tako? Znači ako vi dižete BDP u svom mandatu, ako smo mi digli iz -1,7 u +1,7 što je 2011. bio -1,7, … [[Upadica se ne čuje.]] 2,7 je ove godine. Ali mi ukupni rast BDP-a je bio 3% u mandatu. Godina, godina, 4 godine. A u vašem je planu da bude 0,7%. I ja vam želim ambicioznost i nikad nisam rekao da je nešto preoptimistično i nerealno, nisam stvarno. Pogledajte fonograme. Svaki put sam rekao budite ambiciozniji. Nije dobro pa u krajnjoj liniji zbog financijskih institucija. Pa ministar će ići tamo vrlo brzo tražiti rast rejtinga sa kontrolom deficita, sa planom rasta BDP-a, sa planom porezne reforme koja će u drugoj fazi imati i porez na nekretnine kojem se mi protivimo ali o.k. Pa će valjda na tome tražiti rast rejtinga, pa onda smanjenje kamata itd. Pa kako će pravdati ako on planira u četiri godine rast BDP-a od 0,5% što mu donosi porezna reforma koju je nedavno planirao. I ja sam to stvarno od prvog dana govorio ne zločesto. I rekao sam postavite kriterije kao što smo mi neke kriterije postavljali, ne sve jer nikad to nije gotova priča kao što ste vi u nekim prošlim vladama vjerojatno postavili neke kriterije, pa postavite vi sad kriterije odgovornosti. I ako postoji odgovornost pa zašto bježite sad na početku. Recite da tako, pa da vidimo sutra neke druge Vlade hoće li bit neozbiljne, hoće li loše planirati, hoće li nekontrolirane deficite imati. Pa neće si to dopustiti. Postavite nove standarde, ako želite. Ako ne želite onda budite lošiji, Bože moj.
Hvala lijepo uvaženi kolega Vrdoljak na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa poštovani kolega Vrdoljak vi se očito ne pripremate za lokalne izbore, jer ste govorili puno konkretnije za razliku od kolege Bernardića koji je govorio isključivo politički. Opravdano ste istaknuli neke bojazni i vidi se da ste čitali proračun. Međutim, čini mi se da ovo vaše hipotetsko pitanje o 6,8 milijardi koje ste naveli i pitanje što bi bilo kad bi bilo i pitanje odgovornosti ministra. Pa ja ne bih išla tako pesimistično. Uvijek netko odgovara za nešto na ovaj ili na onaj način. I ja bih rekla da se to ipak neće dogoditi. Evo, živi bili pa vidjeli. I dosta generalno pesimistično predviđate vezano za određene stavke, a zapravo upravo ovih prvih nekoliko mjeseci ove Vlade pokazuje baš suprotno. Pokazuju ozbiljan i sistematičan pristup. Pa ja bih vas pitala jel' vam kolege Dalić i Marić ne izgledaju sistematično i ozbiljno. Ja bih ipak malo pričekala. Naravno da ima opravdanih bojazni, naravno da ima razloga i vro je konstruktivna rasprava s vaše strane, ali idemo pričekati pa vidjeti kako će na kraju biti. Ja vjerujem da će pozitivno završiti.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Petrijevčanin na replici. Odgovor uvaženi kolega Vrdoljak, izvolite.
Pa očito da se slažemo oko toga da ima tu kritičnih točaka i da se bojimo da neke stvari neće biti realizirane. Ali sam i želio nekako dovesti raspravu u neki nivo odgovornosti. Politika na kraju mora doći, nositi odgovornost i u konačnici donijeti neki rezultat. Hajmo sad zamijeniti teze, hajmo reći rezultat jednako odgovornost. Pa možda je sad trenutak, pa i na lokalnoj razini ili na državnoj razini. Pa možda i zato nudim to. Vi ćete odlučiti, sve je to o.k. Ali sistematičnost, dojam. Dojam je jako važan u politici, posebno u Saboru. Posebno kao lideri stranaka. U ministarstvima trebam rezultat, tamo mi dojam ne treba. I poštivajući i potpredsjednicu Vlade i ministra financija dojam je potpuno irelevantan. Rezultat relevantan. I ako Ministar financija kaže ja garantiram da neće deficit prijeći 8 i pol milijardi to je meni više od dojma sto puta. Ako ministrica kaže da ćemo na doing business listi bez obzira što smo u ovoj godini pali za četiri mjesta sljedeće godine skočiti za dva, ali na kraju mandata bit u prvih 30. I ako tako bude to je moj dojam, rezultat je dojam. Ništa drugo u izvršnoj vlasti ne presuđuje osim rezultata, a mi ostali se borimo za neku vrst dojma dok ne dođemo u poziciju da realiziramo šta smo obećali, a oni su obećali 6,8.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženom kolegi Vrdoljaku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Vrdoljak, nisam mislio replicirati međutim kad ste spomenuli kazat ću hrvatski već viđeno 2005. pa do 2008., 2009. Tada me naprosto malo i zazeblo da budem iskren i analizirajući i samu strukturu proračuna prisjetivši se što je premijer rekao uvodno tada baš nisam optimističan glede i ovih optimističnih brojki i ovog rasta proračuna. Međutim, ono što je i vjerojatno ste i vi doživjeli što nam građani sugeriraju, veli kad raspravljaš raspravljaj da ja to razumijem. Pa evo ja ću probati, vjerujem da i ministar razumije taj jezik. Znači, ako je deficit šest zarez ne znam koliko, ako je planirani prihodi sa osnova EU fondova sedam zarez i nešto što je budimo realni pogotovo sagledamo ovu godinu 2016. kako često idu ti natječaji pa se obustavljaju, pa se ne raspisuju što će biti naredne godine, kakva su očekivanja. Naš narod bi rekao da su ti novci na dugom štapu. Međutim, ima još jedna druga stvar. Kada rast bruto društvenog proizvoda temeljite na potrošnji pa ja vas pitam kolega Vrdoljak dokle to se misli temeljit na potrošnji, a ne na rastu proizvodnje. Povećava se uvoz, smanjuje se izvoz ujedno znači i sama proizvodnja. Naš narod vrlo dobro zna ako ne proizvodim, ako ne radim, ako nemam što prodati i iz čega dobit novac neću imati niti što trošiti. Stoga nisam optimističan i ovo svakako me podsjeća ne samo na božićni proračun, nego me podsjeća i na skore lokalne izbore, a to naprosto mislim da mi mogu svi kolege tu potvrditi jedno linearno povećanje svima. Hajmo sve pomalo namiriti, nikom se ne zamjeriti. I ono što je najinteresantnije sjećam se u prošlom sazivu kad smo bili u Vladi s desne strane paljba gdje su strukturne reforme, u kom smjeru ide Vlada iz ovog proračuna, iz nastupa premijera apsolutno ničega.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Batiniću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Vrdoljak, izvolite.
Dakle, ja ću malo naljutiti, ali to nezavisne ekonomiste itd. Ja mislim da BDP, bruto društveni proizvod kao kriterij uspješnosti neke Vlade uopće nije presudan. To smo jednom raspravili, to je onako opće narodno prihvaćen argument, pa kao sada ogroman rast BDP-a je bio 2005., 6., 7., 8. koji je doveo do užasne blokade financijskog sektora, … [[Govornik se ne razumije.]] pada građevinskog sektora, a imali smo 4, 5% rasta. Svi smo trošili, zaduživali se, čuda, koliko treba kamata, svi smo planirali da će vječno trajati. BDP uopće nije kriterij. Mi se trebamo dogovoriti što je kriterij ljudi – jel' zaposlenost, jel' izvoz, što u strukturi BDP-a, bruto investicije u kapital. Da, u fiksni kapital, to je kriterij jel' to ti donosi zaposlenost, produktivnost veći izvoz, veću proizvodnju. To su kriteriji. A onda ćemo se dičiti da imamo rast BDP-a na potrošnji koja je uvozna. Na žalost i to je čak i u planu prikazano. I zato baš nisam toliko optimističan. Ima još jedan kriterij ljudi. Mandat Vlade se gleda, 4 godine. U 4 godine broj zaposlenih u javnom sektoru za vrijeme naše Vlade 3 tisuće manje. Ja vas molim da budete bolji. Informatizacija, e-građani, e-biznis, e-vlada, e-sabor, nemam pojma, što god treba. Smanjite za 3 tisuće broj zaposlenih u svom mandatu ja ću vam čestitati i reći bili ste bolji. A doći ćemo jednom na raspravu tu za 3 godine, znači za 3 godine ne u javnom sektoru, nije cilj otvarati - evo gledajte tu sada dobijem poruku – nije cilj otvarati radna mjesta u javnom sektoru, ne. Suprotno ljudi. To je problem i to su svi nezavisni analitičari uvijek nam govorili preglomazan vam je aparat. I ako smo 3 tisuće smanjili ne bez javnih poduzeća, … [[Govornik se ne razumije.]] 11 manje, 11 tisuća manje, a 3 tisuće je u upravi. Budite bolji od nas 301. Dođite s tim podatkom, dođite s većim izvozom, s većim BDP-om u krajnjoj liniji, ja ću čestitati.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vrdoljaku na odgovoru na replici. Sljedeća replika uvaženi kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Vrdoljak, u vašoj raspravi ste se dotakli jedne teme koja posebno zabrinjava, a ne znam da li vas kao i mene podsjeća na situaciju 2005., 6. i 7., znači kada je hrvatsko gospodarstvo išlo prema gore i kada tadašnja HDZ-ova Vlada, a očito taj trend vlada i sada, je iskoristila povećane prihode u gospodarstvu ne da napravi određene reforme i da pripremi gospodarstvo odnosno da pripremi državu za teža vremena koja su bila pred nama, nego su taj tren kada su došli u poziciju počeli na sve strane kupovati određene glasove kroz proračun i dizati rashode. Zanima me kako komentirate da je u odnosu na 2015. izvršenje proračuna za 2015. godinu, proračun za 2017. planiran sa 9 milijardi kuna više rashoda bez obzira što jedan dio tih rashoda se odnosi na Europsku uniju i program Europske unije, ali milijarde kuna čini mi se da ste rekli nešto preko 3 milijarde kuna se ne odnosi. Znači, 3,8 milijardi kuna se ne odnosi. Nakon što smo zatekli deficit 2011. godine kao Vlada od 25 milijardi i kada smo za doveli na 7, 8 milijardi kuna, pazite sada paradoksa, premijer u svojoj raspravi kaže bit će manji deficit. Ali bit će deficit. Mogao je biti još manji. Mogao je biti za te 3,8 milijardi kuna još manji deficit i mogli smo imati puno bolju i zdraviju krvnu sliku proračuna i javnih financija, nego što ćemo imati. Mene ovo podsjeća na istu situaciju Šuker ekonomija. Šuker ekonomija, potroši više, nego što imaš i budi rasipniji nego što bi trebao biti na sekundu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marasu. Čestitam na preciznosti. Odgovor Ivan Vrdoljak. Izvolite.
Svima je jasno što to znači. Ovo je zanimljivo. Dakle, ja ću vam reći iskreno kolega Maras. Ja mislim da je iza nas vrijeme HDZ-a koji je bio 2000-ih godina. Da se neće dogoditi da će oni sada potrošiti nekoliko novih milijardi kuna na HVO. Sada čitam danas u novinama, piše da ide novi Zakon o braniteljima, uključuje HVO. To je 2 milijarde godišnje. Čak nije ni on u planu. Ja stvarno to mislim da se neće dogoditi i da to neće biti neka kupovina nekih glasova. Ovi su ozbiljniji. Ja sam siguran da neće biti ni korupcije u onoj razini koja je bila u Sanaderovoj Vladi i u vrijeme tog HDZ-a. Došla su novi vremena ljudi, prošlo je 10 godina, pola ih je u zatvoru. Ostatak valjda, naučili smo neke lekcije i mi i svi. Ali isto tako, isto tako i razumijem da ne treba radikalno ići vijat neki suficit. Zašto? Trebamo generirati rast. Mi smo bili Vlada koji nismo radili jake poteze i to nam se prigovaralo. I ova Vlada ne ide sa jakim potezom da ide svesti deficit u prvoj godini, a da su stisli mogli su na 0,9. Zašto? Ne treba. Bolje generirati rast. Ali ja rast ne vidim onaj koji Hrvatska želi. Vidim rast na potrošnji. Ne vidim rast na izrazu. Samo me to brine i nisam sklon tome da idemo, bolje u 3 godine planirati taj pad deficita, to je u redu. Ali nije dobro da u jednoj godini generiramo 3,8. I siguran sam da nećete kupovati glasove 6 novih milijardi obaveza za, ne znam, potencijalno novi Zakon hrvatskih branitelja ili 2 milijarde za borce HVO-a. Jel' to u krajnjoj liniji niste ni planirali, tako da ne vjerujem da, u te natpise u novinama ne želim ni vjerovati u njih jer ih nemate prikazano kao neke dodatne rashode i nećete, ne vjerujem u korupciju. Zašto? Osigurali ste dodatna sredstva i DORH-u i USKOK-u sam vidio da ima više sredstava. Ovi rade u užasnim uvjetima tamo, to je katastrofa. Potkapacitirani su. Dobro da ste tim ljudima pomogli i u krajnjoj liniji poslali jednu poruku, neka rade svoj posao. Vi se bavite onim što je vaša obaveza prema hrvatskim građanima, ali bolje nego što ste ovdje planirali.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vrdoljaku na odgovoru. Sljedeća replika uvaženi kolega Anđelko Stričak. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege. Kolega Vrdoljak, slažem se s vama da nije sve crno-bijelo, pa pogotovo niti kada pričamo o javnoprivatnom partnerstvu. Zato ne znam da li ste upoznati da je od 2005. do 2014. najglasniji protivnik izgradnje škola i dvora mudelom JPP-a bio upravo SDP. Ne znam da li ste upoznati da svaka njihova pressica rasprava oko javno privatnog partnerstva je glasila javno privatna pljačka, to su tvrdili SDP-ovci skroz do 2014. Ne znam da li ste upoznati da je 2007. godine Državna riznica izvršila nadzor proračuna i da je tada već utvrđeno da je proračun prezadužen odnosno preopterećen, da se dug gomilao zbog JPP-a iz godine u godinu da bi 2013. došlo do doslovno bankrota. I tada se pojavljuje taj sporazum između Ministarstva znanosti i Varaždinske županije. Vi ste bili ministar u vladi premijera Milanovića i postavlja se pitanje zbog čega vlada premijera Milanovića nije dala suglasnost na taj sporazum? Zbog čega ministar financija nije dao suglasnost na taj sporazum? Da li je ipak sve toliko čisto kako vi ovdje pričate? Ne znam da li ste upoznati da su sve prvotne tvrtke koje su gradile taj model gradile dvorane i škole tim modelom propale? Da su ti kraljevi, carevi JPP-a osnovali nove tvrtke na koje se slijeva novac, a da su deseci možda stotine kooperanata privatnih poduzetnika i obrtnika ostali uskraćeni za novac zbog izgradnje tih škola i dvorana, a da ne govorim o skupoći tog modela. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Stričaku na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Vrdoljak. Izvolite.
Hvala kolega potpredsjedniče. Dakle nije sve crno-bijelo niti u JPP-u niti u ovoj sabornici, to vidimo prema školama u Varaždinu koji funkcioniraju, koji su djeca zadovoljni, roditelji zadovoljni i dvorane i imamo JPP dvorane. Da vidim jednu upravu koja je izgradila dvorane da je zadovoljna s njom i s tim modelom JPP-a, nije crno bijeli svijet, to smo se složili. Druga stvar, vrlo mi je neobično da ste vi stvarno protiv bilo, znači našao se neki model u to vrijeme bez novaca, država bez novaca, svi nešto kemijaju i vi ste i dalje protiv toga, te škole postoje iz te iste županije. Ja sam uvjeren da bi sutra ministar financija našao za svih 20 županija po 15 milijuna godišnje, to je 300 milijuna kuna da im da, a da je stopa nezaposlenosti u svakoj županiji 5%. Pa sutra bi im dao, 300 milijuna kuna godišnje župani evo vam samo napravite ovo što su oni napravili. Stopa nezaposlenosti 5%. Pa zamislite koliko nam treba infrastrukture u obrazovanje u industriju, znanje vođenja lokalne uprave u Lici da dođemo do toga? Pa to su milijarde i trebamo uložiti, trebamo tim ljudima pomoći u Lici i Ličko-senjskoj županiji to sam mislio. Tako da se potpuno razumijemo. Možda je netko nekada bio protiv, možda nešto crno bijelo, rezultat preuzela se odgovornost, donio se rezultat, stopa nezaposlenosti 5, djeca izvrsna na državnim takmičenjima, rezultat jednako odgovornost. To očekujem od vas sutra. Šta je tko pričao 2005., šta me briga. Meni je žao što su bolji od Osječko-baranjske županije, žao mi je. Hoću to promijenit ili od bilo koje druge županije, ali su bolji jer su napravili rezultat. I sada vi nabrajate koje 2005., 2007. pa šta briga te roditelje, pa šta briga te ljude koji rade tamo u industriji pa dobili su od svoje politike rezultat kakav su htjeli. Želim to svima nama.
Zahvaljujem uvaženom kolegi potpredsjedniku kolegi Vrdoljaku na odgovoru. S ovime smo iscrpili replike po ovoj raspravi. Sljedeći za raspravu javili u ime Kluba HDZ-a uvažena kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo gospodin Vrdoljak je vrlo žustro ovako predstavio međutim ja kao predstavnik opcije koja predlaže ovaj proračun dakle ipak moram reći da možemo biti prezadovoljni da smo ipak stvorili ovakav proračun u kojemu će se stvoriti pretpostavke upravo ovoga što ste vi tražili, a to je da se podigne izvoz i smanji uvoz. Naime, svi smo svjedoci kakva je struktura naše privrede bila da se ona mijenjala, da je prošle godine 2015. su iznimne situacije dovele do porasta izvoza ali u strukturi samoj naše privrede nije se ništa dogodilo niti se dogodio bilo kakav pomak iz onog prethodnog razdoblja koji bi to popravio tako brzo da bi učinak bio odmah vidljiv u prvoj godini odnosno u 2017. Isto tako kada govorimo o realnom bruto proizvodu svjesni smo da je prethodno isto tako ova Vlada bila kritizirana da nema viziju odnosno da nije na jedan način optimistična, pa se pokazalo da je ipak rast BDP-a znatno porastao, pa je od 2015. sa 1,6 porastao 2,7. I onda nam opet to nije dobro i kažemo da 2017. nije toliko ambiciozna, a ona je projicirana na 3,2 pa tako 2018. i oprezna 2019. od 3,3. Ako je ova Vlada rekla kod predstavljanja da je išla konzervativnom metodom onda je ovo upravo ta konzervativnost pa se onda zasniva na realnim pokazateljima da je 2,7 ona polazišna točka koja je krenula, a 0,5% je onaj multiplikativni učinak reforme koja je upravo donešena i koja na taj način utječe na ovo povećanje od 3,2% Mislim da je svima nama i te kako važno upravo ta stabilnost i upravo ta vjerodostojnost ne kao mantra nego zaista nešto što će doprinijeti da svi bolje živimo. Naime, ukupan prihod kao što ste vidjeli u 2017. godini je povećan za 4,5 posto i on se povećava 2018. odnosno 2019. godine na 132,3 milijarde i kada pogledate strukture prihoda onda vidite da su porezni prihodi rasli. Ali je zapravo zanimljivo što je u toj strukturi poreznih prihoda poraslo. Naime, kolege su govorile o tome što je s lokalnim jedinicama kada nije predviđen rast poreza na dohodak. Pa zapravo i nije jer u prijedlogu 2017. godine i nema rasta poreza na dohodak nego on pada za 11,3 posto upravo iz razloga što je neoporezivi dio odnosno olakšice su veće, a time zapravo i manji prihodi, dok se ne stvore praktički preduvjeti za povećanje zaposlenosti i onda bi to tek moglo generirati rast dohotka i rast općenito iz tog poreza. Isto tako kod dobiti, ako je sa poreznom reformom dobit smanjena kao što je poznato, porez na dobit, sa 20 na 18 odnosno 12 posto za male poduzetnike do 3 milijuna kuna onda je upravo ovo realno da ta dobit ne može objektivno rasti bar u prvo vrijeme dok se i struktura investicija isto tako i same privrede ne promijeni. Zapravo, ovaj učinak koji se bude pokazao koliko su ti efekti promjene u poreznim propisima zapravo tek može onda dugoročno donijeti određeni rast. Kod doprinosa je nešto različito zato što smo proširili bazu, a ono što je dalje interesantno to su ove pomoći kada je ministar isto tako pojašnjavao da su te pomoći zapravo najvećim dijelom pomoći iz EU fondova jer su one su sada 11,2 milijarde kuna i ostale pomoći koje u strukturi prihoda stoje. Znači, to je povećanje od 32,7 posto. Moramo znati da kod tog efekta prihoda iz EU fondova zapravo sve ono što stvarno i napravimo odnosno koliko povučemo i projiciramo, evo ovdje smo ipak ambiciozni pa se trudimo da upravo kroz taj vid pridonošenja proračunu praktički pokrenemo sve ono što je potrebno a što nedostaje iz ostalih izvora prihoda. Pa onda vidite kroz ove planove koji su u Ministarstvu regionalnog razvoja koji će zapravo obuhvatiti vrlo široki spektar potreba, bilo u poljoprivredi bilo u socijali, bilo u zapošljavanju i slično, dakle to je zapravo vid, ili investicijama, to je zapravo vid kako se može kvalitetnije doći do sredstava uz što manje zaduživanje s obzirom na to da imamo velike obveze prema kreditnim institucijama iz nekih prethodnih razdoblja Isto tako ono što je važno da su kod prihoda od prodaje nefinancijske imovine zaista važno da se taj dio imovine i te kako razmotri da bi, i dobro procijeni što je u tome moguće, zapravo na koji način angažirati tu imovinu koja je prilično troma odnosno koja nije stavljena u funkciju, da li prodajom, da li koncesijama ili već na određeni način koji će donijeti što kvalitetnije upravljanje tom imovinom, što u svakom slučaju upozorava i državna revizija ne samo državni proračun nego i proračune i imovine jedinica lokalne samouprave. Kada govorimo o samim rashodima, evo tu je ovaj plan od 128,4 milijarde kuna, dakle to je 6,7 milijarda više, i ovo što je već ponavljano više puta od čega se one sastoje i što one čine. Međutim, ono što je bitno isto tako kod ovih povećanja pojedinih ministarstava kada ste vidjeli u presjeku koliko je koje ministarstvo dobilo više sredstava, isto tako treba napomenuti da su dio i decentraliziranih sredstava zapravo prenešena na ona ministarstva koja su nositelji tih decentraliziranih što je prije bilo samo u Ministarstvu financija pa je i tu to djelomično povećanje prikazano, a prvenstveno se to odnosi na ministarstvo zdravstva, znanosti, prosvjete i slično. Dakle, 2,9 milijuna odnosno 2,9 milijarda iz EU sredstava zapravo su sredstva koja su potencijalni trošak, ali ne i nužno ukoliko se zaista do kraja ne izvrše sve odredbe odnosno ako se ne ugovori i ne izvrše na kraju krajeva poslovi onako kako to zahtijevaju projekti, zapravo na nama je da i dalje itekako educiramo sve sudionike u tome i u ostalom i sve ostale sudionike da se što kvalitetnije ta sredstva troše sa svim regulama kako ne bi došlo do bilo kakvog odustajanja od konačne realizacije odnosno da to bude zaista sukladno propisima. Ono što je važno reći kod samih rashoda da je Vlada zaista nastojala poštivati sve ono što je u samom programu bilo predviđeno a to je da je djelomično uvaženo upravo rast mase plaća, ne u možda iznosu koje su neke strukture očekivale ali da je to 700 milijuna kuna predviđeno to je činjenica. Isto tako da je predviđeno povećanje u odnosu na mirovine 578 milijuna, da su se isto tako porodiljni dopusti i za zaposlene majke će se povećati do iznosa od 4 tisuće kuna, a isto tako i za nezaposlene majke što je itekako važna mjera i vrlo kvalitetna mjera, dugoročna mjera, ne jednokratna nego dugoročna koja će onda zaista dati sigurnost svima u sustavu da zaista ima prihode i može očekivati te prihode. Isto tako značajne su mjere ruralnog razvoja gdje se itekako povećavaju iznosi od preko 700 milijuna kuna a isto tako imamo i različita kapitalna ulaganja kod mnogih ministarstava i to je preko 645 milijuna kuna. Zaista, u svemu tome možemo reći da je manjak, ukupan proračunski manjak značajno manji od onoga koji se očekivao odnosno koji je bio uopće zadan od strane EU a to je 3% BDP-a on je dakle za državni proračun 1,9 a u odnosu na ukupnu državnu znači uključujući i izvanproračunske fondove 1,6. Ovo je zapravo prijelomna godina kada imamo i to ste vidjeli u onoj krivulji kada se BDP odnosno nastavio se pad udjela javnog duga u BDP-u koji je bio 86,8% pa onda vidimo da on pada na 84,6 odnosno dalje na 82%. To je itekako važna poruka za rast kreditnog rejtinga iako i ono što još je jako važno da kada pogledate i kroz izvršenje državnog proračuna da su stanje za prvo dospjelih i nepodmirenih obveza se smanjile sa 31.12.2015. na 39 2016., znači sa 2,9 milijardi na 2,24 milijarde. To ne znači da su se riješili svi problemi u pojedinim segmentima sigurno nisu još uvijek, ali da je to isto tako važna poruka to moramo itekako priznati. Evo u svakom slučaju ovakav prijedlog proračuna je podržan od strane HDZ-a.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Grozdani Perić na ovoj raspravi. Imao nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo Grozdana Perić vi ste u ime Kluba zastupnika HDZ-a dali jednu izjavu koju niste apsolutno ničim potkrijepili a bila je u jednoj vašoj od prvih rečenica, kažete vi da ovaj proračun će osigurat da se podigne izvoz a smanji uvoz. E sada, ja bi volio da to malo elaborirate kako proračun može pomoći da se smanji uvoz pogotovo u situaciji kada nažalost nema dovoljno mjera koje će povećati konkurentnost našeg gospodarstva kako bi naši proizvodi bili konkurentniji, kada bi se na taj način na domaćem tržištu mogli bolje prodavati. Sa druge strane mi vidimo svakim danom da bez obzira šta izvoz raste ali to opet nema veze sa ovim konkretnim proračunom nego sa mjerama koje su se napravile proteklih godina, ne vidimo kako dalje dajete impuls tom djelu jer u proračunu nema značajnih subvencija izvoznicima kakve su to nekada bile. I još jedna stvar koju ste rekli, radi se o tome da govorite da će deficit odnosno razlika u proračunu višak-manjak biti manja 2017. nego što je u 2016. godini. To u ovim materijalima vas opovrgava s obzirom da u općem djelu proračuna možete vidjeti da je plan za 2016. da razlika između viška i manjka prihoda odnosno rashoda poslovanja države je za 2016. 5,3 milijarde a prijedlog proračuna za 2017. je 6,8 milijardi kuna. Znači kako će onda to biti manji rashodi odnosno kako će biti manji troškovi odnosno deficit ako već u planu piše da će biti 1,5 milijardi kuna veći. Znači to je vrlo nelogično i molim vas da pogledate materijal ako se niste udubili da vidite da je i planirano da budu veća razlika rashoda i prihoda nego što je to bila u ovoj godini.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Gordanu Marasu na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Pa kolega Maras, moramo znati da je naša struktura same privrede, industrije ona koja zapravo diktira odnos uvoza i izvoza. Ako ćemo se i dalje bazirati samo na ovoj postojećoj, a ništa nećemo promijeniti sa ovim mjerama koje su na jedan način pokazatelj kako i u kojem smjeru Vlada hoće razvijati industriju, onda ćemo i dalje imati taj nepovoljan iznos i omjer izvoza i uvoza. Dakle, dugačak je put za konvertiranje kompletne industrije u nešto što će biti povoljnije, odnosno da bi ona postala izvozna. Na žalost ona se mora kroz različite mjere itekako popravljati i ovo što ste spominjali i vi kolega Vrdoljak i obrazovanje i sve ostalo. Dakle, moramo stvoriti te preduvjete, moramo stvoriti preduvjete da se, da postanemo uopće interesantni i konkurentni da bi se takve grane razvijale. Ovo u odnosu na deficit ovdje sam govorila o relativnom odnosu deficita, ne nominalnom i zato postoje te razlike jer je uvijek odnos koji govori o relativnom je u odnosu na postojeći proračun, a ne na onaj nominalni koji vi govorite u odnosu na prethodnu godinu. O tome se da raspravljati je li više ili manje, ali ja sam govorila o relativnom odnosu.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Grozdani Perić na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Perić, vi ste u ime kluba vrlo slično kao i premijer pogotovo kada je riječ o rashodima širili jedan neutemeljeni optimizam. Naime, činjenica je da se radi o vrlo rastrošnoj politici aktualne Vlade i činjenica je da veliki dio dugova koji nas čekaju praktično nije uopće prikazan. Ja sam vrlo brzo došao do 40 milijardi troškova kojih u ovom proračunu nema. Dakle, uzmimo da ste značajno manje rezervirali iznos za rast plaća, 700 milijuna kuna nego što je potrebno samo po osnovi povećanja plaća u sektoru obrazovanja od 6% što iznosi 1,8 milijardi kuna. Procjena je da se u okviru tog iznosa 200 milijuna kuna odnosi na predviđeni rast plaće u obrazovanju, a sam kompromisni prijedlog, odnosno ponuda Vlade sindikatima iznosi oko 700 milijuna kuna. Dakle, tu je prva milijarda. Nigdje se ne vidi stavka regresa i božićnica za državne službenike koji ih po važećem kolektivnom ugovoru imaju. Procjena je još jedna milijarda kuna. Dugovi u zdravstvu, dakle za 40% su porasli u odnosu na kraj 2015. godine i već je procjena da se dugovi prema bolnicama iznose oko 4 milijarde. Dakle, već sam došao do 6 milijardi kuna. U proračunu je rezervirano samo 1,3 milijarde kuna za kompenzaciju jedinicama lokalne samouprave. Procjena je da se radi oko 2 milijarde, dakle još 0,7 milijardi. I to vam je kolegice Perić draga moja 6,7 milijardi kuna kojih nema u proračunu. A ako tome sada dodamo i obveze temeljem refinanciranja javnog duga koji će zajedno s deficitom za 2017. iznositi 33 milijarde kuna. Ja sam došao do 40 milijardi kuna troškova za koje zapravo ne znamo kako ih riješiti. Dakle, cijeli proračun je poput jednog šarenog balona predizbornog koji u svakom trenutku može opasno puknuti.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Jovanoviću na replici. Odgovor na repliku, uvažena kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Pa vi zbrajate ono što je već djelomično i prikazano. Naime, ukoliko je, ovdje ste govorili o dugu iz zdravstva. Dakle, u samim proračunima sadašnjih ministarstava u 2017. itekako jedan di obveza planiran, a jedan dio obveza sigurno je ostao iz onog prethodnog razdoblja. Ako zbrajate sve ove dodatke koje ste rekli za plaće i ostalo, pa vjerojatno neće se sve moći jednokratno i to je ono što nije za očekivati da će se sve jednokratno moći ispoštivati. Međutim, ja sam uvjerena da će se naći model kako i na koji način se vratiti sve ono što je na određeni način postavljeno kao standard prema svima. Prema tome, možemo zbrajati i prebrajati upravo ono što je u deficitu već, odnosno u obvezama. Prema tome, to iz samog računa financiranja možete vidjeti da koliki dio se planira u zaduženju, odnosno kolike su obveze prema kreditnim institucijama i koliko je zapravo obveza za same kamate. Prema tome, uvijek jedan dio sredstava postoji u proračunu, a isto tako jedan dio onaj koji će se namiriti kroz određeni način refinanciranja. Prema tome, ne možemo zbrajati kruške i jabuke.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Grozdani Perić na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Perić u vašoj prvoj rečenici iskazali ste tezu da ste prezadovoljni što ste stvorili ovakav proračun pritom misleći na Vladu. Kada sam čula tu vašu rečenicu zapravo nisam znala bi li bila zgrožena licemjerjem ili začuđena naglom promjenom vašeg stava u posljednje tri godine. A zapravo onda kad sam malo bolje promislila onda mi je zapravo, osjetila sam sažaljenje jer vam nije lako. Vi ste bili pročelnica za financije dugi niz godina u gradu Zadru. Vodili ste financije na neki način kroz Odbor za financije i u samoj Zadarskoj županiji. I danas ste dovedeni u jednu vrlo neugodnu situaciju kao osoba lojalna stranci, kao predsjednica Odbora za financije da u ime Kluba HDZ-a zapravo branite proračun koji jedinicama lokalne samouprave uzima 2 milijarde kuna i koji se hvali time što je po džepu opalio za milijardu kuna ugostitelje koji znate dobro u Zadru na neki način pokreću razvoj grada. A zašto zapravo osjećam sažaljenje? Zato što ste 22.3.2012. godine vi i gospodin Vrančić kao tadašnji gradonačelnik vrištali, vrištali ste. Uvodimo prirez od 12% u Grad Zadar nakon 22 godine. Čuvali smo ga za najcrnije dane koji su došli dolaskom SDP-a i HNS-a itd. Vrištali ste, govorili ste da je tada povećan PDV-e, da se smanjio porez na dohodak, da se ugrozila lokalna samouprava. Vrištali ste o opstojnosti proračuna Grada Zadra, a zapravo danas ste u situaciji da iste te postupke zapravo danas branite. Ne samo to, nego da im plješćete. Žalosno i tužno. Ja sam očekivala moram priznati od vas bez obzira što govorite u ime Kluba, da progovorite o nekim stvarima, da progovorite i o tome zašto recimo, nadam se da ćete to učiniti u vašoj pojedinačnoj raspravi, zašto i dalje nema nade za Sveučilište u Zadru da se obešteti ona šteta koja im je učinjena prošle godine gdje su garancije za završetka centra … gdje su sredstva za izgradnju nove srednje škole Pag. Zašto su se rebalansom smanjila sredstva za izgradnju luke Gaženica, niste A rekli. Evo, naprosto mi je žao što ste dovedeni u takvu jednu poziciju da danas morate govoriti jedno, a sutra drugo.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Glasovac na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Perić. Izvolite.
Pa ne morate me žaliti. Uopće ne očekujem sažaljenje. Dapače, uvijek smo mi kao stranka i ja osobno sam se znala nositi sa problemima i vrlo uspješno smo to radili. Unatoč tome što je 2012. tada kada ste vi govorili grad bio oštećen za preko 25 milijuna kuna što na ime poreza na dohodak … [[Govornica se ne razumije.]] i nije ničim bilo toliko značajno nadomješteno, dapače. I nakon kompenzacijskih mjera je evo grad imao preko 11 milijuna kuna iz poreza na dohodak ne računajući sve ostalo. Prema tome, znamo što to znači i mi smo zaista tada 2012. bili ponukani odnosno prisiljeni za uvođenje prireza, ali iz razloga što je tada to posljedica bila zapravo posljedica ekonomske krize. Prema tome, ekonomska kriza koja je smanjila investicije, koja je smanjila prihode generalno i općenito preko 40 milijuna kuna. Prema tome, to su drugi razlozi i to nema veze s ovim. A ovdje isto tako u ovoj situaciji dapače, nemate što žaliti jer ova Vlada će itekako naći načina i razumije, jer ona Vlada nije razgovarala sa jedinicama lokalne samouprave. Ova ipak itekako razgovara i vodi računa o tome kako će im to nadomjestiti i kako stvoriti preduvjete da bi se zapravo da bi svi imali dovoljno sredstava za funkcioniranje.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženoj kolegici Perić. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega potpredsjednik Hrvatskoga sabora gospodin Ivan Vrdoljak. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Da, zanimljiva je konstatacija da i vi vjerujete da Vlada vodi računa o kompenzacijskim mjerama. Samo što to nigdje ne piše. I druga stvar je, zar nije neobično da u tim kompenzacijskim mjerama stvarno nema apsolutno nikakvog rasta. Ako već planiramo rast od nekih 3,8 milijardi u državnom proračunu, pa valjda je moglo biti tih nekih 4% i za lokalne samouprave kao kompenzacijske mjere, a to bi bilo 40 milijuna kuna. I vjerujem da bi to i Gradu Zadru vašem sigurno dobro došlo. Ali idemo vidjeti što će biti u prijedlogu zakona i kakva će biti realizacija onoga što de facto mi nismo vidjeli i za sada ne piše. Druga stvar. Vi ste rekli konzervativni pristup. Možda svjetonazorski? Operativno ne. Jer idemo odmah sa rastom prihoda, rastom rashoda. To sigurno nije konzervativni pristup. To je pristup koji govori da koliko rastu prihodi, još više rastu rashodi i mi ćemo deficit sljedeće godine imati veći, nego ove godine. I još jedna zamjerka vašem nastupu. Kažete da porez na dobit ne raste. Pa raste. Kako ne raste? Plan prihoda od poreza na dobit je isti kao i prošle godine, a imamo stopu od 10% manju. 2% u ugodnom iznosu. To znači da na istoj razini porez na dobit bude kao prošle godine, uprihodova li se milijarda i pol kuna manje, a planiran je isti rashod. Znači, mi ove godine 2017. očekujemo 10% veći ili 20% veći prihod od poreza na dobit… [[Govornik se ne razumije.]] stopa manja, nego što je bila prethodna što pozdravljamo. Ali to je planirani rast. Mi vjerujemo u realni sektor koji će uplaćivati porez na dobit. Ne može naravno koristiti reinvestiranu dobit, pa će onda i to izgenerirati tu milijardu i pol sigurno, jer ste na žalost ukinuli šansu da se ulaže direktno u fiksni kapital, a imamo jako dobru ambicioznu želju da nam raste po 8% investicije u fiksni kapital u sljedećoj godini, a ukinuli smo reinvestiranu dobit. Tako da to nije, rekapitulacija to nije konzervativan pristup. Možda svjetonazorski, ali operativno ne.
Zahvaljujem uvaženom kolegici Vrdoljaku na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Perić. Izvolite.
Ma, kada govorite o porezu na dobit, pa on je u 2017. na 7 milijardi i 165 u odnosu na 2016. kad je bio 7 i 224. Prema tome, on je manji. A i za očekivati je da je manji u godini kada se prilagođava koja je prva godina u uvođenju novih stopa, a 2018. i 2019. donosi 2% veći odnosno 3,7% veći. Prema tome, normalno je da će rast iz poreza na dobit biti u sljedećim razdobljima jer je obračunska godina 2017. upravo ona koja je startna godina. Prema tome, tek očekivanje od ukupnog rasta se može očekivati u sljedećem razdoblju iz poreza na dobit što je ovdje i prikazano.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženoj kolegici Perić. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Ana-Marija Petin.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa gospođo Perić, ja mislim da je ovaj proračun tipičan proračun za nadolazeće vrijeme lokalnih izbora i da možemo slobodno reći da se u ovom proračunu dijeli šakom i kapom, a ne pita se previše od kuda će se sredstva namaknuti. I eto odjednom u fotofinišu pronađeno je na prihodovnoj strani nekoliko milijardi iz europskih fondova, a neki dan smo rebalansirali sredstva koja se unatoč silnim obećanjima vlasti nisu uspjela povući iz europskih fondova, a ista je koalicija sada na vlasti, isti su ljudi i opet ista obećanja. Upravo ste vi u vašoj raspravi istakli i spomenuli i poreznu reformu i ta sredstva iz europskih fondova i ja vas pitam, jel ne mislite da ovaj proračun ipak neće biti održiv budući da se bazira upravo na tim sredstvima i na poreznoj reformi za koju i sami ste istakli, ne znamo kako će se u konačnici ostvariti jer povećao se PDV u turizmu i to onom dijelu koji uvelike puni naš proračun, a jednako tako i ovo povećanje minimalne plaće koje je sada neki dan donešeno je vrlo malo povećanje jer s poreznom reformom povećali ste najviše onima koji upravo najviše imaju. A upravo najbolji instrument za bolji standard najsiromašnijeg dijela građana je povećanje minimalne plaće na gotovo 50 ili 60% prosječne bruto plaće u Hrvatskoj jer oni taj novac i potroše. Mi naravno cijenimo što se određenoj populaciji što su povećana materijalna prava, ali ja vas ovim putem pitam i šta je sa radnicima jer ako dajete koricu kruha i izvlačite se na to da su oni prijašnji dali samo mrvice, to ne znači da su ljudi zadovoljni i da će biti siti.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ani-Mariji Petin na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Perić. Izvolite.
Pa uvažena kolegice, zaista je važno način na koji će se povlačiti sredstva iz EU i za koje namjene i kako će biti ti projekti strukturirani. Isto tako je važno da sva plaćanja i Agencije za poljoprivredu i ostale agencije budu itekako promptna i to je zapravo generator koji će pokretati sve jer ukoliko ne stvorimo upravo te preduvjete, likvidne uvjete da Vlada i sve agencije i svi ostali subjekti u državnom proračunu funkcioniraju na kvalitetan način onda sigurno nećemo postići ništa. Porezna reforma zašto kažemo, vi kažete sa ogradom prema poreznoj reformi. Pa niko unaprijed nije siguran da će se sve dogoditi onako kako bi najbolje želio, ali čini sve da upravo to se i dogodi odnosno da svaki taj segment bude kvalitetno pokriven i odrađen da bi svi u tom sustavu mogli imati koristi. Naime, ukoliko postoji sustav u kojemu ćemo prikupiti i prikupljati dovoljno sredstava kojim ćemo onda moći locirati pravično one kojima treba pomoć, bilo da je to u socijali, da li je to u zdravstvu ili slično, onda to treba napraviti na sistematski i kvalitetan način. Isto tako onda ćemo stvoriti i ove preduvjete da i svaki zaposlenik sa ovim malim pomacima da stvorimo preduvjete da svi imamo bolje plaće i bolje uvjete života, a isto tako i kvalitetniji i pravedan odnos prema državi.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženoj kolegici Perić. Samo jedna informacija, uvažene kolegice i kolege. Zbog velikog broja prijavljenih za rasprave nećemo određivati stanku tako da možete svoje vrijeme planirati i organizirati kako mislite da je najoptimalnije. Nastavljamo sa replikama. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Kolegice Perić, vi ste u jednom dijelu rekli kada ste se referirali na EU fondove da smo prilično ambiciozni u ideji da povučemo što više sredstava iz EU. Naravno da svi mi to želimo i mislimo da je to jedan od ključnih izvora pomoći proračunu bi trebao biti. Međutim ja ovdje hoću reći koja je naša pozicija u svemu tome u odnosu na naše susjedne zemlje članice EU po podacima od 2015. koliko je koja država uplatila, koliko povukla sredstava 2015. godine su interesantni podaci. Poljska je uplatila 3,5 milijarde eura, povukla 17,5 milijardi eura. Mađarska je uplatila 890 milijuna eura, povukla 6,6 milijardi eura. Grčka je uplatila milijardu 800, povukla preko 7 milijardi eura iz EU fondova. Rumunjska je uplatila negdje oko milijardu 300, povukla 6 milijardi eura sredstava. Mi smo 2015. uplatili 324 milijuna, a povukli 556 milijuna eura. Mislimo da je to velik posao, jeste dobar posao, ali komparirajući podaci govore da smo tek na početku posla. Postavlja se pitanje jesmo li dobro ispregovarali sve ove stvari, jesmo li dobro pripremili se i stvorili kvalitetnu infrastrukturu po vertikali po horizontali da pariramo ovim okolnim zemljama u povlačenju tih sredstava. Novaca ima. Očito nema dobrog sustava. Nismo osposobili ljude i kao država sektorski se nismo prilagodili za povlačenje ovako velikih sredstava. I sretni smo ako oprihodujemo godišnje 100 miliona. Rumunji to broje na milijardama. 5 i po milijardi eura Rumunji, susjedna zemlja od nas koja je u Europsku uniju ušla prije pet godina je oprihodovala 2015. godine.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Horvatu na replici. Odgovor na repliku uvažena kolegica Perić. Izvolite.
Ne možemo biti zadovoljni sa ukupnim dosadašnjim povlačenjem. To je više puta spominjano i o tome je govorila i kolegica Maletić i slično, dakle, sigurno nismo zadovoljni sa strukturiranjem i sa onim što se do sada napravilo u prethodnom razdoblju, ali s obzirom da je to ipak proces koji zahtijeva određenu pripremu, koji zahtijeva svu dokumentaciju i sve ostalo što treba, rješavanje imovinskopravnih odnosa i slično, dakle sve su to preduvjeti koji onda se stvaraju da bi se mogao ostvariti određeni projekt. Tako da ja sam uvjerena da po saznanjima koliko ima posla u samom Ministarstvu regionalnog i koji sve programi postoje i na koji način se planira sve to zapravo urediti i kroz pravilnike i kroz metodologiju. Dakle, jako puno posla ima i nadam se zaista da će ova Vlada u tome napraviti iskorak i da ćemo onda dugoročno imati i te kako veće efekte preko ovih 11 milijardi.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Perić na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Anđelko Stričak. Izvolite.
Kolegice i kolege. Kolegice Perić, vi ste u svojoj raspravi u više navrata istakla da je proračun ambiciozan i da se svi moramo prema proračunu odnosno u trošku sredstava iz proračuna odnositi odgovorno i kvalitetno. Pa evo sad jedan primjer pa vi procijeniti da li je to odgovorno ili kvalitetno. Varaždinska županija je prije dvije godine prišla raspisivanju natječaja za dogradnju, novogradnju jednog dijela i adaptaciju osnovnih škola na četiri lokacije. To je ukupno trebalo koštati po JPP modelu 397 milijuna kuna. Znači, na četiri lokacije dogradnja, jedan dio novogradnje i jedan dio adaptacije starog prostora. Paralelno s time na području grada Varaždina jedan je investitor izgradio poslovnu zgradu koja ima 28 stanova. Prosjek veličine stana je 50 kvadratnih metara i ta investicija košta 10 milijuna kuna. Odnosno, za ovih 397 milijuna kuna može se izgraditi 40 zgrada odnosno 1120 stanova. Pa sad vas pitam da li je odgovorno na četiri lokacije dograditi škole, jedan dio adaptirati za tako velik iznos. Ako govorimo po stanju gospodarstva u Varaždinskoj županiji, pa evo malo ambicioznih podataka. Indeks rasta gospodarstva po općinama i gradovima: Jalžabet 131,8 posto HDZ; Visoko 128,6 HDZ; Breznica 122,9 HSS; Trnovec Bartolovečki 121,5 HNS; Gornji Kneginec 120,9 HDZ. To su među boljima. Lošiji: Veliki Bukovec 89,6 HNS; Konovnik 91,4 HNS; Ljubešćica 96,3 HDZ; Varaždinske Toplice 96,4 HNS; Sraćenica 96,9 HNS; Varaždin 98,4 HNS, odnosno Varaždinska županija, gospodarstvo Varaždinske županije je u plusu upravo zbog sredina koje vode HDZ-ovi dužnosnici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Stričaku na replici. Odgovor nema. Hvala lijepo. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažena kolegice Perić, drago mi je da ste u vašem izlaganju ponovno spomenuli da se proračun Hrvatske radi izvan Hrvatske, da se dakle nama nameću parametri koje moramo ispunjavati, čime ste ponovno dakle potvrdili tezu da Hrvatska nema samostalnost niti suverenost pa tako ni monetarnu ni fiskalnu suverenost, dakle mi ne možemo sami raspolagati svojim novcem nego nam u raspodjeli našega novca odlučuju europski birokrati. To govori samo za sebe, međutim kad govorimo o deficitu i dugovanjima koja Hrvatska mora podmiriti u 2017. godini proračunom je predviđeno da će Hrvatska izdati obveznice u vrijednosti 25 milijardi kuna 400 milijuna. Molim vas da mi kao predsjednica Odbora za financije velite kome će se te, tko će kupiti te obveznice. Zatim da će se Hrvatska zadužiti za 8 milijardi 300 milijuna kuna. Molim vas da mi kažete na kojem tržištu i pod kojim uvjetima. I također da će Hrvatska pokriti dio troškova privatizacijom u visini 1 milijarde 400 milijuna kuna, pa me zanima da li znate što ćemo opet rasprodavati, po kojoj cijeni i da li se u toj rasprodaji ponovno nalaze izvori vode poput Studenca koji smo prodali ove godine. Da li ćemo možda ne znam sada, da li ćemo opet davati koncesiju na Brijune ili na Plitvička jezera što se isto tako spominjalo, a sigurno će doći na red ako ne sada onda sljedećih godina, jer rasprodaja državne imovine jednostavno nema opravdanja, a posebno ne rasprodaja strateških resursa i tvrtki, kao što smo vidjeli ove godine se prodavalo Podravka, Končar, pa evo ja mislim jednostavno da je to jedna vrlo loša projekcija proračuna. Molim vas za očitovanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Branimiru Bunjcu na replici. I odgovor na repliku uvažena kolegica Perić. Izvolite.
Pa kolega Bunjac, Hrvatska itekako ima svoju samostalnost i sve odluke koje se donose zapravo se donose da bi nama svima bilo bolje a ne da bi to prikazali samo nekome drugome. Dakle, ako upravljamo kvalitetno svojim obvezama, dugovima i svim ostalim onda to znači da ćemo imati bolji kreditni rejting, onda to znači da ćemo imati bolji status a onda to znači da ćemo itekako ušparati u određenim stavkama koje smo do sada možda imali previsoke. Prema tome, itekako je ta samostalnost jer je to briga nas samih o tome kako ćemo poslovati i kako ćemo stvarati preduvjete za kvalitetan život. O svim ovim zaduženjima zapravo detaljnije sigurno će imati saznanja, odnosno zna ministar financija ali ono što je intencija u ovom proračunu da se što kvalitetnije i sa što manjom kamatom zapravo postigne zaduženje kako bi se mogle i servisirati sve obveze koje imamo iz prethodnih razdoblja kada je ta infrastruktura zapravo donijela te određene obveze. Prema tome, itekako znamo upravljati svojim obvezama a isto tako znamo upravljati i tržištem, odnosno načinom na kojim ćemo se zadužiti na inom i domaćem tržištu.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Perić na odgovoru na repliku. S ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku uvaženi kolega prof. Ivan Lovrinović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo ministri, ministrica nema, zastupnice i zastupnici, poštovani građani koji nas gledate preko svojih tv prijemnika, ja vas prije početka moje rasprave sve skupa pozdravljam. Kao profesor ekonomije mogu nešto ovdje stručnije reći o prijedlogu ovoga proračuna. Vidim u ovim raspravama ljudi se pitaju zašto su neki proračuni u deficitu, suficitu itd.. To je jednostavno posljedica bolje ili lošije makroekonomske politike. Pa ako je ona loša proteklih godina imamo deficit manjak, ako je dobra imamo suficit. Kod nas je očito kronični problem loše makroekonomske politike koja zakonito proizvodi deficite državnog proračuna. Slušajući danas a ravno samnom ovdje u Saboru sjedi danas, nazočno je 16 zastupnika i poštovani građani hvala, ustvari što ste izabrali to ste i dobili. No, što ću sada reći, što želim reći o samom proračunu? Slušajući i sam oporbu ovdje vidi se da je i oporba bezidejna, proračune koje je ona radila isti su, isti obrazac kao što ga radi sada HDZ i MOST. No, ovdje je ministar financija, želim ga pohvaliti glede priloga broj 6. u ukupnom izvještaju koji je na nekih 800 i nešto stranica. Zašto? Jer tamo se nalaze obrazloženja prijedloga financijskih planova korisnika gdje je obrazloženo navedeno što, zašto itd.. To je u odnosu na prošli proračun koji sam ovdje gledao jedno pozitivno poboljšanje i čovjek ako je imalo pošten i prihvaća argumente to treba pohvaliti što ja sada činim. Međutim, dopustite mi kao saborskom zastupniku ali i prof. ekonomije da se osvrnem i dam neke svoje prijedloge a i zamjerke ovom proračunu. Rekao sam malo prije ovo što je govorila veći dio oporbe SDP to je gospodo sve kamilica, nažalost, kamilica obična a vi ste ovu zemlju u vrijeme vašeg mandata zadužili što se tiče javnog duga za 102 milijarde kuna. Naravno sada nije mi cilj da govorim ovdje koliko je tko zadužio Hrvatsku o tome bi se moglo posebno raspravljati ali to nije ova tema razgovora. No, kakav je prijedlog ovog proračuna sada? On je vrlo optimističan jer je, optimistična su očekivanja da će stopa rasta BDP-a u Hrvatskoj u narednoj godini biti 3,2%, ni instituti ne daju toliko izgleda. Ali ja bih ovdje skrenuo pažnju da projekcije prosječnog rasta BDP-a u Europskoj uniji su ispod 1% što ne obećava rast inozemne potražnje za našim izvozom na koji se dosta želim oslanjati. Pored toga, jučer sam to također rekao na raspravi na Odboru za financije da povjerenstvo za fiskalnu politiku koju sačinjavaju uvaženi i profesori javnih financija izrazilo je zabrinutost da nije razrađen alternativni scenarij, što ako ne bude rast BDP-a 3,2%, to je danas neko i iznio nego ako on bude 1, 1,5%? Znači netko će reći pa idemo u rebalans pa ćemo sve kresati itd.. I druga stvar, ovo Povjerenstvo je zabrinuto jer nisu definirana fiskalna pravila, odnosno nisu određene granice određenih pozicija rashoda itd.. Želim također reći da stanje u gospodarstvu u Hrvatskoj nije onakvo kakvim se prikazuje. Mi to dobro vidimo. Kreditna aktivnost banaka je u stalnom padu već godinama, kako prema sektoru poduzeća tako i prema građanima. Nadalje, prihodi industrije padaju. Jedino turizam bilježi stvaran rast a to je rizično na dulji rok, dobro ali rizično. Raste broj blokiranih građana ali i poduzeća. Nezaposlenost se još uvijek rješava najvećim dijelom izvozom naših ljudi, odnosno iseljavanjem. Svi mi želimo uravnotežiti proračun, to bi bilo idealno ili da imamo suficit. Međutim, mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku smatramo se političkim centrom i onima koji donose rješenja, ideje kako riješiti probleme ekonomske a i druge u Hrvatskoj. Što mi predlažemo Vladi, ministru financija što bi moglo pomoći čitavom društvu? Vidite ovdje je ministar zdravstva gospodin profesor Kujundžić kada je bolest opasna nakon dijagnoze vidi se da čovjek ima karcinom, što će se napraviti? Ako ne pomaže ništa drugo skalpel se uzima reže se to a ne da je se Andol da se skine temperatura. Gospodo i dragi građani koji nas slušati najopasnija bolest ove zemlje su rastuće kamate na javni dug. One sada iznose skoro 12 milijardi kuna. To čini 10% prihoda proračuna, 10% prihoda proračuna. Podsjećam krajem 2010. godine kamate su na javni dug iznosile 5,8 milijardi kuna ali vas podsjećam na još nešto prije od 2005. do 2010. kamate na javni dug su porasle sa 4,4 na 5,8 milijardi kuna, vidite u 5 godina, a do 2010. do danas one su sa 5,8 skočile na skoro 12 milijardi. Pa je li ovo dovoljan znak, što treba još napraviti da se ljudi koji upravljaju ovom zemljom da im se skrene, da se probude i da ovo režu? Dok sam bio u MOST-u upozoravao sam na taj problem i oni su to tad podržavali. Danas nitko iz MOST-a ne spominje kamate i ovo ne smatra problemom. I eto vidite za što sam između ostalog napustio MOST. Nadalje, prava promjena mora dakle doći u proračunu zbog drastičnog rezanja kamata na kunski dio javnog duga. Dobro, sad ćete vi reći pa dobro konačno reci što misliš reći. A ja kažem ovako, kako to možemo naprosto riješiti? U HNB-u postoji nešto što se zove kapitalski račun i na njemu se nalazi 16 milijardi kuna, 16 milijardi kuna. Što to predstavlja 16 milijardi kuna? Tu je kumulirana dobit HNB-a od datuma njegovog osnivanja pa do danas. Prema najkonzervativnijim, najopreznijim procjenama tamo treba ostati na tom računu opće i posebne rezerve za stabilnost funkcioniranja HNB-a najviše 6 milijardi kuna. Dakle mi imamo 10 milijardi kuna koje čekaju, spremne se da se mogu iskoristiti u ova najteža vremena za Hrvatsku. Pa postavlja se pitanje pa zašto vlasnik tih sredstava, a vlasnik HNB-a je država Hrvatska, odnosno mi ovdje, odnosno još preciznije građani. Zašto dosada nitko gospodo ni vi iz SDP-a ni vi iz HDZ-a sada i MOST-a niste potegli to pitanje? To sam pitao i jučer ministar da li on zna za to? Žao mi je da gospodin Plenković ovdje kao premijer koji obnaša zaista je Primus inter pares. Da odgovorim na pitanje zna li on da tamo stoji 10 milijardi kuna koje su sada naprocjenjivo važne za Hrvatsku? Koliko sam shvatio i dobio odgovor oni nisu upoznati s tim, za gospodina Plenkovića pretpostavljam. Dakle, sad se postavlja pitanje pa možemo li mi to povući? Gledajte odluku o dobiti što će biti s dobiti donosi vlasnik, naravno najprije da se zadovolje rezerve, ali vidite vlasnik izgleda nije zainteresiran za dio imovine od 10 milijardi kuna koji mu se nalazi tamo da ih danas upotrijebi a vi ovdje danas, slušao sam vas pažljivo svak se bori za par milijuna hoće li prebaciti iz ove kućice ovdje u onu tamo a moguće povećanje prihoda državnog proračuna od 10 milijardi kuna nitko ne spominje. Ja ovdje javno tražim odgovor na ovo pitanje jer preko ovoga ne možemo priječi. Dakle mi pored onoga što imao mi jednostavno ispadamo sirotinja i ispada da nitko o tome ne zna ništa i ne govori. E pa zato Stranka promijenimo Hrvatsku, mi smo došli da mijenjamo Hrvatsku ali na ovakav radikalan način sa novim rješenjima koja su vrlo, vrlo jasna. E sada, što je ovdje još važno reći? Kako se još mogu povećati prihodi državnog proračuna? Prihodi državnog proračuna se mogu povećati na način da se 160 milijardi kunskog javnog duga u Hrvatskoj, 160 milijardi kunskog javnog duga u narednih godinu dana u 2017. godini da se koji u prosjeku košta 5% uz kamatnu stopu 5% da se refinancira jeftinijim kreditima uz 2%. Ušteda na takvom refinanciranju 160 milijardi kuna javnog duga bila bi 4,8 milijardi kuna. Što je još moguće napraviti uštedu da se doprinese državnom proračunu? Jučer sam predložio jedan amandman vezan za javnu nabavu putem automatizirane elektroničke reverzne aukcije vezano za male nabave do 200 tisuća kuna koje iznose na makro razini 10 milijardi kuna. Uštede bi bile 2 milijarde kuna međutim taj amandman nije prihvaćen, on je odbačen i poštovane zastupnice i zastupnici, dragi građani samo ove 3 stavke koje sam iznio mogle bi uštedjeti državnom proračunu 16,8 milijardi kuna. To bi mogli biti prihodi tijekom 2017. godine. Pa postavlja se pitanje ima li itko snage u ovoj zemlji konačno da povede novu ekonomsku politiku da ovu zemlju izvuče iz mizerije života i da se pokaže da znamo sami upravljati sa sobom? Ali što se još pokazuje? Pokazuje se da nema političke volje i hrabrosti, sve se ovdje dovelo u pitanje kome se može nešto uzeti smanjiti ali nitko ne smije dirati iznos kamata. Čak se predviđa za slijedeću godinu ministar Marić je rekao da se predviđeno je oko 270 milijuna kuna više za kamate. Znači nije dovoljno skoro 12 milijardi i još se planira oko 270 milijuna kuna. Pa gospodo, to znači u prijevodu politički, sve smijete dirati, sve možete uzeti, ali ne smijete dirati one koji lihvare gospodarstvo i koji lihvare državu. To je problem Hrvatske. Nemojte bježati od njega vi koji sada obnašate vlast u ovoj zemlji. To je smisao moga govora ne o tome kome ćemo uzeti, kome ćemo prebaciti. Ova zemlja mora konačno povući prave poteze. Na žalost, trenutno sam u oporbi, ali dobronamjerno predlažem, vidite konkretna rješenja. Ona su na korist svih nas ovdje. Ovo nije, jest da smo ga mi pokrenuli, ali ovo je na korist svih građana Hrvatske, našega gospodarstva. Pa pogledajte koliki iznos kamata – još jednom da slikovitije bude – oko znači skoro 12 milijardi kuna. To je 2 i pol puta više kamata moramo platiti na temelju javnog duga, nego što je recimo proračun Ministarstva obrane. 2,2 puta veći iznos kamata, nego što je proračun MUP-a. 5 puta je veći iznos kamata recimo od proračuna Ministarstva gospodarstva. 10 puta je on veći od proračuna Ministarstva branitelja, ili Ministarstva regionalnog razvoja. Znači, sasvim je jasno da je bitka sa dugovima izgubljena ako se ne promijeni filozofija ekonomske politike ove zemlje. Mi ne možemo dobiti borbu protiv kamata, protiv zaduženosti ako je nama stopa rasta BDP-a niža od kamatne stope na javni dug. Nama danas treba rast od PDB-a od 3,5% da bi ova zemlja mogla samo vračati kamate. Vidite rast sada iznosi 2,7%. Planira se sljedeće godine 3,2%. Dakle, sljedeće godine kada bi se ostvario rast BDP-a mi još uvijek ne bismo mogli otplatiti samo kamate koje nam dolaze. Kada imate zemlju koja ima takvu gospodarsku aktivnost i razvoj situacije, mi za nju kažemo da je kontinuirano u dužničkoj krizi i da je ušla u fazu dužničkog ropstva. Dragi građani, želite li dalje živjeti u dužničkom ropstvu? Ja sam siguran ne. Želi li da vaša djeca ostanu i moja u Hrvatskoj? Želite sigurno. Ali ne možete jedno i drugo. Moramo konačno državničke odluke donijeti. U ovoj zemlji netko konačno mora uspostaviti reda i ostvariti pretpostavke da mladi ljudi mogu raditi, da mogu sabi kupovati stanove, da moraju bježat i da onaj tko živi od rada od rada i živi. Pa prema tome, ako me pitate, to je ta socijaldemokracija, a borbe za nju nismo vidjeli na način koji treba. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa htio bih reći da slušajući gospodina Lovrinovića vidio sam da on zapravo detektira da postoji jedan ozbiljan problem u našem društvu i da se taj problem ne rješava. Iz Vlade u Vladu, iz deficita u deficit, iz duga u dug, iz prodaje u prodaju. Naša politika je konstanta. Ništa se ne mijenja zadnjih 25 godina. I opravdano je pitati pitanje, treba li takvu politiku nastaviti ili promijeniti? Zdrava pamet nam kaže da ako smo određenim putem došli u probleme, da ne možemo nastavkom tog puta iz njih izaći. Međutim, ova Vlada tvrdi nam suprotno onoj Einsteinovoj izreci da ćemo nastavkom istog puta koje nas je i odveo u propast izaći na svjetlo, odnosno na kraj iz toga tunela. Meni nije jedna stvar jasna. Ovdje se priča o deficitu od 2,6% od ukupnog BDP-a. Međutim, deficit proračuna trebao bi se računati u odnosu na prihode proračuna, a ne na ukupan BDP-e. I druga stvar. Gospodine Lovrinoviću imam pitanje jedno za vas. Ako znamo da sama Vlada priznaje da je manjak 8 milijardi kuna u proračunu i da na naplatu dolazi 27 milijardi kuna kredita koje oni u biti nemaju od kuda vratiti, zašto oni taj manjak od 27 milijardi kuna ne računaju kao proračunski rashod, odnosno rashod države jer bi u tom slučaju manjak pod pretpostavkom da je deficit sam 8 milijardi bio zapravo 35 milijardi bi bila ta rupa koju treba na neki način refinancirati? Meni se čini da ova Vlada vodi neku čudnu metodologiju, čudno knjigovodstvo čiji je cilj u konačnici prikriti stvarno stanje stvari. Što se tiče prihodovne strane u biti [[Upadica Milijan Brkić: Vrijeme kolega.]] Ok. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Pernar, kada skupljate račune u džep u jednom trenutku vam postane džep tijesan i onda ih uzmete i stavljate ih u jednu kutiju. To vam je od nas između deficita proračuna i javnog duga. Velika kutija je javni dug, a džep vam je deficit proračuna za tekuću godinu. Prema tome, javnosti treba reći sljedeće, gospodo, neki ovdje koji nisu ekonomisti ne zamjeram im, nisu u pravu kada kažu da će se javni dug smanjiti. Ne gospodo, piše točno evo ministar je tu, da će se javni dug povećati za 6,8 milijardi kuna jer toliko je projicirani deficit. Prema tome, to će ih džepa otići u onu veliku vreću, a velika vreća ima 288 milijardi kuna unutra, plus 6,8. Znači, to je već 295 milijardi kuna. Dakle, ova ekonomska politika, ova ekonomska politika i ovo ne rješava. Ali zato sam kolegice i kolege ponudio rješenje konkretno. Hajmo razgovarat o rješenju, nemojmo bježati. Pa zar se vi toliko bojite Hrvatske narodne banke? Jel' ona vlasnik države ili država vlasnik Hrvatske narodne banke? Odgovorite na to pitanje vi koji sada znači igrate glavnu riječ. Gospodine Bulj, evo konkretno vama se obraćam. Vi ste poznati kao narodni tribun i znam vas dok sam bio u MOST-u i znam da ste čestit čovjek i da ćete to podržati.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Lovrinović, pa većinu svog izlaganja ste posvetili javnom dugu i dugu proračuna. Po projekcijama dug će biti negdje otprilike oko 6,4 milijarde, a u samom proračunu za plaće u državi je predviđeno 700 milijuna kuna. Ali je kad to razložimo onda 450 milijuna kuna dolazi iz europskih fondova. Negdje otprilike oko 150 milijuna je minuli rad. De facto onda povećanje plaća dolazi samo 200 milijuna kuna što bi bilo dovoljno da u ovim pregovorima koji sada su u tijeku da se pokriju ovi zaostatci za 2016. godinu što je Vlada predložila. Međutim, očito da Vlada skriva troškove koji će nastati u 2017. godini. Jedan od troškova su božićnice i regresi koji teže otprilike oko 700 milijuna kuna. A ako se postigne sporazum o povećanju osnovice kao što najavljuje se u novinama, u ponedjeljak je potpisivanje sporazuma, odnosno dodatka TKU to je još dodatnih 700 milijuna kuna, a da ne zaboravimo da iza toga još slijede i pariteti. Ako se tih pariteti sindikati ne odreknu oni su teški negdje između 4 i 6 milijardi do negdje 2018. godine. Prema tome, očito da ovaj dug od 6,4 milijarde kuna će biti barem veći za još milijardu i pol što znači da će deficit državnog proračuna očito biti veći i to je, dakle spremamo račune vjerojatno ovdje u desni džep. U lijevome je ono što se vidi, u desnome ono što se ne vidi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mirandu Mrsiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lovrinović. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Mrsić, hvala vam na ovo pitanje jer nisam bio, imao vremena da odgovorim na njega. Gospodo, dragi građani, radnici koji sad ovo gledate vaš problem je rješiv. Rješenje koje sam ponudio od 16,8 milijardi kuna rješava vaš problem u godini dana. 1,4 milijarde kuna nisu problem, jer država je dužna, potpisala je to i mora to izvršiti. I ne samo to. Od ove mase koju sam nabrojao 16,8 milijardi kuna pored 1,4 milijarde kuna radnicima kojima se na temelju ovog ugovora koji se ne ispunjava treba riješiti moguće je i druge skupine pomoći. Jedna milijarda kuna mogla bi se transferirati umirovljenicima jer imaju mizerne mirovine. Obrazovanju, zdravstvu i vojsci moglo bi se transferirati po pola milijarde kuna. I sve skupa kad to zbrojimo to je 3,9 milijardi i još 6,1 milijarda ostaje samo od ovoga iz HNB-a što se treba povući. Ali to nije novac za bacanje kroz prozor. Taj ostatak mora se formirat poseban fond koji će se ulagati u projekte koji su isključivo tržišno opravdani, kojim će se poticati poduzetništvo i razvoj ovog gospodarstva. Ovo su potezi za Hrvatsku. Ne premještanje iz kućice u kućicu, ovo su potezi za Hrvatsku.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa cijenjeni kolega Lovrinoviću, iskazali ste svoj strah da predviđanja realnog rasta bruto domaćeg proizvoda od 3,2% smatrate jako ambicioznim za razliku od kolege Vrdoljaka koji opet s druge strane smatra ovaj proračun neambiciozni. Ja bih vas samo podsjetila, nedavno smo imali polugodišnje izvješće za 2016. godinu i tu brojke točno pokazuju da smo imali pozitivna kretanja u domaćem gospodarstvu. Imali smo zabilježen realni rast od 2,7% rasta bruto domaćeg proizvoda. Industrijska proizvodnja je zabilježila međugodišnji rast od 5,2%, promet od trgovine na malo 3,3%, ukupni broj noćenja turista 4,4%. Po prvi put od 2008. imamo kontinuirani rast građevinskih aktivnosti. Broj registriranih nezaposlenih je smanjen za 13,5% i tako redom. Tako mislim da je zaista realno očekivati da bruto domaći proizvod u narednom periodu bude još veći, da bilježi još veći rast. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Branki Juričev Martinčev na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Lovrinović. Izvolite.
Uvažena kolegice zastupnice, što se tiče gospodina Vrdoljaka ne mogu komentirati njegova predviđanja. On je inače inženjer, ja ekonomist, pa oni možda bolje malo optimističnije mogu procijeniti rast. A on je inače malo onako cijenim. Nekad treba biti malo nabrijan da imate malo jače stope rasta. Što se tiče vaših podataka o rastu ovome, onome naravno vi ste u pravu. U pojedinim sektorima postoje pozitivna kretanja i to nitko ne dvoji. Međutim, evo ja javno ako se ostvari ovaj rast u sljedećoj godini ja i vas i oni koji su govorili ja vas pozivam za sljedeći Božić na ručak ili večeru o mom trošku. Ja na žalost ne mislim tako, ne zbog toga što sam zločest i što sam kako se to kaže katastrofičar ne, nego samo me život naučio, dakle da budem realan. U tom smislu bih ovdje rekao da možemo još nešto uštedjeti. Evo vidite zašto su prihodi Vlade ove godine povećani tako drastično. Zašto? A najviše prihodi Ureda za udruge pri Vladi su povećani sa 54 na 147 milijuna kuna. O kojim se to udrugama radi i zašto je taj porast čak 274% recimo vidite evo iza tog broja se nešto krije. Ali evo da pitam još nešto, u proračunu se smanjuje prihod Imunološkog zavoda s 52 milijuna u 2016. na 39 milijuna u 20176. Da li to znači da ova Vlada jednostavno ne želi pokrenuti Imunološki zavod već ga drži na aparatima? Jer ja sam već jednom govorio, Imunološki zavod ima jedan problem, a to je njegovo bogatstvo. Ta firma može godišnje zarađivati do dvije milijarde kuna. Njegovo bogatstvo je njegov najveći problem, on je plijen koji žele neki razgrabiti.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Pa uvaženi kolega Lovirnoviću. Većinom što ste rekli mogu se složiti. Vi u skoro svakoj svojoj raspravi spominjete HNB. Ja osobno smatram da je to jako važna stvar i da o njoj treba raspravljati. Zato vam s ovog mjesta predlažem organizirajte jednu tematsku sjednicu s temom HNB-a gdje ćete nas moći nas sve zastupnike pobliže upoznati odnosno gdje ćemo se svi moći pobliže upoznati s tom temom. Međutim ono što me zasmetalo i zbog čega sam se javila za ovu repliku je to što u skoro svakom svojem obraćanju tu sa govornice prebrajate prisutne zastupnike i zastupnice. Smatram da to nije korektno prema vašim kolegicama i kolegama i prozivati da građani vide koga su birali. Birali su nas svoje zastupnike. Vi isto osobno ste nekoliko puta izgubili pravo rasprave jer niste bili prisutni ovdje u sabornici. Ja vas zbog toga ne osuđujem jer vjerujem da ste imali drugih obaveza i da zbog toga niste mogli biti prisutni tu na sjednici. Međutim, mi smo prije ma nema dva dana, dobili prijedlog proračuna kojima više od 700 stranica i tokom današnjeg dana mi i vi svi saborski zastupnici koji žele mogu podnijeti amandmane na taj prijedlog proračuna. Upravo ovo vrijeme većina naših kolega i kolegica u svojim klubovima piše ove amandmane. I zato vas molim nemojte biti licemjerni. Ja vas izuzetno cijenim ali nemojte nas više prebrojavati i pozivati građane da vide koga su birali. Oni dobro znaju i vide. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Božici Makar na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lovrinović. Izvolite.
Uvažena kolegice Makar, naravno nisam u ta dva puta bio jer sam odustao od rasprave. Međutim ne biti na raspravi o državnom proračunu nije isto kao o nekim temama koje nama nisu bliske. No, o.k. prihvaćam neću prebrojavati, ljudi su već vidjeli, oni u ostalom vide sliku pa nek broje sami, ja sam samo želio istaknuti ovo kao problem. I zaista što to pokazuje da jednostavno generaliziramo priču. Ja nisam ni licemjer ništa što se kaže ništa više od onih drugih kao što je jučer i zastupnik Pernar govorio o farizejima licemjerima. Ali što želim ukazati, ovo pokazuje kada bi svi ljudi pisali sada amandmane, a ja vas pozivam da zajedno odemo po sobama pa ćete vidjeti kako ćete se šokirati i vi i ja koliko ljudi piše amandmane, a koliko ih šeta vani, ali ne ulazim u to. To je zadatak predsjednika Bože Petrova kojeg sam prvog trebao prozvati jer to sada imam pravo da kažem jer kada usporedim prošli mandat gdje sam bio kada se raspao ovaj Sabor, akademik Reiner je bio puno više na ovim sjednicama, to ne mogu ne konstatirat znate. Uostalom neka se to vidi. Pa vi mene i dalje smatrali licemjerom ali ovo moram primijetiti. Prema tome, ovdje je riječ o tome ispada da ovo nije važan problem, izgleda da proračun, on će i onako proć ja u to ne sumnjam, dovoljna je većina, mi smo svi mogli ostati kod kuće. Ali stalo mi je osobno da građani čuju o čemu mi pričamo, pa neka oni zapamte. Prije ili kasnije bit će neki izbori pa nek honoriraju i nek vide žele li i dalje živjeti u ovakvoj zemlji sa ovakvom politikom ili žele promjene. Evo to je sve što sam ja.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na odgovoru. Sljedeća se za repliku javilo uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kolega Lovrinoviću, pitali ste van rasprave da li je HNB hrvatska, najmanje hrvatske. To je moj stav i ja ga ne mijenjam i to sam govorio i u prošlom mandatu kada je bio Orešković i to sada govorim, da svi imaju više utjecaja na HNB nego mi kao Parlament koje je narod izabrao i to sam jasan i tako ću glasati ubuduće i kao prije. Međutim vi ste spomenuli da i uvažavam vas, žao mi je što niste guverner, da mene pita ja … da ministar da se mene pita volio bi da budete. Međutim vi iz oporbe u ovome slučaju govorite da ste izašli iz MOST-a zbog toga što smo odstupili od politike. Da, bilo nas je 15, a 12 nas je samo bilo … preslagivanja bivšom Vladom. Pa vi ste gospodine Lovrinoviću htjeli preslagivati i javno ste kazali sa bivšom vlasti, ali iznimno vas cijenim i uvažavam iznimno i sve što govorite ja potpisivam. Ali vi govorite sada iz pozicije oporbe i napadate recimo nas kao vi kolega Pernar svi smo mi ostali cinici, svi smo mi ostali protiv nečega. Pa uvijek ću glasati po savjesti. To je moj stav. I ništa vi ili ja nisam manji cinik ili ništa nisam veći heroj osim toga što ste vi u ovome slučaju u opoziciji ali je činjenica da izašli ste iz MOST-a što smo mi odstupili od politike. Pa znate da smo skupa rat vodili koliko smo mogli. Napuštali smo sjednice ovdje zbog Narodne banke, pa toga se mogu sjetiti svi koji su ovdje bili. Znači u nijednome trenutku nismo odstupili, a nas je samo 13, narod nas je izabralo 13. priključite se i pokušajte mijenjati stvari. Na stranu evo u ovome slučaju većine iz oporbe, mogao bi ja govoriti i potpisati sve to što govorite i uz to ako predložite amandmane za sve što ste rekli ja ću glasati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju. Ja bih vas samo podsjetio na članak 238. Poslovnika da se držimo teme, a ne da raspravljamo o nekim reliktima prošlosti. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče na upozorenju. Moj je odgovor je upravo u tome jer Hrvatska narodna banka, ja sam govorio o 10 milijardi kuna, ona je srce ovog problema. Ali ne mogu usput, ako ste dozvolili zastupniku Bulju da nešto kaže, ne možete meni spriječiti. Barem trebamo biti parlamentarni. Zastupniče Bulj, naravno vidite da sam vas i pozvao i prozvao jer ja sam uvjeren da biste vi jedini u MOST-u potpisali to. Za ostale sam siguran da bi ili ne bi ili bi se dvojili. Prema tome, to znamo. Nemam namjeru objašnjavati zašto sam ja izašao iz MOST-a itd., međutim činjenica je da se nisu te stvari rješavale kako treba iz ekonomskih problema, ekonomske ideje, suštinu, to je napušteno, pa prema tome ako vi danas niste podigli kao MOST glas protiv lihvarskih kamata od 12 milijardi kuna onda ne možete mene uvjeravati da sam trebao ostati s vama kako bi se borili na ovaj način. Znači, ništa ne reći, je li tako? Dakle, ja sam izašao sa svojim obrazom. Vjerujte da su mnogi očekivali da više ovdje neću biti, ali zahvaljujem građanima 2. izborne jedinice što su me izabrali ponovo, moram iskoristiti ovu priliku, i borit ću se u vašem interesu. A što se tiče samog proračuna pa ovo je borba za proračun. Iza svakog milijuna, svake brojke stoje interesi. Mi moramo neke interese iz proračuna maknuti. Jedan dio toga otvara puteve klijentelizmu, korupciji, bespotrebnom trošenju. O tome mi danas pričamo. A građani će prosuditi o tome tko je na koji način, u kojoj stranci nastavio se boriti za prave vrijednosti, da li odražava stavove građana ili se priklanja; meni su i prije govorili ovo onako, otišao je, kalkulira tamo-amo, svi su se prevarili, vi vidite gdje sam ja danas. Evo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a, HDSSB-a raspravu će podijeliti gospodin Branko Hrg i Josip Salapić. Izvolite gospodine Hrg.
Potpredsjedniče, poštovani ministri, kolegice i kolege. Uvijek kad se donosi proračun u principu u njegovoj pripremi svi bi htjeli biti u njemu, svi bi htjeli imati svoju stavku, svoju poziciju, svi bi htjeli da se neki programi koji se trebaju realizirati za bilo koga tamo nalaze. Naravno da nema mjesta za sve jer kad bi se tako išlo onda proračun ne bi nikada bio dovoljan i nikad nije dovoljan i nikad nisu njime zadovoljni čak ni oni koji ga rade i pripremaju pa naravno ni oni koji ga trebaju kritizirati. U ime Kluba HDS-a, HSLSL-a i HDSSB-a iskazujem želju da se ovaj proračun u što većoj mjeri ostvari jer ovaj prijedlog proračuna za nas je u uvjetima normalnog, je za uvjete normalnog funkcioniranja država što znači da bi njegovo ostvarenje pokazalo da se stanje u Hrvatskoj moglo bi se reći potpuno stabiliziralo. Zaključujem da Vlada procjenjuje da će naredna godina biti godina daljnje stabilizacije Republike Hrvatske i da Hrvatskoj treba pozitivno ozračje jer samo se u takvom ozračju ustvari može očekivati napredak jer ako nema pozitivnog ozračja, ako se radi pesimistički, ako nema ambicije onda se sigurno ne može očekivati uspjeh. A za takvo stvaranje takvog ozračja potrebna je i ambiciozna Vlada, Vlada koja evo je uspjela u mjesec i pol dana praktički otkako je imenovana pripremiti čitav jedan niz zakona, pakete zakona, vrlo važnih zakona i predložiti Hrvatskom saboru proračun za narednu godinu i projekcije za 2018. i 2019. godinu. Nekoliko riječi o onome o čemu je ovdje bilo jako puno govora, a to su naravno potrebe lokalne samouprave, odnos državnog proračuna prema proračunima jedinica lokalne samouprave. Ovaj prijedlog proračuna u tom dijelu ustvari pokazuje koliko je nužno potrebno mijenjati Zakon o financiranju lokalne samouprave. Mi danas, ako analizirate raspodjelu sredstava pomoći jedinicama lokalne samouprave, lako možete uočiti niz nelogičnosti koje realno idu na štetu nekim jedinicama lokalne samouprave i to upravo onim jedinicama koje su iskoristile sve zakonom dozvoljene mogućnosti da napune svoje proračune, i onda se iz tog razloga kad su to napravili više nisu mogli naći u onom razrezu jedinica lokalne samouprave koje dobivaju pomoć iz državnog proračuna. Govorim o jedinicama lokalne samouprave koje su uvele prirez. I sada zbog tog prireza imaju prihod po stanovniku, da tako kažemo naravno veći i automatski su ispale iz ovog dijela. A onda imate na ovom razrezu pomoći masu jedinica lokalne samouprave koji to nisu napravili. Imaju prirez 0 ili ga imaju kojih 2, 3, 5, 6 posto i hvale se kako nemaju prirez, uredno dobivaju sredstva iz državnog proračuna. Dakle, ako s ovog aspekta gledamo ovaj proračun, a govorimo o lokalnim izborima naredne godine i često čujemo kritike da je ovo proračun koji je predizbornog karaktera, onda ću ja reći da on uopće nije predizbornog karaktera nego da je čak štoviše obrnuto. Obrnuto. Jer da je predizbornog karaktera onda bi on bio sasvim drugačije koncipiran i ne bi samo pojedine jedinice lokalne samouprave bile njime obuhvaćene nego bi bile obuhvaćene mnoge druge jedinice lokalne samouprave. Ili ne bi bile nijedne. Tako da u ovom dijelu mislim da je odluka Vlade i ministarstva financija vrlo dobra da se stvarno sagleda situacija u lokalnoj samoupravi, da se što prije već kako je najavljeno u prvom polovici naredne godine donese novi Zakon o financiranju lokalne samouprave sa sasvim drugim elementima ocjenjivanja razvijenosti lokalne samouprave. Ovdje ću reći da ima jedinica lokalne samouprave, posebno gradova koji imaju uveden prirez koji se i razvijaju i rade i ušli su u kategoriju pomoći. Njima mogu samo čestitati i zaželjeti ima da što prije izađu iz ovog procesa pomoći iz državnog proračuna jer to znači da su uspjeli, da su se razvijali, da su se razvili do one stope da im pomoć više nije potrebna. To treba biti cilj. Naravno da će se pravo stanje normalizacije dogoditi u tom dijelu onoga trenutka kada se napravi i jača i veća fiskalna decentralizacija i kada će ti omjeri poreznih prihoda biti razdijeljeni ipak jednim većim dijelom u lokalnoj samoupravi što opet ništa ne mijenja u ukupnom proračunu RH obzirom na konsolidirani proračun i gdje ulazi praktički i proračun jedinica lokalne samouprave. Nekoliko riječi još samo da kažem što mene evo je obradovalo u prijedlogu ovog proračuna, vidim da, a to je vrlo važno i za lokalnu samoupravu, vidim da je za vatrogastvo i to za Hrvatsku vatrogasnu zajednicu, znači za osposobljavanje dobrovoljnih vatrogasaca pripremljena i predviđena znatno veća stavka nego što je to bilo prethodne, odnosno ove godine a i godinu dana prije odnosno 2015. godine je to bilo 500 milijuna a za ovu godinu je predviđeno milijardu i pol, milijun i 500 tisuća kuna, krivo sam rekao, ispričavam se. Nekoliko riječi o proračunu za poljoprivredu, ona je uvijek vrlo važna i bitna i čak je danas o njoj bilo ovdje relativno malo govora, vjerojatno iz dobro znanih razloga. Strana koja predlaže proračun nije toliko to naglašavala a strana koja ga kritizira ne može to naglašavati jer bi sami sebi skakali u trbuh. Dakle nakon stvarno odlučnih poteza koje je povukao ministar Tolušić i u kratkom vremenu svog mandata napravio niz dobrih stvari, zaslužuje za to naravno svake pohvale ali zaslužuje i pohvale za proračun za ovu i narednu godinu jer se taj proračun znatno povećava. A ono što je bitno, posebno u mjerama ruralnog razvoja, dakle za 2015. godinu to je, '14. godinu to je iznosilo 616 milijuna 182 tisuće a danas je to na 2 milijarde 275 i još naravno onih par brojkica otraga. Ja vjerujem da je to stvarno dobar program i dobar proračun i samo je na onima koji ga trebaju provesti da to naprave a posebno ovdje mislim na Agenciju za plaćanje u poljoprivredi koja je u principu izvršni nositelj ovog djela i vrlo je bitno koliko će ona to odraditi. Nastaviti će kolega Salapić.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Salapić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Ja ću nastaviti tamo gdje je kolega Hrg stao. Ja također podržavam kako dolazim iz Slavonije ovaj veći dio sredstava u resoru poljoprivrede, posebno veći dio novca od izravnih plaćanja iz fondova EU. Mi očekujemo iz Slavonije mnogo od ovog proračuna iako svi kolegice i kolege trebamo biti što se kaže realni, optimizma uvijek treba, bez optimizma ne možemo graditi budućnost. Ali ovo su, ovo je proračun s obzirom da Vlada je mjesec i pol dana jedino mogući koji smo mogli dobiti za sljedeću godinu. Imali smo dvije izbore, jedne redovite, jedne izvanredne i nije bilo za očekivati da će se sada svi problemi RH, što gospodarstva, što poljoprivrede kod nas u Slavoniji, što demografije, što zdravstva, što državne financije i gospodarstva riješiti preko noći. Ono što je važno reći a to je da ovo je puno proračuna o kojima sam ja osobno sudjelovao, bitno je da su za sada a i nadam se da će tako ostati u budućnosti državne financije stabilne i da se u Hrvatskoj pokazuje rast, on je minimalan ali s obzirom na okolnosti političke koje smo imali svaki izvanredni izbori pa oni redoviti su šok, treba neko vrijeme da se složi Vlada, vidjeli smo mukotrpne pregovore oko slaganja saborske većine, puno je tu ustupaka, puno je tu dogovora. Ja vjerujem da će onaj sljedeći proračun za 2018. godinu biti puno jasniji i konkretni u viziji Vlade gospodina Andreja Plenkovića. Bilo bi nepošteno od nas da sada kažemo da sve ovdje što je predloženo nije dobro i da svaka pozitivna mjera je loša samo zato što dolazi od vladajuće većine. Ja sam svjedok i drugih proračuna od bivših Vlada, ne bih sada htio nikoga tu osobno vrijeđati ali svakako onaj koji je zašao u državne financije ako zaista želi ispuniti ono što se kaže stabilnost RH onda osim ovog javnog sektora treba više staviti pažnje na onaj realni sektor koji je puno teže i tim je ljudima puno teže zapošljavati i isplaćivati plaće. Ja posebno govorim da moje očekivanje i HDSSB-a u Slavoniji, da će najavljeni projekt Slavonija od 2,5 milijarde eura ulaganja u naš kraj oživjeti ono što mi najviše želimo a to je seoska slavonska poljoprivreda, gospodarstvo i nova radna mjesta. Sada da ne bude sve patetika i tužno i žalosno za ovom govornicom činjenica je da se kod nas loše stvari događaju u Slavoniji, mi od ove Vlada očekujemo da se to promijeni. Zašto bi naša zemlja, svjedoci smo povećanja djelomično sredstava u resoru Ministarstva znanosti i obrazovanja, naša država plaća školovanje ljudima a mi te iste ljude nažalost iz naših krajeva izvozimo stranim zemalja, zemljama EU, ono što smo mi platili, naša država to školovanje a oni bježe zato što ne mogu dobiti posao u svojoj zemlji. To je zadatak ove Vlade. Proračun jesu brojke financijske ali treba gledati sa političkog aspekta jer svaka Vlada će pokazati sposobnost u svome resoru kako ono se dinamično planira. Ja kažem i ponavljam ne možemo za mjesec i pol dana očekivati čuda ali možemo očekivati o poštenim namjerama Vlade da će se nešto promijeniti. Hvala Bogu da su stabilne financije, očekujemo puno promjena vezano za poreznu reformu ali isto tako očekujemo i da svako ministarstvo, svaki resor pokaže posebnu odgovornost. Ja sam siguran da Slavonija i Baranja, Srijem i Podravina svojim prednostima tla i onog područja u kojem mi živimo može hraniti ne samo cijelu RH nego i šire i zemlje EU. Zato je posebna pozornost na Ministarstvu poljoprivrede kod gospodina Tolušića, na Ministarstvu regionalnog razvoja kod ministrice Žalac, a isto tako i na resoru Ministarstva turizma. Nije samo turizam ono u Dalmaciji i Primorju, hvala Bogu da ga imamo ali kontinentalni turizam u Slavoniji u zadnje vrijeme oživljava ali to su još neiscrpni izvori koji mogu pomoći punjenju državnoga proračuna a isto tak i stvaranju novih radnih mjesta. HDSSB odnosno klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a daje punu podršku Vladi RH u ovom proračunu. Očekujemo puno više kada je u pitanju naivni projekt Slavonije u slijedećim fazama u dinamikama od proračuna koji su pred nama a ono što je zaista naša briga svih nas da jednom zasvagda shvatimo da svaka Vlada koje je preuzela vlast u Hrvatskoj je imala dobru namjeru pomoći svojim građanima. Ni jedna od njih koja je došla i one bivše i ova sadašnja nema tu lošu namjeru. Birači su ti koji kolegice i kolege na kraju na izborima kažu zadovoljni smo, nismo zadovoljni. Puno je problema u lokalnim zajednicama, jednom ćemo morati doći na red da raspravimo o tome treba li nama toliki aparat koji guši državni proračun i smanjuje mogućnost i smanjuje mogućnost za nova radna mjesta. To je naš politički ustvari rad gdje mi trebamo tražiti konsenzus. Puno je problema u resoru Ministarstva zdravstva, ne može ni to ministar Kujundžić sam rješavati. Mi imao dugogodišnji problem u tom resoru i bilo bi dobro da jednom za svagda pokušamo naći nacionalni konsenzus kada su u pitanju te ključne teme. Iseljavanje mladih nije samo problem vladajućih to je problem i oporbe. Nemogućnost novih radnih mjesta nije to samo problem HDZ-a i partnera nego problem i oporbe trenutno sada. Kakva je to država ako jedan grad recimo moj Osijek hoće sufinancirati kartu našim mladima koji su otišli u Irsku da se mogu vratiti svojim obiteljima za Božić u Hrvatsku. Pa jel to nije žalosno? Ja mislim da naša država treba financirati njima karte da se zauvijek vrate u svoju zemlju. Istina je da smo se mi borili za zajedničko tržite EU ali isto tako istina je ta da mi ne smijemo dozvoliti da se prije svega odlaskom naših mladih događa ovakva velika nezaposlenost u našem kraju a da mi uvozimo hranu koja se prodaje kao smeće a onaj naš tamo slavonski poljoprivrednik koji vrijedno i pošteno i zdravu hranu proizvodi to ne može plasirati na tržište RH u onom omjeru da bude s cijenom konkurentan. Ponavljam, ovo je apsolutno dobra namjera prema novoj hrvatskoj Vladi, vjerujem da ćemo se boriti za ravnomjeran razvoj svih krajeva RH i ovaj proračun u nastanku na onaj prošlogodišnji najavljuje dinamiku toga rasta. Pred nama su ozbiljni zadaci osim porezne reforme mogućnost dakle daljnjih razgovora o zakonima koji se tiču resora poljoprivrede to je Zakon o poljoprivrednim obiteljskim gospodarstvima jer ćemo pokušati oživjeti taj zamrli kraj naše zemlje i našu zemlju dovesti da bude ne samo konkurentna u turizmu nego i u svojoj zdravoj hrani a ja se nadam da će doći vrijeme kada će naša mladost školovana svoje znanje koristiti za dobrobit naše zemlje RH i da ćemo nekad od onih klasičnih političkih rasprava kakva je danas počela ujutro malo se odmaknuti i vidjeti što je najbolja budućnost za sve nas koji ovdje sjedimo ali i za našu djecu a to je stabilna Hrvatska, stabilne i zdrava državne financije a onda poslije izbora neka građani odluče tko je to bolje vodio zemlju. U sadašnja dva ciklusa izabrali su HDZ sa partnerima i vjerujem da to povjerenje će Vlada i opravdati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Salapiću na ovoj raspravi. Imao nekoliko replika. Pravi se za repliku javio uvaženi kolega Blaženko Boban. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Hrg, evo 4,5 sata ako izuzmemo vrijeme predlagatelja koji je izlagao ovdje proračun smo slušali makroekonomiste, nisam taj i druge ljude. Po prvi put kroz vas smo čuli i ljude koji se već na desetke godina muče doduše u manjem obimu sa lokalnim proračunima. I uočio sam razliku makroekonomisti i oni koji nisu u mojoj i vašoj poziciji vide čašu polupraznu a mi je vidimo polupunu. To je bitna razlika jer ste odmah na početku svog izlaganja rekli ambiciozan proračun. Znate, i na lokalnoj razini kad radite proračun možete ga staviti 10% manje nego ga predate gradskom vijeću i godinu dana vi ste mirni, on će se izvršit da li je u službi itko bio ili ne bio taj će se proračun izvršiti. Opravdanje ćete imati pred građanima, a nismo imali, a nemamo. Evo zato ja kroz vaše izlaganje vidim po prvi puta danas ovdje polupunu čašu, optimistički gledano i zato pohvala i ministru i cijeloj Vladi na ovakvom proračunu. I Vlada je mogla donijeti proračun od recimo nekih 110 milijardi kuna i bit mirna i službe ne raditi ništa i to će se izvršit i na kraju godine reći evo mi smo sve izvršili kako smo planirali a u međuvremenu mjesec dana se boriti s tim a nemao građani, a nemamo građani. Dakle, proračun ovakav kakav je motor rada i razvoja svih službi i svih ministarstava, svih segmenata naslonjenih na proračun RH i to je ono što je jako bitno i jako važno za ovaj proračun kazati. Kažem vi znate da desetke godina, i reći ću ovo za kraj svi uspješni gradonačelnici uvijek rade ambiciozan proračun i bore se sa svojim službama da kroz godinu dana dokažu da taj proračun je uistinu valjan pa makar on i ne bio ispunjen u cijelosti za 1 ili 2%. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bobanu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Hrg. Izvolite.
Kolega Boban mi se uvijek dobro razumijemo kao i naravno drugi lokalni čelnici kojih ima bez obzira na kojoj strani bili oporbenoj ili pozicijskoj. Ovo je prvi proračun ove Vlade, ovo je proračun dakle s kojim Vlada ulazi u mandat. I stvarno bi bilo smiješno sada opće razmišljati o tome da Vlada želi napuhati proračun u prvoj godini i praktički sebe degradirati već na njegovom dakle raspravi o godišnjem obračunu. Pa logika stvari nameće onima koji se razumiju u taj politički dokument koji donosimo svake godine svugdje da ako se već nešto ide tako raditi onda se to radi u onom vremenu kad se eventualno ulazi u izbore pa se onda tako priprema proračun jer u principu ne zna se kako će završiti pa kako bude bit će pa ćemo raditi rebalans. Dakle, ovo je prvi proračun live. Ja stvarno pozdravljam ambicioznost. Razgovarao sam sa pročelnicima upravnih odjela, razgovarao sam sa svojim pročelnikom koji je dobar financijaš, puno projekata iz europskih fondova je realizirao. On mi je upravo rekao ovo: Ovo je proračun odličan za normalno stanje, za normalno vrijeme. I on, ima, postoji ta opasnost da nećemo uspjeti možda opet realizirati onaj čitav niz programa i povući novac iz Europske unije, ali to je sad na nama, to je sad na svim tim službama, državnim tijelima, lokalnim tijelima, izmjeni zakona o čemu smo neki dan govorili da se to može napraviti. Ja sam uvjeren da je to u redu i Vlada koja šalje pesimističku poruku nije dobra Vlada. To je kao da imate trenera koji u svlačionici kaže momčadi: Hodite sad igrati van, sigurno ćemo izgubiti. To nije dobra poruka. Građanima se mora slati pozitivna i ambiciozna poruka.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hrgu na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Hrg, govorili ste o jedinicama lokalne samouprave koje imaju prirez, pa koje kroz taj prirez ili različitim drugim pomoćima ostvaruju i realiziraju različite projekte i time se hvale. Ja bih podržala sve takve jedinice lokalne samouprave i njihove čelnike koji se hvale projektima koje su realizirali ili na način da su se javili na natječaj pa kroz državni proračun realizirali projekt ili svojim vlastitim sredstvima ili pak sredstvima Europske unije. Međutim, ne mogu podržati one koji su i jutros prozivali i predlagatelja ovog proračuna i premijera i ovu Vladu zato što nisu uvršteni neki projekti za koji su se čelnici, ja bih rekla naslikavali uz sportske dvorane, uz školske objekte, polagali kamene temeljce i sve odradili i sad očekuju pomoć državnog proračuna zato što je to realizirano javno-privatnim partnerstvom, a onda kada je trebalo nisu ni dobili suglasnost Vlade Republike Hrvatske i napomenula bih upravo njihove Vlade. Znači, onda kad je trebalo dobiti tu suglasnost onda su krenuli u te projekte, a sada od ove Vlade očekuju pomoć. To bi bili vrlo rado napravili svi mi i vjerujem da će se to složiti svi oni gradonačelnici i načelnici koji bi rado realizirali projekte i imaju potrebe isto tako i za školama, i za vrtićima, i za sportskim dvoranama, ali s obzirom da nismo mogli dobiti suglasnosti nismo ni krenuli u takve projekte.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Branki Juričev-Martinčev na replici. Odgovor uvaženi kolega Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa, kolegice, po duploj osnovi, i kao gradonačelnice i kao zastupnice. Apsolutno da. Dakle, mi imamo većinom problema s prostorima, i sa školskim prostorima i sa sportskim dvoranama i sa nekim drugim objektima. I definitivno svi mi to želimo izgraditi i svi se javljamo na sve natječaje koji su nam dostupni. Ako prođemo na njima gradimo-radimo, ako ne prođemo bože moj, tražimo druge načine. Ono o čemu ste vi sada govorili, o čemu je bilo govora i jučer na Odboru za lokalnu samoupravu i danas ovdje, i bit će vjerojatno još tijekom dana, je nešto što se ne smije događati. Kao prvo, taj model javno-privatnog partnerstva je model koji bi trebalo dobro preispitati i ispitati što se to ustvari događalo i kolika je šteta napravljena. A druga stvar je da stvarno oni koji su ušli u taj program, potpisali te ugovore, stvorili obaveze bez da su unaprijed imali suglasnost ili se javili na neki natječaj koji je ministarstvo ili država raspisala, stvarno ja ne vidim razloga zašto bi sada netko trebao to platiti. To je odgovornost ljudi koji su to napravili. I nismo bili svi u ravnopravnom položaju. Dakle, radi se o jednoj vrsti diskriminacije ostalih u Hrvatskoj. Ja nemam ništa protiv, ja sam za to da se izgradi svaka škola, da se nađu načini, ali nije u redu ako recimo Koprivničko-križevačka županija se u tom dijelu spominje. Ali što u njoj? Samo gimnazija u gradu Koprivnici. U Đurđevcu ne. U Križevcima ne. Nijedna škola ne. Pa zašto mi nismo bili u tome? Mi smo se snalazili na drugi način. Tko je što napravio neka za to odgovara, neka to rješava.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hrgu na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Salapić, iščitao sam da alimentirate s obzirom na rok funkcioniranja ove Vlade dva mjeseca nepuna i da im dajete šansu, slažem se. Nadam se da to nije samo iz razloga što ste promijenili mjesto sjedenja pa po nekoj inerciji. Naime, istaknuli ste problem na lokalnoj razini i vidim da se o tome puno priča, ali isto tako vjerujem da ste i vi upoznate, znači da su i ovi projekti JPP-a bili izrealizirani 2005., 2006., 2007., 2008. godina. Davno prije nego što je uopće postojao Zakon o JPP, kolega Hrg, vi bi to isto trebali znati itd. Naime, nemojmo raspravljati o nekim temama a ne informirati se prije. Drugo, zašto drugi nisu imali šanse. Pa vjerojatno da ste imali župana iz HNS-a u Koprivničko-križevačkoj županiji isti projekt bi bio. Imali bi u Križevcima i svagdje drugdje i sportske-školske dvorane. I nemojmo zloupotrebljavati govornicu, iznositi neistine. Nitko nije bio prisiljen od čelnika lokalne samouprave bez suglasnosti gradskih i općinskih vijeća, taj projekt se ne može, nije mogao realizirati. 50 posto. Zašto 50 posto država? Naprosto iz razloga što je država vlasnik. Dal' nije logika da ako ste vlasnik nečega da participirate u plaćanju. Jedinice lokalne samouprave plaćaju 10 posto, županije 40, država 50. Ukoliko, a ovo kao što vidimo neće biti, na jedinice lokalne samouprave će se svesti 20 posto. To je problem i koji je kolega Salapić govorio, znači jedinicama lokalne samouprave neće biti na adekvatan način obeštećene što se tiče poreznih reformi i još jedno dodatno opterećenje. Tako da, kolega Salapiću, slažem se treba dati Vladi vremena. Međutim iz tog proračuna se ne iščitava smjer. Linearno povećanje na svim stavkama, znači ne talasaj. Da li znamo kud idemo? Nisam siguran.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Batiniću na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Salapić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega, dio ste odgovorili meni, a dio ste replicirali sa kolegom Hrgom pa ja kao pravnik nisam htio tražiti povredu Poslovnika. Svejedno je, malo smo podijelili. Da, ali dobro. Sjeo sam tu da vam ne sjedim iza leđa. Možda je bolje ovako, pa smo ravnopravniji, pa da. Imate iskustva vi u radu lokalne uprave i ja to znam, pratim vaše rasprave dugo. Ja sam to opravdano rekao da je bilo premalo vremena s obzirom da i vi to znate. Jer dvoji izbori u godini i pol dana, promjena Vlade, ključnih resora, potpuno drugačiji smjer politike u odnosu na poreznu politiku, gospodarsku, a i na stanje u državi koje je u odnosu na 2015. i 2016. ipak malo bolje. A da ne spominjem onda ono loše stanje koje je bilo 2014. Ja vjerujem, odnosno siguran sam da nova Vlada nije i neće ići na štetu jedinice lokalne samouprave i da se ovaj proračun nije ambiciozno napuhavao zbog lokalnih izbora. Treba taj nekako smjer na početku zasaditi temelje da bi on bio kvalitetan, da ga možemo pratiti. Hoće li to biti uspješno do kraja ili ćemo morati imati rebalanse to ćemo vidjeti u hodu. Ja mislim da je pošteno Vladi koja je u velikoj mjeri promijenjena, a i ovaj proračun to govori, a i zakoni koje smo donijeli proteklih dana treba dati priliku u ovom nekakvome vremenu kada se tek koncipirala Vlada i kada se vide obrisi te nekakve buduće politike. Rekao sam u svome govoru da ćemo tek 2017. na osamnaestu vidjeti pravi smjer Vlade Andreja Plenkovića, a vidjet ćemo šta će se događati sa jedinicama, općinama, gradovima, županijama. Ja se zalažem da sjednemo konačno bez uvrede bilo kojem načelniku, gradonačelniku i županu. Županije imaju svoju povijesnu tradiciju, ali puno je općina i gradova gdje mi moramo preispitati da li to može tako funkcionirati bez zločeste namjere. Mislim da će doći vrijeme za godinu, dvije da sjednemo o tome, ozbiljno razmislimo. Imat ćemo drugačije stanje u državnim financijama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Salapiću na odgovoru. Sa ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a uvaženi kolega Boris Miletić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Kad se raspravljalo o donošenju Državnog proračuna za 2016. godinu upravo sam s ove govornice apelirao na nužnost financiranja temeljnih razvojnih projekata u Istri i Primorsko-goranskoj županiji i na nužnost suradnje između države i lokalne samouprave pri realizaciji europskih projekata, te pri realizaciji kapitalnih objekata u školstvu, zdravstvu, cestovnoj infrastrukturi itd. Drago mi je što je Vlada čula taj naš apel, te u Istri neće kočiti započete projekte. Budući da Istra sudjeluje u punjenju državnog proračuna u značajnim postotcima minimalno što država treba zauzvrat učiniti je da vrati dio tih sredstava koji su upravo oni izradili. U ovom slučaju radi se o proračunskim sredstvima kojima se dopunjavaju projekti za koje smo sami osigurali sredstva iz lokalnih proračuna i europskih fondova. Nadam se da će IDS-ovi prijedlozi upućeni s ove govornice biti uvažavani i u buduće, te da će Vlada pokazati brigu kako za Istru, tako i za njezine građane. Podsjetit ću Istra je sigurno lokomotiva koja vuče hrvatsko gospodarstvo naprijed. Jedna smo od najrazvijenijih regija u Hrvatskoj. Imamo dvostruko nižu stopu nezaposlenosti u odnosu na hrvatski prosjek, stabilno poslovno okruženje i najviše udio malih i srednjih poduzetnika u cijeloj Hrvatskoj, a istarski turizam čini 1/3 cjelokupnog hrvatskog turizma. Drugim riječima u Istri stvari funkcioniraju, a od države očekujemo da nas podupire a ne da usporava i koči razvoj Istre. Sada bih rekao nekoliko riječi o ovom proračunu kojega doista smatram nerealno optimističnim. Ono što gledam kao temeljni problem, problem je da nikako izaći iz tog jednog okvira kojeg smo si zacrtali, odnosno kako povećat proračun, kako proširiti bazu, kako smanjiti poreznu presiju, kako omogućiti investicije i otvoriti nova radna mjesta. Vjerujem da smo u proteklih 25 godina u Istri pokazali kako se to može činiti. Volio bih da iskustva dobre prakse to preuzme i nacionalni okvir. Projekcija gospodarskog rasta od 3,2% koja je ugrađena u ovaj proračun, a reći ću da držim da jedna od temeljnih razlog zašto možemo govoriti o rastu BDP-a je prije svega određena politička i pravna stabilnost ulaskom Hrvatske u EU i značajne investicije, porast prihoda u turizmu. Dakle, ta projekcija gospodarskog rasta, a u što su uključeni učinci porezne reforme držim da ne uzima u obzir rizike koje porezni zakoni donose, zakoni koji su već usvojeni. Rizici o kojima govorim su smanjenje dobiti u turističkom sektoru koji je jedan od najjačih generatora gospodarskog rasta i čini 18% bruto domaćeg proizvoda. Donošenje porezne reforme za koju govorite da će doprinijeti gospodarskom rastu utjecat će sigurno na smanjenje prihoda u najprosperitetnijoj grani hrvatskog gospodarstva, a to je upravo turizam. Vlada je donijela proračun i projicirala rast od 3,2% bez da je uzela u obzir ove moguće negativne učinke povećanje PDV-a u ugostiteljstvu i gubitke koje će ono prouzročiti. Ovdje ne govorim samo o direktnim gubicima koji će se, dakle ostvariti u ugostiteljstvu, odnosno u turizmu već govorim o cijelom sektoru i onom pozitivnom efektu ulaska Hrvatske u EU gdje sam prije napomenuo povećanje pravne sigurnosti ili političke stabilnosti, držim da se ovim reformama narušava investicijska klima. Također držim da niste uzeli u obzir kako će se porezna reforma i povećanje PDV-a odraziti na naše proizvođače hrane i poljoprivrednike koji su upravo putem ugostiteljstva i turizma mogli direktno plasirati svoje proizvode u Hrvatskoj odnosno indirektnim izvozom. Držim da će sve to utjecati na smanjeno punjenje državnog proračuna koje nije uračunato pri izradi proračuna za 2017. godinu. Stoga držimo da proračun naprosto nije realan. Isto ste gospodine ministre uzeli u obzir moj apel iz ožujka o nužnosti uspostavljanja partnerskih odnosa između države i lokalnih razina u izvršavanju razvojnih projekata. Međutim, ono što iz ovog proračuna mogu iščitati, vidim da ste u potpunosti ignorirali jednu puno važniju temu, a to je decentralizacija. Da, možemo čuti iz uvoda, možemo čuti iz izlaganja kolega zastupnika koji dolaze iz lokalnih zajednica da je decentralizacija nužna. No, vidimo i u ovom prijedlogu proračuna da ona sadržajno ne sudjeluje. Moram istaknuti jednu iznimku i pohvalu doista evo pročitavši jutros kada sam dolazio u Zagreb kako je ministar Tolušić, ministar poljoprivrede najavio da će se poljoprivredno zemljište opet spustiti na razinu gradova i općina, držim da je to za svaku pohvalu jer smo vidjeli da je do sada Agencija naprosto bila usko grlo. Volio bih kada bi bilo više takvih primjera. A posebice se moram osvrnuti na korištenje europskih fondova gdje opet vidimo da je državna razina naprosto usko grlo i možemo mi htjeti, možemo predviđati, možemo planirati, ali uvjeren sam dok se i taj segment ne spusti na regionalnu odnosno lokalnu razinu da efekti povlačenja sredstava iz europskih fondova neće biti u onoj mjeri koju bi svi mi skupa htjeli. Dok sam čitao prijedlog proračuna nadao sam se da ću naići makar na neku naznaku koja bi bila upravo toliko očekivana i najavljivana decentralizacija odnosno reforme javne uprave, makar neki segment za koji bi se čovjek doista mogao i uhvatiti. Posebice što su se u predizbornoj kampanji pa gotovo sve političke opcije upravo kleli u decentralizaciju. Rekao sam europski fondovi, dobar primjer Poljske koja je to doista spustila na svoja vojvodstva dakle, na regionalnu razinu i koji su u značajnoj mjeri mogli iskoristiti i iskoristili su ono što dakle fondovi Europske unije nude. Naime, svojom prvom velikom mjerom poreznom reformom ste u vidu poreza na dohodak jedinicama lokalne samouprave odmah oduzeli 2 milijarde kuna i tu se u temelju razlikuje naše poimanje politike. S jedne strane centralističko koje uzima lokalnoj zajednici te najavljuje da će kompenzirati. Dakle, uzimam ti da bih ti vratio. Ne vidim smisla tome zašto se lokalnim zajednicama u tolikoj mjeri sredstva smanjuju da bi im se to poslije kompenziralo. No, doći će kao i kod nekih drugih primjera 2018., 2019., 2020. pa ćemo vidjeti u kojoj će se mjeri ta sredstva dodatno smanjivati. Najbolji primjer je 2008. preuzimanje izdavanja tako lokalnih akata o gradnji gdje je država preuzela na sebe obvezu financiranja tih djelatnika. Nakon nekoliko godina ta obveza je jednostavno izostala. Dakle, mi smo i sada već precentralizirani, a na ovaj način da predvidjeli ste kompenzacijske mjere u nedostatnom iznosu od 1,3 milijarde kuna. Kažem još jednom ne razumijem zašto uzimati lokalno, pa onda govoriti kako im se to vrača. Ja upravo držim suprotno. Lokalna stvara, a centralna blagajna u principu troši. I druga stvar koja mi je neprihvatljiva, da se statički gleda na proračun gdje će se uzeti u obzir određena sredstva iz mjeseca u 2016. godini kao polazište. Zašto se na taj način destimulira one koji žele rasti, koji žele zapošljavati, koji žele prihodovati više i na taj način biti uspješniji? Držim da bi trebalo uzeti u obzir sve investicije koje se planiraju ostvariti u narednom razdoblju i da bi se trebalo dinamičkim pristupom ići k tome na koji način kompenzirati sredstva koja su umanjena. Zašto to ovdje ističem? Zato jer se bojim da će kao i u brojnim slučajevima do sada Istra biti penalizirana, da će građani biti kažnjeni zato što su vrijedni, zato što marljivi i zato što izvršavaju svoje obveze. Jer znate i sami da u Istri evazija poreza je daleko najniža u Hrvatskoj. Da će Istra opet iz državnog proračuna dobivati mrvice, dok godišnje istodobno plati dakle, temeljem ove porezne reforme sada mogu i na taj način kazati sigurno milijardu kuna više nego što im se to vrača. I to da bi došli do toga broja niti jednom Ministarstvo financija to pod navodnicima nije moglo izračunati. Bili smo prisiljeni naprosto naručiti studiju Instituta javnih financija kako bi to i dokazali. Da država nije toliko centralizirana i da sav novac ne odlazi u državnu blagajnu, mi bi mogli sami realizirati i najzahtjevnije projekte i ne bi sada trebali putem amandmana tražiti dodatna sredstva za nekakav projekt, već bi ga mogli lokalno osigurati,. Podsjećam da se čak 90% potreba naših građana ostvaruje upravo na lokalnoj razini. S druge strane, prema postojećoj raspodjeli proračunskih sredstava središnja država godišnje ubire i troši preko 90% proračuna i držim da takva raspodjela naprosto dugoročno niti je održiva, niti je poticajna, a posebno nije pravedna. Mislim da ne treba izmišljati toplu vodu, da se možemo ugledati na razvijene europske države koje jesu decentralizirane. Držim da bi sama centralna država trebala iskoristiti tu infrastrukturu koja lokalna i regionalna samouprava nudi, dati više posla, ali i ovlasti lokalnim zajednicama, a upravo svoju državnu razinu, razinu ministarstava koristiti kao jedan kontrolni mehanizam kako bi to sve skupa bilo izvršeno i u skladu sa zakonom i u skladu sa pozitivnim propisima. Ono što posebno zabrinjava, da u vremenima gdje imamo deficit državnog proračuna gdje to moramo nadoknađivati novim zaduženjima s jedne, s druge strane još uvijek imamo doista neaktiviranu državnu imovinu, da li u pogledu turističkog zemljišta, da li u pogledu poljoprivrednog zemljišta ili npr. nekih bivših vojnih zona. Vjerujem da bi to bio kud i kamo teži put ali jedini ispravni put kako bi to stavili u funkciju, omogućili nove investicije, nova radna mjesta, tada bi sigurno bilo i veća baza za oporezivanje, više proračuna kako na državnom ali tako i na lokalnom nivou. Ono što bi također isto htjeli, htjeli bi da konačno imamo jednu politiku čistih računa, da znamo tko koliko doprinosi, da znamo tko koliko troši, tko je u suficitu, a tko je u deficitu kada govorimo o RH jer mislim da je stvarno došlo vrijeme da se sredstva pravednije rasporede, da oni koji vuku naprijed koji mogu još jače vući da ih se stimulira, a ne da ih se penalizira. Zato će upravo naš klub uputiti amandmane na ovaj prijedlog proračuna, nadam se da će ministar imati razumijevanja za njih. Hvala lijepo.
Hvala vama na raspravi. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prvi se javio kolega Milorad Batinić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Miletić, da imam običaj pisati govore ispalo bi kao da čitate moj govor. Naime, u svemu se mogu složiti, međutim želio bih vas dopuniti. Kada ste govorili o stabilnosti ulaskom u EU ono što je bitno za funkcioniranje Vlade bitna je i interna stabilnost i politička stabilnost unutar koalicije, što se dalo vidjeti da su određene natruhe te stabilnosti već kod iniciranja porezne reforme. Dalje, kada gledate rasprave u Saboru vidite da tu postoji disonantni tonovi u prihvaćanju, ne prihvaćanju određenih zakona. Tako da to je jedan od elemenata koji mi ne ukazuju povjerenje da će ovaj proračun koji je ajmo reći veći, po logici stvari bi ga trebalo prihvatiti da će biti ostvaren. Naime, generalno kao da je stav svih vlada nekih manje, nekih više, kada nisu u poziciji vlade tada zagovaraju i govore da je lokalna i regionalna samouprave da su glavni pokretači lokalnog razvoja čim dođu na Markov trg kao da to nikada nisu rekli naprosto to zaborave. Mislim da je krajnje vrijeme nažalost iz ovog proračuna se ne vidi to, ali očekujemo u narednim godinama da se konačno krene s nekakvim smjernicama u kom smjeru se misli ići i po pitanju decentralizacije, što se tiče lokalne, regionalne samouprave jer je činjenica, a to se dokazalo pogotovo u periodu tamo od 2005. na dalje da je lokalna i regionalna samouprava da su glavni pokretači razvoja RH. Ono što također ne vidim iz ovog proračuna, ne vide se ni s prihodovne ni s rashodovne strane upravljanje državnom imovinom. Osnovali smo ministarstvo, za očekivati je imamo postojeću regulativu, imamo Strategiju upravljanja državnom imovinom, iz proračuna ne vidimo nikakve prihode za aktivirane te državne imovine. Iz tog razloga velim ne mogu se složiti, mi isto nećemo podržati ovaj proračun, dat ćemo neka amandmane iako nisam uvjeren da će se i prihvatiti. Međutim konačno želio bi i poručiti, ministar je tu čuje, i premijeru da konačno krenu sa nekim strukturnim reformama koje će biti vidljive u proračunima narednih godina.
Odgovor na repliku.
Posljednjih 25 godina svjedočimo tom jednom centralističkom pristupu. Bilo je jedno razdoblje rata i logično da tada centar mora biti doista jak. No nakon toliko godina i vidimo da ovaj model naprosto ne daje rezultate. Držim da bi bilo puno pravednije spustiti ovlasti, spustiti sredstva koja se stvaraju na lokalnu razini i na taj način i načelnicima i gradonačelnicima pa i županima dati puno, puno veću odgovornost da ih sa pravom građani propituju što ste učinili. Meni je neprihvatljivo i teško razumljivo da mi idemo povećavati određene poreze s jedne strane, dok s druge strane doista imamo neiskorištenu imovinu. Evo kraj Pule, Pula je nekad bila doista jaki vojni grad, već nekoliko godina bivši vojni aerodrom je apsolutno prazan. Dakle nema niti jednog vojnika, postoji neka infrastruktura, postoje brojni mali i srednji poduzetnici koji jesu zainteresirani svoje obrte smjestiti u te bivše vojne hale, zaposliti neke ljude jel tako od čaga bi svi imali koristi. Prije svega ti ljudi koji bi radili ali bi se na njihove plaće obračunavali i porezi i doprinosi. I to sada zjapi prazno. Zašto je to prazno? Zato što Ministarstvo obrane ne želi prepustiti bivšem DUUDI-u sadašnjem Ministarstvu imovine, taj bivši vojni aerodrom bez nekakve naknade i mi idemo u nedogled. Dakle imate jedan apsurd gdje vas građani propitaju pa i ti poduzetnici zašto to ne stavite u funkciju pa nek se zaposli 50, 100 ljudi pa i to je bolje nego ova nula koja je sada tamo odnosno ta imovina zjapi prazna. A kada bi time upravljala lokalna ili regionalna samouprava imamo niz primjera dobre prakse gdje vidimo kako se imovina vrlo brzo stavi u funkciju i na taj način omogući i investicije i nova radna mjesta. O tome ja govorim jer pretpostavljam da nekom službeniku ovdje u nekom neboderu u Zagrebu poput bivšeg vojnog aerodroma u Puli tako tisuća i tisuće drugih državnih čestica ne znači jako puno.
Hvala vam lijepo. Sljedeća replika Furio Radin.
Hvala lijepa. Gospodin Miletić, pažljivo sam slušao vaš govor i okosnica vašega govora bila je naravno kao što je to uvijek kada govori IDS decentralizacija lokalna i regionalna samouprava. Ja se pitam cijelo vrijeme koji bi to bio prijevod riječi samouprava. Po mom skromnom znanju prijevod riječi samouprava je autonomija. Cijeli svijet govori o autonomiji. Cijeli svijet ima autonomiju, Španjolska, Italija, druge zemlje koje su, kako bih rekao išle malo dalje u pogledu, kao što vi kažete, decentralizacije i samouprave što je druga riječ, sinonim autonomije i koji se ne boje toga da određeni dijelovi države zapravo imaju sposobnost autodeterminacije i fiskalne, i normativne, i financijske. Zbog čega, gospodine Miletić, mi izbjegavamo stalno tu riječ?
Odgovor na repliku.
Pa pretpostavljam iz razloga što se u određenom razdoblju ta riječ krivo interpretirala ili se krivo htjela iskazati. Dakle, ono što bih ja volio u jednoj skoroj budućnosti u našoj zemlji da mi možemo pričati o tome na koji način naše hrvatske regije mogu biti među sobom kompetitivne kao što imamo primjer u nekim drugim država. Pa nije svugdje niti porez na dodatnu vrijednost, dakle PDV jednak. Zašto ne bi pričali o tome koji će grad moći ponuditi bolje uvjete poslovanja svojim gospodarstvenicima, ali i kroz one poreze koji nisu lokalni. Zašto ne bi mogli govoriti o tome da naše regije mogu donašati određene regionalne zakone kojima će stimulirati upravo gospodarstvo. Jer ja držim da oni koji jesu uspješni da njih treba dodatno poticati. Ako ćemo to pokušati prevesti na poslovno okruženje, pa svaki onaj djelatnik koji doprinosi i radi više bi trebao biti dodatno stimuliran i dodatno nagrađen, ne penaliziran zbog toga što radi više, što proizvodi više. Ja bih volio da je to tako primjer i u našoj zemlji, međutim, nažalost možemo svjedočiti tome da imamo politiku uprosječivanja, da oni koji žele ući jače i brže treba kočiti kako bi ih dostigli oni manje razvijeni. Da, treba biti solidaran, uvijek smo bili solidarni, treba pomagati drugima, pogotovo onim slabijima, ali ne na štetu ukupnog gospodarstva jer držim da upravo poticanjem onih koji vuku brže i bolje će svima u ovoj zemlji biti još bolje.
Hvala lijepo. Imamo sljedeću repliku Siniša Hajdaš Dončić.
Neke stvari ste izvrsno detektirali u vašem izlaganju. Negdje bih vas možda malo ako dozvolite i nadopunio gdje također vidim određene probleme, dakle prije svega u nerealnom planiranju porasta BDP-a što bi po projekcijama zapravo trebalo iznositi oko milijardu, milijardu i pol kuna manje prihoda i onda će s najvjerojatnije dogoditi ono čega se osobito županije lijevog centra, lijevo liberalnog centra, dakle Istarska, Zagorska, Varaždinska, Međimurska trebaju bojati. To su tzv. mjere kompenzacije iz državnog proračuna koje će upravo udarati na spomenute županije, dakle i vašu, i Zagorsku, i Međimursku, i Varaždinsku iz razloga jer tek sada kada se počeo ostvarivati jedan značajniji prihod u županijskim i gradskim proračunima od novog zapošljavanja, dakle od poreza na dohodak, što se zapravo događa? Ove dobre županije se destimuliraju jer njima se jednostavno zamrznuju sredstva na razini prošle godine, a svi očekujemo povećano zapošljavanje, očekujemo dakle veće prihode u županijskim, gradskim, općinskim proračunima, a imat će zapravo što, imat ćemo negativu, imat ćemo zamrzavanje. I što će biti onda kad se dogodi ono što ja predviđam, a to je da će zbog vanjske krize i unutarnjeg nerealnog planiranja proračuna biti manji prihodi nego što se očekivani. Dakle, ne onih 5 i pol milijardi kuna, a najveći dio koji se očekivao upravo da tako kažemo iz povećane osobne potrošnje, dakle u BDP-u tzv. osobna potrošnja ili C, što će se dogoditi? Prvo će ponovo biti udar na uspješne županije, uspješne gradove iz ovih regija iz kojih mi dolazimo. Hvala.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Da, ono za što se naša politika zalaže je upravo da se sredstva koja se ostvaruju na lokalnoj razini u većoj mjeri njima prepuste na odlučivanje o tome kako ih trošiti. Ovaj centralistički pristup, možda će me kolega demantirati, ali u konačnici se uvijek vode za time da se na neki način ipak po političkom ključu onoga koji je na vlasti u državi i onoga tko upravlja pojedinim gradom, općinom ili regijom, da se ta sredstva na taj način raspoređuju. Zato kažem zašto uzimati iz lokalne zajednice u centralnu blagajnu pa da bi onda pod navodnicima država velikodušno tebi to vratila. Pa ta sredstva su ionako na lokalnoj razini i stvaraju. I druga stvar koju sam iskazao svoju zabrinutost, posebice u segmentu očekivanih povećanih prihoda od PDV-a u turizmu, posebice u ugostiteljstvu, dakle bojim se da će se na ovaj način značajno utjecati na kvalitetu usluga. Kad kažem kvalitetu usluga tu mislim i na broj zaposlenih koji se u protekle tri godine povećao u ugostiteljstvu za preko 10.000 novih radnih mjesta, a kvaliteta usluge osim samih namirnica, a tu sam bio spomenuo naše poljoprivredne proizvođače koji putem turizma imaju mogućnost direktnog izvoza, dakle osim tog dijela kvalitete smanjit će se sigurno i dio zaposlenih odnosno bojim se da će dio ugostitelja pribjeći starom običaju, a to je da neće prikazati sve prihode i da ta porezna osnova koja je bila danas u razini 13 posto PDV-a neće biti jednaka osnovi kada bude bio porez 25 posto. Jer jedan dio objekata, onih malih obiteljskih, kvartovskih, neću reći veliki, teško da će moći izdržati tako veliko porezno opterećenje.
Hvala vam lijepo na vašim izlaganjima. Imamo još jednu repliku. Marko Vešligaj.
Evo kolega Miletić, kroz svoju raspravu zapravo izlaganje ispred kluba opet ste iznijeli jedno konzistentno mišljenje koje imate, odnosno stav kao stranka … [[Govornik se ne razumije.]] centralizaciju u Hrvatskoj i evo na tome vam čestitam. Ja ću se u svojoj replici zapravo osvrnuti na onaj dio koji ste spomenuli vrlo kratko a odnosi se na eu fondove i samo mogućnost apsorpcije sredstava iz EU fondova lokalnih jedinica. Da, ona se sad značajno smanjuje, značajno se smanjuje iz razloga što su brojne lokalne jedinice veliki dio svojih sredstava uložile u projektnu dokumentaciju a ta projektna dokumentacija još uvijek dobrim dijelom stoji. Evo spomenuti ću primjer mjere 7.4, dakle temeljna usluga i obnova sela u ruralnim prostorima koja je već, godinu dana je u najavi od strane Ministarstva poljoprivrede, a … [[Govornik se ne razumije.]] još uvijek nije raspisan natječaj. Dakle tu se odnosi na projekte koji se odnose na dječje vrtiće, na kulturne centre, na sportske terene, dakle nešto što je po meni od krucijalne važnosti da uopće ljudi ostanu živjeti na tim ruralnim prostorima jer to su uz komunalnu infrastrukturu i naravno radno mjesto nešto najvažnije što će jedna mlada obitelj uzeti u obzir da tamo zasnuje svoj život. Dakle ovo još uvijek čekamo, dokumentacije još uvijek stoje a lokalnoj samoupravi se nažalost sa ovim zakonom smanjuju sredstva u uvjetima gospodarskoga rasta kojega svi očekujemo 2017. kada raste proračun države, kada rastu proračuni gotovo svih ministarstava, lokalna samouprava gubi 800 milijuna kuna kroz poreznu reformu i kroz ovaj proračun. Evo.
Hvala vam lijepo. Odgovor na repliku.
Kolega iz razloga što mi svi skupa znamo koje su nama temeljne dužnosti na lokalnoj razini da prije svega moramo osigurati funkcioniranje naših gradova i općina, osigurati djeci mjesto u predškolskim ustanovama, dakle vrtićima, osigurati funkcioniranje osnovnog, srednjeg školstva, osigurati funkcioniranje naših kulturnih institucija, sporta, osigurati također dakle socijalni program. I to su naše dužnosti i naši prioriteti i sigurno smanjenjem izvornih prihoda, porez na dohodak je izvorni prihod jedinica lokalne samouprave da onda ostaje manje sredstava za mogućnost korištenja dakle sredstava europskih fondova jer koliko god oni primamljivo izgledaju i zvuče vi uvijek morate osigurati jednu svoju vlastitu komponentu, dakle svoj udio kako biste mogli realizirati neki projekt. I ukoliko vi nemate taj fiskalni kapacitet, dakle apsorcijski da osigurate svoju vlastitu komponentu onda se normalno postavlja pitanje na koji način uopće realizirati i očekivati takvo značajno povećanje dakle korištenja sredstava EU. S druge strane brojni poticaji koji su upravo išli prema gospodarstvu, evo ja ću reći primjer moga grada iz kojeg ja dolazim koji ima prema FINA-inim podacima najveći broj poduzetnika po glavi stanovnika. Dakle ukupna sredstva koja smo mi ostvarivali temeljem poreza na tvrtku smo uvijek vraćali poduzetnicima. Ali kojim poduzetnicima? Onim koji tek počinju, kojima je najteže start up-ovima jer njima treba pomoć. I držim da iznos poreza koji su plaćale da li pojedine banke ili neki veći subjekti na godišnjoj razini od 1000 ili 2000 kuna nisu tako veliki koji će njima spasiti ili ne spasiti poslovanje. Ali vas uvjeravam da kada jednom poduzetniku početniku osigurate besplatan prostor u inkubatoru, kada mu omogućite nabavku informatičke opreme i kada im omogućite jeftinije mogućnosti kreditiranja da to njemu u toj najranjivijoj fazi jako puno znači a nažalost i to se ukida.
Hvala vam lijepo. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime kluba. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA je gospodin Branimir Bunjac.
Hvala lijepo potpredsjednice Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani ministri, dragi gosti. Kada bih htio biti maliciozan i sitničav sada bih odmah započeo raspravu na način zašto je Vlada povećala sredstva za Sabor? Zašto se povećavaju sredstva za Vladu čak 50%? Zašto se povećavaju sredstva za Ustavni sud? Zašto Ministarstvo gospodarstva udvostručava sredstva za vozni park? Zašto se smanjuju sredstva za učeničke stipendije? Zašto je ukinuta ekološka poljoprivredna proizvodnja? Zašto nema sredstava za restrukturiranje Imunološkog zavoda? Mogao bih tako govoriti ali ovoga puta treba istaknuti nešto drugo, naime puno bitnije. A to je da kako se čini da je prvi put nakon možda 7, 8 godina Vlada odlučila prekinuti suludu politiku štednje koja je ovo hrvatsko društvo ali ne samo njega izmučilo do krajnjih mogućih granica. Znači jednu politiku koja nikada u povijesti nije učinila ništa dobro za gospodarstvo nego je samo produbljivala krizu i širila siromaštvo. Na stranu to što su povećana sredstva u skladu sa onim što traži EU, na stranu to što su ova povećana sredstva u funkciji izborne kampanje. Mi vidimo da će se plaće učiteljima i državnim službenicima slučajno baš u travnju povećati, baš u travnju ima novaca a nema u ožujku nego baš evo u travnju a izbori početkom svibnja. Neka, glavno da je štednja prekinuta. I ima naš ministar financija novaca, evo slušajte za koga sve. Ne samo za sindikate, ima on i za božićnice, ima za vojsku, ima za subvencioniranje rata kredita, ima za povećanje minimalca, ima za rodiljne naknade, ima za vatrogasce, ima za obrazovanje, čak i za ove lektire koje smo toliko puta spomenuli, čak se i to povećalo 1000% nevjerojatno. Ima za okoliš što je inače strateški prioritet RH 171%. Bit će indeksacija mirovina 600 milijuna kuna, bit će za povlaštene mirovine, bit će čak i za mirovine HVO-a. E to je već malo sporno, jer za njih će biti 2 milijarde a za naše umirovljenike 600 milijuna, za njih će biti 3 puta više nego za sve hrvatske umirovljenike ali dobro nema veze, glavno da ima. Samo je jedna stvar sporna u svemu tome odakle vam novac? Gdje ćete uzeti te novce? Sve super, mogli ste naručiti ne znam prekooceansku flotu, mogli ste naručit Speace Shuttle u proračunu ali gdje ćete uzeti novce? Evo što nama kaže naš ministra Marić i Vlada gdje će oni uzeti novce, znači porasti će BDP 3,2% iako vrlo dobro znamo da neće jer ovaj rast koji smo imali ove godine 2,8, 2,9% je umjetni rast. On nije utemeljen na otvaranju novih radnih mjesta niti na nekakvim investicijama nego na deflatornim kretanjima, povoljnom gospodarskom okruženju i padu cijene energenata prije svega nafte i plina koji se uglavnom uvozi. Dalje, proračun je tanaka zato što je očito iz svih pokazatelja da uskoro slijedi poskupljenje svih režija koji će dodatno opteretiti građane i samim time potrošnju. Dalje, u proračunu su predviđena sredstva 11 milijardi kuna od strukturnih fondova a ove godine smo povukli samo 5. Na temelju kojih sad najednom promjena i pojačanih kapaciteta ćemo mi povući 11 milijardi? Zašto ove godine nismo povukli 11 kad smo već sposobni tako? Imali smo u planu 7 povukli smo 5. Sad imamo u planu 11 i ne znam ako povučemo 8 tko će to nadoknaditi? Kakav ćemo imati dakle rebalans, kome će se uzeti? A najstrašnije od svega ipak je to da se ova Vlada misli zadužiti za 35 milijardi 100 milijuna kuna. Pa ja mislim da netko ko ima osnovnu školu zna da je to put u pakao. Da li ste svjesni vi ovdje svi koji sad sjedite a koji imate djecu ili mislite imat šta to znači za vaše potomke ovakvo zaduživanje? Mi svojoj vlastitoj djeci stavljamo kuglu oko noge i betonski blok oko vrata. 25 milijardi državnih obveznica pa kome ćete to prodati kad su naše obveznice smeće? 8 milijardi kuna zaduživanja kod banaka a pod kakvim kamatama? Netko je spominjao kreditni rejting, pa kakav mi kreditni rejting imamo? Prodavat ćete za 1 milijardu i pol državnu imovinu, što ćete prodati daj mi recite molim vas zanima me? Aerodrom Pleso, ne znam šta mi pada na pamet, probušit ćete Jadran, ne znam Velebit, Slavoniju cijelu? Od kud vam ti novci? Ja to ne razumijem. Vi jučer skidate imunitet zastupniku Pernaru zbog štete od 30 kuna a vi radite štetu od 35 milijardi kuna. Pa ako njega treba poslati na sud vas sve treba skinuti imuniteti i na Goli otok. Pa ja ne to mogu razumjeti ljudi moji dragi o čemu mi. Ovakav proračun ne bi sastavio sam Rothschild glavom i bradom. Ovo ne može sastaviti ni uprava PBZ-a ni Zagrebačke banke ni Erste zajedno. Ovakav štetočinski proračun koji ide na ruku krupnom kapitalu i pretvaranju Hrvatske u koloniju dužničkog ropstva. Objasnite mi. To mi izgleda, znate kako ovaj proračun? Kao kad onaj naivni neki siromašni dođe u T-com ili u Tele 2 pa mu oni kažu daj potpiši ti samo dat ćemo ti jedan mjesec sad 100 kuna ili dat ćemo ti besplatni internet a onda ćeš vidjet poslije toga ćemo ti uzeti 50 tisuća kuna, blokirat ćemo te i naplatiti penale, kamate, troškove postupka i nećeš se odblokirati dok god si živ. To je ta politika. Nema veze, živimo još godinu dana, 31.12.2017. nastupa kraj svijeta barem prema ovom proračunu. Evo htio bih nešto reći možda malo izvan teme ali važno, možda će čuti ministar Marić 1979. godine na nečiju žalost a na nečiju sreću umirao je Drug Tito, Josip Broz Tito i on je primijetio da su se republike zadužile za 10 milijardi dolara, svih šest republika odnosno sedam danas država, da su se zadužili za 10 milijardi dolara i znate šta je rekao? „Ovo nam neće oprostiti ni naši praunuci. Mi smo upravo s ovim sada uništili svoju vlastitu državu.“ Jel bio upravu? Bio je. Znači nisu vlastitu državu nekom voljenu, nekom omrznutu uništili međunacionalni sukobi i ne znam kako se zove nekakva ljudska prava nego ju je uništilo beskrajno zaduživanje, neodgovorno, da bi već 1981. došao MMF sa prvim stand by aranžmanom. Vi znate šta je nakon toga slijedilo. Od kud vam pravo ministre Marić da vi mene zadužujete? Pa ja vam to ne dozvoljavam! Moja djeca vam to ne dozvoljavaju! Temeljem kojeg legitimiteta? Što ste vi dobili na izborima 30% glasova, a 100% hrvatskog naroda gurate u ponor. Dakle, naravno vi ćete sad reći evo Živi zid, demagogija, populizam, nemaju rješenja. Odmah će Grmoja reći napiši 36 amandmana koje će Marić sve redom odbijati. Ali evo ja ću vam reći neka rješenja, da ne biste rekli da smo destruktivna oporba. Otiđite u HNB i recite tamo guverneru koji ima jako lijepu plaću da primijeni češki model monetarne i fiskalne politike, neka cijeli ovaj deficit i ove silne troškove koje imamo financira primarnom emisijom kune, neka ukine valutnu klauzulu. Ništa se neće dogoditi hrvatskom gospodarstvu. Dapače, otvorit će se radna mjesta i prostor za dodatno porezno rasterećenje obveznika, ali stvarnim novcem, ne dugom. To je bitno. Što meni sad znači što ćete vi meni 1.1. dati 800 kuna mjesečno više kao saborskom zastupniku kad će moj sin vraćati 3000 kuna za 15 godina. Oporezujte dobit banaka, oni imaju i previše. Šta će njima? Što kupuju isto vozila, jahte. Poslušajte savjet zastupnika Aleksića i uzmite bankama ono što su nezakonito mijenjale kamate, što su nezakonito naplaćivale izlazne naknade, što su nezakonito obračunavale troškove obrade kredita. Napunite proračun. Evo kolega Lacković je rekao napunite proračun rudnom rentom. To je stvarni novac, to nije zaduživanje na karticu. Borite se protiv sive ekonomije. Koliki radnici dobivaju plaću na ruke. Kakva je utaja poreza? Kolike se milijarde iznose iz Hrvatske na skrivene račune u porezne oaze i off shore ne znam nekakve varijante. Borite se protiv korupcije, stanite na kraj onima koji u Hrvatskoj ako niste znali, ja znam vrlo dobro kupuju cvijeće za vrt u vrijednosti 2 milijuna kuna. Ima i toga. Cvijeće za vrt 2 milijuna kuna. Pa recite vi meni od kud, gdje se to može zaraditi nekakvim normalnim poštenim radom. Kako članovi uprave HNB-a imaju u imovinskoj kartici imovinu 40 milijuna kuna. Temeljem kojih plaća? Tu napravite strukturne reforme, tu ozdravite hrvatsko društvo, deblokirajte hrvatske građane. 320000 hrvatskih građana je blokirano. Deblokirajte 50000 OPG-ova, hrpu tvrtki i obrta. Tu ćete dobiti novac. Tu ćete dobiti zahvalnost koja će vas pratiti i nakon što više ne budete živi. Tu ćete zaslužiti svoje mjesto u povijesti, a ne sa nekakvim jednokratnim mjerama bitno da bude ne znam gradonačelnik Bakra opet u sedlu. I još jedna stvar vro bitna. Ovo zaduživanje koje je provedeno u Hrvatskoj ja vam garantiram da je barem 305 vanjskoga duga potpuno nelegalno, nelegalno nastalo špekulacijom i protiv volje hrvatskoga naroda. Proučite međunarodno pravo, pozovite međunarodne institucije i sav nelegalni dug otpišite. Ako je mogao učiniti Ekvador koji je 30% duga poništio i ostvario nakon toga gospodarski rast 8 i pol posto u prvoj godini 8 i pol posto. Imajte vi hrabrosti. A da, ja sam sad govorio sam sebi i hrvatskom narodu, a kad budu ovdje izmjene amandmana to ćemo onda čuti isto što i kod porezne reforme Vlada odbija, Vlada odbija. Mi sve znamo, a vi ste samo obični populisti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo 8 replika. Prva se za repliku javila zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala vam gospođo potpredsjednice. Kolega Bunjac, slažem se sa vama u konstataciji da je ovo pomalo, a možda i previše predizborni proračun koji za svrhu između ostalog ima i pobjedu HDZ-a na lokalnim izborima, odnosno tendenciju. Posebno se slažem sa vama u dijelu gdje ste kazali da nije ni malo slučajno što se učiteljima, nastavnicima, policajcima, liječnicima, medicinskim sestrama, zaposlenicima u sustavu socijalne skrbi plaća će vidi vraga rasti baš u travnju jer će se do tada evo Vlada pokazuje kroz pregovore spremna je nakon godinu dana nakon što su se ispunili uvjeti da se poveća osnovica za 6%. Nakon godinu dana zamislite netko se iz ove Vlade udostojio primiti te ljude i poslušati što oni imaju za reći. Nisu ih trebali ni primati jer ono što oni imaju za reći je naprosto jedno – poštujte preuzete obaveze prije sedam godina. Vlada Jadranke Kosor potpisala je sporazum kojim garantira da će se kad se stvore uvjeti za to, znamo koji su, povećati osnovica plaće svim zaposlenicima u javnim i državnim službama za 6%. Međutim, nemojmo se zavaravati. Pa nisu ti ljudi blesavi! Čelnici njihovih sindikata možda će i pristati na to, ali učitelji, nastavnici, socijalni radnici, liječnici, pa vide oni što se događa. Vide oni da se ovdje povećavaju rashodi za 6,7 milijardi kuna, ali nema 1,8 milijardi da se ispuni u potpunosti ta obveza iz sporazuma, nego im se daju mrvice. Daje im se 400 milijuna, a zapravo oni tužbama ako tuže državu mogu doći do svega onoga što im pripada, a to je 1,8 milijardi. Samo u sustavu obrazovanja, znate koliko će im se prema proračunu kakve će im mrvice evo Vlada velikodušno dati? 123 milijuna kuna. Zaista mislim da ti ljudi nisu blesavi i da je Vlada trebala biti odgovorna i da kada je već odlučila pumpati po svim stavkama ovaj proračun rashode za više od 6 milijardi, da je trebala ispuniti preuzete obaveze.
Vrijeme. Molim vas pazite na vrijeme, imamo puno replika. Odgovor na repliku.
Uvažena kolegice Glasovac, neće samo proračun biti državni napumpan preko svake mjere, nego će vjerojatno biti i lokalni proračuni gdje će se također državnim novcem voditi predizborna kampanja. A što se tiče učitelja, ima jedna studija koju su radili Japanci da svaki dolar koji su oni uložili u učitelja, društvu se vraća sa 10 dolara i da nema toga zanimanja koje ima takav reciprocitet kao što imaju učitelji i općenito ljudi u obrazovanju. I sada si mi zamislimo gdje jedan dobar, inteligentan nastavnik može do svoje 25-te godine studirati da bi on onda morao ekspresno naći radno mjesto sa dakle punom plaćom i radi 41 i pol godinu da bi zaslužio mirovinu, a njegova plaća je takva da je niža od recimo prosjeka u državi, a plaća, mirovina će mu onda na kraju iznositi to da će postati socijalni slučaj što na žalost mnogi danas nastavnici ili bivši djelatnici kulture jesu. I oni su doista bili strpljivi 8 godina odnosno 10 godina od potpisivanja ugovora. Ali evo, ni dan danas do svojih prava nisu uspjeli doći iako su se stvorili ama baš svi uvjeti po potpisanim sporazumima da do toga konačno dođe. Kakav će efekt imati to sve skupa po proračun s obzirom na podignute tužbe, ja ne želim ni misliti, ali bojim se da neće biti dobre i da će ovaj proračun već na tome biti srušen. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Franjo Lucić.
Hvala lijepo. Gospodine Bunjac, ja ne mogu shvatiti, ali vjerojatno vi to i namjerno radite da ovako obmanjujete javnost i građane Republike Hrvatske. Prije svega morate proučiti proračun i vidjeti da smanjenje ekološke proizvodnje dakle na prihodovnoj strani je uzrokovano i prihodima iz sredstava iz Europske unije. Pa zašto bi mi davali svoja sredstva, ako ćemo istovremeno dobiti sredstva iz Europske unije za ekološku proizvodnju? Prema tome, ništa se nije smanjilo, nego će se povećati u 2017. godini ukupni prihodi ako to niste znali i ako niste uspjeli pročitati. Sa druge strane, govorite o 35 milijardi kako će država zadužiti nas sve skupa i našu djecu. Pa da li znate da postoje kreditne obveze od prije gdje smo se kao država zadužili i da sa novim zaduživanjem od 35 milijardi refinanciramo stare obveze i dakako sa razvojem gospodarstva i Hrvatske koja je upravo u ovom proteklom vremenu postigla ove rezultate smanjenja javnog duga deficita na tržištu da li domaćem, da li stranom refinanciranjem starih obaveza sigurno ćemo polučiti bolju kamatu? A rekao sam vam i danas da smo u ovoj godini zaduživanjem na domaćem tržištu upravo refinanciranjem starih obveza ministar Marić zaradio je 250 tisuća, 250 milijuna kuna. Prema tome, ovim velikim zaduženjem također želimo ostvariti daleko povoljnije kamate, nego što smo to imali u proteklom vremenskom periodu.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem uvaženi kolega. Ako će doista ta sredstva biti povećana, ja ću biti zadovoljan. Evo molim vas da mi to pojasnite ako sam ja nešto krivo shvatio. Međutim, što se tiče ovoga zaduživanja, dakle svi ekonomski udžbenici, evo imamo tu i profesora ekonomije, pokazuju da ne postoji kontinuirani rast BDP-a, nego da postoji, jedna krivulja gdje postoje razdoblja rasta i razdoblja pada. Mi sada imamo nakon 8 godina prvu godinu kada smo kao nešto rasli i mi smo trebali stvoriti uvjete da se hrvatsko gospodarstvo i proračun učine održivim, a mi na žalost to nismo učinili. Mi smo dakle, odlučili se zaduživati i djelomično trošiti - ponavljam još jednom - u predizborne svrhe, a to jednostavno će dovesti – evo moja vam je prognoza – već i proljeće 2018. godine do nove recesije, do novoga pada aktivnosti. Već sada vam dakle industrijska proizvodnja je u padu, ona je u padu, a isto tako broj zaposlenih nije se povećao u odnosu na 2015. godinu, nego je čak niži kakav je bio u odnosu na 2015. godinu. I kako vi možete reći da mi možemo kredit zatvarati kreditom, refinancirati svoja dugovanja, kada se zna da to jednostavno dugoročno je neodrživa strategija? Jedino što bi bilo normalno ono što sam spomenuo, a o čemu sada više nemam vremena elaborirati, je to da mi sami stvorimo svoj novac na realnoj osnovi, a da prestanemo dakle se toliko zaduživati. Jer samo je pitanje vremena kada će se ponoviti grčki scenarij i kod nas, kada više nećemo moći isplaćivati mirovine i ostala davanja. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Goran Aleksić.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Kolega Bunjac, naša vlast nije izvršila neke predradnje da bi proračun bio daleko bolji, a te predradnje imput im stalno daje Udruga Franak, a sada sam ja došao ovdje da u Saboru govorimo o tim predradnjama i već sam u stankama koje sam uzimao puno puta rekao što je potrebno učiniti. Međutim nitko ne trza ili ne razumijem o čemu ja govorim ili ne žele razumjeti o čemu ja govorim. Prva stvar su fiksne marže koje su banke odredile nezakonito samovoljno koje bi se morale zakonski odrediti na način da budu u početnim iznosima čime bi se anuiteti građana u svim kreditima smanjili za oko 20% prosječno. Vraćanjem preplaćenih kamata iz nezakonito naplaćenih kamatnih stopa dužnici bi dobili nekih pet milijardi kuna nazad, a tih pet milijardi kuna u njihovim džepovima znači veću potrošnju. Prekršajnim postupcima protiv banaka o kojima govorim stalno se može uprihoditi u državni proračun od 9 do 25 milijardi kuna. To je legalna mjera države, DORH ima prijavu u svojim ladicama i ne postupa po njoj. Inspekcije ministarstva su mogle također reagirati, HNB je mogao reagirati. Nitko ne reagira protiv banaka kao da su banke sveta krava. Jedna milijarda kuna je prikazana više troška u konverziji nego što je stvarni trošak konverzije, a to znači 200 milijuna kuna manje u proračunu za sljedeću godinu, zato jer će se bankama naplatiti 200 milijuna kuna poreza manje zbog tog troška koji ne postoji. I konačno, mogle bi se provjeriti sve kamate u svim državnim kreditima koje je država podizala kod banaka da se vidi da li su i te kamate možda nezakonito naplaćene. To bi se vrlo jednostavno moglo provjeriti. Dakle prema mojim nekakvim proračunima moglo bi se uprihoditi na temelju legalnih postupaka oko 16 milijardi kuna u džepove građana i u proračun.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Aleksić. Evo vi ste sada iznijeli jednu od mogućih rješenja, naime da se bankama oduzme ono što su nezakonito stekle, a stekle su kako vi kažete između 9 i 25 milijardi kuna. Evo to bi bilo dosta pokrilo bi 60 ako je riječ o 25 milijardi kuna 70% ovih potreba bi bilo pokriveno samo tom mjerom. Znači jednom jedinom mjerom cijelo zaduženje ove godine proračunske bilo bi nepotrebno. Ja još jednom želim skrenuti pažnju hrvatskoj javnosti da uprave banaka na godišnjoj razini zarađuju članovi milijune. Ja ovdje želim još jednom reći, pitati, koliko plaće imaju članovi uprava mirovinskih fondova koja raspolažu našim novcima? Mogu li saznati odgovor koji se skriva kao najveća državna tajna pred cijelom javnošću, neka kažu koliko zarađuju na nama. Neka kaže da je uredu da ljudi dobivaju ne znam 800 kuna socijalne pomoći dok oni ne znam iznose iz zemlje milijarde i milijarde. Dakle potrebno je izvršiti preraspodjelu u društvu, potrebno je pronaći novac, vratiti novac koji je naš i kojega mi imamo, a ne ponovno hraniti one koji su nas doveli u ovakvu očajnu poziciju da imamo 300 milijardi kuna duga, ne znam 108% javnoga duga itd., i da građani i sada i danas cijeli dan mi pišu da nemaju šta jesti, da nemaju šta djeci kupiti za Božić, da ih izbacuju iz kuće, da su blokirani da ih tjeraju u zatvor zbog jednog neplaćenog odvoza smeća ko baku Minku, dakle ne trebamo raditi proračun u interesu krupnoga kapitala, a posebno ne stranih centara moći. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Hvala predsjedavajuća. Pa evo kolega Bunjac slušajući vaš govor rekli ste da ministar Marić sa 30% glasova na izborima gura 100% građana ove zemlje u propast. I ja kada vidim njegovu konstrukciju proračuna u kojoj on ima ukupne prihode računa, ne znam 120 milijardi ali to je nategnuto, a pri tom računa da će se zadužiti za 35 milijardi kuna da bi pokrivao te obveze koje mu dospijevaju, to je znači trećina od svih prihoda koje je on isplanirao kažem koji su nategnuti. Meni se čini da ova Vlada radi račun bez krčmara, da jednostavno se postavljaju i montiraju se nekakve konstrukcije, konstrukcije bazirane na krivim temeljima na zaduživanju kao i njegovi prethodnici umjesto da konačno se resuverenizira naš monetarni sustav, da se centralna banka stavi u funkciju on kaže ova monetarna politika ova fiskalna politika idu dalje, a mi znamo kamo vodi nastavak tog puta, nastavku iseljavanja mladih ljudi, nastavku porezne presije, nastavku zapravo uništavanja i privatizacije svega što je preostalo. To je politika u kojoj je HDZ vjerodostojan i dosljedan, temeljit, sistematski i u kojoj nažalost vidimo ne bira sredstva, a najgora od svega eto što i ta sredstva koja su za DORH planirana ne bave se nažalost u DORH-u onime čime bi se trebali baviti, već se bave iz mog osobnog sustava političkom opozicijom. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, dakle postavlja se pitanje legitimitet. Uredu, ministar Marić ili Vlada osvojili su na izborima 35% glasova što možda u neku ruku smo mi i prihvatili kada smo birali ovakav izborni sustav kakav imamo odnosno ovaj Sabor, međutim on bi doista trebao brinuti za sve hrvatske građane. A mi vidimo da se ovdje mišljenje oporbe koje je nastalo temeljem brojnih kontakata sa građanima, temeljem brojnih kontakata sa stručnjacima, temeljem brojnih kontakata sa, dakle pripadajućim udrugama, sustavno ignorira. Ja bih se čak usudio reći, gledao sam zadnji puta kod porezne reforme gdje se ignoriralo i mišljenje koalicijskih partnera. I onda se mi doista moramo pitati da li je ovaj proračun u interesu hrvatskog naroda, da li on zahvaća sve njegove potrebe ili je on dakle zaista nastao negdje izvan Hrvatske i služi dakle ciljevima koje sam već spomenuo, a to su daljnje porobljavanje hrvatskih resursa, daljnje ispražnjenje zemlje, daljnje nametanje neizvršivih obaveza i ostala sva poniženja koja mora trpjeti hrvatski narod. Možda bi se možda nešto moglo promijeniti kad bi barem zastupnici trenutno oporbenih stranaka radili na izmjeni izbornoga zakona, ali bojim se da oni isto tako ne žele promjenu tog izbornog zakona koji bi doveo do promjene stanja u hrvatskom društvu nego se ustvari radi samo o tome da se promijeni garnitura ljudi na vlasti, ali to je sad već druga priča. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Bunjac, kažete da je ovaj proračun u funkciji lokalnih izbora. Ja vas molim da ne podcjenjujete pamet hrvatskih birača, a oni kad dođu na dan izbora i zaokruže dobro promisle koga će, koje ime i koju stranku zaokružiti. Oni nisu naivci koji se lako zalijepe na predizborna obećanja jer kada bi tako bilo onda biste vi dobili 100 posto glasova. Naime, nema većeg populizma i demagogije od one koju vi govorite i obećanja koja vi dajete i kad je u pitanju otpis duga, i kad je u pitanju pozicija banaka, i kad je u pitanju pozicija Hrvatske narodne banke. Ja vam na tome ne zamjeram. Imate potpuno pravo. To je dio vašeg političkog djelovanja i na tome imate pravo i ja mislim da vam to nema tko posebno zamjeriti. Ja vam zamjeram što niste rekli istinu kad ste bili na govornici. Rekli ste da se dogodine povećavaju režije, to ste rekli. Nije točno. Smanjuju se troškovi režija jer se smanjuje PDV na struju, PDV na odvoz smeća. Kažete da je povučeno iz EU fondova 5 milijardi. Nije točno. Povučeno je 7,5 milijardi planirano 8,5 čini mi se, 8 i nešto. Prema tome, kad govorite zamjeram vam kad iznosite neistinu. A to što ćete vi nastupati kako nastupate to je vaše pravo. I pravo je ove Vlade da predloži proračun kako ona misli da je najbolje predložiti. I ja tvrdim da refinanciranje duga i 33 milijarde o kojima vi govorite smanjuje deficit i vi to znate, samo vi to na svoj način to govorite kako biste uvjerili građane da Vlada ne znam što radi. Refinanciranje 33 milijarde sa manjim kamatama, a kamate su trošak i rashod državnog proračuna će smanjiti deficit državnog proračuna. Eto to vam zamjeram, a sve drugo što vi iznosite, to je vaše pravo i ja vam na tome ne zamjeram. Imate pravo kao politička stranka [[Upadica Opačić: Vrijeme.]]
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, pa ne dijeli Živi zid kobasice i pive u vrijeme izbora. Gdje god je nekakav štand HDZ-a suncobrani, pive, nekakvo pečenje, pa šta je, to je politički program. To je politički program koji vi nudite. Pa dajte molim vas, ja ne znam, možda ja moram naočale promijeniti. Ja nikad nisam još vidio da HDZ nudi nekakav program ljudima. Vidio sam da se otvaraju ceste, da se otvaraju tuneli koji nikuda ne vode upravo u vrijeme izbora. Evo ja ću se potruditi vama s obzirom da vi kažete da sam ja …, poslikati sva ta otvaranja cesta koje će biti u travnju iduće godine i baš me zanima dokle će se tim cestama, da evo znam ima u Međimurju isto otvorena cesta do Rijeke preko koje nema mosta. Iz vaše stranke. Pa ja ne znam, dakle, ako je to tako da vi ozbiljno pridobijate glas birača to je onda, mi se očito u mišljenju ne slažemo. A što se tiče rješenja, evo gospodin Aleksić vam je rekao neka vrlo zanimljiva rješenja, ali ja ne znam, mi smo čuli za neki slučaj Islanda, čuli smo za neki slučaj Ekvadora, ne znam Argentine. Ljudi su se pobunili, rekli su dosta. Na Islandu su opkolili parlament, rekli: Nećete van dok nešto ne učinite. I gledajte sad tu državu kakav prosperitet ima, kako su ponosni, što su sve postigli. I mogli su i bez Europske unije i ne znam bez, nasuprot svih tih kreditnih agencija. Kako su im sve prijetili? Rekli su im: Ne smijete zabraniti iznošenje novca iz zemlje. Prvo što su napravili zabranili su baš to. Treba imati hrabrosti.
Hvala vam lijepo. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa predsjedavajuća. Gospodine Bunjac, sve potpisivam. Vidim da i SDP se potpisiva. Baš oni koji su 100 milijardi kuna zadužili Republiku Hrvatsku četiri godine. Baš oni koji su primjera u te četiri godine u Hrvatskim šumama tisuću ljudi potjerali na cestu, a upravama digli honorare, bonuse, koji su sa 64 tisuće, nevjerojatno, 5 milijardi kuna uloženo u poljoprivredu, 5 milijardi kuna u mljekarsku proizvodnju. 64.000 mljekara imali proizvođača, a na kraju mandata 4.800. A 5 milijardi uloženo. 40 posto smo sada od proizvodnje mlijeka, a tada smo imali 70 posto. O EU fondovima, projektima, naravno i ja sam, slažem se, hajdemo izglasati, ustvari tko je dao ministrima financijama do sada prava ja ne znam da se zadužuju, da prodaju zlato. Evo slučaj 13 tona zlata, 15 tona zlata, prodali zlato. Imali ste i vi svoj komadić, imao sam i ja svoj komadić. Međutim, ali oni su ga prodali. Znači u blagajni Hrvatske narodne, u trezoru nemamo grama zlata. Međutim ja sam a propo tih koji su digli pare, opljačkali pare, digao 10-ak kaznenih prijava i oni su protiv mene doduše, za uvrede, časti i tako slično i nisu se bojali. Pa koliko ste vi do sada digli kaznenih prijava protiv tih tajkuna koji sada upravljaju ovom državom? Moj grad su opljačkali, sredstva za oružje su uzeli i stvorili svoje carstvo. Danas upravljaju po Pepermintu, razgovaraju sa predsjednicima stranaka, po kafićima, vrte CD-e, DJ su sa šefom Narodne banke, gospodinom Vujčićem vrlo dobro surađuju. Osobno sam digao. Hvala lijepa. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče ja ne znam zašto vi iz vladajuće koalicije cijelo vrijeme nas želite predstaviti kao koalicijske partnere SDP-a i HNS-a. Mi njih jednako kritiziramo kao i vas. I s druge strane mi vidimo također da ima i u HDZ-u dobrih ljudi i nikada nismo protiv njih nastupali osobno isto kao što i u SDP-u ima dobrih i loših ljudi. Evo kada me već vučete za jezik, ja sam svjestan da u SDP-u ima problema, pa evo upravo je sada došao jedan amandman gdje jedna zastupnik koji se predstavlja za socijaldemokrata traži da se u njegovom mjestu stanovanja sagradi bazen. I to pokraj mora. Pa dajte mi recite je li to normalno da u zemlji u kojoj ljudi kopaju pokraj smeća, po smeću da dakle zastupnik oporbe i socijaldemokrat traži da se izdvoje sredstva za bazen u mjestu u kojem on živi? Pa mi smo svjesni tih problema. To je isto tako sramotno kao i ovi neki postupci HDZ-ovaca koji kupuju birače kobasicama i pivama. I kako se zove, mi smo na istoj poziciji od jednih i od drugih s time da smo sada ipak malo više na strani oporbe jer smo i mi sami oporba. Evo, hvala lijepa. … [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala vam lijepo. Kolega Bulj, kolega Bulj molim vas. Molim vas bez dobacivanja i bez upadanja u riječ bez da sam vam dala mogućnost da govorite. Još imamo dvije replike, uvaženi zastupnik Petar Škorić.
Hvala lijepa poštovana potpredsjedniče. Poštovani kolega Bunjac, evo slušajući raspravu ne mogu se u biti oteti dojmu da ovo nije rasprava o državnom proračunu nego da je ovo rasprava o populizmu, o demagogiji, o vraćanju na neke stvari kojima uopće nije mjesto na ovoj saborskoj govornici ali naravno to je vaše pravo. Naravno, vidio sam kroz vašu raspravu, spominjete, vraćate se kao i neki prethodnici na Josipa Broza čije se nažalost devize i danas proklamiraju a glase nemojmo se držati zakona kao pijan plota. Nemojmo se držati zakona kada su naši u pitanju, držimo se zakona kada su drugi u pitanju, naravno da je to neprimjereno. Međutim ovaj moj osvrt odnosi se u onom dijelu gdje problematizirate financiranje mirovine pripadnicima Hrvatskog vijeća obrane dok kažete nema niti za naše umirovljenike. Podsjećam, dakle briga o Hrvatima u BiH-a kao konstitutivnom narodu da je trajna zadaća i obveza RH. Pripadnost hrvatskom narodu nije definirana niti zemljopisnim granicama, niti dijelimo istu kulturu, dijelimo istu tradiciju, dijelimo jezik, povijest ali i našu zajedničku budućnost. Uloga Hrvatskog iseljeništva, napose Hrvata u BiH-a, pogotovo stvaranju RH za vrijeme Domovinskog rata je nemjerljiva. I problematizirati danas financiranje mirovina ljudima koji su učinili sve da imamo hrvatsku budućnost, da imamo našu domovinu smatram da je potpuno neprimjereno. Mi kao država smo u svakom pogledu upućeni jedni na druge. I stoga sviđalo se to vama ili ne. Ova hrvatska Vlada će ciljanim mjerama jednom proaktivnom politikom pomagati Hrvate izvan Hrvatske, raditi na njihovom povezivanju, produbljivanju veza i raditi na njihovoj integraciji u hrvatski društveni politički život. Hvala.
Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega nitko ne osporava pripadnost nekoga hrvatskom narodu. Još je davno Ante Starčević rekao, pripadnik hrvatskog naroda je svatko tko da izjavu da je to. I to je u redu. Međutim ova mjera, budite sigurni, evo i ministar Marić je stigao izazvat će strašno nezadovoljstvo među umirovljenicima. I zašto će ono izazvati nezadovoljstvo? Sigurno ne zbog mojega govora? Ja vas upozoravam da je Hrvatski mirovinski sustav trenutno neodrživ, potpuno neodrživ, posebno drugi stup koji navodno donosi nekakvo smirenje. A ja ipak mislim da postoji još jedna država koja bi trebala preuzeti dio tih obaveza, dakle to je matična država BiH-a jedino ako vi mislite da ustvari jesu Hrvati u Bosni automatski da je to Hrvatska država tamo. Tako da dok se to pitanje ne razriješi ja mislim da davati 2 milijarde kuna za mirovine a dok se nema za vlastitim građanima dati za mirovine da je to vrlo, vrlo loša mjera koja ne samo da bi mogla oštetiti proračun nego bi mogla dovesti do ozbiljnih socijalnih nemira. I zato bi trebalo o tome doista razmisliti iz više kutova da li jednu takvu mjeru uvoditi ili ne. Moje je mišljenje da uz svo poštovanje prema pripadnicima HVO-a da ova mjera dakle treba biti ili odgođena ili u skladu sa opim mogućnostima hrvatskog proračuna i društva. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Imamo zadnju repliku uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovana potpredsjednice, kolega Bunjac prozvali ste me u svom izlaganju da vas pozivam da napravite amandmane, da ih predate a da se oni redovno odbijaju. Pa ja mislim da znam koji je razlog tome. Jučer smo svjedočili jednoj gotovo nadrealnoj raspravi u kojoj je nekih 6 sati vaš kolega Pernar nas sve ovdje terorizirao, govorio u biti da se ne treba mijenjati ovaj Zakon o lokalnim izborima, da treba čak i kriminalcima i silovateljima omogućiti da izađu na izboru. A onda nakon te silne rasprave vi ste, vaš klub je podnio amandman u kojem još tražite strože odredbe nego što smo mi tražili ovim zakonom. I onda sam ja morao pitati svog kolegu Podlonjaka koji je u biti stav Živog zida, što on misli? On nam je rekao da je na amandmanu potpisan predsjednik vaše stranke i da je očito da je onda to službeni stav. Znači vi se prvo morate dogovoriti između sebe da onda mi znamo što vi želite zapravo i što želite mijenjati i koji su vaši amandmani. Jer u raspravi govorite jedno, predlažete druge amandmane pa možda zbunite i samog ministra Marića pa onda on odbija te vaše amandmane. Dajte se dogovorite pa ćemo prihvatiti. A inače ovaj amandman vam je dobar i možda ćemo ga djelomično prihvatiti.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Dobro vi ste se uhvatili jednog amandmana koji je u biti možda tehnički nedorađen ali oproba je predala 70 amandmana na recimo poreznu reformu. Pa baš niti jedan nije prihvaćen? Pa kako je to moguće? Pa zar vi doista mislite da ljudi u oporbi ništa ne znaju o porezima ili ne znam o proračunu? Evo mi smo vaš prijedlog da se smanje plaće državnih dužnosnika mi smo digli ruku, nama to nije problem bez obzira što ste vi nas izignorirali mi smo glasali. Jesmo mi svi ovdje glasali da zastupniku Culeju ostane imunitet? Jesmo. Jesmo rekli on je iz HDZ-a? Nismo. Jesmo rekli da on nas kritizira, napada? Nismo. Čovjek je 9 puta odlikovan rekli smo nećemo mu glasati za to. Ali vi naše amandmane nikada ne prihvaćate, osim ako nisu u skladu sa amandmanima koje ste vi isto tako prihvatili. I ja vas lijepo molim da kod prihvaćanja amandmana pokažete malo više uviđavnosti, malo više dobre volje i uvažavanja pa će onda u ovom Parlamentu doći i do neke bolje suradnje između stranaka na dobrobit hrvatskih građana. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepo. Prelazimo na raspravu u ime kluba SDSS-a uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege da je ovdje predsjednik Vlade onda bih to uputio njemu, budući da nije onda ću uputiti vama gospodine ministre. Radi se o slijećem, a sličnu stvar sam pitao i za proračun za prošlu godinu, značajan dio sredstava izvanproračunskih se planira na temelju povlačenja sredstava iz europskih fondova. Budući da je to važan dodatak stabilnosti ovoga proračuna, važan elemenat u ostvarivosti ovoga proračuna, važan elemenat općenito u ostvarivosti politike Vlade za slijedeću godinu. Bilo bi dobro da smo čuli kako se to misli postići? Dakle ne samo brojke nego kako i uz pomoću kojih mehanizama se to misli postići? Zašto to pitam? Ne iz loših namjera, iz najboljih namjera zato što je naša hrvatska praksa povlačenja sredstava iz europskih fondova još uvijek zabrinjavajuće niska. Ako mi dozvolite poštovane kolegice i kolege poslužit ću se samo malim brojem podataka koji to ilustriraju za 2015. godinu Portugal je sudjelovao u europskim sredstvima sa 1 milijardu i 603 milijuna eura. Povukao je 4 milijarde i 904. Poljska je sudjelovala sa 3,5 milijarde a povukla je 17,5 milijardi. Mađarska sa nepunih 900 milijuna kuna a povukla je preko 7 milijardi. Talijanski premijer Renzi koji je u ostavci se ljutio da EU neće financirati podizanje žice bez obzira za što je upotrijebi mađarski premijer odnosno mađarska Vlada ali oni su povukli preko 5 milijardi europskih sredstava, preko 5 puta više nego što su dali. A kako stoji s nama u 2015.? Mi smo uplatili nepunih 400 milijuna eura a koliko smo povukli u 2015.? 550. Sada naša Vlada što je za pohvalu planira slijedeće, ono što je iskazano i ono što još nije iskazano, ja ću sada ići redom ona ministarstva koja su to iskazala, dakle za pohvalu je što je iskazalo Ministarstvo gospodarstva koje je u odnosu na 2016. ima povećanje od 495% Vrlo ambiciozno. Dakle, Ministarstvo gospodarstva planira povući 970 milijuna kuna, milijuna iz europskih predpristupnih odnosno europskih strukturalnih i drugih fondova. Ministarstvu ruralnog, i to je dobro i mi to pozdravljamo. Ali kako će se to postići? Na to još uvijek nemamo pravoga odgovora. Ministarstvo ruralnog razvoja, odnosno Ministarstvo poljoprivrede za mjere ruralnoga razvoja misli odnosno ukupno povlačenje sredstava iz EU prema planu Ministarstva poljoprivrede približava se 4 milijarde kuna, nešto manje od 4 milijarde. Od toga za mjere ruralnoga razvoja nešto manje od 2 milijarde i 300 milijuna kuna. Reklo bi se skidamo kapu za taj plan. Ali kako? Na koji način će se to ostvariti? Kolika je naša sposobnost apsorpcije tih sredstava. To bih volio čuti. Jer sve drugo smo mogli pročitati i sami. Ali ovo je odgovor je trebala dati Vlada nama ovdje i mi ga očekujemo. Ministarstvo regionalnog razvoja, dakle kao što možemo Ministarstvu poljoprivrede skinuti kapu zbog ambicioznosti, Ministarstvu regionalnog razvoja ne možemo skinuti kapu. Radi se o sljedećem. Dakle, planira se iz fondova EU povući 972 milijuna kuna 11% više negoli što je to bilo u 2016. Ali već kod Europskog fonda za regionalni razvoj planira se postići 5% manje. Ono što nas posebno zabrinjava ako smo mi dobro čitali proračun, a moguće da nismo, pa ako nismo ispravite nas, radi nas, radi javnosti i naravno radi ocjene samog proračuna. Fond za financiranje EU projekata 85,70% manje u odnosu na 2016. I isto je tako sufinanciranje EU projekata na potpomognutim područjima i drugim područjima sa specifičnim stanjem razvijenosti. Dakle, podrazvijenošću 63% manje. Pohvaljujemo činjenicu koja je sadržana još u programu Vlade kada je Vlada dobila povjerenje. To je formiranje Fonda za regionalni razvoj, ali sa 45 milijuna kuna. To je neophodno za start, ali nije dovoljno za ono što je potrebno. A drugim riječima razvoj potpomognutih područja 72 milijuna kuna povećanje od 41% za pohvalu. A sad ću iznijeti nekoliko podataka koji ilustriraju stanje i zbog kojih mi se čini da je neophodno da i Ministarstvo regionalnog razvoja ima mnogo ambiciozniji pristup razvojnim politikama i razvojnim mehanizmima i razvojnim sredstvima proračunskim. Ilustrirat ću to na primjeru dvadesetak općina, području Republike Hrvatske koji imaju najniži indeks razvijenosti, dakle indeks razvijenosti koji je jedan a vjerojatno kada bi bilo moguće mjerenje i niže od jedan onda bi mnoge bile i ispod toga. Dakle, za tih dvadesetak općina od kojih je barem 10 SDSS na vlasti. Stanje izgleda ovako. 36% cesta državnih ima i vapi za neophodnom popravkom. 48% županijskih cesta koje prolaze kroz ove općine traži sanaciju i popravak. O lokalnim i nerazvrstanim cestama ne želim ni govoriti. Ali ono što je dodatno šokantno 65% naselja u kojima živi oko 5000 obitelji nema vodovod. To jest vodovod ima, ali nema vodu od '95. godine na ovamo. Ako se uzme u obzir, da je prosječna stopa nezaposlenosti u tim područjima 33%, a prosječna stopa nezaposlenosti u Republici Hrvatskoj je 15% kako to promijeniti ukoliko nećemo biti ambiciozniji u ulaganju sredstava za regionalni razvoj u tim područjima. Ako se uzme u obzir i još jedan podatak, a to je da je per capita dohodak u tim područjima nešto veći od 900 kuna pri čemu vjerojatno kad bi se oduzeli mirovine braniteljske, policijske i druge, kad bi se uzeo jedan dio populacije vidjelo bi se da je per capita to i znatno manje od 900 kuna. A prosjek Republike Hrvatske je 3310 per capita. Kako to promijeniti? Samo ciljanim i ambicioznim pristupom u politici regionalnog razvoja. Za sljedeću godinu da bi se osigurala dostatna sredstva od nešto manje od 400 milijuna kuna, dakle 0,3% ovoga proračuna trebali bi osigurati toliko sredstava. To bi stvorilo i radna mjesta, to bi promijenilo okolnosti. Mi naravno nećemo ni blizu osigurati za to. Dvije stvari još želim kazati. Prvo, nesrazmjer u raspodjeli sredstava za područja posebne državne skrbi, neka me nitko krivo ne shvati, radujem se što Grad Vukovar dobiva 58 milijuna kuna kroz Fond za Grad Vukovar i još 51 milijuna kuna temeljem dotacija jedinicama lokalne samouprave, ukupno 110 milijuna kuna ne računajući i druge dotacije koje dobiva. Gdje se to vidi kolegice i kolege? A ja sam jedan od onih koji u prosjeku jedanput ili dva puta, jedanput mjesečno ili jedanput u dva mjeseca odlazim u Vukovar. Sa 110 milijuna kuna što se može učiniti? A to predstavlja, to predstavlja, ovih 58 predstavlja četvrtinu sredstava od 44 općine i grada. A škola Nikola Andrić u Vukovaru čeka da je se obnovi kao što je čekala i Nikola Tesla dok nije došao ministar Jovanović pa je obnovio, kao što sada vjerujem da će poštovani ministar Barišić obnoviti školu zajedno s vama, zajedno s ovim sredstvima obnoviti školu Nikola Andrić u koju idu i hrvatska i srpska djeca. Ali škola iz nekog razloga trpi i nije obnovljena, a neke su po dva puta obnavljane. Zašto? Drugu stvar koju želim reći. Uspjeli smo povećati sredstva za obnovu i stambeno zbrinjavanje za 20 i nešto milijuna i to je dobro. Ali u međuvremenu je Vlada donijela odluku po kojoj će se pripadnicima braniteljskih formacija Hrvatske vojske i Hrvatskog vijeća obrane dati 100 poena, 100 bodova unaprijed. Tako da svi ostali uključujući i domicilno stanovništvo koje traži program obnove će biti za 100 poena u nedostatku. Ako će ta sredstva osigurati Ministarstvo branitelja, nemamo ništa protiv. Ali ako će ta sredstva ići iz Ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje, to je diskriminacija. I to ću ovdje reći još jedanput, to je diskriminacija i to ne može nitko braniti. Za to sredstva obnove i stambenog zbrinjavanja nisu povećavana. Na tisuće ljudi čekaju da im se obnove kuće, da ih se stambeno zbrine i trebali su zbrinuti do ulaska Hrvatske u Europsku uniju, nisu zbrinuti do danas. A u međuvremenu ćemo uvoditi novu kategoriju sa novom indeksacijom. I zadnja stvar koju želim reći. Nema proračunske stavke što se tiče reelektrifikacije 82 naselja. Ali gospodine ministre, ako je dobit HEP-a u ovoj godini 2 milijarde kuna, zar je tih pišljivih 3 i pol milijuna, 35 milijuna kuna koje je zakonska obaveza javnoga poduzeća Hrvatske elektroprivrede koji od 2011. nije uložilo ni jedne lipe [[Upadica Milanka Opačić: Vrijeme.]] Ne može. Završit ću pa ćete me onda prekinuti. Na ovom mjestu, nemojte se ljutiti, tražim to pravo da završim. Zar je 35 milijuna kuna na 2 i pol milijarde, na 2 milijarde, pa toliko potroše siguran sam neću reći za što. Zato je naša moralna obaveza gospodine ministre i premijera da taj novac od dobiti usmjeri tamo gdje ga nisu usmjeravali godinama, a njihova zakonska obaveza jeste da ga usmjere. Hvala vam.
Hvala vam lijepo. Mislim da ćete još možda neke stvari moći reći i kroz dvije replike koje su se prijavile na vaše izlaganje. Prvu repliku uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo, poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Dakle, moja replika se odnosi na ovaj dio vašeg izlaganja gdje ste vi spomenuli ovaj proračun vezano uz sredstva koja su vezana uz pojedine operativne programe. Dakle, kada je riječ o operativnim programima, vrlo zanimljivo je pogledati način na koji je formiran proračun, pa u stavci jednog ministarstva kada je riječ o operativnom programu konkurentnosti kohezija 2014. i 2020. i kada vidite izvršenje iz 2015. je nešto malo više od milijun kuna, plan za 2016. je bilo 22 milijuna kuna, ali izvršenje je bilo vrlo slabo. I sada krenemo vrlo ambiciozno, 62 milijuna kuna odnosno nešto više za 2017., 251 milijun kuna za 2018., 321 dakle projekcije za 2019. To je ono o čemu mi cijelo vrijeme govorimo da se veliki dio ovoga proračuna temelji na dobrim željama. Dakle, mi smo srećku kupili, ispunili smo ju i sada očekujemo da ćemo dobiti na lotu. Da li ćemo dobiti na lotu ili ne, ovisi o niz faktora i niz elemenata. Ja pretpostavljam da ćete vi podržati ovaj proračun, ali moramo jasno i glasno reći kada je riječ o sredstvima od Europske unije, on je na vrlo klimavim nogama. Te klimave noge ovise o tome koliko će stručne službe u pojedinim ministarstvima raditi i biti spremni za napraviti i biti spremni pripremit se za to sve zajedno, ali iz onih podataka koje imamo u proračunu na temelju 2015. i 2016. i pri tom moram reći da mi se čini da smo 2016. imali do listopada ove godine jednu pripravničku vladu pa oni koji su zadovoljili ostali su i dalje a koji nisu zadovoljili mijenjani su nekim drugima. No međutim zaista ovo što sam ja sada rekla, tako je formiran proračun i sve ovisi o toj srećki koja ili ćemo dobiti na lotu ili ne, ali se moramo potruditi da dobijemo. Hvala.
Hvala vam lijepo. Odgovor na repliku.
Poštovana kolegice Mrak TAritaš, ja nisam upotrijebio tu vrstu vokabulara kao ti, kao vi, ali to jeste mjesto koje traži odgovor, to jeste pitanje koje traži odgovor. Ali nažalost to pitanje smo postavili 2015. Prema tome, to je strukturno pitanje naše fiskalne politike s jedne strane i s druge strane organiziranosti naše države od ulaska u EU da povuče sredstva. I momenat je da se pitamo jeli ovakav centralizirani sistem podoban za povlačenje sredstava ili nije ili bi možda trebalo ići na decentralizirani sistem na koji su išli Česi, na koji su išli i Poljaci. Ali moramo imati studiju da vidimo gdje ne valja, što ne valja. Vi kažete ne valja administracija, možda ne valja ni vodstvo, možda nema ozbiljni ideja, možda nema prave komunikacije, možda nema spoznaje o tome što je sve zemlji potrebno. Pa ako već imamo centraliziran sistem pa onda je valjda neophodno da na nivou Vlade postoji ukupna snimka kako i na koji način A)osigurati ljudima znanje da mogu povući sredstva, B) sudjelovanje, sredstva za sudjelovanje i konačno nadzor kako se stvari realiziraju, a pogotovo nadzor kako se odbijaju. Ako netko pogriješi stranicu i zaboravi paginirati ili označiti 24.stranicu svojega projekta birokrati će mu to naprosto vratiti i reći da mu projekt ne valja. Jeli to dobar način? Apsolutno nije. Ljudima treba pomoći da izbjegnu tu vrstu grešaka.
Vrijeme. Sljedeća replika zastupnik Ivan Pernar.
Hvala predsjedavajuća. Pa evo slušao sam gospodina Pupovca i slušajući njega on se dotaknuo jedne jako bitne teme, a to je obnova razorenih kuća i uistinu bez obnove tih kuća teško je za očekivati da će se netko vratiti u svoj dom. Imao sam prilike razgovarati sa Hrvatima koji su iz sjeverne Bosne iz Posavine protjerani ista stvari ih muči. Znači oni bi neki od njih bi došli tamo u svoje domove, ali su njihove kuće još uvijek u stanju u kakvom su bile u doba rata. Žalosno je da ova Vlada tijekom svih ovih godina, od '95. do danas prošlo je 21 godina nije našla vremena i novca da riješi taj problem. a mogao se taj problem riješiti da se htio, što znači da ova Vlada ima jednu neprijateljsku politiku prema manjinama i da joj nije stalo do manjina. I u tom smjeru podržavam u potpunosti izlaganje kolege. Što se tiče ostalog dijela izlaganja, da ova priča o europskim fondovima ona je velikim dijelom lažna priča jer iskustvo odnosno kaže se da je povijest učiteljica budućnosti, a nas iskustvo odnosno povijest uči da su ta sredstva iz EU fondova jedan kako bi to rekao da su na jako dugom štapu i da iako se čini da su ona blizu stvari su jako daleko i u praksi se ona ne mogu iskoristiti odnosno postoje samo u teoriji, a oni kao računaju kao da će stvarno biti iskorištena i mislim da je tu jedna neću reći računovodstvena greška jer po meni je ona namjerno napravljena. Hvala.
Hvala vam lijepo. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Pernar, što se tiče drugog dijela vaše replike dakle iskoristivosti EU fondova, pa mnoge države nakon kolapsa socijalizma kao što su Mađarska i Češka su bile države u lošem stanju, ali su se organizirale do ulaska u EU. Nisu se postavile u poziciju, gle mi smo postali članica kluba i to je dovoljno, možemo hodati okolo iskaznicom i kazati mi smo … To dosta. Tko je tako zamišljao dolazak i ulazak u EU taj je neprijatelj ove zemlje. Onaj tko razmišlja u smislu tome da je potrebno iskoristiti ono zbog čega smo članovi EU taj radi za ovu zemlju. A stanje države nije organizirano tako da bi se sredstva mogla povući i to je naš problem. Problem je u tome što se ne radi o tome, problem je u tome što ne razgovaramo o tome. Problem je u tome što ne diskutiramo, zašto do sada nismo bili u stanju povući sredstva. Mi se smijenimo na vlasti i obračunavamo se međusobno umjesto da se pozove Grčića i pita se njega u čemu je bio problem sa vašim, da se pozove ministra poljoprivrede u to vrijeme u čemu je bio problem. Ne mi to nećemo raditi jer mi se međusobno obračunavamo i međusobno hvatamo jedni druge za gušu, a ne pokušavamo učiniti da od ove zemlje napravimo bolje društvo iz kojega ljudi neće odlaziti. Možemo se mi busati koliko god hoćemo u domovinu ali domovina je tamo gdje je ljudima dobro. A ako ovdje ljudima nije dobro otići će na drugo mjesto koje će im postati domovinom. I zato smo odgovorni. Jednako tako kao što će im sve druge zemlje postati domovina, a ova neće biti više jer se ne trudimo da to bude.
Hvala vam lijepo. Prelazimo na raspravu u ime klubova. U ime Kluba zastupnika Nacionalnih manjina uvaženi zastupnik Furio Radin.
Hvala vam lijepa. Nedvojbeno je da je svaki proračun i naravno i svaki državni proračun zapravo pokazatelj politike onoga koji taj državni proračun predlaže. Mi često naglašavamo računovodstveni karakter proračuna. Neki put naglašavamo iuridični karakter proračuna, znači bez da je nešto zacrtano u proračunu ne mogu se potrošiti javni novci niti se mogu inkasirati javni novci. Mi puno puta naglašavamo ekonomski karakter zaboravljajući da svaki ekonomski cilj zapravo je na kraju i politički cilj. Ali nevoljko govoreći o proračunu govorimo o politici. A zapravo svaki proračun pokazuje atmosferu jednog društva. Zato mi smo, mi iz Kluba nacionalnih manjina, nezadovoljni brzinom kojom je taj proračun sročen. Mi smo dovedeni zapravo skoro do gotove stvari, do gotovog proračuna. Probudili smo se doslovce pet minuta prije nego što su stvari bile gotove. Vi ćete reći: Još nisu gotove. Jesu. Zapravo jesu, sada jesu gotove. I kada smo se probuditi tih pet minuta prije, a olakšavajuća je okolnost je da niti vi niste imali puno vremena jer zapravo izbori su bili nedavno, ali kada smo napokon shvatili da moramo brzo djelovati, nismo uključeni kako treba u sastavljanju ovog proračuna već smo se bavili ispravljanjem onoga što smo mislili da je pogrešno. Zato prva stvar koju vam želim, gospodine ministre reći, da mi ćemo iz Kluba nacionalnih manjina početi kucati na vaša vrata već od kraja 1. mjeseca ili početka 2. mjeseca kao što se radi, evo sad ću ja koristiti prvi put, govorim o talijanskom parlamentu koji ima vrline i mane, govorit ću o jednom parlamentu koji ima dosta vrlina, o njemačkom parlamentu gdje se o proračunu počinje razgovarati sutradan nakon donošenja proračuna. Mi ćemo početi vas, ispričavam se na riječi, pod navodnicima gnjaviti od 2. mjeseca tako da sastavimo jednu strategiju politike prema manjinama ili manjinske politike. Jer o politici se radi. Ne radi se o računovodstvu. Radi se o politici. Znate, mi smo izloženi enormnim pritiscima. Dovoljno je ići po sajtovima gdje ljudi misle da mogu izražavati svoje najniže strasti i vidjeti kako jedna riječ koja nije izmišljena niti od HDZ-a niti od SDP-a niti od IDS-a niti od MOST-a, nažalost izmišljena je na jednom trećem mjestu i žao mi je da je tamo izmišljena. Govori se na tim sajtovima stalno o etno-biznisu i na kraju je postalo uobičajeno da se tu radi zapravo o jednom biznisu. Tu se radi o 7,5 posto pripadnika nacionalnih manjina koji se financiraju, čija se djelatnost manjinska djelatnost, zadržavanje i razvoj njihovog identiteta multikulturalnost određenih područja organiziraju se, financiraju se i uređuju se proračunom. I to je politika. Ako želimo imati jedno društvo koje višestruko, koje nije jednodimenzionalno, koje je višedimenzionalno, upotrijebit ću jednu Frommovu terminologiju, koje nije jednodimenzionalan nego višedimenzionalan, koji nije monokulturalan nego više kulturalan, onda ćemo imati odgovarajuću politiku prema nacionalnim manjinama. I zato, i danas će se naći određene stavke gdje će se reći: Vidite koliko ste im povisili, vidite koliko to naprosto nije istina. Istina je da u prošlim mandatima i kad je desnica, desni centar bio na vlasti, i kad je lijevi centar bio na vlasti, smanjena su najmanje za 21 posto, a ja tvrdim za jednu četvrtinu smanjena su sredstva nacionalnim manjinama. Jedna četvrtina, to je jako puno. Ja ću opet iznositi ovdje primjer moje izdavačke kuće „Edit“ gdje su sredstva bila snažno umanjena. Što je to značilo? To su ljudske sudbine. Mi imamo tamo 90-tak ljudi koji su zaposleni, osmoro je dobilo otkaz, ostali imao 25 posto manju plaću i izdanja su se smanjila. Novine, jedine novine na stranom jeziku, dnevne novine na strano jeziku u Hrvatskoj, mogle bi biti neke na engleskom jeziku ja apeliram, ali ih nema, samo mi imamo dnevne novine koje se mogu čitati a da nisu na hrvatskom jeziku, obim tih novina je smanjen. Znači, drugim riječima. Mi popravljamo štete iz prošlosti. Sada napokon nema više smanjenja. Hvala vam, ali moramo početi, što nema smanjenja, ali moramo početi, još pola minute imam jer onda kolega Kajtazi nastupa i on će vam govoriti o Romima, spremite se. Mi moramo znači popraviti greške iz prošlosti, manjine su ostatak u ovom, u našem slučaju ostatak ovdje populacijski ostatak velikih ratova, Prvog svjetskog rata i Drugog svjetskog rata. Način kako ćemo sa njima postupati je i jedan od putokaza načina kojih ćemo odnosa imati sa zemljama njihovog kulturnog porijekla. Hvala lijepa, gospodin Kajtazi, tu ste već, hvala.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministri, poštovane kolegice i kolege. Prijedlog Državnog proračuna koji je pred nama u velikoj mjeri odražava ono o čemu govorimo posljednjih nekoliko mjeseci a posebno ono o čemu je predsjednik Vlade gospodin Plenković govorio na predstavljanju Vlade ovdje u Saboru. Za razliku od prošle Vlade koja je zbog raznih razloga zaštitu prava nacionalnih manjina na neki način zanemari, Vlada predvođena premijerom Plenkovićem je u svoj program uvrstila zaštitu nacionalnih manjina i njihovog položaja što je po Ustavu bilo i logično. Time je postigao stabilnost Vlade koju smo dugo čekali a s druge strane je dobio iskusnog i kvalitetno partnera kluba Nacionalnih manjina. Prijedlog proračuna koji je pred nama u velikoj mjeri održava opredjeljenje Vlade da aktivno djeluje na polju zaštite nacionalnih manjina. U tom smislu različite stavke ovog proračuna vam daju do znanja da se nije radilo samo o obećanjima. Pored toga do kraja ove godine Vlada će imati i tzv. operativne planove za svaku grupu Nacionalnih manjina na kojima se aktivno radi sa svim zastupnicima u klubu Nacionalnih manjina. Stabilnost kluba i dobra suradnja je uspostavljena. Pored svega navedenog, ja sam se posebno borio da se prepozna poseban težak položaj romske nacionalne manjine koji osim mojim osobnim svjedočenjem vrlo lako mogu potkrijepiti i statističkim pokazateljima iz više relevantnih izvora. Drago mi je da i kolege u klubu Nacionalnih manjina prepoznaju ovu tešku situaciju u kojoj se romska nacionalna manjina nalazi te očekujem da će se i operativni plan za Romsku nacionalnu manjinu u tom smislu održavati situacije na terenu odnosno potrebu hitnog rješavanja socijalnih, stambenih, obrazovnih i drugih gorućih problema. Osim samih pregovora ja sam odmah po formiranju Vlade uspostavio i komunikaciju sa ministarstvima koja su bitna za rješavanje navedenih problema bilo to da se radi o Ministarstvu socijalne skrbi i potrebe promjene Zakona o socijalnoj skrbi i njegovih problematičnih odredbi kao … [[Govornik se ne razumije.]] i slično ili središnjem državnom uredu za obnovu i stambeno zbrinjavanje. Osim političke volje, naišli smo na brojne probleme u tim razgovorima, u nekim resorima nam nedostaje pravni okvir a u drugim je do sada osim političke volje nedostajalo i samih sredstava. Prijedlog proračuna koji je pred nama ne rješava sve probleme, problemi koji su sustavno zanemareni ne samo posljednjih godinu dana nego posljednjih 700 godina nije moguće riješiti u par mjeseci. U zadnjih 6 godina smo napravili puno ali istraživanje pokazuje da to nije ni približno dovoljno. Naime Izvješće Europske agencije za osnovana prava FRA nedavno je objavilo istraživanje koje potvrđuje da Romi u Europi žive ispod svih standarda života te da su ugroženi na svim razinama. I kada govorimo o stanovanju i obrazovanju i o zdravlju i o zapošljavanju. Međutim ono što mene posebno brine je činjenica da je situacija u Republici Hrvatskoj još gora od europskog prosjeka i to za oko 10%. To pokazuje da dosadašnje strategije Vlade, pa niti međunarodne inicijative nisu dale željene rezultate te da je pred nama još uvijek puno, puno posla. Prijedlog Državnog proračuna za 2017. godinu u tom smislu predviđa sredstva i to značajna usmjerena ka rješavanju problema koji muče ne samo Rome već i ostale građane. Ja se samo nadam da ćemo u sljedećim fazama i u radu koji tek predstoji na sve navedene probleme utjecati još specifičnijim po stavkama u samom proračunu. Klub nacionalnih manjina će podržati Prijedlog proračuna za sljedeću godinu te će ponuditi stabilnost ovoj Vladi i ozbiljnog partnera. S druge strane očekujemo brzo djelovanje po izradi operativnih programa i jasno opredjeljenje Vlade kako bi položaj manjina i ostalih građana za koje je potrebno posebno skrbiti prioriteti Vlade. Pozitivni trendovi i oporavak kojem svjedočimo mora biti nastavljen a taj … [[Govornik se ne razumije.]] treba pratiti i provedba programa bitnih nacionalnih manjina. Ukoliko takav kontinuitet održimo vjerujemo da ćemo sljedeća izvješća bilježiti porast standarda ne samo u Romskoj zajednici nego i među svim građanima. Kad gledamo sve ukupne proračunske izdatke, manjine i manjinska problematika nisu teret društva, nisu niti neproporcijalni u odnosu na doprinos nacionalnih manjina društva kojem pripadaju. Velika je šteta da to nismo prepoznali ranije jer smo na kraju krajeva država uspostavljena na vjerodostojima koji podrazumijevaju dostojan život i socijalnu sigurnost svih građana a pogotovo prava koja proizlaze iz ostalih brojnih konvencija i demokratskih standarda na području ljudskih prava. Svaki put kada smo dovodili ta prava u pitanje nisu gubile samo manjine nego cjelokupno društvo. U nadi da ćemo zaokrenuti sve te negativne trendove dajemo podršku proračunu uz napomenu da ćemo blisku suradnju započeti tek poslije Nove godine a sami rezultati će pokazati je li optimizam manjinskih zastupnika bio opravdan. Na samom kraju želim reći da je došlo i do određenih smanjenja, rekao bih neopravdano jer se gledala prethodna realizacija koja je patila zbog nestabilnosti političke situacije. Tako je došlo do smanjenja sredstava za mjeru javnih radova unutar akcijskog plana za Rome u iznosu od 1,5 milijun kuna a onda 1 milijun i 200 tisuća kuna manje za srednjoškolske stipendije za Rome. Moram istaknuti da je to puno, da je također i puno sredstava vraćeno. Tu sam sve rekao i o posljedicama 2016. godine koje ćemo ispraviti ja se nadam u rebalansima i slijedećim financijskim projektima, a posebno ističem da je ipak ključna upravo politička volja. Ona je najbitnija jer su sredstva postojala i u ovoj godini ali nismo uspjeli gotovo ništa odraditi. U svemu navedenom ću se posebno zalagati i za ispunjenje interesa i ostalih manjina koje kolege zastupaju, a posebno Austrijske, Njemačke, Bugarske, Poljske, Rumunjske, Ruske, Vlaške, Rusinske, Turske, Ukrajinske i Židovske nacionalne manjine i svih njihovih interesa. Hvala.
Čestitam na preciznosti. Imamo dvije replike, prva je na dio izlaganja uvaženog kolege Radina uvažena kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Radin, kad je počeo sa svojim izlaganjem onda je rekao da je proračun i politička poruka. Ja se s tim mogu posve složiti i koristim ovu priliku da možda kažem i upozorim nas sve zajedno da mi već u ponedjeljak imamo u radu jedan zakon zove se prijedlog Zakona o izmjeni Zakon o policiji. To je zakon koji je stupio na snagu 2011. točnije 31. ožujka a dio odredi članka 21. mi je trebao stupiti na snagu 1. siječnja 2013. To su odredbe koje govore o pravima policijskih službenika kojima prestaje državna služba radi odlaska u invalidsku mirovinu zbog ozljede gdje imaju pravo na neto iznos otpremnine u visini prosječne mjesečne neto plaće. I to je trebalo stupiti na snagu 1. siječnja 2013. pa je bila odgoda do 1. siječnja 2015., pa je bila odgoda do 1. siječnja 2017. i sada ćemo u ponedjeljak nakon proračuna koji ima znatno povećanje rashodne strane imati odgodu do 1. siječnja 2019. Dakle politička poruka je da za policijske namještenike odnosno za policijske službenike da točnije kažem ovaj proračun neće biti tako mogu tako se izraziti u okviru Svetog Nikole, dakle oni u čizmicu neće dobiti ništa, odnosno dobit će šibu. I to jasno treba reći. Dakle politička poruka je za policijske službenike ovaj proračun i u obrazloženju koje imamo na stolu i koje će biti u ponedjeljak u raspravi kaže da je odgoda do 1. siječnja 2019. jel u proračunu za njih nema sredstava a imali smo priliku u nekoliko navrata i slušati i diskutirati o toj rashodovnoj strani proračuna gdje su znatna povećanja pa i povećanja na stavci Sabora je otprilike 50% veće. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na repliku kolega Radin. Izvolite.
Hvala lijepa. Veliki talijanski pjesnik Pier Paolo Pasolini 1968. godine u valu 68. godine apsolutno protiv vala tada, iako je bio ljevičar stao je na stranu policije. Zašto? Jer je rekao da su policajci sinovi ili kćerke, sinovi najviše u ono vrijeme radnika i seljaka, dok su oni koji su demonstrirali sinovi i kćerke buržoazije. Zato kad vi govorite o tome da su kršena neka prava sinova radnika i seljaka ja se potpuno slažem s vama.
Hvala. Druga replika je uvažena kolegica Sabina Glasovac kolegi Kajtaziju. Izvolite.
Kolega Kajtazi meni je drago da ste vi uspjeli sa ovom Vladom postići uspješniju suradnju i preliminarne dogovore vezane i uz kreacije ovog proračuna a sve s ciljem za što boljom integracijom i što boljom kvalitetom života pripadnika Romske nacionalne manjine u RH. Drago mi je da vidim da su se značajnije povećala sredstva za provedbu nacionalnog programa za Rome od 2013. do 2020. godine ali također dijelim nezadovoljstvo s činjenicom da su se sredstva namijenjena za srednjoškolske stipendije za učenike Rome smanjila u odnosu na realizaciju odnosno izvršenje, odnosno plan 2016. godine za 27%. Mislim da to nije dobro zbog toga jer znamo koliko je zapravo teško i koliko napora se mora uložiti da bi se djecu pripadnike Romske nacionalne manjine ne samo integriralo u sustav obveznog osnovnog obrazovanja nego koliko napora moramo ulagati da bismo ih ostavili u sustavu i potaknuli ih da nastavljaju srednjoškolsko obrazovanje. Tako da ja evo vjerujem da će se ovo možda rebalansom na neki način spašavati i uz ona sredstva koja se dodjeljuju isto iz Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta ali putem Nacionalne zaklade za potporu učeničkom i studenskom standardu a znamo da smo imali problema sa isplatom tih stipendija jer Romi su isto jedan dio grupacije koja prima stipendije upravo preko te zaklade da će se evo kroz ta dva mehanizma unaprijediti život srednjoškolaca i studenata Romske nacionalne manjine.
Hvala. Odgovorit na repliku.
Zahvaljujem se uvaženoj kolegici. Moram vam reći da sve što ste naveli da ste u potpunosti u pravu i da se u potpunosti slažem s vama imaju u vidu sa Vladom gospodina Milanovića sam uspostavio na neki način jedan dobar kontakt i rješavali smo one goruće probleme koje kad je u pitanju Romska nacionalna manjina i svih onih ostalih 11 nacionalnih manjina koje ja zastupam. To je jedan od razloga zato što smo uspostavili jedan dobar kontinuitet i ja duboko vjerujem imajući u vidu sa 8, sazivom da nisam to mogao uspostaviti, i vjerujem u 9. sazivu sa premijerom gospodinom Plenkovićem da ćemo uspjeti jer na samom početku već se radio po tom određenom operativnom planu. I ja se duboko nadam da ćemo to odraditi. Inače kad je u pitanju stipendije za pripadnike romske nacionalne manjine srednjoškolaca. Prvo moramo reći da ta stavka mora se promijeniti, jer to nije stipendija, to bi trebalo biti pripomoć za praćenje nastave. Jer samim tim dolazi do zabune i kod većinskog stanovništva, pogotovo kod pripadnika romske nacionalne manjine. Ja vjerujem da u buduće evo i molim i tu je i ministar financija i ministar znanosti, obrazovanja i sporta da tu stavku promijenimo u pripomoć za praćenje nastave. Kad se radi o stipendijama na visokom školstvu točno je da je u toku akademskoj godini, znači uspjeli smo na samom kraju da oni dobiju što to moramo promijeniti. Evo već je sad, već treći četvrti mjesec i još ja i dalje ne znam šta je sa tim stipendijama. Jer stipendije upravo služe pripadnicima romske zajednice da će u toj akademskoj godini moći opsluživati i na neki način da im pomogne. Jer jako puno Roma studenata odustaju radi toga što ne mogu dobiti stipendije onda kad počinje akademska godina, nego na kraju godine.
Hvala vam. Sljedeći je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i uvaženi kolega Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre. Predloženi državni proračun navodi planirane ukupne prihode državnog proračuna u 2017. u iznosu od 121,6 milijardi kuna, dok su za 2018. projicirane u iznosu od 127,3 milijarde kuna. Procjenjuje se da će uslijed postupnog jačanja oporavka gospodarske aktivnosti i povećane apsorpcije EU fondova prema kraju razdoblja biti izraženiji rast prihoda proračuna, te se stoga ukupni prihodi proračuna za 2018. godinu projiciraju u iznosu od 132,3 milijarde kuna. Ohrabruju i podaci vezano uz rast izvoza, te smanjenje stope nezaposlenosti, odnosno rasta zaposlenosti od 1,6%. Slijedom toga predviđena je stopa rasta bruto domaćeg proizvoda u 2016. godini iznosit će 2,7% čime će značajno premašiti prvotne prognoze. U srednjoročnom razdoblju očekuje se nastavak pozitivnih kretanja, te postupno ubrzanje rasta gospodarske aktivnosti. U 2017. i osamnaestoj tako se predviđa rast BDP-a od 3,2% koji će se zatim ubrzati na 3,3 u 2019. godini. Također planirano je i povećanje rashoda od 6,7 milijardi kuna u 2017. godini u odnosu na 2016. Od 6,7 milijardi kuna povećanje rashoda je 3,8 milijardi kuna. Odnosi se na povećane rashode koji se financiraju iz izvora koji utječu na razinu manjka, a 2,9 milijardi kuna na povećane rashode koji se financiraju iz ostalih izvora i to iz EU sredstava, te vlastitih i namjenskih prihoda. Kako bi se zadržala pozitivna kretanja potrebno je odlučno rješavanje i niza dugotrajnih gospodarskih ranjivosti. Važnost ovakvog smjera djelovanja vidljiva je u recentnim nalazima Europske komisije koji upozoravaju na trajne makro ekonomske i strukturne slabosti u gospodarstvu, osobito u kontekstu visoke razine javnog korporativnog i vanjskog duga u uvjetima visoke nezaposlenosti. Kada pričamo o važnosti rashodovne strane čija povećana kontrola može znatno smanjiti povećanje rasta rashoda. Navest ćemo jedan pozitivan primjer iz, unutar Ministarstva unutrašnjih poslova gdje samo na troškovima koji su potrebni za Microsoft licence u iznosu od 28 milijuna kuna. Iste troškove smanjimo na 8 milijuna kuna. Uvjerenja smo da se dubokom analizom rashodovne strane, odnosno troškova unutar ministarstva znatno može doprinijeti učinkovitom proračunu. Također kad smo kod Ministarstva unutrašnjih poslova važno je napomenuti i buduću suradnju sa Fakultetom elektrotehnike i brodogradnje gdje se osiguravaju uštede kroz troškove web stranice kao i suradnje sa FER-om koje će kroz uštede osigurati interakciju akademske zajednice i Ministarstva unutrašnjih poslova. Navedena suradnja rezultirat će osposobljenim studentima koji će nakon visoko školskog obrazovanja biti spremni za rad na tržištu ili pak krenuti u samostalne vode sukladno djelatnostima na kojima su stekli iskustva. Ovo je primjer koji bi trebali slijedite i ostale službe koliko god imaju mogućnosti za istu. Kod poslovanja Ministarstva unutrašnjih poslova važno je naglasiti da je 2016. godini policijskim službenicima osiguran rad koeficijenta plaća sa 0,76 na 0,8 koji su imali najmanje plaće unutar Ministarstva unutrašnjih poslova i to na uštrb primanja ostalih djelatnika. U 2017. godini nastavit će se rast koeficijenta. Plaće sa 0,8 na 0,85 ali iz drugih stavki proračuna a ne na uštrb primanja ostalih djelatnika. Reorganizacija MUP-a koja će se provesti neće teretiti državni proračun, dok će se kroz niz operativnih mjera konstantno osiguravati ušteda proračunskih sredstava. Ministarstvo pravosuđa. Bivša Vlada je ostavila ministarstvo u vrlo lošem financijskom stanju sa velikim iznosima dugovanja, neplaćenih računa koji su se među ostalim odnosile i na odvjetnike i vještake. Navedeni dugovi otežavali su rad odvjetnicima i vještacima, te su mnogi od njih rezultirali negativnim poslovanjem bili prisiljeni i prestati sa obavljanjem svojih poslova, odnosno djelatnosti. U 2016. godini ministarstvo je veliku većinu dugovanja riješila, a proračunom iz 2017. će riješiti preostala dugovanja. Naglašavamo kako proračun prati plan rada Ministarstva pravosuđa, stoga navodimo neke od načina realizacije. Prvo, nakon što je u posljednjih pet, šest godina nije bilo prostora kao ni prepoznate potrebe za vježbenicima u Državnim odvjetništvima i sudovima zapošljava se 45 vježbenika. Dva, reorganizacija pravosudne uprave objedinjuje službe Materijalno-financijskog poslovanja što će osim ušteda rezultirati i dugo očekivanom organizacijom do sada rascijepanih jedinica, smatramo kako je ovaj proračun realan u odnosu na planove modernizacije pravosudne uprave odnosno rada sudova. Tri, digitalizacija koja je krenula s provedbom ključan je segment unutar plana rada Ministarstva pravosuđa jer se napokon shvatilo koliko je bitno ulagati u informacijsko-komunikacijske tehnologije kako bi iskoristili iste u svom maksimumu. I četiri, infrastruktura pravosudnih tijela iz proračuna se daje iščitati da se kreće u dugo očekivane projekte trga pravosuđa u Zagrebu i trga pravosuđa u Splitu. Kada pričamo o perspektivi proračuna s prihodovne strane odnosno povećanju prihoda sredstvima iz EU fondova, za primjer navodimo Ministarstvo zaštite okoliša. U okviru proračuna osigurana su potrebna sredstva za financiranje projekta u Programu zaštite okoliša posebno u sektoru vodnog gospodarstva, gospodarenja otpadom, sanacije crnih točaka, energetsku učinkovitost. Realizacija novog izdašnog operativnog ciklusa strava konkurentnost i koheziju. Osim ispunjavanja ciljeva iz pristupnog ugovora stvara se temelj za pokretanje novog gospodarskog ciklusa u okviru nove europske politike cirkularne ekonomije. Za posljedicu ima dizanje resorne učinkovitosti i stvaranja novih radnih mjesta. Također primjer imamo i u Ministarstvu uprave gdje je proračun povećan za aktivnosti iz akcijskog plana koji će biti usvojen na Vladi gdje će biti osigurano 800 milijuna kuna za projekte i programe javne uprave do 2020. godine iz EU sredstava. Stoga u 2017. godini izdvajamo 20 milijuna kuna kao prvi dio realizacije toga plana i projekta. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nije bilo ni jedne replike. Tako da odmah prelazimo na raspravu idućeg kluba. To je Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti reformista i nezavisnih zastupnika uvaženi kolega Željko Lacković. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Cijenjeni ministre, dame i gospodo. Dakle, ovaj prijedlog proračuna zapravo predstavlja temeljni financijski akt onoga što želimo u sljedećoj godini isfinancirati iz državnih sredstava. Po onome što možemo vidjeti u usporedbi sa prošlom godinom imamo povećanje gotovo svih stavaka. Znači, da bi svi mi koji težimo da se osigura bolji život i bolje financiranje iz državnog proračuna trebali biti zadovoljni i ja vjerujem da će to tako i biti. Ali u svom osvrtu bi želio se osvrnuti na 5 teza za koje smatram da su izuzetno bitne i za koje uvijek bi trebalo, gospodo iz HNS-a daje molim vas malo, pa nemrem, ne morate slušati ali nemojte pričati. Dakle, svoj osvrt ću staviti na 5 točaka za koje smatram da bi se uvijek trebalo naći sredstva u državnom proračunu i to redom sljedećim. Pod broj jedan, mislim da je dužnost Vlade, i ministra financija, i ministra zdravlja i ministra poljoprivrede da zaštite zdravlje nacije i da spriječe ova trovanja hranom koja se dešavaju radi nekontroliranog uvoza, radi pogodovanja uvozničkom lobiju. Potrebno je donijeti zakone i pravilnike da bi mi svi zajedno bili spriječeni da kupimo nešto što se zove zdravstveno ispravna hrana, a zasigurno nije zdrava hrana i temelj naše ishrane ne može biti zdravstveno ispravna, nego zdrava hrana. Na taj način vi ćete dobiti više sredstava na prihodovnoj strani u proračunu, jer ćete osnažiti domaću poljoprivredu, smanjit ćete nezaposlenost, smanjit ćete deficit, dobit ćete bolju ocjenu kreditnog rejtinga i na taj način ćete još povoljnije moći refinancirati sve one obveze. Dakle, vidimo da se u proračunu značajna sredstva, preko 30 milijardi kuna odnose na financiranje dospjelih kreditnih obveza i to predstavlja jedan na nivou organizma zdravstveni problem. Ja bih dao jednu preporuku onima koji planiraju na 5 godina ili više, da možda osluhnu što to kaže profesor Lovrinović, što to kažu ljudi iz Promijenimo Hrvatsku ili Živog zida, da mi ne bi došli u situaciju da ne možemo izvršavati svoje obveze prema kreditorima. Pa da ne bi ovo zdravstveno stanje kada je čovjek zdrav, ne mari za zdravlje, kada ga počinje gubiti onda je u stanju opijenosti. Ali kada dođe u situaciju terminalnu, onda počinje jesti ciklu i to sirovu da ne bi ovo što mi danas mislimo da je sirova cikla, ovi prijedlozi načina financiranja kroz fleksibilniji način rada HNB-a bio nemoguć i neizvediv da ga ne bi na kraju upravo njega primjenjivali. S druge strane, mijenjat će se proračun tijekom godine i preslagivat će se stavke, imat ćemo i rebalanse. Ali ono za što smatram da bi trebalo biti uvijek u proračunu, to je da se ova Vlada okrene greenfield investicijama i da pazi da sva ova sredstva koja su planirana da će doći iz Europske unije, budu i realizirana, a za to je potrebno da se ne kadrovira stranački, nego da najsposobniji i najstručniji ljudi budu na najvažnijim mjestima u ministarstvima. Ja smatram da nije problem se zaduživati, nije problem niti prodavati imovinu. Ali, moramo znati zbog čega to radimo ukoliko nećemo planski krenuti u greenfield investicije koje ćemo privući posebnim pogodnostima za strane investitore i nećemo zaustaviti odlazak mladih. Dakle, sve što je potrebno za oformiti poslovne zone ili omogućiti stranim investitorima da presele svoje proizvodnje na područje odakle se danas mladi iseljavaju iz naše zemlje ne smije imati zapreku da pronađe sredstva u državnom proračunu. Također, želim apelirati da ne štedite niti na subvencijama koje su usmjerene obiteljima, djeci i održavanju života u ruralnom razvoju. Smatram ovo bitnim i smatram da za ove ciljeve uvijek treba biti sredstava u proračunu. I konačno, ukoliko želite puniti proračun, ukoliko želite imati strane investicije, ukoliko želite da se naša zemlja razvija morte dati sredstva koja su potrebna i pravosuđu, morate spriječiti da se pravosuđem manipulira kako je to u današnje vrijeme. Danas je pravosuđe neefikasno, DORH i represivni aparat su usmjereni u krivom smjeru, ne izvršavaju svoju obvezu, a vi onda ne možete računati da ćete imati stranog investitora. Ukoliko nema pravde za malog čovjeka u malom predmetu, ako nema pravne sigurnosti jednostavno nećete moći realizirati svoj proračun. Evo ukratko, smatramo proračun da je proaktivan, smatramo da će vrlo brzo doći vrijeme kada ćete vi krenuti i sastavljati i rebalans, ali i buduće proračune još za vrijeme trajanja ove Vlade koji će biti moderniji i koji će ići za time da se skine ovaj veliki teret financijski koji nam je sada na glavi, koji ćete vi privremeno refinancirati pod povoljnijim uvjetima, ali vjerojatno ćete vrlo brzo početi tražiti rješenja na tragu ovoga što je govorio profesor Lovrinović i na tragu onoga što smo čuli sa se može napraviti u jednoj Češkoj ili nekim drugim zemljama. I ne treba gledati odatle da li iz protivničkog tabora ili ne istomišljeničkog dolazi takvi prijedlozi ozbiljno to treba razmotriti i probati napraviti jedan alternativni pristup financiranja države. Hvala.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Prva je replika uvaženog kolege Marka VEšligaja. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega Lacković na početku izlaganja rekli ste da je ovo proračun s kojima su svi zadovoljni. Ja se naravno s tim nikako ne slažem. Teško da mogu biti zadovoljne lokalne jedinice ali mislim da smo dovoljno danas ovdje o ovome debatirali i ja sam osobno nekoliko puta i kolege isto s ove strane sabornice su govorili o tome. Ja ću se sada na jednu drugu stvar tu nadovezati, teško mogu biti zadovoljan i naši poljoprivrednici. U proljeće ove godine imali smo elementarnu nepogodu mraza, proglašena je bila u 13 hrvatskih županija, štete su 915 milijuna kuna. U proračunu je osigurano za ovu godinu 20 milijuna kuna i oni će se temeljem nekakve preporuke Državnoga povjerenstva za sanaciju štete od elementarnih nepogoda rasporediti isključivo na voćare. Opet ove godine u proračunu za 2017. imamo opet 20 milijuna kuna samo. Stradale su poljoprivredne površine pod kojima su žitarice, pod kojima su vinogradi, dakle ljudi su to prijavljivali, lokalne jedinice, županije su bile zadužene da prikupe podatke, poslane su prema državi i mi osiguravamo 20 milijuna kuna samo. Kroz amandmane sam dao prijedlog da se barem za 20 milijuna kuna ovaj iznos podigne da možemo ne samo voćarima nego i ostalim poljoprivrednim proizvođačima ostalim ljudima koji rade i bave se poljoprivredom barem dijelom pomoći. Naravno svi smo svjesni da im ne možemo u ovom iznosu jer štete su bile stvarno strahovito velike, ali da nismo mogli nekakav veći iznos osigurati i ove godine i za iduću godinu u to jednostavno neću vjerovati. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Zahvaljujem. Slažem se uvijek ćemo naći da neko neće biti zadovoljan. Ali gledajte suša kao elementarna nepogoda je u Hrvatskoj i u svim zemljama svijeta, vidite da se to svugdje dešava. Postoje osiguravajuća društva i ono što država može to bi po meni trebala sufinancirati da se poljoprivrednici osiguravaju u većem obimu i da taj rizik jednostavno država ne preuzima na sebe. S druge strane, zamislite apsurda da u Hrvatskoj postoji suša mi smo jedna od najbogatijih zemalja svijeta vodom. Dakle kod nas je suša na dugotrajnim nasadima, a s druge strane recimo Republika Mađarska navodnjava čak i svoja polja pod kukuruzom, dakle oni navodnjavaju kukuruz, a mi ne možemo navodnjavati. Dakle potreban je drukčiji pristup ako će biti stručni ljudi na odgovornim mjestima, mi ćemo riješiti pola ovih problema i nećemo uopće imati štetu od suše jel to nećemo poznavati. Jel ako hoćemo i malo imati modernu poljoprivredu imat ćemo na taj način kada je stvarna elementarna nepogoda onda bi tu pod broj jedan trebali sudjelovati poljoprivrednici koji će sklapati osiguranje uz određenu potporu države. A ono što ne možemo izbjeći onda bi bilo dovoljno i tih 20 milijuna kuna, iako se ja slažem s vama da za takve situacije koje se dešavaju treba imati osjetljivosti i ljudima pomoći. Hvala.
Hvala. Druga replika i uvaženi kolega Ivan Lovrinović.
Uvaženi kolega Lacković. Slušao sam vaše izlaganje i sviđa mi se to da pozivate na razum, na argumente, a ne dolazi li neki prijedlog ili amandman iz oporbe iz ove stranke od ovog zastupnika itd. Recite vi meni iskreno, vjerujete li vi da postoji takva spremnost u Hrvatskom saboru o ovakvoj konstelaciji političkih odnosa da se uvažavaju argumenti? To je prvo pitanje. I drugo, molim vas, što mislite o ovoj ideji, Hrvatska mora refinancirati sljedeće godine 25 milijardi obveznica, 14 milijardi su tuzemne obveznice, 11 milijardi su inozemne obveznice. E sada recite vi meni molim vas, jeli potrebno 14 milijardi kuna ići na inozemno tržište zaduživat se u eurima ili dati priliku našim građanima da kupe obveznicu, hoće li oni kupiti 14 milijardi, pet jer oni imaju deviznu štednju u eurima u hrvatskim bankama. I gledajte molim vas sada ovo, građani me slušaju zašto oni ako je traženi prinos i zarada na državne obveznice 4 zadnji put 3% a oni na oročene depozite ne dobivaju oko 1%. pa dajmo onda našim građanima mogućnost da zarade umjesto da drže svoju ušteđevinu uz niske kamatne stope pa dajmo onda njima mogućnost da zarade. Vidim da me ovdje jedan broj zastupnika čudno gleda kao da sam pao s Marsa, ali gospodo to je tako. Jer kako koji ministar dođe, on ode vani, zaduži i ja ću predložiti amandman da više nitko se ne može zaduživati vani ako Sabor ne da odobrenje za to. Slažete li se s tim? Što mislite o tome?
Odgovor na repliku kolega Lacković.
Zahvaljujem profesoru Lovrinoviću. Dakle, vaše prvo pitanje je bilo da li će se prihvatiti … Ja vas uvjeravam da u trajanju mandata ove Vlade će se ozbiljno početi razmišljati, a vjerujem i koristiti ova sredstva koja ste vi govorili, dakle primarno tu mislim na drukčiji način refinanciranja i otplate kredita koji nas pritišću. I to će biti iz čisto pragmatičnih razloga. Odjedanput će postati svi spremni da se na ovaj način rješava jer mi se ne možemo dovijeka zaduživati vani i ne možemo na ovaj spori način vraćati svoje obveze. Dakle, doći će do velikih promjena ili jednostavno doći ćemo do grčkog scenarija. S druge strane smatram i ja nepoštenim i nepravednim da se ne mogu, da građani ne mogu kupovati državne obveznice. Jasno da je tu riječ o jednom ustupku bankama s obzirom da svi oni koji imaju svoju štednju kada bi kupili obveznice znači da bi povukli depozite iz banaka. Na taj način banke imaju manju aktivu. Da bi banke privukle ponovno štediše morale bi davati veće prinose na štednju i kad bi davale veće štednje onda bi to banka opravdala: Da, ali onda moramo i svima onima koji imaju kredite podizati kredite gore. Mislim da je to taj mehanizam odnosno opravdanje za mehanizam zbog čega ljudi nemaju pravo na kupnju državnih obveznica. Ja smatram da bi svatko tko želi i vjeruje u hrvatsku državu morao imati pravo i mogućnost da kupi državne obveznice barem kao što to mogu i privatnici, pojedinci ne znam na londonskoj burzi ili gdje već drugdje. Hvala.
Ovom raspravom kolege Lackovića iscrpili smo raspravu po klubovima i sada prelazimo na pojedinačne rasprave. Ima ih ukupno 31. Prvi je na redu uvaženi kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre. Puno je riječi danas već rečeno, ali evo da i mi svaki iz svojeg kuta pogledamo ovaj proračun i da pokušamo dati svoj doprinos u ovoj raspravi. Ovo je svakako prvi proračun kojeg predlaže Vlada Hrvatske demokratske zajednice i MOST-a, prvi proračun Vlade i gospodina Plenkovića, koji šalje jasnu poruku o kojima je danas uvodno govorio i sam premijer, ponešto i ministar financija. A koje su to osnovne poruke koje bi trebali danas raspraviti? Smanjiti deficit kao jedan od važnih zadataka. Povećati apsorpciju fondova Europske unije. Biti socijalno osjetljiv i potaknuti politiku demografske obnove i pozitivne demografske tokove. Uvažiti potrebe svih skupina u društvu u različitim područjima. Ono što je vrlo važno, a nije se danas puno o tome govorilo to je nastaviti angažirano raditi na važnim infrastrukturnim projektima posebno u dijelu prometa i tu napominjem zasigurno možda i najvažnije, osigurati sredstva da možemo početi graditi Pelješki most, završiti most Čiovo, zračne luke Split i Dubrovnik, nastaviti modernizaciju hrvatskih željeznica, modernizaciju državnih cesta, državnih luka i luka županijskog značaja. I to ste jasno vidjeli kroz razdjele pojedinih ministarstava. Ono što je druga poruka vrlo važna, smanjiti udio javnog duga u BDP-u. Zatim zadaća ovog proračuna je svakako osigurati i refinanciranje dospjelih kreditnih obveza, te naravno osnovna obveza isplatiti plaće u javnom sektoru koji će se vjerojatno i moguće povećati tokom godine, te svakako indeksirane mirovine umirovljenicima. Da bi to mogli potrebno je, tu navodim također još jedan zadatak, vratiti lokalnoj samoupravi sve ono što se izgubilo kroz izmjene Zakona o porezu na dohodak. Radi se o iznosu od 1,3 milijarde kuna do 6. mjeseca kako je to zapisano jasno i u onom drugom zakonu o kojem će se raspravljati nakon proračuna, o izvršenju državnog proračuna. A da bi to mogli planirani su prihodi u iznosu od 121,6 milijardi i rashodi u iznosu 128,4 milijarde kuna. Planirani BDP povećava se u 2017. godini izražen u kunama na 357 milijardi kuna u odnosu na ovaj u 2016. koji je iznosio 343 milijarde kuna. Rast BDP-a planiran je u iznosu 3,2 posto. Što smo imali do sada? Svakako se uvijek valja uspoređivati, već sam danas malo nešto o tome govorio. Imali smo proračune u tijeku možda onih godina gdje se očekuje od nove vlasti kada dođe da nastavi nekakve pozitivne trendove, i došla je kažem vlast u razdoblju 2012.-2015. godina, imali smo proračune u kojima se često ovdje raspravljalo, deset puta smo raspravljali o svim njihovim financijskim dokumentima. I rashodovne strane proračuna bile su vrlo interesantne da bi danas mogli odgovarati ovdje na priču o rastrošnosti koja je nekakva temeljna poruka oporbe prema aktualnom proračunu. Mi smo u 2014. godini nakon tri godine pada BDP-a, uzastopnog pada BDP-a od minus 1,9, pa minus 1, pa minus 0,7 imali proračun koji je predložen u iznosu na rashodovnoj strani 130 milijardi kuna sa deficitom od 16 milijardi kuna. Tada nam je SDP objašnjavao kako to moramo napraviti, kako je to dobro socijalno, razvojno i kako je to jedini mogući proračun kojeg moramo usvojiti jer da drugačiji ne može biti. Još ga nismo usvojili, ušli smo u proceduru prekomjernog deficita s kojim se sada moraju baviti vlade koje su došle nakon SDP-ove vlade. Danas imamo, kažem, proračun koji na rashodovnoj strani planira 128 milijardi, a deficit od 6,8 milijardi kuna. Takva situacija neprihvatljiva je socijaldemokratskoj partiji. I sve što smo danas čuli otprilike je išlo u tom dijelu da se oni nečeg kao boje, da to neće biti tako, pa zašto smo nešto planirali, zašto smo planirali tolike rashode, zašto ili kako ćemo mi to sve ostvariti. Međutim kada usporedimo ono vrijeme, kada imate pad, uzastopni pad BDP-a i takav proračun u odnosu na ovo gdje imate 2 godine rast BDP-a uz pozitivna kretanja zasigurno je veća vjerojatnost da će se ovaj, ostvariti u ovakvom obliku nego što je bila vjerojatno da će se ostvariti onaj u 2014. godini. Vidjeli smo nakon toga da je SDP u potpunosti okrenuo svoju politiku i u 2015. predložio sasvim drugačiji proračun od onoga što smo imali 2014. godine. Kada pogledamo dijelove ili razdjele jasno je, mene uvijek najviše interesiraju Ministarstva branitelja, imamo povećanje od 200 milijuna kuna, zatim imamo Ministarstvo regionalnog razvoja koji je u 2015. imalo ostvarenje od 484 milijuna kuna. U 2016. to ostvarenje će biti 876 milijuna kuna ili samo dvostruko više. U 2017. to raste gotovo na 972 milijuna kuna. Jasne su poruke gdje želimo ostvariti najveće aktivnosti. Samo razdjel regionalnog razvoja je 3 puta veći nego u 2015. godini. Imamo Fond za sufinanciranje EU projekata, jedna interesantna stavka, o tome je bivši potpredsjednik Vlade često govorio kao nešto što je jako dobro i što će oni provesti. Imali ste ostvarenje u 2015. 594 tisuće kuna ostvarenja u Fondu za sufinanciranje EU projekata, 594 tisuće kuna. 2016. u tom dijelu imate ostvarenje od 175 milijuna kuna planirano u 2017. 150 milijuna kuna. Indeks povećanja u 2016. u odnosu na 2015. je samo 30 tisuća, 30 tisuća puta više. Da li razumijemo o čemu pričamo i da li su nam potrebne pripreme EU projekata i novci koji to mogu isfinancirati da bi mogli apsorbirati ovih 11 milijardi o kojima danas govorimo. Vraća se u razdjel fonda i Fond za regionalni razvoj sa 45 milijuna kuna mogućih pomoći. Imamo fond za razvoj brdsko-planinskog područja 30 milijuna kuna. Danas smo čuli da će SDP uložiti amandmane u dijelu otočnog razvoja kao da nisu pročitali sam proračun sve jasno piše. 2015., pardon 2016. imamo ostvarenje od 151 kuna, 2017. 131 milijun. Gdje je razlika od 20 milijuna kuna u otočnom razvoju. Završili su zajmovi CEP 4 i zajam EIB 3, najveća greška SDP-ove Vlade, ukidanje mogućnosti koje nam je pružio zajam EIB 3 koji je trebao omogućiti na otocima i u priobalju na desetke novih infrastrukturnih projekata. Bila je povoljna kamata, bilo je mogućnosti da se sufinancira projektna dokumentacija za pripremu projekata međutim došao je SDP i ukinuo to. Ono što je vrlo važno i što smo najavili vratiti ćemo upravu za otoke u ustroj Ministarstva regionalnog razvoja. Gdje je povećan dio? Za cestovni prijevoz, za vodoopskrbu, za gospodarstvo i za kapitalne pomoći hrvatskim otocima tj. svima otočnim lokalnim samoupravama. Što se tiče i razdjela Ministarstva prometa i infrastrukture tu imamo rast sa 5 milijardi i 915 milijuna kuna na 6 milijardi i 982 milijuna kuna. Gdje se vidi povećanje? Samo u dijelu financiranja iz EU fondova. Upravo o projektima o kojima sam govorio. Za početak izgradnje Pelješkog mosta, završetak mosta Čiovo, zaobilaznice Vodica iza zračne ruke Split i Dubrovnik. Za željeznice imamo planirano milijardu i pol kuna plus onaj dio koji ide iz fondova posebno koji se tiče dionice Dugo Selo – Križevci koja je konačno nakon nekoliko godina i razno raznih peripetija konačno ugovorena. Imamo tri godine da potrošimo iznos koji nam stoji na raspolaganju od 250 milijuna eura bespovratnih sredstava. Kada smo raspravljali u ovoj godini i prvi proračun bivše Vlade velike povike čuli smo na djelu brodskih linija pa otočani će ostati bez linija, tko će to financirati, poskupljeti će karte itd., vidjelo se da su svi prevezeni s kopna na otok i obrnuto, da je do sada u ovoj godini Jadrolinija ostvarila najveći promet ikada u povijesti postojanja preko 11 milijuna vozila i da jednostavno su svi dobili ono što su trebali biti a svi strahovi koje je tada SDP izražavao bili su demantirani tokom cijele godine. Imamo veliko povećanje u dijelu sufinanciranja luka županijskog značaja. Imamo povećanje sa 23 milijuna na 45 milijuna i 500 tisuća kuna. Želimo dograditi još nedostajuće kapacitete za sve linije, tj. trajekte i brodove koji uplovljavaju u luke na otocima i na kopnu. I što se tiče javnog duga, čuli smo danas velike strahove. Samo neke činjenice, Japan 238% BDP-a, njemački javni dug 2 tisuće 60 milijardi eura. Mislim da javni dug imaju sve razvijene zemlje. Jasna je poruka, mi želimo smanjivati, nije to nešto pozitivno ali želimo na tome aktivno raditi. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo 4 replike, prvi je uvaženi kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Borić, ja vam najprije odajem priznanje da ste jedan od nekolicine članova HDZ-a koji najčešće prisustvuje sjednicama i aktivno sudjeluje. … [[Upadica se ne čuje.]] Je, sigurno je tako. No pustimo dalje. Naveli ste na kraju neki argument koji je vezan za, ja govorim među članovima HDZ-a ne općenito, naveli ste argument javnog duga u Japanu, Njemačkoj itd.. Gledajte o tome puno znam, taj javni dug u Japanu i Njemačkoj nema veze sa našim javnim dugom i to nije preporučljivo uopće uspoređivati jer je proizvodni kapacitet i snaga te, gospodarstva Njemačke i Japana izvozna i proizvodna takva da njima taj dug ne pričinjava nešto. Ali još jedna stvar da vam sugeriram, 95, 97% javnog duga Japana je znate u kojoj valuti? U jenima a kod nas je 60% domaće i Dobro sad se nešto promijenilo. Vidite zato sam ja danas govorio da trebamo se snažno okrenuti kuni, našoj valuti i svemu ostalom. Ali ja bi vas pitao nešto drugo u prethodnom sastavu znači ovog Sabora i vodstva HDZ-a vi niste imali snage da smanjujete kamate, da refinancirate javni dug, da promijenite odnos prema HNB-u. I to se jasno vidjelo. Ja sam svjedok ovdje kako su pojedini najviši dužnosnici HDZ-a opstruirali takve napore. Ima li HDZ sada snage da provedbe proces refinanciranja da nas ove kamate 11,5 milijardi kuna da nas ne uništavaju i hoćete li osobno potaknuti takvu jednu akciju?
Hvala. Uvaženi kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Lovrinović ja nisam govorio u javnom dugu, to sam samo na kraju spomenu jer je danas ovdje bila jedna rasprava u smislu, a što vi to radite pa naš javni dug leti u nebesa, vjerojatno ga sve druge države nemaju osim nas. To je nekakvo strašenje ljudi i ono je opravdano, možda i opravdano. Ali mi smo imali priču koja je stalno išla s naše druge strane u proteklih nekoliko godina gdje smo imali silan rast javnog duga, gdje smo za 85 milijardi porasli prema gore i u samom državnom proračunu. Vi niste mogli pronaći neki važniji projekt s kojim bi se to možda nešto isfinanciralo i nešto što bi se napravilo s tim. To je bila čista potrošnja, zato ni deficit od 16 milijardi kuna su njima bili prihvatljivi iako ih se i tada upozoravalo da rade nešto što ne bi smjeli raditi. Zato su nas i uveli svojim ponašanjem u proceduru prekomjernog deficita. A druge države vjerojatno kažem imaju javni dug onakav kako one smatraju da osigurava i opstojnost njihove ekonomije i da mogu s time funkcionirati. Naš cilj je da se taj javni dug smanjuje i to ovaj proračun nudi. Ali SDP je protiv toga, o tome ja govorim. Oni ne žele to podržati, oni su podržavali povećanje jer je to njima bilo vjerojatno jedini način na koji su doživljavali politiku. I ako Japan ima 238% svog BDP-a ili Grčka 189 ili Italija 132%, ako je prosjek EU 92%, ako smo mi sedamnaesti u tome ja samo govorim nekakve odnose, ako Njemačka duguje 2060 milijardi a Amerika 14 tisuća bilijuna dolara to je očito ono što oni mogu iznijeti. I nije ne zanemariv. Ali svakako, svakako ovo je proračun kao i ovaj prethodni kojeg završavamo za 2016. godinu koji ide s ciljem da se taj javni dug smanji. SDP to ne podržava. I oni nam na jednoj strani kažu povećajte plaće, a ovdje štedite. Pa to nije baš lako pomiriti takve nevjerodostojne …
Hvala kolegi Boriću. Očito je da ni u Japanu ne cvijeta cvijeće. Idemo dalje, uvaženi kolega Branko Grčić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora evo ja bih odustao od svoje replike jer stvarno nemam šta reći na sve ovo što je kolega Borić ovako lijepo nama objasnio od svih mikro do svih makro aspekata hrvatske ekonomije. Stvarno nema riječi na to više.
Hvala. Kolega Borić izvolite.
Kolega Grčić i ja to isto prihvaćam jer ste nas vi 4 godine uvjeravali da i pad može biti rast. I da je to nešto što mi moramo podržati. Naravno mi to nismo podržavali tako. Tako da vi ovaj rasta sada ne možete prihvatiti jer on za vas znači pad.
Hvala. Treća replika je uvažena kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Kolega Boriću neću odustati, da ja sam bila jedna od tih koja je kritizirala vaš proračun za 2016. godinu i odgovorno tvrdima da ste u tom proračunu zakinuli otoke time što ste smanjili bitno sredstva za vodoopskrbu otoka i za sufinanciranje brzobrodskih pomorskih linija. A da sam bila upravu govori i činjenica u jednom djelu da ste u rebalansu recimo ispravljali nepravdu, znači pokazalo se da ipak sredstva koja ste planirali nisu bila dostatna za sve potrebe naših otočanki i otočana a dalje u prilog tezi tome da sam bila u pravu govori i činjenica da sada ta sredstva povećavate u ovom prijedlogu proračuna. Znači zašto povećavate sredstva ako su ona sredstva kao što vi tvrdite bila idealna, bila dostatna itd. Ja i dalje tvrdim da ova sredstva koja su izdvojena neće bit dostatna ni za depopulaciju naših otoka niti za rješavanje ključnih problema s kojima se naši otočani suočavaju. I molim vas nemojte uvjeravati naše otočane da oni fenomenalno žive samo toga naprosto nisu svjesni.
Odgovor na repliku kolega Borić. Izvolite.
Evo sad su mi otočani poslali poruku kažu da su najgore razdoblje svog života proveli za vrijeme SDP-ove vlasti i da piše neponovilo se, neponovilo se pišu.
Samo malo vas molim. Kolega Maras vi ste se pozivali danas tijekom jutra na građane pa se ima pravo vjerojatno pozivati i kolega Borić. Vi ste ih sretali na ulici. Evo ga izvolite, samo nastavite.
U čemu je problem? Gledajte znači za vrijeme vaše vlasti ukinuli ste im upravu za otoke, smanjili im sredstva, ukinuli zajam i to su bile mjere kojima ste rekli da oni jako dobro funkcioniraju. Tako da jednostavno što god stoji u vašim proračunima vas demantira kao što vas demantira iznos da smo mi nešto povećavali. Jesmo u rebalansu 310 milijuna izvršenje i 310 milijuna za ovu godinu. Samo zato što nije došlo do dogovora s brodarima vezano uz cijenu goriva i moguće uštede koje su se mogle pojaviti u tom sektoru. Ali vi to naravno ne možete znati, znaju oni koji dolaze sa otoka. I mislim da smo na pravom tragu da upravo kroz sve mjere koje ćemo provesti kroz ovaj proračun omogućimo njima da mogu ostvariti one potrebe a žive jeftinije u smislu vodoopskrbe cestovnog prijevoza, subvencije gospodarstvenima kroz razvoj projekta otočni proizvod kroz mogućnosti da izgrade nepostojeću infrastrukturu. Imamo povećanje u dijelu kapitalnih pomoći i mislim da niste ukinuli onaj zajam EP 3 koji je ukinuo ministar Linić imali bi još 50-tak milijuna kuna na raspolaganju. Međutim, vi ste iskoristili avans od 7 milijuna euro i onda potrošili to na 10-tak projekata i rekli da vam to više ne treba. Mislim da je to bilo nekorektno i nije bilo korisno za hrvatske otoke i otočane koji na njima žive.
I četvrta replika uvaženi kolega Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Boriću čini mi se da ste pobrojili dobre strane ovoga proračuna, sva povećanja i drago mi je da ste spomenuli hrvatske branitelje koji stvarno u ovom proračunu ostvaruju 200 milijuna kuna više i koji će sigurno biti zadovoljni ovakovim proračunom. No međutim, mislim da ste propustili Ministarstvo obrane koji ima 363 milijuna kuna više ili 9% više, nego u protekloj godini i to je prvi trend kada Hrvatske oružane snage dobivaju određeno povećanje kako bi išle prema onim standardima NATO-a. No, zabrinjava me da ste propustili amandman koji je stigao od strane jednoga bivšega ministra koji planira proračun povećati za 5 milijardi kuna na poziciji Ministarstva branitelja i obrazlaže ga sa sljedećim: Ministarstvo hrvatskih branitelja već skoro godinu dana najavljuje donošenje novog potpunog i sveobuhvatnog Zakona o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji kojima će se riješiti svi višegodišnji nagomilani problemi koji muče hrvatske branitelje i članove njihovih obitelji, davanja statusa hrvatskih branitelja pripadnicima HVO-a, naoružanih odreda Narodne zaštite i njihovo izjednačavanje sa pripadnicima HV-a, MUP-a, HOS-a, otvaranje prava na priznavanje statusa oboljelih od PTSP-a sve njih stambeno zbrinuti i dati im invalidnine i potom mirovine i sve ono što im novi zakon omogući. Košta jako puno, neka ovih 5 milijardi kuna bude za miran početak ostvarivanja ovog sna. Navedenih 5 milijardi kuna uzeti ćemo od naših najugroženijih sugrađana, korisnika socijalnih pomoći jer oni ionako imaju malo i nedovoljno za normalan život, ali o tome je sve rekla i bivša HDZ-ova ministrica socijalne politike poručivši im neka crknu. Ovo su riječi tekstualno napisane od bivšega ministra hrvatskih branitelja i ja sam zgrožen nad ovim amandmanom koji je stigao u Hrvatski sabor.
Prije odgovora na repliku, imamo jednu povredu Poslovnika. Uvažena kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Đakić povrijedio je članak 235. Poslovnika Hrvatskoga sabora koji jasno definira što je replika. Replika se služi da bi se odgovorilo na izlaganje govornika u ovom slučaju gospodina Borića. Kolega Đakić zloupotrijebio je institut replike prezentirajući zapravo jedan od amandmana. To nije tema današnje sjednice i ne znam što je lažno u ovoj činjenici da je vaša bivša ministrica gospođa Juretić rekla da građanima odnosno socijalnim slučajevima neka crknu. To je činjenica i ne znam što se na time imamo čuditi.
Procjenjujem da nije došlo do povrede Poslovnika, tako da molim kolegu Borića da nastavi.
Kolega Đakić. … [[Upadica se ne razumije.]] [[Upadica Gordan Jandroković: Ja vas molim da smirimo strasti i da nastavimo sa raspravom.]] Hvala lijepo. Kolega Đakić, a što se čudite? To vam je reformirani SDP-e, Bernardićev SDP-e kojem je evo ja mislim gospodin Matić postao i član Predsjedništva. Vjerojatno će se oni tamo razgovarati u tom Predsjedništvu kao što su se razgovarali na njegovim kolegijima ako se sjećate kada su poručivali hrvatskim braniteljima razno-razne poruke od „Busovačo zdravo“, pa sve nadalje. Znači, to je odnos SDP-a prema toj skupini. I kada vi socijalnim slučajevima, ljudima koji su invalidi, znači cjelokupnoj socijalnoj populaciji poručite neka crknu to je nešto najstrašnije što netko može poručiti u ovom domu, u ovoj sabornici. Kada to staviš na papir kao amandman da u razdjelu Ministarstva socijalne skrbi ukineš 5 milijardi i ostaviš 90 milijuna, to je još gore od toga. A što je još najgore? Da se digne jedna kolegica i to brani, to je još najgore da se ona digne i ona to smatra da je to nešto što treba uvažiti i tako raspravljati i prihvatiti i da je to za njih normalno. I što da mi na to kažemo? Nastavite se reformirati. Trebat će vam još 20 godina najmanje.
Ja vas molim, samo malo, kolegice i kolege iz SDP-a, ako ste nezadovoljni onim što je rekao kolega Borić imate različite institute koji su definirani Poslovnikom i molim vas da ih koristite. Nemojte vikati i nemojte raditi bez potrebe veliku buku u sabornici. Kolega Maras, vi ste na redu, druga pojedinačna rasprava.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Lagano je govoriti nakon nasljednika Andrije Hebranga koji je rekao onu čuvenu rečenicu da on ne laže, nego ponekad ne govori istinu. Borić zbilja ponekad, ne ponekad, nego vrlo često ne govori istinu i to je sada pokazao zorno sa ovom porukom. Ali ajmo se mi vratiti temi koja je ovdje na dnevnom redu i koju naši građani sada prate putem malih ekrana i što je njima najbitnije. Najbitnije im je da u ovom trenutku imamo proračun ispred sebe koji jasno oslikava politiku Vlade Republike Hrvatske, koji govori prema kome je usmjeren, o kome brine, koji su mu prioriteti, da li se lagalo u predizbornoj kampanji, da li će se ostvariti neke najave iz predizborne kampanje, da li Vlada se ponaša racionalno ili ne i to su teme koje su po meni najvažnije i koje naši građani očekuju da čuju od nas. Ono što je bitno, dame i gospodo, je to da ovaj proračun kao što je rekao naš premijer, ne da nije kvalitetan i racionalan, on je nekvalitetan i neracionalan. Znači totalno suprotno od onoga što je rekao naš premijer čitajući ovdje sa papira bez zrna emocija, bez zrna neke volje da nas uvjeri u ono šta govori, bez toga da na neki način pokaže ovom Saboru i hrvatskim građanima da mu je stalo. Jer nakon sat vremena je čovjek i više od 70% hrvatske Vlade je otišlo, rekao sam otišao je na puricu s mlincima u Trakošćan. To je njemu puno važnije. Vjerojatno sada doma odmara i gleda ovu sjednicu umjesto da nas ovdje uvjeri u svoje teze i da nam kaže, da ovaj proračun je kvalitetan i racionalan zbog tog, tog i tog razloga. A ja ću vam reći zbog čega ja mislim da je nekvalitetan i neracionalan. Mi nakon dugog niza godina racionalne politike kada smo 2011. došli i zatekli deficit od 25 milijardi kuna konsolidirano kada se sve skupa zbroji i došli na 7, 8 milijardi kuna u 2015. Znači, to je jedan period 4 godine racionalnog ponašanja. Mi sada doživljavamo proračun koji je u odnosu na 2015. 9 milijardi kuna rashodovno veći, odnosno viši. E sad vi meni recite da li se ponavlja politika dvije tisućitih godina, 2006., sedme, pete kada nas je HDZ Ivo Sanader, gospodin Šuker kojeg ovdje nema ali svi se sjećamo onih teza da nam je u biti dobro i da se neće ništa desiti i da možemo povećavati rashode. Da li se ponavlja ta ista politika? Neću sugerirati da je gospodin Marić učio od gospodina Šukera. Možda je to koincidencija. Možda je zbog toga ovakav proračun takav, zbog toga što je gospodin Marić tada gledao kako to gospodin Šuker radi i izvlači određene pouke iz njegovih aktivnosti. Sjećamo se 2008. godine ogromnog proračuna preko 120 milijardi kuna rashoda kada su nam govorili neće biti krize sve je u redu, nemojte brinuti i došla je onda nakon toga 2009. godina. Ista stvar se dešava sada. 9 milijardi kuna više nego što je to bilo u 2015. godini. I kada pogledate koja ministarstva su dobila. Vrlo jasna poruka hrvatskim građanima, umirovljenicima. Pogledajte Ministarstvo mirovinskog sustava, tamo nema povećanja. Umirovljenici sve isto kao i prije, neće biti posebnog usklađivanja mirovina. Mirovina će i dalje biti ispod 40% prosječne plaće. Sa druge strane obrana 10% povećanje. Još se s time hvalimo. Kao nabavit ćemo ne znam avione ili nešto. Gledajte mi moramo znati u Hrvatskoj šta su nama prioriteti, da li su nama prioriteti naši građani, umirovljenici, zaposleni sa minimalnom plaćom. I dok se ovdje gospodin Mesić smješka dok ja govorim o onima koji imaju najmanje, jer njemu ništa ne nedostaje, zabavno mu je ovdje, uveseljava se dok ljudi gledaju koji imaju dvije, dvije i pol tisuće kuna mirovinu. Njemu je smiješno i misli da je ovo bespotrebno uopće govoriti. Ali gospodine Mesić ja ću dalje isto govoriti. Da, da ste vi povećali, evo smije se čovjek i dalje. Nevjerojatno! Dajte se uozbiljite molim vas radi umirovljenika i onih koji nemaju ništa. To je HDZ. Znači kad pričamo o onima koji imaju dvije, dvije i pol tisuće kuna oni se smiju. Evo gospodin Đakić poskakuje na stolici. Nevjerojatno! Kada govorimo o tim ljudima ne da nije smiješno, nego je žalosno šta ste odbili povećati minimalnu plaću. To objasniti ljudima. Pet stotina kuna vam je bilo minimalne plaće teško povećati. Odbili ste imati mogućnost i omogućiti umirovljenicima usklađivanje njihove mirovine, da mirovina prijeđe 40% prosječne plaće. To ljudima recite, to njih zanima. Ne zanimaju ih novi avioni, novo oružje, NATO. Mi smo u NATO-u preuzeli smo obveze, ispoštovat ćemo ih ali mi ovdje moramo govoriti zbog čega tih 9 milijardi kuna ili 4 milijarde kuna kada se odbiju EU sredstva zbog čega to nismo uložili u ljude. Zbog čega to nismo uložili u obrazovanje? Danas smo čuli od kolege Jovanovića vrlo detaljno kako u biti ulaganja i povećanja fonda i novca u Ministarstvu obrazovanja uopće nema. To je ono šta naše ljude zanima, a ne 20 napisanih rečenica na govoru našega premijera koje on pročita i nakon toga kidne na puricu i mlince. Ali sebi nije zaboravio povećati proračun Ureda predsjednika Vlade sa 8 na 12 milijuna kuna. Tu se neće štedjeti. 24% veći materijalni rashodi, plaće, sve ono šta ide. To nije problem. Tu se može. Skoro 50% proračuna Ureda premijera veći je proračun nego što je to bilo protekle godine. I o tome treba ovdje govoriti. I zbog toga sam danas rekao nastavlja se ne samo Šuker ekonomska politika, nego mi se čini da se vraća Sanader politika. Jer evo čuli smo danas premijera kako dijeli lekciju u medijima pobijedite vi na izborima, pa sastavljajte proračun. Pa sjećamo se mi, dame i gospodo, prije desetak godina koji smo ovdje sjedili kako se bivši premijer ponašao sam sebi dovoljan, totalno neosjetljiv i dijelio lekcije svima nama. Bojim se, bojim se po današnjem ponašanju da naš premijer ima tendenciju krenuti u tom smjeru. I ja bih mu rekao neka uživa dok može, ali ljudi na cesti koje srećemo svaki dan ne uživaju i oni će mu vrlo brzo poručiti šta misle o njemu. I zbog čega ova Vlada stimulira one koji imaju najviše, pomaže one koji imaju najviše, ne ulaže u naše umirovljenike i ne ulaže u naše zaposlene. I najlakše je reći, kao što je to rekao naš premijer, to je sve demagogija, to me uopće ne zanima. Vi pričajte šta god želite, to je demagogija, a ja znam jer ja sam dobio izbore i mogu raditi šta hoću. A vi kada dobijete izbore onda vi radite što hoćete. To je on rekao danas. Tako se ne treba ponašati nitko i kada dobiješ izbore treba biti ponizan i raditi za one koji su te izabrali. I zbog toga vas molim podnijet ćemo puno amandmana, evo molim vas kolegice i kolege iz HDZ-a pogotovo za projekte dvorana, škola, javno privatnog partnerstva koje ću osobno ja podnijeti da ih podržite i da pokažete da je mogući gospodo koji ste na vlasti, vlastodršci nemojte se ponašati kao Franjo Tahi, ponašajte se kako dolikuje. Služite svom narodu. I nemojte se smijati kada govorimo o umirovljenicima i onima koji imaju najmanje. Hvala lijepa.
Slažem se da ne smijemo, ali molim vas da onda upozorite i svoje kolege koji su vam se još više smijali nego kolege iz HDZ-a. Pa vas molim sada onda prva replika uvaženi kolega Jasen Mesić.
Uvaženi kolega Maras, održali ste jedan vehementan duboko emocionalan govor, prožet emocijama, ali nažalost bez ikakvog sadržaja. Pa šta drugo čovjek da napravi nego da se nasmije. Vjerojatno nije pošao premijer u Trakošćan, možda je pošao u Las Vegas, to je bila tradicija u onoj vladi u kojoj ste vi sjedili na račun poreznih obveznika, pa je onda tamo izvlačio štand da se slika jel je zakasnio na isti sajam na koji je krenuo. Vjerojatno je zapeo u kockarnici. Poštovani kolega Maras, tu vrstu smijeha još nismo počeli prezentirati u ovoj sabornici. One fantastične, emocionalne nastupe gdje stojite vi i vaš lik na televiziji i iza vas se vrte kotačići takva vrstu inovacije nismo još u stanju napraviti u sabornici. Pa u cijelom govoru niste spomenuli nijednu brojku. Samo ljudi koji vas zaustavljaju na ulici. Gdje? U Las VEgasu možda, oko žetona ste se raspravljali. I onda sada zamjerate zato što je netko otišao u Trakošćan. Pa kada je to premijer Milanović sjedio do kraja proračuna u Saboru? o čem pričate? O čem pričate? Pa naravno da sam se nasmijao jel sam shvatio zašto ste vi kolegi Pernaru najsimpatičniji zastupnik.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Kolega Mesić, ja kada vi budete mjerili sadržaj nečijeg govora i kada to bude relevantno ja ću se zabrinuti. Hvala Bogu to nije tako. Vi niste mjerna jedinica za to ko je šta sadržajno rekao nego ste mjerna jedinica za neke druge stvari. Ali iz pristojnosti to neću reć. O tome vjerojatno najviše zna Mirjana Sanader za šta ste vi mjerna jedinica. Tako da oko toga šta ko govori i šta je ko radio i ko je brojku ko spomenuo, poslat ću vam stenogram pa onda čitajte jer i onako vjerujem da puno pametnije stvari niste pročitali. A reći ću vam još jednu stvar. Pogledajte realizaciju EU projekata u 2016. godini, imate jučer članak u Jutarnjem listu kada ministar Maras nije bio i nije provodio te natječaje i nije imao reklame kao što ste rekli na televiziji. I onda postavite pitanje vašoj Vladi doduše ne ovoj nego prije mjesec dana, zbog čega se nije provelo ne onoliko koliko se provelo 2015. nego ni petina. To bi vas trebalo brinuti, a ne to da li je Maras bio na reklami ili nije. Jer kada je Maras bio na reklami, ne nije se ponavljao, nego se provodilo puno više i to poduzetnici znaju. I možete se smijati koliko god želite za razliku od vas mene za rukicu niko nije doveo u politiku. Ne, zna doktorica Mirjana.
L.A. ništa? To drugi put? L.A. ne budite ništa? Druga replika uvaženi kolega Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče. Pa moja replika pokušat će dočarati gospodinu Marasu ono što stvarno piše u proračunu i zašto sam se ja smijao, to će vjerojatno zaključiti poslije mog izlaganja. Naknada građanima i kućanstvima koja iznosi 46,1 milijardu kuna ili su povećanje za 957 milijuna kuna. Tu su mirovine, mirovinska primanja koja se povećavaju za 578 milijuna kuna, dodatni porodiljni dopusti, opreme za novorođeno dijete, povećanje od 157 milijuna kuna, uključena je mjera povećanja novčanih potpora za vrijeme korištenja rodiljnih dopusta, rashodi temeljem novog Zakona o pravima hrvatskih branitelj 151 milijun kuna. Ostali rashodi 6,3 milijarde kuna.
Kolega Đakić, samo sekundu vas molim. Kolega Pernar, ja vas molim da to ne radite. Stvarno nije korektno nije običaj, mislim da nije u redu da se sad fotografiramo ovdje, ovdje je ipak sabornica.
Znači, ostali rashodi 6,3 milijarde kuna ili povećanje od 722 milijuna kuna. Mjere ruralnog razvoja, operativni program konkurentnosti kohezija prioritetna su povezanost i mobilnost, razvoj učinkovitosti ljudskih potencijala, operativni program za hranu i ostala materijalna pomoć. Rashodi za nabavu nefinancijske imovine povećanje od 645 milijuna kuna. I u svim stavkama rashodovne strane u kojoj se govori o povećanjima, jasno se govori na čega se odnose i gdje će biti utrošena. Znači, subvencije, pomoći koje su definirane, sve je jasno napisano u proračunu samo ga treba znati pročitati. Zašto tolika sumnja, zašto toliki bijes, zbog čega toliko opstrukcije i zašto zapravo takvi demagoški i kombinjaški nastupi u ovom Saboru [[Upadica Jandroković: Hvala.]] Čini mi se da moj smijeh je izazvao [[Upadica Jandroković: Hvala kolega Đakić.]] vaš nastup koji je izgledao na komediju u stilu pokojnoga Fadila Hađića.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Nisam čuo, nisam razumio pola toga što ste rekli, ali ono sitno što sam razumio ću vam odgovoriti. Spominjali ste neke cifre i spomenuli ste stotinu i nešto miliona kuna za mirovine. Ne znam da li ste svjesni da u Hrvatskoj ima preko milion i 200 tisuća umirovljenika pa sada ako 100 kuna uzmete i podijelite, to je 100 kuna na godišnjoj razini za svakoga podijeljeno na 12, to je 8 kuna mjesečno. E pa sada ako vi mislite, gospodine Đakić, i svi ovi koji nas gledaju da je 8 kuna mjesečno povećanje mirovine za naše umirovljenike po svakom umirovljeniku dovoljno i da to oslikava brigu Vlade Republike Hrvatske za naše umirovljenike onda vam ja jedino mogu reći da ste u krivu jer to nije dovoljno. Jer s druge strane ne ponašate se isto tako prema drugoj populaciji. Populaciji koja zarađuje desetke tisuća kuna ste omogućili da imaju 3, 4, 5 tisuća kuna mjesečno više. Raslojavanje hrvatskog društva nikad nije bilo veće nego što je sada. Nikad nije bilo veće, ni kada nam je bilo najteže, kada je kriza bila najveća, to raslojavanje nije bilo tako veliko kao što je sada. 8 kuna za umirovljenika, a 4 tisuće kuna ili 5 koji ima 50 tisuća kuna. I o tome vam ja ovdje govorim i o tome je bitno govoriti našim građanima da oni to čuju i shvate. I nije ništa smiješno i nije demagogija, i ponavljat ću to koliko god bude trebalo. Neće me obeshrabriti niti vaša omalovažavanja niti ismijavanja.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi kolega Damir Felak.
Poštovani gospodine predsjedavajući, kolega Maras. Ja se javio iz razloga čisto da vas ispravim, ne znam, mislim da je gospodin Mesić rekao da niste spomenuli niti jednu brojku. Sad ste gospodinu Đakiću replicirali opet netočno. Gospodin Marić ministar je vrlo jasno rekao da će se mirovine povećati u sljedećoj godini oko 600 miliona kuna. To je što se tiče umirovljenika. Mislim da većina tih umirovljenika vrlo dobro zna da je povećanje obračuna za obranu nije loša stvar za hrvatsku državu i da obrana odnosno vojska moraju biti u stanju da mogu odreagirati na eventualne ugroze hrvatske države. Ti ljudi su sa puno iskustva, naši umirovljenici i sigurno će shvatiti zašto se i proračun za obranu mora povećati nakon niza godina kad se samo smanjivao. Mislim da smo vidjeli da nam je danas vojska u dosta jadnom stanju i da to jednostavno moramo početi popravljati. Što se tiče minimalne plaće evo ja ću iznijeti vam podatak. U vrijeme vaše vladavine od 2012. godine pa do 2015. godine minimalna plaća je ukupno narasla za 215 kuna i 55 lipa. A samo u prošloj godini minimalna plaća je narasla za 90 kuna, a najavljeno je za 2017. godinu porast od još 5 posto ili 156 kuna što je ukupno 245 kuna i 45 lipa. Znači, 30-tak kuna više nego što ste vi u četiri godine digli tu minimalnu plaću. Prema tome, nemojte tjerati jeftinu demagogiju i sad ste se odjedanput nakon četiri godine vaše vlasti sjetili da ste vi socijaldemokrati. Pa što to niste pokazivali od 2012. do 2015. kad ste bili na vlasti na čelu sa gospodinom Milanovićem, vašim vrlom vođom koji bi se, kad ste govorili o bahatosti [[Upadica Jandroković: Hvala.]] sadašnjeg premijera mislim da bi se jedinica bahatosti mogla zvati „jedan Milanović“.
Hvala. Odgovor na repliku.
Vi, gospodine Felak, ili ne shvaćate ili ne želite shvatiti. Znači, 2011. je bila situacija jedna, 2016. situacija je druga. 2011. godine je situacija s rastom BDP-a bila 0 i gubitak u dvije godine kumulativno je 11, 12 posto. Deficit u proračunu 25 milijardi kuna. To nije isto. To nisu iste kategorije.
Kolega Maras, oprostite. Kolega Pernar, ja mislim da stvarno što radite nije korektno. Mislim ovdje ljudi sjede i nije fer da ih snimate za vrijeme dok oni, ne znam. Snima se da, ali to je službeno snimanje i ovo zaista nije običaj da u sabornici koristimo fotoaparat i da slikamo druge zastupnike. Mislim da to stvarno nije korektno. Ja vas molim da to ne radite. Da, molim vas stvarno, evo pitajte prije nego što počnete fotografirati, pitajte da li se žele fotografirati.
Ako mogu samo nadodati. Ovo je javni prostor, građani RH nas u svakom trenutku gledaju, ne vidim nikakav problem da snima tko god želi. I da s druge strane se vidi tko je ovdje, tko nije, tko raspravlja, tko ne raspravlja. Nije nikakav problem ali poštujem predsjedavajućeg da on odredi pravila. Da se vratim na onu temu. Zamrznuli ste gospodine Felak, ne znam jeste vi u HDZ-u kao gospodin Plenković od 2010. ili ste ranije došli? Vjerojatno ste ranije došli, gospodin Plenković je dosta … … [[Upadica se ne čuje.]] Tko je, gospodin Plenković je u HDZ-u dok se ja nisam ni rodio. … [[Upadica se ne čuje.]] A vi ste, slažem se, tada je to, tada se to zvalo Savez komunista Hrvatske kada sam se ja rodio. To je istina, ja sam se rodio '74. tada ste bili u SKH i samo ste nastavili dalje poslije '90.-te prašiti po istome. Tako da s te strane ako ste u HDZ-u prije 2010. onda to znači da ste zamrznuli minimalnu plaću da se ona 4, 5 godina, [[Upadica Jandroković: A može ali.]] Ja vas molim da mi date još minutu vremena da kažem šta sam mislio ovdje izvodite ne samo Pernar nego i vi show zajedno sa njim.
Ne, ja ne izvodim show, došao je kolega Pernar na mjesto gdje nije primjereno da zastupnik dolazi, zamolio sam ga da ode. Evo otišao je sada tamo u klub zastupnika HDZ-a. Sada vi izvolite imate još minutu.
Nemam apsolutno nikakvog problema sa bilo čime osim da se da mogućnost ljudima da govore [[Upadica Jandroković: Je, slažem se. Izvolite.]] Znači ono što sam htio reći 2007., '08., '09. i '10.-te godine minimalna plaća bila je zamrznuta. Mi smo došli u situaciju kada je bilo 25 milijardi kuna deficita, kada je BDP pao 12% i u 4 godine smo napravili ono što smo mogli napraviti, što ste vi sada rekli da ste napravili u 2 godine kada je BDP narastao 5%. Sada vas tražimo da se pridružite inicijativi da napravimo za naše ljude za 50 tisuća obitelji da im ne raste plaća od 120 kuna nego da im plaća naraste 300 kuna. Što je tu loše? Zbog čega to ne bi mogli zajedno napraviti? Jel' to pitanje sujete kada ste vi mogli, kada smo mi mogli? Otvorena je ponuda na stolu ne samo vama nego kolegama iz MOST-a oni odlučuju, oni su većina. Ako oni podrže taj naš amandman, taj naš prijedlog zakona taj zakon će biti izglasan. I s te strane [[Upadica Jandroković: Hvala kolega Maras, minutu sam vam dao više ja mislim da je fer.]] Dobro, hvala vam lijepo.
Molim. Četvrta replika uvaženi kolega Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Maras, rekli ste u svojoj raspravi da ćete podnijeti amandmane. Pa ja se iskreno nadam da ćete podnijeti amandmane koji će biti ozbiljni. Jer upravo smo dobili na klupe amandmane od vaši kolega koji predlažu izmjene u proračunu na način da sa jedne stavke na kojoj upravo ima u ovom trenutku 20 milijuna kuna, kada bi se usvojili ovi amandmani koje smo dobili ta stavka bi otišla na minus 15 milijuna kuna. Uz to radi se o stavci gdje je Vlada RH preuzela neke obveze ugovorom. Kada to vama odgovara onda spominjete da je nešto preuzeto iako nije ni ugovorom. Čuli smo kroz raspravu da čak i nije Vlada preuzela to nego je netko u nekom trenutku dobrom voljom pomogao nekome, to spominjete kao obvezu koja je preuzeta od strane Vlade i koju sve Vlade moraju poštivati. A s druge strane predlažete amandmane s kojima stavku na kojoj je Vlada preuzela neku obavezu dovodite u minus od 15 milijuna kuna i pri tome to opravdavate da imate dobru volju da pomognete nama u prostorima koji su manje razvijeni od nekih drugih. Pa nemojte nam tako pomagati. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospodine Totgergeli, iskreno iz ovog vašeg obrazloženja nisam uspio shvatiti jer niste spomenuli niti koji amandman niti koja stavka niti o čemu se tu konkretno radi ali pretpostavljam pošto ste iz Bjelovarsko-bilogorske županije da se radi o projektima javno-privatnog partnerstva koje je županija i Ministarstvo znanosti i obrazovanja tijekom protekle Vlade potpisalo gdje se išlo u 12 projekata ne za gospodina Totgergelija, za gospodina Marasa ili za nekog trećeg nego za građane vaše županije. Ja se zbilja čudim vama i svima koji, i koji nas danas ovdje gledaju, znači vi ste iz Grubišnog polja a protivite se tome da se recimo u Bjelovaru, u Dežanovcu, u Daruvaru, u Kapeli, da se u svim tim mjestima izgrade dvorane, da se naprave nove škole. Sutra kada odete primjerice na tržnicu u Bjelovar ili budete prolazili vašom županijom objasnite ljudima zbog čega ste vi protiv toga, vi osobno. Ja znam da ministar Marić ima svoju politiku ali vi ste zastupnik tih ljudi, pa nije to za mene ili za vas, to je za vaše sugrađane. Zbog čega ste vi protiv toga, protiv tih 12 projekata? Da se u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji izgradi 21, pardon 12 objekata vrijednih preko 200 milijuna kuna gdje bi se naša djeca učila sportu, gdje bi imala bolju infrastrukturu obrazovnu, zbog čega je zastupnik iz te županije pa makar bio iz HDZ-a protiv toga? Jeste vi vidjeli neku tu zavjeru da će netko zaraditi neke novce? … [[Upadica se ne čuje.]] Ma gospodine Totgergeli, dajte se, konzultirajte se sa građanima u ovim mjestima koje sam vam rekao, da li oni to žele ili ne. Vi ste njihov zastupnik. Niste zastupnik Plenkovića i Marića, vi ste zastupnik građana Bjelovarsko-bilogorske županije a ponašate se kao da vas je baš briga za njih.
Zna gospodin Totgergeli nije Kapela nego Kapela, tako je naglasak. Je li tako? Zadnja replika je uvaženi kolega Božo Ljubić.
Kolega Maras, jutros predsjednik vaše stranke reče da je ovaj proračun rastrošan a u isto vrijeme jučer predlažete povećanje minimalne plaće iznad realnih mogućnosti a vi malo prije najavljujete amandmane za izgradnju i transiranje novih sportskih dvorana i škola. Ok, imate na to pravo međutim dogovorite se sami sa sobom što želite. Jer povećanje minimalne plaće mora ići od nekuda ili iz proračuna ili iz gospodarstva koje grca pod fiskalnim i parafiskalnim opterećenjima. Vi se protivite povećanju proračuna za obranu, vi znate da je Hrvatska članica NATO-a, da je obveza članice NATO-a izdvajanje 2% BDP-a i povećani je proračun za obranu iznosi tek sada 1,23%. I to čak nije najvažniji problem. Najvažniji problem je kompliciranje situacije u svijetu i u regiji koje zahtjeva obrambenu spremnost Hrvatske. Vi se nažalost na ovakav način legitimirate kao dostojan nasljednik svojih političkih prethodnika koji su … napada na Hrvatsku, razoružavali Hrvatsku predajući oružje teritorijalne obrane. I da kažem gospodinu Felaku Hrvatska vojska nije u jadnom stanju, možda oružje sve nije najmodernije ali „Boj ne bije svijetlo oružje, već boj bije srce u junaka.“
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Gospodine Ljubić, nekoliko činjenica. Prvo, minimalna plaće se ne isplaćuju iz proračuna. Na sreću državni proračun, na sreću službenika i namještenika državni proračun nema minimalnih plaća u okviru sebe, na nesreću ljudi u javnom sektoru ta minimalna plaća nije dostojna za život, pardon u realnom sektoru ta minimalna plaća nije dostojna za život. Tako da to nema nikakve veze sa proračunom niti bi to opteretilo jednu kunu proračuna. Sa druge strane imam pravo reći prioritete koji su meni bitni. Meni su bitni umirovljenici, službenici, meni je bitno obrazovanje naše djece, mladih ljudi. Puno mi je to bitnije nego novi gripeni, puno mi je bitnije. I zašto ja to ovdje kao politički stav ne bi mogao reći? A sa druge strane ovako nisko meni imputirati mojoj stranci da smo mi nekoga naoružavali. Gledajte, ili razoružavali, gledajte pokojni predsjednik Tuđman je za ovakve kao što ste vi bio ne državnik, gospodin. On je znao što je Ivica Račan napravio za RH i to je cijenio. To je meni puno važnije nego šta mislite vi. Samo to ću vam reći.
Ovim smo iscrpili replike. I prelazimo na slijedeću pojedinačnu raspravu to je uvaženi kolega Siniša Varga. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo izrazito sam počašćen da je tu i potpredsjednica Vlade Martina Dalić ali isto tako i naročito omni potentna šefica riznice Ivana Jakir Bajo koja je kao pomoćnica ministra uskoro vjerojatno i državna tajnica izrazito bitna za ovu raspravu vezano za zdravstvo i državni proračun i kako se njega sadržava. Samo bi uvodno rekao nekoliko napomena, prvenstveno na današnji dan i vidim da se to nastavilo na raniju praksu u rasporedu ove Vlade dosta je indikativno, vidimo da ministar zdravstva je ne samo da je zadnji u klupama nego je zapravo i na rezervnoj klupi, čak niti u istim redovima sa ostatkom Vlade. I to se isto tako i taj odnos premijera prema ministru zdravstva odnosi i na raspored novaca unutar samog državnog proračuna jer vidimo da izrazito mi je žalosno zapravo vidjeti da je došlo do povećanja i u poljoprivredi, i u prometu, i u svim gotovo drugim resorima ali nažalost u zdravstvu ne vidim se nikakav rast izuzev u dodatnom financiranju kroz europske fondove. Znači ne iz centralne države nego iz drugih izvora. Tijekom današnje rasprave od mnogih drugih zastupnika bilo je puno spomena zdravstva i financiranje zdravstva, nešto točnih, netočnih podataka pa bi samo se kratko osvrnuo na proteklo razdoblje kako bi dao uvod de facto i bolje razumijevanje prema onom što vam hoću reći vezano za sadašnji proračun. Naime, na stanje 31.21.2014. godine posljednji dan unutar Državne riznice za Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje dospjela dugovanja HZZO i svih zdravstvenih ustanova bila je na visini od 2,8 milijardi kuna a rokovi plaćanja prema dobavljačima je bila negdje oko 289 dana. Nakon godinu dana poslovanja izvan Državne riznice dug se smanjio za 300 milijuna kuna na 2,5 milijarde sa pozitivnim trendom i rokovima plaćanja smanjenim na 140 dana prema dobavljačima. To je ono što sadržavalo sve u tom poslovanju i način na koji je to bilo izraženo se najbolje vidi u dokumentima koji su išli tijekom europskog semestra prema Europskoj komisiji i u obliku dokumenta koji se zove Nacionalni plan reforme, plan reforme za 2015. godinu gdje smo imali ambiciozni plan da bi sveli rokove plaćanja zdravstvenog sustava unutar zakonskih rokova kako ih definira Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi na rokove od 60 dana, a čak smo interno bili još ambiciozniji da skratimo te rokove na još kraće kako bi rabate od dobavljača polučili još bolji rezultat. U dokumentu prema europskom semestru u nacionalnom programu reformi za 2015. godinu novi premijer od nove HDZ-MOST Vlade Tim Orešković u dokumentu je izrazito pohvalno se odnosio prema postupcima u reformi zdravstva i financiranju zdravstva u 2015. godini. To je ironično obzirom da ministar Nakić sve te mjere koje smo mi uveli radi financijskog kontrolinga unutar bolnica, novi model ugovaranja sa bolnicama, sve vezano za reforme primarne zdravstvene zaštite, sve vezano za praćenje i kontrole financijske tokova u zdravstvu ministar Nakić ih je sve ukinuo i čime je to rezultiralo? Vidimo eksploziju dugova u 2016. godini. U samoj dokumentaciji za donošenje državnog proračuna u ovoj godini kaže se da u prvih 9 mjeseci 2016. dospjelo dugovanje u zdravstvu je naraslo za 1 milijardu kuna, a obzirom da se radi o prvih devet mjeseci ministar Kujundžić na televiziji kaže da se očekuje da će kraj godine se dočekati sa ukupnim dospjelim dugom od 4 milijarde kuna, a informacija koja se dobiva od Udruge poslodavaca da su rokovi plaćanja prema dobavljačima narasli na 400 dana. Prema tome, katastrofalna godina za poslovanje zdravstva u financijskom i u upravljačkom smislu. Ono što treba isto tako naglasiti je da sve ovo vrijeme imamo zakonsko rješenje koja su ustaljena i stalna od 2013. godine – Zakon o zdravstvenoj zaštiti, Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju koje nameću i pitanje kad se postavi, a tko je kriv za ta dospjela dugovanja pa se de facto po pitanju zdravstvene legislative ne može se kriviti niti ministra Nakića, niti pro future ministra Kujundžića za nastalo dugovanje zato jer njegova obveza kao resorni ministar za svoj djelokrug rada ne može odbiti pacijenta za liječenje zbog toga što centralna država nije ispunila svoje obveze. Naime, članci 72. i 82. Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju definiraju obveze centralne države. To je isto tako u dokumentaciji od, koje je napisalo Ministarstvo financija za prijedlog proračuna za 2017. i projekciju za osamnaestu i devetnaestu govori o obvezama centralne države prema onima koji ne uplaćuju doprinose iz svih drugih nekih aktivnosti. I to je na žalost u ovom proračunu apsolutno podcijenjeno kao materijalna vrijednost. Naime, tu vidimo u državnom proračunu je za tu populaciju koji ne uplaćuju doprinose i svi ostali kojima centralna država mora dati izdatak da je procijene na vrijednost 2,5 milijardi kuna, a svi izračuni stručnih službi Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje govore o prilog tome da se radi o vrijednosti od nešto više od 4,3 milijarde i imamo tu veliki raskorak. I sad bih ja podsjetio na izborna obećanja Hrvatske demokratske zajednice za ove izbore. Zdravstveni sustav mora biti ujednačene kvalitete na cijelom području Hrvatske i osiguravati pravovremene tretmane za svakog pacijenta na primjerenoj razini zdravstvene zaštite. Podržavamo obvezni sustav javne zdravstvene zaštite koji je usmjeren informiranom i zdravstveno osviještenom pacijentu. Takav zdravstveni sustav je univerzalan, jednakopravan i ima, i svi imaju podjednake mogućnosti za tretman i usluge uz osobitu skrb za najugroženije građane da oni ne ostanu bez kvalitetne nužne potrebne zdravstvene zaštite. Svjesni važnosti ove vrijednosti osigurat ćemo dostatna financijska sredstva za neposrednu zdravstvenu zaštitu budući da će sustav svake godine morati zdravstveno zbrinuti sve više pacijenata, te da su lijekovi i medicinska oprema svake godine sve savršeniji i uspješniji, ali i sve skuplji. Apsolutno podržavam. Ja potpisujem ovu izrazito lijevo centrističku dokument koji se zove izborni program HDZ-a. Ja potpisujem svaku riječ iza toga. Međutim, ova Vlada de facto se obvezala kroz ovo predizborno obećanje da će proračun osigurati 4,3 milijardi kuna za zdravstvo u 2017., te praćenje inflacije u zdravstvu povećati taj iznos u projekcijama za 5 do 8% svake godine. Na žalost u dokumentu koji imamo pred sobom u proračunu vidimo da je to izostalo. Sami transfer proračunskih sredstava Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje osigurana su u iznosu od 2,5 milijardi kuna što je ne samo da je manjak od 1,8 milijardi kuna već znamo unaprijed da će biti od iznosa predviđeno zakonom ali i predizbornim obećanjem HDZ-a, nego je čak za 1,38% manji nego u 2016. godini. Tu valja isto tako i spomenuti kad je tu gospođa Dalić, da imamo situaciju sa Imunološkim zavodom, da Zakon o pretvorbi Imunološkog zavoda d.d. u Imunološki zavod zdravstvena ustanova je obveza da se osigura na poziciji Ministarstva gospodarstva 67 milijuna kuna da se ta pretvorba može završiti. Na žalost toga nema u državnom proračunu. Informatizacija zdravstva koja inače košta samo za održavanje i minimalni razvoj košta 32 milijuna kuna. U 2017. je predviđeno isti iznos kao i 2016. a to je nula kuna. Većina investicija u zdravstvu kao kapitalne investicije u zgrade i opreme su smanjeni iz centralne države u korist europskih fondova što je razumljivo. Međutim, na poziciji hitne intervencije na zgradama i opreme i zdravstvene ustanove ta sredstva su smanjena za 60%. Ako su iz europskih fondova onda to ne može se govoriti o nikakvim hitnim sredstvima. Konačno zaključno ću ponovno citirati izborni program Hrvatske demokratske zajednice u svom uvodnom dijelu kažu: „Zdravstveni sustav zajednička je stečevina svih građana Hrvatske. Njegova je uloga osigurati potpunu zdravstvenu sigurnost svih građana i biti izvorom zdravlja i produktivnosti. Naša vizija je moderan financijski i održivi zdravstveni sustav koji našim građanima pruža zdravstvenu sigurnost i osigurava kvalitetnu zdravstvenu zaštitu na cijelom području RH.“ Pozivam premijera Plenkovića i ministra Marića i potpredsjednicu Dalić i Državnu riznicu Jaker Bajo da ispune izborna obećanja svoje stranke prema građanima, te ispune svoje zakonske obveze prema Sektoru zdravstva kako ministar Kujundžić ne bi bio procesuiran radi kršenja Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Na kraju pitam, ukoliko ustrajete da ne osigurate dostatna sredstva da li građani mogu opet očekivati nove namete povećanje participacije, povećanje cijene police dopunskog osiguranja, uvođenje košarice te naplatu nadstandarda. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Vargi. Imamo tri replike. Prva je poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Varga, govorili ste o zdravstvu i rekli ste kako ste uveli kontrolu i racionalnost u bolničke ustanove. Ja se dobro sjećam da je postojao master plan za opće bolnice i kliničke bolnice koje plaćaju iz državnog proračuna, koje zapravo ste vi bili protivnik njegov jer ga je uveo bivši ministar vaš prethodnik i vi se baš niste s time složili, jer on zapravo nije govorio ništa bitnoga niti je mogao polučiti kakve bitne rezultate. Sanacija bolnica koja se je dogodila za vaše vrijeme racionalizacija polučila je skoro udvostručeni dug. Sanirane bolnice i u dvije godine se dug povećao skoro duplo. Ja ću reći nije baš tako ali u našoj Virovitičko-podravskoj bolnici bio je dug 29 milijuna kuna. Saniran je 29 milijuna kuna. Nastalo je novih 34 u dvije godine, kao da su isparili. Kakova je to kontrola bila? Tako je vjerojatno u sisačkoj, tako je u vukovarskoj, tako su u svim drugim bolnicama. Što se je to dogodilo? Što ste kontrolirali? Kako ste racionalizirali i kako se dogodio takav izljev novaca? Ovih 29 milijuna kuna se taložilo 10 ili 11 godina, a ovo je u dvije godine se udvostručio skoro dug. Pitam se kakva je to kontrola bila i racionalnost kada smo našli da je liječnik imao 450 sati prekovremenih. Medicinski tehničar također toliko. Jedni drugima potpisivali, što apsolutno je za mene kazneno djelo. Kakva je to kontrola u zdravstvenom sustavu bila? I današnja rupa u proračunu je točna. Ona je točna, samo treba preispitati gdje su iscurili novci. Da li privatnicima? Da li su dugovi nastali zbog neracionalnosti ili obilne potrošnje i neodgovornosti upravljača?
Zahvaljujem se. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Evo dotaknuli ste tri točke. Prvo ću dotaknuti master plan. Evo, tu sam sjedio za ovom klupom prilikom donošenja master plana u ovome uvaženom Domu i ja ću podsjetiti sve da se radi o dokumentu koji je usvojen u 2015. godini bez iti jednog glasa protiv. De facto je on ako govorimo o konsenzusu u zdravstvu, master plan je jedan od dokumenata gdje imamo konsenzus da je i on potreban provesti. Zadaće koje su bile za 2015., 16., 17. godinu, za 2015. godinu smanjenje akutnih kreveta sa 16 i pol tisuća na 13 tisuća ja sam ispunio. Povećanje odnosno uvođenje palijativnih kreveta 400 u Republici Hrvatskoj, zadaća je ispunjena. Počelo se uvoditi kronične krevete i sve je vezano za ostvarivanje plana za dnevne bolnice i na žalost to je onda ušlo u 2016. godinu. U 2016. izostala je … [[Govornik se ne razumije.]] aktivnost po pitanju provedbe master plana. Ima potpunu podršku od strane SDP-a da master plan da se od strane HDZ-og resornog ministra da se on provodi. Nije lako, ali glavna poluga, glavna poluga da se on provodi je bio Zakon o sanaciji. U 2016. godini ukinut je Zakon o sanaciji. Znači, županijske ustanove su rado uzele novce i lišili se dugova iz svojih prošlosti, a zauzvrat reforme koje su trebali sprovesti oni su izostali. To za moj pojam nije fer prema građanima Republike Hrvatske da se nije došlo do realizacije reformskih mjera koje su se trebale napraviti u bolnicama koje su primile novce za sanaciju. A u konačnici, gdje je dug, kuda je nestao? Jednostavno eksplozija odnosa sa dobavljačima, sa nekontrole javne nabave u 2016. vidi se kako je rezultiralo. Mjere iz 2015. da su se nastavile, jednostavno prva do zadnje ustanova bi poslovala pozitivno, a ne samo 67%.
Zahvaljujem. Sljedeća replika kolegica Ines Strenja Linić.
Kolega Varga, ja ću se samo nastaviti, mada je ovdje jako puno tema o kojima bi se moglo dosta replicirati. Htjela bih reći zapravo, jedna od ključnih trenutaka je bilo kada je vaša Vlada zapravo smanjila zdravstveni doprinos sa 15 na 13% i tu je krenulo tih 2 i pol milijarde nedostatka. Ne želim reći ovdje ono što bi možda vi željeli reći odnosno da kažemo da nemamo novca da pružimo zdravstvenu skrb onakvu za ovoliko novca koliko ulažemo u zdravstvo. Ne, mi ćemo se i dalje truditi. Ali činjenica je, ja dolazim ovdje nakon svih vaših 4 vlade, nakon što ste izglasali zakone koji kažu da moramo godišnje uplatiti preko 4 milijarde znači prema HZZO-u, a država to ne izvršava. Znači, pitanje je, da li ti zakoni trebaju i dalje biti kao takvi – Zakon o zdravstvenom osiguranju – ili mi za to nemamo novca? Ili je rješenje, na ovaj način pokušavate riješiti zdravstvo i čekati da nam se poveća broj zaposlenih kako bi u tom HZZO-u nekakav priliv od onih koji su zaposleni bio nekih 28 milijardi koliko bi ih bilo da 300 tisuća ljudi koji su nezaposleni rade? Ono što je činjenica, a to je što ja cijelo vrijeme pozivam na jedan konsenzus, započeli ste sa master planom, ova prošla Vlada i dr. Nakić je krenuo jer je trebala reforma bolničkog sustava jer to je 50% sustava zapravo troši bolnički sustav i krenut će i odradit će vjerojatno ova Vlada. Ako ne uspije, treba krenuti ona sljedeća. Svaka reforma tako velikog sustava mora biti kroz nekoliko vlada. Ali isto tako treba reći da imamo dobar primjer. Sanirali smo riječku bolnicu, ali nakon toga jedan ravnatelj je preuzeo kontrolu nad troškovima i ta bolnica je pozitivna. Ove koje ste sanirali, otišao je novac, ali ljudi i ravnatelji nisu preuzeli kontrolu nad troškovima i troškovi se i dalje stvaraju. Tako da tu je puno stvari. Nadam se da ćete i vi sa svojim doprinosom tokom ove Vlade sa svojim iskustvom pripomoći da se taj sustav barem donekle uredi.
Odgovor.
Evo, ja se zahvaljujem. Evo, ja ću ponoviti zapravo riječi predsjedavajućeg. Daj Bože da uspijete, mi ćemo pomoći iz našeg iskustva i naše znanje maksimalno koliko možemo i umijemo zato jer je to naš posao, to smo se zakleli ovdje kao saborski zastupnici da ćemo čuvati Ustav i sve vrijednosti i sve ono što je dobro za hrvatski narod. Ali ono što je izrazito bitno ovdje naglasiti je da u svjetskim razmjerima kada benčmarkiramo Republiku Hrvatsku na međunarodnoj sceni. Po OECD-e tablicama mi trošimo 7,6% našeg GDP-a na zdravstvo. Međutim, u našim brojkama se nalaze socijalni transferi, rodiljne naknade, bolovanja, masu drugih stvari koji ne spada u zdravstvenu potrošnju je neusporedivi … [[Govornik se ne razumije.]] sa drugim zemljama. Kada se ti novci izmaknu van, onda trošimo na zdravstvo 6,7% GDP-a. Ispada na žalost da smo škrti sami sa sobom za naš vlastiti zdravstveni sustav. I sada je pitanje, ako se ne troši na zdravstvo razlika gotovo skoro 4% manjka novca od GDP-a u zdravstvu, manjka u školstvu, manjka ovdje, ondje, ja pitam onda a gdje se to onda višak troši? Vrlo je lako moguće da ono što je zastupnik Lovrinović govorio da se troši na apsurdno velikim kamatama koje se plaćaju. Pa kada ministar Marić riješi te kamate onda ćemo imati više novaca za zdravstvo. Daj Bože da je tako, ja sam tako bazirao sve svoje amandmane, svi moji amandmani su bazirani na smanjivanju potrošnje kamata u RH. Ali ono što je potrebno stvarno je sada veliki trud pogotovo od vladajuće većine da u 15 gdje su oni na vlasti da oni apsolutno naprave pritisak zato jer su na lokalnim razinama bili najveći otpori prema provedbi masterplana. Tu SDP može i HNS utjecati na svoju županiju gdje je na vlasti, ali ne može tamo gdje je HDZ na vlasti i MOST i tu apeliram da zajedno radimo na tome da se mastreplan provodi jer su građani to zaslužili da imaju sigurnu, kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. Hvala lijepo.
Hvala. Šteta što kolega Lovrinović nije u dvorani da se prepozna u vašem nastupu. Čudi me. Zadnja replika kolega Željko Jovanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Varga govorili ste o dostupnosti zdravstvene zaštite pa evo da vam iznesem informaciju od prije neki dan koja nije SDP-ova informacija nego je sa skupa koji je održan u Uredu pravobraniteljice gdje je izražena velika zabrinutost zbog smanjenje dostupnosti zdravstvene zaštite na udaljenim otocima, dijelovima Slavonije, Like i Dalmatinske zagore gdje samo pokazuje da projekti koje ste vi započeli su nažalost zaustavljeni, zbog toga danas dostupnost zdravstvene zaštite u Hrvatskoj pada. Podsjetit ću još jednom da je na kraju 2015. u odnosu na današnji dan su dugovi povećani 40%, a dostupnost zdravstvene zaštite je smanjena. Dugovi prema dobavljačima su produženi … sa 280 i 450 dana, liste čekanja su drastično produžene. Prema tome, recimo glasno i jasno tko je kriv za to? Kriva je vlada HDZ-a i MOST-a na čelu sa premijerom Oreškovićem i ministrom Nakićem koja je svojim eksperimentom unazadila Hrvatsku i danas problem ima i HDZ koji je na vlasti, ali nažalost najveći problem imaju građani RH.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Kolega Jovanović, ja sam i javno rekao u medijima da ne samo za zdravstvo nego za puno drugih stvari jednostavno 2016. godinu moramo potegnuti crtu i proglasiti ju kao propalu ne uspjelu godinu i krenuti iznova de facto sa novim brojkama, sa novim baznim činjenicama od čega trebamo krenuti. Sada više nisu ono što je naslijedio ministar Nakić liste čekanja da su bile na 340 dana sad trendom pada, narasle su u roku od dva mjeseca na 800 dana i sada je to polazna točka za ministra Kujundžića 800 dana. Ima moju podršku i sve da se to smanji ponovo na nekakve kako kažu u predizbornom programu HDZ-a na razumljive i medicinski prihvatljive granice. Ja osobno smatram u mojem poimanju liste čekanja i upravljanja u zdravstvu ja mislim da možemo i imamo kapacitet u Hrvatskoj da imamo sustav zdravstva bez liste čekanja jel smo to dokazali. U KBC Rijeka kada smo počeli projekt program plus bilo je 330 dana na operaciji katerakta, u vrlo kratkom roku gotovo u dva i pol mjeseca pala lista čekanja na nula dana. Može se, dokazalo se. … KBC Osijek sa 200 je palo na nula dana za de facto gastroskopije, kolonoskopije ne možete napraviti nego za tri dana jer morate očistiti crijeva jel tako. Prema tome, to su bili sve mjere koje smo daleko dokazali da je moguće napraviti to kroz menadžerske i upravljačke i kontroling sustave. Nije sve samo u novcima, ali smo dokazali da možemo smanjiti dug, možemo … put zdravstva na pozitivni tijek ali ima mjera koje moramo zajedno odraditi. Master se morao sprovesti, mora se sprovesti da dnevne bolnice da se uspostavi, mora se nabaviti nova oprema koja daje brže i kvalitetnije i sigurnije liječenje naših pacijenata. To sve nažalost ne vidi se u ovom proračunu. Vidimo 2017. da će slično poslovati kao 2016. osim ukoliko ministar ne prihvati amandmane kako sam ja predložio. Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Vargi. Sljedeća rasprava pojedinačna doktor Mirando Mrsić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa tu je danas u diskusiji bilo raznih diskusija o tome da će se ovaj SDP reformirati ili ne, da li će to biti novi SDP ili ne to ćemo vidjeti ubuduće, ali ono što je sasvim sigurno HDZ je ostao isti. A to se vidi iz ovog proračuna koji je tipični HDZ-ov proračun gdje država dijeli šakom i kapom, zadužuje se, a da osnovne postavke proračuna se ne ispunjavaju. A jedna od osnovnih postavki proračuna je da on bude uravnotežen da bude fiskalno odgovoran i da nastavim ono što je u 2015. započela SDP-ova vlada. Projiciranje deficita od 6,4 milijarde ministar Marić je tu jasno komunicirao da je predviđeno 700 milijuna kuna za plaće. Ako tu cifru malo razložimo onda možemo vidjeti da je 450 milijuna kuna dolazi iz EU za sve one koji su na projektima EU, da nam negdje otprilike 150 milijuna kuna ide na staž, dakle svake godine nam otprilike između 150 i 200 milijuna se povećavaju plaće, ne povećavale ili ne ali toliko treba, i de facto ostaje 200 milijuna kuna slobodnih za sve ono što ovu Vladu čeka u 2017. godini. Žao mi je što se nije u proteklih godinu dana sjelo sa sindikatima i dogovorilo oko famoznog sporazuma jer ja smatram da je ova Vlada nastavak one vlade koja je bila prije. Ministar Marić je bio ministar financija prije i poslije i možda bi bilo drugačije da pregovarački odbor umjesto ministrice Šikić je vodio ministar Marić i da sadašnji pregovarački odbor umjesto ministra Ćorića vodi ministar financija jer sporazum o osnovici je sporazum koji je izuzetno težak za državu ali s druge strane je sporazum koji je potpisala Vlada RH. U dijelu toga sporazuma o njegovoj definiciji su sudjelovali i ministar Marić i ministrica Dalić. Prema tome dobro znaju što je u tom proračunu napisano i koje su obveze države po tom pitanju. Prema onome što se sada čuje, na pragu je otprilike dogovor između sindikata i Vlade, poučeni iskustvom od prije dogovor bez onog potpisa svečanog u ponedjeljak nije dogovor. Ja se nadam da će se postići sporazum jer očito da novac treba isplatiti, da treba povisiti plaće, ali ne lezi vraže, toga nema u proračunu. Dakle, u proračunu nema 700 milijuna kuna za plaće ako ćemo podizati 3 posto 1. 4. i 3 posto 1.11. Napominjem da su na snazi temeljni kolektivni ugovori za javne službe i za državne službe. Naš uvaženi predsjednik ovog parlamenta gospodin Petrov je produžio Temeljni kolektivni ugovor za državne službenike i namještenike i njegovo važenje za godinu dana i na takav način oslabio pregovaračke funkcije, pregovaračke pozicije Vlade za novi temeljni kolektivni ugovor. Dakle, u tim novim temeljnim kolektivnim ugovorima će trebati ili ugovoriti ili ne ugovoriti Božićnice i regres, što znači da će država sljedeće godine na ime Božićnice i regresa državnim službenicima i namještenicima trebati isplatiti dodatnih 700 do 800 milijuna. Dakle, nije dostatno 700 milijuna koji de facto i nije prostor za povećanje plaće nego nam treba skoro milijardu i pol kuna sljedeće godine za povećanje plaće. S druge strane sporazum ima onaj još opasniji dio za same financije države, a to su tzv. pariteti, usklađivanje plaća u javnom i državnom sektoru sa plaćama u privredi. Ja se nadam da će biti dovoljno pameti da se dogovori sa sindikatima da se definira pojačanje osnovice za sljedeće godine, da se definira novi Zakon o plaćama s kojim bi se i te paritete onda moglo na određeni način anulirati da opet nam se ne desi da 2018. godine se nađemo u čudu i kažemo: A ne znamo šta ćemo dalje sa samim sporazumom. U samom proračunu opet je napravljena ista greška kao što je bila napravljena i u proračunu za 2016. godinu. Nije to bila greška nego namjerno, a to je da na poziciji aktivnih mjera politike zapošljavanja, ono famozno stručno osposobljavanje kojim smo omogućili da preko 45 tisuća mladih ljudi dobije tu godinu dana radnog iskustva. 60 posto njih se zaposlilo. Na toj poziciji je ostalo, ona cifra koja je bila i prije, veća je za 30 milijuna, sad je 293 milijuna kuna. I tada i sada vidim da se to obrazlaže da ćemo značajno povećati sredstva iz Europske unije. Napominjem da su kriteriji za uključivanje mladih ljudi u mjeru stručnog osposobljavanja puno rigorozniji nego naši kriteriji ako ih financiramo kroz proračun. Naime, Europska unija financira samo one do 25. godine života. Europska unija financira samo one koji nemaju niti jednog dana radnog staža. Dakle, svi mladi ljudi koji su konobarili ovo ljeto ili prošlo ljeto i imaju nekog staža u struci, takvog staža koji nije u njihovoj struci neće moći koristiti ovu mjeru jer Europska unija vrlo jasno kaže: Mladi do 25 godina bez i dana radnog staža. Tako će se desiti ono što se desilo i prošle godine i ove godine da u lipnju smo prestali sa stručnim osposobljavanjem i predmijevam da ćemo i sljedeće godine u samom lipnju stati sa stručnim osposobljavanjem i da će dosta mladih ljudi ostati izvan dosega te mjere što mi je žao jer je to mjera koja je dobra, a imamo iskustvo ove godine da je bilo problema i vjerujem da bi bilo dobro da povećamo sredstva na toj poziciji. Treći dio koji je bitan je dio koji se veže za mirovine. Ministar Marić je tu napomenuo da se podižu sredstva za mirovine za 576 milijuna kuna. Predmijevajući da će rasti plaće negdje ispod 2 posto i da neće biti značajnog porasta troškova života, međutim, zaboravlja se na zakon koji je usvojen u ovom Saboru jučer, a to je Zakon o mirovinskom osiguranju gdje se usklađivanje mirovina, posebnih mirovina se vraća ponovno natrag na onaj način kao što su se usklađivale do sada. To znači da nisu te mirovine ovisne o proračunu nego da se usklađuju zajedno sa mirovinama radničkima, što znači da će se morati povećati mirovine za 1,1 posto ove mirovine po posebnim propisima, nisu samo braniteljske nego i sve ostale, što će dodatno opteretiti sustav mirovina i mirovinskog osiguranja. Konzervativno je to 97 milijuna kuna, ali detaljni izračun pokazuje da će toga biti puno više i u projekcijama do 2020. godine je to negdje otprilike oko 400 milijuna, do 2025. je 800 milijuna kuna, što znači da smo tim potezom opteretili mirovinski sustav i naš budžet sa negdje preko milijardom ako gledamo na dugi rok. I kad govorimo o minimalnoj plaći ne mogu vam ne spomenuti stalne obmane javnosti oko toga da je minimalna plaća povećana za 5 posto. Ja bih molio i ministra Marića ili ministricu Dalić da mi odgovore. Ja sam ipak doktor koji baš dobro dobar sa brojkama. Kad podijelimo 3.120 sa 7.729 dakle sadašnju minimalnu plaću sa sadašnjom prosječnom isplaćenom plaćom u prvih devet mjeseci, ja sam pokušao računati, ali nikako mi ne ispada 0,38 posto. Stalno mi ispada 40 posto. Prema tome, povećanje udjela minimalne plaće u prosječnoj plaći nije 5 posto nego 2 posto ako predmnijevamo da će plaće rasti 2% onda definitivno sa ovim zamrzavamo minimalnu plaću, udio minimalne plaće u prosječnoj plaći kao što je to učinio HDZ i prije nego što smo mi 2011. otkočili i osloboditi minimalnu plaću da minimalna plaća raste. Nije bilo hrabrosti da ona ode na 45% i da na taj način građani umjesto, naši koji su na minimalcu umjesto 124 kune dobiju 286 kuna i da im minimalna bude veća i dostojna za život. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se. Imamo tri replike. Uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Mrsić meni se ova vaša rasprava, podsjeća me na onu poslovicu sve ti mogu oprostiti samo ne tvoj uspjeh. Za mene je bilo kalkulantski da Vlada nakon 8 kvartala rasta BDP-a, pri tome zadnji kvartal će rasti čini mi se oko 2,8 ili 2,9, nije bitno 2,6. I uz činjenicu da smo prihvatili poreznu reformu koja prema mišljenju stručnjaka, makroekonomista, analitičara, ne po mome daje još dodatni efekt od 0,5 i pri činjenici da u godini koja je pred nama znamo da možemo na temelju projektnih dokumentacija, građevinskih dozvola, stanja projekata izvući iz EU fondova oko 11 milijardi kuna. I da Vlada ne ide sa prijedlogom, odnosno procjenom rasta 3,2 bila bi po meni kalkulantska. I sada ako Vlada s time ide, s takvim rastom BDP-a onda su ovakvi prihodi državnog proračuna po meni i po cijeni. I da je Vlada pokušala u nekoj maniri, nekih drugih Vlada kako vi to govorite onda bi deficit trebao biti još manji i rastu 3,2% omogućuje Vladi da još više poveća prihode temeljem povećanja poreznih prihoda i prihoda državnog proračuna na rastu BDP-a od 3,2%. Prema tome, ja ne vidim razloga zašto uporno pokušavate ovoj Vladi reći da je ovo predizborni, nerealni optimistički proračun. Po meni je on doista realan. A da se vratim još na minimalnu plaću rast od 156 kuna u odnosu na 3120 je 5%, provjerite na kalkulator to vam je točno 5% u bobu. Evo, hvala.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Mrsić.
Najprije ovo zadnje, uvaženi zastupniče Bačić, 5% govorimo o povećanju udjela minimalne plaće u prosječnoj plaći ali to je jedina mjera koja pokazuje koliko je minimalna plaća objektivna i koliko pokriva, koliko pokriva, … [[Upadica se ne čuje.]] Ja sam slušao vas uredno, koliko pokriva troškove i da možemo sa time sačuvati radnike ispod granice siromaštva. Porezna reforma neće donijeti ni kune ljudima koji su na minimalcu, ni kune jer je ona porezno rasterećena. I s druge strane većina će dobiti negdje prosječno oko 200 kuna ako uprosječimo sve plaće. Ovim ljudima umjesto 200 kuna dati ćemo 124 kune, pola od onoga što bi mogli dobiti. A kada govorimo o samom porastu BDP-a, daj Bože da to tako bude ali i sami vi znate a i svi mi da porast BDP-a, ovaj naš nije uvjetovan samim našim radom, to ste i vi govorili cijelo vrijeme, nemojte skakati u oči da je naš rast, nemojte uskakati u usta da je naš BDP uzrok vanjskih faktora, niske cijene nafte, niskih kamata i povećane potrošnje. Bazirati porast na tome da ćemo sada sa većom potrošnjom nešto još više, to je točno, ali 3,2 je preoptimistično i ono možemo se kladiti u ručak da će ovaj proračun doživjeti rebalans vjerojatno već u lipnju ako ne i na jesen jer imate milijardu i 400 milijuna deficita u plaćama po sporazumu i temeljnim kolektivnim ugovorima kojih nema u ovom proračunu.
Hvala. Sljedeća je replika Sabina Glasovac.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Mrsić, potpuno ste u pravu, ne da nema u ovom proračunu naznaka o tome da će se poštivati sporazum o povećanju osnovice plaće za zaposlenike u javnim i državnim službama u 6%-tnom iznosu nego nema zapravo garancije ni za ono što se Vlada nekako kroz pregovore a imamo prilike kroz medije čitati obvezuje prema sindikatima, a ako se ne varam to je 3+3%, odnosno povećanje osnovice za 3% negdje početkom ove godine, sljedeće godine a krajem godine još dodatnih 3%. A kada pogledamo recimo zašto to tvrdim, vi ste dobro rekli nema 700 milijuna, ima 400 milijuna a kada pogledam proračun Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta onda ono što bi jedino ova Vlada mogla obećati u tim pregovorima da bude vjerodostojna i ono što je planirala u proračunu je povećanje za 1,5% jer plaća u bruto iznosu u obrazovnom sustavu bez obzira osnovno ili srednje kada iz zbrojimo one zapravo iznose sada po novom prijedlogu proračuna 5 milijardi 857 milijuna kuna što je na neki način povećanje za 1,5% u odnosu na rebalansirani iznos. Znači ovo ako Vlada obeća 3% povećanja učiteljima i nastavnicima to naprosto ne može obećati jer u proračunu toga nema.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnice Glasovac, točno je i cijelo vrijeme upozoravamo da u ovom proračunu nedostaje milijarda i 400 milijuna kuna. Trebalo je hrabrosti ovoj Vladi da krene možda drugim putem a to je da prizna ono što je potpisano a to znači da se sporazum realizira odmah, to je bivša Vlada propustila kroz godinu dana je evo izgubili smo vrijeme i dogovorit se pa onda je nastao i dug koji je bespotreban s obzirom da imamo suficit u državi i da možemo onda na taj način sporazume koji su potpisani realizirati. Ali s druge strane Vlada bi onda s time imala veliku pregovaračku moć, a sad sindikatima s obzirom na temeljne kolektivne ugovore za javne i državne službe. u ovom proračunu niti u jednom ministarstvu ne vidimo porast plaća za 3%. Trebalo je hrabrosti ali znam da su rejting agencije takve i da će rejting agencije odmah i Europska komisija nam sjesti za vrat kada vide koliko nam raste masa plaća ali je trebalo napraviti možda u drugom djelu na rashodovnoj strani naći tih 1 milijardu i 400 milijuna kuna i realizirati i zatvoriti taj sporazum do kraja a onda krenuti u Zakon o plaćama gdje bi se onda definirala osnovica i sve ono ostalo što bi riješilo sve probleme koji su vezani uz ovaj proračun. očito da nije bilo hrabrosti ili možda drugi scenarij za agencije i za Europsku komisiju će biti ovakav proračun a onda u 4 mjesecu slijedi rebalans, kada prođu rejtinzi i sve ostalo gdje ćemo onda se suočiti sa istinom da nam fali 1 milijarda i 400 milijuna na plaćama.
Zahvaljujem se. Posljednja replika kolega Saša Đujić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Mrsiću vi ste u svojoj raspravi reli kako ni u ovom proračunu sredstva za stručno osposobljavanje mladih nisu povećana i da mislite da je to greška. Kolega Mrsiću nije to greška, to je vjerodostojno provođenje programa ove Vlade, programa u kojem piše redefinirati ćemo mjeru stručnog osposobljavanja. I sada mi već dugi puta u 10 dana vidimo i kako. Prvi puta na raspravi o rebalansu proračuna, drugi puta sada na raspravi o proračunu a to je da se sredstva za mjeru stručnog osposobljavanja mladih smanjuju a sa konačnim ciljem ukidanja ta mjere. A onda kad tome svemu dodamo i uvođenje poreza na prvu nekretninu a s druge stane nam se govori da će se uvesti subvencioniranje rate kredita za kupnju prve nekretnine, pa onda ja jutros premijera Plenkovića pitam kako, ko će biti obuhvaćen tom mjerom, koliko ljudi će biti u tome, koliko će ta mjera trajati? Pa dobijemo odgovor znate kolega trebate gledati cjeloviti paket svega. Zato što ni on ne zna, zato jer su izbacili bombu van nakon što se otkrilo da uvode opterećenje mladih obitelji sa porezom na pravu nekretninu onda su lupili nekakvu kao mjeru, sad su stavili stavku u proračun a ni sami ne znaju šta će napraviti. A cjeloviti paket je u biti ukidanje mjere stručnog osposobljavanja, oporezivanje mladih obitelji, odustajanje od 1000 eura za svako novorođeno dijete, rast plaće bogatim menadžerima o čemu kolega Maras priča danima u ovom Saboru a mladim obiteljima plaćat će rast 50 kuna. To je mjera, to su mjere koje provodi ova Vlada i onda vidimo da su to dosljedna i odlučna antidemografska politika ove Vlade. Tako da kolega Mrsiću ništa ovdje nije greška, ništa ovdje nije slučajno, sve je ovo planski i sve je ovo držanje pravila, programa i plana ove Vlade. Hvala vam lijepo.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo poštovani zastupniče Đujić. Da točno je, ovo je tipičan HDZ-ov proračun gdje HDZ daje šakom i kapom i povećava javni dug i to će se vidjeti jer je ovih 1 milijardi i 400 milijuna za plaće je skriveno i vidjet će se vjerojatno, možda sam krivo izrazio ne u 4 mjesecu nego u 6 nakon izbora. Međutim, u proračunu ima još nešto što je vezano za sve one koji su na Zavodu za zapošljavanje a koji dolaze po naknadu zbog toga što su izgubili posao. Ta naknada je očito ili će biti smanjena ili je nešto u proračunu nelogično jer na toj poziciji je bilo 1 milijardu i 250 milijuna kuna. Sada je negdje oko 800 milijuna kuna, dakle smanjeno je za skoro 40%. Može nam se farbati pa se kazati da će ta sredstva doći iz sredstava EU. Koliko znam za nezaposlene ne možemo koristiti sredstva iz EU tako da ili će se smanjivati naknade za nezaposlene ili bi trebalo dati suvislo obrazloženje zašto je na toj poziciji dakle naknade za nezaposlene za one koji su najpotrebitiji, koji su izgubili posao, koji te naknade koje su ionako male primaju određeni period. Zbog čega je na toj poziciju su smanjena sredstva za 40%? Da li to znači da će se i naknade za nezaposlene smanjiti za 40% kao što je kolega Đujić rekao i za sve one mjere koje idu prema mladima, koje su kao redifinirane a ide se ka njihovom ukidanju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se. Slijedeća rasprava kolega zastupnik Željko Jovanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Evo ovo je doktorski blok završavamo Varga, Mrsić, Jovanović.
Baš sam želio to iskomentirati.
Pa onda da i ja kažem kad smo već dotakli se zdravstva, zašto zdravstvo tone? Pa zapravo odgovor je vrlo jednostavan, tone zato to se odustalo od sanacijskih mjera, tone zato što mreža javnih bolnica nije racionalizirana i tone zato što je najbolnije što se troškovi plaćaju prema fakturama a ne prema izvršenim uslugama. I toga se pojedini ravnatelji bolnica boje kao vrag tamjana što se kaže. Dakle da uvedemo plaćanje po izvršenim uslugama a ne po fakturama koje se napuhuju onda bi i ove 23 milijarde možda bile puno, puno dostatnije nego što je sad. No, da pređem sa proračuna, da pređem sa teme zdravstva na proračun ali koristeći medicinsku terminologiju, ja volim reći da je državni proračun poput CT-a. Dakle ako stručnjak uzme CT u ruku on će odmah reći da li je pacijent zdrav, da li je bolestan, ako je bolestan što mu fali. Kad stručnjak uzme Državni proračun Republike Hrvatske a ne zna da se radi o Hrvatskoj nikad ne bi ni naslutio da je to proračun Hrvatske, jer u njemu izgleda sve bajno. Dakle i stoga je jasno da je ovaj proračun, proračun koji će vrlo brzo ići u rebalans. On zapravo ne donosi nikakvu novu ekonomsku politiku za rješavanje strukturnih problema. On je pisan na isti način kao i proračuni unazad svih ovih godina što nije dobro. Dakle, jedan ministar financija koji ima znanje, koji je inovativan i poduzetan trebao je napraviti potpuno novi proračun, proračun koji bi raskrstio sa svim dosadašnjim načinima izrade proračuna i ponudio nove ekonomske politike koji bi značili razvoj Republike Hrvatske. Ništa od toga se ne vidi u ovom našem proračunu. On zapravo boluje od bolesti koju bih ja nazvao ministre financija endronitis. Zašto endronitis? Pa znate kako je završio Enron? Završio je u stečaju. Zašto je završio u stečaju? Zbog knjigovodstvenih makinacija i obmana, a upravo to posebno kad je Ministarstvo obrazovanja i znanosti imamo u našem primjeru, o tome sam govorio jutros. Ponovit ću još jednom. Dakle, zaista je vrijeđanje zdravog razuma svih nas reći da proračun Ministarstva obrazovanja i znanosti raste 11%. To je uvreda za sve one koji znaju malo matematike, koji kad pogledaju brojke i vide da su prebačena sredstva iz Ministarstva financija za decentralizirane funkcije u Ministarstvo obrazovanja i znanosti što dakle nije nikakvo povećanje nego je samo knjigovodstvena makinacija, da na kraju kad se to svede na brojke koje su čiste brojke u odnosu na proračun Republike Hrvatske koji raste 5,8% proračun za obrazovanje i znanost raste 1%. E pa zaista, to je previše. Da bar raste jednako kao što raste državni proračun 5,8% mogli bi čestitati i ministru financija i premijeru i ministru obrazovanja i znanosti, ali na žalost to nije točno. To je zapravo još jedan plagijat što zapravo nije nikakvo iznenađenje obzirom na to tko nam vodi Ministarstvo obrazovanja i znanosti. Prema tome, mogao bih još pričati, iskoristiti svih 10 minuta ali zapravo ne znam kome da pričam, tko sluša uopće ovo što mi govorimo, kao i svi amandmani koje pišemo, trudimo se poboljšati proračun. Sve će to biti odbačeno zato što je proračun koji smo dobili jedan šareni balon, predizborni balon koji će kao i 2 milijarde kuna koje su oduzete jedinicama lokalne samouprave poslužiti da se u predizbornoj godini nagrade oni koji su podobni, a ne oni koji to zaslužuju čemu je najbolji primjer javno privatno partnerstvo u Varaždinskoj županiji gdje je župan iz Hrvatske narodne stranke, gdje je gradonačelnik Koprivnice iz SDP-a i za njih se ne može nastaviti projekt javno-privatnog partnerstva koji je potpisan u skladu sa Europskom poveljom, sa pravilima Ministarstva financija i koji su i Državna revizija i Ministarstvo financija ocijenili kao projekte koji zadovoljavaju sve standarde i sve kriterije. Na žalost to je istinito, a to je zapravo dokaz one parole koju smo čuli u kampanji vjerodostojno.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Prva kolega zastupnik Božo Ljubić.
Kolega Jovanović, pitali ste se čemu govoriti, da li to netko sluša. Evo ja sam slušao, pa sam čuo zapravo da vi zamjerate ovom zdravstvenom sustavu da plaća umjesto po usluzi prema fakturi. A ja želim informirati evo i ovaj Sabor i ovu hrvatsku javnost da zapravo ni jedan sustav, ni jedno društvo, ni jedna država nije u stanju platiti po usluzi onoliko koliko zdravstvo može potrošiti. Prema tome, sustav plaćanja bolnica barem kad se govori o akutnoj skrbi ne govorim o kliničkim bolnicama, zapravo je danas najbolji sustav … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, diagnosis related groups. Ja znam da vi kolega Mrsić i kolege doktori to znaju, ali svakako nije model koji bi Hrvatska trebala imati paper service, plaćanje po usluzi, paper services.
Odgovor na repliku.
… [[Govornik se ne razumije.]] postoje razne teorije, ali teorija koja je najbolja i teorija zapravo koja je u praksi potvrđena, koja je najpravednija je plaćanje po usluzi. Dakle, zašto bih ja plaćao napuhane fakture pojedinih bolničkih ravnatelja koji su vrlo stručni u tome kako da napušu te svoje fakture. Prema tome, to je lažno kao i ovaj proračun. Prema tome, kolega Ljubić ne znam na temelju čega ste došli do tog svog zaključka, da li se bavite farmakoekonomikom ili ste to isisali iz svog prsta.
Hvala. Sljedeća replika kolegica Ines Strenja-Linić.
Žao mi je kolega šta vi ponovno branite priču sa sanacijama, zato što što je sanacija. Sanacija može biti uspješna ukoliko vi nešto sanirate i nakon toga imate rezultat. Kao prvo, vaša sanacija koju ste proveli trajala je dvije godine, trebala je trajati jednu godinu, prema odluci je trebala trajati jednu godinu. Sanirali ste je, ali niste napravili ništa. Utukli ste ogroman novac, ali niste natjerali ravnatelje da preuzmu kontrolu nad troškovima i naprave nešto u tim bolnicama. I oni su nastavili po starom stvarati dugove. Znači, sanirati znači ravnatelje uputiti na koji način treba držati kontrolu nad troškovima tih bolnica. Žao mi je što tako govorite o tome kako se plaća i šta se plaća. U Hrvatskoj je prošle godine napravljeno 2 milijuna prekovremenih sati liječnika. Da li to znate? Da li znate da svi naši zdravstveni djelatnici rade zato što vole svoj posao, pokušavaju taj sustav održati i taj sustav je održiv samo njihovim ogromnim radom i samo prijekorom. Dakle, na zdravstvenoj instituciji je bilo, na zdravstvenoj administraciji je i vašoj i ovoj sada da preuzme kontrolu nad troškovima. Ja se nadam da ćemo uspjeti jer imamo pozitivne primjere. U prošloj godini to je bila samo KBC Rijeka. Već ove godine imamo petnaestak posto ustanova koje vide da se kontrola nad troškovima može uspostaviti i da te bolnice mogu na neki način krenuti ka nekom oporavku. Sanacija na koju se vi stalno pozivate nije ništa ukoliko nakon toga pokrijete troškove i krenete bez nekakvog restrukturiranja. I htjela bih samo još reći, Hrvatska je na četvrtom mjestu po … [[Govornica se ne razumije.]] znači po usluzi za ono što mi uložimo svaki dolar koji uložimo u hrvatsko zdravstvo, koju uslugu i koju količinu usluga dobijemo. Mi smo vrlo visoko pozicionirati samo na račun naših zdravstvenih djelatnika koji jako puno rade da ovaj sustav kojima uvijek nedostaje novca opstane.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolegice Linić, nitko nije spomenuo zdravstvene radnike. Svaka čast njima. Ja jako dobro znam koliko rade i što rade i bez njih bi i ovi novci koje imamo bili apsolutno nedostatni za bilo kakvu zdravstvenu zaštitu. Ali opet su činjenice bitne. Dakle, ja uvijek se u svojim raspravama koristim argumentima brojki, snagom argumenata, ne argumentom snage ali ministar kojeg ste vi gurali kao i cijela komora iza koje vi stojite i čije interese najviše zastupate, ne interese pacijenata je razlog da danas imamo 40% više dugova, nego krajem 2015., da su liste čekanja drastično produžene, da su dugovi narasli. Pa to je doveo vaš ministar Nakić koji je ukinuo sanaciju bolnica, koji je ukinuo program hitnog zbrinjavanja pacijenata, koji je ukinuo programe koji su trebali u 24 do 72 sata riješiti onkološke pacijente. Dakle, sve što je bilo dobro on je ukinuo, a vi ste mu pri tome držali svijeću. Ja vam na tome zahvaljujem.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava je kolegice zastupnice Dragica Roščić.
Zahvaljujem dopredsjedniče. Pozdravljam ministra financija, potpredsjednicu Vlade i predstavnicu ministarstva financija. Uvažene kolegice i kolege. Evo ja bih raspravu možda malo uvodno neobično počela, onda bih se osvrnula na razinu ove rasprave i malo bi rekla o načinu na koji se prezentiraju podaci iz našeg proračuna. Danas moji bivše kolege sa Ekonomskog fakulteta u Splitu imaju jedno druženje u 8 sati i naš profesor cijenjeni kolega Branko Grčić i ja smo im poslali jednu slikovnu poruku, a ja sam napisala uz tu poruku još dodatno da ću stići na druženje ukoliko oporba prihvati proračun. Naravno da je kolega bivši student napisa, pa ni jedna oporba neće prihvatiti proračun što je jasno. I ja vam se ovdje zahvaljujem jer vaša je dužnost da dajete ovdje kritike i zahvaljujem se na svim konstruktivnim kritikama. I važno je da njih bude što više. Mislim da moramo svi priznati da je teško na ovaj proračun davati kritike i držati ovu raspravu na razini. Tako da smo čuli danas svakakve izjave – da je ovaj proračun šuma čudesa, pa smo čuli nešto o medvjedima, pa smo tako čuli o nekom cvijeću koje cvjeta ili ne cvjeta u poduzećima, pa vjerojatno smo i ogladnili, pa smo čuli i o purici s mlincima- a evo, drago mi je da je i kolega Varga spomenuo i program HDZ-a jer smo čuli da ga nemamo, nego da dijelimo pive i kobasice na predizbornim skupovima. Pa mi je drago da netko i konstruktivno raspravlja. I da smo znali da će biti takva konstruktivna rasprava, vjerujemo da bi više kolega osim kolegice Ines Strenje-Linić se uključilo u raspravu vezano za zdravstvo. Što bih htjela naglasiti? Znači, govorimo da je proračun prenapuhan, da je opasan, da je zarazan mehanizam i da je Vlada odlučila da će biti rastrošna. A onda dobivam ovdje amandmane, proučavam ih stalno i svi traže da još više trošimo, a nije jasno iz čega. Često ovi amandmani nisu dobro napisani, jer ne znam, piše u jednom dijelu da provedbom boljom javne nabave preskrbite sredstva za rashode neke. Tako da znači nisu dobro napisani. A ja sam naglasila još jedan put pri kraju dana neke činjenice i podatke na onaj način na koji ih ja vidim i nadam se da ću pridonijeti razini ove rasprave. Znači, činjenica je da više nego kumulativno imamo povećanje plaća, nego što je to bilo u zadnje 3 godine. Isto tako čuli smo danas neke navode da trebamo povećati standarde da ukoliko iz EU fondova pogriješimo procjenu za milijardu i pol, da bi trebalo dati ostavke. I to mi je jako bilo čudno kada znamo da u prijedlogu proračuna, ne, u prijedlogu ustvari proračuna koji je bio za 2015. godinu, ne u 12. mjesec 2014. godine, nego u 9. mjesec 2015. godine pred izbore u rebalansu su planirane pomoći tada iz EU fondova na razini od 7 milijardi kuna i fulane su, znači pogriješilo se za 2 milijarde kuna, pa su mi čudni ti standardi koje želimo uvoditi. Isto tako, bi znači naglasila da jasno znači te podatke da rast bruto domaćeg proizvoda se planira na razini 3,2%. Rečeno je da je to precijenjeno, a prije nekih mjesec dana smo čuli od predstavnika različitih klubova ukoliko to ne bude tako znači da niste ambiciozni. I mene to jako zbunjuje. Onda s druge strane stalno se daju neki oprečni zahtjevi, a htjela bih naglasiti da ovo je jedan plan i da mi doista smo i u razgovoru sa svojim kolegama ponizni i da znamo da nas tek čeka izvršenje ovoga plana i da će on biti najbolji pokazatelj ovih znači svih planiranja jesu li oni bili dobri ili ne. S druge strane čuli smo i komentare da je ovo tipični HDZ-ovski proračun. A vrlo dobro znamo koje kriterije moramo doseći odnosno kako moramo planirati da bismo imali održive javne državne financije. Ovdje i inflacija i udio znači duga u BDP-u nam jasno govori da pratimo te kriterije. I istina, imamo mogućnost i na račun prošle godine da ih pratimo. Gledajući pojedine znači sastavnice sljedećeg proračuna jako je važno naglasiti da rast gospodarskih aktivnosti ne temelji se samo na potrošnju kućanstva. On se temelji i na izvozu roba i usluga. Na početku današnje rasprave bilo je pitano i kako ćemo povećati izvoz. I ja ću rado odgovoriti ako ćete ponoviti to pitanje. Ali o tome smo znači govorili. Također ono što je najvažnije je da se povećava apsorpcija EU fondova. Zašto to nije nerealno? Znači, i pretprošla Vlada je donijela jedan program kojega je Europska komisija odobrila. Znači, različite programe. Ja se mogu osvrnuti na onaj na kome sam ja radila, a to je Program ruralnog razvoja i mi smo to Europskoj komisiji pokazali da Hrvatska ima preduvjete da mi potrošimo u određenom razdoblju onoliko sredstava koliko oni na temelju naše veličine, na temelju naših ljudskih kapaciteta mogu nama dodijeliti i to smo planirali i to se pokazalo i u tim prethodnim projekcijama, ali se nije izvršilo. I definitivno sredstva su tu na raspolaganju i realno je znači, Komisija je potvrdila, a pretprošla vlada je u biti prezentirala da smo mi sposobni da imamo provedbene kapacitete da to iskoristimo i ne vidim zašto se smatra da ustvari da mi tu ne možemo. Znači govorimo isto ono što je bilo ranije planirano, a što je odgođeno. Onda bi isto tako rekla da imamo tu i prihode od imovine koji nastaju od stavljanja u funkciju imovinu, istina, prodajom stanova koji rastu za 29%. znači to su neke stavke koje se zaborave na razini prihoda. Onda bih isto tako naglasila da cijeli dan čujem krive brojke, znači povećanje rashoda koji se financiraju iz izvora koji utječu na razinu manjka nisu ni dvije milijarde ni pet milijardi nego 3,8 milijardi kuna. A povećanje rashoda koji se financiraju iz ostalih izvora i to iz EU fondova te vlastitih i namjenskih prihoda su 2,9 milijardi kuna. Znači ukupni rashodi i dalje za 2018. rastu na 133 milijarde kuna. Onda imamo povećanje za zaposlene, već sam rekla kumulativno zadnje tri godine je veće od toga. Onda idemo dalje, znači subvencije. Imamo subvencije na strani rashoda od 6,5 milijardi kuna, to je povećanje od 387 milijuna kuna. Tu imamo neto rezultat pozitivnog kretanja subvencija i u biti šta se krije iza toga, restrukturiranje brodogradilišta u 2017. godini. Ali također imamo povećanje rashoda koji se financiraju koji se jasno vide na prihodovnoj strani u iznosu od 601 milijun kuna. Tu su sadržana izravna plaćanja na temelju zajedničke poljoprivredne politike i mjere uređenja tržišta poljoprivrednih proizvoda. Vidjeli ste da se i u ovoj godini oni provode. Također imamo operativni program konkurentnosti i kohezija, te razvoj učinkovitih ljudskih potencijala, znači trošit će se i na mlade i na zapošljavanje, ali na drugačiji način nego što je to bilo do sada. Trošit će se na taj način da će Europska komisija dodijeliti za određene programe sredstva na prihodovnoj strani i onda će oni ići u posebnim odjelima na rashodovnoj strani. Znači imamo povećanje mirovina i mirovinskih prihoda za 578 milijuna kuna i ono što je važno naglasiti na početku smo spominjali, imamo dodatne porodiljne i dopust i slično. Evo sada kako vidim da ističem vrijeme, a naglasila bi isto tak komentirali smo sredstva za obranu, a i komentirali smo sa aspekta sredstava za zdravstvo da ne dosežemo svjetske brojke. Ovim povećanjem sredstava za obranu mi ne dosežemo ni pola onoga što bi trebalo ići za obranu i htjela bi naglasiti da sredstva koja se daju za obranu nisu sredstva za neke igračke kojim će se naš ministar obrane igrati nego su sredstva da obrane naše građane i da treba jasno vidjeti u kojim uvjetima živi vojska, na kakvim krevetima spavaju i kako su opremljeni objekti koje koristi vojska. Također htjela bi naglasiti, stalno se priča i naravno teško je sagledati koja su to sredstva koja su privučena iz europskih fondova i nije to lako sagledati pogotovo u ovim prvim godinama kada smo ušli u EU koristimo predpristupna sredstva. Znači što se tiče doprinosa RH proračuna RH on iznosi prosječno godišnje 3,3 milijarde kuna. 2013. godine povučeno 1,1 milijardu kuna, 2014. 1,94, 2015. imamo rast 5,4 milijarde kuna i 2016. se očekuje preko 7,25 s onim udjelom što RH financira to je 8,8 milijardi kuna. Inače u ovom raspravama mislim da je ovo dobar podatak na Odboru za financije smo ga tražili da nam se dostavi i mislim da ćemo malo dignuti razinu rasprave ove kada pričamo o ovim pitanjima na jednu višu razinu.
Imamo nekoliko replika. Prva kolega Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice Roščić, rekli ste da je teško dati prigovor na ovaj proračun. Cijeli dan se izriču ovdje prigovori i mislim da su dosta argumentirani, logični i da ih ljudi shvaćaju zbog čega i kako prigovaramo. S druge strane rekli ste da što je činjenica da je povećanje rashoda kada izuzmemo EU 3,8 milijardi kuna, ali to je veliki novac. Da smo za taj iznos imali manje troškove u državnom proračunu sljedeće godine bi deficit pao ispod 1% BDP-a. Mislim da je to zbilja veći prioritet nego da se na ovaj način država ponaša iracionalno i rastrošno. Sa te strane ste spomenuli i obranu odnosno niste mi uključili vrijeme, ali ja ću … [[Upadica se ne razumije.]] komentirali ste obranu odnosno da to neće biti igračke. Ja ne kažem da će to biti igračke da ne treba ulagati u obranu, ali isto kažem da kada država nema novca da postoje prioriteti. Za mene su prioritet mirovine, za mene su prioritet zaposleni, za mene su prioritet gospodarstvenici poduzetnici. Ja bi bio puno sretniji da umjesto što smo dignuli par stotina milijuna kuna ili petsto milijuna kuna budžet za obranu da smo to uložili u gospodarstvo da smo dali više poticaja da smo dali za inovacije. Gledam u budžetu poticaje za inovacije preko HAMAG-a tu se radi o pet, šest, sedam milijuna kuna što se izdvaja iz budžete, da smo dali stotinu milijuna kuna možda bi imali veću korist od ovoga. Znači ja ne kažem da naša vojska ne mora biti opremljena i da ona nije opremljena. Naša vojska je opremljena i cijelo vrijeme slušamo da ona može obavljati zadaće koje su joj povjerene. I sa te strane mislim da nije bio prioritet da se ovoliko diže budžet za obranu, a sa druge strane da se zaobiđe umirovljenike, poduzetnike i zaposlene.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala. Uvaženi kolega Maras. Ja sam rekla da vidim da je jako teško držati razinu ove rasprave jer evo ponavljam čuli smo šuma čudesa, mlinci i stalno smo čuli i mislim da to baš u biti čak i pozdravljam da malo učinimo ovu raspravu zanimljivom, ali najgore od toga svega što smo neke brojne krivo prezentirali i evo konkretno opet da ponovim, rekli ste to nije puno ovaj dio koji se financira iz EU fondova, ali je velika razlika je li to 6 milijardi ili je to 3 milijarde. Mislim da je to jasno, a što se tiče obrane mislim da je jasno i spominjali ste sami svjetske brojke pa zašto ne spomenuti ih i u ovom području. Znači, što se tiče obrane, a obrana je tu da štiti isto naše građane. Svi znamo koje sad ugroze imamo, što se tiče imigrantske krize i svega, tako da mislim da su to opravdane brojke. Ali ako koristimo kriterij, znači, razine u BDP-u, ulaganja u određena područja da ga moramo primjenjivati u svim područjima barem jednako. Hvala.
Sljedeća replika Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Roščić, pa dobro ste krenuli da učinimo raspravu malo konkretnijom, ali kada govorimo o brojkama ja bih vam isto želio postaviti, ovako sada raspravljamo, dakle te odgovore bih volio čuti i od ministra i ministrice, neke konkretne probleme koje mene brinu. Ja znam da je teško. Naravno da je teško. Naravno da su nam sredstva ograničena, ali u situaciji, to je rekao i kolega Maras, kada su vam sredstva ograničena morate jako dobro razmisliti na što trošite. Mene recimo zanima, po sam postavio pismeno pitanje predsjedniku Vlade, još nisam dobio dogovor, što je taj projekt Slavonija koji se toliko dugo najavljuje. U ovom proračunu ne vidim ni S od Slavonije ili toga. Imate recimo drugu situaciju da se ovim proračunom mjere implementacije industrije strategije sa 40 milijuna spadaju na 5 milijuna. Samo usporedbe radi, 2015. godine alokacija sredstava za ovu mjeru je bila 80 milijuna kuna. Najčešći prigovori koje imamo u gospodarstvu i ne samo u gospodarstvu nego i u obrazovanju i svim ostalim granama društvenog života i a ne razmišljamo strateški. A ovdje implementacije strateških mjera tako žestoko krešemo. Vladu očekuje veliki posao u refinanciranju javnog duga u 2017. godini. O tome nisam dobio zadovoljavajuće odgovore. Recimo, u 2017. potreba za time rasla je više od 27 milijardi kuna. Zajedno sa deficitom za 2017. godinu obaveza će narasti na 33 milijarde. To je, složit ćete se, priličan iznos. Što se tiče obrane, tu prigovora nemam. Slažem se da treba našu vojsku modernizirati iako se sad ne bih s vama složio da je imigrantska kriza ugroza koja zahtijeva izlazak vojske na teren. To je, mislim i ponašanje naše policije koja je to više nego profesionalno odradila i dokazala. Hvala.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem, kolega. Prije svega smo rekli da ovaj proračun treba biti realan. Naravno i kad planiramo neke projekte trebamo planirati projekte koji imaju gotovu projektnu dokumentaciju. Projektna dokumentacija nije samo na razini nacionalnoj nego i na razini jedinica lokalne samouprave, na razini prostornih planova. I mi smo nažalost imali nekih problema sa infrastrukturnim projektima što se tiče prometa, što se tiče povezivanja, ali su nekakve stvari, preduvjeti trebali biti riješeni na razini jedinica lokalne samouprave. Tek onda znači se mogu predvidjeti u sredstvima da će se financirati iz projekata Europske unije, a isto tako bih htjela reći što se tiče vanjskog duga da se ovdje vrlo jasno vidi da su se poštivali kriteriji održivosti državnih financija. I to se vidi i kada gledamo udio znači deficita u BDP-u, kada gledamo inflaciju i sve ostalo. Mislim ne znam uopće šta bih vam dalje objasnila kada su i u ovim malim prezentacijama svi ti makroekonomski pokazatelji jasni da se doista oprezno išlo prema servisiranju vanjskog duga, prema kamati i svemu ostalom.
Sljedeća replika kolega Ivan Pernar.
Hvala predsjedavajući [[Upadica Vrdoljak: Nisam vas mogao, pokušavao sam namaknuti da ste na redu, ali niste.]] Što je tu je, život je takav kakav jest. Ono što bitno jest da ovaj proračun koji mi radimo izostavlja centralni problem od kojih vidim i gospodična iz HDZ-a u svojem izlaganju jednostavno ga je zaobišla, a to je proces stvaranja novca koji je takav da se jednostavno generira u normalan dug koji raste iz dana u dan, dug kojeg u jednom trenutku ga nećemo moći uloviti ni za glavu ni za rep. Mi pričamo o uštedama od ne znam 300 milijuna na kamatama, a dug će ove godine u najboljem slučaju, zapravo novo zaduživanje će iznositi 35 milijardi kuna. Vi ćete vidjeti iz godine u godinu postoji konstanta. Konstanta je rast tog duga i rasprodaja državne imovine paralelno sa smanjivanjem svih prava. I ono što će banke vama dati, banke će dati vašoj Vladi kredit, da, moći će gospodin Plenković zadužiti se i moći će isfinancirati ovo. Ali neće reći građanima da će banke te kredite uvjetovati rasprodajom državne imovine. Prodajom HEP-a koji ima godišnje 2 milijarde kuna dobiti, pitanje je za koliko će ga HDZ prodati. Ali nije tu kriv HDZ. Kriv je cijeli sustav koji je zabranio državi da se izravno financira od HNB-a i učinio je ovisnom o kreditima. I onda iz kredita u kredit, kamate u kamatu, jednostavno mi se lišavamo kao društvo imovine. Žao mi je što nitko o tome ne govori. I stoga koristim ovu priliku za to. Hvala.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem uvaženi kolega. Evo ja od početka očekujem širinu i sadržaj u vašim raspravama. Očekivala sam ga, a njega nema. Stalno pričamo o nacionalnom sustavu i financijama, ali evo sad ste spomenuli rasprodaju državne imovine, a stalno tražite tu državnu imovinu stavimo u funkciju. Govorite da to nije dobro, a u nekim svojim raspravama ste govorili kako treba mladima dati državne stanove, to je rasprodaja državne imovine. Rekli ste da ljudima koji su u postupku ovrhe, kojima se oduzimaju njihovi stanovi treba isto tako dati na upravljanje, na dodjelu državne stanove, a sad ne znam tu jednostavno interpretirate kroz jednu rečenicu na drugi način i vratite se onoj priči o nacionalnim sustavima, bankarskim sustavima. Bilo bi puno bolje da na nekim užim primjerima i manjim sustavima pokažete primjerom kako trebaju stvari funkcionirati.
Hvala lijepo. I konačno posljednja replika kolega Josip Đakić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa kolegice, dobro ste ustvrdili da je povećanje za potrebe Ministarstva obrane opravdano i ono je razrađeno točno po segmentima koji su nedostajali u proteklom vremenu. Vojska RH je bila neujednačeno čak i hranjena a kamoli opremljena. Jedni su imali salatu, drugi nisu, jedni su imali desert, drugi nisu i morali ga plaćati iz svoga džepa. To je bilo ono što je u koalicijskoj vlasti rezultiralo i što se moralo popraviti. Moralo se popraviti i sve drugo. Planiranje nabave sljedeće opreme, preuzete su obaveze za opremanje helikoptera Kijeva u iznosu od 95 milijuna kuna… … [[Upadica se ne čuje.]] nebojna vozila i inženjerska oprema za opremanje UN satnije 65,5 milijuna kuna, kamp i taborska oprema za opremanje UN satnije 35 milijuna kuna, opskrbna oprema 5,6 milijuna kuna, dodatna oprema za pješačko naoružanje 3,5 milijuna kuna i tako redom sve ono što je u proteklom vremenu propušteno biti u proračunu jasno je definirano. Definirano je i to što sam spomenuo, hrana u iznosu 10,1 milijun kuna povećanje na tim stavkama kako bi vojska ujednačeno bila hranjena jer i to je bilo upitno kome će se dati salata a kome desert, tko ima juhu a tko nema juhu. Zamislite si do kojih krajnosti su išle ove … [[Govornik se ne razumije.]] koje se ismijavaju zbog moje eventualne pogreške u izgovoru naziva helikoptera, što me uopće ne smeta. Možete se smijati koliko hoćete vi koji nikada u životu ništa svojim rukama niste učinili. Došli ste na prvo radno mjesto u Hrvatski sabor. I zamislite si kolegice, kada ih argumentirate, kada mi pobrojite sve ove stavke koje se povećavaju u Ministarstvu obrane onda je to smiješno.
Dobro, dobro, polako. Očigledno je bilo da vam ne smeta to što su se smijali. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem uvaženi kolega, znači činjenica je da ne dosežemo svjetske standarde koliko bi trebali po pojedinim područjima trošiti, nismo neke dosegli niti pola ali smo povećali ulaganja u određena područja. I potrebno je više i za zdravstvo, drago mi je da je ove godine i za vatrogastvo imamo 232 milijuna više. Ono što je važno naglasiti da ako nema novac torta je tolika kolika je, ne možemo je dijeliti na više dijelova nego što je to moguće ali imali smo tu i poreznu reformu imamo to ovdje i planiranje državnog proračuna a ono što je važno jel' da imamo pred nama sada i strukturne reforme. Drago mi je da smo izglasali novi Zakon o javnoj nabavi, drago mi je da je u njega ušao amandman znači našeg kluba gdje su posebni uvjeti kod nabave hrane kod svega i sve to da i u budućnosti ove mjere iz programa ruralnog razvoja koji ide iz europskih fondova povećavaju našu proizvodnju i ja imam iskustva sa ljudima s kojima sam radila, onima kojima sam pisala projekte da izvoze svoje proizvode i u Austriji i u Njemački i slično tako da vjerujem da ćemo u budućnosti to sve moći doseći prema našim potrebama.
Hvala lijepo. Sljedeća je pojedinačna rasprava kolega zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege koji ste evo izdržali do i ovog kasnog sata. Puno toga je već u proračunu rečeno, truditi ću se biti sažet, kratak, podcrtati ono što mislim da valja, podcrtati i ne ponavljati se previše. No kada bih sumirao ovaj proračun rekao bih da još uvijek trošimo više nego što zarađujemo. I to je činjenica, proračun je enormno nabujao, na obje strane, dakle na prihodovnom i na rashodovnom. Ja bih rekao da je to hrabro sa strane vladajućih, ne nužno sa strane ministra, nego Vlade, budući da ministar financija je tu taj koji brani proračun ali više tehnički dok politički ne odlučuje uvijek on ili samo on. No želio bih neke odgovore, želio bih zapravo i s vama podijeliti neke dvojbe koje imamo oko ovoga proračuna, zašto mislim da on nije dobar, da ne doprinosi daljnjem razvoju Hrvatske kao takve, ja znam da je teško i kolegica je to i spominjala nije lako biti gospodar u praznoj kući ali očito je da novaca ima čim prihodi barem po projekcijama, po prijedlogu rastu. S druge strane pitanje je kako te novce raspodjeljujemo odnosno gdje te prihode namjeravamo utrošiti. Naime, na prvi pogled ako pogledate ovaj proračun značajna sredstva se kao što sam rekao i u replici premijeru se usmjeravaju u indeksaciju mirovina. Ali moram još jednaput ponoviti kolegice i kolege da će umirovljenik a jako ih je puno sa ovom mirovinom još mirovina, iznos koji ću navesti je dobar za mnoge a to je 2250 kuna, njegova ili njezina mirovina narasti će za samo 16 kuna, samo 16 kuna. Slažem se da je svaki napredak dobra i za ljude koji imaju ovakvu mirovinu i 16 kuna je jako puno, puno više nego što mi možemo zamisliti. Ali da je to malo, globalno gledajući, uzimajući u obzir inflaciju i sve ostalo je, troškovi života stalno rastu, mirovine ostaju iste, zapravo ispada da što kasnije idete u mirovinu to lošije prolazite. Novce neće biti ni za veće plaće učiteljima, nastavnicima, profesorima itd., dakle pregovori jesu u tijeku vidjeli smo i danas iz medija, međutim u proračunu mislim da je to kolega Mrsić već spomenuo, za rast plaća je rezervirano samo 700 milijuna kuna. To nije dovoljno. Znači ako računamo da samo u resoru obrazovanja plaće rastu 6%, to je veći iznos od 1,8 milijardi kuna. Znači ovaj iznos nije dovoljan ni da pokrije pola toga iznosa. S druge strane Ured premijera bilježi povećanje na stavci od 105,8%. Je li to dobra poruka? Pa ja mislim da nije, nebitno sada o iznosu ali 100% složiti ćete se je zaista značajno povećanje. Lokalna samouprava je zakinuta poreznom reformom za kompenzaciju jedinicama lokalne samouprave, dakle našim općinama, gradovima, županijama, predviđeno je 1,3 milijarde kuna a projekcije nam pokazuju da su izgubile poreznom reformom 2 milijarde kuna, dakle jedva nešto više od pola smo im kompenzirali, a to je jako loše. Reći ću vam i zašto. Naši načelnici, gradonačelnici, župani bez obzira iz koje opcije dolaze pa oni su prvi servis građana kojima se građani obraćaju kada neki problem imaju. Puno teže do zastupnika, do ministara jasno gotovo ne moguće doći zbog i obima njihovog posla, ali ti načelnici i gradonačelnici su prvi koji komuniciraju s ljudima, prvi koji rješavaju njihove probleme. Od onih koji su često egzistencijalne prirode, koji su vrlo teške sudbine do onih komunalnih i ostalih a sada ćemo ih zakinuti za 800 milijuna kuna kumulativno gledajući. Ako jednoj maloj općini u Slavoniji smanjite prihode od 200 tisuća kuna vjerujte to je njima jako, jako, jako puno. Ako uzmet u obzir da jedna općina u Slavoniji a govorit ću recimo o nekoj sredini u prosjeku ima proračun od 2 milijuna kuna onda računajte koliko je to. To je 10% proračuna. To je strašno. Štedi se na nekim stvarima gdje se po meni ne bi trebalo štedjeti, na razminiravanju recimo. Volio bih da ta stavka pada zbog toga, zbog činjenice da je sve manje površine pod minama ali to nažalost nije tako. Imamo još jako, jako puno površina pod minama i imao i fataliteta nažalost ali činjenica je da je manje novaca tu alocirano. Također se smanjuje i proračun za milijun kuna Hrvatskoj agenciji za hranu. Koristimo ovu priliku da vam skrenem pažnju da je to jedina državna agencija koja ima sjedište u Osijeku, dakle u središtu regionalnom mistične Hrvatske ali isto gledajući i u svjetlu činjenice da smo bili svjedoci jedne vrlo teške situacije sa sigurnošću hrane gdje je Hrvatska agencija za hranu igra prilično važnu ulogu. I mi unatoč tome i unatoč jednom smrtnom slučaju nažalost koji je nastao iz toga mi smanjujemo proračun. Štedimo na politici za mlade, štedimo na razvijanju volonterstva kao jednom zdravom obliku razvijanja društvenih potencijala, štedimo na poticanju izvannastavnih aktivnosti u osnovnim i srednjim školama što se tiče tehničke kulture. Pa to je jako loše kolegice i kolege. Ako želimo biti društvo koje potiče to je tzv. sten područje, dakle želimo naše učenike odnosno studente koji će se obrazovati u egzaktnim znanostima. Jako je loše zapravo da uopće ne financiramo izvannastavne aktivnosti što se tiče tehničke kulture. Posebno ako imate na umu da tijekom školovanja djeca tehničku kulturu imaju samo u osnovnoj školi, dakle ako ne idu u tehničku srednju školu od 5 do 8 razreda godišnje 35 sati računajte koliko imaju doticaja sa tehničkom kulturom. Ako ne pomognemo školama da u svojoj redovitoj nastavi uvedu izvannastavne aktivnosti usmjerene ka razvijanju tehničke kulture bojim se da ćemo puno mladih uvjetno rečeno izgubiti što se tiče ne samo tehničke kulture nego egzaktnih znanosti uopće. Spomenuo sam također mjere implementacije industrijske strategije. 2015. godine je na to potrošeno 80 milijuna kuna, u prošlom proračunu 40 a sada se planira potrošiti 5. Mislim da je to jako loše, kako sam rekao često na kritiziraju, kad kažem nas mislim općenito Hrvatsku da dovoljno ne razmišljamo strateški. I što se sad dešava? Ako imamo mjere implementacije industrijske strategije a industrija nam je bolna točka mi smanjujemo sredstva za to. Dakle ovo su neki egzaktni primjeri, jer ja sam htio biti egzaktan gdje mislim da ovaj proračun nije dobar, mogao bih nabrojati sada tu cijelu ali za to nemam vremena. No, ono što bi zaključio je da novaca očito ima, tim više što smo povećavali prihodovnu stranu, no kako taj novac trošimo? Evo trošimo ga u Ured predsjednika Vlade RH. Znači neracionalno, ako mene pitate s obzirom na socijalno stanje kakvo imamo u državi proračun je politička legitimacija svake vlasti, ovo je prvi proračun Vlade Andreja Plenkovića. I što nam taj proračun poručuje? Poručuje nam da nema novce za mlade, da nema novce za volontiranje, da nema novac za kulturu, da nema novca za hrvatski kvalifikacijski okvir čija su sredstva više nego simbolična, da nema novca za sigurnost hrane, da nema novca za implementaciju industrijske strategije itd. itd. itd. Iskreno se nadam kolegice i kolege da će slijedeći proračun ili rebalans proračuna pokazati da sam bio u krivu ali kako stvari idu u to nažalost čisto sumnjam. Hvala.
Hvala vam lijepo. Imamo prijavljene replike. Prva replika kolegica Marija Jelkovac.
Poštovani kolega naravno da vi kao predstavnik opozicije ste ovdje danas da bi nabrajali ono što smatrate nedostacima ovog proračuna i to je skroz legitimno. Ali moram vas podsjetiti govorili ste o tome kako je ova Vlada u ovom proračunu pokazala kako nema sluha za lokalnu samoupravu. Moram vas podsjetiti da je u Vladi SDP-a udar na lokalnu samoupravu bio puno žešći. Dakle proveli ste poreznu reformu koja je mnoge jedinice lokalne samouprave dovela do granica održivosti. Nisu imali za isplate plaća, onda ste to pokušali kompenzirati na način da su dobili određena sredstva koja su mogli koristiti samo za određene namjerne, dakle te mjere kompenzacije nisu bile onoliko učinkovite koliko su trebale biti učinkovite. Istovremeno ste ukinuli naknadu za područja posebne državne skrbi što je u mnogim jedinicama lokalne samouprave bio dodatni udar na njihove proračune, a znamo da su ta sredstva dobivale one jedinice koje su najviše stradale u Domovinskom ratu i koje su najsiromašnije. A danas pokazujete jako veliku brigu za jedinice lokalne samouprave i za to što gube ovom poreznom reformom a vidljivo je iz ovog proračuna da je Vlada namijenila kompenzacijske mjere gdje će dobit sredstva koja će moć koristiti za onu namjenu za koju im treba, znači to će biti sredstva opće namjene i dobit će u onolikoj mjeri koliko je to bilo prema, koliko gube prema proračunima koje su ostvarili u 2016. godini. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolegice Jelkovac, pa ima stvari koje mogu pohvaliti daleko od toga. Dakle, ne radi se o tome da je sve crno. Nije naravno. Recimo ako gledate razdjel 2111 promicanje ljudskih prava sa 4 milijuna kuna na 6 milijuna kuna povećanje. Mislim da je to dobro. O ljudskim pravima treba pričati, treba ih promicati, trebaju ljudi biti svjesni da ih imaju itd. Dakle, ima pomaka. Ali ja mislim barem da je smisao konstruktivne kritike to da proračun bude još bolji. Na žalost vašu argumentaciju doživljavam kao izjavu ovaj proračun je loš, ali vi ste bili lošiji. Da je netko možda po vašem mišljenju bio loše, ja mislim da to nije dobar argument ako govorimo o argumentima. I da, posebna državna skrb i ukidanje te mjere se osjeti u nekim sredinama ali isto tako uvođenjem indeksa razvijenosti su mnoge općine koje prije nisu dobivale sredstva a također su vrlo pasivne dobile neka sredstva. Ja vam mogu navesti čitav niz primjera iz moje regije, ali vjerujem da ih ima svugdje od malih općina koje nisu bile pogođene ratom izravno, dakle svi smo bili pogođeni neizravno. Ali su vrlo ne bih rekao pasivni krajevi, ali izuzetno nerazvijeni. Čak su bili nerazvijeni prije, dakle u bivšoj državi. Taj se samo trend nastavio, ta su sela opustila, te su općine propale. Sada ovaj način davanja potpore im je ipak dao neku šansu da dobiju nešto iz proračuna, da ne moraju doslovno nešto moljakati, nego da im to po indeksu razvijenosti odnosno u ovom njihovom slučaju nerazvijenosti i pripada. Hvala.
Hvala lijepo. Druga replika je kolega Ivan Pernar.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Evo imao sam priliku slušati i mog kolegu iz SDP-a. Slušajući njega kao i prethodna kolegica iz HDZ-a on isto kritizira na neki način proračun. Međutim, da je kojim slučajem SDP na vlasti a da se on nalazi u klubu HDZ-a on bi isto pronašao razloge da ga kritizira. Znači, ono što hoću reći, nije problem ovog proračuna sad to što njega HDZ radi. Problem je to što je sustav takav da država zbog duga koji raste iz dana u dan mora rasprodavati svoju imovinu. Vi taj problem uopće ne percipirate, jer se nitko ne pita od vas od kud će se taj proračun financirati. Vi svi raspravljate hoće li ići jedna kuna gore ili dole i da li će se negdje dodati, a negdje drugdje oduzeti. A pitanje od kud će uopće doći tih 35 milijardi kuna da se konstrukcija zatvori. To se pitanje ne postavlja. Ali reći ću vam ovako. Kolegice iz HDZ-a je meni rekla sljedeću misao „Pernar ti si za to da se ne znam ljudima daju stanovi, ne znam ili što već, da se stavi imovina u funkciju.“ Da, ali onaj problem koji mi u Hrvatskoj imamo nije taj da se privatizira imovina koja nije stavljena u funkciju već se privatizira što? Zlatne kokoši se privatiziraju. Ono što donosi dobit to prvo ide na bubanj. Nitko neće kupiti željeznice ili neko ne znam ili Željezaru Sisak. Čak i ako kupi to će propasti. Znači mi ostajemo bez Croatia osiguranja, bez svega onoga što donosi dobit, bez banaka. I to pitanje nitko od vas ne tretira. Nas je ovdje 151, nitko to pitanje ne postavlja. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Pernar, pa ne bih se složio s time da i stvari se nikad ne mogu promatrati crno bijelo. Rekao sam da proračun ima i nekih svojih dobrih strana naravno i ne bježim od toga. Ali isto tako ako smo već povećavali proračun za 5 milijardi kuna, ja ne bih tu vidio problem da smo to usmjerili prema onima za koje mislim da su najugroženiji slojevi našeg društva, a rekao sam što podrazumijevam pod tim u raspravi. Tim više ne trošimo na neke stvari koje su dobre za jedno zdravo, zdrav društveni razvoj poput razvijanja volonterstva. Imate mlade ljude koji nisu motivirani, ne bave se ničim osim svojih obaveza. To nije dobro. Ne bave se ni sportom, ne volontiraju. ja svakome kažem pogotovo učenicima koji posjećuju naš Sabor bavite se nečim. Ne nužno politikom. Bavite se aeromodelarstvom, bavite se humanitarnim radom, volontirajte u Crvenom križu, budite korisni svojoj sredini i na kraju će to koristiti i vama i kroz iskustvo i kroz čitav niz drugih stvari. Što se tiče ostalih problema, da problemi su mnogi i nisu oni nastali od jučer i sa njima se nosimo već dugo. Jedan od problema kada govorimo o državnoj imovini je taj što naša država još uvijek ne zna s čime sve raspolaže. I ako uzmete u obzir recimo poljoprivredno zemljište što je goruća tema i u mojoj regiji, mnoga poljoprivredna zemljišta još uvijek nisu stavljena u funkciju iz razno raznih razloga. Neka zato što su minirana još uvijek, neka zato što zbog tromosti birokracije primjerice u okolici Miholjca još uvijek imate zemlju koja nije dana u najam iako je natječaj raspisan ako se ne varam prije šest godina ili sedam. Dakle, to je bilo poništavanje pa se zamrzlo pa u međuvremenu drugi model dodjele poljoprivrednog zemljišta došao, tako da više nitko ne zna što se s tim dešava. A u istom trenu imate proizvođača našeg, recimo … [[Govornik se ne razumije.]] isto iz okolice Miholjca koji vapi za zemljom na kojoj može uzgajati krumpir, jer krumpir mora uvoziti iz Mađarske jer u Hrvatskoj nema dovoljno. Hvala.
Hvala lijepo. Iscrpili smo replike. Sljedeća pojedinačna rasprava kolega zastupnik Zdravko Ronko.
Hvala lijepo. Evo već smo negdje ušli u deseti sat rasprave oko proračuna. Mislim da nema smisla prežvakavati ono što je već prožvakano, pa ću ja nastojati biti i kratak. Dakle, osobno znam da je Vlada SDP-a napravila dobar posao i dobre temelje bar dok je bila u poziciji, ali da je baš toliko uspjela na ruševinama koje je zatekla, da je toliko baš uspjela kako bi se danas mi mogli ovdje raspojasati u predblagdanskim i predizbornom shopingu nisam baš u to previše siguran. Nisam siguran u stvari sam siguran kako nije dobro da se rashodi Ureda Vlade da oni idu ili da lete u nebo, a da za pravosuđe nema novca. Vidjet ćemo što će biti, ima dana, ima dana za megdana posebno u svjetlu svega onoga što nas čeka u 2017., dakle onaj povrat duga od 38 milijardi, deficit 6,4 milijardi, potresi u ugostiteljstvu, Europska komisija, INA itd., itd. Evo imali smo prilike vidjeti i ovom poreznom reformom oglodat ćemo ili oglodat ćete bolje rečeno jedinice lokalne samouprave. Samo da nam se ne desi da one kompenzacije mjere o kojima govorimo ne pređu u diskrecijske mjere. Tim više što tim kompenzacijskim mjerama nije obuhvaćen ni onaj porez na potrošnju koji će se smanjiti s obzirom na ove udare u ugostiteljstvu. Pa nije predviđeno ni kompenzacijske mjere za porez na tvrtku što malim jedinicama lokalne samouprave i život znači. Ipak kada se ovaj proračun idući tjedan bude usvojio, neki će doista moći šopingirati, a neki bogami i gladovati jer ovim socijalno neosjetljivim proračunom nejednakosti se još više produbljuju. Sarma kao prosjek kupusa i mesa u ovom slučaju ne vrijedi, jer neki će imati samo juhu. Članovi Vlade svoje plaće od nove godine povećavaju tisuću, 1500, pa na više, a za one druge i po dvije, tri, četiri, pet tisuća kuna. Dok za 50 tisuća radnika na minimalcu su odredili povećanje od 156 kuna. A kako su tek prošli umirovljenici? Njih 100 tisuća dobit će povećanje od 7 i pol kuna. Daljnjih 100 tisuća dobit će povećanje 15 kuna. 140 njih dobit će 22 i pol kune. Njih 230 dobit će 30 kuna, a 320 tisuća njih dobit će 45 kuna. Sve u svemu kada se zbroji, točnije 900 tisuća umirovljenika neće u idućoj godini prijeći 50 kuna. E sada, hoćemo li nad tim plakat ili ćemo nekom zbog toga čestitati, neka ostaje i nama i javnosti na razmišljanje. I neću više govoriti i neću govoriti ovaj puta ni o braniteljima, ni o mladima koji su prevedeni žedni preko vode, bit će vremena i za to. Ja bih samo jedan momenat još rekao, a to je da je ministar Marić svojedobno kada smo imali reformu poreznog sustava ili poreznu reformu, kako hoćete, rekao da on doista ne može ovima sa malim plaćama i umirovljenicima ništa pomoći jer nisu niti do sada plaćali porez. Točno. Ja se s njim slažem. Ali je isto tako rekao tada da se to nalazi, da će se to nalaziti u drugim mjerama, drugim sustavnim mjerama. Ja ni jednu takvu mjeru nisam vidio koja bi se reflektirala u ovom proračunu i koja bi one siromašne barem malo im dala potporu kako bi osjetili i oni nekakve blagodati u 2017. godini. Evo toliko. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Replika kolega Ivan Pernar.
Poštovani kolega iz SDP-a, ma ja vam moram reći, iskreno ću vam se obratiti, ja vas kao osobu volim i volim sve ove druge ljudi koji ovdje u Saboru s nama sjede. Nemam ništa osobno protiv nikoga. Međutim, za ovo raslojavanje društva, za ovu veliku podjelu na malu grupu bogatih i mnoštvo siromašnih nije kriv samo ovaj proračun, nego je kriva uloga centralne banke koja je definirala novac kao dug. I samim time sav novac koji mi imamo u opticaju je kredit što znači da svaka kuna koja postoji je u startu dug spram elite, spram onih 1% na vrhu piramide moći. I što se događa? Bez obzira kako mi raspoređivali novac, mi smo svi dužnici, a imamo samo novac da vratimo glavnice kredita. Znači, mi kamate na te kredite ne možemo vratiti niti u teoriji. I mi tonemo u dug, propadamo svi skupa i raspravljamo se oko toga hoće li netko dobiti povišicu recimo 50 kuna ili tisuću kuna. Da, to je hajmo reći nešto što boli. Ali, osnovni uzrok zašto smo uopće došli u to stanje je upravo ta monetarna politika. Zašto se izbjegava u Saboru govoriti o tom pitanju? To meni nije jasno, jer bez njene promjene raslojavanje će se nastaviti kako god okrenuli karte, kako god izmiješali špil, kako god bacali pikule. Sustava je jednostavno takav da generira siromaštvo s jedne strane, a novac sa druge strane i to na jako brutalan način. To sam ja gledao svojim očima. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Pernar lijepo ste rekli volite mene, volte sve ove kolege, volite ljude. Pa sasvim normalno, svi smo ljudi. Pa ako smo svi ljudi onda trebamo ljudski živjeti ili živjeti sa jednom dozom dostojanstva i to ljudskog dostojanstva. Raslojavanje. Da, razlika je i nejednakosti uvijek bilo i uvijek će ih biti. Ne možemo biti svi jednaki. Međutim, nekada se pretjera. Ja ću se složiti s vama da to nije samo rezultat ovoga proračuna. Pa naravno te nejednakosti imaju malo dublje i duže korijene. Ali u ovom proračunu se pretjeralo. Na neki način mislim da je previše tih nejednakosti koje su se mogle na neki način i smanjiti i posebno kada su u pitanju, recimo nisam siguran da jedan zastupnik ili jedan ministar treba imati razliku od nove godine tisuću petsto ili dvije tisuće kuna, a da jedan naš umirovljenik isto čovjek, građanin, Hrvat treba imati sedam i pol kuna. U tome je stvar, dakle te prevelike nejednakosti mislim da ih je trebalo drugačije osmisliti i smanjiti. Evo toliko hvala lijepa.
Iscrpili smo replike. Sljedeća pojedinačna rasprava zastupnica Vesna Pusić.
Hvala lijepa. Gospođe iz Vlade nisam sasvim sigurna tko ovdje još sjedi. Dozvolite da kažem par riječi o ovom proračunu odnosno specifično uglavnom ću se u svojoj raspravi koncentrirati na njegov jedan dio jer mislim da je s jedne strane ilustrativan za veliki dio proračuna, a s druge strane mislim da je i posebno važan, a to su obrazovanje, znanost i istraživanje. Općenito govoreći proračun je izgleda malo kao da funkcionira po principu iz svakog džepa ponešto odnosno u svaki džep ponešto. I to načelno ne bi moralo biti tako loše obzirom da sigurno svugdje fali i svugdje bi bilo dobro da se malo poveća, međutim po tom principu je moguće naravno kada se naslijedi gospodarski rast od 2,7%, kada se naslijedi gospodarski rast od minus 1,5 onda naravno nije moguće i onda treba prvo stvoriti neko bogatstvo da bi se moglo dijeliti. Ali kada se naslijedi komparativno visoki rast u usporedbi s onim što je vlada 2011.-2016. naslijedila još uvijek bi bilo dobro da se iz proračuna vidi kud se točno ide, na čemu je naglasak. Da li je naglasak na industriji, industrijskoj strategiji, da li je naglasak na IT-u i novim tehnologijama, jakoj poljoprivredi, jakom razvoju turizma, zdravstvu i kvaliteti, obrazovanju, demografskoj obnovi to se iz ovog proračuna ne može naslutiti, iako kada gledate specifično obrazovanje onda se nadziru neki obrisi toga u kom pravcu se ide. Istovremeno dok su vrlo optimistična očekivanja o tome koliko će se novaca uspjeti izvući iz europskih fondova pa onda njime pokriti jedan veliki dio ovog što je planirano u proračunu, nedavno je odnosno upravo sada je recimo DZS objavio jedan po mom mišljenju zabrinjavajući podatak, a to je da je ukupni promet hrvatske industrije u rujnu 2016. u odnosu na rujan 2015. pao 5%. E sada u ovoj općoj euforiji i optimističnom raspoloženju, to bi po mom mišljenju bio jedan podatak koji bi trebao zabrinuti i koji još više upućuje na to da će se morati oslanjati na nešto što je golub na grani u ovom trenutku, a to su sredstva koja će se izvući iz Europe. Kada se pogleda specifično proračun za obrazovanje po mom dubokom uvjerenju u zemlji kao što je naša proračuni nikad moram reći ni u Vladi u kojoj sam ja sudjelovala nisam bila zadovoljna s tim kako je obrazovanje tretirano iako su naravno ekonomski pokazatelji tada bili puno lošiji i trebalo ih je prvo popraviti i dovuć do ove situacije, naravno ne računam ovu proljetnu vladu od 5,5 mjeseci jer to je bilo tako katastrofalno da je sam i HDZ srušio, ali uspoređujući recimo plan u ovoj Vladi i plan u Vladi 2011.-2015. odnosno formalno gledano 2016. Dakle kada gledate specifično obrazovanje postoje dvije grupe stavki koje mnogo govore o ovom proračunu. Jedne stavke koje se prividno da ne kažem lažno povećavaju. Ima cijeli niz stavki, a ja ću barem neke ovdje pobrojiti koje se de facto smanjuju ili ostaju iste u odnosu na proračun 2015., ali su onda od ove Vlade koja je trajala šest mjeseci su drastično smanjene pa se u odnosu na to povećavaju. Ali de facto u odnosu na stvarne brojke, dakle proračun 2015. one ili padaju ili u najboljem slučaju ostaju iste. Primjer lažnog povećanja u obrazovanju, pomoćnici u nastavi za djecu s teškoćama u razvoju, stipendiranje redovnih studenata i znanstveno usavršavanje, odgoj i naobrazba djece u predškolskim programima, kapitalne investicije u osnovnom školstvu, javni međumjesni prijevoz za učenike, vrlo važna stavka drastično smanjena pa onda se vraća na ono što je bila odnosno nešto ispod toga. Razvoj visokog obrazovanja, zanosnost i tehnološki razvoj, potpora inovacijskim procesima, izdavanje i publiciranje domaćih znanstvenih časopisa, izdavanje znanstvenih knjiga i udžbenika, stipendije za studente slabijeg socio-ekonomskog statusa, eu projekti sveučilišta u Osijeku, Rijeci, Dubrovniku, Zadru, Puli, Splitu, Zagrebu. Dakle, tu su negdje npr. smanjeni od Vlade iz proljeća u odnosu na Vladu 2011., 2015. su smanjena ta sredstva čak za 60% i naravno, sada ako se povećaju za par postotaka onda u odnosu na to je povećanje. Ali u odnosu na ono što je bilo 2015. je de facto drastično smanjenje. A onda ima cijeli niz stavki koje idu direktno na smanjenje i u odnosu na ono što je bilo u proljetnoj Vladi od tih 5 i pol mjeseci. To su srednjoškolske stipendije za Rome, program usavršavanja znanstvenih novaka koji je prošla ova 6-mjesečna Vlada smanjila za 84%, a vi ste u odnosu na to još dodatno ju smanjili za 6, nešto preko 6%. Znanstveni centri izvrsnosti, dodatno financiranje, projekti tehnologijskog razvoja, pa onda Sveučilište u Zagrebu, Rijeci, Osijeku, Splitu, Zadru, Dubrovniku, Puli. Jedino sveučilište kojemu je povećano financiranje vidi čuda je Katoličko sveučilište. Ali da bi se to valjda nekako izniveliralo prepolovljena je potpora studiju protestantske teologije. Dakle, Katoličkom sveučilištu se povećalo ali Protestantskoj teologiji se prepolovilo. Pretpostavljam da je to ideološko pitanje. Stipendije i školarine za Doktorski studij, redovna djelatnost javnih instituta, nabava inozemnih znanstvenih časopisa, financiranja školarine za poslijediplomski studij i smanjenje potpore inovacijskim procesima. Dakle, nije samo privid ovo povećanje koje na prvi pogleda ja moram reći je mene jako razveselilo od 11%, nego je de facto i ima sistema u smanjenju odnosno tom de facto smanjenju koje na prvi pogleda izgleda kao povećanje vezano na manjine, vezano na inovativnost, vezano na nove tehnologije, vezano na doktorske i postdoktorske studije dakle, vezano na ono što je de facto temelj našeg gospodarstva, temelj našeg društva, temelj našeg razvoja. I to se iz ukupnog proračuna možda puno teže da iščitati, nego upravo iz ovoga proračuna koji se odnosi na obrazovanje i znanost. Ja bih voljela da se ovo događa samo sada, a da za sljedeću godinu zbilja planirate nešto puno bolje. Hvala vam lijepo.
Imamo repliku. Vjerovali ili ne kolega Pernar.
Hvala predsjedavajući. Pa znate što bih ja rekao moja uvažena i draga kolegice Pusić? Pa jednostavno kako god se ovaj proračun okrenuo, kako god se proračunske stranke izrotirale jednostavno novca nema dovoljno. Uvijek netko mora izvisiti. Ja se sjećam kada sam kao dijete gledao kada je SDP-e sastavljao proračun, onda su kolege iz HDZ-a govorile evo, ove stavke su kritične. Onda kada ga oni sastavljaju, onda vi kažete ove stavke su kritične. Međutim, čak i da ga zajedno sastavljate, opet bi bilo kritičnih stavki. Što će reći da problem nije primarno na razini raspodjele novca, već u njegovoj općoj nestašici. Jednostavno novca je nedovoljno. I umjesto da se nas 151 ovdje zajednički angažiramo da pokušamo pronaći uzrok kunske besparice s jedne strane i kreditne prezaduženosti s druge strane, i stagnirajuće inflacije kod koje cijene rastu a primanja padaju s treće strane, mi se stalno glođemo oko toga koja stavka je dobila malo više, a koja malo manje. I o čemu se radi? Mi ćemo na kraju cijeli ovaj dan provesti na glodanju oko toga, a i vi gospođo Pusić, a i vi svi ostale kolege znate i sa moje desne strane znači, SDP-e i HNS da vam HDZ-e ni jedan amandman neće prihvatiti. I kada vidite da je situacija takva da jednostavno ništa se neće promijeniti kao niti vi ne bi uvažili njihove amandmane da ih daju, onda bi po mojem mišljenju bilo najpametnije da mi svi zajedno pokušamo istražiti koji je uzrok te besparice odnosno nelikvidnosti u zemlji. Ali na žalost, za to opet nema volje i opet se to pitanje ignorira. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Pa može biti da je, a može biti i da nije.
Hvala vam lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava kolega Ivan Šipić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Zaista, ovo je čudo, nisam niti počeo govoriti, gospodin Pernar već ima repliku. Očito me vreba nakon ovih dana, me vreba [[Upadica Ivan Vrdoljak: Ma niste jedini. Ne znam jeste li primijetili ali mnoge naše kolegice i kolege su]] Da, ali svakako u ovom uvodnom treba naglasiti ako niste gledali jedan portal, pogledajte jer možda je to donator ovoga čudesnog aparata koji prenosi odmah direktno pa imate svi koji spavate, koji gledate, koji čitate, pa pročitajte jedan portal koji izgleda da je gospodin Pernar dobio novog jačeg sponzora, a taj ga redovito prati. Ali ja ne bih sada ulazio u te detalje [[Upadica Ivan Vrdoljak: Nemojte. To kasnije u hodnicima riješite.]] Da ga ne reklamiram, naći ćete ga [[Upadica Ivan Vrdoljak: Rasprava je o proračunu kolega.]] Tako je. Ipak ću se ja fokusirati iako smo svi polako iscrpljeni, ja ću nastojati pročitati da ne odem u širinu. Dakle, proračun je nekim strankama i zastupnicima prenapuhan. No nama koji dolazimo iz lokalne samouprave, koji dolazimo sa područja koji su po trenutnom indeksu razvijenosti ili nerazvijenosti, sa područja brdsko-planinskog ili područja od posebne državne skrbi, to je proračun koji budi nadu. Zašto? Pa u prvom redu jer se proračun u jednom dijelu okreće izravno gradovima i općinama. Gotovo 4 milijarde kuna pomoći lokalnoj samoupravi će mnogim gradovima otvoriti vrata za realizaciju stotine pripremljenih projekata za poboljšanje uvjeta života. Stvaraju se preduvjeti za kvalitetan pristup i pripremu za projektiranje, apliciranje i povlačenje sredstava iz EU fondova. Pomoćima iz državnog proračuna olakšava se funkcioniranje lokalne samouprave. Dolazi do oslobađanja sredstava za financiranje novih razvojnih projekata u gradovima i općinama i na taj način se potiče ukupni i regionalni razvoj RH. Znam da ovo zvuči preoptimistično ali kakve koristi i budućnost imamo od stalnog kukanja, izazivanja novih, crnih prognoza. Kada se u zadnjih godina toliko podizao proračun u pravcu braniteljske populacije, u pravcu ukupne obrane i sigurnosti? Ti proračuni su zadnji puta podizani kako smo čuli prije 5 godina. To je smjer, to je put koji neće biti lak. Ali napasti i dovesti u sumnju nešto što se u pravom smislu riječi još nije ni počelo ostvarivati i tražiti razloge za negativistički pristup nije dobar smjer. Nema niti jednog resornog ministarstva koje u svojim projekcijama nije predložilo veće potpore u skladu realnih potreba usklađenih sa pozitivnim, ukupnim financijskim kretanjima. Niti jedno područje RH nije zaboravljeno a iz nastupa svih ministara i premijera vidljivo je da se ne pristup selektivno, tj. ne radi se razlika po područjima. Svaki kraj je važan i potrebno je svakom području pristupiti sa pažnjom i napose socijalnom osjetljivošću. Zaposlenost i otvaranje novih radnih mjesta preduvjet su razvoja cijele RH. Raduje nas najava o rasterećenju gospodarstva i izravnim poticajima za razvoj poduzetništva i sve grane gospodarstva. Posebno je potrebno istaknuti poljoprivredu kao bitnu granu razvoja Hrvatske. Pokazatelj je da je Ministarstvo poljoprivrede na dobrom putu i da razumije što je problem u tom sektoru, ove nedavne akcije i konkretni potezi koji su podigli i buru. Ali bura je podignuta prije svega kod onih koji imaju upitnu kvalitetu i koji su daleko od zakonskog ponašanja. Kompenzacijski fond, ovdje danas često puta i ovih dana spominjani je izravna pomoć i poticaj stotinama lokalnih proračuna koji nisu u stanju iznijeti teret poreza na dohodak kao i toliko puta spomenuti indeks razvijenosti. Nadam se da je vrijeme kada jedan državni službenik jednog ministarstva mene osobno ispratio riječima duge su vam 4 godine. Nakon što sam došao sa … [[Govornik se ne razumije.]] konkretnim projektima. Kraju iz kojeg dolazim, Cetinskom kraju, ovaj fond će pomoći u teškim vremenima za sve proračune. Mnogi gradovi i općine su porezima na dohodak kao i spomenutim indeksom razvijenosti izgubili ali najviše su tim gubili građani jer im čelnici nisu mogli olakšati život u sredinama gdje žive jer nisu mogli financijski sve to skupa ispratiti. Ovdje imamo preispitivanje indeksa razvijenosti za koji vjerujemo da će kroz zakonski okvir još bolje procijeniti stvarno stanje svih hrvatskih krajeva. E sada za one koji nisu, koji očito nisu čitali imamo članak 52. o izvršenju proračuna koji kaže: „Jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave će se tijekom 2017. iz proračuna isplaćivati pomoć u visini razlike između prihoda od poreza na dohodak koji su ostvarili 2016. i prihoda od poreza na dohodak koji će ostvarivati tijekom 2017. godine.“. Stavak 2. kaže: „Razlika iz ovog stavka i članka 1. utvrđuje Ministarstvo financija i do svakog 15.-og u mjesecu isplaćuje se razlika utvrđena za prethodni mjesec.“. Kolege drage i poštovane ja sam prilično vas sve skupa dobro slušao i pazio ali vidim vi se smijete, mislim da nije fer, možete me barem poslušati još ove 2 minute pa onda slobodno komentirajte evo [[Upadica Vrdoljak: Kolega ima pravo, malo je u kontinuitetu, predugo traje.]] Zbog tog pristupa [[Upadica Vrdoljak: A znam, pa to i je problem što malo duže.]] i svih najavljenih mjera danas a i svih ovih dana kada je glavna tema proračun normalno da je proračunu i svim ministrima i premijeru koji su ga kreirali dati šansu i podršku jer uložen je napor i konkretni prijedlozi, posebno za obitelj i mlade. To svakako i ponovno treba naglasiti demografiju i mnoge mjere koje se najavljuju iz resornog ministarstva kao npr. rodiljni dopust, veće naknade. Subvencioniranje kredita za mlade, što nam dolazi iz Ministarstva graditeljstva su konkretne mjere a hrvatskog čovjeka zanima konkretno što Vlada kani činiti. Podatak da nas kroz mjere koje najavljuje Ministarstvo regionalnog razvoja čekaju mnogi paketi pomoći prema mnogim projektima koji su spremni za povlačenje sredstava iz EU fondova je također važan podatak osobito za lokalnu samoupravu. To ministarstvo u sinergiji sa drugim ministarstvima i tijelima državnih institucija trebao bi biti motor investicijskog zamaha kroz otvaranje mnogih gradilišta i budući otvaranja i realiziranja projekata. Ono što je danas u ovoj raspravi svakako vidljivo i i zanimljivo da nismo imali bez obzira na mnoge kritike i na mnoge primjedbe nismo imali posebno teške osvrte na ovaj proračun i niti od jednog praktički kluba zastupnika a ni pojedinačno. To govori da je proračun dobro pripremljen. Prilog tome je zasigurno ovaj isto medijski natpis popodne kada je jedan zastupnik kazao da je proračun kao Golf 2. To odmah treba razumjeti kad prenose ti isti mediji da je proračun u biti za mnoge Mercedes ali to nisu još uspjeli shvatiti. Način na koji su tako iskusni zastupnici raspravljali i raspravljaju o državnom proračunu, na način da se vraćaju uporno na neka stara vremena optužujući jedni drugi svakako svaki hrvatski čovjek je toga sit, pa i u ovo vrijeme kada nas ova nakon višesatne rasprave gledaju. I za kraj, dakle ma koliko ne argumentirano i podcjenjivački pristupali neki današnjoj raspravi o temeljnom dokumentu budućeg razvoja Hrvatske. Želim im još jednom reći kao i mnoge moje kolege proračun je razvojan, usmjeren je cijelom nizu mjera i kvalitetnih podataka prema svima. I za kraj napadati proračun i nazvati ga ovakvim i onakvim a poslije toga nas obasipati cijeli dan tonama amandmana je nešto što se baš i ne uklapa u priču. A kako je neodrživ, nerealan, predizborni, populistički, zbog čega tona amandmana? Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepo. Replika kolega Ivan Pernar.
Hvala predsjedavajući. Pa evo slušao sam i kolegu iz HDZ-a na momente jako pažljivo, na trenutke sam se izgubio. Međutim, u jednom segmentu svojeg govora on je ustvrdio da je ovaj proračun dobar za stanovnike tih brdsko-planinskih područja odnosno za područja od posebne državne skrbi. Međutim, što se događa? Ja kad pričam sa ljudima na cesti, na ulici, bilo gdje oni meni, ni jedan mladi čovjek nije meni rekao Ivane ja kad sam vidio ovaj prijedlog proračuna npr. ja sam odlučio ostati u Hrvatskoj. Niti jedna osoba mi to nije rekla, a on je kao poticajan, razvojan i sve drugo. Što će reći da ovaj proračun vaš neće zaustaviti iseljavanje mladih ljudi iz zemlje, neće zaustaviti kopanje po kontejnerima gdje ljudi traže boce za smeće, neće niti redove pred pučkom kuhinjom zaustaviti gdje me ona žena neki dan napala. Ali zašto? Nije problem u proračunu, proračun je samo jedan od instrumenata Vlade. Problem je u monetarnoj politici koja je antirazvojna, antisocijalna, antipravedna, nepravedna je, nepravedna je zato jer nas sve čini dužničkim robljem, ne našom vlastitom odlukom već je sustav tako postavljen. I na žalost ni vi kao ni prethodne kolege jednostavno ne dovodite u pitanje tu monetarnu politiku. Pričate da je proračun, hvalite proračun na sav glas a znate da sutradan kad se on izglasa i za godinu dana sve će biti isto kao što je bilo i danas. Hvala.
Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Pernar, zašto ja govorim u ime, jednim djelom u ime gradonačelnika i načelnika i mi dolazimo iz lokalne samouprave, osobito ljudi koji svih ovih godina nisu imali to zadovoljstvo ili privilegiju da budu ispred drugih gradova i općina. Zato govorim sad, zato govorim i sad da, i zato sam naveo i svoj vlastiti primjer. Dakle prije nekoliko godina me jedan, ne želim ljude prozivati na takav način, dakle pomoćnik ministra je doslovno me primio nakon što sam vozio 450 kilometar da bi me primio niti 3 minute i rekao mi nakon što sam izbrojio komunalnu infrastrukturu, odvodnju, ceste, puteve, ono što čini život kvalitetnijim on me ispratio riječima na kraju kad je slušao i vrtio se na stolici pa zar, ka duge su vam 4 godine. Znači dođite za 4 godine. Ja vjerujem i ne želim prozivati, normalno ne želim se vraćati na tu razinu razgovora ali isto tako vama želim reći da neće ni populizam zaustaviti mlade, neće ni ovaj medijski linč, neće ni korištenje medija na jedan način koji je ispod razine neće ni to doprinijeti, neće nekvalitetne rasprave u Saboru doprinijeti zaustavljanje tih negativnih trendova. Evo hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeća replika kolega Miro Bulj, zastupnik.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Šipiću, spominjali ste, znam da je predbožićno vrijeme, ali treba biti realan. Znači kad bi Mao Ce-tung stao na binu onda bi ga jedni hvalili drugi nisu smjeli govoriti. Realnost na brdsko-planinskim područjima je sasvim drugačija. Ja znam da vaš Trilj danas dobiva više u proračunu zbog indeksacije dok moj Sinj nema kune. To je činjenica, a koliko nas dijeli, u čemu je Trilj razvijeniji da ima 4 milijuna kuna u proračunu a Sinj npr. nema? Ili … da nema. Znači još imamo nepravednu indeksaciju koja je obećana 2017. od ministra Tolušića da će u 2017. biti prezentirana, da će biti prihvaćena izmjenom zakona koji je nepravedan bio apsolutno, koji je donijela Kukuriku koalicija koji je bio katastrofičan i vidimo poražavajuće rezultate. Pa tako Trilj ima vodnu naknadnu za hidrocentrale Sinj to nema, Cetina će, bit će ide preko Sinja, bit će … [[Govornik se ne razumije.]] ne ide Cetinja, samo Triljom ide i nekih par općina. Naravno decentralizirana sredstva koja odlaze u županiju, zasigurno je puno bolje biti načelnik koji je član jedne stranke, nego da nije neke stranke. Tako u slučaju Splitsko-dalmatinske to je poseban primjer. To je dokaz kako županije funkcioniraju. A zaista gdje je možda SDP-ov župan, funkcionira drukčije, znači da se pogoduje. Znači, nije pravično, nije dobra stvar. Treba mijenjati. Nisu pravedne, nisu pravične. Pa govorite o decentralizaciji, cijeli dan se govori. Apsolutno. Što je decentralizirano? Što je decentralizirano? Pa imamo prazne prostore sa autom od Like do Trilja, do Vrgorca obiđimo pa vidimo. Znam treba gledati svjetlu budućnost [[Upadica Ivan Vrdoljak: Vrijeme.]] Vidjet ćemo što će biti. Ali zaista već kada se govori o proračunu onda treba govoriti realno, a ne samo s pozicije svoga mjesta. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Bulj, evo zaista je ovo na jedan način privilegija i gušt da po prvi puta nas dva kojih nas dijeli 10 kilometara od grada do grada da na ovakav način raspravljamo. I stječe se dojam kao da vi niste u ovom vladajućem vagonu na ovaj način, a vrlo dobro znate mene i vrlo dobro znate model na koji ja funkcioniram, da u prvom redu vi kao zastupnik, vi kao zastupnik ste predstavnik Cetinskog kraja, ali cijelog naroda. Ali isto tako morate znati i to znate da sam ja isto tako biram da budem predstavnik i Cetinskog kraja i svih ljudi iz toga kraja. Prema tome, malo je ovako za javnost da se ja i vi repliciramo, malo nije svejedno, ali ipak ću odgovoriti neke podatke koje ste iznijeli, nisu točni. Prije svega, ako ste već išli tražiti podatke Grad Trilj ne uživa tu privilegiju da imamo 4 milijuna kuna iz tog kompenzacijskog fonda, ne, nego imali smo 3 milijuna kuna koja su određena u ovom trogodišnjem razdoblju. A moja greška, ni naša greška, ni moja ni vaša niti malo nije u tom dijelu i na koji način je dijeljen taj indeks razvijenosti. Vama je vrlo dobro poznato na koji način u Sinju je funkcioniralo i na koji način je došlo do toga dijela kako se došlo do indeksa razvijenosti. Vrlo dobro znate. Ne želim spominjati pokojnog gradonačelnika Bog mu dao raj, na koji način se prezentirala vlast u Sinju. Pa nemojte me prekidati, na koji način je tada kada je bila aktualna priča da se ispune određeni podaci, na koji način su određene lokalne jedinice prijavljivale svoj indeks razvijenosti. Nekim načelnicima i gradonačelnicima valja biti pošten je bilo gušt da napišu i u interesu da napišu da su razvijeni, a u stvarnosti se slažemo da nije tako, da treba mijenjati. I slažem se s vama da treba mijenjati. Ali isto tako nemojte uzimati sebi za pravo da meni kao gradonačelniku vašeg susjednog grada nije stalo do Cetinskog kraja. To vam ne mogu ni vama, niti bilo kome ovdje reći, jer ja sam biram kao i vi, to vrlo dobro znate.
Hvala vam lijepo. Sljedeća replika kolegica Dragica Roščić. A vi ste odustali? Šteta, i vi ste im blizu. Sljedeća replika kolega Damir Tomić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega, razvojni proračun. Volio bih da mi kažete samo jednu stavku u proračunu temelju koje ste zaključili da je ovaj proračun razvojni. Dakle, niti R od razvojnog. A što se tiče tone ovih amandmana, meni je doista žao da ih nema tonu da pokušamo barem spasiti ono malo što se može spasiti od ovako lošeg razvojnog proračuna. Drago mi je da niste spomenuli da je socijalno osjetljiv, da je okrenut radnicima, da je okrenut modelu sprječavanju odlaska mladih iz Hrvatske, da je okrenut stvaranju preduvjeta za nova radna mjesta u Hrvatskoj. Ako mi kažete neke od tih stvari, ako opovrgnete ovo što sam sada rekao, ja ću se složiti sa vama da je on doista razvojni. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Pa gledajte, zaista mi nije jasna, mnogo stvari mi nije jasno, ali nije mi jasno da sada da bi ja vama trebao ponovno reći što sam nabrajao iz ovoga dijela. Da nije jasno, ja sam spomenuo da je socijalno osjetljiv i da ide u socijalnom pravcu. Rekao sam za demografiju, rekao sam za regionalni razvoj, rekao sam za mnoge stvari, a nisam htio namjerno opterećivati ni sebe, ni vas, ni javnost sa tolikim brojevima koje smo već tijekom dana toliko čuli, pa i u ovim raspravama ovih dana. A kada smo već kod toga čiji je i na koji način razvojni proračun bio, pa ne treba ništa drugo nego reći jednu stvar, a to je zašto niste ostali na vlasti kada je tako bio misir u vaše vrijeme kada ste vi bili tako sa svim tim temama koje sada meni i nama ovamo imputirate na ovakav način. Zbog čega vaši proračuni koji su imali tako strelovit i obećavajući napredak u nekoliko godina, zbog čega nije rezultirao da vas je narod ponovno birao? Zbog čega? Pa vi spuštate po cijeli dan ljudi moji. Mislim da i ja ne želim doprinijeti nekvalitetnoj raspravi. Evo toliko. Mogao sam odmah ovako odgovoriti.
Upravo. Nas još nikada nije zapalo u dobro vrijeme, uvijek u loše. Sljedeća pojedinačna rasprava kolegica Sabina Glasovac.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Ovaj proračun je zapravo onako vrlo optimističan. Predviđa pozitivna ekonomska kretanja, predviđa rast BDP-a, prihod od 121,6 milijardi, a rashode s druge strane od 128,4 milijarde. Ono što nikako po meni bez obzira na optimizam nije dobro da planiramo trošiti više nego što ćemo uprihodovati i to čak za 6,8 milijardi. Ono što mislim da moramo na samom početku napraviti je, reći jedno veliko hvala jedinicama lokalne samouprave i ugostiteljima koji u velikoj mjeri doprinose što je prihodovna strana takva kakva jest, znači doprinos jedinica lokalne samouprave je 2 milijarde kuna i 1 milijarda kuna je evo, milijarda razloga da se zahvalimo ugostiteljima što su evo doprinijeli tome da danas možemo raspravljati o tome, o prioritetima na koje će se trošiti ta sredstva koja su oni, zapravo koji je njihov doprinos u samom proračunu. Međutim, sama projekcija koja je poprilično optimistična uvelike ovisi i o nama, odnosno ovisi o mnogočemu. S jedne strane o planiranom rastu BDP-a, pitanje je kako će se ovaj porezni mač koji je zapravo dohvatio naše ugostitelje reflektirati na samu prihodovnu stranu od turizma tako da je to jedan veliki upitnik na prihodovnoj strani proračuna. A s druge strane 11,2 milijardi kuna namjeravamo uprihodovati, odnosno to su sredstva koja su planirana u proračunu koja ćemo povući iz europskih fondova. Tu pak samo o nama ovisi koliko ćemo u tome biti uspješni. Međutim, kada imamo situaciju da je rashodovna strana čak za 6,7 milijardi kuna veća u odnosu na rashodovnu stranu i 5,5% veća u odnosu na sami rebalans, pitanje koje se zaista postavlja i već se postavilo danas tijekom dana je kako objasniti učiteljima, profesorima, nastavnicima da nema novca za povećanje plaća i da nema novca za ispunjavanje preuzeti obaveza o povećanju 6% osnovice. Ono što je meni nekakav ne baš dobar i pozitivan početak je činjenica da ste ušli u pregovore sa sindikatima, da je činjenica da u medijima već poprilično jasno možemo vidjeti smjer u kome idu ti pregovori. Možemo vidjeti obećanja i nekakav kompromis da ćete se naći na povećanju od 3% osnovice. Međutim kada pogledamo proračun onda vidimo zapravo da vi te sindikate lažete, svjesno ih lažete barem kada govorimo o zaposlenicima u osnovnim i srednjim školama. Zašto? Zato jer kada pogledamo bruto rezervirana sredstva za bruto plaće zaposlenika u osnovnim i srednjim školama nema tu povećanja od 3% ministre. Tu je povećanje 1,5%. Ne znam zašto se te ljude koji već godinu dana čekaju samo na ono što im pripada gdje su se već sve pretpostavke ostvarile prije godinu dana da im se isplati ta osnovica, zašto dovodimo u situaciju da ih zavlačimo i da im obećavamo nešto što nećemo moći ispuniti. Jedino, ako svjesno znamo da je ovaj proračun zapravo lokalno predizborni i na neki način pa i kupovanje socijalnog mira pa ćemo u 6. mjesecu doživjeti rebalans proračuna pa će i ova stavka između ostalog izgledati puno drugačije ali to onda znači da će oštećene biti brojne druge stavke ako ćemo morati udovoljiti i pokazati vjerodostojnost prema sindikatima da ćemo im povećati osnovicu za 3%. Ima ovaj proračun u nekim svojim stavkama i svijetle momente kada govorim recimo, posebno sam proučavala proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja. Ono što je meni pozitivno je recimo planiranih 9 milijuna kuna više za provedbu, odnosno povlačenje sredstava na temelju operativnog programa konkurentnost i kohezija i 117,9 milijuna kuna operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali. Međutim, evo ja se iskreno nadam da ćete i vi prisiliti ministarstva da konačno počnu raditi svoj posao. Jer proteklih godinu dana, recimo Ministarstvo znanosti i obrazovanja je propustilo povući milijardu i 300 milijuna kuna zbog čistog nemara pa su nam kroz ruke tako već za gotove zapravo programske dokumente su nam izmaknuli za 50 milijuna eura sredstava koje smo mogli uložiti u stručno usavršavanje i osposobljavanje učitelja i nastavnika, 50 milijuna eura za znanstvene centre izvrsnosti, 85 milijuna eura za ulaganje u strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Ono što su nekakve neznatne ali hajde recimo nekakvi iskoraci što ste uvidjeli da ste otoke zakinuli pa u ovom proračunu planirate izdvojiti 1,2 milijuna kuna više za vodoopskrbu otoka, nažalost to nije slučaj sa sufinanciranjem brzobrodskih pomorskih linija. A recimo program održivi razvoj jadranskih otoka se smanjuje sa 151,7 na 131,4 milijuna kuna. Ne znam kako će to doprinijeti depopulacijskog politici na našim otocima. Ono što je po meni recimo svjetla točka ovog proračuna je što se konačno nadzire završetak projekta interkulturne škole Vukovar i bez obzira što se u Memorijalnom centru Domovinskog rata Vukovar sredstva smanjuju u planu proračuna sa 35,6 na 34,3 milijuna kuna, onaj edukativni dio samog centra koji će omogućiti našim učenicima 8.ih razreda osnovnih škola da u sklopu svojih programa svi odu u Vukovar i zapravo povijest uče na jedan drugačiji i zorniji i praktični način. Vidimo da će se to konačno realizirati, drago mi je da nastavljate taj projekt koji je započela naša Vlada i pilotirala ga 2 godine za redom. Ono što je pozitivno je također da ste uvidjeli da ste jako pogriješili prošle godine kada ste skoro prepolovili sredstva namijenjena za Nacionalnu zakladu za razvoj civilnog društva. Znači s 25,2 milijuna kuna ste povećali ta sredstva na 41,8 milijuna kuna, to je iznimno važno za jačanje institucija civilnog društva ali za razvoj demokratskog društva u cjelini. E sada dolazimo do jedne onako naizgled vrlo, vrlo pozitivne stavke u proračunu, to je kurikularna reforma. Sredstva planirana zapravo za izradu kurikularnih dokumenata pa ja to iščitavam onda i za provedbu kurikularne reforme iznose 9,5 milijuna kuna. Međutim, ono što je potpuno, reći ću amaterski, potpuno neodgovorno prema ovom Hrvatskom saboru je što mi nemamo nikakav akcijski plan, nikakav programski dokument, nikakav dokument Ministarstva znanosti i obrazovanja koji bi pokazao zapravo u kom pravcu će se ta sredstva trošiti i u kom pravcu promjene u obrazovanju kane ići. I dalje nastavljamo nažalost negativnim trendom nedovoljnog ulaganja u stručno usavršavanje i izobrazbu učitelja i nastavnika u osnovnim i srednjim školama. S 3 milijuna na 1,7 milijuna smanjujemo sredstva Uredu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Moram primijetiti da je ovo jedini pravobraniteljski ured kome se značajno smanjuju sredstva, ostalim uredima se sredstva povećavaju, ne znam zašto je to tako ali poruka dobra zasigurno nije. Smanjuju se sredstva za poticaj udrugama za izvan institucionalni odgoj i obrazovanje djece i mladih za 27% što je loše ako uzmemo u obzir da smo im već rebalansom skinuli ta sredstva sa 10,1 na 6,1 milijun kuna. Što se tiče kapitalnih investicija ne znamo koja je budućnost izgradnje osnovne škole Sinj koja je bila u proračunu zapravo do ovog prijedloga proračuna. Nekako imam osjećaj da je budućnost sveučilišnog kampusa u Zadru, projekta koji se trebao financirati iz fondova EU upitna a to mi je za pravo dao i odgovor pomoćnika ministra na Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu. I ono što nikako ne vidim, ovdje sam čula da je proračun razvojan pa čak i socijalan, kako onda može se smanjivati sredstva za stipendije studenata slabijeg socioekonomskog statusa? To mi naprosto nije jasno. Ne shvaćamo koliko je zapravo važno osiguravati kvalitetu u sustavu jer HKO u hrvatskom kvalifikacijskom okviru koji je zapravo jedan od ključnih reformskih elemenata i instrumenata u razvoju visokog obrazovanja, sredstva planiramo u iznosu od 248,68 kuna a nismo dovoljno nažalost ni ambiciozni kada govorimo o ulaganju u znanost i znanstveno istraživačku djelatnost pa smo si tako zadali cilj da udio u BDP-u sa 0,33 kojeg smo zatekli mi recimo 2011. završimo na 0,4. Daleko je to od 3% i trenda koji je dominantan u razvijenim europskim zemaljama.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženog zastupnika Ivana Pernara.
Poštovana kolegice Glasovac, slušao sam i vaše izlaganje i vidio sam da je vaše izlaganje na tragu prethodnih izlaganja, da vas muči to što je neka znači institucija dobila malo manje novaca a s druge strane neke stavke su povećane. Međutim, proračun je po svojoj prirodi takav da se to uvijek događa bez obzira tko bio na vlasti. I prilikom svake rasprave o proračunu ponavljaju se ovakve scene gdje SDP ako je na vlasti onda HDZ daje amandmane i prigovara zbog raspodjele a SDP to sve odbacuje ili sada u situaciji kada je HDZ na vlasti i SDP daje amandmane i prigovara. Ništa se tu nije promijenilo. Jednostavno iz godine u godinu gledamo istu predstavu. A što se događa s građanima? Da li građani nakon ove predstave danas, hoće li oni živjeti bolje? Hoće li i jedan građanin reći evo, danas mogu reći da moja djeca imaju budućnost u ovoj zemlji? Da li će ijedan mladi čovjek koji razmišlja o odlasku iz ove zemlje nakon što posluša nas ovdje što govorimo, reći da, postoji nada ostati ću ovdje. Moje je iskreno uvjerenje da ne a da zato smo krivi najviše mi koji u svojim raspravama uopće se ne dotičemo osnovnog uzroka problema. A osnovni uzrok problema je politika centralne banke, HNB-a koji ima ulogu mjenjačnice koji ne emitira novac, koji ne financira državu. I posljedično je država u grču sa lovom i onda mora maltretirati porezne obveznike, dizati poreze, cijediti svaku kunu iz njih. Hvala.
Hvala vam lijepo. Odgovoriti će uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Kolega Pernar, osoba koja ne razumije da je ulaganje u obrazovanje jedini garant razvoja ove zemlje i jedini pravi zalog za budućnost ne razumije apsolutno ništa. Ja ovdje imam potpuno pravo i kao na neki način dio izvršne vlasti u operativnom smislu prošle Vlade, potpuno pravo komentirati i negodovati vezano uz proračun koji se tiče Ministarstva znanosti i obrazovanja. Ovdje je isforsirano u ovom Hrvatskom saboru donošenje Strategije znanosti, obrazovanja i tehnologije kao ključnog nacionalnog dokumenta koji trasira razvoj obrazovnog sustava za budućnost. Jednoglasno je ovaj Hrvatski sabor usvojio tu strategiju. Ključni dio, pitajte bilo koje dijete, bilo kojeg roditelja, bilo kojeg stanovnika RH on će vam reći da je obrazovni sustav RH pun rupa, nije odgovarajući, ne odgovara potrebama ni tih mladih ljudi ali ne odgovara potrebama niti društva. I kada vidimo ovakav proračun a proračun je ključni politički dokument, to je politika, smjer jedne Vlade. Kada vidim da se prikazuju brojke ali da ne znamo pravac, da ne otkrivamo pravac u kome idemo, da ne znam što ćemo sa sobom, kako ćemo mijenjati, hoćemo li odgovoriti izazovima današnjeg društva onda si uzimam potpuno pravo to kritizirati zato jer jesam, radila sam na nekim promjenama u obrazovanju i smatram da ovaj proračun Ministarstva znanosti obrazovanja nije dovoljno ambiciozan, da nam ne garantira bolju budućnost. I jesam, zabrinuta sam za daljnji nastavak obrazovane reforme i provedbu Strategije znanosti, obrazovanja i tehnologije. Tako da sam vam ja zapravo u ovoj vašoj špranci od replika na sve kolege s ove strane promašena meta.
Hvala lijepa. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Kolegice, spomenuli ste osnovnu školu Fra Pavla Vučkovića u Sinju. Da, to je škola o kojoj se priča od 2006. uglavnom u predizborno vrijeme kako su izborni ciklusi dolazili tako čak uvijek bi bilo najava postavljanja kamena temeljca pa sam ja čak i postavio jedan kamen temeljac da ne bi prije 2, 3 godine, tj. prije prošlih parlamentarnih izbora, ne ovih sad, postavio sam kamen temeljac u … [[Govornik se ne razumije.]] a moramo i na svakom koraku u Sinju postaviti u Cetinskoj krajini. Meni je drago što vi iz Zadra dolazite, inače dobra je bila suradnja HDZ-a i SDP-a iz Zadarskog kraja pa tako je usmjeren i autoput, drago mi je Dalmatina se usmjerilo prema Zadru a ovaj kraj iza ostao u zaleđu baš zbog toga što je Sinj zaboravljen. Premda je čelnik liste živi u Zagrebu nezavisne iz Sinja, činjenica da je ove godine tj. u prošlom proračunu za 2016. bilo 2,1 milijun kuna u proračunu, da je bio dogovor pokojnog gradonačelnika države i županije da će plaćati 50% iznosa županija, 50 država u iznosu od 50 milijuna kuna. Županija je bila digla ruke, ali pošto je ministar Šustar stavio to u proračun, borio sam se, hodao sam kod njega, morao sam ga stiskati, doslovno tako funkcionira. Međutim, što je proračun, što je napravila dokumentacijom? Projekt je došao do 118 milijuna kuna i ja sam dao amandman. Prije neki dan smo imali i sastanak u Ministarstvu gdje su bili čelnici grada, županije i ministar gdje se traži rješenje ovoga problema. Ali je katastrofalno da vlast u Sinju, županiji oko ovoga projekta jednostavno glavom, nitko ne zna kako se dogodilo da je projekt sa 50 milijuna kuna otišao na 118 milijuna kuna. Svi se prave mutavi. Mutava obrana. Svi odjedanput ne znaju ništa. Znači, ciljano je 2 milijuna kuna dato za projekat. 2 milijuna kuna je bačeno u vodu. Dao sam amandman. Premda treba pod hitno tražiti alternativu da se ovaj, mislim 118 milijuna kuna za školu. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvažena Sabina Glasovac.
Kolega Bulj i vi i ja znamo da zapravo gradnji ove škole su vrata otvorena ponajviše zaslugom zamjenika ministra Mornara gospodina Rok Andričevića, da. E sada zamisao prvotna i dogovor prvotni je bio taj da će se škola graditi na način da će Ministarstvo financirati čini mi se 65%, 25% županija, 10% Grad Sinj. Prvotno zamišljena vrijednost projekta bila je 40 milijuna kuna. Kasnije je ona narasla na 70 milijuna kuna jer se smatralo da uz samu zgradu osnovne škole treba graditi i glazbenu školu, ali i sportsku dvoranu. Zašto je projekt u posljednjih godinu dana narastao sa 40 odnosno 70 milijuna na 118 milijuna kuna ja to ne znam. Odgovore na to pitanje morat ćete tražiti u vašoj županiji ili gradu. Ali nije tajna, nije tajna, i ja živim u takvom gradu gdje su ugovarani određeni projekti koji su u konačnici koštali tri puta skuplje. Znate kako to ide – pola pijem, pola šarcu dajem – tako da su to loši običaji koji su se očito prelomili na žalost i na ovom projektu. Ono što je tužno što ukoliko projekt ostaje na ovom iznosu vrijednosti 118 milijuna kuna, na žalost bojim se da se neće tako brz izgraditi, a mogao je biti relativno brzo izrealiziran da smo se držali, da ste se svi držali prvotnog dogovora.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvažene zastupnice Anke Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre, evo 9 sati je. Tu smo cijeli dan. Ministar pažljivo zajedno sa svojim suradnicima sluša ono što mi govorimo. Nešto bilježi, nešto i ne. No međutim, mislim da uvijek trebamo reći ono što imamo. Mi govorimo na različite načine. Ima od nas kao oni renesansni političari, pa se razumiju u sve. Ja nisam takva, pa ću ja govoriti o onim stvarima o kojima mislim da se malo bolje razumijem. Ovaj proračun mene podsjeća na nešto što je uzrečica ili što je mene moja mama učila, a to je da se štedi kad se ima, a ne onda kada se nema. Na žalost mi kada imamo smo odlučili trošiti, pa ćemo se tamo vidjeti negdje u drugoj polovici iduće godine jer će sigurno biti i rebalansa i morat će ih biti. Ja ću sve dok sam u ovoj sabornici i na ovom mjestu govoriti o demografiji i to je nešto što mislim da treba govoriti i na što treba ukazivati. Jednako tako i kad je premijer uvodno govorio ja sam govorila o demografiji, govorila sam o tome da treba razmišljati i o vrtićima i o školama pa je jako zgodno malo vidjeti i amandmane koje smo mi dali a koji će zasigurno biti odbijeni jer još ni jedan amandman ni na rebalans nije bio prihvaćen pa neće ni ovo biti iznimka. Postoji i to zorno pokazuje situaciju u kojoj jesmo, postoji jedna škola Pribislava to je općina u Međimurskoj županiji to je škola koja se tamo planirala graditi 18 godina gdje od 300 i nešto djece više od pola djece je su djeca Roma koji tamo zaista idu u školu, zajedno se uči, 2015. je započeto sa projektom općina je osigurala zemljište, općina je jednako tako napravila i projektnu dokumentaciju, županija je osigurala dio sredstava, dio sredstva je bio u proračunu i napravljena je prva faza. Za drugu fazu je sad zaključeno u ovom proračunu da nema novaca. Ja ću vam prevedeno reći što to znači, to vam znači da to neće biti gotovo, da će to stajati, da će se ovi mučiti, da tamo za neke 3, 4 ili 5 godina će se iznaći nekakva sredstva i to će koštati znatno, znatno više nego da se sad dovrši. Stoga još jedanput apel na vladajuće, postoje projekti koji su započeti, za koje treba još malo novac osigurati ili sredstva da se završiš. Puno bolje je da imamo završene projekte nego da ove koji nisu završeni ne završimo a otvorimo neke nove. Jednako tako ono što je meni uvijek interesantno i bit će interesantno u proračunu da vidimo što to i kako rješavamo i koje su to reforme i projekti vezani uz stanovanje mladih obitelji. Pa je jednako tako premijer u odgovoru rekao da se nastavlja posao, ali ono što morate znati da se POS nastavlja sa istim sredstvima. I ono što je bilo za očekivati i što je za očekivati uvijek kad jedna Vlada prestane a počne druga da barem one projekte koji su dobri, za koje su svi pokazali da su dobri nastave dalje. Možda ne tim intenzitetom ali da ih nastave. Naime, POS najam je jedan odličan projekt, građani Splita samo kad smo njih intervjuirali je 1800 obitelji reklo da je zainteresirano za najam. Zašto je zainteresirano za najam? Zato što ulaze u siguran najam sa državom i zato što onda imaju opciju da u prve tri godine se odluče da li će to otkupiti taj stan ili ne. No međutim, POS je ostao otprilike na nešto manjim iznosima nego što je bilo prije, dakle tu nemamo neku ambiciju. No međutim, ne tako davno u ovom uvaženom Domu smo govorili i o lokalnim porezima pa smo u nekoliko navrata govorili i o porezima na nekretnine. Tad sam rekla i u par navrata govorila ljudi moji nismo spremi za taj porez, nemojte da idemo u porez na nekretnine, naši građani i mi nismo štedili u dijamantima, u dionicama, zlatu štedili smo u nekretninama i moram reći da me je jako interesiralo da li u ovom proračunu postoji neka stavka koja će se bavit procjenom vrijednosti nekretnina i našla sam tu stavku. No međutim, ostala sam malo iznenađena, vidjela sam stavku i kaže za 2017. je na toj stavci 41 milijun kuna, za 2018. 70 milijuna kuna, za 2019. još je nešto više. Ja vam jako budući da ovdje baratamo milijunima vrlo jednostavno onda jako volim te milijune pretvoriti u nešto konkretno. U Zagrebu budući da je naš gradonačelnik tako dosta zaokupljen fontanama onda vam mi u Zagrebu jako volimo te stavke pretvoriti u fontane. Pa ova stavka koja je za 2017. u iznosu 41 milijun kuna osigurana vam je u Zagrebu otprilike četiri fonta. Ali ja puno više to volim pretvoriti u stanove POS-a. Naime, kada govorimo o stanovi POS-a po kvadratnom metru u Zagrebu odnosno u Splitu to vam je negdje oko tisuću i 50 eura i kada uzmete prosječni stan od 70 kvadrata, dakle iduće godine za procjenu vrijednosti nekretnina je osiguran iznos s kojim se moglo napraviti 76 stanova POS-a, pa 2018. 96 stanova, a 2019. 131. Ja sam na Odboru za graditeljstvo i prostorno uređenje vidim da su tu i neki kolege koji su inače na odboru, malo pitala ministra što i kako pa sam shvatila da ne može dati odgovor do kraja, jako me interesira što to mislimo činiti sa procjenom vrijednosti nekretnina. Pri tom moramo znati da s 1.1.2018. taj porez kreće, a mi toliki veliki iznos osiguravamo u proračunu, dakle samo u idućoj godini 76 stanova POS-a bi se dalo napraviti i zamislite da još te stanove napravite u Splitu i date ih u najam ili negdje drugdje po Hrvatskoj i na taj način omogućiti stanovanje mladim obiteljima. Završno, bez obzira što se kolege tu zabavljaju pa ne čujem ni sebe, završno ovaj proračun ima zaista tu jednu manu staklenih nogu. Da bi se on mogao realizirati, da bi ova rashodovna strana mogla biti takova kako je previđena, niz uvjeta mora biti. Kao što sam već rekla, prvi uvjet mora biti da uspijemo sve povući što je vezano uz fondove EU, a onda nam je sve izvanjski elementi na koje mi ne možemo utjecati, a tu je Brexit pa promjene u Italiji, pa promjene u Francuskoj bude najidealnije moguće, bez obzira na to sve zajedno on je zaista na staklenim nogama i bilo bi puno bolje da su se vladajući odlučili štediti kada se ima jer kada se nema nemate što štediti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Jedna replika, uvaženog Ivana Pernara. Nema ga. Gubi pravo govor. Sljedeća uvažena zastupnica Bernarda Topolko. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Danas smo već tu čuli svašta u prijedlogu ovog proračuna i da je razvojni i da je nerazvojni i da je optimistički, da je predizborni, međutim nismo čuli jednu stvar do malo prije, u ovom proračunu nema nijedne kapitalne investicije za Međimursku županiju. Županiju koja je smještena na sjeveru Hrvatske između rijeke Drave i Mure koja ima najniži prosjek plaća, županija koja ima proračun od 40 milijuna kuna, županija koja ima 729 kvadratnih kilometara, županija koja ima 113 tisuća 804 stanovnika, od njih 100 boraca je branilo gradove i Vukovar, i Lipik, i Šibenik, i Dubrovnik i cijelu Hrvatsku, županija koja ima i 10 tisuća Roma, županija koja nije dobila ni podršku za izgradnju doma zdravlja, a u proračunu je predviđeno renoviranje prostora Vlade. Županija koja nije dobila ni za Osnovnu školu Pribislavec ni kune. Trebali bi vidjeti koji su to prostori, u kojim prostorima Osnovna škola Pribislavac smještena, u Dvorcu grofa Feštetića izgrađenog 1850. godine. 1964. godine bio je prenamijenjen u školu, nastava se još i danas održava u tim prostorima. Krenula je izgradnja škole i dvorane, došlo je do druge faze, međutim tu smo gdje jesmo. Krenuli smo sa izgradnjom doma, znamo da je Međimurska županija po broju karcinoma u vrhu u RH, a naš dom zdravlja smješten je na četiri lokacije u zgradama starim od 50 do 150 godina. Prije nekoliko dana imali smo amandman za završetak sportske dvorane u Osnovnoj školi Orehovica, gdje je također više od 50 posto učenika Roma, nije prošao amandman i na sve ove ponovo smo dali amandman na sve projekte. Nadamo se da će se amandmani uvažiti i da će biti podržani. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog Ivana Pernara. Izvolite.
Htio bih reći da dovodimo u pitanje smisao ove rasprave. Koji je smisao toga da mi cijeli dan raspravljamo kada znamo da će vladajući odbiti sve amandmane? Koji je smisao i govora vladajućih i njihovih replika? Ovo je jedan, kako je Prkačin meni jednom rekao, verbalni ping-pong u kojem, koji su naši građani koji gledaju slučajno HTV četiri, gledaju to, prisiljeni su to gledati i pitaju se koji je smisao svega ovoga. Ja ne znam. Vjerujem da ne znaju ni oni, a mislim da ne znate ni vi sami. Ja sam pokušao kroz svoje govore ovdje ukazati na izvor problema. Korijen svih problema u zemlji, a to je ta pogrešna monetarna politika. To što se novac stvara samo kao kredit, što novac za otplatu kamate ne postoji, što je kuna bon za euro, međutim, umjesto da se govori o tom centralnom problemu zbog kojeg se nalazimo u dužničkom ropstvu, zbog kojega se sve što vrijedi rasprodaje, zbog kojeg na kraju krajeva ljudi nemaju novaca, zbog kojeg na kraju krajeva je proračun tanak pa mora odbijati amandmane i nema dovoljno za sve. Umjesto da se o tome raspravlja, mi ovdje igramo ping pong. Zašto, do kada i koji je smisao toga? Iduće godine ćemo opet ovako. Što će se promijeniti za građane? Ama baš ništa. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika uvažene Ines Strenje-Linić. Izvolite.
Poštovana kolegice Topolko, meni je zbilja teško slušati to što vi govorite. I ono što bih ja željela da mi odgovorite kao repliku, koji ministri su zadnjih ne četiri, osam godina bili iz vaše županije, da li ste ikada imali ministra iz vaše županije, i koji su saborski zastupnici bili iz te vaše županije. Osobno ću se potruditi s obzirom da je planirano 120 milijuna kuna ulaganje u primarnu zdravstvenu zaštitu, ono što će se povlačiti iz europskih fondova, i 600 milijuna kuna za objedinjene hitne bolničke prijeme. Dio toga treba vidjeti šta pripada unutar vaše županije, da li je neka od bolnica aplicirala. Osobno ću se potruditi za ovaj dio što se tiče zdravstva da vam pomognem da se jedan dio toga, pošto još postoji mogućnost, još ugovaranja još deset milijuna eura za primarnu zdravstvenu zaštitu da se povuče. Ali još jednom prozivam, da li ste vi ikada imali saborskog zastupnika iz vaše županije ili ministra da mi odgovorite. Hvala.
Odgovorit će uvažena Bernarda Topolko. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovako. Trenutno od 113.804 stanovnika mi ministra nemamo. Da paradoks bude veći imamo u obrazovanju državnog tajnika trenutno. U prošlom mandatu imali smo ministra gospodina Darka Horvata za regionalni razvoj. Imali smo i saborske zastupnike, ali evo situacija je takva kakva je. Očito nikad nije bilo sluha dovoljno za Međimurje, a da velim da nas niti jedna vlast nije mazila, bilo koja. Zadnja kapitalna investicija u škole u Međimurje je bila 2006. godine u osnovnu školu u Kotoribi.
Hvala. Sljedeća je rasprava uvaženog zastupnika Josipa Đakića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa s obzirom da je već sve skoro rečeno, gospodine ministre, suradnice pa evo kolegice i kolege, ja ću samo kratko reći da mi je drago što mogu vidjeti ovakav proračun za pozicije Ministarstva obrane kao i za pozicije Ministarstva hrvatskih branitelja koji su napokon doživjeli satisfakciju. Nadamo se da će i one nepravde koje su učinjene prema hrvatskim braniteljima biti ispravljene. Jednako tako i prema hrvatskim vojnicima, dočasnicima i časnicima. Vjerujemo da će se vratiti i noćni dodatak, da će se vratiti i diverzantski dodatak, i ronilački dodatak i sve one stvari koje su bile i u prehrani kao i u infrastrukturi te i u borbenim osobinama naših vozila kao i naših helikoptera kao i poklonjenih helikoptera iz Amerike. Vjerujemo da i braniteljska populacija će napokon biti spokojna i sretna s ovakvim proračunom. Hvala vam na ovome.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava je uvaženog zastupnika Bože Ljubića.
Gospodine predsjedatelju… … [[Upadica Pernar, govornik se ne razumije]]
Kolega Pernar, kolega Đakić je već odavno završio kad ste vi digli.
Gospodine predsjedatelju Zastupničkog doma, kolegice i kolege zastupnici, gospodine ministre i suradnice. Ono što se može čuti u ova dva dana otkad su poznati gabariti ovoga proračuna je da je optimističan, da je rastrošan. Ja mislim da je u redu što je optimističan. Ja mislim da ovom društvu, našem narodu manjka više optimizma nego dobara. Prema tome, ali ja bih rekao da je realističan jer je temeljen na realnim pokazateljima zadnju godinu dana rasta BDP-a, smanjenja javnoga duga. Temeljen je na realno ukalkuliranim rezultatima poreske reforme i prema tome, mislim da je ustvari to što je ambiciozan smatram da treba biti motiv i za Vladu i Sabor, i za poduzetnike, građanstvo da učinimo sve da bude i realiziran. O tome je govora bilo od strane premijera, od strane ministra. Međutim, ja ću se ovdje zadržati na onomu zbog čega ovdje jesam na onom dijelu koji se odnosi na Hrvate izvan RH. Što se tiče stavki proračunskih iz ovoga dijela mogu reći da je onaj dio koji se odnosi na Središnji državni ured za Hrvate izvan RH da su sredstva povećana na nekih 12 milijuna. Što se tiče stavke za pomoć znanstvenim, kulturnim, zdravstvenim, obrazovnim institucijama Hrvata u BiH ovaj proračun također bilježi jedno povećanje od neka 2,5 milijuna kuna. Što se tiče dakle ostalih stavki informiranja zadržava se negdje na postojećim iznosima koje smo imali i u proteklom proračunu ali su novi modaliteti informiranja uvedeni zahvaljujući suradnji Vlade i HRT-a. Tu su glas Hrvatske, dakle 24-satni radijski program koji u zadnje vrijeme se emitira na multimedijalnoj platformi, dakle radio, televizija, društvene mreže. Tu su novi programi, dakle otkrivamo Hrvatsku, Hrvatska moj izbor koja je, emisija ili program koji je u prvom redu namijenjen 1., 2. i 3. generaciji Hrvata koji žive u inozemstvu da ih se motivira na posjetu domovine svojih očeva i pradjedova, da ih se motivira na školovanje ovdje a možda u budućnosti na investiranje i doseljavanje. Naravno tu je i program za Hrvate u BiH-a, pogled preko granice. I naravno to sve skupa pozdravljamo i želimo da se to tako nastavi. Ono što smatram da nedostaje, dakle u ovom programu informiranja Hrvata izvan RH je informiranje hrvatskih građana u RH o temama Hrvata izvan RH jer svi ovi programi su fokusirani na to da se naše iseljeništvo i Hrvati izvan RH informiraju o događajima o Hrvatskoj, o kulturnoj baštini, o jeziku što je sasvim dobro ali isto tako Hrvatskoj i Hrvatima izvan RH nedostaje informiranje o Hrvatima izvan RH. Neka se nitko ne uvrijedi od vas moje kolegice i kolege zastupnice, ali evo s nekim od vas se družim već skoro godinu dana i mogu samo konstatirati kako je znanje npr. o BiH-a, o Hrvatima u BiH-a, površno i manjkavo. Nažalost, ponekad mi se čini da više znamo o procesima i događajima oko Alepa, Mosula, Luganjska, Donetska, Krima itd., nego o događajima oko Sarajeva, Banja Luke i Mostara a zasigurno dakle događaji koji se vežu za ove gradove utječu na sudbinu Hrvata izvan RH i u Hrvatskoj mnogo više nego ova udaljena krizna žarišta. Također želim ovdje istaći pozitivan dio ovoga proračuna koji se tiču i stipendiranja naših učenika i studenata i u svakom slučaju to treba pozdraviti. Ono što je posebno, što je važno, u ovom proračunu je povećanje sredstava za hrvatske manjine u susjednim državama. I tu u prvom redu želim istaći pomoć ili potporu hrvatskoj manjini u Republici Srbiji. Ljudi mi pišu Hrvati iz Srbije da su izloženi vrlo procesu asimilacije. Bunjevački Hrvati se ucjenjuju zaposlenjem da se ne bi izjasnili kao Hrvati. S druge strane napada se jedini izabrani zastupnik u Narodnoj skupštini Republike Srbije gospodin Žigmanov a na njegova pisma vlastima Republike Srbije nitko ne odgovara. Ova pomoć u proračunu ima cilj također osposobiti hrvatsku manjinu u Srbiji da u pregovaračkom procesu poglavlje 23. Pravosuđe i ljudska prava osposobi i samu manjinu da u sinergiji sa RH izbori prava na razini europskih standarda i na razini prava koje Hrvatska jamči svojim manjinama i na tome ćemo inzistirati i to je naravno misija i Odbora kojim predsjedavam i ove Vlade i ovoga Sabora naravno. Sljedeća stvar koja je jako bitna je stambeno zbrinjavanje prognanika, izbjeglica u BiH-a i tu je zadržana stavka ista kakva je bila i prošle godine. Ja shvaćam da Vlada u ovoj situaciji kada dolaze veliki anuiteti dugova na otplatu nije mogla više. Međutim, ono što me brine to je trend, to su projekcije proračuna za '18.-tu i '19.-tu godinu gdje se predviđa određeno smanjenje. Ja sam prije 3 dana bio u Banja Luci na Saboru udruga, prognanika iz djela sjeverozapadne Bosne i Posavine i mogu reći dvije stvari. Prvo, najveći broj stambenih objekata i infrastrukture u hrvatskim područjima nije objavljen. Želim također sa zadovoljstvom reći da želja za povratkom nije prestala i trenutno prema mojim informacijama oko 7 tisuća zahtjeva Hrvata za obnovu stambenih objekata postoji u BiH-a. Ako bi za svaki objekt predvidjeli samo 80 tisuća kuna to je oko pola milijarde kuna. Naravno sva ta sredstva ne mogu pasti na teret proračuna RH. I zato ja apeliram ovdje i na Vladu, evo i na ministra koji je tu da se za sljedeću godinu i za sljedeće godine ne smanjuju sredstva već da se povećavaju. Ono što također želim istači kao jedan apsurd koji je Hrvatska također prihvatila a to je da je i Hrvatska prihvatila uvjet za korištenje regionalnog fonda za povratak da osoba nije riješila stambeno pitanje ni u BiH-a ni u Hrvatskoj. A zamislite da li je mogao čovjek ili obitelj 25 godina živjeti na grani, da li su za to vrijeme radili, zaduživali se, uzimali kredite itd., it., taj uvjet jednostavno treba izbaciti iz tog, korištenja tog regionalnog fonda za povratak inače su ljudi na taj način zapravo onemogućeni da ga koriste. I na kraju ja želim reći da ovdje ne želim obrazlagati koliki je doprinos Hrvata izvan RH bio u uspostavi i obrani RH jer taj doprinos je neprocjenjiv i ne može se ničim platiti. Međutim, želim ovdje istači koliki je danas doprinos Hrvata izvan RH financijskoj pa i proračunskoj stabilnosti RH. Svake godine prema podacima s kojima ja raspolažem u RH ulazi preko doznaka oko milijardu eura i procjenjuje se da otprilike još toliko ulazi kroz keš ili sredstva koja naša dijaspora u Hrvatsku donosi. Dakle, to je 16 milijardi kuna i to su sredstva koja sigurno doprinose financijskoj stabilnosti RH. Tvrdim također da su Hrvati iz BIH najveći investitori izvan RH i u RH. I to sam spreman dokazati onomu tko to ne vjeruje. Zato čitav ovaj konsolidirani iznos proračuna kroz središnji ured, kroz ministarstva je zapravo jedan samo simbolički dio onoga što se vraća Hrvatima izvan RH iz hrvatskog proračuna i na koji način onda javnost ne bi smjeli drugačije poruke slati. I na kraju, ovaj povećani interes RH za rješenje hrvatskog pitanja u BIH, za stvaranje političkih, ekonomskih i socijalnih uvjeta za ostanak Hrvata u BIH ovaj povećani interes RH i aktivizam za političku stabilizaciju prilika u BIH, ovaj povećani aktivizam RH za potporu uključenja BIH u NATO ogleda se u povećanom optimizmu Hrvata u BIH da je došlo konačno vrijeme rješenja i hrvatskog pitanja u BIH ali se ogleda nažalost i u povećanoj nervozi onih koji ne bi htjeli dijeliti BIH sa Hrvatima kao ravnopravnim konstitutivnim narodom pa onda možemo čuti od tuda nervozne pa i besprizorne ispade od nekih političkih predstavnika u BIH i njihovih medijskih epigona prema najviših hrvatskim dužnosnicima u Hrvatskoj uključujući i hrvatsku predsjednicu. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo više replika. Prava je ona uvaženog Ivana Pernara. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Pa htio bi reći da slušajući gospodina iz HDZ-a, njegovo izlaganje vidim da je to na tragu svih ostalih izlaganja. Znači pomak u stanju kolektivne ne svijesti je nažalost nedovoljan. Neće pomaknuti ljude nit pedlja. Pitanje je kako Hrvatska može pomoći da zaustavi iseljavanje Hrvata iz BIH ako nije u stanju zaustaviti niti iseljavanje Hrvata iz naše vlastite zemlje Hrvatske? Pitanje drugo koje se postavlja jeste HDZ stalno gunđa da razlog zašto Hrvati iz BIH bježe jer nema trećeg entiteta. Pa evo gospodo iz HDZ-a vi ne da imate entitet, imate cijelu državu RH, na vlasti ste u njoj a mladi bježe. Ništa taj treći entitet ne bi riješio već bi se ti nesretni ljudi nalazili u istoj situaciji u kojoj se nalaze i ovdje samo što bi tada u tom slučaju u BIH imali apsolutnu vlast na razini entiteta kao što sad imate i ovdje. A što se tiče ove opće politike HDZ-a žao mi je što moram opet ukazivati na to ali vi ste promijenili 94. ulogu centralne banke HNB u mjenjačnicu, vi ste ti koji provodite pogubnu monetarnu politiku [[Upadica Reiner: Oprostite govorite izvan teme.]] Ispričavam se, vratit ću se na temu. Hoću samo reći da ovaj proračun koji HDZ donosi je jednak svim prethodnim proračunima koje je donosio svih ovih godina. Ovo je nastavak inkontinuiteti iste politike koja ja nas je odvela u propast, koja nas vodi u pakao i stradanje a uvjerava nas se da će nas odvesti u raj i da je ovo za razvoj i što ti ja znam već. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Božo Ljubić.
Kolega zastupniče ime stranke zbog čestih promjena ne znam, pa mi oprostite na tome. Dakle HDZ je stvorio RH, HDZ je predvodio obranu i u BIH i u Hrvatskoj, obranio hrvatska područja u BIH i tamo gdje je pod vodstvom HDZ-a i HVO-a bila Hrvatska Republika Herceg Bosna tamo su Hrvati i ostali živjeti. Tamo gdje nije bilo toga danas skoro da i nema Hrvata. Ono što ja želim reći ne tražimo mi pomoć od HDZ-a ni do SDP-a mi tražimo da u partnerstvu sa institucijama RH skrbimo da Hrvati sačuvaju svoj politički subjektivitet u BIH jer je to preduvjet zapravo dugoročne i stabilnosti pa ja tvrdim i teritorijalnog integriteta RH znajući što je značilo Hrvati u BIH u graničnim područjima juga BIH za obranu juga Hrvatske južno od Splita. Možda su neki zaboravili dakle kada su zaustavljeni tenkovi na granici širokobriješke općine da su oni bili pošli da zajedno sa korpusom sa sjevera presjeku Hrvatsku od Splita. Prema tome, ja govorim ovdje iz interesa RH a ne samo interesa Hrvata u BIH jer ja mislim da je to zajednički interes.
Hvala. Slijedeća replika je uvažena Ines Strenja-Linić. Izvolite. Vi ste digli pločicu.
Malo ste me zbunili zadnjom replikom zato što ću vam reći nije HDZ oslobodio i borio se u Bosni niti je borio se prvenstveno u Hrvatskoj vojsci, i pripadnici Hrvatske vojske bili su pripadnici svih naroda i pripadnici svih stranaka i to ne stoji. Ali ono što sam htjela vama poručiti, to je da još jednom trebamo danas ponoviti jedan od najgorih, najtužnijih amandmana koji sam ja dobila ovdje na stol i to moraju građani Hrvatske čuti, a to je amandman kojim je uvrijeđena kompletna populacija naše zemlje koja je siromašna i koja treba potporu ali i svi oni pripadnici HVO-a koji su se borili u BiH kao i pripadnici Hrvatske vojske koji su išli tamo u ispomoć, znamo kako smo morali završiti na kraju Oluje. A to je amandman našeg kolege i ja bih htjela ukoliko građani Hrvatske to budu čuli da čuju da je jedan kolega predložio da se pet milijardi kuna skine sa pozicije socijalne skrbi i da se Ministarstvu branitelja taj novac preraspodijeli kako bi se nagomilani problemi riješili i kako bi se dao status Hrvatskim braniteljima pripadnicima HVO-a itd. izjednačilo sa pripadnicima HV-a, MUP itd. za ostvarivanje njihovih prava. Ali kada čovjek pomisli da je to zbilja htio u dobroj namjeri onda završi navedenih pet milijardi kuna koje bi se dalo pripadnicima HVO-a uzet ćemo od naših najugroženijih sugrađana korisnika socijalne pomoći jer i onako imaju malo i nedovoljno za normalan život, ali u tome je sve rekla i bivša ministrica socijale poručivši neka crknu. To je najsramotniji amandman koji smo mogli danas pročitati, a ovdje ima svega, svaki je imao na volju, ali ovo je nešto što je apsolutno neprihvatljivo da na ovaj način se odnosimo prema našim pripadnicima HVO-a koje trebamo riješiti ali ne na ovako ponižavajući način komentirati.
Hvala. Uvaženi zastupnik Božo Ljubić.
… priliku zapravo da ovo prokomentiram. Dakle ja sam pročitao taj amandman i nisam mogao vjerovati. Bila je prva moja reakcija, dakle Mladena Delića, pa ljudi moji jeli to moguće. Dakle jeli moguće da ministar branitelja na takav način se odnosi, bivši ministar branitelja odnosi prema hrvatskim braniteljima. I ja sam čuo još nekoliko tu rasprava koje su zapravo bile intonirane na sličan način pa i od uvaženog potpredsjednika Sabora gospodina Vrdoljaka, dakle njega sada nema tu ali ja ću reći ono što mislim. Dakle kada sam čuo to i kada sam čuo to od čovjeka koji danas sjedi na vrhu stranke koju je osnovala Savka DAbčević Kučar, čije sam ime ja skandirao kao sudionik Hrvatskoga proljeća '71. godine ja nisam mogao vjerovati, da čovjek ne shvaća da su pripadnici HVO-a hrvatski branitelji koji su branili Hrvatsku i u BiH i u Hrvatskoj i da njihova prava ne proizlaze iz doprinosa za mirovinsko osiguranje već njihova prava proizlaze iz obrane RH i hrvatskoga naroda i njihova prava proizlaze iz njihovih izgubljenih dijelova tijela i njihovih izgubljenih članova obitelji. A što se tiče ovog amandmana kažem vam ne mogu shvatiti to da je taj amandman podnio bivši ponavljam ministar branitelja. A što se tiče ovoga dijela na početku što ste primijetili, mislim da sam ja rekao da je Hrvatska stvorena i branjena pod vodstvom HDZ-a što je i istina, naravno jer je HDZ bio vodeća stranka. Uostalom naravno ako sam rekao drugačije ja se ispričavam.
Hvala lijepa. I zadnja replika uvaženog Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa. Ponovit ću ono što sam ponavljao, Hrvati u BiH imaju sva prava i Hrvatska je obavezna Ustavom skrbiti o svojim državljanima u BiH. činjenica je da to nisu radile vlade u onome omjeru kako su trebale raditi, tj. pomagati institucije za opstanak Hrvata u BiH, pa tako jedan konstitutivan narod doveden je u jedan neravnopravan položaj u biti jedan položaj gdje je upitnost opstanka Hrvata. Zato pozivam sve institucije RH da dadnu sve od sebe za opstanak Hrvata, a poglavito sada čekamo jednu presudu našim generalima šestorke u Haagu, gdje su ostavljeni godinama sami, gdje su se branili sami, gdje čak nije se htjelo financirati dokumentiranu knjigu našega država nije htjela financirati knjigu dokumentiranu od našega generala Praljka, gdje je bio odnos katastrofalan, katastrofalan odnos prema Hrvatima u BiH koji su dali veliki obol u Domovinskome ratu. I na početku Domovinskog rata u Hrvatskoj, a također jedan od onih koji je bio više od godinu dana u BiH na ratištima sa tim momcima, tako da me ovaj amandman također razočarao u smislu jel ne smijemo dijeliti Hrvatsku vojsku ni na Vijeće obrane ni na Hrvatsku vojsku. Zajedno smo oslobodili od velikosrpske četničke agresije i BiH i Hrvatsku to su činjenice i Hrvati u BiH i to je obaveza RH od predsjednice do Vlade, do Parlamenta i do svih ostalih institucija da štite interese Hrvata u BiH isto onako kao što imamo mi u RH. Oni su naši državljani, oni su oni koji moraju tamo opstati, jel su Hrvati obranili BiH od velikosrpske agresije.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi Ljubić Božo.
Pa uvaženi kolega Bulj slažem se s vama da je obveza RH i ustavna obaveza skrb o Hrvatima izvan RH uključujući i BiH, ali kada je BiH u pitanju i opstojnost hrvatskoga naroda u BiH kao političkog subjekta onda je to i prvorazredni strateški interes RH u svakom pogledu i u sigurnosnom i u ekonomskom i u svakom drugom. Ono što također želim ovdje sada reći, sticajem okolnosti pa i našim zalaganjem ovdje u Saboru Hrvatska se probudila u ovom pogledu, tome je doprinijelo i ova o nesretno hapšenje hrvatskih vojnih zapovjednika iz Posavine i u svakom slučaju smatram da je interes RH da pomogne obrani hrvatskih zapovjednika i bojovnika HVO-a jer na taj način …
Kolega Pernar, oprostite, ne možete jesti pizu u dvorani ovdje. Stvarno je dosta tih svinjarija.
Međutim, evo ja na kraju ipak moram s određenim optimizmom i pouzdanjem gledajući u budućnost jer se određene stvari pomiču naprijed. Prije nekoliko dana Ustavni sud Bosne i Hercegovine je usvojio zahtjev za ocjenu ustavnosti Izbornog zakona i promjenu njegovih članaka temeljem kojih je bilo moguće da bošnjačka većina u Sarajevu formira u dva navrata vlast u federaciji Bosne i Hercegovine bez legitimnih hrvatskih predstavnika i ja se nadam da će u ovom procesu pristupanja Bosne i Hercegovine Europskoj uniji učinit se i one nužne ustavne promjene koje će omogućiti potpunu ravnopravnost hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini pa da mu onda ova vrsta skrbi koju sada imamo neće biti neophodna.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvažene zastupnice Romane Jerković. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, danas nam predstavljate najvažniji dokument koji nam možete predstaviti u Hrvatskom saboru. Rasprava o državnom proračunu je rasprava o budućnosti zemlje. Toga ste svjesni, zar ne? Rasprava o budućnosti 4 i pol milijuna ljudi, o njihovim sudbinama. I zato proračun nikad nije bio i nikad neće biti čista matematika. On je puno, puno više od toga. Mi danas raspravljamo o tome kako će 4 i pol milijuna ljudi živjeti, ali ne danas ni sutra ni prekosutra već za dvije, četiri ili šest godina. Naravno da od proračuna uvijek svi jako puno očekuju. To je logično. To je naprosto strateški, ključni dokument u kojem se temelji i razvoj ove zemlje, naravno ako ste ga planirali. U tom dokumentu moramo naći strukturalne suštinske, ekonomske, razvojne reforme, naravno ako ste ih planirali. Tu bismo morali pronaći predizborna obećanja vaše stranke ako ste ozbiljna stranka. Tu bismo trebali pronaći ono što se nalazilo u Programu Vlade, naravno ako ste ozbiljna stranka. Ako držite do svojih obećanja i ako ih imate namjeru ispuniti. Čula sam puno toga danas o tome da je ovo jako ambiciozan proračun. Ja se ne bih baš mogla s time složiti. Mislim da je on napravljen u službi lokalnih izbora, da je napravljen kako bi mnogi bili zadovoljni, ali ako su baš mnogi ili svi zadovoljni onda se pitam kakve to dugoročne implikacije ima i da li je to dobro za Hrvatsku. Čini mi se da se mogu složiti s time da je proračun socijalan jer su svi dobili po nešto, svi su dobili po malo. Nitko dovoljno za razvoj i za investicije, ali ipak dovoljno da se nitko ne žali. I ne mogu se nekako oteti dojmu da smo izgubili dragocjeno vrijeme sa prošlom Vladom koja se bavila sama sa sobom, a sad imamo situaciju da Vlada kojoj ste vi ministar nema dovoljno hrabrosti kroz ovaj proračun predstaviti nam nove projekte. Nove projekte za rast i za razvoj gospodarstva za reforme koje su nužne za razvoj hrvatskoga društva i hrvatskog gospodarstva i za stvaranje preduvjeta za nove iskorake u smislu razvoja zemlje. Bilo bi šteta doista da se vratimo na suludu potrošnju bez pokrića i na nova ogromna zaduženja ako to nije u svrhu razvoja hrvatskoga društva. Ono što me na neki način malo zabrinjava ili što mi je jako žao jest to da nam danas predstavljate proračun bez obzira što vam je SDP kroz svoj četvorogodišnji rad ostavio na neki način preduvjete da budete ambiciozni i da budete jako hrabri, da krenete u petoj brzini. Ja mislim da smo vam ostavili za to sve preduvjete. Pustimo dojmove koji su politici vrlo snažni i važni, samo dobacujte, meni to ne smeta. Dakle, pustimo dojmove koji su politici vrlo važni i vrlo česti, ponekad i odlučujući, ali ipak ja bih se rado u svojoj raspravi držala i činjenica. A činjenice kažu da vam je Milanovićeva Vlada ostavila i neke dobre stvari. Ostavila vam je rast BDP-a, ostavila vam je rast izvoza, ostavila vam je rast industrijske proizvodnje, ostavila vam je proračun u suficitu, ostavila vam je najnižu stopu nezaposlenosti u posljednjih šest godina. Da smo barem mi naslijedili ono što ste vi naslijedili od nas. Da je barem Milanovićeva Vlada naslijedila ono što smo vam mi ostavili. … [[Upadica Bulj, govornik se ne razumije.]] Može glasnije, gospodine Bulj? Nisam dobro čula. Samo dajte. Ja vjerujem da bismo znali jako dobro iskoristiti priliku. I žao mi je jer kao što je danas i olega Bernardić u svom istupu rekao mi nismo ovdje da bismo „l'art pour l'lart“ govorili, mi nismo ovdje bismo vas samo kritizirali. I nama je stalo da budete uspješna Vlada, vi ste i moj ministar, vi ste i moja Vlada i meni je u interesu da budete uspješni i da dobro radite svoj posao. Voljela bih jako da napravite presedan ministre. Već ste poznati po mnogo čemu, pa budite poznati i po tome da ćete usvajati amandmane oporbe one koji su dobri, koji imaju smisla, koji će pomoći da, ne znam lokalne sredine dobiju sredstva za neke dobre i kvalitetne projekte, da se izgrade škole, da se naprave dobre stvari za ovu zemlju. Možda ne vjerujete zato što smo opozicija ali opozicija smo, naša je dužnost, naša je obveza da vas upozoravamo na stvari, da vam na neki način i pomognemo a sve u nekakvom zajedničkom interesu. Ja mislim da proračun ne nudi rješenja za neke velike probleme hrvatskoga društva i da nije u korelaciji niti sa vašim predizbornim obećanjima a još manje sa programom Vlade kao što sam već spomenula. Čini mi se čak da kroz ovaj proračun pokazujete i ne razumijevanje aktualnog konteksta u kojem se Hrvatska nalazi. Za mene nije ambiciozno trošiti više nego što zarađujemo. Dakle imamo jedan iznimno veliki rast rashodne strane, čak 6,8 milijardi ili 1,9% BDP-a pri čemu se, to je loše ne stvara nova vrijednost. Gospodine predsjedavatelju, ja vas lijepo molim, dakle pri čemu nema velikih infrastrukturnih projekata i to je šteta, dakle O.K. je imati veliki rashod ili deficit ali ako ga, ako novac koji ste posudili ili ćete posuditi usmjerite u velike projekte, i Račanova Vlada je imala velike rashode i veliki deficit ali ga je usmjerila u neke strukturalne projekte, usmjerila ga je u izgradnju cesta, povezali smo sjever i jug, danas može o tome ne znam tko što govoriti ali je činjenica da smo stvorili izuzetno važne preduvjete za razvoj turizma između ostalog i ne samo turizma. Dakle voljela bih da u ovom proračunu mogu vidjeti te velike projekte koji bi bili važni za razvoj Hrvatske ali nažalost ne vidim ih kao što ne vidim i na koji način ćemo poticati npr. izgradnju škola, sportskih dvorana. Kako? Na način da zaustavimo javno-privatno partnerstvo kao što ste to učinili. Gdje je rješenje za zdravstvo u ovom proračunu? Posljednjih 9 mjeseci uspjeli smo nagomilati još milijardu dugova u sustavu zdravstva. Pa kome to još nije jasno da imamo sustav koji je potpuno neodrživ? A imate li u proračunu odgovor i rješenja za te probleme? Ne bih rekla. Na kraju dozvolite mi da završim s time što ću reći da je Hrvatska doista mala zemlja i malo nas je i nismo velika ekonomska snaga u nekakvim globalnim okvirima i naš utjecaj na svjetske globalne tokove je relativno mali ali naše mogućnosti i potencijali da stvorimo i razvijemo društvo nisu mali ali to treba iskoristiti. Hvala lijepa.
Uvaženi Pernar je prvi dignuo repliku. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Slušajući kolegicu iz SDP-a svidjelo mi se njegovo izlaganje, sve ono što je ona rekla ja bih se sa time složio samo što bih napomenuo da i sve što je rekla na konto HDZ-ovog proračuna da bi se dalo odnositi i na SDP-ove proračune koji su se donosili. I to je ona zapravo najveća tragedija. Što se tiče njene opaske da je Zoran Milanović ostavio najnižu stopu nezaposlenosti, ja se sjećam toga bila je izborna kampanja prošle godine tada je tjedno 500 manje ljudi bilo nezaposleno i onda je čak SDP imao reklamu da tjedno zapošljava 500 ljudi, vjerojatno se vi toga sjećate međutim, stvarni broj zaposlenih nije rastao. I onda se postavlja pitanje kako je moguće da broj nezaposlenih pada za 500 tjedno a broj zaposlenih ne raste. Odgovor je u tome što je u vašem mandatu pobjeglo valjda 100 tisuća ljudi iz naše zemlje. I to je ta magična formula kojom je SDP likvidirao nezaposlenost. Nažalost HDZ koristi identičnu formulu i ako vas dvoje nastavite primjenjivati tu formulu doći ćemo do toga da mladih ljudi u ovoj zemlji više biti neće. I vi ćete onda uskliknuti iskorijenili smo nezaposlenost među mladima dok ćete na kraju shvatiti da mladih u ovoj državi više nema. Ovo ne govorim samo radi mladih ljudi koji se danas nalaze u ovoj zemlji već i radi svih mladih koji su iz nje otišli i u mandatima SDP-a i u mandatima HDZ-a a koji će jednog dana ako Bog da ovo gledati. Hvala.
Hvala odgovoriti će uvažena zastupnica Romana Jerković.
Ne bih se nikada usudila reći da u Hrvatskoj je sve fenomenalno funkcioniralo dok je bila na vlasti Milanovićeva Vlada. To se doista ne bih usudila reći kao što se ne bih usudila reći da smo riješili sve probleme koje smo imali u Hrvatskoj. I slažem se apsolutno da uvijek svaka Vlada može napraviti više i uvijek se radi o nekakvim novim izazovima za sljedeću Vladu. Mi smo otvorili granice, postali smo zemlja jedne velike zajednice. Mladi ljudi su uvijek odlazili iz Hrvatske. A kad smo otvorili granice naravno da su imali želju otići za nekim novim izazovima. Međutim, odlazili su i zbog ekonomske situacije u Hrvatske i nemojmo si lagati. Treba reći istinu kada govorimo o tome, ali kolega Pernar isto tako treba reći kada govorite o nezaposlenosti da evidencija koju ima Zavod za mirovinsko osiguranje je pokazala da je zaposlenost u vrijeme Milanoviće Vlade rasla. To su činjenice i nemojmo ih izvrtati. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća replika je uvažene zastupnice Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Poštovana kolegice, ja bih htjela samo da kažete dali ste išta dobroga vidjeli u ovom proračunu? Pošto niste naveli evo ja ću samo podsjetiti da komentirate da li mislite da je to dobro što nakon desetljeća i desetljeća neulaganja u Riječku bolnicu od kud vi dolazite iz koje trenutno evo nas je četvero liječnika iz istog grada, i po tri liječnika iz tog grada su u zadnjih 10, 15 godina saborski zastupnici napokon će na gotovo projekt koji je stajao, koji nije krenuo zato što Milanovićeva Vlada nije donijela dokumente koji su omogućili da ta gradnja i započne najzad krenuti sa nečim što je zapravo kapitalno ulaganje u zdravstvo cijele jedne regije koja je nepotrebno zapostavljeno. Mogu ponoviti samo riječi gospodina Slavka Linića koji je jednom samnom bio na sučeljavanju, koji je nakon svih mojih argumenata kad nije znao što reći rekao je nije bilo političke volje. E pa bi htjela da komentirate da li je barem to jedna jedina stvar u ovom proračunu za koju kažete da je dobra što smo je napravili? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvažena Romana Jerković.
Kolegice Linić, nemojte se … iz istog grada i trudimo se da napravimo najbolje što možemo za naš grad i za našu regiju. Ja iznimno cijenim vaše napore i ne bi ih ni u kom slučaju htjela omalovažiti, ali znate vi ste na vlasti a ja sam oporba pa nemojte se ljutiti. Ja, moja obaveza i dužnost nije da ja hvalim proračun koji je Vlada donijela, moja je obaveza da ukažem na neke stvari koje nisu dobre i za koje mislim da bi trebale biti bolje. Ja stvarno mislim i iza toga stojim uz dužno poštovanje prema vašem angažmanu spram Riječke bolnice, to vam doista priznajem, ja imam pravo reći da mislim da je ovaj proračun temeljen na iluzijama, na iluziji da živimo u dobrom okruženju, na iluziji da Brexita nije bilo, na iluziji da je u Italiji fenomenalna situacija, na iluziji da će bankarski sektor ostati miran i stabilan ja očekujem novi rebalans i to jako brzo. A vama hvala za sve što ste napravili za Riječku bolnicu. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Pred nama je proračun, evo već sata i sate ovdje raspravljamo što je demokratski. Ja bi samo spomenuo nekoliko stavki. Ovdje ste spomenuli jutros zaduženje i kamate koje moramo u 2017. vratiti, zaista ja uvijek … sam sa sobom postavljam pitanje i kao saborski zastupnik a i brojni građani zbog čega se je Hrvatska zadužila 300 milijardi kuna a u biti nije se razvijala nego je stagnirala? Postavlja se pitanje gdje je taj novac uložen? Spominju se brojne investicije kao što su Hrvatske autoceste, a kad su se radile Hrvatske autoceste i gradile grama hrvatskoga željeza u Hrvatske autoceste nije postavljeno, grama. A u tome trenutku Splitska željezara je vapila za poslom. Znači uvozni lobiji, trgovine, švercerski lobiji su doveli ovaj sustava na način da mi ove godine moramo vratiti koliko sam razumio 11 milijardi kuna samo kamata. U biti postavljam sam sebi pitanje tko je dao za pravo bilo kome da nas na taj način zadužuju? Da li je ikada bio o zaduženju referendum? I zbog čega smo mi kao država u dužničkom ropstvu? To je za razmišljanje, svih običnih građana se daje 300 milijardi kuna duga, a nikad nismo bili nerazvijeniji. To je što se tiče investiranja a pro po mojih kolega koji su maloprije govorili. Spominjali smo ovdje obranu, da u obrani imao više sredstava hrvatski vojnik je zaslužio da ima bolje uvjete življenja, da ima prehranu bolju i da ima veće plaće. Hrvatski profesionalni vojnik je na marginama. Doslovno jednom sam spomenuo da je žalosno kad spominjemo ulaganja u nekakve investicije, popravke zrakoplovstva, jednom sam kazao da su borbeni zrakoplovi otišli u ispravnom letu a vraćeni su u dijelovima, u karivolama, ili točkama da se bolje razumije dok isti taj hrvatski vojnik nema odvojeni život, nema noćni, straže, dežurstva. Ovo govorim jer sam bio 20 godina hrvatski vojnik i poznajem dobru tu materiju i obišao sam vojarnu evo ovdje usred Zagreba je Croatia koja je u rasulu. Nije se investiralo, a u NATO-u smo. Profesionalni vojnik mora imati, biti vojnik, biti promjer kako treba izgledati i kako se treba svijetu predstavljati poglavito u misijama koje imamo. Gledam regionalni razvoj, evo ovdje ispred sebe imam amandman koji sam napisao, znam da ova Vlada nije kriva, znam da Zakon o regionalnom razvoju gdje je indeksacija nepravedno 2014. godini po indeksaciji koja je napravljena 2009. ili 2010. u Vladi Jadranke Kosor ali SDP je donio 2014. koalicija nepravedan zakon gdje su nerazvijene krajeve proglasili najrazvijenijim u biti i dalje ostala centralizacija, svelo je se sve na Zagreb i ono što imamo, netko je spomenuo da su otvorene granice i da naši mladi odlaze. Da, Dalmatinska zagora, zaleđe Dalmatinske zagore, Hercegovina, Lika to su bili krajevi koji su bili ljudski potencijali resursi odakle su ljudi dolazili u Zagreb i EU. Šta se sada događa? Odlaze i ne vraćaju se. Sada su to prazni krajevi i ako je to model da se hvalimo da smo smanjili nezaposlenost, malo prije je kolega govorio da su smanjili nezaposlenost na Zavodu za zapošljavanje, a u biti ti su mladi ljudi iselili, a poglavito iz tih krajeva koji su i ratom bili obuhvaćeni, koji su gore pretrpjeli u ovih 20 godina nego za vrijeme turskoga carstva, veći harač i eksploatacija tih krajeva, a jednostavno se tim krajevima ništa ne vraća. I govoriti o nekakvom regionalnom razvoju u Slavoniji danas, gdje je poljoprivreda uništena to je besmisleno jel još ću jednom ponoviti jednu činjenicu, pet milijardi kuna u posljednjih pet godina je uloženo u poticaje mljekarske proizvodnje. Imali smo 64 tisuće proizvođača mlijeka i zadovoljavali smo preko 60% proizvodnje. A u posljednjih pet godina kada smo uložili pet milijardi kuna imamo samo 4 tisuće proizvođača mlijeka tj. OPG-ova koji se bave mliječnom proizvodnjom i opet na kraju sredstva za ruralni razvoj koje je EU predvidjela, otišlo je gazdama. Zbog toga su iselili ljudi iz Slavonije. Znači naša politika nije dobro nego kriminalno je bila usmjerena prema Slavoniji, Dalmatinskoj zagori, Gorskom kotaru i sve se svelo na Zagreb. I nešto u turizmu. Onda kažu dobro evo Slavonci mogu doći kada je turistička sezona na obalu i tu zaraditi sezonsku neku kunu. Ne, treba biti obrnuto. Zelena Slavonija treba prodavati svoje proizvode u turizmu, znači spoj plavog Jadrana i zelene Slavonije. Demografija, na tim područjima ljudi moji vrlo malo se čuje dječji plač. Sjećam se kada je Darko Milinović zatvorio rodilište Sinjsko, tada sam prosvjedovao, jel ovdje, nije, 2008., 2009. godine zatvaranje Sinjskog rodilišta alkarskog grada koji broji više stanovnika nego Lika, nažalost pada i Lika i moja Dalmatinska zagora i Cetinska krajina, sjećam se da su govorili nema dovoljno poroda. Da, nažalost vidim da su bili u pravu, sve manje i manje nam se djece rađa u tim krajevima. Ako ne usmjerimo pronatalitetnu politiku jel moramo znati da u odnosu sa 2014. na 2015. 36 tisuća stanovnika je Hrvatska imala, sada zamislite koliki je grad od 36 tisuća stanovnika u jednoj godini. Imamo pad ogroman i nadam se da proračun ovaj neće biti samo popis želja nego da će se u realnom smislu i ostvariti. Kada govorimo o tim područjima za neku djecu je, govorim o sportu, o luksuznim dvoranama koje su rađene za rukometna prvenstva, evo ja ću spomenuti u mom kraju Zelovo ili nekakvo podsvilajsko selo … gdje nema vode, nema vodoopskrbe ljudi nemaju. Jednostavno Hrvatska se mora decentralizirati i moramo shvatiti da su ta područja pred izumiranjem. Lako je vratiti stoku, lako je vratiti strojeve, ali ako nemamo ljudski potencijal na tim područjima ili resurse džaba nam je sve. A jedino možemo zadržati te krajeve da se potrudimo kako kroz poduzetničku politiku, poduzetništvo tako i kroz razne poticajne mjere za oporavak demografske slike jel je nezamislivo da danas djeca u tim krajevima nemaju besplatne udžbenike, roditelji im ne rade, dok u Zagrebu imaju besplatne udžbenike gdje su bogati krajevi. Kazao bih još jednom o sportu, dok neki ne poštivaju Zakona o sportu i troše novac naš javni, djeca na tim područjima ne mogu nemaju uvjeta, ne ne mogu vidjeti dvoranu jel omogućiti im na parket da treniraju. Zato zamolio bih ovdje ministra, dao sam amandman da ga pročita, nije velik iznos. Radi se o tim krajevima i određenim lokalnim samoupravama vrlo mali iznos da dobro sagleda ova amandman i da se barem jedna kap u moru dok se ne ispravi Zakon o regionalnom razvoju, ministar Tolušić je 2017. godine obećao, nažalost obećanje nije … da će biti izmjene indeksacije, nažalost obećanje nije izvršio. Sada obećaje nova ministrica regionalnog razvoja kroz 2017., 2018. bi bio primjenjiv novi indeks, ali ovo bi bio ispravak nepravde što je ministar učinio 2016. u rebalansu. Hvala vam lijepa.
Hvala. Repliku ima uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala. Poštovanje. Slušao sam kolegu Miru Bulja i vidio sam da se on osvrnuo u jednom elementu ili momentu na SDP i budući da mi Poslovnik ne dopušta da izravno repliciram gospođi Romani Jerković iz SDP-a onda ću replicirati gospodinu Bulju na to ekonomsko stanje koje je SDP ostavio. Čitam naslov članka „SDP uništio Hrvatsku, nikad manji broj zaposlenih i radno sposobnih“. Pazite ovo „temeljem administrativnih izvora u listopadu 2015.“ znači to je pred sam kraj njihove vlade, „zabilježeno je milijun i 328 tisuća 800 zaposlenih osoba u Hrvatskoj“ Pazite ovaj podatak kaže: To je broj zaposlenih, najniži u povijesti otkako postoje podaci za usporedbu, znači od 1996. godine. Znači, u zadnjih devetnaest godina to je bio najniži broj zaposlenosti u tom finišu SDP-ove Vlade koju gospođa Romana Jerković je nazivala uspješnom, i za koju govorila da je pokrenula Hrvatsku i kamo sreće, kaže, da je HDZ njima ostavio Hrvatsku u takvom stanju u kakvom su oni ostavili. Ljudi moji, koga mi zavaravamo? Ja ću u raspravi kad dođe mojih deset minuta, ja ću predložiti jedno rješenje, originalno doduše, gdje ću ponuditi rješenje za ovu situaciju gdje se nalazimo i mislim da možda će se dio vas i složiti s njim. Živo me zanima. Hvala.
Odlično, mi uzbuđeno čekamo. … /Smijeh./… Sada će vjerojatno odgovoriti nešto kolega Bulj.
Gospodine Pernar, evo baš očekujemo ta rješenja, čarobne štapiće da mi to riješimo. Šta kazati? Nisam se osvrtao samo na SDP-ovu politiku nego svih vlada u zadnjih 20 godina, jer je činjenica da u 300 milijardi kuna duga dočekalo je sada ovu Vladu samo kamata 11 milijardi kuna. Ukupan 33 milijarde treba investirati, tj. treba riješiti sa Hrvatskim auto-cestama i brojnim problemima znači koji su nam ostavljeni 33 milijarde kuna. Ali meni je stvarno, još ću jednom ponoviti, nezamislivo da 300 milijardi duga u Republici Hrvatskoj imamo, a u ovom stanju je država. Pa gdje je taj novac 300 milijardi kuna? Gdje je to uloženo, u što je uloženo? Jedino što znam što je uloženo i šta je greška stoljeća i što će plaćati generacije to su ove športske dvorane koje su rađene za rukometna prvenstva koje stoje kao aveti, koje nisu isplative, nije uopće bila studija isplativosti, ali sve na teret opet krajeva koji su pod izvorište i potencijal. Znači, ne prigovaram ja samo SDP-u ili HDZ-u, uopće to nije bitno nego činjenica da 300 milijardi kuna duga, a gdje je to uloženo? To je problem. I nažalost ova Vlada samo kamate 11 milijardi kuna mora vratiti i nadam se da će se iznaći rješenja i nadam se da će jednoga dana stvarno se narod zapitati tko je odobrio i koja Vlada da se zadužuje u tim iznosima. Hvala lijepa, sigurno nije narod.
Za repliku uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Bulj. Ja bih isto bio zadovoljan da ovo povećanje u obrani ide u ono što ste vi rekli, da su veće plaće našim vojnicima, ali ako ste pogledali proračun onda ćete vidjeti da plaće ostaju iste. Znači, 2,5 milijarde kuna će biti izdvojeno za trošak osoblja i personalnu potporu, znači to je identično. Pod 400 milijuna kuna povećanja točno se vidi u šta ide. Znači, jedan dio ide u ove haubice famozne koje smo kupili 40 milijuna eura u dvije godine. Ne znam koga ćemo tući sa tih 80 kilometara, to mi zbilja nije jasno, ali dobro. S druge strane, ja ne znam da li netko podmeće ministru obrane, ali kad vidite povećanje ulaganja u informacijsku opremu, meni stvarno nije jasno kako to već netko nije potencirao s obzirom da se zna odakle i iz kojeg okružja ministar dolazi. U naredne dvije godine 60 milijuna kuna će se uložiti u informacijsku opremu. Znači, ne ide novac u plaće ljudi nego ide u neke druge stvari. To se sve vrlo jasno vidi. Ide nešto malo u adaptaciju, ali ne puno više nego proteklih godina. Najviše novca ide rekao sam vam u haubicu i u informacijsko-komunikacijsku opremu. Od toga 60 milijuna kuna će se investirali u mrežnu opremu, u kompjutere u naredne dvije godine. Znači, ja ne govorim da je to sad slučajno se ili namjerno poklopilo sa ministrovanjem gospodina generala Krstičevića, ali meni je zbilja zanimljivo kako je to protekle godine uloženo u opremu ili proteklih godina 3, 4 milijuna, a sada odjedanput 23, a sljedeće godine čak 40 milijuna kuna ide u kompjutere, informacijsku opremu. Znači, to su stvari na koje će otići novac i ne bih imao ništa protiv, vjerujte mi, da ide na plaće, ali na plaće ne ide.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Bulj.
Kolega Maras…
Koji se nije doduše javio da traži riječ, ali ću mu ja dati.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Maras, ne znam da je tvrtka koju spominjete, tj. od generala Krstičevića, koliko je poslovala dok ste i vi bili na vlasti s vašim ministrom obrane i drugim segmentima, to vi zasigurno bolje znate jer ste bili u Vladi, ali je sigurno da ćemo pratiti mi ovdje koji sjedimo, ja sam u Odboru za obranu, koliko se ulaže. Tamo treba ulagati, ali to je poglavito uvjeti življenja hrvatskog vojnika i poboljšanje njegovoga standarda. Jer je sramotno na kojem se razini nalazi. Činjenica je da su ulaganja bila u milijardama kuna. Negdje nije trebalo pa sam jednom kazao, sad ću ovdje ponoviti ovdje u Saboru, dok je bio bivši vaš predsjednik stranke, predsjednik kluba. Rekao sam da mi je čudno da su avioni u normalnom letu otišli u Ukrajinu, a da su se vratili u dijelovima borbeni u karioli. To mi je zaista čudno, u karioli u dijelovima i to je ogroman bio novac i zaista se tu ulagalo u vojnika, u profesionalnog vojnika, u vojnika, u njegovu plaću, u njegove standarde, dostizanja standarda. Zasigurno jedan od uvjeta je bio bar ta sredstva su otišla tu bilo bi zasigurno puno bolje, i u adaptacije vojarna i ulaganje u hrvatskog vojnika. Hvala lijepa.
Sljedeća je rasprava uvaženog zastupnika Peđe Grbina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre. Ovu raspravu posvetit ću dvjema stvarima, a to su vjerodostojnost i odgovornost. Počet ću sa odgovornošću. Poštovani gospodine ministre, pogledao sam neke osnovne brojke u proračunu za 2017. godinu i uočio sam jednu sitnu diskrepanciju. Planirate povećanje prihoda za 4,5% a povećanje rashoda za 5,5%. Nije li to neodgovorno? Nije li to neodgovorno pogotovo u situaciji kada su u proračunu za 2016. godinu rashodi bili veći od prihoda? Nije li to neodgovorno kada znamo da taj novac nemamo i da ga moramo od negdje posuditi. Ali to nije jedino pitanje koje će vam postaviti ministre. Nekoliko dana vodi se rasprava oko toga je li stopa rasta BDP-a za 2017. koja se planira u iznosu od 3,2% realna ili ne. Ja u to ne ulazim jer znanja za procjenu rasta BDP-a nemamo. Ali ono u što ću ući je matematika. Poštovani ministre, sve da je i stopa rasta BDP-a od 3,2% u 2017. godini realna. Je li realno na temelju toga planirati povećanje rashoda od 5,5%? Dakle povećanje rashoda veće je od onog dvojbenog povećanja BDP-a koje smo kao što smo vidjeli pronašli u zaduženju, ne u realnim sredstvima koja postoje u RH, ne u realnim sredstvima koja će se prikupiti od hrvatskog gospodarstva pogotovo od ugostiteljstva koje generira rast BDP-a nego i zaduženja. Hvatate se za glavu gospodine ministre i trebate jer ove godine kada ste to zaduženje pokušali ostvariti na međunarodnog tržištu niste uspjeli a sada ga opet planirate. Međutim, ovo je pitanje odgovornosti. A drugo je pitanje, pitanje vjerodostojnosti i dosljednosti. Podsjetiti ću vas prije 6 mjeseci vrlo samodopadno sjedili ste u prostorijama ovog Sabora i Odboru za europske poslove predstavili ste nešto što se zove nacionalni program reformi. Da li ga se sjećate ministre? Ja ga se sjećam jako dobro jer sam vam tada postavio nekoliko pitanja koja su se ticala ostvarivosti tog nacionalnog programa reformi. Iako je premijer bio drugi koalicija na vlasti je bila ista. Vi ste i tada bili ministar financija u Vladi RH, u koaliciji su sjedili MOST i HDZ. I jedna i druga stranka su se u taj nacionalni program reforme kleli a danas ga kršite. Pokazati ću vam i kako. Ministre, da li znate da ste se u nacionalnom programu reformi kojeg ste vi predstavili, vi osobno, obvezali na smanjenje mase plaća zaposlenima u RH do 2018. godine za 2%. Tada smo vas upozoravali da je to loše. Tada smo vas upozoravali da je to štetno, tada je to bilo dobro. Danas u proračunu za 2017. godinu kada bi trebalo provesti taj nacionalni program reformi da li znate što predviđate za masu plaća? Porast od 3,5% za 2017. godinu. Do 2108. daljnjih 1,7%. U travnju mjesecu ove godine obećali ste Europskoj komisiji da ćete masu plaća smanjiti, sada ju povećavate. Jednostavno pitanje, kada ne govorite istinu? Sada? Ili istinu niste govorili u travnju mjesecu 2016. godine? Vrlo jednostavno pitanje, dva dokumenta, oba dokumenta vi ste autor. Razmak je 6 mjeseci, podaci su potpuno dijametralno suprotni i različiti. Ali to nije sve. Ministre vi ste se u tom istom dokumentu kojeg smo poslali Europskoj komisiji obvezali i smanjiti javni dug. Kao što ste vidjeli na početku moga izlaganja ovaj proračun predviđa porast deficita u odnosu na 2016. godinu. Ja neću govoriti u svojem izlaganju o pojedinim stavkama. O tome su govorili moji kolege. Ja neću govoriti kako ste opet moju županiju, moju Istru, moju Pulu oštetiti. Ja neću govoriti o tome kako ste predvidjeli za Sveučilište u Puli stavku koja je u 98%-tnom iznosu namijenjena za rashode zaposlenih. Dakle Sveučilište u Puli dobiva novac iz proračuna RH 98% za zaposlene. A za razvoj, za edukaciju, za obrazovanje 2%. Ali neću o tome govoriti, govoriti ću o vjerodostojnosti. I postaviti ću vam vrlo jednostavno pitanje. Ministre da li ste istinu govorili danas, prošli tjedan kada ste proračun predstavljali na Vladi ili u travnju 2016. godine kada ste Europskoj komisiji uputili jedan program reformi u kojeg ste se vi sada koji me gledate sa desne strane ove sabornice kleli i koji nas htjeli mi to priznati ili ne i dan danas obvezuje?
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je naravno uvaženog Ivana Pernara.
Hvala predsjedavajući. Vidio sam, htio sam nešto drugo reći prvo ali ću se ipak osvrnuti na komentar od strane Peđe Grbina na ministra našeg Marića, veli kako ste mogli kako ste mogli reći da će se dug smanjiti a deficit, ali na kraju dug je porastao. Pa jednostavno gospodine Peđa Grbin zato jer je u monetarnom sustavu koji je baziran na kreditu, u kojem je novac dug sam po sebi, taj dug može samo rasti pod efektom kamata, ne može se nikada vratiti. Nikada se ne može vratiti više novaca nego je posuđeno, uvijek se zadužuje da bi se vratilo prethodni dug i to je ista politika koju je SDP provodio. Pa vi ste napumpali taj dug i isto kao što ga pumpa sada i HDZ. To ćete pumpati do sudnjeg dana odnosno dok se cijela priča ne uruši kao kula od karata. A što se tiče da tako kažem neodgovornosti pa rekao sam maloprije vašoj kolegici odnosno gospodinu Bulju ali sam replicirao kolegici, pa SDP je ostavio prošle godine u 10. mjesecu najnižu brojku zaposlenih od kad se nezaposlenost službeno da tako kažem mjeri od 1996. A ja ću vam pročitati kaže gospodin Maras krivo, evo gospodine Maras dragi, … [[Upadica se ne čuje.]] a gospodine Maras milijun je bilo i sad ću vam pročitat, istodoban administrativni broj zaposlenih u listopadu 2015. bio na najnižoj razini od kako postoje donekle relevantni podaci. Za usporedbu 96. godine. Znači taj broj koji ste vi ostavili je 1 milijun i 328 tisuća 838. Znači ponašanje SDP-a je jednako neodgovorno kao i ponašanje HDZ-a to sam samo htio reći. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi Peđa Grbin.
Poštovani kolega Pernar, vi ste izuzetno informatički pismeni, što ste višekratno puta dokazali pa s obzirom na stupanj informatičke pismenosti kojeg posjedujete zamolio bih vas da odete na mrežne stranice Državnog zavoda za statistiku www.dzs.hr u gornjem lijevom kutu pronaći ćete link koji će vas uputiti na statističke podatke. Otvorit ćete taj link, onda ćete malo skrolati do dolje i negdje pri kraju te mrežne stranice tog pod linka pronaći ćete podatke o zaposlenosti koje mjeri Državni zavod za statistiku. U tim podacima o zaposlenosti pronaći ćete podatak da je u prva tri mjeseca ove godine, dakle u trenutku kad je SDP odlazio sa vlasti a HDZ dolazio broj zaposlenih u RH bio oko 1 milijun 580 tisuća zaposlenih što je u tom trenutku bilo 20 tisuća zaposlenih više, 20 tisuća zaposlenih više nego što je bilo u periodu godinu dana prije toga. Dakle, gospodine Pernar molim vas iskoriste to vaše znanje, iskoristite tu vašu informatičku pismenost i pronađite prave podatke. Međutim, dodat ću još nešto, kad ste vi malo sa svojom replikom izišli iz svega izaći ću i ja, možda će mi predsjedavajući dopustiti ako ne ja ću se ispričati, međutim odgovorit ću vama na repliku koju ste iznijeli prije. Prozvali ste SDP zbog stotinu tisuća, pardon građana ove zemlje koji su za našeg mandata emigrirali iz Hrvatske. Tu brojku je prvi put upotrijebio gospodin Karamarko 2013. godine. Pa sad ja vas pitam kad tako paušalno baratate podacima ako je 2013. bio podatak da je za mandata SDP-a izišlo 100 tisuća ljudi iz Hrvatske to znači da do kraja tog mandata nije izišao nitko. I vi i ja znamo da to nije istina, i vi i ja znamo da su brojke malo drugačije, naučite ih onda komentirajte. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin vi pažljivo čitate dokumente o kojima raspravljate, pa onda vjerojatno ove podatke koje ste pročitali malo ste ih izmijenili u odnosu na ono što piše u tim dokumentima. Naime, rast rashoda koji utječu na deficit državnog proračuna je ispod rasta prihoda državnog proračuna. U jednom djelu ti rashodi su i veći zbog toga što su tu prikazana i sredstva koja će središnja država u visini od 1 milijardu i 300 milijuna kuna proslijediti lokalnoj samoupravi. S druge strane kažete da rastu prihodi brže nego BDP, ja sam vam to već jutros govorio čini mi se u replici gospodinu Vrdoljaku a sad ću to reći i vama, na rast BDP-a od 3,2% postoje određena istraživanja i pokazatelji koji govore da bi rasta prihoda državnog proračuna mogao biti veći od ovoga kojega je ministar odnosno Vlada projicirala. Prema tome, držim da je čak u djelu povećanja prihoda državnog proračuna a s obzirom na projicirani rast BDP-a od 3,2% Vlada imala još mogućnosti povećati prihode državnog proračuna čime bi deficit državnog proračuna bio još značajno manji. Nije zato što je ostavila mogućnosti da kroz vrijeme koje je pred nama ostavi mogućnost da se drugi rashodi još mogu utužiti. A to ste gospodine Mrsić i vi jutros u nekoliko navrata spominjali, dakle Vlada je ostavila mogućnost kroz rebalans proračuna još neke rashode uvrstiti.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Grbin.
Poštovani kolega Bačić, kada smo raspravljali o proračunu za 2016. godinu sa ovog istog mjesta upozorio sam vas na jednu zanimljivu stavku a to je bila stavka europski projekti Sveučilišta u Puli koje ste tada bili smanjili za jedno četrdeset puta. I upozorio sam vas da je to neodrživo. Vi ste naravno na to odmahnuli rukom, rekli ste praktički Peđa lupaš gluposti i izglasali ste proračun kako ga je ministarstvo predložilo. Nakon toga prije nekoliko tjedana usvojili ste rebalans proračuna za 2016. godinu i šta ste u njemu napravili za programe Sveučilišta u Puli? Sve ono što sam od vas tražio amandmanom. A zašto? Zato što ono što je bilo planirano u tom proračunu nije bilo realno. Takva je situacija sa ovim proračunom kojeg sada imate u cijelosti. Vi govorite o nekim lijepom stvarima, da li ste čuli za jednu operaciju koja se dogodila za vrijeme 2. svjetskog rata zvala se „Market Garden“. To je bila jedna od najvećih desantnih operacija u povijesti koja je imala samo jednu manu zasnivala se na premisiji da će sve što će se za vrijeme operacije dogoditi biti ok, da će se sve što je planirano ostvariti. A znate kakva je realnost? Realnost je takva da se najbolji planovi najrjeđe ostvaruju. Zato moja cijela rasprava ide za time da vam kaže da ovo što ste predložili nije realno. A ako nešto nije realno onda je to neodgovorno. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvaženog zastupnika Borisa Lalovca. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Nakon toga uvaženi zastupnik Vedran Babić. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeći je uvaženi zastupnik Stjepan Kovač. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeći je uvaženi zastupnik Josip Klisović. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeći je uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Poštovanje. Poštovane kolegice i kolege. Ja sam rekao da imam originalno rješenje za izlaz iz ove cjelokupne situacije, mislim da će vam biti zanimljivo, mislim da će biti zanimljivo javnosti, a ono glasi ovako, nas ovdje u Saboru ima 151, mi saborski zastupnici smo nosioci vlasti, nas je narod izabrao na izborima, mi ako želimo možemo se međusobno dogovoriti i zajedno formirati vladu, nestranačku bez gospodina Andreja Plenkovića, bez gospodina Marića i sve ove ergele koju imamo tamo na Markovom trgu [[Upadica Reiner: Ja bih vas molio da rabite odgovarajuće rječnik, a ne da zovete vladu ergelom.]] Ispričavam se, ali hoću ovo reći. Mi imamo priliku drage kolege, međusobno se dogovoriti i sve ove amandmane koje imate vi iz SDP-a, kolege iz MOST-a, kolege HDZ-a sve ideje, možemo staviti sve to skupa na stol, možemo sve to provesti, možemo promijeniti čak i Zakon o Narodnoj banci, možemo izglasati sve. Ljudi mi smo stvarna vlast u ovoj zemlji, mi saborski zastupnici. Međutim umjesto da to napravimo mi smo se predali strančarenju. Tako HDZ drži svoju priču, SDP drži svoju priču i jedino što se mijenja u toj priči jest da se rotiraju HDZ i SDP u nedogled. I to rotiranje se svodi na način da jedni drugima predbacuju iste stvari optužujući jedni druge da je proračun loše napravljen da ne prihvaćaju amandmane, ali o čemu se radi, pa ni kada je SDP bio u većini nije prihvaćao HDZ-ove amandmane. Ništa se dame i gospodo nije promijenilo. A jedini način da svi amandmani budu prihvaćeni, da se skupi dovoljno novaca za sve jest da se odbaci politika EU koja nam nameće koliki nam smije biti manjak, koliko smijemo trošiti, na što smijemo trošiti itd. Država ima središnju banku HNB i država može izmjenom Zakona o narodnoj banci dozvoliti da se izravno financira iz Narodne banke i za sve ove amandmane, sve ove hrpe papira na stolovima pronašlo bi se dovoljno novaca. S druge strane ako se složimo s tim da u ovom sustavu dovoljno novca nema koji je onda smisao davanja tih amandmana, onda ispada da se ti amandmani daju pro forme, forme radi, a ne zato jer se vjeruje da bi ti amandmani mogli išta promijeniti. Uvažene dame i gospodo, na nama je velika odgovornost što ćemo mi napraviti, koji će biti konačni zaključak iz ove višesatne, ja bih je nazvao i maratonske rasprave? Konačni zaključak je taj da se ništa neće promijeniti, proračun će biti usvojen onako kako ga je Vlada zamislila i u suštini se ništa neće promijeniti. Ako smo već kod raspodjele, ja sam predložio jedan revolucionarni amandman, taj amandman ima jedno neobično rješenje, a on kaže ovako, da se socijalne naknade povećaju za 50% svim siromašnim socijalno ugroženim ljudima, da se digne ona zajamčena minimalna naknada socijalna pomoć, doplaci itd. za 50%. I postavlja se pitanje od kuda sredstva za to? Moje rješenje je sljedeće, da se nova koji ide u NATO-ve vojne misije ili oni kažu mirovine misije iako je to oksimoron, mirovina misija vojnog saveza da se taj novac preusmjeri siromašnima. I ja znam da će HDZ odbiti taj prijedlog jer je njima bitnije da se ima za rat, da se ima za vojnu opremu i da se ima za američke gospodare koji vode globalne ratove po cijelom svijetu, nego da se rješavaju socijalni problemi u vlastitoj zemlji. Ovdje sam slušao kolege iz SDP-a kako mnogi problemi su neriješeni, spominjali su se i Romi često ako se ne varam, da oni imaju mnoge probleme, a da Vlada nema za njih sluha, gospodo iz HDZ-a zar ne bi bilo logičnije da premijer Plenković umjesto da putuje tamo po Ukrajini obiđe recimo romska naselja i da ponudi tamo evo ja imam rješenje za vaše problem. Zašto? Zato jer on te probleme u romskim naseljima može riješiti, može se pronaći eventualna sredstva neka itd. a za problem u Ukrajini, pa tu ni Amerika nema rješenje. I onda promatrajući cijelu ovu raspravu vidim da naprosto ova Vlada ne alibiram pri tom prethodne jer su u suštini sve iste, sluganske i marionetske, nema ni volju ni namjeru, ni težnju da se išta promijeni. Drugim riječima, politika se nastavlja ne mijenja se ništa. Dokle ćemo mi kao saborski zastupnici to nijemo gledati? Ja ne znam. Što se mene tiče u meni postoji volja da mi sad sutra vi kažete: Ivane, hajdemo zajedno formirati neku vlast koja bi bila revolucionarna, koja bi dovela do promjene ovog sustava koji nas sve skupa gura u provaliju, ja bih prvi digao ruku i rekao: Idemo. Ali ono što se ovdje traži odnosno što se događa jest da se formiranje Vlade odnosno vlasti svodi na kadroviranje tko će biti ministar čega, tko će biti predsjednik Sabora, tko će voditi ovo, tko će voditi ono. A takvih je 1 posto stvari koje se mijenjaju u tim kadrovskim križaljkama, ali za 99 posto ljudi promjena vlasti u ovoj zemlji nažalost ne donosi ništa. Zašto? Zato jer vlast nije njen cilj promjena života građana na bolje već je smisao vlasti čisto dolazak na vlast odnosno vlast je smisao sama sebi i ovaj proračun to pokazuje. Ovaj proračun kao i prethodni proračuni neće ništa u suštini promijeniti u Hrvatskoj. Vidjet ćete brzo, brzo, brzo. Za godinu dana naći ćemo se opet u istoj situaciji. Ovako ćemo sjedati. Svi problemi koje smo imali imat ćemo ih i tada. Znači, ovaj proračun ništa neće riješiti. Ja pokušavam na to ukazati, pokušavam ukazati na to da je potrebno mijenjati politiku prvenstveno Hrvatske narodne banke, ali nažalost u ovom visokom Domu za moje riječi sluha nema. A zašto, ja ne znam. Ako svi kužimo odnosno shvaćamo da je to bitno pitanje pa zašto onda nešto ne poduzmemo po tom pitanju. Do kada će se HDZ i SDP međusobno nabacivati blatom i tvrditi da je upravo njihova Vlada koja je bila prethodna najgora od svih vlada. A zašto je najgora svaka Vlada koja je zadnja. Zato jer je sustav takav da ima negativnu tendenciju i svaka Vlada koja dolazi je sukcesivno jedna gora od druge. Znači, u doba Sanadera se činilo da je bilo gore od SDP-a. Onda u doba Jadranke Kosor se činilo da je bilo bolje u doba Sanadera. Onda kad je došao SDP činilo se da je bilo bolje u doba Jadranke Kosor. Sad kad je HDZ čini se da je bolje bilo odnosno vrti se sve u krug, ali u suštini je jedna Vlada gora od druge, jer kažem sustav ima negativnu tendenciju. I ministar Marić koji tu sjedi s nama i sluša nas svo ovo vrijeme, ja sam siguran da on sebe pita zašto oni ovo rade, koji je smisao ove rasprave, do kada će ova rasprava trajati. Znači, jedino što se taj čovjek koji slaže poput krojača taj proračun, što se on pita jest do kada će ova rasprava trajati, a trajat će evo još samo koju minutu i u konačnici čime će završiti? Završit će konsenzusom, tihim konsenzusom oko toga da se u biti donosi kao novi proračun, ali u biti ostaje sve po starom. Žao mi je zbog toga. Žao mi je radi mladih ljudi koji će sutradan, prekosutra ili su jučer ili danas već autobusom napustili našu zemlju. Radi ljudi koji kopaju po smeću i jedu u pučkoj kuhinji. Za njih promjena na bolje nažalost nema. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo repliku uvaženog Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Kolega Pernar, danas ste zauzeli jednu tezu koja apsolutno nije točna, a to je da povukli ste znak jednakosti između HDZ-a i SDP-a. Znam da to može biti ovako lijepo za reći, ali dat ću vam jedan primjer. Vi ste rekli da su vlade one u Hrvatskoj koje su uvijek slušale izvana i bile marionetske. E pa sad imate jedan egzaktan primjer kako to Vlada Zorana Milanovića nije slušala naloge izvana i nije napravila onako kako je htjela Europska centralna banka ili Europska komisija. Radi se o Zakonu o konverziji kredita u švicarskom franku. Znači, da je to točno što vi govorite, mi nikad ne bi taj zakon predložili 2015. godine i zaštitili 50 tisuća hrvatskih obitelji od nepravednog reketarenja sa jednom valutom odnosno jednog faličnog proizvoda koji je Hrvatska narodna banka dozvolila 2005., 2006., 2007. i 2008. godine da se aplicira u Hrvatskoj. Znači, to vam je konkretan primjer kako SDP nije i niti neće gledati interes Europske unije prije interesa svog naroda odnosno Republike Hrvatske. Ima ih još puno, ali ja mislim da su ovaj primjer osjetili svi, 50 tisuća hrvatskih obitelji, a vidjeli su ga i šire. Sjetit ćete se još primjera, ali mislim da je ovaj najplastičniji i zato molim vas da ne govorite da je Vlada Zorana Milanovića bila marionetska odnosno da je slušala diktat onih koji pokušavaju nametati svoju ekonomsku volju iz europskih i svjetskih centara moći.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Pernar, ali molim držimo se teme.
Gospodine Maras, ja vas duboko cijenim. Međutim, Napoleon Bonaparte rekao je davnih dana da je ruka koja daje uvijek iznad ruke koja prima. Ako naša Vlada za financiranje proračuna ovisi o kreditima stranih banaka odnosno da funkcioniranje države ovisi o kreditima stranih banaka, tko je taj koji donosi stvarne odluke u našoj zemlji. Jesmo li to mi u Saboru, je li to ministar Marić ili je to premijer Plenković ili su pak to te strane banke koje imaju vlast nad novcem. Po mojem mišljenju strane banke budući da su privatizirale proces stvaranja novca i budući da je država ovisna o njima, a ne ona o državi kao što bi trebalo biti, tim činom naša zemlja našla se u podređenom položaju spram njih. Tvrditi da Vlada nije marionetska na osnovu jednog jedinog poteza a imajući u vidu sve ostale poteze mislim da je nekorektno. Ali reći ću vam jednu misao. Da Vlada nije fiksirala tečaj franka kao što ste napomenuli to bi bio njen kraj, narod bi izašao na ulice i došlo bi do totalnog sloma. Znači tom mjerom nije došlo do toga da je Vlada pokazala koja je marionetska, da nije marionetska već je tim potezom zapravo osigurala svoju egzistenciju odnosno kontinuitet. Međutim, kaže jedna teorija politička da svaka vlast teži svome kontinuitetu a mi vidimo da se na vlasti stalno izmjenjuju stranke što znači da stvarni nosioc vlasti nisu ni HDZ ni SDP već te strane banke koje se nalaze iznad njih. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog Mire Bulja.
Gospodine Pernar tko bi bio premijer? Tko bi bio premijer da vi? … [[Upadica se ne čuje.]] Slušajte, imate Ustav RH, brojna neslaganja imamo. Međutim, postoji vam procedura, narod je birao ovdje saborske zastupnike i većina odlučuje. Znači ako obezvrjeđujete većinu ministre ipak Ustav, točno propisana procedura, jedino što možete je revolucija, znate. Jer Ustav je točno propisao kada su izbori ili izvanredni ili redovni, kada se raspisuju, kako se saborski zastupnici biraju, kako ste vi izabrani i na koji način i iz parlamenta proizlazi većina.
Ovo ipak odudara od teme, to stvarno toliko odudara od teme da …
Ali ne, ali samo da jednom da objasnim da ponižavanje saborskih zastupnika, gospodine predsjedavajući, 90% rasprava je van teme.
Ja se slažem da je nažalost mnogo rasprava van teme ali ovo je sada potpuno izvan teme.
90%. Ali ako saborskih zastupnik treba objašnjavati nekome da je Ustav RH dokument koji je donesen i može se mijenjati dvotrećinskom većinom. Prema tome, jednostavno gospodine Pernar, skupite dvotrećinsku većinu i promijenite Ustav i kažete ne treba nam Vlada. Hvala lijepo.
Hvala. Na žalost kasno ste podigli ruku. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, nemate pravo jer ste nakon što je sjeo kolega Bulj. Sada imate pravo, evo sada imate 5 minuta završno, možete govoriti što god hoćete kao što ste i do sada govorili.
Hvala predsjedavajući. Htio bih reći gospodinu Bulju ali i svima vama ostalima. Ja nisam protiv Ustava, naprotiv ja kažem mi saborski zastupnici ti smo koji se možemo međusobno dogovoriti umjesto da se svađamo. Jer pazite ovo, dok se mi međusobno svađamo ima ekipa iza naših leđa koji se smije. Ali ne oni ovdje, nego oni tamo preko puta Crkve Sv. Marka. Oni se nama dame i gospodo smiju i misle kako mi ovdje tratimo svoje dragocjeno vrijeme. I ja nisam za to da Sabor nije taj koji nosi vlast. Naprotiv, ja ako se ikada, ako ikada Miro Bulj krene u sakupljanje potpisa za sebe kao premijera i za rušenje ove Vlade ja sam mu prvi spreman dati svoj potpis, ja mu sada s govornice ovdje obećavam. I mi gospodine Bulj možemo napraviti stvarne promjene u ovoj zemlji, možemo zaustaviti to da se zemljom upravlja izvana. Sve vaše amandmane možemo provesti i sve amandmane iz redova iz SDP-a i sve želje vas iz HDZ-a koje biste možda htjeli ali vam ne daju. Ne daju vam. A zašto? Jer vam kažu da nema novaca. A zašto nema novaca? Vidite, zna se zašto nema novaca, svi znate zašto novaca nema ali bi se i taj novac za vaše projekte mogao pronaći. Znači mi bismo mogli u suštini usvojiti sve amandmane opozicije, mogli bismo čak i želje vas zastupnika iz HDZ-a isto ispuniti ali bi bio potreban jedan konsenzus. Morali bi se zajedno dogovoriti i tada ova rasprava o proračunu ne bi trebala 12 sati, 15 sati, koliko već, već bi bila kratka jer bi se mi na Odboru za proračun, bio bi predstavnik svakog kluba, mi bi stavili te prijedloge i amandmane. I mi bi jednostavno došli samo tu formalno da rasprava se provede, kao da se formalno rasprava provede i idemo u četvrtak na glasanje. I pazite ovo, da smo htjeli mogli smo već i ranije onda donijeti takav proračun. Ali mi to nismo napravili, uvukli smo se u ovo strančarenje i cjepidlačenje koje u konačnici što će ova rasprava danas promijeniti. Evo ja pitam vas gospodo iz HDZ-a što je ova rasprava danas promijenila? Hoće li se jedna kuna drukčije rasporediti? Gospodo iz MOST-a i vi ste sudjelovali u raspravi, što će ova današnja rasprava promijeniti? Gospodine Grmoja, evo, gospođo Ambrušec i da li vi mislite da će ova rasprava nešto promijeniti? Ona vjeruje da hoće. A vi gospodo iz SDP-a vjerujem da ste i vi svjesni toga da je nama netko danas ukrao dan, Grinch je nama danas ukrao Božić. I zapravo mi smo ovdje puno pričali, na kraju je meni pripalo da skoro da završim, gospodin Maras je iza mene. I u konačnici i sve što ćete vi gospodine Maras reći, što ćete vi time promijeniti? Meni je Željko Lacković svojedobno rekao, Ivane jedino o čemu mi ovdje u Saboru odlučujemo je o dužini rasprave. To je dame i gospodo žalosna istina o ulozi nas iz oporbe u ovom Saboru. A bojim se da ni kolege iz vladajuće većine isto kada se gleda summa summarum sve u svemu nemaju neku drukčiju da tako kažem moć, odnosno ulogu od nas. Nadam se da će jednog dana hrvatski narod se probuditi iz kolektivne hipnoze i da će shvatiti da problem proračuna nadilazi i HDZ i SDP, da je uzrok problema iznad njih i da će doći do promjene ukupne politike koja će učiniti da mladi ljudi ne moraju izlaziti iz naše zemlje, da umirovljenici ne moraju kopati po smeću, a radno sposobni ljudi jesti u pučkoj kuhinji. To su dame i gospodo problemi s kojima se naša zemlja trenutno suočava a koje gospodin Andrej Plenković ne zna riješit za razliku od ukrajinske krize za koju ima rješenja i nudi svoje ideje. Ja ga pozivam da svoje genijalne ideje iskoristi za rješavanje katastrofalne socijalne situacije u Hrvatskoj odnosno ja bi je nazvao tempirane socijalne bombe koja će završiti ili nemirima ili odlaskom ljudi iz naše zemlje jer je nezadovoljstvo u narodu preveliko. Hvala.
Hvala lijepa. Uvaženi Nikola Grmoja bi htio replicirati.
Poštovani potpredsjedniče već kad je kolega Pernar želio utjecat na ovo ovdje, znači produžiti raspravu i upitati se zašto mi uopće raspravljamo kad nema nikakvog smisla a on cijelo vrijeme znači replicira i raspravlja i ne gasi se i pravo je pitanje znači, odnosno nije pitanje zašto nam je Grinch ukrao Božić nego zašto nam je Pernar ukrao Božić.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Pernar zašto je ukrao Božić.
A gospodine Grmoja, morao sam to učiniti da bi ukazao ljudima koji ovo promatraju na to da je ovo sve jedna farsa, da je ovo sve jedna predstava za javnost i da zapravo uloga ovih zastupnika odnosno nas svih skupa nije da nešto promijenimo u proračunu jer je očito da smo mi u tome nemoćni i da se nas tu zapravo zadnje pita. Da je proračun skrojio netko drugi a da ga mi samo moramo tehnički provesti na način na koji je on zamišljen. Hvala.
Hvala. U ime kluba SDP-a završno će 5 minuta govoriti uvaženi Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, na kraju drugog dana bez obzira što svako ima svoje motive rasprave naši motivi su kao i na početku da kažemo da se duboko ne slažemo sa ovom politikom, bez obzira da li netko ovo gledao, slušao a ja sam uvjeren da ima hrvatskih građana koji bez obzira na kasni sat i na nemogućnost možda prijenosa na televiziji gledaju ovo i sutra će gledati i slušati tko je šta govorio i ko je kako glasao ovisno o ovom proračunu. Tako da se ja ne slažem sa time da je besmisleno ovdje raspravljati i ako već gospodin Pernar traži odgovor mene ja mislim da ovo sve skupa ima smisla, ima smisla ovdje reći svaku rečenicu ako misliš i ako stojiš iza nje. A mi stojimo iza toga da ovaj proračun je nešto na šta nas vraća 10 godina unazad. Mislimo da kao i na početku da niti je racionalan, niti je kako je rekao gospodin Plenković kvalitetan, znači nekvalitetan i neracionalnan. Troši previše novca a prioriteti koji su unutra označeni kao oni koji su važni su po nama potpuno krivi. Kada pogledate rashodovnu stranu proračuna, ona je u odnosu na 2015. godinu skoro 10 milijardi kuna veća, u odnosnu na prethodnu godinu ona je veća kao što je netko rekao 7 milijardi, skoro 7 milijardi bez obzira na EU sredstava skoro 4 milijarde kuna je iz našeg budžete. Znači mogli smo biti puno racionalniji. To ćemo svi skupa jednog dana morati vraćati isto kao što moramo vraćati proračune i zaduženja iz 2006., 2006. i 2007. kada se trebalo provesti restrukturiranje hrvatskih javnih financija, kada je trebalo biti racionalniji u doba konjukture gospodarskog rasta mi smo trošili šakom i kapom i to sam nazvao danas šuker ekonomijom i dalje stojim iza toga. Nismo bili racionalni i to nas je koštalo puno više 2009. i 2010. godine. Neki kolege su danas napomenuli da ne znamo što nas čeka sutra, kriza je u Europi, neke zemlje se tresu Italija, migrantska kriza, Brexit, sve to utječe jako na našu zemlju. A mi se ovdje ponašamo kao da niti čujemo, niti razmišljamo što će biti sutra i trošimo 4 milijarde kuna bespotrebno više novca nego što je to bilo protekle godine. Recite mi kakva je performans, kakve je veze imao ovi pregovori sa sindikatima protekli dana? Da li je razlika da smo to podijelili u dva puta 3% ili smo sve isplatili odmah 6% prvu godinu. Kao uštedjeli smo 700 milijuna kuna, a sa druge strane smo potrošili 4 milijarde kuna više nego prethodne godine. I svejedno je to, za to će dignuti ruku svatko i gospodin Bulj koji uvijek razmišlja o tome da pomogne regionalno svom Sinju a pogledajte, i nerazvijenim dijelovima Hrvatske, a pogledajte u Ministarstvu regionalnog razvoja koja simbolika i koliko se sredstava daje za nerazvijena područja? Tu se radi o 40, 50 milijuna kuna. Pa da se bar taj novac od 4 milijarde kuna onda upotrijebio za to, da se pomogne Gorskom Kotaru, jednom djelu nerazvijenog djela, Slavoniji, da se tu infrastruktura podigla, ali nije i zbog toga nismo za ovaj proračun, vrlo jasno. Mislimo i očekivali smo više od ministra Marića iskreno. Na početku smo ga pozdravili kao ministra početkom protekle Vlade ali vidimo da jednostavno voda ga nosi, struja je prejaka a gospodin Plenković se ponaša na način kao da je trenutno ovdje i čeka da prođe 1,5, 2 dana i da ode u Europsku komisiju. Samo da se ništa ne talasa, samo da se odradi posao da nitko ništa ne kaže, bez emocija, bez strasti, da bude što manje problema, sve će se zatvoriti, za sve novce ima, a na kraju će to netko morati platiti. A platit će buduće generacije i za to će biti odgovorni svi oni koji glasaju za ovaj proračun. I zbog toga SDP neće podržati proračun i zbog toga su sve ove rasprave bile korisne i zbog toga nam je neshvatljivo da se neke stavke dižu kao što je povećanje troškova Ureda predsjednika Vlade RH i za to glasate, umjesto tih pet milijuna kuna što je dignuo troškove Vlade gospodin Plenković zašto za ovu školu u Sinju ne bi mogli dati novac. Šta nije to korisnije? Gospodine Bulj evo dao sam prijedlog da se smanji taj novac gospodina Plenkovića, neka se taj novac iskoristi za školu u Sinju [[Upadica Reiner: Hvala.]] Kriteriji koji su korišteni nisu oni koji zadovoljavaju SDP i zbog toga ćemo glasati protiv ovog proračuna [[Upadica Reiner: Hvala.]] I nadamo se [[Upadica Reiner: Hvala.]] da će to građani čuti i sjetiti se tko je kako postavio …
Hvala. Imamo repliku kolege Ivana Pernara. Izvolite.
Hvala gospodine Maras. Sa pozornošću sam slušao vaše izlaganje. Vi ste u njemu reći da ova rasprava nije uzaludna i da će ona nešto polučiti. Onda ste rekli na kraju da je polučila to da SDP neće podržati ovaj proračun, ali vi ste to znali i prije nego je ona počela. To sam i ja znamo, to smo svi mi ovdje znali. Međutim htio bih se na jedan detalj osvrnuti također, meni je drago da sam ja vama uspio zastupnicima „ukrasti Božić“ zato jer ga vi kradete građanima ove zemlje zadnjih 25 godina i 25 godina je neko njih vukao za kak bi to rekao za nos, evo sad malo da mogu i ja vas. Eto hvala vam svima.
Hvala vam lijepo što ste jasno objasnili svoje političko djelovanje. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Niste me dobro shvatili, ja sam znao da neću podržati proračun ove Vlade, ali svrha naših rasprava je da građani čuju zbog čega nećemo podržati proračun ove Vlade. Znači to ipak neko sluša i cijenit će ili neće cijeniti ono što govorimo i ono za što se zalažemo. Također ne mislim da je neki problem u tome ako namjerno trolate raspravu, to je vaše pravo, a naše je da raspravljamo ili ne raspravljamo s vama. Ja mislim da neke stvari koje vi kažete, a nisu točne, bez obzira da li ih namjerno potencirate ja moram odreagirati zbog toga što to ipak neki ljudi čuju. Pa ako ja šutim onda znači da se slažem sa vama. Znači s te strane samo vi trolajte, ali i mi ćemo odgovarati. Znači to je u biti parlamentarizam, svako ima svoje motive, vaši su jedni, naši su drugi, a naši rekao sam motivi su da građani čuju za šta se zalažemo i da vide razliku između toga da 2011. zatekneš deficit 25 milijardi kuna, a odeš sa vlasti sa 8 milijardi ili da je prošla godina znači prošla vlada je u 2016. imala 5 milijardi i nešto, a sada će imati 7. znači smjer je suprotan, zaduženje je tu. To što smo unutar određenih kriterija koje nam je postavila EU me ne zadovoljava. Ja bi bio najsretniji da ne trošimo niti kune više nego što treba u našem proračunu i zbog toga nisam veseo i zbog toga ne podržavam ovo što radi HDZ-ova Vlada. A još jednom ću reći, penzioneri i umirovljenici nemaju niti kune od ovog sveg skupa. To je smijurija da tako puno naših sugrađana neće osjetiti nikakav benefit, a da jedan mali dio ljudi će osjetiti benfit. I ako pogledate proračun dobro, povećanja su isključivo tamo gdje su HDZ-ovi glasači [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] to je problem.
Hvala lijepa.
Povećanja su tamo gdje su HDZ-ovi …
Hvala. Time ćemo završiti ovu raspravu o ovom zakonu, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Sljedeća točka je Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2017. godinu i projekcije za 2018. i 2019. godinu, s prijedlozima Financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2017. godinu i projekcija planova za 2018. i 2019. godinu Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Centra za restrukturiranje i prodaju, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Rasprava je zaključena. Prvo ćemo se izjašnjavati o podnesenim amandmanima. Tablica amandmana podijeljena vam je na klupe. Krećemo sa amandmanima upućenima na Vladu Republike Hrvatske. Prvi amandman je od zastupnica Zlatka Hasanbegovića i Brune Esih. Molim potpredsjednicu Vlade Martinu Dalić da se očituje o podnesenom amandmanu.
Poštovane zastupnice i zastupnici, Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Razlozi zbog kojih Vlada nije u mogućnosti prihvatiti ovaj amandman tiču se općenito složenosti proračuna kao najznačajnijeg, najvažnijeg financijskog dokumenta u državi. Proračun kao najznačanije, a time i najkompleksniji financijski dokument u državi odražava s jedne strane kako preferencije društva koje su oblikovane kroz dulje vremensko razdoblje i na taj način prenesene u zakonodavni okvir. Proračun stoga obuhvaća i odražava zakonske obveze koje Vlada ima, a s druge strane uravnotežuje s njima preferencije društva i političke ciljeve Vlade. Uobličavajući različite, a ponekad i suprotstavljene ciljeve, zahtjeve Vlada se mora rukovoditi uravnoteženjem onoga što ima, a to je raspoloživih financijskih sredstava i onoga što je moguće. Amandmani podneseni na ovaj proračun zahtijevaju povećanje rashoda za više od 9 milijardi kuna. To nije moguće usvojiti, to nije moguće prihvatiti. I zbog toga je u okviru povećanja rashoda koje je predloženo ovim proračun Vlada uravnotežila i predložila za različite korisnike financijska sredstva u okviru kojih vjerujemo da je moguće realizirati ciljeve, a isto tako i postići rezultate koji će ostati sukladni ekonomskoj stabilnosti proračuna. Između ostaloga to su razlozi zbog kojih ovaj amandman nije moguće prihvatiti. Hvala lijepa.
Prije nego dam riječ predlagatelju amandmana ja bih zamolio cijenjene zastupnice i zastupnike da se drže reda u sabornici, da dopuste predstavniku Vlada da obrazloži svoj stav i zamolio bih da ne komentirate dok ne dobijete pravo riječi. Predlagatelj amandmana zastupnik Zlatko Hasanbegović.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministri, poštovani ministre Mariću, zastupnice i zastupnici. Dakle, poštujem obrazloženje koje ste dali vezano uz amandman i mišljenja smo kao predlagatelji da da prije bilo kakve odluke o povećanju sredstava za Nacionalnu zakladu za razvoj civilnoga društva treba obaviti određene predradnje odnosno izmijeniti postojeći zakonski okvir kojim se uređuje i njezino djelovanje, ali i njezino unutarnje ustrojstvo od samoga odabira sastava upravnoga odbora i ravnateljice zaklade do jasnih kriterija za dodjelu sredstava pojedinim projektima, udrugama i naravno njihove evaluacije tj. doprinosa hrvatskome društvu i državi. Razlika između ovoga amandmana u odnosu na sve ostale jest da se njime ne traži prenamjena, već i to je ključno, preraspodjela unutar stavki uređenih odredbom o kriterijima za utvrđivanje korisnika i način raspodjele prihoda od igara na sreću. Stoga je ključno naglasiti i pred Vladom i pred zastupnicima, kao i pred hrvatskim medijima da se ovim amandmanom raspodjela sredstava predlaže u istome iznosu [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] iz istih izvora dakle lutrijskih [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] i što je najvažnije istim korisnima dakle civilnom društvu [[Upadica Petrov: Hvala.]] Dakle to nije udar na … [[Govornici govore u isto vrijeme ne razumije se.]] i u ime predlagatelja molim da se glasuje o amandmanu.
Molim cijenjene zastupnike da glasuju jesu li za to da se prihvati amandman koji Vlada ne prihvaća? Glasovanje je završeno. Predstavljeni amandman nije stekao dovoljan broj glasova da se uvrsti u konačni prijedlog proračuna. Sljedeći amandman je od zastupnika Mire Bulja. Molim Zdravka Marića, ministra financija da obrazloži.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena gospođo potpredsjednice, gospodo potpredsjednici, dame i gospodo zastupnici. Predloženi amandman Vlada ne prihvaća, ali on je zapravo i neispravan jel predloženo povećanje nije jednako predloženo smanjenju što nije u skladu s člankom 38. stavkom 2. Zakona o proračunu.
Predlagatelj amandmana Miro Bulj.
Uvaženi ministre, činjenica je da ste rebalansom ista sredstva općinama i gradovima koji su 2014. godine ispale iz sustava potpomognutih područja nepravedno koje je donijela vlada Zorana Milanovića, a svjesni ste da ste rebalansom to stavili u proračun iste ove omjere koje ja sada pokazivam. Činjenica je da ste također kod donošenja prošlog proračuna sa ove govornice kazali kao i ministar Tolušić je govorio da će biti nova indeksacija i da će od 2018. biti pravednija raspodjela sredstava ovim gradovima.
Molim zastupnike, ispričavam se zastupnik Bulj, zamolio sam zastupnike da se drže reda. Molio bih vas da ne upozoravam poimenično saborske zastupnike.
Činjenica je da ste obećali da će u 2018. biti primjenjivo. Ministrica Žalac kaže ne u 2018. nego će u 2017. biti nova indeksacija, a tek u 2019. primjene. Ova područja su spaljena zemlja. Ministre molim vas, obiđite ove krajeve. Bili smo kod vas general Krstičević i ja i ljudi s ovih područja tj. gradonačelnici, načelnici, 35 gradova i općina je nepravedno izbačeno iz sustava hrvatskoga. Ti krajevi su nepravedno izbačeni dok ste povećali za 40% potpomognutim područjima ove godine u proračun. I naravno da sada brojni načelnici i gradonačelnici ovdje sjede kojima je potpomognutim područjima povećan iznosa i šute. Jel to pravedno? Pa jednostavno stavite što ste metnuli u 2016. u rebalansom. Ovdje se ništa drugo ne traži, ovo je minorno, ovo je minimum što je se učinilo tim krajevima. Ne more se samo Hrvatska centralizirati da bude u Zagrebu centar svijeta. Ja smatram da je ovaj amandman ispravan i tražio bi glasanje … neispravan. Hvala lijepa.
Budući da amandman nije ispravno podnesen o njemu se ne može ni glasovati. Treći amandman.
Vlada ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Državnog proračuna RH za 2017. godinu svim jedinicama koje na svom području imaju rezidente koji imaju pravo na uvećani osobni odbitak planirana je pomoć u visini poreza na dohodak građanima koji je izvršen u 2015. Navedene pomoći su dodijeljene jedinicama lokalne samouprave kao naknada povrata poreza na dohodak građanima koje te jedinice isplaćuju na teret prihoda svojih proračuna. Ovaj model dodjele pomoći rezultat je izmjena zakonskih propisa koji je na snazi od 1. siječnja 2015. godine. Osim navedenog člankom 39. stavkom 5. Konačnog prijedloga zakona o izvršenju Državnog proračuna za 2017. propisano je da će se jedinicama lokalne (regionalne) i područne samouprave sa statusom potpomognutog područja isplaćivati dodatna pomoć obrnuto proporcionalno njihovom indeksu razvijenosti. U okviru ovih pomoći obuhvaćen je i grad Garešnica za koji se ovim amandmanom traži povećanje sredstava. Hvala.
Želi li predstavnik predlagatelja amandman reći? Izvolite, zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre. Evo još pod dojmom i ovog prethodnog amandmana koji je podnio kolega Bulj za koji mislim da je opravdan i za koji mislim da ova Vlada …
Zastupnik Gordan Maras upozoravam vas da ne komentirate prethodni amandman nego svoj amandman. Molio bih da se držite svoga amandmana.
Pa ne komentiram, samo kažem da sam pod dojmom. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Zastupnik Gordan Maras, nemam namjere polemizirati s vama, to je bio prvi dio vaše rečenice, a nastavak je bio govor o prethodnom amandmanu. Molim vas držite se svoga amandmana.
Od prije pola minute nakon jednog izlaganja u Hrvatskom saboru, a vezano za to da se nema sluha za manje razvijene dijelove Hrvatske, htio bih podsjetiti ono što je Vlada tvrdila na početku, da je ovaj proračun kvalitetan i racionalan. Ja mislim da je i neracionalan i nekvalitetan, a pošto će ministar imati priliku još na tri amandmana moja koji su vrlo slični u ovom amandmanu odgovarati nakon što ja sada završim, molim ga da mi komentira kako je moguće da za grad Garešnicu, mali grad u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji sa 11000 stanovnika i 23 naselja spušta proračunsku pomoć za 200 tisuća kuna, a u isto vrijeme za ured premijera Republike Hrvatske diže sa 8 milijuna na 12 milijuna kuna. Znači, tu se novca ima, tu se može trošiti, tu nije problem dignuti 4 milijuna kuna, a za mali grad u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji kao i za one sve gradove koje moj prethodnik govorio, da ih sada ne spominjem, novca nema. Znači, tu ja tražim 300 tisuća kuna, gospodine ministre i gospodine predsjedniče Sabora, a za premijera tražim da se smanji 300 tisuća kuna [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Ionako će njemu ostati 4 milijuna kuna više nego što je imao protekle godine [[Upadica predsjednik: Zastupnik Maras, hvala.]] Ionako će ta potrošnja…
Nažalost ja vas moram zaustaviti, zaustaviti izlaganje iz razloga što vam je prošlo vrijeme. (Negodovanje u dvorani, nerazumljivo) Zastupnik Maras, ja vas upozoravam, zastupnik Maras, ja vas upozoravam i izričem opomenu. Tako da na kraju za svoje amandmane nećete moći niti izraziti bilo što pa vas molim da se držite vremena i to sam već jednom upozorio. I ovo je zadnji put da upozoravam. Molio bih cijenjene zastupnike da glasuju o navedenom amandmanu. Glasovanje je završeno. Amandman nije stekao potrebnu većinu. 4. amandman je od strane zastupnika Gordana Marasa.
Vlada ne prihvaća. Obrazloženje je kao i kod prethodnog amandmana uz dvije neću reći dodatne, ali ipak rečenice na temu. Dakle, ponovit ću još jedanput da model dodjele pomoći koji sam objasnio, rezultat je izmjena zakonskih propisa koji su na snazi 1. siječnja 2015. godine te također da grad Grubišno polje za koji se ovim amandmanom traži povećanje sredstava također ulazi u obuhvat pomoći koje se definiraju člankom 39. stavkom 5., a to je da se sa statusom potpomognuto područje isplaćivati dodatna pomoć obrnuto proporcionalna indeksu razvijenosti.
Zastupnik Arsen Bauk podigao je pločicu sa povredom Poslovnika. Izvolite.
Povreda članka 239. Niste objasnili zašto ste gospodinu Marasu izrekli opomenu.
Ja sam i objasnio, ne znam jeste li čuli. Ali rekao sam da je prekoračio vrijeme, upozorio sam prethodno, a nakon toga budući da zastupnik Maras nije htio prestati, izrekao sam opomenu. Želi li predlagatelj amandmana dati, izreći? Izvolite.
Gospodine predsjedniče, hvala vam lijepo što mi dopuštate da govorim jer ste napravili presedan i izrekli ste mi opomenu nakon što stotinu puta ste do sada imali priliku isto to napraviti, ali očito vas je nešto zasmetalo u mom govoru. Ali bez obzira što vas je to zasmetalo, ja ću nastaviti govoriti i dalje. Nastavit ću govoriti o tome da isto kao i u prethodnom amandmanu, jednom malom mjestu, malom gradu u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji, Grubišnom Polju smanjujemo dotaciju iz proračuna za 900 tisuća kuna, a sa druge strane za 4 milijuna kuna povećavamo Uredu Predsjednika Vlade Republike Hrvatske. Neka svi građani to čuju, neka čuju da se vraća Sanaderov duh u Banske dvore jer i Sanader je trošio manje, gospodo, 2008., 2009. godine. Bio je skromniji nego što je sadašnja Vlada i što je sadašnji Ured Predsjednika Vlade. Žao mi je što u Hrvatskom saboru nemamo razumijevanja i među onim zastupnicima koji se zalažu za nerazvijene krajeve Republike Hrvatske, pa kada imaju priliku o amandmanu glasaju protiv, ja se nadam da ne bi za svoj amandman glasali protiv kada bi imali priliku glasati. Jer, moramo napraviti nešto što je ispravno. Moramo pomoći onima koji nemaju i moramo biti racionalni. Nije racionalno, dame i gospodo, trošiti 4 milijarde kuna u proračunu godišnje više, a onda izabrati 30, 40 općina i gradova u Republici Hrvatskoj koji su nerazvijeni i njima davati 100, 200, 500 i milijun kuna manje. To ne samo da nije pravedno, to nije pošteno, nije racionalno i nije kvalitetno i kakva je to na kraju krajeva poruka našim građanima u tim područjima i kakva je poruka ljudima koji bi sutra željeli [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] nastaviti živjeti tamo i imati kvalitetan i dobar život i sa te strane…
Zahvaljujem zastupnik Maras. Isteklo vam je vrijeme. Molim cijenjene zastupnike da glasuju o predloženom amandmanu. Glasovanje je završeno. Amandman nije stekao potrebnu većinu. 5. amandman je od zastupnika Gordana Marasa.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman uz isto obrazloženje kao i kod prethodna dva. Ponovno ću apostrofirati, model dodjele pomoći je prema zakonskim propisima koji su na snazi od 1. siječnja 2015. godine te također reći da je i općina Đulovac za koju se ovim amandmanom traži povećanje sredstava također obuhvaćena u modelu pomoći koji je definiran člankom 39. stavkom 5. konačnog prijedloga Zakona o izvršavanju državnog proračuna, u smislu pomoć obrnuto proporcionalna u iznosu, indeksu razvijenosti. Hvala.
Želi li predlagatelj amandmana uzeti riječ? Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Nakon dva grada, manje razvijena grada u Bjelovarsko bilogorskoj županiji za koje usput budi rečeno imamo jednog zastupnika iz HDZ koji nije dignuo ruku za svoj grad, to isto je jedan paradoks u ovom Saboru, znači iz Grubišnog polja, gospodin zastupnik Totgergeli nije glasao za svoj grad da mu se podignu sredstva ali to je tzv. stranačka stega koja vlada i na koji način se glasa u Hrvatskom saboru [[Upadica predsjednik: Molim saborske zastupnike da se suzdrže od komentara dok ne dobiju pravo riječi.]] Drago mi je [[Upadica predsjednik: Zastupnik Milošević, molim vas nemojte me tjerati da poimenično prozivam saborske zastupnike, suzdržite se od komentara.]] Nemam je problema sa komentarima, samo neka komentiraju gospodine predsjedniče, što više komentiraju to će javnost više vidjeti za što se tko zalaže. A ja se zalažem da se jednoj maloj općini ne smanjuju sredstva u odnosu na prethodnu godinu, općina Đulovac, općina sa 3640 stanovnika, manje nego što stane u jedan neboder u gradu Zagrebu ili u Mamuticu zgradu u gradu Zagrebu koja nema dovoljno sredstava da, ja bih rekao ispuni sve one potrebe koje trebaju građani da bi tamo mogli kvalitetno i dostojanstveno živjeti. Sa druge strane, Ured predsjednika Vlade sa 8 na 12 milijuna kuna. Gospodine ministre tri puta ste imali šanse sada to iskomentirali i još ni jednom mi niste odgovorili zbog čega je potreba da 4 milijuna kuna više izdvojimo za Ured gospodina predsjednika Vlade Andreja Plenkovića. Zbog čega u godinu u kojoj ste odlučili odriješiti kesu za 4 milijarde kuna godišnje to ne napravite prema onima koji trebaju a ne prema onima koji imaju o ovako dovoljno, koji imaju 8 milijuna kuna za svoj ured, sada da imaju 12. Da li je potreba više putovati avionom, da li je potreba više lobirati po EU kao što nam je rekao svojedobno bivši premijer Ivo Sanader? Tražim glasanje.
Molim cijenjene zastupnice i zastupnike da pristupe glasovanju. Tko je za to da se navedeni amandman uvrsti u konačni prijedlog? Glasovanje je završeno. Navedeni amandman nije stekao potrebnu većinu. Sljedeći 6. amandman je od zastupnika Gordana Marasa.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman uz obrazloženje kao što je bilo i kod prethodna 3. Opet apostrofiram model pomoći, dodjele pomoći svim jedinicama lokalne i područne samouprave pa tako i spomenute na koje se odnosi je regulirano, odnosno rezultat je zakonskih promjena i zakonskih propisa koje su stupile na snagu 1. siječnja 2015. godine. Općina Veliki Grđevac je na popisu, odnosno uključena je u članak 39. stavak 5. Konačnog prijedloga zakona o izvršavanju prema kojima će se pomoć isplatiti u iznosu obrnuto proporcionalno njihovom indeksu razvijenosti. Hvala lijepa.
Predlagatelj amandmana želi uzeti riječ. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. I opet nisam dobio odgovor koji sam tražio zbog čega se povećava i zbog čega nije moguće smanjiti stavku jer to je dio također moga amandmana. 4 puta sam ja dame i gospodo pitao gospodina ministra zbog čega nije moguće smanjiti stavku za 300 tisuća kuna Uredu predsjednika Vlade RH nakon šta je budžet Ureda predsjednika Vlade povećan sa 8 na 12 milijuna kuna. Rekao sam i reći ću još jednom, imam osjećaj da se Sanaderov duh vratio u Banske dvore, da je rezon dobi izbore, pa radi šta hoćeš ponovno na dijelu u RH. Ako mislite da je to ispravno, da na taj način je vlast sama sebi dovoljna, da je dovoljno dobiti izbore i 4 godine raditi šta želiš varate se. Ja vas molim gospodine ministre, ovo je općina koja je jako mala, 3313 ljudi tamo živi, 11 naselja ali i vrlo uspješna općina koja je napravila svojim trudom i svojim znanjem i sredstvima EU jedan veliki turistički kompleks u općini. Pomozite im da budu još uspješniji. Mislim da tamo 300 tisuća kuna znači više nego šta znači povećanje od 700 tisuća kuna skoro rashoda za usluge u uredu premijera. Zbog čega u 2016. imamo 896 tisuća kuna rashoda za usluge a u 2017. milijun i pol kuna. Koje su to usluge na koje ćemo potrošiti 700 tisuća kuna a da nemamo 300 tisuća kuna za općinu Veliki Grđevac? Recite nam to. I ja inače imam još 15 amandmana, svaki put ću vas to pitati. Svaki put ću vas pitati dok mi to ne kažete a očito mi odgovoriti ne želite. Tražim glasanje o ovom.
Molim cijenjene zastupnice i zastupnice da glasuju o predloženom amandmanu. Glasovanje je završeno. Navedeni amandman nije stekao dovoljnu većinu. 7. amandman je od zastupnika Domagoja Hajdukovića i Damira Tomića.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. Obrazloženje kao i kod prethodna 4. gdje smo se odnosili na gradove i općine, tako i na slučajem županije. Dakle model dodjele pomoći propisano odnosno na snazi je zakonski propisi koji ih reguliraju od 1. siječnja 2015. Osječko-baranjska županija za koju se ovaj amandman odnosi i predloženo povećanje sredstava je obuhvaćeno kao i ukupno 12 županija čiji je indeks razvijenosti jednak ili manji od 75% prosjeka RH te će se naravno sukladno članku 39. stavkom 5. Konačnog prijedloga Zakona o izvršavanju državnog proračuna za 2017. tim jedinicama isplaćivati dodatna pomoć obrnuta proporcionalno njihovom indeksu razvijenosti. Hvala.
Predstavnik predlagatelja amandmana traži riječ. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi ministre, nažalost očekivali smo ovakav odgovor. Ali ja bih se tu nadovezao na kolegu Marasa i rekao nekoliko stvari o Osječko-baranjskoj županiji. To je područje koje je izuzetno bilo pogođeno Domovinskim ratom, područje koje je izuzetno bilo pogođeno gospodarskom krizom i još se uvijek osjeća, područje koje rapidno gubi stanovništvo. I mogli smo podnijeti amandmane za sve slavonske županije sa istim argumentima ali kolega Tomić i ja smo to odlučili učiniti upravo za Osječko-baranjsku županiju jer iz nje dolazimo. I mogu vam reći i pozvati vas posjetite općine Viljevo, Levanjska Varoš, Podravska Moslavina i niz drugih u našoj županiji koje su itekako ispod prosjeka razvijenosti koji itekako imaju problema i naša županija tu se trudi što više pomoći, što više pomoći. I uskratom ovih sredstava a to je na razini iz 2015. godine ono što smo predlagali jer smo željeli biti objektivni i realni uskratom ovih sredstava uskraćujete čitav niz drugih projekata koji županija radi da bi poboljšala standard života svojih stanovnika. Primjerice budući da Vlada RH nije htjela dati najavljenih 1000 eura za svako novorođeno dijete amandmanom upravo SDP-ovaca u županijskoj skupštini županija izdvaja 1000 kuna za svako novorođeno dijete. Ako neće HDZ a onda nek barem županija da 1000 kuna. Takve projekte uskraćujete, na takvim područjima štedite a ja mogu samo ponovno reći što je rekao i kolega Maras u uredu predsjednika Vlade RH povećavate proračun za 105%, 105%. Ja se pitam što, zašto, što će ti ljudi raditi i u čemu je povećanje obima tog ureda toliko dok s druge strane štedite na svojim građanima kojima je najpotrebnije i koji dolaze iz najpasivnijih krajeva Hrvatske. Tražim glasanje. Hvala.
Hvala zastupniku Hajdukoviću. Molim cijenjene zastupnice i zastupnike da glasuju o predloženom amandmanu. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da navedeni amandman nije stekao dovoljnu većinu glasova. 8. amandman je od zastupnika Gordana Marasa.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća. U 2015. godini navedenoj aktivnosti, dakle kreditiranje kroz osnivački kapital HBOR-a za poticanje izvoza i infrastrukture gospodarskih djelatnosti te malog i srednjeg poduzetništva bilo je osigurano 32,9 milijuna. U 2016. je bilo planirano 33 milijuna a za 2017. mi predlažemo 50 milijuna kuna. Međutim, isto tako treba reći dakle evidentno je povećanje sredstava u odnosu na prethodne dvije godine, međutim isto tako treba reći da prijenos iz državnog proračuna kroz osnivački kapital samo je jedan od izvora u pasivi HBOR-a za stvaranje ukupnog dugoročnog kreditnog potencijala banke. To potvrđuje činjenica odnosno predviđanje da će se tijekom 2017. i 2018. HBOR doznačiti iz državnog proračuna sredstva u iznosu od 836 milijuna kuna, odnosno 418 milijuna kuna godišnje s pozicije operativnih program konkurentnosti kohezija 2014.-2020. a za kredite koji su namijenjeni ulaganju u dugotrajnu imovinu malih i srednjih poduzetnika u protuvrijednosti do 10 milijuna eura i rok otplate 12 godina uz kamatnu stopu do 3%. Hvala.
Želi li predstavnik predlagatelja obrazložiti amandman? Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, nije isto i nije ista poruka da li u HBOR u temeljni kapital izdvajamo 50 ili 100 milijuna kuna. Svi smo svjesni u RH da nas je izvoz gospodarski dignuo zadnje dvije godine, da je Hrvatska u EU među top 5 zemalja po rastu izvoza iako generalno u EU izvoz pada. Hrvatska je tu svijetli primjer i treba joj dati podršku. Jasno je da izvori postoje drugi, jasno je da je većina drugih izvora ali ono što u proračunu piše i ono što se izdvaja pokazuje prioritete Vlade. Nažalost prioriteti naše Vlade nisu ulaganje u izvoz i gospodarstvo nego ulaganje u Ministarstvo obrane, u dalekometne haubice što smo već ugovorili prije i trebamo izvršiti ali i druge stvari koje mi se ponekad čine kao da je netko htio podmetnuti ministru obrane RH i onda vidimo ulaganje u informatičke sustave, u hardver itd. u ono šta naravno treba ulagati ali ne u 4, 5 puta više nego što je to bilo prethodnih godina. Ono šta bi vam želio reći, svojoj porukom i ponašanjem pokazujete u šta investirate. Da li je proračun razvojan, da li je kvalitetan i da li je racionalan. Ja ću još jednom reći za mene ovaj proračun niti je kvalitetan, niti razvojan, niti racionalan ovo je politički proračun koji je podlijegao od samog početka pritiscima svih i svakoga i na kraju je završio u totalno krivim prioritetima. Ja bi volio da ste pomogli više gospodarstvu, da ste [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] rasteretili više građane, da ste napravili sve kako bi RH mogla i [[Upadica predsjednik: Gordan Maras isteklo vam je vrijeme.]] ove godine nastaviti.
Molim vas zastupnik Gordan Maras ja vas molim prvo sjednite i poslušajte. Ja vas molim predviđene su 2 minute nemojte me tjerati da idem na slijedeću opomenu. Nije mi namjera. Svatko od nas ima jednaka prava. Imate pravo na 2 minute kao i ostalih 150 saborskih zastupnika. Iskoristite … [[Upadica se ne čuje.]] zastupnik Gordan Maras iskoristite u cjelovitosti svoje vrijeme na način na koji želite, 2 minute i ne više. Ja ću odsada svim saborskim zastupnicima da se ne iznenadite 10 sekundi prije reći vrijeme tako da možete završiti misao u predviđenome roku. Molim cijenjenje zastupnike da pristupe glasovanju za navedeni amandman. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da navedeni amandman nije stekao potrebnu većinu. 9. amandman je od strane Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a.
Vlada navedeni amandman ne prihvaća. Sredstva osigurana aktivnosti naknada za štete uzrokovane elementarnim nepogodama u iznosu od 20 milijuna kuna smatramo da su dovoljno za odvijanje aktivnosti tijekom godine. Ipak treba reći da rashodi za štete uzrokovane elementarnim nepogodama spadaju u grupu rashoda koje je teško predvidjeti i planirati. U slučaju rashoda za štete veće od planiranih iznosa Vladi RH stoje na raspolaganju i drugi načini za financiranje eventualnog prekoračenja. S druge strane, predloženo smanjenje rashoda na aktivnosti izgradnje rekonstrukcija i adaptacija objekata i infrastrukture ugrozilo bi i usporilo proces modernizacije Oružanih snaga i njihovo približavanje vojno sigurnosnim standardima NATO-a. Hvala lijepa.
Hvala. Želi li predstavnik predlagatelja amandmana uzeti riječ? Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Evo radi se konkretno o klizištima, o klizištima pričamo ovdje u Saboru već punih godinu dana. Problem je iz dana u dan sve veći i veći. Trenutno je ugroženo 67 kuća, 214 cesta i 21 gospodarski objekt. Taj problem nije samo na području Krapinsko-zagorske županije. Taj problem postoji i na području Varaždinske županije, Međimurske, Sisačko-moslavačke i Karlovačke županije koliko sam ja upoznata. Željela bih kad bi pronašli načina da to riješimo da troškovi ne bi bili veći. Znate i sami kada se desila ona nesreća sa poplavama u Posavini iznašlo se načina, ljudima se pomoglo i apeliram na sve vas da glasate za amandmane, da riješimo i saniramo te posljedice klizišta da ljudi mogu početi normalno živjeti. Hvala.
Zahvaljujem zastupnici. Molim cijenjene zastupnice i zastupnike da glasuju o predloženom amandmanu. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da amandman nije stekao dovoljnu većinu. Deseti amandman je od strane zastupnika Marka Vešligaja i doktora znanosti Siniše Hajdaša Dončića.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća. On je gotovo identičan prethodnom amandmanu, pa tako i moje obrazloženja. Ali ću ja svejedno iskoristiti svoje pravo da još jedan puta apostrofiram da Vlada smatra da su sredstva osigurana, aktivnosti i naknada za štete uzrokovane elementarnim nepogodama u iznosu od 20 milijuna kuna dovoljna za odvijanje aktivnosti tijekom godine. Ali isto tako u slučaju rashoda za štete veće od planiranih Vladi Republike Hrvatske na raspolaganju stoje i drugi načini za financiranje eventualnog prekoračenja. Hvala lijepo.
Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre. Ne bih se složio sa vama. Sredstva od 20 milijuna kuna zasigurno nisu dovoljna za sanaciju svih šteta od elementarnih nepogoda. Podsjetit ću vas da je u proljeće ove godine elementarna nepogoda mraza pogodila 13 hrvatskih županija i da je ukupni iznos procijenjenih šteta bio 915 milijuna kuna. Povjerenstvo za elementarne nepogode čiji sam i sam član donijelo je zapravo prijedlog koji će vjerujem i Vlada usvojiti da se samo u iznosu od 20 milijuna kuna obeštete isključivo proizvođači voća. Dakle, zanemarili smo proizvođače drugih kultura, zanemarili smo vinogradare, zanemarili smo i ostale elementarne nepogode od poplava, od klizišta koja su bila ovdje spominjana i taj iznos zasigurno nije dovoljan da bi se nadoknadile sve ove štete koje su bile u prethodnoj godini. Zato predlažemo amandman i pozivam da ga podržite u iznosu od povećanja u iznosu od 20 milijuna kuna, dakle ukupno 40 milijuna kuna kako bi barem dijelom obeštetili ove oštećenike koji su uslijed elementarne nepogode. Ja još jedanput apostrofiram mraz, apostrofiram vinogradare recimo na području Krapinsko zagorske županije samo su štete od mraza bile 52 milijuna kuna. I pozivam da podržite ovaj amandman i tražim glasovanje. Hvala.
Molim zastupnice i zastupnike da glasuju o tome hoće li se navedeni amandman uvrstiti u Konačni prijedlog proračuna. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da amandman nije stekao dovoljnu većinu. Sljedeći amandmani idu prema Središnjem državnom uredu za šport. 11. amandman je od strane Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Vlada amandman ne prihvaća iz razloga što proračunski korisnik državnog proračuna može preuzeti obvezu po investicijskim projektima tek po provedenom stručnom vrednovanju i ocijenjenoj opravdanosti i učinkovitosti investicijskog projekta a kako je propisano člankom 45. Zakona o proračunu. Hvala.
Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre. Nismo zadovoljni sa neprihvaćanjem ovog našeg prijedloga. Naime, mi smo ovaj amandman dali iz jednostavnog razloga što tražimo da iz državnog proračuna se sufinancira rekonstrukcija postojeće sportske dvorane u sklopu Srednje škole Mate Blažine u Labinu. Izrađena je kompletna tehnička dokumentacija, predviđeni troškovi rekonstrukcije dvorane koja je stara 40 godina iznose 32 milijuna kuna, a danas svi znamo da se decentraliziranim sredstvima koja država upućuje prema županijama i gradovima kao osnivačima osnovnih i srednjih škola ta sredstva nisu dostatna ni za pokrivanje hladnog pogona. Stoga sav teret pada na jedinice lokalne samouprave i na županije upravo za i rekonstrukcije i za investicijska održavanja. Ako je već i grad Labin preuzeo obavezu županija nije u stanju da to izvrši, da zaduživanjem koje grad Labin planira upravo za rekonstrukciju te dvorane smatramo da 5 milijuna kuna u ukupnom iznosu od 32 milijuna kuna je jedan racionalan prijedlog i sigurno ta pomoć od države upravo za našu djecu u školama bila bi potrebna. Hvala
Hvala. Molim zastupnice i zastupnike da glasuju o navedenom amandmanu. Glasovanje je završeno. Navedeni amandman nije stekao dovoljnu većinu. 12. amandman je od strane zastupnika Peđe Grbina.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao i kod prethodnog obrazloženja uz još jednu dodatnu napomenu ovaj amandman nije u skladu sa člankom 38. stavkom 3. Zakona o proračunu kojim je propisano kako predloženi amandmani ne smiju biti na teret već ranije preuzetih obveza.
Želi li predstavnik predlagatelja amandmana uzeti riječ?
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Obrazloženje koje je dao ministar u vezi neprihvaćanja amandmana nije u skladu sa zakonom. Naime, radi se o stavci koja je prethodne godine bila manja. Bila je manja i ranijih godina i ako ju gledamo izričito prema onome što su preuzete obveze onda bi stavka za Svetu Stolicu u iznosu od 299 milijuna itd. kuna trebala biti još i veća. Dakle, već sada ta stavka nije usklađena sa međunarodnim ugovorom preuzetom obvezom zbog čega vaše obrazloženje ne stoji. S druge strane, ja mislim da građani Pule, građani Istre imaju pravo na bazen. Mi smo čuli u raspravi od nekih kolega šta će im bazen kada imaj more. Ja bih te kolege pozvao da danas dođu u Pulu, da skoče u Jadransko more i kupaju se ako su toliko hrabri i ja mislim da to ne bi trebalo biti. U svakom slučaju protivim se obrazloženju i inzistiram da se provede glasovanje o ovom amandmanu. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Peđi Grbinu. Budući da navedeni amandman nije u skladu sa zakonom o njemu nećemo glasovati. Sljedeći amandman usmjeren je prema MUP, 13. amandman od zastupnika Ranka Ostojića. Ministar unutarnjih poslova Vlaho Orepić.
Poštovani predsjedniče, poštovani saborski zastupnici i zastupnice. Amandman se ne prihvaća jer nije u skladu sa člankom 38. stavkom 3. Zakona o proračunu kojim je propisano kako predloženi amandmani ne smiju biti na teret već ranije poduzetnih obveza. Naime, sredstva za aktivnosti A539026 međunarodni sporazum Sveta stolica i RH namijenjena su za podmirenje ugovornih obveza, a koja se osiguravaju temeljem Zakona o potvrđivanju ugovora između Svete stolice i RH o gospodarskim pitanjima.
Predstavnik predlagatelja, ali molio bih ne duže od jednu minutu, budući da ipak ne postoji pravo po kojem u trenutku kada nije u skladu sa zakonom se može davati riječ. Iako sam dao drugima, evo dajem i vama, ali molio bih ne duže od jedne minute.
Trajat će manje od minute jer ću ponoviti isto što je rekao gospodin Grbin. Meni je jako drago da to obrazloženje znači da bi inače prihvatili amandman da nije takva stvar oko preuzetih obveza. Kolega Grbin je uredno objasnio kako to nije točno, ono što je najvažnije rasprava u Saboru je pokazala da se svi zainteresirani za to da policajci dobiju otpremninu, samo je pitanje te visine. Ja mislim da je jako važno da to svi podržimo i 20 milijuna kuna zasigurno će biti onaj limit po kojemu će ministar diskrecijskim pravom odlučiti o tome koliko će policajaca moći otići u mirovinu. Hvala.
Hvala lijepa. Budući da navedeni amandman predloženi nije u skladu sa zakonom o njemu ne možemo glasovati. Sljedeći amandmani su usmjereni prema Ministarstvu hrvatskih branitelja i u njihovo ime zastupnik Tomo Medved. Ako nema gospodina Medveda zastupnik ministar financija. 14. amandman od strane zastupnika Predraga Matića.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća. U prijedlogu državnog proračuna za 2017. godinu na razdjelu Ministarstva hrvatskih branitelja predloženi je ukupan limit u iznosu od milijardu 46 milijuna 617 tisuća 391 kunu od čega sredstva potrebna za provođenje novog Zakona o pravima hrvatskim braniteljima iznose 175 milijuna kuna. S obzirom da se novim zakonom planira uvođenje novog prava sličnog opskrbnini koja je prosječna 2016. prešlo sustav zajamčene minimalne naknade očekuje se da će dio korisnika opet vratio u nadležnost hrvatskih branitelja kao korisnici novog prava.
Želi li predlagatelj amandmana uzeti riječ? Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre. Najprije želim reći da vi donosite ove godine najbolji proračun od kako je Hrvatske države i na tome vam čestitam. Čak i branitelji uspjeli ste im objasniti da dobivaju 200 milijuna više iako ste im samo ove godine za preko 100 milijuna kuna smanjili proračun, ali oni kada je u pitanju HDZ gutaju sve pa će progutati i tu matematiku. Dakle nakon 555 dana prosvjeda braniteljima ste dijelu branitelja izmanipuliranih koji su prosvjedovali obećali ste dvije stvari. Jedna je promjena naziva ministarstva, a drugi sveobuhvatni novi zakon koji će sve to obuhvatiti što branitelje zanima. Naziv ministarstva ste promijenili, a ovdje, ja znam da vi gospodine ministre niste upoznati s tim, međutim ovdje je obećano ljudima i ovih pet milijardi kuna je premalo da se ispuni ono, nabrojat ću samo dio što im je obećano, dakle izjednačavanje prava HVO-a sa pravima hrvatskih branitelja u RH, uvođenje prava narodnoj zaštiti, otvaranje ponovnog priznavanja prava na PTSP, zatim stambeno zbrinjavanje tih istih branitelja, a već imamo 13 tisuća neriješenih stambenih pitanja još od '90.-ih godina i vrhunac osnivanje, otvaranje novih rokova za priznavanje statusa hrvatskih branitelja, to prevedeno znači da uskoro možemo očekivati situaciju kao na aerodromima da netko da li ministar branitelja, bilo bi lijepo da i predsjednik Vlade, milijuntom branitelju uruči cvijeće i bombonjeru za status. Dakle samo ove godine ispunjava se uvjet da se braniteljima vrati 10% mirovina koje su oduzete 2014. godine i to košta 350 do 400 milijuna kuna. Sve ovo navedeno košta i puno više nego ovih navedenih pet milijardi kuna, ali s obzirom da ne želim dovesti vladajuće u situaciju da po još jedan puta izmanipuliraju hrvatske branitelje, ja povlačim ovaj amandman.
Budući da je amandman povučen o njemu nećemo glasovati. 15. amandman je došao od strane zastupnika Franka Vidovića.
Predloženi amandman Vlada ne prihvaća. Navedeni amandman se ne prihvaća budući da su na proračunskoj poziciji Ministarstva hrvatskih branitelja. Aktivnost Spomen obilježje žrtvama stradalim u Domovinskom ratu, za sufinanciranje izgradnje Spomen obilježje žrtvama stradalim u Domovinskom ratu u 2017. godini osigurana financijska sredstva namijenjena provedbi javnog poziva za izgradnju, postavljanje ili uređenje Spomen obilježje žrtvama stradalim u Domovinskom ratu na području RH. Javni poziv namijenjen je udrugama iz Domovinskog rada i jedinicama lokalne (regionalne) i područne samouprave u partnerstvu s najmanje jednom udrugom iz Domovinskog rata. Temeljem ranijih iskustava u provedbi javnog poziva za izgradnju, postavljanje ili uređenje Spomen obilježje žrtvama stradalim u Domovinskom ratu na području RH osigurana sredstva u 2017. godini prema mišljenju Ministarstva hrvatskih branitelja i Vlade RH su dostatna za navedenu namjenu. Hvala.
Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Franko Vidović. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Dakle proračun ministarstva je kao što je rekao moj kolega Fred Matić povećan za 200 milijuna kuna ustvari je povećan za 150 to mi svi znamo ovdje. Sa druge strane evo kažete da nemate milijun i po kuna za zaštitu digniteta Domovinskog rata. Dakle, Šibensko-kninska županija i grad Šibenik su dali veliki obol u Domovinskom ratu. Tijekom Domovinskog rata, osim samih ratnih razaranja, uništeno je i gospodarstvo. Ja mislim da su šibenski branitelji svi oni koji su dali svoj život na oltar domovine, da su i te kako zaslužili spomen i da bi Vlada za to trebala imati sluha prije nego za neke druge stvari. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku. Molim cijenjene zastupnice, zastupnike da glasuju o predloženom amandmanu. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da navedeni amandman nije stekao potrebnu većinu. Idući amandmani usmjereni su na Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. U njihovo ime predstavnica Marija Burić Pećinović, državna tajnica. 16. amandman došao je od strane zastupnika Joška Klisovića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažene gospođe i gospodo zastupnici. Amandman se ne prihvaća jer u postojećim proračunskim okolnostima držimo da su planirana sredstva dovoljna.
Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Izvolite.
Poštovani ministri, jedan od glavnih prioriteta ove Vlade proklamiranih javno je oporavak gospodarstva. Izvoz je glavni motor oporavka gospodarstva. Vrlo jasno zašto. Investicije nisu dovoljne, nemamo ih dovoljno da pokrenemo gospodarstvo. Kupovna moć naših građana nažalost je mala i tržište je malo da osobnom potrošnjom možemo potaknuti oporavak gospodarstva. Novci koji dolaze iz europskih fondova nisu dovoljni kako bi mogli potaknuti oporavak gospodarstva. Izvoz je jedini motor koji stvarno može pokrenuti oporavak gospodarstva. I Vlada je to prepoznala. Trgovinske politike nam daju okviru u kojem se odvija izvoz, bilo da se definiraju međunarodnim organizacijama bilo bilateralno u trgovinskim ugovorima. Jučer je gospodin Kovač pitao zašto Hrvatska nema studije utjecaja trgovinskih politika i bilateralnih ugovora kao što je TTIP sa Amerikom ili CETA sa Kanadom na hrvatsko gospodarstvo. Pa jednostavno zato jer Ministarstvo vanjskih poslova nema novaca platiti takve studije od renomiranih instituta. Prema tome, ako ste stvarno ozbiljni u tome da želite podržati hrvatski izvoz, ako ste ozbiljni kao Vlada da želite oporavak hrvatskog gospodarstva onda molim vas da još jedanput promislite i pozovete saborsku većinu da podrži ovaj amandman jer djelima trebate pokazati ono što govorite, a ovo će biti jedna krasna manifestacija vaših ozbiljnih namjera da podržite hrvatski izvoz. Ja tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala zastupniku Klisoviću. Molim zastupnice i zastupnike da glasuju o predloženom amandmanu. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da navedeni amandman nije stekao dovoljnu većinu. 17. amandman također dolazi od zastupnika Joška Klisovića.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. S istim obrazloženjem držimo da u postojećim proračunskim okolnostima sredstva koja su planirana su dovoljna.
Predstavnik predlagatelja želi uzeti riječ. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Dakle, iz glasanja o prvom amandmanu meni je sad potpuno jasno koliko je Vlada ozbiljna da podrži hrvatski izvoz. Dozvolite mi da kažem da je Ministarstvo vanjskih poslova nadležno tijelo za podršku izvoza jer je u njega uklopljen i Državni ured za trgovinu. Ministarstvo vanjskih poslova vodi i Vladino Povjerenstvo za internacionalizaciju našeg gospodarstva odnosno izvoz. Prema tome, gospodarska diplomacija daje onu konkretnu podršku našim izvoznicima koja se svodi na to da pronalaze izvozne prilike, konkretne poslove, da rješavaju pitanje diskriminacije, oslobađaju robu na carini, da sudjeluju u osiguravanju naplate naših gospodarstvenika. I gospodarstvenici su prepoznali njihov rad. Na ovaj način ukidajući im novac vi de facto ukidate potporu našim izvoznicima na terenu, a ministarstvo to radi putem ambasada, konzulata, počasnih konzula, redom poslovnih ljudi koje smo angažirala u državama primateljicama koji imaju utjecaj, koji su iz poslovnih krugova, imaju određene veze i poslovne, i medijske i političke da promoviraju naše izvoznike. Jedino ministarstvo kojem je pao proračun i to gdje je pao, pao je u segmentu gospodarske diplomacije. Tu ste rezali gdje je Ministarstvo vanjskih poslova. Pa gospodo draga, ministri, Vlada, vi govorite da ne želite poduprijeti hrvatski izvoz, hrvatske izvoznike na terenu, na međunarodnim tržištima, tamo gdje je im je najteže. Ja ne mogu više vjerovati da ste ozbiljni u onome što govorite, da stvarno želite podržati hrvatski izvoz i hrvatskog izvoznika. Jer ovo je infrastruktura koja ga podržava u inozemstvu, na međunarodnim tržištima. Nitko nego naša diplomacija, naša veleposlanstva, naši konzulati, naši počasni konzuli. To su ljudi koje ova država ima, ova Vlada ima da podrže gospodarski oporavak i podrže izvoz. Sve aktivnosti Gospodarske komore [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] i drugih tijela su dobrodošle, ali nisu aktivnosti Vlade. Ovo su aktivnosti Vlade koje treba iz proračuna financirati.
Hvala. Vrijeme je isteklo [[Upadica Klisović: Molim glasanje.]] Molim zastupnice i zastupnike da glasuju o predloženom amandmanu. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da navedeni amandman nije stekao potrebnu većinu. Idući amandmani usmjereni su prema Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta, i u njihovo ime predstavnica Vlade potpredsjednica Vlade Martina Dalić. 18. amandman dolazi od strane zastupnika Davora Bernardića i zastupnika Gordana Marasa.
Vlada ne prihvaća amandman broj 18. Razlozi za neprihvaćanje ovoga amandmana nalaze se u činjenici da su sredstva za ove namjene planirana u proračunu i to u puno većim iznosima nego što predlažu ovi zastupnici. Naime, planirana su iz sredstava Europske unije tako da samo za pitanja industrijske politike u okviru Programa istraživanja i razvoja, a početkom iduće godine pokrenut će se programi u iznosu većem od 100 milijuna eura.
Predstavnik predlagatelja amandmana želi uzeti riječ. Izvolite zastupniče Bernardić.
Ove godine ravno za industrijsku proizvodnju iz europskih fondova 0, slovom i brojkom. Iz vašeg ministarstva tražimo da se 45 milijuna kuna osigura ali ne na način da bude simbolična cifra u proračunu 5 milijuna kuna za rast industrijske proizvodnje. Potakli smo rast izvoza, potakli smo rast industrijske proizvodnje, ostavili smo Hrvatsku u redu, potakli smo gospodarski rast. Sada stavljate stavku koja iznosi 5 milijuna kuna a pitanje je da da li će se i ovdje realizirati [[Upadica: Ne znate čitati proračun.]] Dakle, ponašate se kao da vas je baš briga za industriju u Hrvatskoj i ne mogu vjerovati zapravo da ne želite prihvatiti amandman koji ide u smjeru povećanja sredstava za industriju odnosno za proizvodnju u Hrvatskoj. Hrvatska i Hrvatskoj industrija i proizvodnja su sve. Proizvodnja i u INA-i, Rafinerija u Sisku. Prema tome sad ako ovo ne prihvatite, ja zaista sumnjam i u iskrenost vaših namjera da ćete riješiti i pomoći riješiti situaciju u INA-i jer tamo je isto riječ o proizvodnji. Prema tome, ja vas apeliram na zdrav razum da potaknemo industriju u Hrvatskoj kada već imamo rast industrijske proizvodnje, kada imamo rast izvoza, kada smo to napravili, koji sad počinje usporavati i da napravimo sve što je u našoj moći da stvorimo novu dodanu vrijednost upravo i kroz ovu mjeru. Donijeli smo Strategiju industrijskog razvoja. Prema tome ajmo dati sredstva i pomognimo onima koji treba da bi u Hrvatskoj se otvarala nova radna mjesta, da bi industrija bila jača, da bi poticali industrijsku proizvodnju i da bi poticali izvoz. Prema tome apeliram na vas da iz zdravorazumskih razloga prihvatite ovaj amandman.
Hvala zastupniku Bernardiću. Molim zastupnice i zastupnice da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da navedeni amandman nije stekao dovoljnu većinu. 19. amandman, također dolazi od zastupnika Davora Bernardića i Gordana Marasa.
Vlada ne prihvaća. Razloge zbog kojeg Vlada ne prihvaća jest da ponovo upravo za različite oblike kreditiranja, male i mikro zajmove koji će poduzetnicima biti raspoloživi po iznimno niskim kamatnim stopama ili uz kamatnu stopu nula. Za te je svrhe predviđeno 280,8 milijuna kuna na Agenciji HAMAG a subvencije kamate za poduzetničke kredite kao obaveza koja je preuzeta iz prethodnoga razdoblja i u skladu sa Vladinim opredjeljenjem da sve obveze poštuje je planirana u iznosu od 27 milijuna kuna što smatramo dovoljnim. Isto tako apeliram na zastupnike da dobro prouče strukturu proračuna i prihvate da danas kada smo članice EU imamo na raspolaganju značajna sredstva iz EU fondova koja zamjenjuju naše vlastite rashode što nam dodatno omogućava kvalitetno upravljanje proračunima. Hvala lijepa.
Predstavnik predlagatelja amandmana se javio za riječ. Izvolite zastupnik Maras.
Hvala lijepo na toplim preporukama gospođo Dalić [[Upadica Dalić: Molim lijepo i drugi put.]] ne morate mi to govoriti ja sam te programe pisao [[Upadica Dalić: Znam.]] Tako da vrlo dobro znam šta se u njima nalazi ali isto tako znam da vi govorite samo u futuru –će, -ćemo, -biti će, sljedeće godine, EU sredstva itd.. Pogledajte realizaciju EU sredstava u okviru vašeg ministarstva ove godine, otvoreni su natječaji preko milijardu kuna, nije potpisan niti jedan ugovor. I sada vi meni recite [[Upadica Dalić: Ja potpisivala do 10 sati navečer.]] Potpisivali, opet [[Upadica Dalić: Znači potpisala sam ugovore.]] [[Upadica predsjednik: Molio bih da se ne ulazi u replike i polemiku.]] Znači do danas do 10 se potpisivali? O.K, ili jučer? Do prekjučer nije potpisan niti jedan ugovor. Vi ste evo jučer potpisivali [[Upadica Dalić: Prije 2 tjedna.]] Znači prije 2 dana [[Upadica predsjednik: Molio bih potpredsjednicu Vlade da se suzdržite od komentara.]] Prije 2 dana ste potpisivali ugovore, do tada nije potpisan ove godine niti jedan jedini ugovor iz europskih sredstava. I vi sada nama govorite da se naši poduzetnici trebaju pouzdati isključivo u to u 2017. godini. Pa dok vi ovo što govorite realizirate proteći će 2, 3 godine. Pogotovo subvencioniranje kamata i financijski instrumenti koji su nam na raspolaganju iz eu sredstava. I još jedna stvar što se tiče zajma sa Svjetskom bankom, ni to u godinu dana niste uspjeli napraviti da venture capital fondovi, dobiju, da dobijemo venture capital fond u Hrvatskoj i da dobijemo mogućnost financiranja novih projekata. Nadam se da to niste jučer ujutro potpisali. Ali bilo bi dobro da i jeste jučer ujutro jer to do sada u godinu dana nije napravljeno. Znači niste napravili apsolutno ništa, prošle godine realizacija 7 milijuna kuna, županije i gradovi i općine žele ovaj program i mi predlažemo da se poveća sa, rekao sam sa 27 na 37 milijuna kuna kako bi se realizirali svi oni projekti koji su izraženi u ovom trenutku i koji žele naši poduzetnici da se realiziraju.
Hvala. Zastupnik Maras dopustio sam vam 10 sekundi više iz razloga što ste bili ometeni, prošlo je 10 sekundi više i hvala. Možemo pristupiti glasovanju [[Upadica Maras: Hvala vam lijepa ali neprocjenjivo je kada čujete vrijeme od HDZ-ovih zastupnika.]] Tako je, čujete, vrlo, cijelo vrijeme ih upozoravam. Molim zastupnice i zastupnike da pristupe glasovanju o amandmanu. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da navedeni amandman nije stekao dovoljnu većinu. 20. amandman također dolazi od zastupnika Davora Bernardića i Gordana Marasa.
Amandman Vlada ne prihvaća. Vlada ne prihvaća amandman sa sličnim obrazloženjem kao i prethodno. Sredstva za ove namjene osigurana su i provode se u okviru EU sredstava u puno većim iznosima od onih koje predlažu zastupnici. Hvala lijepo.
Prije nego dopustim riječ predlagatelju amandmana stvarno bih zamolio saborske zastupnike ako imate nešto za komentirati i između sebe, molio bih da izađete iz sabornice, raspravite i vratite se unutra ali da dopustite i predstavniku Vlade i predlagatelju amandmana da može izreći ono što on smatra da je potrebno Hvala. Predstavnik predlagatelja amandmana.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedniče Sabora. Ovaj amandman odnosi se na milijun kuna više za inovacije, a milijun kuna manje za službene automobile. Prema tome, ne znam koji je dio u ovom amandmanu sporan? Da li milijun kuna više za inovacije ili se ne želi smanjiti milijun kuna više za službene automobile? Moram reći da je ovih milijuna kuna čista simbolika ambicioznosti, dakle da više uložimo ove godine u inovacije. I ja bi volio gospođo Dalić i cijenjeni članovi Vlade da naučite nešto iz grešaka prošlih Vlada koje nisu prihvaćale amandmane zastupnika, koje nisu prihvaćale amandmane klubova i mislim da to nije dobro. Zastupnici koji su danas predložili mnoge amandmane ovdje u Hrvatskom saboru misle najbolje za sve skupine koje predstavljaju, misle najbolje svojim sredinama, misle najbolje svim onim ljudima kojima su kroz ova sredstava u državnom proračunu htjeli osigurati dodatan motiv i dodatan podstrijeh. Prema tome, bilo bi dobro da naučite iz grešaka prošlih Vlada i prihvatite i date ruku suradnji pogotovo kad su u pitanju inovacije, pogotovo kad su u pitanju mladih u Hrvatskoj, pogotovo kad je u pitanju proizvodnja za koju smo predložili više potpore, pogotovo kad je u pitanju izvoz. Dakle sve te stvari želimo potaknuti u našoj zemlji. I pokažite ruku, dajte ruku suradnji, pokažite dobru volju i prihvatite određene amandmane i pokažite da su vam važni mladi ljudi u Hrvatskoj, da vam je važna proizvodnja, da vam su vam važne inovacije, da vam je važna znanost, da vam je važna potpora izvozu jer bez tih djelatnosti Hrvatska se ne može odlijepiti od europskog dna [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Prema tome, pokažite malo dobre volje, smanjite za automobile i povećajte za inovacije. Hvala.
Hvala. Molim zastupnike i zastupnike da glasuju o predloženom amandmanu. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da navedeni amandman nije stekao dovoljnu većinu. 21. amandman je od Kluba zastupnika HNS-a, HSU.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Amandman se ne prihvaća stoga jer nije u skladu sa člankom 38. stavak 3. Zakona o proračunu kojim je propisano kako predloženi amandmani ne smiju biti na teret već ranije preuzetih obveza.
Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Izvolite.
Zahvaljujem. Pa evo vezano na ovo vaše da se ne smiju predlagati amandmani na temelju već preuzetih obaveza, nažalost mi kad dobijemo proračun ne možemo vidjeti u mnogim stavkama koje su već preuzete obaveze pa onda ne znamo di možemo tražiti. A što se tiče ključnog amandmana kojega sam ja predložila radi se o poslovno tehnološkom inkubatoru u Krapini koji je jedan od ključnih projekata za Krapinsko-zagorsku županiju. Naime, projektna dokumentacija i sve za navedeni inkubator je završena i kompletirana a desilo se to da je Ministarstvo regionalnog razvoja ograničilo sredstva za prijavu projekata na svega 20 milijuna kuna a inkubator je planiran na 38 milijuna kuna prije kako je bilo moguće i prijaviti na ministarstvo. Sada je projekat prijavljen samo za izgradnju zgrada. Znači sredstva koja su tražena ovim amandmanom su sredstva za opremanje samog inkubatora. Znači sredstva s kojima bi se informatička i sva sredstva mogla pripremiti za buduće poduzetnike. Između ostalog planirane su i nove tehnologije 3D printera i takvih stvari. Znači taj inkubator bio bi povezan sa našim veleučilištem u Hrvatskom zagorju tako da bi Zagorje dobilo puno više što se tiče i poduzetništva i novih znanja i inovacija. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Budući da navedeni amandman nije u skladu sa zakonom o njemu ne možemo glasovati. Slijedeći amandman usmjeren je prema Ministarstvu državne imovine, Goran Marić ministar državne imovine. 22. amandman došao je od zastupnika Peđe Grbina i Siniše Varge.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege Vlada ne prihvaća predloženi amandman jer nije u skladu sa člankom 38. stavkom 3. Zakona o proračunu kojim je predviđeno i propisano da preloženi amandmani ne smiju biti na teret već ranije preuzetih obveza.
Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Molio bih jednu minutu budući da nije u skladu ali evo nemate mogućnost.
Poštovani gospodine predsjedniče, prvo ću nešto reći o amandmanu a onda nešto o ovome što se tiče članka 38. stavka 3. i ukazati da Vlada ne govori istinu odnosno da Vlada laže. Dakle prvo i osnovno uvaženi kolega Marića da ste ovaj problem htjeli riješiti, a radi se o Imunološkom zavodu vi bi ga riješili i osigurali bi novac u proračunu. Vi novac u proračunu novac osigurali niste zbog čega se statusna promjena Imunološkog zavoda ne može provesti i imovina sa Imunološkog zavoda d.d. ne može preći na javnu ustanovu u Imunološki zavod. Da li ste vi o ovome glasali i da li ćemo o ovome glasati ili nećemo nije bitno, bitno je da će ovime Imunološki zavod propasti. Vi iz tehničkih razloga zabijate glavu u pijesak i izbjegavate provođenje svoje obveze. Što se tiče članka 38. stavka 3. u ugovoru između RH i Svete stolice stoji da će se godišnja davanja za Katoličku crkvu u RH urediti na način da se broj Župa pomnoži sa 2 onda sa 20, odnosa sa 12 za godine i onda sa prosječnom plaćom [[Upadica predsjednik: Molio bih.]] dopustite gospodine predsjedniče jer govorim o tome da Vlada laže, i onda sa prosječnom plaćom u RH. Molim vas da mi objasnite, ako je prosječna plaća u RH u veljači bila za 100 kuna veća nego što je u rujnu na temelju koje radimo proračun, ako je broj Župa u RH danas isti kao što je bio u veljači kako je moguće da je stavka za Katoličku crkvu na temelju te formule veća nego što je bila u veljači kada smo usvajali proračuna za 2016. godinu? Dakle broj Župa isti, prosječna plaća tada veća nego danas a svota koju danas stavljamo u proračun je veća nego što je bila onda. Gospodo ovdje netko ne govori istinu. Hvala.
Hvala. Ja samo jednu stvar sad moram naglasiti, dakle nevezano za sve ono što ste vi rekli iako budući da određeni amandmani koji nisu u skladu sa zakonom ne bi se trebala davati nakon toga riječ predlagatelju amandmana. Bez obzira na to napravio sam svaki put ustupak, ali sam zamolio da to bude ne duže od jedne minute jer nemate pravo na to. Također sam to rekao i vama. Niste se htjeli zaustaviti. Ja na žalost od ovoga trenutka bez obzira kojem to klubu zastupnika bilo navedeni amandman jednostavno neću dati u skladu sa Poslovnikom, neću dati obrazloženje. Izvolite zastupnik Grbin podignuli ste pločicu.
Zastupanjem ovakvog stajališta kakvog ste sada iznijeli kršite odredbu članka 201. Poslovnika Hrvatskog sabora koji regulira način na koji se govori o podnesenim amandmanima. Hvala.
Zastupnik Peđa Grbin, ja bih vas upozorio da bolje proučite Poslovnik budući da u trenutku kada amandman nije u skladu sa zakonom predlagatelju amandmana se ne treba dati riječ bez obzira na to da bih omogućio svim zastupnicima kada se to tako i ne napravi da imaj mogućnost progovoriti, da imaju mogućnost izreći što misle. Dao sam tu mogućnost svima, ali sam sve njih zamolio, molim vas ne duže od jedne minute. Zamolio sam također i vas. Budući da se dogovora ne možemo držati ja ću se pridržavati Poslovnika. O ovome amandmanu ne glasujemo. Sljedeći amandmani usmjereni su prema Ministarstvu kulture. 23. amandman dolazi od strane Kluba zastupnika HNS, HSU-a. Državni tajnik Ivica Poljičak.
Gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici Ministarstvo kulture je u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisuje svake godine javni poziv za financiranje programa u kulturi. Prijavljene programe razmatraju i vrednuju Vijeća za pojedine djelatnosti u skladu sa Zakonom o kulturnim vijećima. Navedeni program prijavljena na javnom pozivu za 2017. godinu u skladu sa naprijed navedenim, te će biti vrednovan i donijet će se odgovarajuća odluka. Amandman se ne prihvaća.
Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Pa naime, mi smo to predložili kao amandman, upoznati smo sa ovime svime što je gospodin državni tajnik rekao. Naime, radi se o općini Bilje u Baranji, mjesto Lug koje je naseljeno sa najviše stanovnika Mađarske nacionalnosti. Određene aktivnosti su još pokrenute 2011. godine. Međutim, radi političkih opstrukcija u Općinskom vijeću općine Bilje naprosto radovi su zastali. Stoga smo da se ne mora naknadno javljati na natječaj pošto je projekt bio odobren 2011. godine predložili smo ovaj svoj amandman i da se uvrsti direktno u proračun. Tražim glasovanje.
Molim cijenjene zastupnice i zastupnike da glasuju o predloženom amandmanu. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da navedeni amandman nije stekao dovoljnu većinu. 24. amandman dolazi od strane zastupnika Željka Jovanovića, Damira Tomića i Domagoja Hajdukovića.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture je u skladu sa zakonom raspisalo i javni poziv za financiranje Programa u kulture koje poslije razmatra i vrjednuje Vijeće za pojedine djelatnosti u skladu sa zakonom. Program na žalost nije prijavljen na natječaj Ministarstva kulture.
Želi li predlagatelj amandmana uzeti riječ? Izvolite.
Nakon što je HDZ-ova Vlada u mandatu do 2011. grubo kaznila Đakovo uzevši Đakovu Općinski sud, oduzevši nam rodilište i premjestivši ergelu u Lipik smatrao sam da bi ovom simboličkom gestom barem malo se iskupila slijednica te Vlade. 3 milijuna kuna za katedralu najljepšu od Venecije do Istambula zaista je mali iznos koji sam tražio. Tražim glasanje i samo napominjem predsjedavajućem, amandmani koji nisu u skladu sa zakonom i ne završe u ovoj knjižici, tako da obrazloženje predsjednika Sabora ne stoji. Hvala.
Dobro. Niste vi tu da tumačite Poslovnik. Ja vas molim glasovanje o ovom amandmanu. Konstatiram da amandman nije prošao pa prelazimo na amandman broj 25. Uvaženi kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Europska prijestolnica kulture 2020. program je koji će Vlada RH financirati sa različitih pozicija i to više ministarstava u razdoblju do 2020. godine. Sredstva osigurana na razdjelu Ministarstva kulture odnosi se samo na onaj dio koji je baš Ministarstvo kulture. Projekti u okviru ovog programa kandidirat će se i na fondove EU, te će se sufinancirati sukladno utvrđenim kriterijima.
Hvala. Molim predlagatelja gospodina kolegu Jovanovića da obrazloži.
Uvaženi državni tajniče, amandman sam podnio gotovo iz simboličkih razloga da se jasno čuje ovo što ste rekli. Dakle, Rijeka kao europska prijestolnica kulture nacionalni projekt, nacionalni projekt koji će se dogoditi u godini kada će Hrvatska predsjedati EU da stoga i sredstva koja su predviđena u državnom proračunu navedena na ovaj način nisu sigurno dostatna ni u 2017. niti u projekcijama za 2018. i 2019. Dio sredstava će biti iz EU fondova, dio iz proračuna grada Rijeke i Primorsko-goranske županije. A država se obvezala u pregovorima koji su vođeni kada se Rijeka kandidirala na iznos od 10 milijuna eura. Nadam se da će se to i ispuniti. To ste i obećali sada ovdje pred cijelom sabornicom. Tražim glasovanje.
Molim vas pristupite glasovanju. Konstatiram da amandman nije prošao pa prelazimo na amandman broj 26. Predlagatelj je uvaženi kolega Stjepan Kovač.
Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje da je navedeni program prijavljen na javnom pozivu za 2017. godinu u skladu sa zakonom i s javnim pozivom i on će kao takav biti vrednovan, te će se u skladu s tim donijeti i odgovarajuća odluka.
Hvala. Molim uvaženog kolegu Kovača da se očituje.
Zahvaljujem cijenjeni potpredsjedniče. Pa ne mogu se složiti s ovim zato jer i mi smo dobili proračun do treće razine znači tamo se ništa ne vidi što će biti i koja će sredstva kome biti dodijeljena. A mislim da znate da je kompleks Staroga grada u Čakovcu spomenik kulture od iznimnog značaja ne samo za grad Čakovec, Međimursku županiju već za cijelu Hrvatsku. Isto tako ovaj Sabor je donesao 2016. godinu je proglasio godinom Nikole Šubića Zrinskim povodom 450. obljetnice bitke kod Sigeta i tako da smatram da bi se trebalo uvrstiti da se točno vide određena sredstva koja će biti u 2017. utrošena za revitalizaciju za obnovu ovog kompleksa. Mogu sa žaljenjem konstatirati ovo ne prihvaćanje, ne samo mene nego i žitelja Međimurja i tražim da se glasa po ovom amandmanu. Zahvaljujem.
Tražite glasovanje pretpostavljam. Molim vas da pristupite glasovanju. Konstatiram da i ovaj amandman nije prošao. Pa prelazimo na amandman broj 27. Klub zastupnika HNS-HSU.
Amandman se ne prihvaća. Ovdje je gotovo identična situacija kao sa 24. amandmanom. Na javni poziv nije stigla prijava, tako da program osvjetljenja nije kao takav mogao biti uvršten jer nije prijavljen na natječaj Ministarstva kulture.
Hvala. Molim kolegu Batinića da … [[Govornik se ne čuje od najave.]]
Djelomično mogu prihvatiti. Praksa je takva, slažem se, međutim vjerujem da ćete voditi računa kod odobravanja, kod valorizacije projekata koji će doći. Radi se naime o Đakovu, svi vrlo dobro znamo Đakovačka katedrala o čemu se radi, znamo i financijske mogućnosti samoga grada Đakova, čitave Slavonije tako da vjerujem da ćete voditi računa i o ovom našem prijedlogu kod valorizacije prispjelih projekata. Hvala. Tražim glasovanje.
Hvala. Molim vas da pristupimo glasovanju. Konstatiram da ovaj amandman nije prošao, tako da prelazimo na amandman broj 28. to su amandmani koji su upućeni Ministarstvu poljoprivrede. Uvaženi ministar Tolušić. Amandman broj 28 predlagatelji kolege Domagoj Hajduković, Željko Jovanović i Damir Tomić. Molim ministra Tolušića da se očituje o tom amandmanu.
Prije svega lijep pozdrav uvaženim saborskim zastupnicima i zastupnicama, naravno i predsjedavajućem. Stajalište Vlade RH je da se amandman ne prihvaća. Vlada RH ne prihvaća amandman zato što planirana proračunska aktivnost je smanjena u odnosu na plan proračuna tekuće 2016. za svega 0,87% što osigurava sve potrebe za rad i opstojnost ustanove. Kako ergela ima vlastite prihode u cilju jačanja položaja i dodatnog rasterećenja proračuna od korisnika proračuna, očekuje se da intenzivira svoje aktivnosti s ciljem ostvarivanja dodatnih prihoda.
Hvala. Molim predlagatelja da se očituje, uvaženi kolega Tomić.
Hvala potpredsjedniče. Podsjetio bih da je Đakovo srce Slavonije i dva najveća simbola grada su upravo katedrala za koju ste amandman odbili i u ovom slučaju i ergela sa tradicijom duljom od 500 godina. Znam da vi niste sada u ovom proračunu smanjivali značajno sredstava, ali podsjetit ću da je prethodni ministar Romić smanjio za oko 600 tisuća kuna sredstva za državnu ergelu. Htio bih vas pozvati još jednom da dođete u ergelu i da vidite amo ima potrebe za hrpom radnih mjesta novih. Konji nisu igračke, tamo treba puno ljudi da bi se tim konjima bavili. Tražim glasanje i volio bih da na primjeru Đakovačke ergele pokažemo barem nekakvo jedinstvo kada je Slavonija u pitanju jer projekt Slavonija još nije počeo. Počnimo ga sada. Hvala.
Molim vas da pristupimo glasovanju. Konstatiram da amandman broj 28. nije prošao, tako da prelazimo na amandman broj 29. Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, molim vas da se očitujete ministre.
Stajalište Vlade RH je da se amandman ne prihvaća. Vlada RH ne prihvaća amandman iz razloga što su sredstva za ekološku poljoprivrednu proizvodnju pa tako uz sve to i biodinamičku poljoprivrednu proizvodnju, osigurano je unutar program Ruralnog razvoja. Od 2015. ekološka poljoprivredna proizvodnja financira se iz programa Ruralnog razvoja i za mjeru 11 Ekološki uzgoj koji je sastavni dio programa Ruralnog razvoja RH za razdoblje 2014.-2020. osigurano je nešto više od 128 milijuna eura kroz programsko razdoblje. Tijekom 2015. godine za navedenu mjeru zatražena je potpora za preko 70tisuća hektara koja je isplaćena u 2016. godini u ukupnom iznosu od 212 milijuna kuna, a 2016. je za istu mjeru zatražena potpora za preko 90 tisuća hektara. U programu proračuna Ministarstva poljoprivrede za 2017. planirana su sredstva u okviru programa Ruralnog razvoja u iznosu od 250 milijuna kuna za isplatu zatražene potpore za ekološku poljoprivredu iz 2016. godine.
Hvala ministre. Molim kolegu Bunjca da se očituje.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani ministre. Biodinamička poljoprivreda nalazi se u proračunima većine europskih država iz razloga što je ona priznata kao visoko kvalitetna, kao poljoprivreda koja daje proizvode koji vrlo dobro utječu na gospodarstvo jer je potražnja veća od ponude, a između ostaloga proizvodi biodinamičke poljoprivrede vrlo dobro utječu na zdravlje ljudi i na okoliš. Naime, radi se o tome da je biodinamička poljoprivreda u biti korak ispred ekološke poljoprivrede jer osim neupotrebe pesticida ona podrazumijeva korištenje autohtonih domaćih sorti i podrazumijeva dakle kompletan zdrav pristup počevši od same zemlje u kojoj se ta poljoprivreda dakle sadi pa onda preko daljnjeg uzgoja sve do finalnoga proizvoda. S obzirom na to da Hrvatska ima čast da se upravo ovdje rodio začetnik biodinamske poljoprivrede koja je priznata u cijelome svijetu, znači ne samo u Europi nego i u Sjevernoj Americi, Africi, Aziji i svim ostalim kontinentima, smatramo da je prava šteta da se ova stavka u proračunu ne nalazi, a još posebno zbog toga što u Hrvatskoj postoji cijeli niz biodinamskih OPG-ova u kojima djeluju priznati entuzijasti, nositelji najviših certifikata kakav je recimo Demeter certifikat, a oni sve to dana današnjega nemaju priznanje od Republike Hrvatske pa iz toga razloga molim da se to konačno stanje promijeni i da se o ovom amandmanu glasa. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Pristupimo glasovanju. Konstatiram da ovaj amandman nije prošao. Prelazimo na amandman broj 30. To je amandman Kluba zastupnika HNS-a i HSU-a. Izvolite ministre.
Što se tiče amandmana kluba zastupnika Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća navedeni amandman. Naime, ukupan plan proračuna za glavu 06025, Hrvatska agencija za hranu za 2017. godinu je smanjen za 628 tisuća kuna. Međutim, planirana sredstva su dostatna za redovno poslovanje agencije. Navedeno smanjenje plana proračuna odnosi se prije svega na to što u 2016. godini su se provodila 4 projekta koji su se financirala iz sredstava Europske unije, a koja se zatvaraju u 2017. godini. Tako da ukupno smanjenje proračuna, financijskog plana u 2017. godini se odnosi prije svega na zatvaranje EU projekata dok su sredstva za redovno poslovanje agencije sasvim dostatna. Što se tiče, imali ste pitanje za… … [[Upadica, govornik nije uključen.]] da zato što vaš amandman ne odnosi se na Ministarstvo poljoprivrede, ako se odnosimo na sustav navodnjavanja.
Dobro. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje. … [[Upadica, govornik nije uključen.]]
Ne, vaš amandman je bio vezan uz sustav navodnjavanja. To spada pod Ministarstvo zaštite okoliša, a ne pod Ministarstvo poljoprivrede.
Kolega Vrdoljak. Može.
Dakle, koliko ja vidim, možda sam u krivu, postoji stavka 828016 Pilot projekt navodnjavanja Donja Neretva u Ministarstvu poljoprivrede i tu smo povećavali. Ali, ljudi, hajde da se razumijemo, skidamo sredstva iz drugog ministarstva. Nije lako Vladi prihvatiti sve te uslove, sve ja to razumijem. Ovo je projekt jedan od rijetkih koji se na Dravi mogu odraditi. Užasno je težak i kompliciran, niz problema prostornih i planskih. Sređivale su se stvari u zadnjih pet godina oko tog projekta. Projekt je težak 3 milijarde kuna. Ovdje je samo pitanje projektne dokumentacije koje županija treba nastaviti raditi. Ja sam želio ovim amandmanom samo skrenuti pažnju da imate jedan veliki projekt koji ne možete sami riješiti bez Ministarstva i Ministarstva poljoprivrede i Hrvatske vode, i Hrvatska elektroprivreda, Osječko-baranjska županija, svi moraju biti dio tog projekta. Fokusirajte se, sazovite koordinaciju, uradite to. Ovih 12 milijuna u ovoj godini ćete sigurno tijekom godine moći naći ako imate želju nastaviti sa koracima koji su spori, ali u konačnici donose veliki benefit u toj regiji.
Hvala lijepo, sad ćemo vidjeti jeste li dovoljno skrenuli pažnju pa ćemo vidjeti što kažu zastupnici. Molim glasovanje. Konstatiram da amandman nije prošao. Prelazimo na amandman 31. To je amandman uvaženog kolege Domagoja Hajdukovića. Izvolite.
Stav je Vlade Republike Hrvatske je da se amandman ne prihvaća kao što sam već rekao, s obzirom da govorimo o amandmanima koji su iz resora Ministarstva poljoprivrede, a ne Ministarstva zaštite okoliša. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman. Proračun Agencije za hranu je smanjen u 2017. godini prije svega što se završavaju 4 EU projekta, a sama ukupna svota koja je predviđena za financiranje rada agencije realno je na istoj razini kao što je bila u 2016. godini kad maknemo te novce koji su bili osigurani za sufinanciranje EU projekata. Hvala.
Molim uvaženog kolegu Hajdukovića da se očituje.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, ne mogu prihvatiti ovo obrazloženje tim više što smo nedavno bili svjedoci nemilim događajima vezanim za sigurnost hrane u Republici Hrvatskoj. Dakle, imali smo i tematsku sjednicu Odbora za poljoprivredu i Odbora za zdravlje u Hrvatskom saboru. Zaključili smo da neke stvari u sustavu očito ne funkcioniraju dobro, ono kako smo to uvjetno nazvali krvotok odnosno komunikacija između institucija koje bi trebale uzbunjivati ne javnost, ali stručnu javnost kada dođe do, kada se otkrije hrana koja nije sigurna za konzumaciju te mislim da bi održavanje proračuna na prošlogodišnjoj razini bez obzira na europske projekte za koje sam znao bilo dobro kako bi Agenciji za hranu omogućili da preuzme na neki način inicijativu da tu se efikasnije posloži sustav odnosno da više se kontrolira sustav i sustav uzbunjivanja kao takvog kada se, kažem opet, štetne tvari u hrani otkriju. Stoga mislim da baš u svjetlu nemilih događaja od ove godine koji su rezultirali jednom fatalnošću treba povećati proračun Agenciji z hranu i tražim glasanje. Hvala.
Pristupimo glasovanju molim vas. Hvala, konstatiram da i ovaj amandman nije prošao. Ovim smo iscrpili amandmane na koje je odgovarao ministar Tolušić. Zahvaljujemo se. I prelazimo sada na amandmane koji se odnose na Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU. Ovdje s nama je državna tajnica uvažena Spomenka Đurić. Amandman br. 32. je amandman Kluba zastupnika HNS-a i HSU-a. Molim vas državna tajnice da se očitujete.
Poštovani predsjedavajući, cijenjeni kolegice i kolege zastupnici. Stajalište Vlade RH je da ovaj amandman se ne prihvaća i to iz razloga što je u sklopu aktivnosti razvoj potpomognutih područja provodi se program održivog razvoja lokalne zajednice kojim se na godišnjoj osnovi temeljem objavljenih javnih poziva za iskaz interesa sufinanciraju projekti čiji su nositelji jedinice lokalne i područne odnosno (regionalne) samouprave sa indeksom razvijenosti ispod prosjeka RH. Temeljem ovog poziva sufinanciraju se projekti za koje se ocijeni da će doprinijeti znatnijem razvoju pojedinih, potpomognutih područja i na taj način stvoriti preduvjete za održivi gospodarski i društveni razvoj. Riječ je o manjim projektima, komunalna i socijalne infrastrukture za koje se pretpostavlja ili se ne mogu financirati iz europskih strukturnih investicijskih fondova ili iz drugih izvora a važni su za ujednačavanje razvoja. U Državnom proračunu RH za 2017. godinu već je osigurano povećanje sredstava za provođenje predmetne aktivnosti koja iznosi 72,7 milijuna kuna što je povećanje u odnosu na 2016. za 48%. Obzirom da se radi o programu na godišnjoj osnovi, da se sufinanciraju projekti do najviše vrijednosti 1 milijun kuna, planirana sredstva u državnom proračunu RH za 2017. godinu su planirana u dovoljnom iznosu.
Hvala. Uvaženi kolega Batinić.
Hvala potredsjedniče. Gospođo državna tajnice, da, razumijem, nadam se da će natječaji biti što skorije raspisani. To je jedna stvar, druga stvar, radi se o dječjem vrtiću u mjestu Kopačevo. Znači vrlo dobro znamo, svi ovdje smo upoznati i sa situacijom i sa okolnostima i sa stradanjima. Kada bi općina Bilje imala sredstava i onih preostalih milijun kuna ukoliko i prođe projekt, bojim se što nema, to je osnovni razlog zašto se traži. To je jedna stvar. Druga stvar, ukazali ste znači ispodprosječan indeks razvijenosti. Svi smo svjesni činjenica i da je indeks razvijenosti, ja bih sugerirao vama da prenesete gospođi ministrici da više ne koristi, jer taj indeks naprosto najbolje bi ga bilo, bukvalno kazati zgužvati i baciti negdje i ne ga koristiti, uopće isključiti iz svega. I što se tiče i valorizacije projekata na natječaju, što se tiče valorizacija razvoja potpomognutih područja kroz neke druge projekte, mislim da bi trebalo primijeniti i početi primjenjivati neke druge kriterije. Tažim glasovanje.
Hvala. Molim vas da pristupimo glasovanju. Amandman br. 32. nije prošao. Prelazimo na amandman br. 33. isto tako Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a.
Stajalište Vlade RH je vrlo slično stajalištu o prethodnom amandmanu što znači da se ne prihvaća uz obrazloženje da je povećanje sredstava na ovoj stavci za 2017. godinu osigurano i to u iznosu od 72,7 milijuna kuna što je povećanje od gotovo 50% u odnosu na 2016. godinu te smatramo time da su osigurana sredstva za 2017. godinu za ovakvu vrstu projekata dosta.
Ponovo uvaženi kolega Batinić.
Hvala. Moj komentar će biti isti, tražim glasovanje.
Molim vas da pristupimo glasovanju. Amandman br. 33. isto tako nije dobio dovoljan broj glasova. Pa prelazimo na amandman br. 34. istog Kluba zastupnika. Izvolite državna tajnice.
Stajalište Vlade RH je da se ovaj amandman ne prihvaća uz obrazloženje kakvo je bilo i za prethodni amandman i ja ću još jednom apostrofirati da je iznos na ovoj stavci u proračunu za 2017. godinu povećan za gotovo 50% i smatramo da je ovo povećanje osiguralo dovoljna sredstva za 2017. godinu za ovu stavku.
Izvolite kolega Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Nadam se da svi ovi projekti koje sada ne uvrštavamo u proračun kroz amandmane da ćete imati razumijevanja radi se o općini Petlovac. I također da sada ne, da ne nabrajam i neću koristiti indeks razvijenosti, znači slabo razvijena područja, znamo što je Slavonija i Baranja, u kakvom je stanju, stoga vas molim kada projekti koji će se raditi, koje ćete valorizirati da obratite pozornost na slabije razvijena područja i da njima date prioritet. Tražim glasovanje.
Hvala. Molim vas da pristupimo glasovanju. Konstatiram da ovaj amandman isto tako nije prošao. Pa prelazimo na amandman br. 35. isto tako Klub zastupnika HNS, HSU. Izvolite.
Stajalište Vlade RH po pitanju ovog amandmana je da ga se ne prihvati uz identično objašnjenje kao i za prethodni amandman obzirom da se radi na gotovo, na sličnu inicijativu. Dakle povećanje sredstava od gotovo 50% smatram da je dovoljno za 2017. godinu za osiguranje potpore projektima sa ovog … [[Govornica se ne razumije.]]
Želite li se očitovati kolega Batinić? Kolega Batinić, očitovanje.
Tražimo glasovanje.
Može. Pristupimo glasovanju. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova pa prelazimo na amandman broj 36. uvaženog kolege Franka Vidovića. Izvolite.
Stajalište Vlade RH je da se ne prihvati ovaj amandman jer se radi o izgradnji vodovodne mreže koja je u nadležnosti Ministarstva zaštite okoliša i energetike odnosno Hrvatskih voda. Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU financira u okviru programa održivi razvoj jadranskih otoka, aktivnosti vezane za poticanje otočnog gospodarstva, razvoj otoka a i imam i fond za financiranje kapitalnih projekata na otocima. Predloženo smanjenje rashoda za zaposlene i materijalnih rashoda na aktivnosti 828.001 nije moguće obzirom da su planirana sredstva potrebna za isplatu plaća zaposlenih u ministarstvu kao i za poslovanje ministarstva. Umanjenje rashoda na programu operativnog programa konkurentnosti onemogućilo bi Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU provođenje funkcija koje su mu stavljene u nadležnost Zakonom o uspostavi institucionalnog okvira za provedbu europskih strukturnih i investicijskih fondova u RH u financijskom razdoblju od 2014.-2020. i uredbom o tijelima u sustavima upravljanja i kontrole korištenja europskog socijalnog fonda, Europskog fonda za regionalni razvoj kao i Kohezijskog fonda u vezi s ciljem ulaganje u rast i radna mjesta.
Molim kolegu Vidovića da se očituje.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Dakle pitanje revitalizacije otoka, to je i smisao ovog amandmana. Rješavanjem vodoopskrbe ključno infrastrukturno pitanje za otoke Kapri i Žirje a isto tako i za Obonjan. Projekt Obonjan rivijera na istoimenom otoku šibenskog arhipelaga znatno je više od turizma jer uz nove sadržaje i smještajne kapacitete na samom otoku donosi nove vrijednosti te poticaj daljnjem uzletu Šibenika. Ocjenjuje se kao jedinstven koncept turističke ponude u Hrvatskoj i u potpunosti se uklapa u viziju razvoja turizma Šibenika. Osim u turističkom smislu projekt bi u konačnici trebao znatno pridonijeti revitalizaciji dva najudaljenija nastanjena otoka u šibenskom arhipelagu. Dakle radi se o Kapriju i Žirju koji zajedno imaju negdje oko 8 stotina stanovnika. Mislim da Vlada ne postupa dobro kad odbija ovakav amandman. Već 25 godina živimo u slobodnoj Hrvatskoj i mislim da je krajnje vrijeme osim što se deklarativno pozivamo na razvoj otoka, revitalizaciju otoka, ostanak stanovništva na otocima da je krajnje vrijeme da povučemo i neke konkretne poteze. Ovo bi bio taj potez ali nažalost ova Vlada za to nema sluha. Tražim glasanje.
Molim vas da pristupimo glasovanju. Ovaj amandman nije prošao. Tako da prelazimo na amandman broj 37. istog zastupnika uvaženog kolege Franka Vidovića. Izvolite.
Stajalište Vlade RH je da se ovaj amandman ne prihvaća jer se radi o sredstvima koja su za navedeni projekt već predviđena u okviru financiranja iz Europskog fonda za regionalni razvoj, te se ostatak sufinanciranja mora predvidjeti iz lokalnog ili regionalnog proračuna jer bi u protivnom predstavljao državnu potporu.
Hvala. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle Tvrđava Svetog Nikole je jedna od četiri fortifikacije koje okružuju Šibenik. Ta tvrđava je ujedno i nekako najvrjednija kad bi je gledali. Ona se nalazi na moru i nisam zadovoljan sa vašim objašnjenje jer sa milijun kuna koliko je predviđeno inače mislim da se neće riješiti ništa. To se samo prebacuje iz godine u godinu ali se ne rješava ništa na samoj tvrđavi nažalost. Eto hvala. Tražim glasanje.
Pristupimo glasovanju. Konstatiram da i ovaj amandman nije prošao. Zahvaljujem se isto tako i državnoj tajnici jer sada prelazimo na amandmane koji se tiču Ministarstva mora, prometa i infrastrukture. S nama je ministar Oleg Butković. Amandman broj 38. zastupnika Franka Vidovića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice zastupnice i zastupnici Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što su sredstva za pripremu izgradnje navedene dionice planirana u okviru financijskog plana Hrvatskih cesta kao izvanproračunskog korisnika državnog proračuna. U ovom trenutku je izrada, u tijeku izrada prostorno-prometne građevinske studije cestovne mreže na području Grada Šibenika. Ta studija ima za zadatak provesti analizu postojećeg stanja cjelokupne cestovne mreže te dati prijedloge poboljšanja uključujući i uređenje postojećih raskrižja kao i ostale zahvate na povećanju razine služnosti postojeće mreže državnih cesta. A sve u cilju cjelovitog rješavanja prometne problematike na području Grada Šibenika. Društvo Hrvatske ceste d.o.o. zajedno sa predstavnicima Grada Šibenika izrađuju opis prioritetnih zahvata a nakon izrade navedene studije utvrdit će se i prioritetna ulaganja te pokrenuti postupak izrade projektne dokumentacije.
Hvala. Izvolite kolega Vidović.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre dakle Grad Šibenik je mislim jedini grad u Dalmaciji koji nema četiri trake do prilaza gradu i sa tim imamo veliki problem u ljetnim mjesecima. Dakle, ovo što sam ja tražio to je izlaz od petlje s autoputa pa do čvora Dubrava. Znači nekakvih oko 300, 400 metara tako negdje. To što se vi pozivate na studiju, ta studija je u izradi. Ono što se ja sjećam otprilike nekakvih 15 godina. Dakle brza cesta, to je u sklopu brze ceste Šibenik-Knin i dalje do granice. Mislim da to nije dobro obrazloženje, da ste trebali prihvatiti ovo jer se tijekom ljetnih mjeseci a tome smo posebice svjedočili ovo ljeto stvaraju iznimne gužve upravo na toj prometnici. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Dobro. Idemo glasovati. Morat ćemo ponoviti glasovanje jer nas nema dovoljno. Molim zastupnike koji nisu u dvorani ili koji nisu na svojemu mjestu da dođu na svoje mjesto kako bismo mogli ponovo glasovati. Evo imamo sada dovoljan broj zastupnika, ali nedovoljan broj onih koji glasuju za amandman tako da on nije prošao, pa prelazimo na amandman broj 39. istog zastupnika. Izvolite.
Hvala lijepo. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća ovaj amandman uz isto obrazloženje kao i za prethodni amandman.
Izvolite kolega Vidović.
Dakle isto je obrazloženje, ali je drugi problem. To je istočni ulaz u grad. Šibenik to do dan danas to nema riješeno. To je jedna od crnih točaka ako se ne varam na Jadranskoj magistrali. Prema tome to što vi ne prihvaćate ovaj amandman govori o brizi ove Vlade za Šibenik, za razvoj Šibensko-kninske županije i za sve što je povezano sa tim. Nemam riječi više, ali tražim glasovanje.
Pristupimo glasovanju. Konstatiram da amandman broj 39. nije prošao. Prelazimo na amandman broj 40. isto tako zastupnika Franka Vidovića. Ministre izvolite.
Hvala lijepo. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća ovaj amandman uz isto obrazloženje, ali uz jednu kratku napomenu. I čvor Njivice i čvor Ražine su u Planu Hrvatskih cesta.
Izvolite kolega Vidović.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, svi ti čvorovi su u planu već ima 20 godina ne jedan dan. Ali do dan danas nisu napravljeni. Ni jedna situacija na prometnici nije sanirana. Ovo što sam tražio je rješavanje prometnog čvora ispred trgovačkih centara gdje je postavljen semafor koji također pa i ljeti i zimi izaziva gužve, sa jedne strane. Sa druge strane doista ugrožava sigurnost prometa. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala. Molim vas da glasujemo. Amandman broj 40. nije dobio dovoljan broj glasova, pa prelazimo na amandman broj 41. Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a. Izvolite.
Hvala lijepo. Predloženi amandman se ne prihvaća. Koridor 5C dionice autoceste A5 granice sa Mađarskom, Beli Manastir, Osijek je projekt društva Hrvatskih autocesta koji se ne financira iz državnog proračuna. Važnost izgradnje tog infrastrukturnog projekta na koridoru 5C, znači završetka do mađarske granice je i važnost njegove izgradnje je neupitna. U ovom trenutku Hrvatske autoceste se ne mogu kreditno zadužiti, vi znate iz kojega razloga. Međutim, mi intenzivno radimo na realizaciji toga kroz modifikaciju operativnog programa koherentnost i kohezija 2014., 2020. i ostaje nam još mogućnost kroz CEF. Tako da u ovom trenutku zajedno sa HAC-om radimo na tome da u 2017. pokušamo zatvoriti financiranje.
Očitovanje, uvaženi kolega Vrdoljak.
Hvala vam lijepo. Poštovani ministre, svjesni smo ovoga jer smo imali dva dobra primjera u okolici Osijeka. Jer to je bilo to da je HDZ-ova Vlada pripremila dokumentaciju, natječaj za Osječku zaobilaznicu i za most, a mi u našem mandatu realizirali. Na koridoru je obratno. Mi smo riješili imovinsko-pravno, pripreme dokumentacije. Sad je u vašem mandatu došla realizacija. I jasno je da se HAC danas ne može zadužiti, ali to nije dovoljan razlog da se u ovom mandatu ta cesta ne napravi. CEF neće ići, teško može ići po meni, ali se može naći načine da se ne skupi koridor tih zadnjih kilometara najjeftinije moguće sredstvo u Hrvatskoj zato što je Baranja takva kakva je dovrši. Uzmite to za obavezu, odite u Osijek, dogovorite sa gradonačelnikom župana, gradonačelnicima ili načelnicima na trasi i dajte im svoju riječ da ćete u svom mandatu koridor 5C završiti. Tražim glasovanje.
Pristupimo glasovanju. 41. amandman nije dobio dovoljan broj glasova, znači da nije prošao. Pa prelazimo na amandman broj 42. istog kluba zastupnika. Ministre izvolite.
Hvala lijepo. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što su za navedenu brzu cestu Podravska brza cesta pojedine dionice već izgrađene. Ostale su u fazi izrade studijske projektne dokumentacije, a neke su u fazi izgradnje. Sredstva za izgradnju navedene ceste planiraju se u okviru Financijskog plana Hrvatskih cesta kao izvanproračunskog korisnika državnoga proračuna.
Molim predlagatelja za očitovanje. Kolega Vrdoljak.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče. Ministre sve razumijemo odakle se to financira. I dobro ste rekli dijelovi su izgrađeni, radi se to već koliko? 15 godina. Ono što sam očekivao ovdje da kažete da kako se fazno radilo nekad brže, nekad sporije da će se sigurno tako i nastaviti i da će se ta cesta koja je od Koprivnice do Iloka ide sa pojedinim zaobilaznicama koji u nekim fazama se grade će se i dalje graditi i da ćete svim svojim snagama uprijeti, da kada pogledate kartu Hrvatske kako izgleda onda stvarno taj dio Hrvatske podravski je prometno onako najružnije izgleda, da tako kažem, najnerazvijeniji je. Tako da istina je kada ste rekli faze su već izgrađene. Svi smo sudjelovali u tome, vaši župani, gradonačelnici, ministri, naši župani, gradonačelnici, ministri, ali je ovdje pred Hrvatskim saborom riječ ministra da će se koncentrirati na dodatnu izgradnju i završetak izgradnje Podravske ceste bi bilo lijepo čuti. Tražimo glasanje.
Glasovanje molim vas. Amandman nije prošao. Prelazimo na amandman broj 43. uvaženog kolege Peđe Grbina. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Navedeni amandman se ne prihvaća. Lučka uprava Pula je lučka uprava osnovana od strane Istarske županije radi upravljanja lukama lokalnog i županijskog značaja. Za projekte gradnje infrastrukture u takvim lukama na poziciji Ministarstva mora, prometa i infrastrukture osigurano je kroz poziciju sanacije i rekonstrukcije objekata podgradnje u luka motornim za javni promet od županijskog i lokalnog značaja, te modernizacije obnove izgradnje ribarske infrastrukture u iznosu od 50 milijuna kuna koji će se namijeniti za projekte koji se prijave na poziv ministarstva i koji budu vrednovani prema utvrđenim kriterijima. Kroz taj postupak očekujemo da će Lučka uprava Pula kandidirati amandmanom predloženi projekt za sufinanciranje. U 2016. godini je kroz isti taj program odobreno dva milijuna kuna i još dodanih 750 tisuća kuna u rebalansu u 2016. godine.
Očitovanje, kolega Grbin.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle i sami ste iznijeli podatke koliko je u 2016. godini išlo na račun izgradnje rekonstrukcije Luke Pula. I vi i ja znamo da se radi o projektu koji ne traje godinu dana, koji ne traje dvije godine, koji će trajati jedno dulje vremensko razdoblje. Zašto? Zato što se radi o sveobuhvatnom projektu, zato što se radi o skupom projektu i zato što se radi o projektu za kojeg je Istarska županija kao jedna od financijski razvijenijih županija, ako ne i najrazvijenija županija u RH sama nema sredstava. Upravo zbog toga, zbog važnosti tog projekta za grad Pule moje je traženje da u proračunu definiramo tu stavku do okončanja tog projekta za koji i vi i ja znamo da se kontinuirano radi, a ne da se svake godine ide na raspisivanje natječaja vezano uz to, da se svake godine dovodi u pitanje da li će osigurati sredstva i da svake godine iz početka postavljamo pitanja, da li će ove godine biti nastavka radova ili ne. Kao što sam i u proračunu za 2016. godinu tražio amandmanom sredstva za Luku Pula, tražit ću i ove godine, sve dok god taj projekt ne bude dovršen. Hvala. Tražim glasovanje naravno.
Molim vas glasovanje. Konstatiram da i ovaj amandman nije prošao. Prelazimo na tri amandmana Kluba zastupnika IDS-a. Prvi je onaj broj 44. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Predloženi amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i prethodni amandman.
Hvala. Uvaženi kolega Miletić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre. Dakle svi skupa znamo da ipak grad Pula jedan specifičan grad koji je zadnjih stotinjak godina bio jedna prije svega jaka vojna industrijska utvrda i da je to jedan od rijetkih gradova na moru koji u principu ne živi u svoju luku što je primjerno mediteranskim gradovima odnosno uz svoju rivu jer de facto do sada nije ni imao. Zato smo mi i krenuli u izgradnju naše obale, ali kao što i sami dolazite iz primorskog grada znate vrlo dobro koliko su skupi podvodni radovi pogotovo izgradnja nove rive, ali prihvaćamo vaše obrazloženje i ne tražim glasanje o ovome.
Molim vas da pristupimo glasovanju. Ovaj amandman nije prošao. Pa prelazimo na amandman broj 45 istog kluba zastupnika. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Vlada RH ne prihvaća ovaj uz isto obrazloženje kao i prethodni amandman.
Očitovanje kluba zastupnika kolega Miletić.
E ovdje se ipak radi o nešto drukčijoj situaciji. Kolega potpredsjednik Sabora možda nije dobro čuo o prethodnom amandmanu nisam tražio glasanje jer sam prihvatio vaše obrazloženje, međutim kod ovoga amandmana teško mi je prihvatiti obrazloženje pokušat ću to obrazložiti zašto. Naime, sam veliki lukobran u Luci Pula izgrađen je još za doba Austrougarske monarhije i sa žalošću mogu konstatirati da doista najveći dio pomorske infrastrukture je upravo izgrađen u našem gradu odlukom Beča. Taj lukobran štiti veliko lučko područje, međutim on je doista u lošem stanju i ono što smo mi na terenu napravili do sada dakle izradili smo potrebnu projektnu dokumentaciju kako bi rekonstrukcija samoga lukobrana bila fizibilna. Dakle taj lukobran štiti doista cijelo lučko područje, jedan značajan dio našega grada ali ono ne manje bitno obzirom da je po okruženju same Luka Pula do jučer bilo jako puno vojnih zona, vojnih područja, a koji su upravo u vlasništvu RH dakle radi se o državnoj imovini, rekonstrukcijom navedenog lukobrana stvaraju se pretpostavke i za razvoj toga područja. Vi sami znate da ako jedna Austrougarska izdvojila značajnu imovinu kako bi se takav jedan objekt izgradio, a kazati ću da je to daleko najveća građevina u našem gradu onda vam je jasno da to jedinica lokalne samouprave sa mizernim proračunima sa mrvicama koje se ostavljaju na lokalnoj razini samostalno ne može izgraditi i bez pomoći države, dakle prošlo je 100 godina od te bivše Austrougarske monarhije, mislim da bi bio red da i politički Zagreb uvaži da je Istra dio Hrvatske, da je to jedan veliki hrvatski grad i da uloži sredstva kako bi se lukobran sanirao i na taj način narednih 100, 200 godina zaštitilo lučko područje i grad Pula. Za ovaj amandman tražim glasanje.
Molim vas da glasujemo. Amandman nije prošao pa prelazimo na amandman 46. istog kluba zastupnika.
Hvala lijepo. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća ovaj amandman. Lučka uprava Rabac, znači sličan je odgovor kao i za Lučku upravu Pula. Ministarstvo ima osiguranih 50 milijuna kuna. Lučka uprava Rabac treba pripremiti dokumentaciju i aplicirati prema ministarstvu i to je to.
Očitovanje od Tulio Demetlika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, nisam zadovoljan sa vašim odgovorom vezano za odbijanje ovog amandmana. Naime, Lučka uprava Rabac ima pripremljenu dokumentaciju sa građevinskom dozvolom od 2006. godine. Znači, punih deset godina kandidiramo ovaj projekt, međutim nikad nismo dobili za to pozitivno očitovanje. Želim napomenuti da Rabac je luka na sredini između Rijeke i Pule i da istočna obala Istre koja ima resurse za razvoj turizma, a ove godine upravo u turističkom Rapcu se dešava jedna od najvećih investicija od 600 milijuna kuna u razvoj turizma, da mi nemamo na tom dijelu obale jednu zaštićenu luku. Stoga nautičari koji plove Kvarnerom, a znamo koji se neverini dešavaju na Kvarneru, nemaju jednu luku gdje se mogu skloniti. A plus toga nas i zaobilazi iz tog razloga što ta luka koja postoji nije zaštićena i smatramo da upravo javna infrastruktura mora pratiti i onu infrastrukturu gdje privatni sektor ulaže kako bi imali još bolje rezultate. Želim napomenuti i naglasiti da Istra danas daje 800 milijuna kuna više u državni proračun i mislim da nakon deset godina što postoji dokumentacija i svi uvjeti za realizaciju ovog projekta da treba dati potporu od strane države. Hvala.
Molim vas glasovanje. Amandman nije prošao pa prelazimo na amandman broj 47. uvaženog kolege Franka Vidovića.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća ovaj amandman. Lučka uprava Šibenik implementira projekt modernizacije lučke infrastrukture luke Šibenik financiran od strane Europske banke za obnovu i razvoj. Daljnji razvoj lučkog područja luke Šibenik te lučkog područja kojim upravlja lučka uprava Županije Šibensko-kninske, koja područja se dodiruju u gradu Šibeniku zahtijeva pripremu tako da osiguranje predloženih sredstava bez jasnog projekta koji bi se sufinancirao je preuranjeno traženje, a posebice što se infrastrukturni lučki projekti mogu i trebali bi se sufinancirati iz europskih fondova.
Očitovanje kolega Vidović, izvolite.
Poštovani ministre, evo sami ste rekli da ti projekti zahtijevaju pripremu. Dakle, ja vas pozivam putem ovog amandmana da napravimo tu pripremu. Radi se o srcu grada praktički, Obala doktora Franje Tuđmana, koja je najvrjedniji dio Šibenika zasigurno. Na njoj je i sad privezište, međutim ta obala propada i nije daleko dan kad će doći do urušavanja. Ona je već u dobrom dijelu kliznula dolje. Prema tome, žao mi je što nemate sluha ni za ovaj amandman, ali doista bih vas molio da u budućem periodu uvažite moje argumente i da za iste odvojite sredstva za revitalizaciju tog dijela obale. Dakle, Obala doktora Franje Tuđmana i Palih omladinaca je i te kako bitna u gradu Šibeniku. Osim toga, pozivam vas ovim putem ako već ne ide to pa dajte bar u dogovoru sa gradskom upravom, raspišite koncesiju za luku nautičkog turizma na prostoru TEF jer to je u svim prostornim planovima i ne znam zbog čega gradska vlast koja je pod upravom HDZ čeka sa tim. Hvala. Tražim glasovanje.
Molim vas glasovanje. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem se ministru Butkoviću. Prelazimo sada na amandmane koji se odnose na Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Ali prije toga imamo povredu Poslovnika uvaženog kolege Peđe Grbina.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ili vi ili gospodin Petrov ste povrijedili članak 201. Poslovnika Hrvatskog sabora zato što je kolega Franko Vidović na potpuno isti način kao i ja tražio da se sredstva za ovaj amandman namire sa stavke tekuće donacije Svetoj Stolici pa je u slučaju amandmana koji sam ja podnosio predlagatelj govorio da isti nisu u skladu s člankom 38. stavkom 3. Zakona o proračunu te je uskraćeno glasovanje o njima, a sada za amandman kolege Franka Vidovića je glasovanje dopušteno. Zbog toga vas molim da utvrdite da li ste Poslovnik Hrvatskog sabora povrijedili vi sada ili predsjednik Sabora Božo Petrov prije 45 minuta. Hvala.
Dobro. Ja bih vas molio s obzirom da smatram da nije došlo do povrede Poslovnika da se obratite Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav [[Upadica Grbin: Ja vam se zahvaljujem.]] Hvala i vama. /Smijeh u dvorani/ Sada bih molio ministra Slavena Dobrovića i amandmani vezani za Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Amandman broj 48. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Dakle, amandman broj 48. Kluba zastupnika HNS, HSU. Amandman se ne prihvaća. Dakle, amandman Kluba zastupnika HNS, HSU kojim se traži povećanje na tekućem projektu Sustav za navodnjavanje na podskupini računa 363 – Pomoći unutar općeg proračuna, u iznosu od 10 milijuna kuna, ne prihvaća se iz razloga što su sredstva u državnom proračunu osigurana za izradu projektne dokumentacije za gradnju vanjskih sustava navodnjavanja u skladu sa iskazanim potrebama od strane županija. Isto tako u financijskom planu Hrvatskih voda osigurano je 15,8 milijuna kuna sredstava Hrvatskih voda kao i 1,7 milijuna kuna sredstava županija. Također kroz program ruralnog razvoja, kroz mjeru 4.3.1 financira se izgradnja sustava navodnjavanja.
Očitovanje uvaženi kolega Vrdoljak.
Hvala lijepo potpredsjedniče, ministre. Dakle navedeno povećanje je procjena s obzirom da u Osječko-baranjskoj županiji imamo 12 projekata koji se sada rade i pripremaju. I u toj fazi pripreme procjena da ovih 15 milijuna koliko je predviđeno neće biti dosta i navedeno. Povećanje se odnosi na osiguranje potrebnih financijskih sredstava baš za nacionalnu komponentu u mjeri 4.3. programa ruralnog razvoja RH. Kroz tu mjeru osiguravaju se financijska sredstva za izgradnju pojedinih sustava navodnjavanja a koristi navedene mjere su županije koje su i prema Zakonu o vodama vlasnici sustava navodnjavanja koje se gradi iz nacionalnih sredstava ili drugih izvora. Sredstva potpore za ovu mjeru osiguravaju se od EU sa 85%, nacionalna komponenta je 15. Budući da je vidljivo da se mora osigurati nacionalna komponenta od tih 15% neće biti dovoljno ovih 15 predviđenih milijuna i ne vidim problema u ukupnom budžetu a svi se kunemo u procese navodnjavanja u jedan od načina razvoja najnerazvijenijih dijelova Hrvatske. Što je bio problem da nam ne odobrite dodatnih 10 milijuna kuna? Pa kako imamo planiranih sredstava iz mjere 4.3, kako imamo isprojektirane projekte imamo sigurnost da će se i realizirati sa ovim povećanjem od 10 milijuna. Ali ok, to je vaš izbor. Vidjeti ćemo u konačnici kako će izgledati rebalans ali svakako želim glasovanje o amandmanu. Hvala.
Hvala. Molim vas da pristupimo glasovanju. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 49. Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Amandman br. 49. se ne prihvaća. Dakle amandman predsjednika Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a LRI-a, na Prijedlog državnog proračuna za razdoblje 2017./2019. traži se povećanje u iznosu od 5 milijuna kuna na programu 302 zaštita okoliša za potrebe zbrinjavanja procesnih kemikalija u DINA-i i Petrokemiji d.d. Omišalj u likvidaciji. Na pod skupini računam 323. Dakle amandman se ne prihvaća iz razloga što je ministar zaštite okoliša i prirode svojim aktom od ožujka 10. 2016. godine donio Odluku o imenovanju Povjerenstva o utvrđivanju opasnih tvari i razina opasnosti u DINA-i d.d. u stečaju Omišalj PO 1 a koje je ustanovilo da je područje postrojenja prema izrađenoj procjeni ugroženosti od požara razvrstano u drugu kategoriju ugroženosti od požara što zahtjeva provedbe u vatrogasna dežurstva s tri profesionalna vatrogasca u smjeni i opremljena vatrogasnom opremom i sredstvima. Povjerenstvo za utvrđivanje opasnih tvari i razina opasnosti u DINA Petrokemiji u stečaju Omišalj, analizirajući procjenu rizika uključujući i najgori mogući slučaj utvrdilo je da rizik za život i zdravlje ljudi, materijalna dobra i zaštitu okoliša u odnosu na udaljenost naseljena područja, prometnica i morske obale u prihvatljivim granicama da po prirodi skladišteni kemikalija bez ljudskog djelovanja ne može imati negativni utjecaj po stanovništvo u razdoblju ispred nas. Na temelju procjene sigurnosti i zaštite, smatramo da je potrebno održati sustav stručnog nadzora postrojenja i osiguranja lokacije od neovlaštenog ulaska trećih osoba zbog mogućih izazivanja požara. S obzirom da ne postoji neposredna prijeteća ugroza za život i zdravlje ljudi, materijalna dobra i zaštitu okoliša, u međuvremenu je prije poduzimanja ikakvih aktivnosti s obzirom da je proveden stečajni postupak i otvorena likvidacija DINA Petrokemija d.d. potrebno utvrditi vlasnike vrijednog zemljišta, postrojenja i kemikalija DINA Petrokemija d.d., ovlasti stečajnoj upravitelja u odnosu na stečajnu masu koja je predmet ovih aktivnosti, način na koji će se eventualno zbrinjavati sporne kemikalije ukoliko imaju tržišnu vrijednost ona pripada vjerovnicima, tko je ovlašten ulaziti u postrojenje i sva druga pitanja vezano za raspolaganje stečajnom masom DINA Petrokemije te postoji li uopće zakonsko uporište da troškovi eventualne sanacije budu isplaćeni na teret državnog proračuna ili će troškovi teretiti stečajnu masu s obzirom na postojeću razinu ugroze. Nakon što se to utvrde sve potrebne informacije biti će jasno [[Upadica Jandroković: Ministre ja bih vas molio da skratite obrazloženje.]] Evo, gotovo je, na koji će se način sanirati kompleks DINA Petrokemija u Omišlju i koja će biti ukupna cijena zbrinjavanja kemikalija jer je izvjesno da će ukupni iznos sanacije biti značajno drugačiji od ovako paušalnog određenog iznosa u predloženom amandmanu iz kojeg nije vidljivo kakve je aktivnosti potrebno financirati ni u kojem opsegu. Evo, pardon.
Hvala vam. Molio bih samo da malo kraća budu objašnjenja. Izvolite uvaženi kolega Miletić.
Hvala vam lijepa. Da, … [[Govornik se ne razumije.]] povjerenstva apsolutno kako sam ja informiran vi ste i posjetili to postrojenje krajem lipnja mjeseca ove godine no osim povjerenstva i dobre volje ono što je neophodno učiniti dakle potrebno je sanirati to područje, odnosno procesne kemikalije koje tamo postoje i koje predstavljaju opasnost kako za građane ali tako i za prirodu. Obzirom da se dakle tvrtka nalazi u procesu likvidacije neupitno je da je te kemikalije potrebno zbrinuti. A osim dobre volje i osim osnivanja povjerenstva potrebno je osigurati i financijska sredstva kako bi se procesne kemikalije zbrinule. Zato smo podnijeli ovaj amandman upravo kako bi spriječili moguće ugrožavanje kako života ljudi tako i onečišćenje prirode. I zato tražim da se o ovom amandmanu glasuje.
Može. Pristupimo glasovanju molim vas. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Zahvaljujem se ministru Dobroviću. Sada prelazimo na amandmane koji su vezani za Ministarstvo znanosti, obrazovanja tu je s nama ministar Pavo Barišić. Amandman broj 50. je amandman uvaženog kolege Gordana Marasa. Molim očitovanje ministra.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene dame i gospodo zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini. U okviru ove aktivnosti financira se projekt resocijalizacije ovisnika o drogama te se sufinanciraju programi prevencije ovisnosti u osnovnim i srednjim školama za koje se sredstva osiguravaju iz drugih izvora financiranja kao što su Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo zdravstva, Agencija za odgoj i obrazovanje. Također Ministarstvo znanosti i obrazovanja u okviru natječaja za udruge sa aktivnosti namijenjenih poticajima izvan institucionalnom odgoju i obrazovanju financira i projekte koji se provode u obveznom partnerstvu sa školama, a u školskoj godini 2016./2017. ministarstvo financira 33 projekta koji se tiču prevencije neprihvatljivih oblika ponašanja kao što su nasilje ili ovisnost u ukupnom iznosu od 2 milijuna i 70 tisuća kuna.
Hvala. Očitovanje kolege Marasa. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine ministre. Vi ste rekli u svojem izlaganju da je ovih 5 stotina tisuća kuna i još koliko sam shvatio 2 milijuna i nešto povrh toga dovoljno za borbu sa problemima koji muče našu djecu tijekom obrazovanja i za koje trebamo izdvajati što više novaca. Ja sam vidio s obzirom da je u proračunima proteklih godina iznos bio gotovo identičan a trendovi nisu dobri, trendovi koji se dešavaju kod naše djece nažalost nisu dobri u različitim vrstama ovisnosti i sa te strane mislim da je puno oportunije i pametnije uložiti novac u takve programe nego primjerice uložiti novac u povećanje troškova i Ureda premijera ali i predsjednice republike. Kada gledamo 2015. u odnosu na 2017. godinu radi se o 1,4 milijuna kuna troškova više za Ured predsjednice RH a sa druge strane gotovo pa ništa nismo povećali programe prevencije ovisnosti u školama. I tu je vrlo jasna poruka da je gospođa predsjednica ispoštovala obećanje dano 2015. godine o preseljenju svog ureda u neki drugi ured, smanjenju troškova svog ureda sada bi bilo novca više i za ove programe o kojima mi ovdje govorimo. I zato sam ja i predložio da se poveća ovaj iznos na milijun kuna a da se predsjednici republike skine 5 stotina tisuća kuna šta je ionako više nego šta je imala 2015. godine. Znači s jedne strane povećavamo troškove Ureda premijera i Ureda predsjednice republike [[Upadica Jandroković: Kolega Maras vrijeme je isteklo]] a sa druge strane nemamo mogućnosti da se povećaju programi koji su nužno potrebni…
Kolega Maras vrijeme je isteklo. Ja vas molim, samo malo, dakle nitko od zastupnika od kada sjedim ovdje kao predsjedavatelj nije izišao iz okvira 2 minute. Vi ste već jednom dobili opomenu, ja vas zaista molim da to ne činite jer ćete drugom opomenom izgubiti pravo rasprava. Tako da vas molim da se držite 2 minute. Evo to je molba, mislim da je to korektno prema svim kolegama i kolegicama koji ovdje sjede. Dajemo sada glasovanje o ovom amandmanu. Konstatiram da amandman nije prošao pa prelazimo na broj 51. uvaženih kolega Željka Jovanovića i Damir Tomića.
Amandman se ne prihvaća jer nije u skladu s člankom 38. stavkom 3. Zakona o proračunu kojim je propisano kako predloženi amandmani ne smiju biti na teret već ranije preuzetnih obveza. Nadalje, predložena sredstva dostatna su za planirane aktivnosti u 2017. godini a šire obrazloženje je slično kao i u prethodnom amandmanu.
… [[Govornik nije uključen.]]
Pa već je kolega Grbin objasnio da ovo obrazloženje vezano za sredstva predviđena tim stavkom u proračunu nije točno. A nažalost mislim da ova sredstva nisu dostatna iz jednostavnog razloga što smo svjedoci porasta bolesti ovisnosti i prevencija bolesti i ovisnosti trebalo je biti jedno od ključnih zadaća ovog ministarstva ne samo klasičnih da kažem bolesti i ovisnosti nego i novih oblika bolesti i ovisnosti o kocki, o internetu a posebno zabrinjava porast alkoholizma tako da je zaista potrebno voditi računa više o tome.
Glasovanje. Molim da pristupimo glasovanju. Amandman nije prošao. Pa prelazimo na amandman broj 52. uvaženog zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite ministre.
Amandman Vlada ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini. Ministarstvo znanosti, obrazovanja financira izvan nastavne programe u osnovnim i srednjim školama pa i programe tehničke kulture iz četiri. Izvora poticaji udrugama za izvan institucionalni odgoj i obrazovanje djece i mladih 6 milijuna kuna, poticaji Hrvatskoj zajednici tehničke kulture 16,3 milijuna kuna, poticanje programa rada s darovitim učenicima i studentima 600 tisuća kuna, poticanje izvan nastavnih aktivnosti u osnovnim školama 991 913 kuna i poticanje izvan nastanih aktivnosti u srednjim školama i visokom obrazovanju 1,3 milijuna kuna.
Hvala. Molim vas očitovanje kolega Hajdruković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ministre, ne mogu prihvatiti vaše obrazloženje. Mislim da poticanje učenika da se bave tehničkom kulturom više o njoj uči i na kraju studiraju tehničke znanosti treba biti jedna odrednica našeg obrazovnog sustava tim više što stalno govorimo o tzv. STEM području među kojima je i tehnička kultura. A jako dobro znate da učenici koji neće studirati, odnosno neće ići u škole koje se bave tehničkom kulturom tijekom svog obrazovanja tehničku kulturu imaju samo u osnovnoj školi i to samo 35 sati godišnje, odnosno 140 sati tijekom cijelog školovanja. Mogu se složiti da postoje neki drugi izvori financiranja, ali kada govorimo o darovitim učenicima iznos od samo 600 tisuća kuna pa to je smiješno kolegice i kolege. Svaka čast Zajednici tehničke kulture, oni jako puno na tome rade. Ali mislim i držim da je uvijek motivirani nastavnik, odnosno profesor sa dostatnim sredstvima koji u neposrednom radu sa učenicima sa kojima rade čitav niz godina puno bolje rješenje nego udruge, puno bolje rješenje nego neke druge izborne institucionalne stvari koje ovdje koristimo. Prema tome, mislim da je potrebno osigurati ovu stavku tim više što na ovoj stavci ja sam predložio njezinom uvođenje. Trenutno ima 0,00 kuna. Dakle, milijun kuna koje bi skinuli sa stavke rada Ureda premijera koji ionako ima više nego dovoljno, milijun kuna mislim da je više nego simbolična svota za ovako važno područje, stoga tražim glasanje.
Hvala. Molim vas da pristupimo glasovanju. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova, pa prelazimo na idući amandman broj 53. poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini a šire obrazloženje je kao i u prethodnom amandmanu.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo gospodine ministre. Moram priznati da ste me zbunili malo ovim odgovorom. Kaže sredstva su dostatna za ispunjenje zadanih ciljeva, a planirana sredstva su nula. Znači planirana sredstva su nula, kako su onda dostatna? To je malo čudno. Znači, nije planirano ništa. Ono što ja predlažem da planirate sredstva zato jer ste ukinuli programe tehničke kulture u osnovnoškolskim i srednjoškolskom obrazovanju i on je u planiranom proračunu 2017. godine nula. E sad vi nama objasnite imate priliku poslije argumentirati kako je nula kuna dovoljno za aktivnosti. Znači da onda uopće aktivnosti nema, odnosno vi smatrate da takvi programi u osnovnim i srednjim školama nisu potrebni. Ja vam kažem da jesu potrebni, da bi se vi sa time trebali jako baviti, da se naša djeca pitaju di će biti za 5, 15 ili 20 godina, kako da razvijaju svoju kreativnost i tehnička znanja. Ne da ovakve aktivnosti budu prepuštene poduzetnicima kao što je Nenad Bakić koji je napravio Croatian makers ligu i donirao 4 stotine robota za naše učenike po školama kako bi oni pokazali svoju kreativnost i stjecali znanja. A vi nama govorite da je dovoljno uložiti nula kuna u programe tehničke kulture. To je po meni gospodo skandalozno. Sa druge strane dame i gospodo, sa druge strane nije problem povećati premijeru 4 milijuna kuna troškove ureda i predsjednici 2 milijuna. To je sasvim u redu, a da se vidi da se tu ništa neće mijenjati sljedećih godina ti troškovi ostaju na toj razini. Recite nam gospodine ministre, kako je to nula kuna dovoljno za planirane programe u 2017. godini? [[Upadica Jandroković: Ponovo je vrijeme isteklo kolega Maras.]] Hvala vam lijepo.
Tražite glasovanje? Molim vas glasovanje. Amandman nije prošao pa prelazimo na idući amandman broj 54. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća, a Ministarstvo znanosti i obrazovanja financira izvan nastavne programe u osnovnim i srednjim školama, a u te programe spadaju i programi tehničke kulture iz četiri izvora. To su poticaji udrugama za izvaninstitucionalni odgoj i obrazovanje mladih u iznosu od 6 milijuna kuna, poticaji Hrvatskoj zajednici tehničke kulture 16,3 milijuna kuna, poticanje programa rada sa darovitim učenicima i studentima 600 tisuća kuna, poticanje izvan nastavnih aktivnosti u osnovnim školama 991 tisuća 913 kuna i poticanje izvan nastavnih aktivnosti u srednjim školama i visokom obrazovanju 1,3 milijuna kuna.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja vas molim da gospodin ministar ponovno obrazloži zašto odbija ovaj amandman jer je, ne odnosi se ovo obrazloženje na ovo šta je predloženo u amandmanu. Molim vas da ponovno obrazloži, jer nema veze ovo obrazloženje sa amandmanom [[Upadica Jandroković: Želite glasovanje?]] Ne, ne, ne. Ja želim, gospodin je spominjao tehničku kulturu, a u amandmanu se govori o nagradama za izuzetne rezultate. Razumijete? Tako da mi nije jasno zbog čega ministar obrazlaže nešto sasvim peto od onog što je predloženo u amandmanu. Znači, moguće je bilo šta ovdje reći. Moguće je reći vani je oblačno i onda vi mene pitate jel' želim glasanje o amandmanu. Znači, ne radi se o ovome šta sam predložio. Molim obrazloženje zbog čega se odbija ovo što sam predložio.
Ja ću sad napraviti presedan i pitati ministra želite li nešto dodati ili ne?
Evo dopustite samo. Dakle, nabrojao sam cijeli niz mjera.
Za što?
Poticaj Hrvatskoj zajednici tehničke kulture od 16,3 milijuna kuna je jedna od mjera koja spada u poticaje iz ovog sklopa. Ja bih molio da se to uvaži.
Dobro. Želite li glasovanje o ovome?
Gospodine predsjedniče, koji je broj amandmana o kojem mi govorimo sad?
Kolega Maras želite li glasovanje o amandmanu 54.?
O kojem se amandmanu radi? Recite mi o kojem se amandmanu radi?
Radi se o amandmanu broj 54.
Pa ne radi se, znači radi se o nagradama za izvrsnost i nagradama za rezultate u obrazovanju, ne radi se o tehničkoj kulturi ministre. Dobro, da pomognem ministru tražim glasovanje.
Hvala vam. Glasujmo. Konstatiram da amandman kolega Marasa nije prošao pa prelazimo na amandman broj 55 uvaženih kolega Željka Jovanovića i Damira Tomića. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini.
Hvala. Očitovanje kolega Jovanović.
Zaista možda se ministar zbunio možda mu treba pauza za kavu jer je sada na isti amandman koji je uložio Maras i ja dao potpuno drugo objašnjenje. Prema tome, dva ista amandmana, dva različita objašnjenja i tumačenja. Prema tome, žalosno je da se ne mogu povećati ova sredstva, kaže ministar da su dostatna, radi se o državnim nagradama za izuzetne rezultate u obrazovanju i tehničkoj kulturni. Pa zar ne možemo te nagrade povećati da budu duplo veće nego sada da iznose milijun kuna i na taj način damo priznanje ljudima koji su najzaslužniji za budućnost RH. Tražim glasanje.
Može, pristupimo molim vas glasanju. Konstatiram da ovaj amandman nije prošao pa prelazimo na amandman broj 56 istih kolega Željka Jovanovića i Damira Tomića. Molim vas ministre.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini. U okviru ove aktivnosti financira se rad tima za krizne intervencije, te se financiraju projekti prevencije nasilja u osnovnim i srednjim školama za koje se sredstva osiguravaju i iz drugih izvora financiranja kao što su MUP, primjerice. Također Ministarstvo znanosti i obrazovanja u okviru natječaja za udruge sa aktivnosti namijenjenih poticajima izvan institucionalnom odgoju i obrazovanju financira i projekte koji se provode u obveznom partnerstvu sa školama u školskoj godini 2016.-2017. ministarstvo financira 33 projekta koji se tiču prevencije ne prihvatljivih oblika ponašanja kao što su nasilje ili ovisnost u ukupnom iznosu od 2 milijuna i 70 tisuća kuna u odnosu na 2016. godinu ova aktivnost povećala se za 92 tisuće kuna.
Hvala. Očitovanje kolega Jovanović.
Dakle po jednom istraživanju svako četvrto dijete nažalost izloženo je svakodnevno barem jednom obliku međuvršnjačkog ili nekog drugog nasilja u školama, da ne govorim o nasilju koje se javlja i prema učiteljima. Prema tome iznos koji sam tražio da se poveća sa 500 tisuća na milijun kuna smatram da se mogao osigurati i tražim glasanje.
Može, pristupimo molim vas glasanju. Konstatiram da ovaj amandman nije prošao pa prelazimo na amandman broj 57 uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini, a obrazloženje je slično kao i ranijim amandmanima u ovoj stavci.
Hvala. Izvolite kolega Maras.
Hvala vam lijepa. Gospodine ministre, drago mi je da je obrazloženje slično jer je amandman isti i ono što je rekao kolega Jovanović mogu samo pojačati. Znači to nisu sredstva koja su dostatna, to nije način da se nosimo sa ovim problemom, trebamo omogućiti djeci kvalitetnu edukaciju. I bilo bi zbilja dobro da probamo shvatiti koji su prioriteti ovog proračuna i koji su prioriteti svih nas u Hrvatskoj. Zbog čega je problem 500 tisuća kuna povećati ove programe, a nije problem povećati 4 milijuna kuna troškove Ureda premijera ili milijun i pol kuna u odnosu na 2015. godinu troškove Ureda predsjednice Republike, koja je još jednom ću vas podsjetiti, obećala da će otići iz tog ureda 2015. godine. Dvije godine su prošle a da nema namjeru to napraviti vidi se u projekcijama proračuna za 2018. i 2019. godinu. I dalje su troškovi Ureda predsjednice Republike 37 milijuna kuna. Znači sa jedne strane ne možemo poručivati ovdje da je dosta 500 tisuća kuna za prevenciju nasilja u školama, a sa druge strane ne smanjivati troškove koje smo već davno odnosno ne mi nego predsjednica obećali da će biti smanjeno. I još ću reći ovdje jednu rečenicu, a to je da bi učenici bili sretni da je predsjednica sama uložila ovaj amandman, puno bi im više to koristilo nego čokoladice koje dijeli sa svojom slikom okolo po Hrvatskoj. Znači dajte, napravite prioritete odredite prioritet koji su bitni za djecu, dajte im programe koji će im koristiti, a ne čokoladice i fotografije u …
Kolega Maras, dakle vi namjerno prelazite ovaj rok od dvije minute i ovo je sada zadnje upozorenje. Ne ovdje se ne radi o sadržajnom propustu ovdje se radi o tehničkom propustu i ja sam dužan kao predsjedavajući zaštititi dignitet svih ostalih zastupnica i zastupnica. I idući puta ako to učinite ja ću vam dati opomenu sa oduzimanjem riječi sukladno članku 240. našega Poslovnika. Da li tražite glasovanje o ovom amandmanu? Molim vas glasovanje. Konstatiram da ovaj amandman nije prošao. Prelazimo na amandman broj 58 zastupnika Željka Jovanovića i Damira Tomića.
Amandman se ne prihvaća jer nije u skladu s člankom 38. stavkom 3. Zakona o proračunu kojim je propisano kako predloženi amandmani ne smiju biti na teret već ranije preuzetih obveza. Nadalje, predložena sredstva dostatna su za planirane aktivnosti u 2017. godini. Financijskim potporama Hrvatskoj zajednici tehničke kulture pomaže se djelovanje te krovne organizacije koja okuplja 16 nacionalnih saveza tehničke kulture. Osim troškova njihova rada kao što su plaće, doprinosi i druge stavke, financiraju se programi vezani za izvannastavnu odnosno izvanškolsku edukaciju djece i mladih koji se financiraju iz drugih izvora u državnom proračunu, a u ranijim obrazloženjima također spomenute su i druge stavke koje utječu na ovu stavku koja je predložena.
Dakle, iako amandman nije predložen u skladu s procedurom, dosadašnja je praksa bila da predlagatelj može obrazložiti odnosno očitovati se o onome što je rekao ministar. Izvolite. Ali nećemo glasovati.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ove godine obilježava se 70. godišnjica Hrvatske zajednice tehničke kulture i smatram da bi ovo povećanje omogućilo još kvalitetniji rad, posebno potaknulo djecu da se više bave STEM područjem, da se usmjeravaju u STEM područje i da na taj način doprinesemo gospodarskom oporavkom Hrvatske pa tražim glasanje.
Nažalost kao što sam rekao, budući da nije ispoštovana procedura nećemo glasovati, nije takav amandman prošao. Prelazimo na idući amandman broj 59 zastupnika Gordana Marasa. Izvolite, ministre.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini. Ministarstvo znanosti i obrazovanja osiguralo je dodatnih 10 milijuna kuna u okviru Europskoga socijalnog fonda za provedbu natječaja poticanja rada s darovitom djecom i učenicima na predtercijarnoj razini. Prijavitelji projekata mogu biti osnovne i srednje škole, a trajanje projekata može biti od 16 do 24 mjeseca. Također, rad s darovitima financira se i kroz natječaj za udruge za projekte koji se provode u obveznom partnerstvu sa školama, sa aktivnostima namijenjenim poticajima izvaninstitucionalnom odgoju i obrazovanju. Prednost pri dodjeljivanju sredstava imaju projekti u kojima su krajnji korisnici djeca i učenici s posebnim odgojno obrazovnim potrebama kao što su također i darovita i djeca s teškoćama. U odnosu na 2016. godinu ova aktivnost povećala se za 200 tisuća kuna odnosno 50 posto.
Hvala. Očitovanje zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Evo nadam se da sekunda, dvije neće uvrijediti kolege iz HDZ-a koji vjerojatno čekaju domjenak u 2 sata. Meni je žao kada ovdje govorimo…
Kolega Maras, ja vas molim, vi, zašto narušavate ovakvu normalnu atmosferu koju kontinuirano provocirate?
Ne, ja govorim što građani misle. /Smijeh u dvorani./
Ja vas molim da se koncentrirate na očitovanje o ovome amandmanu.
Ako je vama deset sekundi bitno, građanima je bitno da čuju što zastupnici, vama je ovdje pohvalnije ako netko završi u 15 sekundi svoje obrazloženje nego da cjelovito obrazloži šta je mislio. Pa mislim, to je nevjerojatno. Znači, ovdje se kažnjava ljude ako žele govoriti. To je problem, a nije problem, vi čak stimulirate ljude da završe za deset sekundi obrazloženje. Ja želim reći šta mislim o ovome i mislim da 6 stotina … /Nered u dvorani, predsjedavajući zvoni./ … i mislim da 6 stotina tisuća kuna nije dovoljno za programe rada sa darovitim učenicima i studentima i mislim da je taj iznos potrebno povećati na milijun kuna, i mislim da svako obrazloženje koje ovdje čujemo od gospodina ministra, završava s time da je dovoljno. Znači, vi ste, gospodine ministre, pogodili idealan proračun. Ovdje nitko ništa ne može predložiti jer ovo što ste vi predložili ne može biti bolje. Sve je dovoljno, sve je u stotinku, u kunu, u lipu i nema nikakvog problema. Koji je smisao onda uopće amandmana? Zbog čega predlažemo amandmane kad nećete nijedan prihvatiti jer je sve dovoljno? Ja vam kažem da ovo nije dovoljno i da 4 stotine tisuće kuna znači puno više nego 4 tone lososa koje nabavlja gospođa Predsjednica ovu i sljedeću godinu. Mogla se odreći lososa, 4 tone mogla je smanjiti na 2 tone lososa … /Smijeh u dvorani./ … i izdvojiti umjesto 4 tone lososa mogla je nabaviti 2 tone lososa i izdvojiti za darovite učenike i mislim da bi to bili puno ispravniji prioriteti nego ovi šta vi nama ovdje govorite.
Koliko god tona lososa bilo, vi ste završili. Da li želite glasovanje?
Apsolutno da.
Molim vas glasovanje. Amandman nije prošao. Prelazimo na amandman broj 60 zastupnika Gordana Marasa. Izvolite, ministre.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dovoljna za planirane aktivnosti u 2017. godini i to za sve potrebne programe obrazovanja, za provođenje programa nacionalnih manjina u koje spadaju: stručno usavršavanje odgojitelja, učitelja i nastavnika na državnoj razini u Republici Hrvatskoj i matičnim zemljama, ljetne i zimske škole za učenike… … /Nered u dvorani, predsjedavajući zvoni./ … pripadnike nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj i matičnim zemljama, učenja materinskoga jezika na daljinu, odgojno-obrazovne programe koje provode manjinske udruge za učenike pripadnike nacionalnih manjina, zatim tisak časopisa za djecu i slične aktivnosti.
Očitovanje zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Znači, obrazloženje je isto kao i nekoliko prethodnih. Sve je to dovoljno. Gospodin ministar je u lipu, u kunu, znači pazite ovo! 766.601 kuna. To je taman dovoljno. Da je bilo 600 ne bi bilo dovoljno, ali 601 kuna to je dovoljno da se ispune ovi programi. Ali ja ću vas, gospodine ministre, uz to pitati još jedno pitanje koje vi uporno izbjegavate ovih dana. Recite nam šta je sa vašim tajnikom Glunčićem koji omalovažava, vrijeđa djecu nacionalnih manjina [[Upadica Jandroković: Kolega Maras.]] i recite nam, imate mogućnost ovdje pred hrvatskom javnošću to odgovoriti. To nas puno više zanima nego ovih 601 kunu i milijun kuna u hrvatskom proračunu. Zbog čega podržavate čovjeka koji diskriminira djecu koja se obrazuju u RH? Hvala vam lijepo. I evo vam jedna minuta, poklanjam vam.
Kolega Maras, vi ćete nama pokloniti puno više minuta jer sada dobivate 2. opomenu, a nakon te druge opomene sukladno članku 240. ja vama moram nažalost oduzeti riječ zbog toga što ste prekršili Poslovnik i govorili ste izvan teme svjesno, namjerno, tako da mi je jako žao ali je to tako. Možete tražiti povrede Poslovnika, ima ih puno, evo, 5, 6. Izvolite, 7. Kolega Bauk prvi.
Gospodine potpredsjedniče, povrijedili ste članak, čini mi se da je to 240. jer ste neispravno primijenili odredbu članka 238. jer se gospodin Maras u amandmanu koji govore o posebni programi i obrazovanje za provođenje programa nacionalnih manjina u potpunosti držao teme kada je spomenuo državnog tajnika Glunčića jer je upravo on rekao da su nam rezultati loši zbog ovih testova, pripadnika nacionalnih manjina i kolega Maras je tražio da se poveća iznos u proračunu, dakle potpuno je u skladu i sa temom i sa kontekstom o kojem je govorio tako da mislim da ste krivo primijenili tu odredbu Poslovnika.
Moje je mišljenje da nisam pa postoji Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav pa mu se slobodno obratite. Druga povreda Poslovnika je uvaženi kolega Stazić.
Članak 238. pa posve je jasno sada iz ministrovog obrazloženja da je to što je njegov državni tajnik rekao, da je posljedica neprihvaćanja ovoga amandmana stav državnoga tajnika prema manjinama. Državni tajnik prezire manjine, to je javno rekao, ministarstvo je stalo iza tog državnog tajnika i ministar odbija prihvatiti amandman kojim se povećavaju sredstva za te iste manjine. I vi posve krivo tumačeći poslovnik oduzimate zastupniku riječ a on je jasno obrazložio vezu između državnog tajnika i odbijanja amandmana.
I vi ste možete obratiti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Iduća povreda Poslovnika je uvaženi kolega Maras.
Gospodine potpredsjedniče, da li ste svjesni da ovdje provodite, ne teror, to je pregruba riječ ali jedno parlamentarno nasilje, nedopuštajući govoriti zastupniku o temama koje su od životnog značaja za hrvatske građane a proračun to je. I ja sam, ako inzistirate na ovome ja ću tražiti u ime kluba stanku, o tome ćemo govoriti ako treba nakon svakog amandmana po stanku od 10 minuta. Ne možete ovo raditi. Ja sam spomenuo zbog čega mislim da je ovaj amandman bitan i spomenuo sam Glunčića. I ne možete zbog toga što sam ja spomenuo Glunčića koji je skandal ove Vlade, koji diskriminira našu djecu mene ušutkavati. Nećete me ušutkati i nećete Klub zastupnika SDP-a ušutkati koliko god se vama žurilo na domjenak.
Vrlo ste jeftini sa svojim provokacijama. Dakle meni se ne žuri na domjenak, ja mogu ovdje biti cijeli dan kao što sam sve ove dane tu. Drugo, da ja nekog ušutkavam, ja sam sasvim sigurno osoba, što svi ovdje mogu vidjeti a i javnost da nikoga ne ušutkavam, a vi kontinuirano, namjerno kršite Poslovnik, izlazili ste više puta izvan vremenskog okvira koji vam je dozvoljen, ja sam vam to tolerirao. Mogli ste govorili apsolutno sve što ste htjeli ali postoji tema koja je propisana i u Poslovniku jasno piše da se danas razgovara, odnosno Poslovnik predviđa da se govori unutar teme a današnja tema je proračun. Vi ste se ministru obratili sa potpuno drugom temom. To ste napravili. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa nemojte mi upadati, dakle dozvolite, ja sam vas pustio da vi kažete svoje. Dakle smatram da ste vi napravili takvu pogrešku koja zaslužuje opomenu. I zato sam vam je dao, upozorio sam vas da ću to učiniti vi očito mislite da možete ovdje raditi što god želite a ja vam kažem da ne možete pa vi činite kako god želite. Iduća povreda Poslovnika je uvažena kolegica Glasovac.
Gospodine potpredsjedniče, držim da ste povrijedili članak 240. izreknuvši zapravo opomenu sa upozorenjem za oduzimanjem riječi kolegi Marasu a pozivajući se na članak 238. da nije govorio o temi. Gospodin Maras je svojim amandmanom tražio povećanje ne samo sredstava za djecu nacionalnih, pripadnike nacionalnih manjina nego je posredno na taj način tražio i poboljšanje standarda i položaja djece nacionalnih manjina u hrvatskom obrazovnom sustavu i u društvu. Međutim, potpuno je jasno, u ovom Saboru već dva dana, tri, apsolutno kada se spomene za vas očito sveto ime Glunčić tu rasprava prestaje, rasprava se guši. Meni se neki dan sam morala moliti za poslovničku propisanu stanku da bih progovorila o tome. Dva puta pokušavamo održati sjednicu Odbora za obrazovanje, čim se otvori i spominje ime Glunčić, nema sjednice, ne biraju se članovi nacionalnog odbora zbog toga. Danas također kada je kolega Maras samo spomenuo G odmah to blokirate. Pa zar zaista je spašavanje vojnika Glunčića važnije od dostojanstva i digniteta Hrvatskoga sabora i hrvatskog društva?
Kolegice Glasovac, vrijeme je isteklo. Dakle nitko ovdje nema namjeru spašavati bilo koga međutim današnja tema je proračun i amandmani na proračun. I dužnost je predsjednika i predsjedavajućih ove plenarne sjednice voditi računa o tome da se poštuje Poslovnik. U ovom slučaju Poslovnik se nije poštivao i iz tog razloga sam bio dužan dati opomenu upravo zbog toga što ostalih 150 zastupnika poštuje Poslovnik. Dakle nije korektno prema njima dozvoljavati jednom da ne poštuje. Evo to su moji motivi, nikakvi drugi. Uvaženi kolega Mirando Mrsić i vi ste tražili povredu Poslovnika.
Izgleda da je na djelu HDZ-ov način tumačenja Poslovnika i radite isto što je radio i gospodin Krstulović Opara već dva puta na sjednici Odbor za odgoj i obrazovanje. Tumačite Poslovnik onako kao što treba i skrivate se iz Poslovnika. Prema tome ono što je kolega Maras rekao je točno. Dakle točno je da se državni tajnik ogriješio o Zakon o diskriminaciji, zabrani diskriminacije i to je točno i ovaj amandman kolege Marasa govori baš o toj djeci o kojoj je govorio državni tajnik. A činjenica je da čim se spomene državni tajnik da se odmah vadi Poslovnik, skriva se iza Odbora za Ustav i Poslovnik i radite ono što već radite 3 ili 4 dana da pokušavate da plava trava zaborava prekrije državnog tajnika Glunčića i da se o tome ne razgovara.
Hvala vam lijepa. Dakle niste rekli uopće koji je članak Poslovnika povrijeđen. … [[Upadica se ne čuje.]] Sad je kasno. Tako da vas molim uvaženi kolega Ronko imate i vi riječ, vidio sam da ste se i vi javili.
Gotovo svi su rekli što su imali za reći, ja bi samo dodao da kolega Maras nije izlazio iz teme. … [[Upadica se ne čuje.]] 238. naravno 238. i da ste povrijedili taj članak 238. koji govori ustvari o tome šta to znači izlazak iz teme. Mislim da ste ovdje presuzili tim više što kolega nije izašao iz teme a stavite ruku na srce pa čete vidjeti kako ste znali puštati da se govori izvan teme što nema blage veze s mozgom.
Hvala vam lijepa. Ovako, iscrpili smo sada povrede … [[Upadica se ne čuje.]] je, je ispričavam se, vidim sad mi kolega kaže da ste i vi, ali evo predlažem nešto da smirimo strasti. Mislim da je šteta narušavati atmosferu koja je dosada vladala ovdje u sabornici. Ja neću oduzeti riječ uvaženom kolegi Marasu ali vas molim odsada da se držimo Poslovnika i u smislu vremena i u smislu teme. Dakle to je nešto što je evo ustupak s moje strane i s obzirom na to da dosada smo jako lijepo radili molim vas da to uvažite i da ne idemo u daljnja zaoštravanja niti u daljnje provokacije. Kolega Pernar izvolite.
Hvala gospodine Jandroković. Pa ja sam zapravo upravo htio vama predložiti taj kompromisni prijedlog i drago mi je da ste ga prihvatili i eto nastavljamo dalje.
Kolega Hajdukoviću u redu je? Jeste i vi htjeli to predložiti?
Ne ja nisam htio predložiti kompromisno rješenje. Držim da je povrijeđen članak 238. iz razloga koje su kolegice i kolege već spominjale ali tražit ću da se o tome očituje Odbor za Poslovnik, tražit ću i sjednicu pa da se vidi da li se Poslovnik zaista poštuje i kada se ne poštuje i zašto. Hvala.
Hvala vam. Mislim da nismo glasovali o amandmanu broj 60., to je amandman uvaženog kolege Marasa pa vas molim da pristupimo glasovanju. Konstatiram da taj amandman nije dobio dovoljan broj glasova, dakle nije prošao pa prelazimo na idući amandman to je amandman broj 61. uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća jer će se izmijenjenim Zakonom o doprinosima doprinosi za osiguranje učenika i studenata na praktičnoj nastavi i stručnoj praksi za 2017. godinu obračunavati i plaćati u siječnju 2018. po izmijenjenim nižim stopama i osnovici te sredstva nije bilo potrebno planirati za 2017. godinu.
Očitovanje zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Iako je teško u ovakvoj atmosferi slobodno obrazlagati i davati argumente jer znaš da te jedna riječ može koštati opomene i izbacivanja iz saborske, sa saborske sjednice ja ću pokušati ostati dosljedan i obrazložiti na svoj način zašto mislim da ovo jednostavno nije u redu i zbog čega mislim da ta sredstva moramo planirati iz našeg proračuna a to je zbog toga što je važnost dualnog obrazovanja u Hrvatskoj od neprocjenjive važnosti. Mi smo o tome pričali, pričamo, svi se ministri u to kunu, govore škole moraju također i učenici moraju svoje obrazovanje stjecati i na radnom mjestu, odnosno na budućem radnom mjestu i na taj način biti konkurentniji i imati bolje iskustvo i znanje ali kada treba osigurati sredstva onda tih sredstava nema. I vrlo je zanimljivo vidjeti gdje ovaj proračun povećava sredstva a gdje ih smanjuje. Kada gledamo ovo, znači ovdje se svodi, sredstva se svode na 0, ja vjerujem da će ministar reći ili netko iz Vlade da će se koristiti sredstva EU, socijalnog fonda itd. ali ja mislim da mi ne smijemo zanemariti sredstva iz našeg proračuna pogotovo kada vidimo da smo odlučili u obranu uložiti nekoliko stotina milijuna kuna više a u obrazovanje i u naše učenike ne ulažemo gotovo niti kune više. I sa te strane tražim glasovanje i tražim da svi zastupnici u ovom Domu vode računa o budućim generacijama i obrazovanju naše djece pogotovo ono koje je vezano uz dualno obrazovanje.
Hvala. Molim glasovanje. Hvala vam. Amandman nije prošao pa prelazimo na idući, to je amandman broj 62. uvaženog kolege Gordana Marasa.
Amandman je neispravan jer predloženo povećanje nije jednako predloženom smanjenju što nije u skladu sa člankom 38. stavkom 2. Zakona o proračunu. Nadalje, detaljnom analizom broja korisnika za koje je potrebno osigurati sufinanciranje udžbenika utvrđeno je da su postojeća sredstva dovoljna za sufinanciranje udžbenika za učenike osnovnih i srednjih škola sukladno postojećim propisima.
Dakle može očitovanje ali glasovanja neće biti. Izvolite.
Ja se ispričavam, došlo je do nenamjerne pogreške 700 tisuća kuna ne odgovara, ali sam siguran da ne bi bio prihvaćen amandman ni da je bilo točno. I ono što mislim da mi odavde moramo poslati vrlo jasnu poruku. Ja nisam zadovoljan sa time da u Hrvatskoj postoji velika nejednakost, da neki gradovi i općine subvencioniraju učenike svoj djeci, neke nikome i sa te strane u pravilu su to bogatiji krajevi Hrvatske koji imaju novaca da bi subvencionirali udžbenike svojoj djeci. Znači imamo užasnu nelogičnost u Hrvatskoj, da u bogatijim dijelovima zemlje se sve subvencionira, a tamo gdje nema novca, gdje su ljudi siromašni odnosno općine siromašne tamo se ne subvencionira gotovo pa ništa. Ja vas molim da vodite računa u budućnosti da se po svim, da se svoj djeci u Hrvatskoj bez obzira na to gdje žive osiguraju identični uvjeti obrazovanja. Mislim da to kao zastupnici, a vi kao ministar morate na tome posebno inzistirati i ne vidim tko bi bio uopće protiv toga amandmana da se o njemu glasa, jer kažem nije pravedno da u nekoj maloj općini u Gorskom kotaru ili Lici nemaju djeca za udžbenike, a u drugim dijelovima Hrvatske gdje imamo više novaca oni te novce dobijaju. Molim vas da u narednim proračunima sljedeće godine o tome vodite računa i da se omogući svoj djeci u Republici Hrvatskoj da dođu u pristup besplatnim udžbenicima. A meni je posebno žao jer vidim suosjećanje kod nekih zastupnika u HDZ-u što ne mogu glasati o ovom amandmanu jer sam siguran da kada bi imali priliku da bi stisnuli i glasali bi za, da se omogući. Evo vidim tamo gospodin Milinović bi glasao sigurno za ovaj amandman kada bi imao priliku. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa. Vidim povredu Poslovnika. Uvaženi kolega Peđa Grbin.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] [[Upadica Jandroković: Mikrofon vas molim.]] Moja isprika. Povrijeđen je članak 212. Poslovnika Hrvatskog sabora koji govori o glasovanju o amandmanima vezano uz članak 38. stavak 2. Zakona o proračunu. Dakle, članak 38. stavak 2. Zakona o proračunu govori o tome da se amandman može na proračun podnijeti samo ako je istovremeno predviđeno smanjenje sredstava u državnom proračunu. U ovom slučaju je smanjenje sredstava u državnom proračunu predviđeno u iznosu od 30 milijuna kuna, dok je istovremeno predviđeno povećanje u iznosu od 29 milijuna i 300 tisuća. Dakle, povećanje koje je predmetnim amandmanom predloženo je manje od onog smanjenja što znači da je predmetni amandman podnijet u skladu sa člankom 38. stavak 2. i nema nikakve zapreke da se o njemu glasuje čime ćemo uvaženim kolegama iz HDZ-a koji su upravo izrazili želju da za njega glasuju to i omogućiti.
Pa dobro, moram priznat da je objašnjenje logično. Ako je prijedlog manji nego što je bio onda mi možemo pristupiti glasovanju. Evo šansa za kolegu Marasa. Molim vas pristupimo glasanju. Na žalost amandman ipak nije prošao. Pa prelazimo onda na amandman broj 63. uvaženi kolega Željka Jovanovića i Damira Tomića. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća jer nije u skladu sa člankom 38. stavkom 3. Zakona o proračunu kojim je propisano kako predloženi amandmani ne smiju biti na teret već ranije preuzetih obveza. Nadalje, predložena su sredstva dovoljna za planirane aktivnosti u 2017. godini. Ministarstvo znanosti, obrazovanja kontinuirano sufinancira izvan nastavne aktivnosti osnovnih škola, a te se aktivnosti financiraju iz nekoliko izvora financiranja koje su već ranije obrazloženi u ranijim amandmanima.
Imamo prvo povredu Poslovnika. Ali pretpostavljam da je to ona ista koja je bila i zadnji puta? Jel' tako?
Poštovani gospodine predsjedniče, dakle članak 212., pardon potpredsjedniče. Članak 212. u vezi sa člankom 201. Ponovit ću ono što sam rekao dok je sjednicom predsjedao gospodin predsjednik. Dakle, u proračunu za 2016. godinu o kojem smo glasovali prije, odnosno sa izmjenama i dopunama o kojima smo glasovali prije mjesec dana utvrđeno je da se za vjerske zajednice po ovom sporazumu, znači za katoličku crkvu isplaćuje 285 milijuna kuna. Taj proračun je izrađen na potpuno istim premisama. To je Međunarodni ugovor sa Vatikanom koji predviđa da se broj, odnosno iznos sredstava uređuje na način da se broj župa pomnoži sa brojem dva, sa prosječnom plaćom bruto u Republici Hrvatskoj i sa brojem mjeseci. Dakle, Vlada RH autonomno odlučuje da li se o nekom amandmanu može glasovati ili neće na temelju brojki koje su krive i o kojima mi ne možemo ovdje raspravljati. Hvala.
To je vaša ocjena. Ja smatram da tu nema povrede Poslovnika, tako da opet se možete obratiti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. A molim kolegu Jovanovića da obrazloži svoj stav.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja ću odmah obrazložiti i sljedeći amandman da skratim priču, jer se radi o izvan nastavnim aktivnostima u osnovnim školama. To je ovaj amandman. A sljedeći su srednje škole i visoko obrazovanje. Dakle, to je jedan od vrlo kvalitetnih oblika rada u školama i šteta je ne omogućiti kvalitetniji rad koji onda osigurava usvajanje znanja, stjecanje vještina i kompetencija, koji pomaže učenicima da po izlasku iz škole imaju bolje rezultate, da ostvaruju bolje rezultate na PISA testovima, te je potrebno ta sredstva povećati i zbog toga žalim što to ministarstvo nije učinilo.
Dakle, prvo glasovanje o amandmanu broj 63. Molim vas da glasujemo. Konstatiram da amandman broj 63. nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 64. Kolega Jovanović, vi ste se već očitovali o njemu. Znači samo stav ministarstva.
Dakle, ministarstvo sa istim obrazloženjem predlaže da se ne prihvati amandman.
Molim vas onda glasovanje oko amandmana broj 64. Konstatiram da niti ovaj amandman nije dobio dovoljan broj glasova, pa prelazimo na amandman broj 65. istih zastupnika. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dovoljna za planirane aktivnosti u 2017. godini. Ministarstvo znanosti i obrazovanja financira programe triju privatnih alternativnih osnovnih škola s ciljem njihove afirmacije povećanja odgojno-obrazovne raznolikosti u Hrvatskoj i većega izbora za roditelje i djecu. Svake godine ministarstvo osigurava iznos sukladno broju upisanih učenika što u školskoj godini 2016.-2017. iznosi oko 60 tisuća kuna mjesečno.
Hvala. Očitovanje kolege Jovanovića.
Žao mi je što ministar ne prihvaća ovaj amandman koji nije pretežak financijski, dakle tražio sam povećanje sa 642 tisuće na milijun i 142 tisuće kuna. Naime, nije točno da su sredstva dostatna, te tri škole u Hrvatskoj u Rijeci i Zagrebu imaju kroničnu nestašicu novca i na štetu i teret roditelja koji moraju iz svog džepa izdvajati sredstva da bi njihova djeca mogla ići u školu koju su oni odabrali. Taj problem traje već godinama i iz godine u godinu predstavnici ovih škola traže da im se ta sredstva povećaju tako da iznos koji je predviđen nažalost sigurno nije dostatan. Tražim glasanje.
Molim pristupimo glasovanju. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 66 zastupnika Željka Jovanovića i Damira Tomića.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini. Uvažavajući činjenicu da je za nastavak razvoja i provedbu Hrvatskog kvalifikacijskog okvira osiguran projekt i izravna dodjela sredstava Ministarstvu znanosti i obrazovanja pod nazivom Uspostava i upravljanje registrom Hrvatskog kvalifikacijskog okvira kao potpora radu sektorskih vijeća i ostalih dionika u procesu provedbe Hrvatskog kvalifikacijskog okvira koji se provodi u okviru operativnog programa Učinkoviti ljudski potencijali 2014.-2020. u iznosu od 11 milijuna i 400 tisuća kuna u razdoblju od dvije godine od 1. srpnja 2016. do 1. srpnja 2018. godine.
Uvaženi zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Žao mi je što se ne prihvaća ovaj amandman iz jednostavnog razloga što Hrvatski kvalifikacijski okvir predstavlja reformski paket koji treba drastično unaprijediti kvalitetu obrazovnog procesa u RH i približiti naše kvalifikacije europskim kvalifikacijama. Ja znam da postoje sredstva iz europskog fonda namijenjena za provedbu Hrvatskog kvalifikacijskog okvira, ali su potrebna i sredstva u državnom proračunu koja bi osigurala sve one mjere koje su potrebne da bi Hrvatski kvalifikacijski okvir zaista zaživio pa tražim glasanje.
Molim pristupimo glasovanju. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 67 uvaženog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
vlada ne prihvaća amandman jer nije u skladu sa člankom 38. stavkom 3. Zakona o proračunu kojim je propisano kako predloženi amandmani ne smiju biti na teret već ranije preuzetih obveza. Nadalje, predložena sredstva dostatna su za planirane aktivnosti u 2017. godini, a šire obrazloženje izneseno je u prethodnom amandmanu.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Dakle gospodine potpredsjedniče, ne mogu prihvatiti ovo obrazloženje da nije u skladu da propisima zato što su neki kolege već skidale sa ove stavke dakle narečene sredstva i glasalo se. Dakle ne radi se o preuzetim obavezama nego o tekućim donacijama koji nisu stvar ugovora. Prema tome mislim da je amandman pravovaljan budući da se glasalo i ostalima koji su također bili na ovu stavku. A dovezat ću se samo na kolegu Jovanovića i reći da u Hrvatskom kvalifikacijskom okviru o tome gdje zaostajemo u implementaciji Hrvatskog kvalifikacijskog okvira dobrim dijelom i zbog potpuno neiskorištene prošle godine bih mogao pričati cijeli dan, a ne dvije minute. Hrvatskom kvalifikacijskom okviru alat u procesu osuvremenivanja sustava formalnog i neformalnog obrazovanja u RH kao što je ključan i za čitav niz drugih segmenata društvenih djelatnosti, poput volonterstva, konkurentnosti na tržištu rada i slično. Bojim se da ovakvim stavom pa i simboličnim povećavanjem sredstava šaljete jednu jako lošu poruku, a ja ću je sažeti u nešto što je rekao jedan slavni rimski govornik … /Govornik govori latinski./ … hrvatsko obrazovanje ili drugim riječima i poslije šustera šuster.
budući da je logično ono što ste predložili, a i postoji presedan prije glasovat ćemo o tome. Molim vas pristupimo glasovanju tko je za ili protiv. Konstatiram da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman broj 68 Kluba zastupnika HNS-HSU-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini. Prema broju djece, a sukladno odredbama članka 7. Pravilnika o načinu raspolaganja sredstvima državnoga proračuna i mjerilima sufinanciranja programa Predškolskoga odgoja i naobrazbe, propisan je način raspolaganja sredstvima državnog proračuna za programe javnih potreba u području predškolskoga odgoja i obrazovanja. Tako je određen iznos od 20 kuna po djetetu za nabavu didaktičkih sredstava i stručno usavršavanje odgojitelja koji rade s tom djecom kroz osam rata godišnje od 1. listopada do 31. svibnja. Prateći potrebe sve djece oko 40 tisuća djece godišnje prolazi program predškole, osigurana su dostatna sredstva za 2017. godinu.
uvažena zastupnica Puh.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, pa evo sredstva nisu dostatna i kapaciteti nisu dostatni. Radi se o Dječjem vrtiću u Oroslavlju za kojeg postoji svi papiri i građevinska dozvola izgrađen je projekat. Naime, konkretan vrtić ima kapacitet za 40 djece, a u tom vrtiću je njih 70. znači njihova garderoba je pretvorena u jednu prostoriju da bi djeca imala gdje biti, stvari im se nalaze svagdje po vrtiću i stvarno grad Oroslavlje posjeduje jednu veliku potrebu za novim vrtićem jer imaju potrebu za preko 120 djece. Znači, roditelji se moraju snalaziti na raznorazne načine jer nažalost njihov vrtić nema dovoljne kapacitete. Molim da se glasa.
Pristupamo glasovanju. Spomenuti amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 69 Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini, a šire obrazloženje slično je prethodnom amandmanu.
Ponovno uvažena zastupnica Puh.
Pa evo ovaj put se radi o općini Sveti Križ Začretje, da vas upoznam, to je jedna od rijetkih općina u Krapinsko zagorskoj županiji ima veći broj rođenih nego što ima umrlih. Znači, kod njih vrtić postoji u sklopu osnovne škole. Općina ima zemljište koje ima svome vlasništvu. Postoji projekat koji bi trebalo financirati. Nažalost, općinski proračun nije dovoljan da bi se moglo taj projekat iznijeti do kraja i tražim glasanje o amandmanu.
Molim vas pristupimo glasanju. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 70 Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini, a obrazloženje je slično kao i u prethodna dva amandmana.
Ponovo uvažena zastupnica Marija Puh.
Ovaj put se radi o jednoj maloj općini koja se zove Novi Golubovec. Spomenuta općina ima strašnu lošu cestovnu i komunalnu infrastrukturu i nema uopće nikakvog prostora za djecu. Znači, ne postoji vrtić. Roditelji koji odlaze na posao imaju jako velikih problema oko snalaženja tko će im čuvati djecu, gdje će im čuvati djecu, a i cijeli taj dio županije u biti nema niti jedan vrtić i molim glasanje.
Molim pristupimo glasovanju. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 71 Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini, a šire obrazloženje slično je kao i u prethodna tri amandmana.
Uvažena zastupnica Puh.
U ovom amandmanu radi se o općini Mihovljan u kojoj je planiran vrtić i tzv. mala kuća za djecu s poteškoćama u razvoju. Naime, ne postoji u bližoj i daljnjoj okolici nikakav prostor gdje bi djeca s poteškoćama u razvoju mogla ići u vrtić i gdje bi ona i kasnije mogla se družiti i biti u društvu međusobnom. Tako da je pripremljen jedan projekat gdje postojeći stari dvorac se planira rekonstruirati, s time da je projekat poprilično velik što se tiče iznosa. Općina nažalost svojim malim proračunom nije u mogućnosti taj vrtić izgraditi i zbog toga se traži pomoć države da bi djeca s poteškoćama u razvoju imala jednaku i bolju priliku jer nažalost mnogi roditelji su prisiljeni svoju djecu voditi u Zagreb. Tražim glasanje.
Molim pristupimo glasovanju. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 72 Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a.
Amandman se ne prihvaća sukladno članku 38. stavku 1. Zakona o proračunu zato što sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi državni proračun i projekcije ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnoga proračuna i projekcije. U ovom slučaju smanjenje izdataka uz istodobno povećanje rashoda državnoga proračuna dovelo bi do povećanja dopuštenoga manjka. Isto tako predložena sredstva koja su iz proračuna predložena za planirane aktivnosti u 2017. godini su dostatna.
Amandman nije u skladu sa zakonom, ali evo možemo sukladno praksi koju smo uveli dobiti obrazloženje.
Ovaj put se radi o općini Gornja Stubica. Ishođena je građevinska dozvola. Postoji zemljište koje je u vlasništvu općine. Također postoji problem sa općinskim proračunom i nužno im je potreban vrtić. Zahvaljujem.
Hvala. Prelazimo na amandman broj 73 zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva u 2017. godini dostatna te su sukladna dinamici i visini obveza za sufinanciranje koje je preuzelo Ministarstvo znanosti i obrazovanja u odnosu na ovaj kapitalni projekt. Projekt sufinanciraju Grad Zadar i Ministarstvo za demografiju, obitelj i mlade i socijalnu politiku te je do 2011. godine u ovaj projekt uloženo preko 40 milijuna kuna, a predložena sredstva dostatna su za dovršetak ovoga projekta.
Uvažena zastupnica Glasovac.
Ministre, u pravu ste kada kažete da su u ovaj projekt do sada uložena 45 milijuna kuna, ali ta sredstva su uložena u periodu između 2007. i 2011. godine od trenutka polaganja kamena temeljca do zaustavljanja radova. Znate i sami zašto, sad ne bih htjela ulaziti u politiku, ne bih htjela na tome vraćati se u povijest, kakvi su ugovori potpisivani, što se tu dogodilo, ali ono što moram reći da je taj Centar za odgoj i rehabilitaciju djece, mladih i odraslih osoba sa teškoćama u razvoju iznimno bitan projekt za grad Zadar. I ukoliko se planira nastaviti sa radovima, odnosno raspetljati pravnu zavrzlamu uz pomoć državnog odvjetništva onda smatram da bismo trebali izdvojiti, odnosno ubrzati dinamiku i izdvojiti više sredstva za taj centar, utoliko više što je centar izgrađen u naravi 90%. I kada bi se počelo sa radovima sutra nema nikakve prepreke da se u godinu dana ako osiguramo ova sredstva mi dio grad Zadar što je spreman i treće, drugo ministarstvo koje sudjeluje u sufinanciranju nema nikakvog razloga da dječica koja već čekaju na ovaj centar 9 godina ne usele u njega do kraja ove … [[Govornik se ne razumije.]]
Sukladno praksi koju smo uveli dopustiti ću glasovanje. Vi tražite glasovanje? [[Upadica: Tražim glasovanje.]] Da, dobro, dozvoliti ćemo glasanje, molim pristupite glasanju. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman br. 74. Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a.
Amandman se ne prihvaća sukladno članku 38. stavku 1. Zakona o proračunu jer sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi državni proračun i projekcije ne smiju priječi utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna i projekcija. U ovom slučaju smanjenje izdataka uz istovremeno povećanje rashoda državnog proračuna dovelo bi do povećanja dopuštenog manjka. Nadalje, odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi nije predviđena obveza osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu RH niti je Vlada RH sukladno članku 44. Zakona o proračunu za navedene rashode donijela odluku o višegodišnjem zaduživanju na teret državnoga proračuna.
Uvažena zastupnica Makar će govoriti, nećemo glasovati o tome jer je izvan zakona. Izvolite.
Pa ne znam zbog čega nećemo glasovati ali ja se ispričavam evo svim kolegama i kolegicama što ponovno moramo tu govoriti o javno-privatnom partnerstvu. Naime, bila sam uvjerena da će u ovom proračunu ta sredstva biti predviđena kao što je bilo i u projekciji proračuna za 2017. godinu. Međutim ja neću prestati o tome govoriti jer ne želim da budu kažnjene moja Varaždinska županija, Koprivničko-križevačka županija, moj Ludbreg i sve ostale, odnosno sve ostale jedinice lokalne samouprave, gradovi i općine u kojima su izgrađene škole po ovom modelu. Bila sam sigurna da će novi ministar proučiti sve prednosti ovog modela izgradnje škola i da će upravo zbog toga predložiti da se on primijeni i u svim ostalim dijelovima naše Hrvatske jer sve prednosti jednosmjenske nastave, visina, odnosno cijena njihove izgradnje i sve on što se postiže kroz centre izvrsnosti, sve ono što se postiže kroz rezultate učenika na svim natjecanjima i svi ostali benefiti pa i ono što je povućeno od 60 milijuna kuna upravo za te vannastavne aktivnosti kroz te centre izvrsnosti da će biti dovoljni razlog da se ovo prihvati a vi da ovo prenesete i na ostali dio Hrvatske i zato sam stvarno razočarana. Hvala.
Hvala. Sljedeći amandman je br. 75. zastupnika Željka Jovanovića, Marija Habeka, Damira Tomića i Domagoja Hajdukovića.
Amandman se ne prihvaća jer nije u skladu sa člankom 38. stavkom 3. Zakona o proračunu kojim je propisano kako predloženi amandmani ne smiju biti na teret već ranije preuzetih obveza. Nadalje, odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi nije predviđena obveza osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu RH niti je Vlada RH sukladno članku 44. Zakona o proračunu za navedene rashode donijela odluku o višegodišnjem zaduživanju na teret državnoga proračuna.
Opet sukladno onoj praksi koja je uvedena dozvoliti ćemo glasovanje ali naravno obrazloženje je tu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre. Evo kao što je moja kolegica već prije spomenula taj isti problem ja ću ga ponoviti jer dva put je dvaput. Vaš bivši vođa Ivo Sanader je obećao još davno da će taj problem u Varaždinskoj županiji riješiti no on je samo to obećao po starom dobrom običaju HDZ-a. Tada je Ministarstvo obrazovanja na čelu sa gospodinom Jovanovićem 2013. godine potpisalo sporazume o sufinanciranju troškova za … [[Govornik se ne razumije.]] školskih građevina i riješila taj problem. A vi sada želite ponovno ukinuti te sporazume i onemogućiti djeci da idu u jednosmjensku nastavu. Radite ono što ne bi trebali raditi a to je da pokazujete snagu na onim najslabijima a svi govorimo o tome da nam je obrazovanje itekako bitno. Vi ćete ovim postupkom onemogućiti djeci da idu svi zajedno u jednosmjensku nastavu, da svi zajedno idu u školu i da nemaju dvosmjensku nastavu i tražim glasanje o tom amandmanu.
Kao što sam rekao, dozvoliti ćemo glasovanje jer je drugačije nego ona prethodna situacija. Molim vas glasujte. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman je br. 76. zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi nije predviđena obveza osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu RH niti je Vlada RH sukladno članku 44. Zakona o proračunu za navedene rashode donijela odluku o višegodišnjem zaduživanju na teret državnoga proračuna.
Izvolite uvaženi zastupnik Maras.
Hvala lijepo gospodine ministre. Pa mi vas upravo to i tražimo da predvidite sredstva. Ne možete vi obrazložiti da je nemoguće prihvatiti amandman zato jer niste predvidjeli sredstva. Znači mi tražimo od vas da ih predvidite a kada ste rekli da li je Vlada ili nije Vlada preuzela obvezu financiranja 32 projekata u Varaždinskoj županiji, jedan u Koprivničko-križevačkoj županiji ne znam da li vi mislite da kolega Jovanović s moje desne strane nije bio član Hrvatske vlade? Znači 2013. godine kada je on potpisao sporazum on je to napravio kao ministar Hrvatske vlade i Vlada je stala iza tog projekta. E sada, zbog čega vi u HDZ-u se ponašate kao da ničega prije vas nije bilo i zbog čega gledate na način gdje smo mi tu može sve, a gdje nas nema neće biti ništa. To nije pravedno prema građanima Varaždinske županije i Koprivničko-križevačke županije. I zbog toga tražimo od vas da ovim amandmanom i svim ostalim amandmanima jer ih ima još po pitanju javno-privatnog partnerstva da vratite te projekte za koje vidite ovo znači vi imate mogućnost otvoriti školu i dvoranu gdje će 45% sredstava osigurati netko drugi. Znači županija ili grad umjesto da iskoristite tu mogućnost i postanete heroj Varaždinske županije vi nekoristite to nego kažnjavate građane te županije isto kao šta kažnjavate sve one koji se ne slažu sa stavovima vašeg državnog tajnika Glunčić koje je izrekao proteklih nekoliko dana. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepo. Dat ćemo na glasovanje iako ne zadovoljava uvjete. Amandman nije dobio potrebnu većinu glasova. Slijedeći je amandman broj 77. uvaženog zastupnika Stjepana Kovača.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi nije predviđena obveza osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu RH niti je Vlada RH za navedene rashode donijela odluku o višegodišnjem zaduživanju na teret državnoga proračuna. Dodajem uz to ako je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta svojedobno preuzelo određeni sporazum Ministarstvo financija u istoj toj Vladi nije dalo odobrenje za to. Također smanjenjem iznosa na aktivnosti javni i međumjesnih prijevoza učenika dovelo bi se u pitanje provedba programa Vlade o sufinanciranju i financiranju javnoga međumjesnog prijevoza koji obuhvaća oko 75 tisuća učenika srednjih škola.
Uvaženi zastupnik Kovač. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre ne bi se složio s vama tim više nije točno velite da Vlada nije dužna a niti ministarstvo nije predvidjelo. Mi smo i prošle godine evo na račun grada znači iz svojeg proračuna napravili jednu takvu dvoranu u naselju, prigradskom naselju koje spada pod Grad Čakovec. Ostala nam je još dvorana u Kuršancu gdje je 60% djece polazi pripadnika Romske nacionalne manjine. Grad više nema sredstva da se zadužujete pa recite čija je obaveza obrazovanje? Ja mislim da obrazovanje u Hrvatskoj osnovnoškolsko obavezno i da se trebaju stvoriti svim učenicima jednaki uvjeti za obrazovanje bez obzira u kojem djelu Hrvatske se nalazili. I da je to baš obaveza vašeg ministarstva. A ovo gdje sam vam naveo da se može skinuti znači to ne treba nikakvo dodatno zaduživanje kao što ste vi rekli i nije predviđeno slažem se, ali se ne slažem da je potrebno dodatno zaduživanje. Jer kao što sam napisao planiranu stavku povećali ste u odnosu na 2016. godinu za 2,3% a boljom provedbom javne nabave mogu se ostvariti uštede. To znamo svi koji rade i u lokalnoj samoupravi i koji se bave javnom nabavom kad raspišete neki javni natječaj uvijek od onih predviđanih cijena dobijete čak do 10% i manje iznose. Ljudi se bore za posao i žele raditi posao pa stavljaju i manje cijene a u proračunu je za to predviđeno 289 milijuna. Ako skinete, ne morate 10% već vidite da je dovoljno za ovaj amandman koji sam uložio, samo je pitanje da li ova Vlada ima volje i želje da bude što kvalitetnije obrazovanje u RH i da sva djeca imaju jednake uvijete za obrazovanje. Zahvaljujem. Dajem na glasanje.
Hvala. Pristupimo glasanju. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Slijedeći amandman broj 78. uvaženog zastupnika Vedrana Babića.
Amandman se ne prihvaća jer nije u skladu s člankom 38. stavkom 3. Zakona o proračunu kojim je propisano kako predloženi amandmani ne smiju biti na teret već ranije preuzetih obveza. Nadalje, odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi nije predviđena obveza osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu RH niti je Vlada RH za navedene rashode donijela odluku o višegodišnjem zaduživanju na teret državnoga proračuna.
Uvaženi zastupnik Babić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa evo ja ću samo podsjetiti da sam iz Bjelovarsko-bilogorske županije iz županije koja je jedna od najnerazvijenijih u RH i na Županijskoj skupštini prije 2 godine ili više je jednoglasno donesena odluka da se ovaj projekt podrži. Znači bez obzira na opcije koje se nalaze u skupštini. Nadalje općine i gradovi u kojima se treba izvršiti ovaj projekt su također podržale participirati financijski projekt javno-privatnog partnerstva i poboljšanje školstva bi se trebalo, znači odraziti u gradovima, općinama bez obzira da li je na vlasti HDZ, SDP, HSS ili su gradonačelnici ili načelnici nezavisni. Razočaran jesam što je zaustavljen, što su zaustavljeni projekti javno-privatnog partnerstva pogotovo u mojoj županiji gdje je pomoć države itekako potrebna. A čudim se što ovaj amandman danas nije u skladu sa zakonom, a prije godinu dana kad smo donosili proračun o istome je bio i nije bio naveden kao problematičan u tom smislu. Ja bez obzira na to potpredsjedniče Hrvatskog sabora molim vas da date da glasamo o mom amandmanu. Hvala vam.
Hvala lijepo. Ja ću dati da glasate o amandmanu. Molim vas glasujte. Konstatiram da nije amandman dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman je uvaženog zastupnika Stjepana Kovača broj 79.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi se smanjenjem iznosa na aktivnost javni međumjesni prijevoz za učenike dovela u pitanje provedba programa Vlade o sufinanciranju i financiranju javnoga međumjesnog prijevoza koji obuhvaća oko 75000 učenika srednjih škola.
Uvaženi zastupnik Kovač.
Uvaženi potpredsjedniče, ministre mislim da se ništa ne bi dovelo u pitanje, samo treba malo dobre volje i sve bi se to dalo napraviti. Ne mora se skinuti iz ove stavke koju sam napisao, već su i prije moji kolege spominjali ako pogledate Ured predsjednika, Ured za protokol, podršku rada Vlade, Vlada Republike Hrvatske ima povećanje 154,4%. Mi ovdje pričamo o Centru za odgoj, pričamo o milijunima 150,4% povećanje samo na Vladi. Tu pričamo o djeci s teškoćama. Ta zgrada je rađena prije 40 godina. Grad Čakovec je uložio određena sredstva 18 milijuna kuna do sad. Znači kompletnu dokumentaciju, također smo dali zemljište za to. Doveli infrastrukturu. Žao mi je što država nema sluha poput Varaždina i Virovitice gdje se takav centar napravio uz pomoć Vlade. Ne znam zašto su djeca u Međimurju manje vrijedna za ovu Vladu i zašto se ne nađe sluha da se takvo što ne napravi, jer na žalost grad Čakovec i zajednica ne mogu to napraviti sami, a to je jedina takva zgrada na području cijele Međimurske županije. Znači, gdje polaze djeca sa teškoćama u razvoju. Ona je kapacitirana za osamdesetak učenika. U njoj je trenutno 185 polaznika. Ta djeca na žalost ručaju na hodniku dok mi ovdje fino se gostimo, premijer si slaže nove urede da mu bude ljepše u Vladi 4 godine, a djeca vam jedu na hodniku. To je žalosno i poražavajuće! I žao mi je što moj kolega iz redova HDZ-a trenutno telefonira, to njega ne zanima. I za prijašnju odluku saborski zastupnik Horvat iz Međimurja je glasao protiv. Žao mi je što nema lokal patriota, što ne glasaju za lokalne projekte, jer to nije za mene. To je za cijelu lokalnu zajednicu bitno. I nadam se da će Vlada naći rješenje da pomogne Centru za odgoj i obrazovanje Čakovca da se napravi. Hvala. Tražim glasovanje.
Ja bih molio kolege da se u obrazloženjima svojih amandmana ne spominju imenom druge kolege, druge stranke itd. To nije pristojno u najmanju ruku. Pristupit ćemo glasovanju. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 80. uvaženog zastupnica Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi nije predviđena obveza osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu, niti je Vlada Republike Hrvatske za navedene rashode donijela odluku o višegodišnjem zaduživanju na teret državnoga proračuna. Samo bih podsjetio da je ta odredba u zakon unesena 2001. godine i da je u rujnu ove godine nalaz Državne revizije izrijekom uputio na nemogućnost da se s te stavke onda prema ovom zakonu financira, izdaju sredstva iz državnog proračuna.
Hvala. Uvaženi zastupnik Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre. Pa upravo zato mi vas i imamo da ispravite te nedostatke u odluci ili u odlukama i da provedete ono šta je i županija i 11 općina, odnosno 11 objekata nekoliko gradova i općina šta su prihvatili, a prihvatili su to da će se graditi 11 objekata. Znači športskih školskih dvorana u 7 osnovnih i 4 srednje škole. I vi ćete gospodine ministre objasniti djeci u Hercegovcu zbog čega nemaju dvoranu za koju je htjela dati i općina i županija i država novac, u Dežanovcu, u Velikoj Pisanici, u Kapeli, u Predavcu, u Čazmi, u Bjelovaru i na kraju u Daruvaru. 11 objekata. Šta tu ima loše i zbog čega se to obustavlja? Zbog čega nije moguće izdvojiti u zajedničkom projektu županije, grada i općine da se napravi 11 ovakvih objekata. Žao mi je što nema Janice Kostelić ovdje jer se radi o sportskim objektima kako bi naša djeca imala tu osnovnu infrastrukturu. Ali se može dati novac za Andreja Plenkovića, za Kolindu Grabar Kitarović i za tune, za losose pardon. Ali ima ona i tune vjerujte mi. Ali se može dati novac za sve one kojima se povećava proračun, a za koje se proračun ne bi trebao povećati. I sa te strane želim vam reći u ovih 11 škola s obzirom da vi nećete se uporno referirati na Glunčića. A sada mi je jedan roditelj poslao poruku i rekao pitaj ministra, moja kćer ima sve petice, dijete je sa posebnim potrebama. Da li se ona uklapa u kriterije Barišića i Glunčića? Odgovorite nam na to pitanje [[Upadica Reiner: Hvala lijepo kolega Maras.]] ili su oni po vašem prijedlogu … …/Govornici govore u glas, ne razumije se.
Kolega Maras hvala. Kolega Maras ono što ste pokušavali učiniti sa mojim prethodnikom na ovom mjestu sada očito pokušavate sa mnom, izvesti estradu i šou ovdje od nečeg što svi drugi ozbiljno rade ovdje, uključujući i vaše kolege iz vaše stranke. Prema tome nemojte sa mnom raspravljati. Ja vas lijepo molim da se držite vremena i vi ste već dvije opomene dobili. Ja se uopće neću ustručavati vas isključiti sa sjednice. Vi vjerojatno to želite jel onda bi vaš šou ispao još zanimljiviji za medije, ja vam to ću trudit se ne priuštiti. Sada ćemo glasovati o amandmanu broju 80 zastupnika Marasa. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 81 uvaženog zastupnika Željka Jovanovića.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini, sukladno postojećim propisima i ugovornim obvezama.
Izvolite uvaženi zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo. Sa predloženim amandmanom samo sam predložio da iznos bude jednak kao što je bio i prošle godine, stoga sumnjam da su sredstva dostatna i tražim glasanje.
Molim glasujmo o ovom amandmanu. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Hvala. Sljedeći amandman je broj 82 uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi nije predviđena obveza osiguravanja sredstava za ove namjere u državnom proračunu RH već u proračunu osnivača i nositelja sufinanciranja odnosno županija i gradova. Isto tako na stavci kapitalne investicije u osnovnom školstvu financira se dovršetak preostalog projekta u gradu Splitu i to sufinanciranje izgradnje Osnovne škole Pazigrad, a za koji je preuzeta ugovorna obveza i ishođena suglasnost Vlade RH za višegodišnje zaduženje na teret državnoga proračuna.
Uvaženi zastupnik Bulj.
Osnovna škola fra Pavla Vučkovića je dokaz kako sve vlade prethodne daju obećanja, a očito i nisu imali niti namjeru ispuniti niti su imali namjeru to odraditi u cetinskome kraju. Naravno da će dolaziti buduće vlade ali je činjenica da je projekt za Osnovna škola fra Pavla projektna dokumentacija platilo ministarstvo tri milijuna kuna što znači da je to u konačnici prethodnim vladama bačeno u vjetar, s tim da je bilo u proračunu za 2016. godinu u iznosu od dva milijuna i 100 tisuća kuna. Osobno sam inzistirao na tome, tada je mogla biti u proračunu, druge škole u Splitu na Pazigradu mogu biti, ali je činjenica da županija igra ušpade naravno jer mora zadovoljiti interese gdje su njihovi na vlasti stranačke kolege. Činjenica je da ministarstvo nije kontroliralo taj projekat kao ni grad i jednostavno se dogodilo od planiranoga projekta koji je bio planiran 50 milijuna kuna da imamo 118 milijuna kuna projektnu dokumentaciju za gotov projekat. To su tri faze, dvorana, škola i Glazbena škola Jakov Gotovac u Sinju. Smatram da ima prostora u Sinju imamo i prazne vojarne imamo i ovu dokumentaciju da na ovoj poziciji ostanu ova sredstva ali 2006. godine ministra Primorca kada uz dane alke i svi slijedeći ministri su dolazili poglavito za Sinjsku alku i obećavali ovaj projekat, nažalost nikada ništa. Od vas ministre i na sutrašnjem sastanku gdje ćemo biti i ministarstvo i ministar imovine i vi i grad Sinj i županija da će se pronaći rješenje i molim vas da glasate za ovaj amandman isključivo iz toga da se vidi vjerodostojnost svih vlada koje umanjuju narod Sinja cetinskog kraja, Dalmatinske zagore, Like i svih ostalih. Hvala lijepo.
Molim glasujmo za amandman broj 82. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći je amandman broj 83 zastupnice Sabine Glasovac i Arsena Bauka.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga što odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi nije predviđena obveza osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu RH, već u proračunima osnivača i nositelja sufinanciranja odnosno županije i gradova. Dodao bih slično kao i u prethodnom amandmanu obrazloženje, da je bilo u ovoj godini predviđena sredstva koja su upravo upozorenjem nalaza Državne revizije osporena zakonitost korištenja sredstava za tu namjenu, a kao što je rekao uvaženi zastupnik gospodin Bulj, upravo Ministarstvo znanosti i obrazovanja traži načina ako već ne može iz ove stavke protivno zakonu postupati da pomogne zajedno s drugim ministarstvima da se ovo pitanje riješi na zadovoljavajući način.
Hvala. Uvaženi zastupnik Bauk.
Gospodine potpredsjedniče. Ohrabren rezultatima prošlog glasanja gdje je falilo samo 10 glasova za pet milijuna kuna što bi bio pogodak u sridu, sada imamo priliku barem pogoditi u dva za školu u Sinju. Dakle mi smo tražili, gospodin Bulj je tražio pet milijuna kuna i dobio 49 glasova. Znači da bi za dva milijuna kuna se moglo skupiti 60 glasova koliko je potrebno i to bi bio pogodak u dva. Prema tome, kada je Vlada pogodila u ništa, ja pozivam zastupnike da barem pogode u dva za školu u Sinju i male alkare. Zahvaljujem.
Molim vas glasujte. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman je broj 84 Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva u 2017. godini dostatna te su sukladna dinamici i visini obveza za sufinanciranje koje je preuzelo Ministarstvo znanosti i obrazovanja u odnosu na ovaj kapitalni objekt kojim se financira dovršetak preostalog projekta u gradu Splitu i to sufinanciranje izgradnje osnovne škole u Pastigradu, što je već spomenuto za koji je preuzeta ugovorna obveza i ishođena suglasnost Vlade Republike Hrvatske za višegodišnje zaduženje na teret državnoga proračuna.
Hvala. Tko će u ime HNS-a? Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, normalno da nismo zadovoljni vašim odgovorom. Ova sportska dvorana počela se graditi 2015. godine. Općina Orehovica iz svog skromnog proračuna osigurala je zemljište i osigurala je sredstva za prvu fazu. Do 2014. godine nije urađeno ništa jer Međimurska županija ima premali proračun koji je 40 milijuna kuna. Općina ima premali proračun. 2014. godine se nakon toga krenulo sa izgradnjom sljedeće faze, složeni su zidovi, složen je krov. Dalje novaca nema. To je sportska dvorana za općinu Orehovica, za osnovnu školu Orehovica, za školu u kojoj polaze 300 učenika odnosno točno 292 učenika od kojih je 155 Roma. Općinu koja ima 2700 stanovnika, 600 Roma, 500 ljudi koji su na radu van općine i van države. Molim glasanje.
Molim vas pristupimo glasovanju. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 85 Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća sukladno članku 38. stavku 1. Zakona o proračunu zato što sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi državni proračun i projekcije ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenoga manjka državnog proračuna i projekcija. U ovom slučaju smanjenje izdataka uz istovremeno povećanje rashoda državnoga proračuna dovelo bi do povećanja dopuštenoga manjka. Nadalje, planirana sredstva u 2017. godini dostatna su i sukladno dinamici i visini obveza za financiranje koje je preuzelo Ministarstvo znanosti i obrazovanja.
Uvažena zastupnica Topolko će nam dati obrazloženje, ali nemamo glasovanja o ovome. Nije u skladu sa zakonom.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre, ja vas pozivam da vi dođete posjetiti Osnovnu školu Vladimira Nazora u Pribislavcu. Osnovnu školu koja nastavu održava u dvorcu Feštetić izgrađenom 1850. godine, dvorcu koji je 1967. godine bio rekonstruiran za potrebe škole. Vlaga uništava doslovno učionice. Između ostalog, da ne pričam sve detalje. To je općina koja ima 2900 stanovnika, koja ima 68 posto Roma, to je općina koja je uspjela osigurati zemljište gdje Međimurska županija je uspjela osigurati sredstva za temelje, međutim dalje se ne može. Smatram da ako radi ničega drugoga, bilo bi potrebno i radi one nacionalne manjine koje imamo i koje sam napomenula i u prethodnom amandmanu, koje Međimurje ima oko 10 tisuća, da je barem jedan projekat mogao biti prihvaćen. Evo ja vas još jedanput pozivam i vas i vaše suradnike da prvom prilikom posjetite i Osnovnu školu Vladimira Nazora u Pribislavcu i osnovnu školu u Orehovici da vidite kako to izgleda.
Hvala. Prelazimo na amandman 86 Kluba zastupnika HNS-a, HSU a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva u 2017. godini dostatna te su sukladna dinamici i visini obveza za sufinanciranje koje je preuzelo Ministarstvo znanosti i obrazovanja.
Uvažena zastupnica Marija Puh. Izvolite.
Poštovani, ovaj put se radi o Osnovnoj školi Antuna Mihanovića u Petrovskom i sredstva koja se traže su namijenjena za proširenje škole i izgradnju dvorane. Naime, nisu jedino djeca u Čakovcu ta koja moraju jesti na hodnicima i koja nemaju blagavaone. Osim toga, ova djeca nemaju gdje niti održavati svoju tjelesnu nastavu. Znači, ne daj bože da je vani zima, da pada kiša, djeca jednostavno nemaju satove tjelesnog odgoja jer nemaju prostora gdje bi se tjelesni odgoj obavljao i onda improviziraju na raznorazne načine po učionicama. Ovim amandmanom bio je cilj da se proširi škola kako bi se ujedno osim sportske dvorane imalo prostora za jednosmjensku nastavu. Tražim glasanje.
Molim glasujmo o amandmanu 86. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman 87. Kluba zastupnika HNS, HSU-a.
Amandman se ne prihvaća iz razlog što su planirana sredstva u 2017. godini dostatna te su sukladna dinamici i visini obveza za sufinanciranje koje je preuzelo Ministarstvo znanosti i obrazovanja.
Uvažena zastupnica Marija Puh. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo općina Radoboj za koju se traže sredstva je bila jedina općina u Krapinsko-zagorskoj županiji koja je svoju školsku dvoranu radila apsolutno sama i utrošila 9 milijuna kuna proračunskog novca, nakon toga se je uključila i županija koja je djelomično pomogla u izgradnji te dvorane. Sve ostale dvorane u županiji gradile su se uz pomoć države. I iz tog razloga smatramo da je opravdano da tražimo da država pomogne u proširenju škole kako bi škola bila u najsuvremenijem, opremljena sa najsuvremenijom opremom i kako bi bilo moguće da djeca pohađaju školu u jednom smjeni i kako bi imali omogućen produženi boravak što bi također pomoglo i roditeljima koji mahom rade van općine i njihova djeca nažalost poprilično vremena moraju provesti sami jer škola nema osiguran produženi boravak. Tražim glasanje.
Molim glasujmo o amandmanu 87. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman br. 88. Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva u 2017. godini dostatna i sukladna su dinamici i visini obveza za sufinanciranje koje je preuzelo Ministarstvo znanosti i obrazovanja.
Ponovo uvažena zastupnica Marija Puh. Izvolite.
Ovaj put radi se o općini Đurmanec, naime, oni su sa izgradnjom svoje školske dvorane započeli prije 5 godina, do sada su u izgradnju školske dvorane utrošili 10 milijuna kuna, od toga je općina financirala 4 milijuna a Krapinsko-zagorska županija 6 milijuna kuna. Nažalost ovim tempom kojim ide ta izgradnja završetak te dvorane se može očekivati kroz 3 do 4 godine jer nažalost niti općinski, niti županijski proračun nemaju mogućnosti da se to završi prije. A još jedna loša okolnost je to da se izgradnja, odnosno završetak te dvorane ne može prijaviti niti na jedan natječaj iz razloga toga što je izgradnja dvorane već započela. Tražim glasanje.
Molim glasujmo o amandmanu br. 88. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 89. Kluba zastupnika HNS, HSU-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva u 2017. godini dostatna i sukladna su dinamici i visini obveza za sufinanciranje koje je preuzelo Ministarstvo znanosti i obrazovanja.
Uvažena zastupnica Marija Puh. Izvolite.
Osnovna škola Ljudevita Gaja u Krapini djeluje u zgradi koja je stara preko 100 godina. Osnovnu školu pohađa preko 700 djece i nažalost nemaju dovoljno kabineta čak niti u dvije smjene, isprepliću im se poprilično satovi. Već duže vrijeme se planira izgradnja nove škole koja bi bila prilagođena novom i modernijem obrazovanju i između ostaloga smatramo da jednosmjenska nastava je nešto što je u današnje vrijeme prijeko potrebno da postoji i da je omogućeno za našu djecu. Tražim glasanje.
Molim glasujmo o amandmanu 89. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman br. 90. zastupnika Marka Vešligaja i doktora Siniše Hajdaš Dončića.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi nije predviđena obveza osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu RH nego u proračunima osnivača i nositelja sufinanciranja, odnosno županija i gradova.
Uvaženi zastupnik Vešligaj. Izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani ministre da, rekli ste nije obaveza državnoga, države odnosno državnoga proračuna osigurati sredstva nego je obaveza osnivača. Osnivač je jedinica regionalne samouprave, kao što je i prije navedeno kolegica iz HNS-a je spomenula dosadašnja ulaganja bila su od strane županije i od strane općine. Međutim, što smo mi napravili sa tim prihodima, mi smo županijama, općinama i gradovima sa poreznom reformom ostavili jednu rupu od 800 milijuna kuna. I pitam ja vas otkuda sada osigurati ova sredstva za dovršetak školske, sportske dvorane. A sport je podsjetiti ću vas jedna od strateških odrednica ove Vlade. U točki 2.4 jasno kažete da će ova Vlada ulagati u veći broj manjih sportskih objekata. Nažalost sa ovime šaljemo jednu lošu poruku, šaljemo lošu poruku prema sportu, ali šaljemo i jednu lošu poruku prema cijeloj Krapinsko-zagorskoj županiji jer vidim da negdje ima za dovršetak takvih objekata a očito je Krapinsko-zagorska županija za vaše ministarstvo zadnja rupa na svirali. Tražim da se glasa o amandmanu. Hvala.
Molim glasujmo o ovom amandmanu. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sada idemo na amandman 91. zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz razloga jer su odredbe Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi definirale da jedan od uvjeta za ravnatelja školske ustanove mora biti i posjedovanje licencije. Rok za ispunjavanje navedenoga je 1. siječnja 2017. godine. Obzirom da nisu stvorene sve pretpostavke za ispunjenje ovoga roka Ministarstvo znanosti i obrazovanja izradilo je prijedlog nacrta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi kojim se predlaže novi rok kojim se pomiče do 1. siječnja 2020. godine. Sukladno navedenome u 2017. godini neće se provoditi licenciranje ravnatelja nego isključivo pripreme za navedene aktivnosti te se sredstva planirana u državnom proračunu za spomenute aktivnosti dostatna.
Poštovana zastupnica Sabina Glasovac.
Poštovani ministre onome tko vam je pisao ovo obrazloženje ja bih dala otkaz. Znate zašto? Zato što ste vi pročitali da se prolongirao rok za licenciranje ravnatelja na 2021. godinu. Mi danas završavamo sa zasjedanjem Sabora, vaš zakon taj koji je prošao javnu raspravu nije došao u ovaj Sabor i još uvijek vam je u zakonu rok 1. siječanj 2017. godine. Znači za 16 dana niti jedan ravnatelj neće moći biti izabran iz razloga što neće zadovoljiti uvjet a to je da posjeduje licencu zbog toga što ovaj Hrvatski sabor koji donosi zakone i mijenja zakone taj zakon nije promijenio, to je prvo. Drugo, zašto tražim ova sredstva i smatram da se s projektom licenciranja mora početi odmah? Imate dva gotova projekta to znate, dva modela, ostavili smo ih, radilo se na njima dugo, izaberite bilo koji ali mislim da s licenciranjem više ne možemo čekati. Ne postoji osoba u RH, posebno roditelj ili bilo tko ko je na osoban način vezan sa obrazovanjem ko vam neće reći da je potrebno podići kvalitetu upravljanja našim školama i otkloniti utjecaj politike od istih škola. To ćemo učiniti jedino na način ako ravnateljski poziv profesionaliziramo, ako kroz licence podignemo znači stručnu razinu osoba koje upravljaju školama, na taj način doprinijet ćemo i kvalitetu rada škole, boljem uspjehu učenika ali i većem povjerenju ne samo roditelja nego i cjelokupnog društva u tako iznimno važne institucije kao što su naše škole. Tražim glasovanje.
Hvala. Molim glasujmo o amandmanu broj 91. koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Slijedeći amandman je 92. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi nije predviđena obveza osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu RH nego po proračunima osnivača i nositelja sufinanciranja odnosno u proračunima županija i gradova.
Uvaženi zastupnik Miletić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre pa broj amandmana koji idu sa razine lokalne i regionalne zajednice u smislu osiguranja sredstava za izgradnju škola osnovnih ili srednjih govori u prilog tome da očito je naša zemlja precentralizirana i da lokalne jedinice naprosto nemaju dovoljno sredstava kako bi to samostalno mogli izgraditi. Ovo je primjer Srednje medicinske škole u Puli dakle koju pohađa 266. učenika koji su djelom zbog opasnosti zgrade još 2003. godine jedan dio zgrade škole napustili dok je 2010. godine učenici su u potpunosti napustili tu lokaciju zbog upravo pitanja sigurnosti. Da jedinica regionalne samouprave kao osnivač bolnica pokušala je i putem javnog-privatnog partnerstva izgraditi školu međutim zbog problema upravo privatnog partnera u tome se nije uspjelo. Zato smo i mislili da će biti sluha obzirom da gradimo novu bolnicu u Puli gdje je potreban medicinski kadar a škola doista ima velik broj učenika i jednu lijepu tradiciju da će i državna razina imati sluha za lokalnu potrebu iz razloga što se radi dakle o neophodnoj potrebi to je da definitivno najveći prioritet kad govorimo o srednjim školama na području Istarske županije. Zato bih iako ste odbili ovaj amandman, a jasno mi je odbili ste sve oporbe amandmane, to je stav Vlade ali evo molio bi ministra da ipak razmotri koja bi bila mogućnost ukoliko ne ovako direktno unutar proračuna iznaći načina da se pomogne jer kazat ću kad treba puniti proračun onda smo među prvima, a kada se nešto treba u Istru vratiti očito smo među zadnjima. Zato molim da se glasuje o ovom amandmanu.
Molim glasujmo o amandmanu 92. kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman 93. zastupnika Marka Vešligaja i doktora Siniše Hajdaš Dončića.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi nije predviđena obveza osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu RH nego u proračunima osnivača i nositelja sufinanciranja odnosno županija i gradova. Dopustite samo još uz ovo obrazloženje na kraju cijelog niza amandmana koji se odnose na ovu stavku da je i ovo što ste ovdje i amandmanima pobrojali pokazuje da odredbe Zakona o odgoju i obrazovanju zapravo ne stimuliraju to da i ne omogućuju da decentraliziranim sredstvima osnivači županije i gradovi mogu dovoljno sufinancirati izgradnju svojih škola i volio bi da na slijedećem donošenju proračuna ili ubuduće možemo na ovoj stavci govoriti o drugačijem zakonodavnom okviru. Dakle amandman se ne prihvaća nažalost .
Uvaženi zastupnik Hajdaš Dončić.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Ministre Srednja škola Zlatar je jedina škola u Krapinsko-zagorskoj županiji koja nema adekvatan prostor za tjelesni. A ono što je zanimljivo dakle da je sukladno nekoj radnoj etici dakle Krapinsko-zagorske županije i djela sjevera dakle da Krapinsko-zagorska županija i Zlatar i tu školu 16 godina su gradili sami. Ne samo da su gradili sami već su je iz jednog bivšeg, bivše hale zapravo dakle vrlo racionalno otkupili i 16 godina sporo ko recimo Bob graditelj sami grade. Dakle, upravo ovih 3 milijuna kuna osobito u svjetlu bujanja proračuna na 6,5 milijardi kuna mislim da nije neki preveliki trošak za vaše ministarstvo. Ovako se ne mogu otet dojmu da možda zbog toga jer je u Krapinsko-zagorskoj županiji župan iz SDP-a što možda u većini gradova SDP tamo obnaša vlast, da imate malo diskriminirajući nastup ili pristup prema toj županiji. Isto tako žao mi je što ovih 3 milijuna kuna se mora pronaći u stavci gospodina Butkovića, u stambenim zgradama jer sam se stvarno trudio da u vašoj stavci nađem iznos od 3 milijuna kuna recimo za poticanje plagijata. Hvala i tražim glasanje.
Molim pristupimo glasovanju o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman 94. zastupnika Domagoja Hajdukovića, Željka Jovanovića i Damira Tomića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je člankom 1. stavkom 2. Zakona o osnivanju sveučilišta u Slavonskom Brodu od 13. listopada 2015. godine propisano da sveučilište nastaje spajanjem Veleučilišta u Slavonskom Brodu, Strojarskoga fakulteta u Slavonskom Brodu i Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, dislociranih studija u Slavonskom Brodu Fakulteta za odgojne i obrazovne znanosti Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku i studentskoga centra u Slavonskom Brodu Sveučilišta Josipa Juraja Strossmayera u Osijeku. Odredbom članka 14. Zakona Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera treba u instruktivnom roku od 90 dana donijeti odluku o pripajanju. Međutim, ta odluka do danas nije donesena i ona spada u autonomiju sveučilišta i može biti donesena već sutra i može se i uopće ne donijeti. Teko nakon što se navedena odluka donesene, sukladno članku 14. stavku drugom Sveučilište se može upisati u sudski registar. Bez upisa u sudski registar niti se može otvoriti nova, ne može se otvoriti nova aktivnost u državnom proračunu za financiranje redovne djelatnosti. I dodao bih na kraju da bez neovisno o tome kada će se donijeti i hoće li se donijeti ta odluka sve visoko školske ustanove u Slavonskom Brodu redovno financiraju i imaju priliku širiti lepezu svojih studijskih programa u skladu sa potrebama tržišta rada i građana Slavonskog Broda i tog dijela Hrvatske.
Uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, ne mogu biti zadovoljan odgovorom. Mogu prihvatiti neke tehnikalije, ali generalno ne mogu reći da sam zadovoljan, ali reći ću vam i zašto. Hipotetski govorit ću Sveučilište u Osijeku tu odluku može donijeti sutra. Kad donese tu odluku što ćemo? Ne možemo sutra odmah ići u rebalans proračuna? Kako ćemo taj dio premostiti. Naime, moji kolege i ja koji smo podnijeli ovaj amandman mislili smo da se radi o omašci ministra Šustera, budući da ovu stavku ili sličnu stavku ili rezervu nije stavio u proračun. Vidimo da je ovo samo nastavak te politike, dakle da je to politika a ne omaška. Jer podsjetit ću vas opet. Zakon o osnivanju sveučilišta u Slavonskom Brodu donesen je 25. rujna 2015. Taj zakon potvrdila je i odlukom predsjednica Republike Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović od 1. listopada 2015. te mislimo da sa ovime treba ići tim više što je Sveučilište u Osijeku jedino sveučilište na istoku Hrvatske, dok se recimo jug Hrvatske može pohvaliti sa velikim brojem istih. Mislim da na taj način jačamo i Slavonski Brod kao mikro regionalno središte. A boji se da ako ovakvu politiku nastavite da stvarno imamo Šustera nakon Šustera i da stvarno šaljete poruku … [[Govornik se ne razumije.]] u hrvatsko obrazovanje … [[Govornik se ne razumije.]] a to nije dobro jer ako ovako nastavite to neće više biti retorička figura, nego činjenica. Hvala. Tražim glasovanje.
Hvala. Molim glasujmo o amandmanu broj 94. kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman 95. uvaženog zastupnika Željka Jovanovića.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini, odnosno za postupanje po zahtjevima Ministarstva financija, Porezne uprave za provjeru opravdanosti troškova za razvojne istraživačke projekte u sklopu starog programa državne potpore.
Uvaženi zastupnik Željko Jovanović.
Hvala lijepo. Na žalost ova sredstva nisu dostatna. Da su duplo veća također ne bi bila dostatna. Znamo da je u Hrvatskoj financiranje znanstvene djelatnosti jedan od prioriteta i vaše Vlade. To je navedeno u nekoliko navrata, međutim ne vidi se iz ovih sredstava koja su namijenjena. Naime, projektno financiranje znanstvene djelatnosti kako se provodi na ovaj način neće osigurati da u Hrvatskoj poraste udio u financiranju znanosti prema planu koji je donijet do 2020. godine. I žao mi je što se nije moglo naći dodatnih 10 milijuna kako bi bar se približili ciljevima koji su trebali biti ostvareni još 2015. godine. Tražim glasanje.
Molim glasujmo o amandmanu broj 95. koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 96. uvaženog zastupnika Željka Jovanovića.
To je bio 96. Sad je 97.
Ne, sad je 96. Ovo je bio 95.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2017. godini. To je obrazloženje.
Uvaženi zastupnik Željko Jovanović.
Dobro da bi kolege uopće čule, mislim odbija se amandman nit se kaže o čemu se radi, ni. Dakle, radi se o potpori inovacijskim procesima. Ako govorimo o konkurentnosti hrvatskog društva, hrvatskog gospodarstva onda postoje tri ključna čimbenika. To su inovacije, poduzetništvo, intelektualni kapital. Upravo smo kad je riječ o inovacijama na začelju u EU pa prema tome, ovih mizernih 785000 kuna kao potpori inovacijskim procesima neće nam pomoći da se sa tog dna maknemo i moj prijedlog bi bio da to povećamo na 2 milijuna 784 tisuće 990 kuna i tražim glasanje.
Molim glasujmo o amandmanu broj 96 kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 97 Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a LRI-a.
Amandman se ne prihvaća jer se navedeno odnosi na vlastite i namjenske prihode koji se mogu izvršavati do visine ostvarenih prihoda. Sukladno Zakonu o proračunu za ustanove u visokom obrazovanju i znanosti nedvojbeno proizlazi obveza iskazivanja ukupnih prihoda i primitaka te rashoda izdataka i svih izvora financiranja u državnom proračunu, a ostvarivanje vlastitih i namjenskih prihoda i primitaka, te trošenje rashoda financiranih iz ovih izvora izuzetih od uplata u državni proračun prate se izvještajno.
Uvaženi zastupnik Miletić.
Evo gospodine ministre dakle jedan od ciljeva Vlade je upravo mogućnost povlačenja sredstava iz europskih fondova jer svi skupa znamo da bi mogli aplicirati pojedine aktivnosti odnosno projekte posebice kapitalne potrebno je u potpunosti riješiti imovinskopravne odnose, izraditi projektnu dokumentaciju u konačnici ishodovati valjanje dozvole za gradnju. Dakle naše mlado Sveučilište u Puli relativno mlado koje se usuđujem se reći ipak dobro razvija kako bi se moglo proširiti kako bi moglo uvesti nova područja obrazovanja i usavršavanja nedostaje naprosto prostora. Mi jesmo kao regionalna zajednica ustupili neke bivše objekte bivše bolnice koje su inkorporirane u samo sveučilište i na taj način mislim da to ide u dobrome smjeru. No za jedan značajniji i jači iskorak kada bi sveučilište imao dovoljna vlastita sredstva tada ne bi bilo potrebno podnositi amandman na državni proračun i tražiti takva sredstva. Dakle mislim da se ovim amandmanom ide u cilju ispunjenja programa Vlade, a to je značajnije korištenje sredstava EU. No morate imati i mogućnost vlastite participacije i odraditi prethodni posao to je dakle kompletna projektna dokumentacija. Zato smo i ovom amandmanom i htjeli omogućiti našem sveučilištu da se aktivno uključi u taj proces. Molim glasovanje.
Molim pristupimo glasovanju o amandmanu broj 97 koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sljedeći amandman je broj 98 Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a LRI-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva u 2017. godini dostatna te su sukladna dinamici i visini obveza za sufinanciranje koje je preuzelo Ministarstvo znanosti i obrazovanja u odnosu na ovaj kapitalni objekt.
Uvaženi zastupnik Miletić.
Pa dakle radi se o istoj tematici, to je Sveučilište u Puli Jurja Dobrile i ovim smo amandmanom nije doista velik to je 500 tisuća kuna mislim da bi bilo barem jedan mali znak dobre volje da je mogao biti usvojen i na taj način bila bi poslana jedna poruka da se itekako vodi računa o znanosti i da se ravnomjerno gleda razvijati znanost u cijeloj našoj državi. Mi doista jesmo kao Istra po mnogo čemu prvi, no kada govorimo o financiranju sveučilišta tu mi se čini da nadležno ministarstvo nas gleda na začelju. Zato molim glasanje o ovom amandmanu.
Molim da glasujemo o amandmanu broj 98 kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sada idemo na amandman 99 uvaženog zastupnika Peđe Grbina.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva u 2017. godini dostatna i sukladna dinamici i visini obaveza za sufinanciranje koje je preuzelo Ministarstvo znanosti i obrazovanja u odnosu na ovaj kapitalni objekt, dakle uz isto obrazloženje kao i prethodni amandman.
Kolege molim vas dozvolimo kolegi Grbinu da odgovori. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem uvaženi gospodine predsjedniče. Ovaj amandman je u bitnome istovjetan onom kojeg su podnijeli moje kolege iz IDS-a i mogao bih sada reći da ga nema potrebe obrazlagati, ali ima. A ima iz razloga što smo i kolege iz IDS-a i ja i prije osam mjeseci na proračun za 2016. godinu podnosili iste amandmane. Jedan od njih je bio onaj za eu fondove Sveučilišta u Puli, tada je vaš prethodnik neslavni ministar Šustar odbio te amandmane rekavši sredstva nisu potrebna. Sredstva za eu fondove su bila smanjena sveučilištu za preko 40 puta. I što se onda desilo? U rebalansu je sve vraćeno. A zašto je vraćeno? Zato što ovo sveučilište dobiva više novca iz eu fondova nego što ga dobiva iz proračuna RH. Ovaj tjedan je potpisan ugovora kojim se sa eu fondovima za sveučilište izvlači 58,4 milijuna kuna za još 248 ležajeva u studentskom domu. Kako? Radom ljudi s tog sveučilišta. Pa dajte molim vas gospodo, 98% sredstava u proračunu RH za Sveučilište u Puli pogledajte stavku ide na troškove osoblja. Pa kako vi mislite razvijati obrazovanje u RH kada 98% sredstava ide na troškove osoblja? Od čega ćemo raditi programe, od čega ćemo kupovati nastavna sredstva? Pa računalo se ne može kupiti. Sram vas može biti. I zato tražim glasovanje za ovo. Hvala.
Molim da glasujemo o amandmanu broj 99 kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 100 uvaženog zastupnika Miranda Mrsića. To je Ministarstvo rada i mirovinskog sustava. Uvaženi ministar Ćorić će dat obrazloženje u ime Vlade. NASTAVAK NAKON STANKE U 13,55 Uvaženi ministar Ćorić će dati obrazloženje u ime Vlade.
Dobar dan svima. Dakle, Vlada Republike Hrvatske odnosno stajalište Vlade Republike Hrvatske je da ne prihvaća amandman. Obrazloženje ovog stajališta je u činjenici da su sredstva planirana za 2017. godinu u okviru Ministarstva rada i mirovinskog sustava od milijardu 500 milijuna 874 tisuće 685 kuna dostatna za aktivne politike zapošljavanja u 2017. godini. U konkretnim brojkama za aktivnu politiku zapošljavanja osigurana su sredstva na aktivnosti – Aktivna politika zapošljavanja u iznosu od 293 milijuna 360 tisuća kuna. Na aktivnosti – Naknade korisnicima mjera aktivne politike zapošljavanja u iznosu od 550 milijuna kuna. Na aktivnosti – Akcijski plan za Rome u iznosu od 10 milijuna 805 tisuća kuna. Na aktivnosti – Operativni plan za uključivanje osoba s odobrenom međunarodnom zaštitom u iznosu od 5 milijuna kuna. Na aktivnosti – Učinkoviti ljudski potencijali u iznosu od 641 milijun 629 tisuća 685 kuna. Povećanje sredstava posebno je izraženo na programima sufinanciranja iz Europskog socijalnog fonda. U tom kontekstu napominjemo da je ukupno izvršenje na ovim programima u 2015. godini bilo 165 milijuna 484 tisuće 688 kuna, dok u ovoj godini iznosi 333 milijuna 927 tisuća 402 kune, što je porast od 101 posto i upućuje na efikasnije povlačenje sredstava za predmete aktivnosti iz europskih fondova. Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno Vlada Republike Hrvatske ovom dinamikom odnosno s ovom dinamikom povećanja financiranja aktivnosti iz Europskog socijalnog fonda namjerava nastaviti u 2017. godini. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Ovo je kontinuitet politike HDZ-a na području politike zapošljavanja. Ponovno se nastavlja isti trend koji je bio u 2016. godini. Tada smo upozoravali da na poziciji državnog proračuna sredstva od 260 milijuna kuna neće biti dovoljna da se isfinanciraju svi mladi ljudi koji budu željeli pristupiti ovoj mjeri stručnog osposobljavanja, ali i drugim mjerama jer sredstva iz Europske unije su sredstva koja su ograničena uvjetima kojima mladi ljudi mogu pristupiti ovoj mjeri, a to znači da ako ste stariji od 25 godina ne možete pristupiti mjeri kako se financira iz sredstava Europske unije. Ako imate i jedan dan radnog staža tada ne možete pristupiti ovoj mjeri koja je financirana iz sredstava Europske unije. Stoga ćete opet onemogućiti da mladi ljudi koji su tijekom svog života i rada i studiranja radili i zarađivali i imali radnog staža, neće moći dobiti godinu dana radnog iskustva. Također svi oni koji su stariji od 25 godina neće moći pristupiti ovoj mjeri i dobiti godinu dana radnog iskustva koje im omogućava da nađu posao i preko 60 posto se njih zaposli nakon godine dana provedene u ovoj mjeri. To je ono što se desilo 2016., desit će vam se i 2017. godine, da u 6. mjesecu, lipnju, nećete imati dovoljno sredstava da financirate sve one zahtjeve koji stižu u Zavod za zapošljavanje pa između ostaloga sada se odobravaju zahtjevi iz veljače ove godine, što govori o tome da će se nastaviti i u 2017. godini. Žao mi je što mladi ljudi neće imati perspektivu niti će moći dobiti godinu dana radnog iskustva, a s time i ostati u Hrvatskoj što je proklamirana politika svih nas koji sjedimo ovdje u Saboru. Molim glasovanje.
Hvala lijepo. Molim glasujmo o amandmanu broj 100 kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman 101 Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a. Izvolite.
Dakle, ovaj amandman se ne prihvaća. Vlada Republike Hrvatske ne može prihvatiti ovaj amandman jer su sredstva planirana unutar razdjela 086 – Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, Zavod za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom na aktivnosti – Financiranje i sufinanciranje programa profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba s invaliditetom, dostatna za obavljanje poslova profesionalne rehabilitacije odnosno za potrebe naknade troškova osobama izvan radnog odnosa. Također ističemo kako se Zavod za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom većim dijelom financira kroz izvor – Namjenski prihodi i primitci od novčane naknade koji plaćaju poslodavci zbog neispunjavanje kvotne obveze zapošljavanja osoba s invaliditetom i manjim dijelom iz sredstava izvora – Opći prihodi i primitci, te su planirana sredstva u 2017. godini na izvoru – Namjenski prihodi, ponovno dovoljna za financiranje navedene aktivnosti. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak.
Hvala potpredsjedniče, poštovani ministre. Dakle, trenutno na području Republike Hrvatske imamo tri aktivna centra: Rijeka, Zagreb, Osijek. U osnivanju je centar u Splitu. Temeljem Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom su osnivači svih tih centara su zajedno s Republikom Hrvatskom gradovi i u osječkom slučaju Osječko-baranjska županija što je potpuno nebitno. I lijepo izgleda ovo obrazloženje da je dio namjenskih prihoda dio nije namjenskih prihoda, ali ono što je činjenica da su centrima propisani standardi po kojima moraju pružati usluge profesionalne rehabilitacije uz važeće niske cijene pružanja usluga ne mogu sami financirati svoje funkcioniranje i u prvih devet mjeseci vam to izgleda ovako. U Osijeku u prvih devet mjeseci centar je uprihodio 90 tisuća 800 kuna, a trošak stručnog osoblja, samo psihologa, socijalnog radnika, liječnika, specijalista medicine rada i pravnika, znači ljudi koje smo zakonom definirali da moraju imati, ne nabrajamo tu drugu administrativne i stručnu službu ili materijalne troškove – 360 tisuća kuna. To je najmanji centar. Dolazi vam novi centar. Nemoguće je da u ovo godini imamo funkcioniranje idućeg centra sa sredstvima koje ste predvidjeli. Vrlo vjerojatno će se dogoditi povećanja u rebalansu. To je bio naš prijedlog da odmah na početku godine to riješimo. Istrošit ćete relativno brzo ta sredstva pa ćete rebalansom nadoknađivati. Ja vas samo molim da ne dovodite u pitanje funkcioniranje centara. I tražim glasovanje.
Hvala. Molim vas pristupimo glasovanju o amandmanu broju 101. kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sada ćemo napraviti stanku za vrijeme koje će biti domjenak u dvorani Ante Starčević, zajednički domjenak saborskih zastupnika i saborskog osoblja. Vidimo se u 3 sata opet ovdje. STANKA U 14,00 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege prelazimo na amandmane iz djelokruga i nadležnosti Ministarstva zdravstva. Pozivam ministra Kujundžića da dođe za govornicu. Amandman broj 102. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a. Izvolite gospodine ministre.
Poštovane dame i gospodo, lijepo vas pozdravljam. Amandman se ne prihvaća. Naime, člankom 4. i 24. Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti određeno je kako su županije, odnosno grad Zagreb, općine i gradovi obvezne osigurati provođenje mjera za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti, propisane ovim zakonom te sredstva za njihovo provođenje kao i stručni nadzor nad provođenjem tih mjera.
Zahvaljujem. U ime podnositelja Kluba zastupnika HNS-a uvaženi kolega Vrdoljak. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, poštovani ministre. Dakle amandman je išao u smjeru suradnje lokalne uprave, regionalne i Vlade. Mi smo u prošlom mandatu po prvi put u pravilu … [[Govornik se ne razumije.]] proračuna financirali potrebe, tretiranje komaraca na području grada Osijeka svake godine. Sada ima neki prostor u proračunu i to nikada nije došlo do onakvog rezultata kakav smo mi željeli da riješimo problem sa komarcima a to je znamo, pitanje više nije ni samo zdravlja što je apsolutno prioritet nego i kvalitete života pa čak i turističkog potencijala. I ovim amandmanom smo htjeli ostvariti da Vlada RH pomogne općinama koje danas nemaju financijski kapacitet i proračunski kapacitet riješiti taj problem u onim dijelovima Osječko-baranjske županije koje su isto zahvaćene istim problemom. Grad Osijek svoje rješava ali imamo u Baranji niz općina koje su vezane uz Dravu, niz općina koje su vezane sa istim problemom. I kada bi Vlada RH u ovom mandatu 5 milijuna kuna našla da na području gdje imamo stvarno problem i zdravstvenih, higijenskih, mislim da bi to puno značilo neovisno tko je na kojoj poziciji, kada puno značilo građanima. Zato vas molim da bez obzira što je to ovlast jedinica lokalne i regionalne samouprave to znamo, ali kažem mi smo redovno iz pričuve proračuna pomagali na području grada Osijeka gdje je najveći broj stanovnika da nađete sredstva tokom godine, u prvoj polovici godine prije nego što krene sezona komaraca da tako kažem, da pomognemo i općinama Bilje, Darda, Erdut, Petrijevci, Draž, Marijanci, Petlovac, Jagodnje, ma ima ih tamo milijun Belišću, Valpovu jer 5 milijuna kuna nije iznos da Vlada ne može naći puno lakše nego bilo koja druga jedinica lokalne samouprave. Ali ja želim da se i glasa o ovom amandmanu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vrdoljaku. Prije nego što krenemo sa glasovanjem samo da zamolim gospodina Pernara jeste se vi vratili u HDZ ili ste slučajno tu sjeli? … [[Upadica se ne čuje.]] Vratili ste se, dobro. Dobro, zahvaljujem [[Upadica: Vratila se Lassie.]] Evo molim glasovanje za ovaj amandman. Zahvaljujem. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-A, LRI-a amandman br. 103. Izvolite gospodine ministre.
Amandman se ne prihvaća. Naime, navedena ustanova u vlasništvu je Istarske županije gdje je namijenjena medicinskoj rehabilitaciji i ima ugovore sa HZZO-om s ukupno 36 postelja. Bolnica je uključena u mrežu javne zdravstvene službe kako bi s pacijentima, kako bi se pacijentima osigurale zdravstvene usluge temeljem ugovora sa HZZO. Stoga je ulaganje u zdravstveni turizam u konkretnom slučaju izvan okvira osiguranja dostupne kvalitetne zdravstvene zaštite u bolničkom sustavu.
Zahvaljujem gospodinu ministru. U ime predlagatelja uvaženi kolega Sponza Giovanni.
Evo poštovani gospodine ministre. Naime, mi smo predložili jedan održivi model financiranja temeljem kojega predlažemo da i grad i županije financiraju u 50%tnom iznosu navedeni projekt a da sa državne razine tražimo preostalih 50% potrebnih sredstava. Zašto? Hrvatska je i funkcionalno i financijski visoko centralizirana država. Bolnica doktor Martin Horvat u Rovinju ima doista jedan ogroman potencijal kako na domaćem tako i na inozemnom tržištu što se tiče zdravstvenog turizma. Želio bih samo podsjetiti da temeljem strategija razvoja turizma dat je jedan temeljni cilj da utječemo na produljenje turističke sezone sa naglaskom na razvoj zdravstvenog turizma. U samoj strategiji naveden je i sam akcijski plan za razvoj zdravstvenog turizma i mi smo zapravo željeli sa ovim amandmanom kreirati jednu novu ponudu, stvoriti novu dodanu vrijednost što bi stvorilo nova radna mjesta osobito visokokvalificirana a time bi se generirali prohodi i za državni proračun. S obzirom da smo predložili ovaj model a ono što sam maloprije rekao da je sve skupa navedeno u samoj strategiji razvoja turizma ja bi vas zamolio gospodine ministre da zajedno sa svojim kolegom gospodinom Cappelliem doista pronađemo jedan model koji je financijski održiv jer postoji ogroman interes što se tiče tržište i ponude zdravstvenog turizma. Tražim glasanje.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Giovanniu Sponzi. Molim vas glasovanje o ovom amandmanu. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebit broj glasova. Prelazimo na amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a, LRI amandman broj 104. Izvolite gospodine ministre.
… [[Govornik naknadno uključen.]] na sreću ne potpada pod županije prve i druge skupine odnosno indeksa razvijenosti jer se radi o razvijenoj županiji te se očekuje da se u okvirima županije osiguraju tražena sredstva.
Zahvaljujem gospodine ministre. Uvaženi kolega Boris Miletić. Izvolite.
Ovim amandmanom se u proračunu traže sredstva iz razloga što iz svake porezne reforme koje se kreira na razini Vlade, lokalni proračuni su sve manji i manji i ovo je rezultat upravo jedne takve politike. Radi se o istarskim domovima zdravlja ispostavi u Pazinu koji je stacioniraj dakle u jednoj zgradi koja datira još iz 1953. godine. I kada vi nemate dovoljno sredstava za sve djelatnosti onda normalno se usmjerite na one prioritetne i tada najčešće pati održavanje prostora. Dakle, zbog nedostatnih decentralizirani sredstva godinama se ne ulaže u prostor što bi trebalo ali kažem još jednom gleda se primijeniti ono što je manje zlo ili niži prioritet i stoga danas imamo situaciju u Gradu Pazinu da upravo ispostava istarskih domova zdravlja nema adekvatne prostore, ta je zgrada apsolutno energetski neučinkovita i nije primjerna za obavljanje te djelatnosti. Zato smo i uputili ovaj amandman na državni proračun jer budite uvjereni kada bi Hrvatska bila decentralizirana ne bi imali potrebe tražiti apsolutno niti jednu lipu iz državnog proračuna. Stoga smo uputili ovaj amandman i molim glasanje o njemu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miletiću na ovom obrazloženju. Molim vas glasovanje o ovom amandmanu. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebit broj glasova. Prelazimo na amandman zastupnika u Hrvatskom saboru gospodina Siniše Varga amandman broj 105. Izvolite gospodine ministre.
Amandman se ne prihvaća. Amandman se ne prihvaća iz tehničkih razloga. Naime, Zakonom o proračunu u članku 38. stavak 3. definirano je kao prijedlozi amandmani ne smiju biti na teret već ranije preuzetih obveza. Sukladno navedenom razvidno je kako amandman nije u skladu sa zakonskom regulativom.
Zahvaljujem gospodinu ministru. Predlagatelja nema tako da ne možemo dobiti obrazloženje. Budući da nije u skladu sa zakonskom regulativom nećemo glasovat o ovom amandmanu. Prelazimo na slijedeći amandman uvaženog kolega Siniše Varge zastupnika u Hrvatskom saboru, amandman broj 106. Izvolite gospodine ministre.
Odgovor je isti. Amandman se ne prihvaća i sukladno dakle činjenici da nije u skladu sa zakonom ne može se prihvatiti.
Zahvaljujem gospodine ministre. Također kolega nije nazočan, obrazloženje ne možemo dobiti. Budući da nije u skladu sa zakonskom procedurom o amandmanu ne možemo glasovat. Prelazimo na amandman Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a, amandman broj 107. Izvolite gospodine ministre.
Amandman se ne prihvaća. Naime na kapitalnom projektu K61824 obnova zdravstvene infrastrukture V3DP-a planirana su sredstva vezana za kredit Razvojne banke Vijeća Europe koji je namijenjen za financiranje 7 pod projekata sukladno ugovoru o zajmu između RH i Razvojne banke Vijeća Europe od kojih je 6 već završeno, a tijekom 2017. godine će očekuje se i završetak sedmoga odnosno Opće bolnice Zadar kao i završetak samog projekta tri kredita Razvojne banke Vijeća Europe. Planirana sredstva za 2017. godinu su dovoljna za završetak svih projektnih aktivnosti a u druge svrhe se navedena sredstva ne mogu koristiti tako ni za Dom zdravlja Čakovec koji nije bio niti je mogao biti uvršten u navedeni projekt.
Zahvaljujem uvaženom ministru. U ime predlagatelja obrazloženje uvažena kolegica Bernada Topolko. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, kao i u prethodnom slučaju kad sam pozvala ministra obrazovanja, pozivam i vas da dođete pogledati u kakvim zgradama Dom zdravlja Međimurske županije djeluje. Zgrade su stare od 50 do 150 godina smještene na 4 lokacije u gradu, potpuno nedostupne pojedinom stanovništvu. Međimurska županija ima 113800 stanovnika, od toga je oko 10000 Roma. Na žalost mi smo tražili evo 7 milijuna kuna kako bi mogli završiti zgradu od koje nam u biti za završetak treba 16 milijuna. 2015. godine napravljeni su temelji. 2016. godine podignuti su zidovi, nešto smo sredstva dobili od europskih fondova, ali su sredstva za namještanje doma. Ne možemo ih utrošiti dok ne napravimo zgradu. Evo ja vas još jedanput pozivam da dođete posjetiti Dom zdravlja Međimurske županije. Zahvaljujem i tražim glasovanje.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Bernardi Topolko. Molim vas glasovanje o ovom amandmanu. Zahvaljujem. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebit broj glasova. Prelazimo na amandman uvaženog kolege Siniše Varge, amandman broj 108. Izvolite gospodine ministre.
Amandman se ne prihvaća. Naime, amandman se ne prihvaća iz tehničkih razloga. Zakonom o proračunu u članku 38. stavak 3. definirano je kako prijedlozi, odnosno amandmani ne smiju biti na teret već ranije preuzetih obveza. Sukladno navedenom razvidno je kako amandman nije u skladu sa zakonskom regulativom.
Zahvaljujem gospodinu ministru. Budući da predstavnika predlagatelja nema amandman nije u skladu sa zakonom. O njemu nećemo glasovati. Prelazimo na sljedeći amandman uvaženog kolege Vedrana Babića, amandman broj 109. Izvolite gospodine ministre.
Amandman se ne prihvaća iz tehničkih razloga. Naime, Zakonom o proračunu u članku 38. stavak 3. definirano je kako prijedlozi, odnosno amandmani ne smiju biti na teret već ranije preuzetih obveza, a sukladno navedenom razvidno je kako amandman nije u skladu sa zakonskom regulativom. Međutim, na sreću u ovome slučaju Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova EU raspisalo je 18. srpnja 2016. godine poziv za dostavu projektnih prijedloga, poboljšanja isplativosti i pristupa dnevnim bolnicama ili dnevnim kirurgijama u okviru kojeg se Opća bolnica Bjelovar kao prihvatljivi prijavitelj može prijaviti za financiranje dnevnih bolnica, odnosno jednodnevnih kirurgija do maksimalnog iznosa od 50 milijuna kuna. Također, 18. srpnja 2016. godine napisan je poziv za dostavu projektnih prijedloga poboljšanja pristupa hitnoj zdravstvenoj zaštiti u okviru kojeg se Opća bolnica Bjelovar kao prihvatljiv prijavitelj može prijaviti, te isfinancirati što je ovdje navedeno. Dakle, na žalost amandman ne možemo prihvatiti ali ima rješenje drugim putem kako se može to napraviti.
Zahvaljujem gospodinu ministru. Uvaženi kolega Peđa Grbin, povreda Poslovnika. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ponovno radi se o članku 201. Poslovniku Hrvatskog sabora u prethodnim situacijama zastupnika nije bilo ovdje kako bi mogao obrazložiti svoje razloge tako da ne možemo detaljno govoriti. Međutim, ovdje se radi o situaciju kako imamo čitavo jutro danas tijekom glasovanja. Nekoliko vaših prethodnika u stolici predsjedatelja je dozvolilo glasovanje u ovakvim situacijama nakon što smo dali obrazloženje vezano uz poštovanje međunarodnog ugovora. Molim vas da ujednačite praksu na način kao što su to prije vas činili vaši kolege Jandroković i Reiner. Hvala.
Znači vi tražite da se dozvoli glasovanje o ovom prijedlogu amandmana? Dobro. Da li želi predlagatelj uvaženi kolega Babić dati obrazloženje? Izvolite.
Želim. Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo, nastavit ću se na ovo što je gospodin Grbin rekao jer ću samo podsjetiti da za prošlogodišnji proračun sam predložio isti amandman sa istim obrazloženjem i o njemu smo bez problema glasali. Ali evo ministre ja svakako uvjeren sam da vi imate dobre informacije o Općoj Bolnici Bjelovar. Ja ću samo podsjetiti da Opća bolnica Bjelovar ima svu tehničku dokumentaciju, ishođenu građevinsku dozvolu za dogradnju, pripremljenu tender dokumentaciju, da ćete isto svojim angažmanom nastojati da se ova investicija svakako pokrene u Bjelovaru i u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji iz jednog jedinog razloga gotovo 6 milijardi povećanje proračunskog rashoda u državnom proračunu u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji nije završio nije završio niti jedan promil. Iz principa tražim da mi dozvolite da date i ovaj moj prijedlog na glasanje potpredsjedniče. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vedranu Babiću. Dajem ovaj prijedlog amandmana na glasovanje. Molim glasujte. Zahvaljujem. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebni broj glasova. Prelazimo na sljedeći amandman Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, amandman broj 110. Izvolite gospodine ministre.
Amandman se ne prihvaća. Naime, u ovom trenutku preliminarni rezultati Povjerenstva za procjenu i mogućnosti proizvodnje na sadašnjim prostorima Imunološkog zavoda ukazuju kako na sadašnjoj lokaciji i sa postojećom opremom nije moguća proizvodnja imunoglobulina i faktora. Stoga je potrebito žurno izraditi studiju isplativosti o mogućnosti proizvodnje na novoj lokaciji. Isto tako potrebito je žurno izraditi studiju isplativosti proizvodnje cjepiva. Tek po završetku navedenih aktivnosti moglo bi se eventualno alocirati proračunska sredstva.
Zahvaljujem gospodine ministre. U ime predlagatelja uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Čujemo se. Dakle, kažem od kada sam u ovome Saboru već drugi saziv i za prošli proračun je bilo par amandmana da se izdvoje sredstva za Imunološki zavod, međutim to nije bilo udovoljeno i na koncu se desilo ono što se desilo, a to je da je Imunološki zavod u blokadi i da mu uskoro prijeti stečaj za nekoliko mjeseci. Mi svi znamo koliko je važan Imunološki zavod, kazao sam jučer za vrijeme svoga izlaganja da smo pokrenuli inicijativu i da smo iz altruizma poduprijeli i prijedlog da se smanje plaže dužnosnika i prijedlog da se donese novi Zakon o minimalnoj plaći odnosno da se izmjeni. I pozivam još jednom sve zastupnike koji su sada ovdje prisutni da podupru naše saborsko Izborno povjerenstvo da se dođe do istine. U sklopu toga kako ne bi završio u stečaju već za nekoliko mjeseci što je krajnji cilj određenih lobija koji ga desetljećima rastaču ja pozivam i vladajuću većinu da podupre ovaj amandman. Tražim glasovanje. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ivanu Viliboru Sinčiću. Molim vas glasovanje o ovom amandmanu. Zahvaljujem. Amandman nije dobio potrebni broj glasova. Prelazimo na sljedeći amandman zastupnika uvaženog kolege Franka Vidovića, amandman broj 111. Izvolite gospodine ministre.
I u ovome slučaju postoji rješenje što se tiče magnetske u Šibeniku. Naime, Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova EU raspisalo je dana 18. srpnja 2016. godine poziv za dostavu projektnih prijedloga poboljšanja isplativosti i pristupa u dnevnim bolnicama ili dnevnim kirurgijama u okviru kojega se Opća bolnica Šibenik kao prihvatljivi prijavitelj može prijaviti za financiranje dnevnih bolnica odnosno jednodnevnih kirurgija do maksimalnog iznosa od 50 milijuna kuna. Stoga nema potrebe za otvaranje posebnog kapitalnoga projekta za magnet u Općoj bolnici Šibenik.
Zahvaljujem uvaženom ministru. I ime predlagatelja obrazloženje uvaženi kolega Franko Vidović. Izvolite.
Ovaj zadnji od osam amandmana koji sam podnio u vezi Šibensko-kninske županije i grada Šibenika vi ste odbili sve do jednoga, kao što vidim dakle nit vas zanima razvoj grada Šibenika niti razvoj Šibensko-kninske županije. Nabavka novog MR-a bi u mnogome poboljšala dijagnostiku pacijenata u Općoj bolnici u Šibeniku. Čuo sam što ste rekli u obrazloženju, ali ta obrazloženja sam već slušao i prije tako slična tome, doduše nisu imale veze sa EU nego sa nekim studijama koje treba napraviti itd. A ono što me posebno zanima obzirom da je moja kolegica koja tu sada sjedi Branka Juričev-Martinčev 2013. godine podnijela gotovo identičan amandman posebno me zanima kako će ona danas glasovati. Tražim glasovanje o amandmanu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Franku Vidoviću na obrazloženju. Molim vas glasovanje o ovom amandmanu. Zahvaljujem. Amandman nije dobio potrebni broj glasova. Prelazimo na sljedeći amandman uvaženog kolege zastupnika Gordana Marasa amandman broj 112. Izvolite gospodine ministre.
Amandman se ne prihvaća, a odgovor je isti kao što je bio i ranije kada smo govorili o Bolnici u Bjelovaru ili sada u Šibeniku. Naime, postoje eu fondovi za koje Bolnica u Bjelovaru ispunjava uvjete i iz kojih može pribaviti sredstva za ovo što se traži u amandmanu.
Zahvaljujem gospodinu ministru. Uvaženi kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ohrabren vođenjem sjednice jednog smirenog potpredsjednika reći ću nekoliko rečenica mada znam da neće pomoći i sa te strane mi je žao što primjerice ljudi u Bjelovaru nemaju iste uvjete kao što imaju u drugim sjedištima županija, a razlog je zbog čega nemaju taj što je bivši ministar eu fondova i regionalnog razvoja sada ministar poljoprivrede odlučio prekinuti praksu natječaja za eu za bolnice kako bi ti natječi išli preko županija i u biti usporio cijeli proces i pitanje da li će se i kada će se realizirati ovo što vi govorite. Razlika između onoga što je bilo potpisano i šta se krenulo sa realizacijom je taj što su sredstva već bila osigurana, šta je država stala iza tog projekta, a pitanje je da li na ovaj način županija odnosno grad mogu stati iza tog projekta i isfinancirati cijelu priču. Ono što bih vas ja molio mada se čovjek pita da li uopće ima smisla pisati sve ove amandmane jer ljudi čak i kada kažu da će podržati kao što je rekao kolega Milinović i gospodin Mesić pa dobiju priliku glasati za, drže se stranačke stege i ne žele glasati onako kako su rekli. Postavlja se pitanje uopće da li ovo ima smisla sve to skupa, da li uopće pisati amandmane, da li će ljudi u Bjelovaru ikada imati kvalitetnu zdravstvenu skrb pod ovom Vladom ili će morati doći pomoći dr. House iz Metkovića ili će morati napraviti neke druge stvari kako bi imali kvalitetnu zdravstvenu skrb. Žao mi je što ne prihvaćate ovaj amandman i molim vas da ga podržite u glasovanju. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marasu. Molim vas glasovanje o amandmanu. Zahvaljujem. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Zahvaljujem uvaženom ministru gospodinu Milanu Kujundžiću. Prelazimo na amandmane iz nadležnosti Ministarstva demografije, obitelji, mladih i socijalne politike. Amandman broj 113 uvaženog kolege zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite gospođo ministrice.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje planiranih mjera imajući u vidu činjenicu o utrošenim sredstvima u 2016. godini.
Zahvaljujem uvaženoj ministrici. Obrazloženje uvaženi kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena ministrice, ne mogu se složiti s vama da su sredstva dostatna. Naime, svi znamo zašto je volonterstvo izuzetno važno i promicanje istog zašto je važno u Republici Hrvatskoj. Ne samo zbog razvoja civilnog društva kao takvog nego i zbog činjenice da trebamo i mlade učiti da konstruktivno provode svoje vrijeme, da vraćaju nešto u zajednicu i da se volonterstvo time širi i da se vrednuje. Bilo na tržištu rada bilo dalje u njihovim profesionalnim životima i karijerama. Tome bi pridonio i Hrvatski kvalifikacijski okvir. Nažalost ni za to baš nema previše sluha. Onda sam želio samo postići to se ipak malo značajnija sredstva, a mislim da su sredstva poduplana, nešto malo više, ipak da su realnija i da mogu više pridonijeti razvoju volonterstva u Republici Hrvatskoj. Nedavno smo donijeli Zakon o volonterstvu, prije nekih godinu do dvije godine. Volonterstvo još nije dovoljno razvijeno u Republici Hrvatskoj. Potrebno ga je i dalje popularizirati, jačati i institucionalno i izvaninstitucionalno i mislim da bi ova sredstva samo tome pridonijela. Tražim glasanje. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hajdukoviću. Uvaženi kolegice i kolege, ja bih vas zaista molio za međusobno uvažavanje i malo parlamentarizma dok netko govori da mi drugi šutimo i da dozvolimo kolegi da do kraja da svoje obrazloženje. Molim vas glasovanje o ovom amandmanu. Zahvaljujem. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo na sljedeći amandman broj 114 uvaženog kolege zastupnika Peđe Grbina. Izvolite, gospođo ministrice.
Amandman se ne prihvaća s obzirom da su domu za odrasle osobe Motovun osigurana adekvatna sredstva za obavljanje redovite djelatnosti na poziciji skrbi o osobama s mentalnim oštećenjima. Radi se o relativno novoj građevini doma za odrasle osobe Motovun za koje je prilikom izgradnje nabavljena nova oprema i nema razloga za osiguravanjem dodatnih sredstava u iznosu od 5 milijuna kuna nabave dugotrajne imovine, građevinskih objekata i postrojenja i opreme u iznosu od milijun kuna.
Zahvaljujem ministrici. Uvaženi kolega Peđa Grbin obrazloženje amandmana. Izvolite.
Poštovana ministrice, poštovani potpredsjedniče. Ja se bojim da vi amandman niste ni pročitali. Dakle, ovaj amandman uopće nije išao ka investicijskom održavanju postojeće zgrade niti govori o tome da li je zgrada u dobrom ili lošem stanju već vam je u amandmanu vrlo jasno napisano da se radi o instituciji kojoj je osnivač Republika Hrvatska, da se radi o instituciji koja brine o psihički bolesnim osobama i da se radi o instituciji čiji kapaciteti naprosto nisu dostatni. Dakle, vrlo je jasno navedeno, ovdje se radi o potrebi dogradnje postojećeg objekta i za to tražim i vjerujem da će me u tome kolege, nadam se da će me u tome kolege podržati, sredstva, kako bi se proširio dom koji brine o psihički bolesnim osobama. Tim više, kada znamo da stavka koju predlažemo umanjiti ovim amandmanom je stavka koja se odnosi na rashode za usluge Hrvatskog sabora i ostale nespomenute rashode poslovanja. A pazite sad! Upravo ove dvije stavke su u ovom proračunu zabilježile nevjerojatan rast i mi smo za rad Hrvatskog sabora unatoč proklamiranoj štednji predvidjeli 10 milijuna kuna više upravo na ovim stavkama. Sad sve kolege ovdje koji sjede ovdje molim, osigurajte sredstva za psihički bolesne osobe, smanjimo sredstva Saboru koja će i nakon ovog smanjenja ostati veća nego što su bila u 2016. godini. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Peđi Grbinu na ovom obrazloženju. Molim vas glasovanje o ovom amandmanu. Zahvaljujem. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo na amandman broj 115 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite gospođo ministrice.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje planiranih mjera za isplatu naknada sukladno Zakonu o socijalnoj skrbi, imajući u vidu činjenicu o utrošenim sredstvima u 2016. godini.
Zahvaljujem gospođi ministrici. Obrazloženje u ime kluba uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Poštovanje. Pa htio bih reći da postoji jedan vic koji kaže koja je razlika između pogrebnika i političara. Kaže da pogrebnici pokapaju mrtve ljude, a političari žive ljude. Naša socijalna politika je takva da zapravo uništava ljude i ja sam zato predložio da se povećaju za 50 posto sredstva za zajamčene minimalne naknade. Na taj način sve socijalne naknade koje ljudi u suštini primaju bi bila povećana za 50 posto. Znači, ako je 800 kuna – 1200, ako je 2 bilo bi 3, itd. Predložio sam da se novac da siromašnima, a stavka iz kojih da se oduzme novac su NATO operacije, iznos 89 milijuna kuna da se spusti na 0 kuna i međunarodna suradnja za NATO i EU da se smanji sa 37 milijuna kuna na 17 milijuna kuna, to je neka ovako administrativna priča. I mislim da bi tom mjerom se pomoglo puno siromašnih ljudi. Molim kolege iz SDP-a da ovaj moj prijedlog ne podrže samo zato jer sam ja oporba kao i oni, znači iz solidarnosti nego isključivo ukoliko bi i sami da su u toj poziciji napravili isto, odnosno povećali pomoć za siromašne ljude a ukinuli sredstva za NATO operacije. Tako da, a gospodu iz HDZ-a, na njih ni ne računam, zna se kakva je njihova politika prema sirotinji. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru. Molim vas glasovanje o ovom amandmanu. Zahvaljujem. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebni broj glasova. Prelazimo na amandman br. 116. uvaženog kolege zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite gospođo ministrica.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje planiranih mjera u skladu sa utrošenim sredstvima u 2016. godini.
Zahvaljujem gospođo ministrice. Uvaženi kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa uvažena ministrice ponovo ne mogu prihvatiti to obrazloženje. Dakle je, sredstva su u okvirima koja su očekivana od ove godine, dakle od tekuće ali to ne možemo se zadovoljiti sa time. Mladi su posebno osjetljiva skupina u našem društvu tim više što mladi masovno napuštaju RH i traže svoju sreću negdje drugdje. Mislim da je izuzetno bitno unapređivati politiku za mlade, osmišljavati strateški što država za mlade treba učiniti, što im treba nuditi, na kojim poljima ih treba štiti, gdje ih treba usmjeravati itd., itd.. Mislim da povećanje za 2 milijuna kuna je više nego simbolično. Mi za mlade, odnosno za politiku i za mlade trenutno izdvajamo 8 milijuna kuna. To je manje nego što troši Ured predsjednika Vlade RH. Mislim da to nije dobra poruka mladima koji u ovom trenutku razmišljaju o napuštanju RH. Mislim da to nije dobra poruka ove Vlade o strateškom promišljanju politike za mlade a ne samo politike za mlade nego i ostalih politika. Stoga mislim da bi ovime samo poslali jednu dobru poruku. Tražim glasanje. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Domagoju Hajdukoviću na ovom obrazloženju. Molim vas glasovanje o amandmanu. Zahvaljujem. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebni broj glasova. Prelazimo na amandman br. 117. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite gospođo ministrice.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Sredstva za funkciju doma osigurana su na poziciji dodatnih sredstava i izravnanja za decentralizirane funkcije temeljem odluke o minimalnim financijskim standardima, kriterijima i mjerilima za decentralizirano financiranje domova za starije i nemoćne u 2017. godini.
Zahvaljujem gospođo ministrice. Obrazloženje uvaženi kolega Boris Miletić. Izvolite.
Uvažena gospođo ministrice, sredstva jesu osigurana na toj poziciji no upravo u tome je problem, ta sredstva su naprosto nedostatna. I to je jedan od razloga zbog godinama niskog okvira decentraliziranih funkcija kojima se financira dakle održavanje takvih ustanova kao što su domovi za starije, oni danas nisu u adekvatnom stanju. Da, Istra je osigurala jedan dio sredstava kako bi se krenulo u uređenje ali držimo da bi bilo sukladno mogućnostima i poželjno da se i državu u tako nešto uključi. Jer to su naši sugrađani 3. životne dobi koji su upravo svojim radom i zaslužili da se za njih mi koji radimo i stvaramo pobrinemo. S druge strane ono što želim istaknuti problemi su sa doista velikim listama čekanja na mjesto u domu za starije koji su subvencionirani. I držim, a vrijeme mi to dopušta u ovom trenutku kazati kako postojeći sustav nije pravedan jer vi imate situaciju da subvencionirani smještaj koriste oni koji bi mogli svojim prihodima podnijeti i komercijalnu cijenu usluge a s druge strane imate ljudi koji čekaju na mjesta koja su popunjena a koji doista iz svojih i svoje imovine tako nešto ne mogu pokriti. Stoga koristim i ovu priliku predložiti vam da možda upotrijebite jedan imovinski cenzus kojim bi se odobravao, dakle kojima bi se odobravalo subvencionirana cijena smještaja u domovima za starije. Držim da bi na taj način se smanjili redovi i da bi taj sustav bio puno pravičniji nego što je danas. Molim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Borisu Miletiću na ovom obrazloženju. Molim vas glasovanje o amandmanu. Zahvaljujem. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebni broj glasova. Prelazimo na amandman br. 118. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite gospođo ministrice.
Ista situacija, amandman se ne prihvaća jer su sredstva za funkciju doma osigurana na poziciji dodatna sredstva za izravnanje za decentralizirane funkcije temeljem Odluke o minimalnim financijskim standardima, kriterijima i mjerilima za decentralizirano financiranje domova za starije i nemoćne u 2017. godini.
Zahvaljujem gospođo ministrice. U ime predlagatelja obrazloženje uvaženi kolega Tulio Demetlika. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče. Cijenjena gospođo ministrice, nismo zadovoljni mi u IDS-u sa odgovorom, naime i sami ste rekli da su to minimalna financijska sredstva a mi uporno tvrdimo da ta financijska sredstva nisu dostatna. U jednom prijašnjem odgovoru rekli ste za Motovun da je to relativno nova zgrada, ova u Raši je izgrađena još za vrijeme kada se dolje otvarao rudnik i oni jadni rudari koji su sada u mirovini za koje bi mi trebali imati sluha pogotovo vi u Ministarstvu socijale koji su gradili ne samo ovu državu nego i sve one prije koje su iskorištavali to rudno bogatstvo danas oni nemaju osnovne uvjete za jedan dom umirovljenika. Istarska županija upravo za rekonstrukciju i obnovu ovoga doma podigla je i kredit i zadužila se, međutim ta sredstva nisu dovoljna i zato smo dali taj amandman da upravo uz pomoć državnog proračuna se zaokruži cijela investicija kako bi stvorili što bolje uvjete za ove umirovljenike. Napominjem dom umirovljenika je od 36. na ovoj poziciji sigurno zahtjeva velike građevinske zahvate kako bi udovoljili današnjim standardima. Zato tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Tuliju Demetliki na ovom obrazloženju. Molim vas glasovanje o amandmanu. Zahvaljujem. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebit broj glasova. Prelazimo na amandman 119. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a izvolite gospođo ministrice.
Također se radi o domu koji je decentraliziran, dodatna sredstva, amandman se ne prihvaća jer su dodatna sredstva izravnanja za decentralizirane funkcije temeljem odluke o minimalnim financijskim standardima, kriterijima i mjerilima za decentralizirano financiranje domova za starije i nemoćne i u 2017. godini.
Zahvaljujem gospođi ministrici. U ime predlagatelja uvaženi kolega Giovanni Spozna. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče zahvaljujem. Gospođo ministrice i vi i ja jako dobro znamo da decentraliziran sredstva nisu dostatna zato što imate vrlo skromna sredstva i vi u vašem socijalnom programu. Vi ste na svojoj funkciji nešto malo manje od 2 mjeseca, osobno ne nosite, niti ne snosite nikakvu krivicu ali čisto da vas informiram kada vas već to nisu vaši suradnici naime prije nekoliko godina resorno ministarstvo naložilo je da se šezdesetak štićenika mora odmah iseliti i napustiti izdvojenu zgradu depandanse u sklopu doma Domenico Pergolis u Rovinju. Što je prouzročilo i ogromnu štetu i ogroman problem i štićenicima i gradu i županiji. Mi smo reagirali promptno, izradili potrebnu dokumentaciju, sada je natječaj u tijeku, krivi nismo, državna razina je prouzročila problem i nudimo rješenje temeljem kojeg od ukupnih potrebnih 30 milijuna kuna 1/3 potrebnog iznosa na sebe preuzima proračun Grada Rovinja, 1/3 županija i ljubazno molimo i nudimo da se unutar vašeg ministarstva također preuzme ili iznađe tih 10 tak milijuna kuna jer ću ponoviti problem nije prouzročila niti lokalna, niti županijska razina već državna razina. Tražim glasanje.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Giovanniju Sponzi na obrazloženju. Molim vas glasovanje o amandmanu. Zahvaljujem. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebit broj glasova. Prelazimo na amandman broj 120. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite gospođo ministrice.
Također se amandman ne prihvaća. S obzirom da su ustanovi osigurana adekvatna sredstva za obavljanje neredovite djelatnosti na poziciji socijalna skrb o osobama sa mentalnim oštećenjem.
Zahvaljujem gospođo ministrice. U ime predlagatelja uvaženi kolega Boris Miletić. Izvolite.
Hvala lijepa uvažena gospođo ministrice. Očito postoji neki šum u komunikaciji jer ne vjerujem da bi dom za starije osobe u Motovunu dakle tražio pomoć na način da se putem amandmana osiguraju dodatna sredstva kada bi ona bila unutar vašeg resora osigurana u samom prijedlogu proračuna. Dakle ovo je zahtjev koji dolazi sa terena, to je zahtjev od ljudi koji tamo rade i neophodna su im dodatna sredstva a obzirom da vi tvrdite da su sredstva dostatna onda mislim da očito se radi o nekom šumu u komunikaciji. Ja ipak sam sklon vjerovati da sredstva nedostaju i zato molim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Borisu Miletiću na ovom obrazloženju. Molim vas glasovanje o ovom amandmanu. Zahvaljujem. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebit broj glasova. Prelazimo na amandman broj 121. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite gospođo ministrice.
Amadnman se ne prihvaća. Također se radi o ustanovama koje su decentralizirane i sredstva za funkciju doma osigurana su na poziciji dodatnih sredstava izravnanja za decentralizirane funkcije temeljem već spomenute odluke o minimalnim financijskim i drugim kriterijima za decentralizirano financiranje domova u 2017. godini.
Zahvaljujem ministrice. U ime predlagatelja uvaženi kolega Boris Miletić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena gospođo ministrice evo kod ovog amandmana želim istaknuti dakle radi se o Domu Alfredo Štiglić u Gradu Puli i od onoga trenutka kada je naravno prije vas ali vaše ministarstvo zamrznulo mogućnost proširivanja mreže držim da je to jedan trenutak nakon kojega konstantno slijedi jedan oblik nepravde. Zašto to govorim? Zato što bi trebali usporediti koliki su smještajni kapaciteti subvencioniranih domova po pojedinim gradovima i to usporediti dakle sa brojem stanovnika da znamo koliko država smještajnih kapaciteta za starije osobe subvencionira po glavni stanovnika dakle Per capita kako bi mogli uspoređivati i manja i veća mjesta, odnosno uzeti u obzir čitavu županiju. Dakle, trenutno u Gradu Puli na listi čekanja za smještaj u ovom domu ima negdje nešto malo više od 2000 osoba. Dakle te liste sigurno ne bi bile tako velike kada bi te osobe bile u mogućnosti podmiriti smještaj u nekim drugim ustanovama po komercijalnoj cijeni. Međutim, one su u tome onemogućene i zbog toga su prinuđene čekati. Držim da bi dakle građanima koji rade i koji sigurno pomažu svojim roditeljima značajna pomoć bila kad bi bili na miru i znali da su im roditelji smješteni u adekvatnoj ustanovi. Ponoviti ću, mi se ne bojimo odgovornosti, mi se ne bojimo ovlasti, ne bojimo se rada niti plaćanja poreza. Ali držim da bi trebalo napraviti jednu sustavnu analizu i utvrditi koji gradovi su potkapacitirani u smislu subvencioniranog smještaja a koji gradovi možda imaju veće mogućnosti. I onaj prvotni prijedlog kada bi se upotrijebio imovinski cenzus držim da bi ovaj problem na taj način možda ne riješili ali barem ublažili. Zato molim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Borisu Miletiću na obrazloženju. Molim vas za glasovanje o amandmanu. Zahvaljujem. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebit broj glasova. Prelazimo na amandman broj 122. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite gospođo ministrice.
Amandman se ne prihvaća. Domu za odrasle osobe Sveta Nedjelja, Nedeljšćina osigurana su adekvatna sredstva za obavljanje redovite djelatnosti na poziciji skrb o osobama sa mentalnim oštećenjem, sredstva za nabavu proizvodne dugotrajne imovine, postrojenja i oprema osiguraju se također na poziciji nabava oprema manje vrijednosti u sustavu socijalne skrbi koja se odobravaju tijekom godine za sve ustanove socijalne skrbi kojima je osnivač Republika Hrvatska.
Zahvaljujem gospođo ministrice. I u ime predlagatelja uvaženi kolega Tulio Demetlika. Izvolite.
Uvažena gospođo ministrice, želim napomenuti da upravo ovaj Dom za starije, tj. za psihički bolesne odrasle osobe bio je pred zatvaranjem. Mi smo imali tu sreću za razliku od Rovinja da niste iz vrha, tj. iz Vlade zatvorili ovaj dom i iselili štićenike. I u proteklom periodu izradili svu projektnu dokumentaciju upravo za obnovu i opremanje toga doma. Želim napomenuti da prošle godine na stavci u proračunu, znači za 2016. godinu bilo je planirano 70000 kuna. Za narednu godinu stavka je nula. I stoga smo predložili amandman da se barem 350000 kuna osigura kako bi nastavili sa daljnjim opremanjem i dizanjem standarda u tom domu. Stoga zahtijevam i za ovaj amandman glasanje.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Tuliju Demetlika na obrazloženju. Molim vas glasovanje o amandmanu. Zahvaljujem. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebit broj glasova. Zahvaljujem se uvaženoj ministrici gospođi Nadi Murganić na ovim obrazloženjima. Prelazimo na amandmane iz nadležnosti i djelokruga Ministarstva pravosuđa. Sljedeći amandman je amandman broj 123. Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Uvažena državna tajnica Sanja Mišević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, gospođe i gospodo saborski zastupnici. Ovaj amandman Vlada ne prihvaća iz razloga što je predloženo da se 150 tisuća kuna koji su bili na stavci obnove voznog parka Ministarstva pravosuđa preusmjeri na besplatnu pravnu pomoć. Međutim, radi se o od ranije preuzetim obvezama, odnosno konkretno ugovoru o leasingu iz 2010. godine.
Zahvaljujem. Obrazloženje u ime kluba uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Pa htio bih reći da velik broj građana koji su siromašni se nalaze u pravnim problemima veliki dio njih zbog ovrha. I ono što njima treba je besplatna pravna pomoć i tu pomoć pružaju pravne klinike. Na žalost koliko sam informiran dolazi do smanjenja sredstava u kontekstu pružanja besplatne pravne pomoći od strane pravnih klinika. I jednostavno veliki broj građana će ostati zakinut. Ja ne znam kada ljudi idući put nas budu zvali za pravnu pomoć na koga da mi njih usmjerimo ako se pravne klinike ugase, odnosno ako ostanu bez sredstava za rad. Ja apeliram na vas kao predstavnicu Ministarstva pravosuđa, da ako se već ne može iz stavke leasinga ne mogu uzeti ta sredstva, da se napravi nekakva reorganizacija sredstava unutar samog ministarstva i da se iz neke druge stavke prenamijene sredstva. Apeliram još jednom da se radi o velikom problemu jer odvjetnici su skupi, a siromašni ljudi su najčešće u tim problemima pravnim i nije mi jasno zapravo na koji način će onda ti ljudi dolaziti do pravne pomoći ako se sredstva za pravne klinike likvidiraju iz plana i programa Ministarstva pravosuđa. Apeliram još jednom na sveprisutne zastupnike HDZ-a da imaju milosti prema tim ljudima kojima treba besplatna pravna pomoć, da ne odbace taj amandman kao što su i sve ostale amandmane, da pokažu srce. Jer mislim da nije fer da mi ovdje cijeli dan stojimo i sjedimo, a da oni jedan za drugim odbijaju 200 amandmana. Koji je onda smisao cijele ove rasprave i zašto mi uopće te amandmane obrazlažemo ako oni nama sve redom odbijaju. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru. Molim vas glasovanje o amandmanu. Zahvaljujem. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebit broj glasova. Prelazimo na amandman broj 124 uvaženog kolege zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite gospođo državna tajnice.
Hvala lijepa. Amandman se odbija. Naime, predloženo je sa aktivnosti međunarodnih sporazuma Sveta Stolica iznos od 500 tisuća kuna preusmjeriti na aktivnost struno usavršavanje pravosudnih dužnosnika i savjetnika. Obrazloženje je identično već ranije iznesenom. Dakle, radi se o ranije preuzetim obvezama, a amandman ne smije ići na teret ranije preuzetih obveza.
Zahvaljujem. Obrazloženje uvaženi kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo. A dakle, mogu još samo jednom ponoviti da ovo obrazloženje ne stoji, da nije točno i na žalost tužno je da odbijate naše amandmane koji idu na korist vama obrazlažući to netočnostima i mislim da je to neozbiljno. Neozbiljna je i cijela procedura današnjih odbijanja amandmana, glasanja o amandmanima koja je potpuno različita. Mi smo o istim stvarima glasali na potpuno različite načine tri, četiri puta. Inače ova stavka bi puno značila zbog toga što u Hrvatskoj ako postoji jedan važan problem, velik problem to je nepovjerenje u pravosuđe. Povjerenje u pravosuđe bi sigurno se podiglo većom kvalitetom rada pravosuđa, a veća kvaliteta je usko vezana uz stručno usavršavanje zaposlenih u sustavu pravosuđa. Stoga predlažem da se ipak ovaj amandman prihvati.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Željku Jovanoviću. Molim vas glasovanje o ovom amandmanu. Zahvaljujem. Amandman nije dobio potrebni broj glasova. Prelazimo na amandman broj 125 uvaženog kolega zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite gospođo državna tajnice.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Naime predloženo je sa aktivnosti međunarodnih sporazuma Svete stolice na aktivnost izbor i obuka vježbenika u pravosudnim tijelima preusmjeriti iznos od pet milijuna kuna. Amandman se odbija sa identičnim obrazloženjem, dakle radi se o od ranije preuzetim obvezama, a predloženi amandman ne smije ići kontra istog.
Zahvaljujem uvaženoj državnoj tajnici. Uvaženi kolega zastupnik Željko Jovanović.
Uvažena državna tajnice, žao mi je što ne prihvaćate amandman jer on opet ide na korist vama. Evo kao naručeno došao je odgovor na moje zastupničko pitanje koje sam postavio … gdje sam ga pitao, koliko je vježbenika primljeno u sustav pravosuđa tijekom 2015. i 2016. i kakva je dinamika njihovog primanja u periodu 2017.-2020. Kolegice i kolege, nadam se da ste pročitali odgovor. Dakle odgovor je jedno veliko nula. Nula vježbenika je primljeno u sustav pravosuđa. Prema tome na koji način se sustav pravosuđa onda može razvijati kada nema vježbenika? Kaže u narednoj godini se planira primiti 45, a nakon toga ovisit će o raspoloživim financijskim sredstvima. Pa evo kolegice i kolege, dajmo pet milijuna kuna sustavu pravosuđa da može zaposliti vježbenike kako bi svi ljudi koji rade i koji odlaze u penziju mogli dobiti adekvatne zamjene jer to neće biti u stanju. Molim vas podržite ovaj amandman.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Željku Jovanoviću na ovom obrazloženju. Molim vas glasovanje o ovom amandmanu. Zahvaljujem. Amandman nije dobio potrebni broj glasova. Prelazimo na amandman broj 126 uvaženog kolege zastupnika Zdravka Ronka. Izvolite gospođo državna tajnice.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Naime, predloženo je sa stavke odnosno sa razdjela Ured predsjednice RH iznos od pet milijuna kuna preusmjeriti na aktivnost progona počinitelja kaznenih djela, zaštitu imovine RH i podnošenje pravnih sredstava za zaštitu zakonitosti. Amandman se ne prihvaća iz razloga što je prijedlog proračuna izrađen na temelju stvarnih zahtjeva korisnika i usklađen je sa potrebnim izdacima za zaposlene kao i druge terete.
Zahvaljujem uvaženoj državnoj tajnici. Uvaženi kolega Zdravko Ronko. Izvolite.
Hvala lijepo. Kada je došlo do uhićena u Orašju jedan prevažni odbor, Odbor za ratne veterane zatražio je hitno očitovanje glavnog državnog odvjetnika o suradnji pravosudnih tijela RH i BiH o istragama ratnih zločina, to je jedno, o reciprocitetu i o postupanju s dokumentacijom. I glavni državni odvjetnik je tada odmah drugi dan u prisustvu ministra Tome Medveda na zatvorenoj sjednici puna tri sata nas izvještavao o svim relevantnim činjenicama, između ostaloga i o velikim kadrovskim, materijalnim i smještajnim problemima. Tako da je na odboru iznjedren jedan jedini i jednoglasni zaključak koji glasi Odbor predlaže Vladi RH da u državnom proračunu za 2017. osigura dodatna sredstva za materijalno opremanje i kadrovsko popunjavanje Državnog odvjetništva RH. No nakon što je splasnula euforija predsjednik odbora, njemu više nije palo ni na pamet odnosno nije našao za shodno da taj zaključak dostavi Vladi RH, a prošli tjedan kada smo razgovarali kada smo raspravljali o proračunu na odboru, odgovor je bio šta je s tim zaključkom, odgovor je bio da ostavljamo to za drugi puta. E upravo zbog toga ja sam predložio ove amandmane. Dakle pet milijuna su izbijanje, i to za početak sam, pet milijuna za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala i pet milijuna za progon počinjenja kaznenih djela i to ne samo ratnih već i raznih drugih poratnih zločina koji su činili mnogi. Među njima i neki od naših najsiromašnijih zastupnika koji će sada glasati protiv.
Hvala. Molim cijenjene zastupnike [[Upadica Ronko: Ne mislim tu na Pernara.]] molim cijenjene zastupnice i zastupnike da glasuju o predloženom amandmanu. Glasovanje je završeno. Amandman nije stekao dovoljnu većinu. Sljedeći amandman je također od zastupnika Zdravka Ronka 127 po redu.
Hvala lijepa. Predmetni amandman se ne prihvaća. Naime, predloženo je da se sa aktivnosti administracije i upravljanja Ministarstva državne imovine pet milijuna kuna preusmjeri na aktivnost suzbijanja korupcije i organiziranog kriminaliteta.
Cijenjeni zastupnici molim vas za mir u sabornici.
Dakle amandman se ne prihvaća sa obrazloženjem da je prijedlog proračuna izrađen na temelju stvarnih zahtjeva korisnika, te je usklađen sa potrebnim izdacima za zaposlene kao i troškovima koji terete proračunskog korisnika.
Predlagatelj amandmana želi uzeti riječ? Izvolite.
Hvala lijepo. Htio sam samo reći da su to veoma ozbiljni i važni amandmani kako god vam izgledali jer kada bi DORH i USKOK recimo bili materijalno i kadrovski osposobljeni pa da istresu sve ono do čega se ovaj malo prije spomenuti zastupnik nalapao ovim institucijama dakle DORH-u i USKOK-u mogli bi evo gospodin Marić ministar Marić mogao bi odmah utrostručiti proračun. A to što sam ja uz put rekao da se to može uzeti Uredu predsjednice, pa mislim da bi nam to ako ništa drugo bili zahvalni i lososu, ako ništa drugo. Hvala lijepo. Molim lijepo da se glasa.
Hvala. Molim cijenjene zastupnice i zastupnike da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno. Amandman nije stekao dovoljnu većinu. Zastupnik Hajdaš Dončić.
Ispričavam se. Molim stanku u ime kluba od 10 minuta. Dakle, ovo je zadnji amandman Kluba zastupnika SDP. Nijedan amandman nije prihvaćen. Dakle, molim stanku zbog dogovora o glasanju. Hvala lijepo predsjedniče. STANKA U 16,05 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,15 SATI]] Poštovane zastupnice i zastupnici, nastavljamo s radom. Klub zastupnika SDP-a zatražio je stanku. U njihovo ime zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle, podnesena su na ovaj proračun 132 amandmana. Vlada nije prihvatila ni jedan jedini, a tim amandmanima traženo je nešto malo više novca za bolnice, za škole, za sportske dvorane u školama, za mlade, za obrazovanje, za siromašne, za gladne, za duševne bolesnike, za nacionalne manjine. Ništa to Vladi nije bitno. Vlada je doduše se pobrinula da osigura dovoljno sredstava za Ured Predsjednice Republike, da se kupi 4 tone lososa i da se uredi i poveća Plenkovićev ured. To je važno. Ovi siromašni, ovo obrazovanje, ovo, to je sve Vladi nebitno. Ne mogu vjerovati da se nije moglo prihvatiti nijedan amandman, odnosno da su svi toliko bedasti i toliko nepotrebni da ih Vlada ne može prihvatiti. Na početku našeg mandata i HDZ i MOST su ovdje obećali, i vi predsjedniče Sabora u svom inauguracijskom govoru kako će ovo biti jedan drugačiji Sabor od onih dosadašnjih, i kako će vlast prihvaćati kvalitetne suvisle prijedloge oporbe, kako ih nećete odbijati samo zato što su opozicijski. Evo vidimo kako to radite. Ja se HDZ-u ne čudim. Ni cijeli naš klub se HDZ-u ne čudi. Mi HDZ znamo jako dobro, oni se nikada nisu ponašali drugačije. MOST nam je obećao nešto drugo, a šta nam je ponudio? Ponudio nam je jednu farsu. Evo kolega Bulj je dao amandman, traži za školu u Sinju. Vlada je čak, ne da je oporbene odbila, nego odbija i amandman člana vladajuće većine. Ali to se moglo riješiti drugačije tako da MOST dođe Plenkoviću i kaže: Slušaj, Plenkoviću, premijeru, ili će sinjska škola dobiti tih 5 milijuna ili mi idemo van iz koalicije. To se tako rješava. A ne farsom, a ne farsom kojom se poručuje evo mi MOST-ovci mi bi siroti htjeli, ali HDZ zločesti ne da. Mi ćemo nakon ovoga glasati i o Zakonu o obavezama i pravima državnih dužnosnika. Ista stvar. Kao MOST hoće zaustaviti vlast plaća dužnosnika. Pa što niste otišli Plenkoviću i rekli: Izlazimo iz koalicije ako vi to ne napravite. To bi bio posao. A ne ovdje zaluđivati ljude. Znate, pa nije, nisu ljudi toliko bedasti da bi na te vaše priče nasjeli. Nisu tu samo amandmani. Vi ste takva većina koja ne da govoriti u ovom parlamentu o jako ozbiljnim stvarima. Npr. državni tajnik Glunčić, ne da, kolega Opara neće to staviti ni na točku dnevnoga reda na sjednici odbora. A pa gledajte, problem nije mali. Imamo ministra koji prepisuje znanstvene radove, imamo njegovog državnog tajnika koji vrijeđa nacionalne manjine i djecu s poteškoćama u razvoju. Ne, ni na odboru se to ne može raspraviti. Takva ste vi parlamentarna većina. Jedini amandman zapravo, jedina promjena koju ste napravili do sada, to je amandman na Statut Hrvatskih voda. E to ste odmah promijenili. Statut Hrvatskih voda da se mogu MOST-ovi rođaci, prijatelji, kumovi zapošljavati. Danas u novinama čitamo da i kolega Grmoja ima jednog takvoga. Ne znam je li istina ili nije, valjda ćemo saznati ovih dana više. Volio bih da nije istina, volio bih da novine lažu i da je to sve izmišljeno. Ne mogu vjerovati da je MOST-ovcima jedina briga kako ljudima zamazati oči da se oni nešto kao brinu za građane i da su oni drugačiji, a zapravo su još gori. Ali Zebar otvoreno kaže i otkad postoji otvoreno je govorio: Nas uopće opozicija ne zanima ni opozicijski prijedlozi. Dakle, od 132 amandmana niste prihvatili nijedan. SDP naravno ne može glasati za takav proračun, ne vjerujemo da su svi ti amandmani bili toliko nekvalitetni da ste ih morali odbiti. To naprosto ne možemo vjerovati. Možemo jedino zaključiti da ste vi vlast koju uopće ne zanima da uvaži bilo kakav prijedlog opozicije ili bilo koju temu koju opozicija stavlja na dnevni red. Ali, nećete nas time obeshrabriti. Mi ćemo i nadalje, i kolegica Sabina Glasovac, i kolege drugi u odboru, će inzistirati da se i tema Glunčić raspravi do kraja i Hrvatske vode da se rasprave do kraja i sve što radite. Hvala.
Hvala zastupniku Staziću. Ja bih volio samo upozoriti na jednu stvar. Od 5 minuta koje ste imali na raspolaganju možda ste 2 minute potrošili na ono što je bila vaša tema, a to je odnosi vaši prilikom glasovanja o proračunu unutar SDP-a. Dvije i pol minute potrošili ste barem na neke druge klubove. Nisam znao da se trebate dogovarati sa MOST-om i HDZ-om jer ste zatražili stanku u ime SDP. Ovaj put sam dopustio. Sljedeći put ću vas morati prekinuti. Samo unaprijed najavljujem. Sada prelazimo na amandman na opći dio prihoda poslovanja. 64 – Prihodi od imovine. 132. amandman po redu od zastupnika Ivana Lovrinovića. Ministar financija Zdravko Marić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Vlada Republike Hrvatske predloženi amandman ne prihvaća.
Samo za upozorenje. Dio amandmana će doći posljedično. Molio bih cijenjene zastupnike da se strpe.
Hvala lijepo još jedanput. Dakle, predloženi amandman Vlada ne prihvaća s obzirom da je ovo jedini amandman na opći dio prihoda odnosno opći dio proračuna, nekoliko rečenica i obrazloženja zašto. Između ostalog uvaženi zastupnik je to pitanje otvorio i na samom matičnom odboru, Odboru za financije i proračun. Dakle, nekoliko je razloga, prvi je u skladu sa pozitivnim zakonskim propisima dakle lex specijalis je Zakon o HNB-u, članci od 55. do 57. koji reguliraju na koji način i kako se formiraju opće i posebne pričuve odnosno na koji način i kako se utvrđuje, izračunava i uplaćuje razlika između prihoda i rashoda u državni proračun. U isto vrijeme ovakav jedan amandman bi bio i u suprotnosti sa nama preuzetim obvezama na međunarodnom planu odnosno u suprotnosti sa pojedinim člancima i odredbama ugovora o pristupanju EU odnosno o funkcioniranju Europske unije te statutom Europske središnje banke. I ono što je također važno za reći, dakle ovdje ako govorimo o pojmu dobitak ili dobici dakle zapravo govori se i misli se na nerealizirane dobitke koji su ostvareni uslijed tečajnih razlika upravljanjem naravno te bilance. Inače opće pričuve HNB-a se i formiraju i one su sastavni dio bilance HNB-a kako bi se zapravo otklonili odnosno imali protustavku za različite vrste rizika, prije svega valutni ali isto tako kreditni, kamatni i slično. Hvala lijepo.
Želi li predlagatelj amandmana uzeti riječ? Zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre, zastupnice i zastupnici. Ja nemam dovoljno vremena da odgovorim kvalitetno na ovo pitanje i stoga vas pozivam na saborsku raspravu na plenarnoj sjednici o ovom pitanju. Ovo je bio jedini amandman kao što ste rekli koji je pružao realnu šansu da prihode proračuna podigne za 10 milijardi kuna, to je realni novac, to nije misija novca, to nije tiskanje. Ja zaista ne mogu vjerovati da danas odbija se nešto što je realno. Da ste ovo stavili kao prvu točku dnevnog reda danas, rasprava bi bila gotova za pola sata, sve bi bilo pokriveno sa ovih 10 milijardi kuna i još bi ostalo novca. Međutim, gospodine ministre, ja vas podsjećam da je izmjene Zakona o HNB-u 2008. i 2013. upravo pisala HNB pa je ovo odredila što vi govorite upravo je ona napisala. U tome je problem što ovaj Sabor ne može odlučivati o državničkim stvarima, o svome novcu, ovo je novac zadržani kod HNB-a koji je u vlasništvu države, vi ste u ime države njen predstavnik, ovo znači u prijevodu, meni je žao da to moram reći da odustaje Vlada od oslanjana na svoj novac nego poručuje nam mi ćemo se sljedeće godine zadužiti za 10 milijardi kuna, na to ćemo platiti recimo 4% godišnje, a to je oko 400 milijuna kuna samo kamate. Samo za te kamate mogli bismo riješiti problem Imunološkog zavoda, mogli bismo policajcima isplatiti otpremnine, mogli bismo DORH podići na razinu da kvalitetno može raditi. Ja naprosto ne mogu vjerovati da novac koji nama pripada, građanima, državi da se neće dirati a da se čitavo vrijeme štite interesi Narodne banke i banaka koja ovu zemlju i dalje želi držati u dužničkoj poziciji.
Hvala. Molim cijenjene zastupnice i zastupnike da glasuju o predloženom amandmanu. Samo pričekajte molim vas. Možete pristupiti glasovanju. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da navedeni amandman nije stekao dovoljnu većinu. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na glasovanje o Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2017. godinu. Na temelju članka 91. Ustava Republike Hrvatske za donošenje Državnog proračuna potrebna je većina svih zastupnika, 76 glasova. Dajem na glasovanje Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2017. godinu. Molim uključite se. Glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 86 za, 4 suzdržana i 37 protiv donijet Državni proračun Republike Hrvatske za 2017. godinu. Sukladno članku 35. Zakona o proračunu sada prelazimo na glasovanje o davanju suglasnosti, prijedlozima financijskih planova za 2017. godinu i Projekcija za 2018. i 2019. godinu. Prvo, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih voda za 2017. godinu i Projekcija za 2018. i 2019. godinu. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 87 za, … Molim saborske, molim cijenjene zastupnice i zastupnike da se strpe. I molim vas, molim vas, da, molim vas za red u sabornici do kraja glasovanja. Sa 87 glasova za, 6 suzdržanih i 34 protiv donijeta je Odluka o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih voda za 2017. godinu i Projekcija za 2018. i 2019. godinu. Drugo, Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a i zastupnik Peđa Grbin i Klub zastupnika HNS, HSU podnijeli su amandmane na prijedlog financijskog plana Hrvatskih cesta za 2017. godinu i projekcija za 2018. i 2019. godinu. Molim predstavnika predlagatelja da se izjasni o podnesenim amandmanima ministar Oleg Butković, 128 amandman po redu.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Zastupnice i zastupnici amandman se ne prihvaća s obrazloženjem da dosadašnja ulaganja državnoj cesti D102 kroz program Betterment 2010. godine te radovi koji su u tijeku i to sanacija mostova Baška Draga 2 i 3 na državnoj cesti DC102, lokacije između Grada Krka i Baške te sanacija sustava oborinske odvodnje na državnoj cesti DC102 lokacija Kijac, lokacija između Krčkog mosta i Grada Krka čije je ugovaranje u tijeku ukazuje na aktivnosti Hrvatskih cesta u cilju povećanja protočnosti i sigurnosti prometa.
Hvala. Želi li predlagatelj amandmana uzeti riječ? Izvolite.
Ministre zahvaljujem na obrazloženju. Dakle radi se o državnoj cesti koja iz godine u godinu ima sve veće opterećenje stoga je potrebno uložiti sredstva u njenu revitalizaciju i poboljšanje stanja u prometu prije svega sigurnosti. Ali obzirom na vaše obrazloženje da ste potpisali ugovor o ulaganju onda nije potrebno glasati o ovom amandmanu. Hvala vam.
Hvala. Amandman se povlači te nećemo glasovati o njemu. 129. amandman podnio je zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Hvala lijepo. I ovaj amandman se ne prihvaća s obrazloženjem razgovori između RH sa Republikom Slovenijom inicirani su na tehničkoj razini. U tijeku su te će se po završetku istih moći odnijeti odluka o ulaganju u državnu cestu DC510 čvorište Umag, A9 do granične postaje Kaštel granica Republike Slovenije.
Želi li predlagatelj uzeti riječ? Izvolite zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre djelomično se mogu složiti sa vašim obrazloženjem. Međutim i vi i ja znamo da Slovenija već više od 20 godina govorio da će brzu cestu između talijanske granice dovesti do hrvatske granice. A to se kontinuirano ne događa. Po svemu onome što vidimo ta cesta će u najboljem slučaju stati kod Izole više-manje gdje je i sada. A ova cesta za koju tražimo ova sredstva će sve i da se postigne dogovor sa Slovenijom biti potrebna najmanje slijedećih 5, 6, 7 godina pogotovo ako uzmemo u obzir brzinom koju Slovenija ima prilikom gradnje brzih cesta na svojem području kada te ceste idu prema Hrvatskoj naravno. Stoga vas molim s obzirom da se i dan danas unatoč svim ulaganjima koja su tamo napravljena u zadnjih desetak godina a ulaganja su doista bila znatna tamo se i dalje stvaraju ogromne gužve, radi se o graničnom prijelazu Kaštel da budem potpuno jasan. To predstavlja i sigurnosni rizik a u ostalom za velik broj turista taj granični prijelaz s RH zbog čega mislim da bi ova sredstva bila potrebno osigurati a naravno pregovore sa Slovenijom oko gradnje ceste nastaviti. Hvala. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Molim cijenjene zastupnice i zastupnike da glasuju o predloženom amandmanu. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da predloženi amandman nije stekao dovoljnu većinu. 130. amandman po redu je došao od strane Kluba zastupnika HNS, HSU.
Hvala lijepo. Navedeni amandman se ne prihvaća. Odlukom Vlade RH o postupku realizacije projekata sanacije klizišta na cestama u RH od 23. prosinca 2014. godine Hrvatske ceste su određene nositeljem, investitorom realizacije projekta sanacije klizišta na cestama u RH. Hrvatske ceste su navedeni početno planirani iznos za 2016. godinu za realizaciju projekata sanacije klizišta na cestama u RH od 9 milijuna kuna povećali na 19 milijuna kuna u 2016. a u 2017. godini Hrvatske ceste planirale su za istu namjernu u iznosu od 11 milijuna kuna. Bitno je naglasiti da Hrvatske ceste osim ovih 30 milijuna kuna koja su planirana temeljem navedene odluke Vlade RH u 2016. i 2017. godini sanaciju klizišta na državnim cestama planiraju još i u okviru programa investicijskog održavanja.
Želi li predstavnik predlagatelja amandmana uzeti riječ? Izvolite.
Zahvaljujem. Evo ja već pričam o klizištima i stvarno ne znam više što da kaže. Ovi novci koje ste vi predvidjeli su eventualno dostatni iza jednu županiju a znamo i sami da klizišta postoje u više 5, 6 županija i to je ogroman problem. Samo u Krapinsko-zagorskoj i Varaždinskoj županiji su štete od klizišta procijenjene na 100 milijuna tako da ovih 19 nije baš neka velika utjeha. I molim glasanje o amandmanu.
Zahvaljujem zastupnici Puh. Molim zastupnike da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da predloženi amandman nije stekao dovoljnu većinu. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih cesta za 2017. godinu i projekcija za 2018. i 2019. godinu. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 89 za, 3 suzdržana i 34 protiv donijeta Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih cesta za 2017. godinu i projekcija za 2018. i 2019. godinu. Treće, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju za 2017. godinu i projekcije za 2018. i 2019. godinu. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa 87 glasova za, 3 suzdržana i 33 protiv donijeta Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju za 2017. godinu i projekcija za 2018. i 2019. godinu. Četvrto, Klub zastupnika HNS, HSU-a podnio je amandman na prijedlog Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2017. godinu i projekcija za 2018. i 2019. godinu. Molim predstavnika predlagatelja ministra financija Zdravka Marića da se izjasni o podnesenom amandmanu 131. amandmanu po redu.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Hrvatska Vlada ovaj amandman ne prihvaća. Vlada Republike Hrvatske donijela je Odluku o postupku realizacije projekta sanacije klizišta na cestama u Republici Hrvatskoj od 23. prosinca 2014. u svrhu realizacije projekta sanacije klizišta zbog iznimne, tadašnje iznimne situacije, a za realizaciju projekta nadležne su Hrvatske ceste. Fond sukladno Zakonu o održivom gospodarenju otpadom upravlja sustavom posebnih kategorija otpada na način da naplaćuje naknade gospodarenja posebnim kategorijama otpada od obveznika plaćanja, te iste ulaže u sustav sakupljanja i uporabe posebnih kategorija otpada radi ispunjenja utvrđenih ciljeva Republike Hrvatske. U tom smislu prihodi fonda od naknade sa osnove posebnih kategorija otpada su strogo namjenski, te fond ne može iz navedenih prihoda financirati sanacije klizišta. Hvala.
Želi li predlagatelj amandmana uzeti riječ? Zastupnica Puh, izvolite.
Pa evo fond je imao stavku sanacija klizišta koja je također imala i projekcije za 2017. i 2018. i smatram da nije pravedno da se ta stavka ukida s time da problem i dalje postoji i nije riješen i tražim glasanje o amandmanu.
Hvala. Molim zastupnike da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da predloženi amandman nije stekao dovoljnu većinu. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2017. godinu i projekcije za 2018. i 2019. godinu. Molim vas glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 92 za, 3 suzdržana i 29 protiv donijeta Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša, energetsku učinkovitost za 2017. godinu i projekcija za 2018. i 2019. godinu. Molio bih zastupnika Pernara, ukoliko se odluči glasovati da sjedne na svoje mjesto. Ako je to vaša kartica, u redu. Ne, molim vas. Hvala. Nastavljamo dalje. Peto, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2017. godinu i projekcije za 2018. i 2019. godinu. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 86 glasova za, 4 suzdržana i 31 protiv donijeta Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i za sanaciju banaka za 2017. godinu i projekcije za 2018. i 2019. godinu. Šesto, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2017. godinu i projekcije za 2018. i 2019. godinu. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 87 za, 3 suzdržana i 35 glasova protiv donijeta Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2017. godinu i projekcije za 2018. i 2019. godinu. Odbor za zakonodavstvo predlaže Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: Ovlašćuje se stručna služba Hrvatskog sabora zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta Prijedloga državnog proračuna Republike Hrvatske za 2017. godinu i Odluka financijskih planova Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Centra za restrukturiranje i prodaju, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje prije njihove objave u Narodnim novinama. Zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, neću tražiti stanku, ali samo bih vas upozorio da se ovakav zaključak usvaja kako bi se u tekst proračuna uvrstili amandmani. Imajući u vidu da ovaj tekst proračuna nije mijenjan u odnosu na onaj koji je predložila Vlada niti u jednoj stanci ovakav zaključak je potpuno suvišan, da ne kažem nepotreban. Hvala.
Zahvaljujem na uputi zastupniku Grbinu. Mi ćemo nastaviti sa procedurom. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog zaključka. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa 88 glasova za, 20 suzdržanih i bez glasova protiv donijet zaključak u tekstu kako ga je predložio Odbor za zakonodavstvo.
I sada prelazimo dalje na sljedeći zakon, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2017. godinu, drugo čitanje, P.Z. broj 58. Predlagatelj zakona je Vlada RH, na temelju članka 85. Ustava i članka 211. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prijedlog akta primili ste u pretince. Ovaj zakon raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnosi na drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za ratne veterane, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za gospodarstvo, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za obitelj, mlade i sport, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Odbor za pravosuđe, Odbor za obranu, Odbor za Hrvate izvan RH, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ste primili na sjednici tih odbora. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Hvala. Otvaram raspravu. Prvo u ime kluba uvaženi Ivan Lovrinović. Nema ga, gubi pravo na raspravu. U ime Kluba zastupnika SDSS-a uvaženi Milorad PUpovac. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeći je u ime Kluba zastupnika vjerojatno Živog zida, nije doduše napisano ovdje ili neke slične stranke, uvaženi Ivan Pernar. Izvolite. Izvolite kolega Bauk.
Gospodine potpredsjedniče, predlažem da se primjeni članak 234. Poslovnika i da se ograniči rasprava na 15 minuta u ime svakog kluba.
Ja mislim da nema potrebe nema prijavljenih klubova, osim kolege Pernara nitko drugi neće govoriti. Izvolite.
Drage dame i gospodo, žao mi je što u ovako sitne sate mi raspravljamo o jednoj ozbiljnoj temi kao što je izvršenje proračuna i nije mi jasno zašto ovakve teme ne dolaze na dnevni red u normalno vrijeme, npr. jutrom. Zašto umjesto u 9,30 ujutro dolaze recimo u 9,30 navečer. I pazite zašto ja ovo govorim! Zato jer kako je moguće da mi u toj raspravi zauzmemo neki stav ako predsjedavajući odnosno predstavnik Ministarstva financija nama nije dao detaljno obrazloženje. Znači, nas se stavlja ad hoc u situaciju da, on znači čak niti ne kaže niti ne daje svoj izvještaj, a od nas očekuje da podržimo njegov prijedlog i onda je ljut i ako raspravljamo. Zamislite da sam ja ministar financija, da dođem u Sabor i da kažem: Nemam što za reći, i još se ljutim na recimo zastupnika: Što vi imate sad govoriti, što vi hoćete od mene, pustite me doma. Gospodine Marić, ovo je ozbiljan Dom, ovo je ozbiljno mjesto. Vi ste ministar financija, vi nas trebate izvijestiti o izvršenju proračuna. A zašto? Zato jer iz proračuna u proračun deficit u suštini raste i meni nije jasno na koji način vi slažete proračune kad u startu kažete bit će manji prihod njegov nego što će biti rashod. To se zove u narodu račun bez krčmara. Gospodine Marić, vi ste prošle godine napravili račun bez krčmara, a koliko se meni čini, gospodine Marić, planirate isto raditi i ove godine. I kako će taj račun bez krčmara u konačnici završiti? Kako? Završit će guranjem naše zemlje u dužničko ropstvo. Da li gospodina Marića to zanima? Ne. On ima drugih briga, dok ljudi razmišljaju kako će preživjeti, kako će preživjeti…
Kolega Pernar, ovo što govorite nema veze s ovom temom o izvršenju državnog proračuna. Oprostite. Vratite se na temu, molim vas.
Vratit ću se na temu. Ispričavam se. Znači, dok gospodin Marić nama nije znači obrazložio svoj zakon, a od nas traži da mi zauzmemo stav odnosno radi raspravu u krnjim uvjetima. Ovo su, dame i gospodo, krnji uvjeti. Ako nas ovdje ima sve skupa dvadeset, to su po meni krnji uvjeti. Jer ovo je ozbiljna tema izvršenja državnog proračuna o kojoj bi zastupnici trebali govoriti, trebali izraziti svoj stav i trebali izraziti svoje mišljenje. Jer na kraju krajeva o njihovom mišljenju ovisi prolaznost ocjeni vama odnosno Zakonu o izvršenju proračuna koji vi predlažete. Međutim, zašto vi mislite možda da rasprava nije bitna i zašto nemate niti potrebu obrazlagati ono što nam predlažete? Pa odgovor je jednostavan. Kažu Srbi prosto ko pasulj. Pa zato jer znate da imate dovoljno ruku i što god da ste vi unutra napisali to bi prošlo bez ikakve rasprave na glasanju. I upravo da bi ukazao na taj problem ja osjećam danas dužnost govoriti o načinu na koji se vi odnosite prema ovom visokom Domu. Po meni je sramotno da predstavnik predlagatelja nema što za reći. Zamislite, svaki čovjek u našoj zemlji dužan je raditi svoj posao. Svaki čovjek. Tako i vi. I što se događa? Vi ovdje dođete i kažete: Nemam što za obrazlagati. Je li to način na koji se odnosi prema Saboru? Ako jest, a vidimo da jest, možemo samo zaključiti da je on tragičan i da zapravo redikulizira ovo visoko tijelo i našu ulogu kao zastupnika omalovažava. Žao mi je zbog toga što ovakvom aktu pristupate na ovako neozbiljan način. Ta vaša neozbiljnost pri izlaganju ovog akta rezultat je vašeg općeg pogleda na ekonomiju, općenito na državni proračun pa samim time i na izvršenje državnog proračuna. Ono što je najbitnije u cijeloj stvari, a to je obraćanje zastupnicima, obrazlaganje onoga za što očekujete njih da glasate, to gospodine Marić, vi danas niste napravili. Vi, gospodine Marić, danas to niste napravili, a trebali ste jer je vaša uloga kao predlagatelja zakona da obrazložite nama zastupnicima zašto bismo mi za neki određeni prijedlog trebali glasati, reći motive, mišljenja, stavove i na kraju krajeva analize? Jer ovo izvršenje proračuna je u suštini jedna analiza. Umjesto analize, umjesto izvještaja, umjesto brojki konkretnih, umjesto argumentacije, umjesto sučeljavanja činjenicama ili recimo nepovoljnim činjenicama po vas vi nama ovdje dolazite kao kakav trgovački putnik stavljate neke papire, zapravo neki drugi ljudi stavljaju te papire koje ste vi vjerojatno pripremili kao predlagatelj na stol bez jedne riječi, bez jedne riječi pri tome očekujući da niti nitko od nas neće imati što za reći na vaše riječi. Međutim, na vašu šutnju, na vaše ignoriranje ove institucije ja sam odlučio govoriti, i govoriti glasno jer naš narod mora znati na koji način se zakoni donose, na koji način ovo tijelo funkcionira. Znači donese se zakon pod ruku, dođe se u Sabor poput trgovačkog putnika i u 10 navečer se predlaže neki zakon. Uzeti ću kasnije gospođo Ambrušec, hvala vam. I predlaže se zakon i onda kada se očekuje onaj finish, onaj ključni dio da vi taj zakon koji predlažete obrazložite, mi nailazimo na što? Na što dame i gospodo iz SDP-a? Na što smo mi naišli kod ministra Marića? Na uvjerljive argumente? Na nesporne činjenice? Što smo mi dame i gospodo čuli od našeg ministra danas? Šutnju! A zapravo njegova šutnja govori više nego bi sve njegove riječi mogle reći o stanju državnog proračuna. Jer je stanje državnog proračuna, dame i gospodo, katastrofalno. To je dno ispod dna, dvostruko dno, to je ljudi moji, to je izbušeni brod, to su podrapani džepovi, to je dame i gospodo rekli bi Dalmatinci jedna crna rupa. To je stanje, to je stanje dame i gospodo našeg proračuna [[Upadica Reiner: Kolega Pernar vidim da se odlično zabavljate ali vratite …]] I u tom smjeru. Oprostite, oprostite, ne možete mi zabraniti da govorim.
Ja vam mogu zabraniti ako hoću ali ja vas samo upozoravam da morate govoriti o temi a ne o [[Upadica Pernar: Pa tema je o proračunu, govorim o stanju proračuna, gospodin.]] Ne, ne, uopće nije, u tome i je stvar da vi ne znate o čemu govorite, tema uopće nije proračun nego Zakon o izvršenju državnog proračuna [[Upadica Pernar: Pa Zakon o izvršenju proračuna pa to …]] Pa to su dvije razne stvari potpuno.
Ali proračun de facto je ono što Zakon o izvršenju proračuna govori de jure, znači kritizirajući proračun de facto kritizira se, kritizira se de jure Zakon o izvršenju proračuna a ta dva zakona odnosno proračun i taj zakon su međusobno povezani jer proračun proizlazi iz Zakona o izvršenju proračuna. I iz tog razloga smatram da je na ovu temu bitno govoriti. Ja znam da bi mnogi htjeli da se o ovom zakonu ne govori, da bi mnogi htjeli da on prođe bez rasprave ili odnosno da se o njemu uopće ne raspravlja. Međutim, zašto građani nas plaćaju? Da li nas građani plaćaju za to da mi po brzoj traci donesemo zakon koji nam vi predlažete a koji nam se niste udostojili niti obrazložiti? Da li vi gospodine Marić to od nas očekujete. Kako gospodine Marić da zauzmemo pozitivan stav o nečemu kada vi smatrate nebitnim uopće da nas izvijestite o tome. Zamislite da sam ja došao u ovaj Sabor, da predlažem neki zakon, kao što ste vi večeras učinili u 10 navečer i da jednostavno na upit ono možete li reći kao predstavnik predlagatelja o tome zakonu, da vi kažete nemam što za reći, odnosno da ja kažem nemam što za reći, mene bi birači i zastupnici smatrali neozbiljnim. Ali u jednoj inverziji uloga, jer ovo je inverzija uloga, vi koji na neozbiljan način pristupate svome poslu, pokušavate stvoriti dojam da ste vi taj koji ste ozbiljan a mi koji želimo čuti vaše obrazloženje predmetnog zakona, mi koji o njemu želimo raspravljati, mi ispadamo neozbiljni. Dame i gospodo, na ovakav način na koji se donosi Zakon o prijedlogu državnog proračuna dovode se i mnogi drugi zakoni, bez rasprave. Odnosno što? Suština cijele priče je u tome da se rasprava de jure sprovede, znači na papiru, je li bio dnevni red po ovoj točki Zakona o izvršenju državnog proračuna? Je, došla je točka na dnevni red. Jesmo li raspravljali? Makar nitko nije raspravljao, makar predstavnik predlagatelja nije čak ni obrazložio ono što predlaže, mi imamo situaciju da je rasprava provedena. Dame i gospodo a da li je te rasprave bilo, koliko je ta rasprava trajala, da se nisam javio za riječ mi o ovome ne bi raspravljali i mi bi šutke prošli kroz taj drugi krug i što bi se onda dogodilo? Što bi se onda dogodilo gospodine Marić? Vi biste u četvrtak jednostavno pobjedonosno stavili na glasanje i imate tu dovoljno ruku i ti ljudi bi glasali, a pazite koji je najveći apsurd? Ti ljudi koji bi glasali su ljudi koji čak i da su bili ovdje na raspravi ne bi mogli čuti zapravo za što glasuju. Nije li to apsurd? Zar nije degradacija Sabora kad se saborski zastupnici pretvaraju u puka, neću reći strašila ali ne znam kako bi to nazvao, koja zapravo niti znaju o čemu glasuju jer objektivno ja sumnjam da je većina zastupnika pročitala ovaj prijedlog koji ste vi nama uputili nit su sudjelovala u raspravi. Hvala.
Hvala vam lijepa kolega Pernar.
Zatražio bi stanku od 10 minuta u ime kluba.
Ne dam stanku, ne dozvoljavam vam stanku.
Zbog čega ako imam pravo po Poslovniku?
U ime koga tražite stanku?
U ime kluba Živog zida kako bi upozorio na po meni sramotan rad Hrvatskog sabora.
Kolega Pernar, ovako vi ste maloprije izjavili da je problem u tome što se raspravlja u 11 sati ali ste smetnuli s uma da ste 5 minuta prije toga rekli da vi namjerno vučete sve nas za nos zbog svoje zabave. To ste vi ovdje rekli.
Gospodine Poslovnik mi omogućava da tražim stanku. Ako vi prekršite Poslovnik to je vaša stvar.
Prema tome, dobro evo dajem vam stanku od 10 minuta.
Hvala.
Izvolite. STANKA U 23,20 SATI. Jeste vi kolega Pernar spremi za. Izvolite. Kolega Pernar ovdje trebate doći. Odavde se govori kada se stanka traži.
Vidio sam da je bilo ljudi koji su bili prijavljeni da govore o ovome zakonu. Među njima i gospodin Ivan Lovrinović, profesor s Ekonomskog fakulteta, bivši dekan. Gospodin Lovrinović javio se za raspravu s razlogom, a taj razlog je bio taj da u njoj sudjeluje. Međutim on nije imao na kraj pameti da će danas skoro u ponoć, ja ću reći točno vrijeme 23,30 minuta na dnevni red doći ovaj zakon. Iz tog razloga on nije mogao niti sudjelovati u svemu ovome odnosno bio je uskraćen za nešto na što u suštini ima pravo. I smatrao sam bitnim radi njega i radi ostalih ljudi koji su se prijavili za raspravu, a koji su izgubili svoje pravo na raspravu ne zato jer su bili lijeni već zato jer nisu znali da će danas ova točka doći na dnevni red. Da je gospodin Lovrinović znao da će večeras ovo doći na dnevni red, on bi danas ovdje bio, on ne bi dozvolio da ga se preskoči. I iz tog razloga sam smatrao nužnim ukazati na jednu po meni pogubnu praksu da zakonski prijedlozi dolaze u pola noći u gluho doba noći dame i gospodo. Kažu da neprijatelj nikad ne spava, pa do kada mi moramo biti budni, do kada? Vi kažete gospodine Pernar radno vrijeme Sabora je od 9,30, da, i zamislite vi ovu situaciju, od 9,30 ujutro znači u subotu u 9,30 ova rasprava će trajati do ponoći, u 9,30 u subotu. Što je toliko hitno gospodine Marić kod ovoga zakona da mi u ponoć njega donosimo odnosno da radimo raspravu o njemu u ponoć? Zar je Zakon o izvršenju državnog proračuna nešto što se donosi subotom u ponoć u Saboru? Pa odakle takva parlamentarna praksa dame i gospodo? Govorim s razlogom, spominjem subotu oni koji su čitali Bibliju knjiga Izlaska 20 oni znaju da je subota dan na koji ne bi trebalo raditi. Ali u subotu navečer u ovo doba sazivati sjednicu Sabora i pokretati rasprave, pa tko normalan će raspravljati u ovo doba o zakonima, tko normalan? Pa naravno vi ste išli od pretpostavke da nitko normalan se neće javiti za raspravu, međutim vaša pretpostavka bila je pogrešna. Ima ljudi koji su spremni radi istine i radi toga da bi javnost bila informirana, raspravljati čak i o Konačnom prijedlogu Zakona o izvršenju Državnog proračuna RH za 2017. godinu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 8. prosinca 2016. Ali ovaj prijedlog je lažan, ali ja ću vam reći zašto je lažan. Zato jer ovdje piše, za svoje predstavnike koji će u njeno ime sudjelovati u radu Saboru i njegovih tijela, Vlada je odredila doktora Zdravka Marića ministra financija. Zašto kažem lažan? Iako ga je odredila, da li je gospodin Marić sudjelovao u ovoj raspravi, da li je on taj koji je u ime Vlade obrazlagao jer ovdje piše da će on u ime Vlade biti određen da nama predstavi ovaj zakon, prijedlog zakona broj 58. Da li ga je gospodin Marić nama predložio dame i gospodo? Ja ga čuo nisam. Gospodin Maras isto niječe glavom, gospodo dragi jel samo on nije čuo ili nije nitko od vas čuo taj prijedlog zakona. I kako ćete vi danas sutra doći pred vaše birače i reći ja sam savjesno radila svoj posao, kako? Gospođo Amrušec nikako. I iz tog razloga je bitno, pardon, gospođo Amrušec ispričavam se, gospođo Strenja-Linić, iz tog razloga je bitno voditi rasprave i ukazivati na ovakve stvari. Gospodine Marić, ako vama nije problem pokretati raspravu o zakonu, evo vrijeme isteklo. Nastavit ću kasnije.
Hvala vam lijepa. Ja moram skrenuti ponovno pozornost na činjenicu da smo mi ovdje sada u pola dvanaest zato citiram vaše riječi, jer ste „vi nas vukli za nos i u tom uživali“. To ste vi sami rekli. To ste sami rekli prema tome ja to moram ponoviti jer zato smo mi i raspravljamo o ovom zakonu sada. Mi smo ga mogli raspraviti prije nekoliko sati da se nije toliko. Izvolite kolega Maras.
Gospodine potpredsjedniče, molim vas ovdje ima 20 zastupnika, svi smo mi mogli otići kući [[Upadica Reiner: Naravno.]] mi smo ovdje svojevoljno, nitko nas ne vuče za nos. Možda jedino vi koji morate voditi sjednicu, možda vas neko prisiljava da ste ovdje ali mi smo ovdje svih dvadesetak zastupnika svojevoljno i sudjelujemo u raspravi. To vam govorim zbog toga što mi dolaze poruke cijelo vrijeme. Ljudi gledaju ovo. Ja želim da ljudi znaju da sam ja ovdje svojevoljno i da ću sudjelovati u raspravi do kraja rasprave i onda ću otići kući.
Hvala lijepo. Ja … samo citirao kolegu Pernara. Javio se za riječ uvaženi ministar Marić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene dame i gospodo, zastupnice i zastupnici. U trenutku kad ste mi dali riječ iskreno priznajem nisam bio spreman za govoriti. Evo sad sam spreman, pa ću iskoristiti priliku da predstavim Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2017. godinu. To je akt kojim se uređuju prihodi, primitci i rashodi, izdatci Državnog proračuna za 2017. i njihovo izvršavanje. Opseg zaduživanja i jamstava države, upravljanje javnim dugom te financijskom i nefinancijskom imovinom, poticajne mjere u gospodarstvu, korištenje vlastitih i namjenskih prihoda i primitaka proračunskih korisnika, prava i obveze korisnika proračunskih sredstava i druga pitanja vezano za izvršavanje proračuna. Ovim aktom se između ostaloga definira proračunska osnovica koja se nije mijenjala u odnosu na prethodne godine te i nadalje iznosi 3.326 kuna. Koristi se za izračun naknada utvrđenih posebnim propisima primjerice dječjeg doplatka, rodiljnih potpora za dio dodatnog rodiljnog dopusta, isplata trajnih prava hrvatskim braniteljima i drugo. Također propisuje se zaduženje na inozemnom i domaćem tržištu koje se može provesti do ukupnog iznosa od 33,7 milijardi kuna. Tekuće otplate glavnice državnog duga iznosi 27,3 milijarde kuna. Zaduženje izvanproračunskih korisnika iznosi 2,5 milijarde kuna, a tekuće otplate glavnice iznose 2,8 milijardi kuna. Nova financijska jamstva za 2017. godinu iznose 5,6 milijardi kuna, a jamstvena zaliha iznosi 280 milijuna kuna. Zakonom su za 2017. godinu predviđena sredstva proračunske zalihe u iznosu od 200 milijuna kuna. Važan dio Zakona o izvršavanju Državnog proračuna 2017. godine se odnosi na mjere za jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. To je tema o kojoj smo raspravljali za vrijeme rasprave o poreznoj reformi i paketu svih poreznih zakona pa ću ovdje samo napomenuti da u državnom proračunu predviđena sredstva u iznosu od milijardu 325 milijuna kuna koja će se kompenzirati i transferirati jedinicama lokalne, područne odnosno regionalne samouprave na mjesečnoj razini do 15-tog u mjesecu za prethodni mjesec u visini razlike između ostvarenih prihoda u tom mjesecu i istog mjeseca prethodne godine. Uz prethodno navedene pomoći odnosno kompenzaciju također će iz proračuna biti isplaćene redovne pomoći u ukupnom iznosu od 694,8 milijuna kuna temeljem kriterija povrata poreza na dohodak po godišnjoj prijavi općinama, gradovima i županijama prema stupnju razvijenosti. Pomoć općinama i gradovima sa statusom potpomognutog područja u visini ostvarenog poreza na dobit u 2015. godini ako su u 2014. godini ostvarili pravo na tu pomoć. Pomoć jedinicama lokalne samouprave sa statusom potpomognutog područja u visini pomoći planirane državnim proračunu Republike Hrvatske za 2014. godinu uz uvjet da u 2014. godini su ostvarivale pravo na tu pomoć. Pomoć jedinicama lokalne i područne samouprave sa statusom potpomognutog područja na način da se ta pomoć jedinica dijeli po obrnuto proporcionalnom indeksu razvijenosti, te prijelazne pomoći općinama i gradovima sa statusom područja posebne državne skrbi brdsko-planinskog područja. Također propisano je da ukupno ograničenje zaduživanja svih jedinica lokalne, područne odnosno regionalne samouprave iznosi najviše do 3 posto ukupno ostvarenih prihoda poslovanja svih jedinica. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Sada će pojedinačnu raspravu imati uvaženi zastupnik Milorad Batinić. Nema ga, gubi pravo na govor. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Eto držim u svojim rukama konačni Prijedlog Zakona o izvršenju Državnog proračuna. On kaže da se državni proračun Republike Hrvatske sastoji od općeg dijela koji čine račun prihoda i rashoda i račun financiranja i u tome je trik cijele priče. U tome je moj stvarni sukob sa vama kao arhitektom odnosno predstavnikom arhitekta ovog zakona. Naime, u račun financiranja što ide? U račun financiranja vi knjižite uzete kredite odnosno obveze dospjele po kreditima. Vi ne računate obveze po dospjelim kreditima u rashode proračuna. Znači, vi vodite na neki način dvojno knjigovodstvo. To je ono knjigovodstvo, gospodine Marić. Imate dvije rubrike sa prihodima i rashodima. U jednoj su prihodi nekreditni, a u drugoj su prihodi od kredita. U jednoj rubrici su nekreditni rashodi, a u drugoj rubrici su rashodi po osnovi kredita. A zašto je taj detalj bitan? Zato jer se na taj način fingira odnosno lažno prikazuju ukupni rashodi proračuna. Lažno, gospodine Marić. Jer dospjeli krediti po svojoj prirodi predstavljaju rashod države i rashod države po svojoj prirodi trebao bi predstavljati rashod proračuna, ali vi ste ovim zakonom razdvojili prihode i rashode odnosno račun prihoda i rashoda od računa financiranja. I onda vi kažete, znači vama, državi za servisiranje obveza treba 35 milijardi recimo kuna kredita iduće godine, a vi ćete reći: Deficit je, koliko, 7, 8, 6 milijardi kuna. Zašto? Zato jer vi dospjele kredite ne računate u rashode. To je trik cijele priče. I vi ste tu taj zakon nama htjeli gurnuti u koliko sati? U 23,43. Zašto? Zato jer ste znali da će se o tome raspravljati. Znali ste da će ta tema biti potegnuta. Na taj način vi zapravo dovodite kompletno društvo u stanje neznanja, dubokog neznanja o stvarnim državnim obvezama jer društvo misli da su njegove obveze odnosno manjak proračuna samo iznos deficita, a ne zna da ogroman manjak proračuna čini zapravo i novac kojeg država nema, a koji treba dati za otplatu kredita. I upravo ti kreditori su ti koji ucjenjuju svaku vladu pa tako i ovu vašu da privatizira državnu imovinu. Naša država ne privatizira se zato jer je želja ove Vlade da stavlja državnu imovinu u funkciju već zato jer kreditori koji vama daju novac to uvjetuju. A evo i zašto? Zato jer kreditori koji vama ovo u rupu financiraju, ovu crnu rupu što sam ja nazvao, oni znaju da vi to nemate od kuda vratiti. Znači, svaka banka koja će financirati proračun zna da država nikad neće imati jedne kune da to vrati. Gospodine Marić, država nema jedne kune da vrati te kredite. A zašto nema? Pa zato jer u računu prihoda i rashoda postoji manjak što znači da vi nemate novaca ni za trenutke ove tekuće rashode, a kamoli za prethodno uzete kredite odnosno za vraćanje tih dugova. I tada se postavlja centralno pitanje. Ako je to svima jasno zašto onda banke daju nama kredite? Zašto banke financiraju naš proračun ako znaju da mi te kredite nemamo od kuda vratiti? Gospodine Marić, to je pitanje koje će svako dijete u osnovnoj školi znati odgovoriti i samim tim ovaj prijedlog zakona koji ste vi nama dali predstavlja jednu pljusku u lice, gospodine Marić, zato jer ovaj prijedlog zakona u suštini ama baš ništa ne rješava. Donošenjem ovog zakona vi ćete i dalje nastaviti sa vašom crnom rupom od 35 milijardi o kojoj šutite, ali ćete nam pričati o uštedi od 300 milijuna kamata. Znači, kada vi tobože nešto uštedite vi to predstavljate kao uspjeh, a rupu od 35 milijardi koje nemate od kuda podmiriti to ne spominjete. To mora spominjati Ivan Pernar, u koliko sati? U 23,46. U 23,46 u subotu Pernar Ivan je vas, gospodine Marić, ulovio s prstima u pekmezu. Da, gospodine Marić, s prstima u pekmezu jer imate rupu od 35 milijardi koju nemate od kuda pokriti niti ne znate od kuda pokriti. Mislim znate, kako? Dizanjem kredita. To je vaše rješenje. Dići ćemo kredit, zadužit ćemo se. A koje će biti posljedice, što će kreditori uvjetovati da bi se vama ti krediti dali, hoćete li to reći hrvatskom građaninu? Vi ste kod obrazlaganja ovog zakona trebali hrvatskim građanima reći koje će biti posljedice njegovog donošenja. Prva posljedica je prikrivanje stvarnog stanja odnosno stvarnog deficita proračuna. Po meni bi se deficit trebao prikazivati kao udio, kao udio, gospodine Marić, odnosno odnos rashoda i prihoda proračuna, ali vi to prikazujete kao udio u BDP-u, taj manjak kao u proračunu, a pritom skrivate ovu drugu važnu i ključnu stavku taj račun financiranja o kojem govorim. I na taj način se zapravo naše društvo drži u neznanju, a nažalost da ja nisam pokrenuo ovu raspravu o vašem zakonu kojeg vi nama predlažete, društvo ne bi ni znalo da vi vodite neku vrstu dvojnog knjigovodstva s ciljem prikrivanja stvarnog stanja u državnoj kasi. A stanje u Državnoj riznici je jedna opća katastrofa, je jedan užas i horror i to stanje kakvo je u Državnoj riznici, gospodine Marić, takvo je i stanje u džepovima hrvatskih građana. Kao što vi imate rupu, i oni imaju rupu, ali za razliku od vas, oni ne mogu voditi dvojno knjigovodstvo. Oni ne mogu reći: Obveze za kredite ja ću voditi po posebnom računu pa će moj manjak ovaj mjesec ti 500 kuna iako je stvarna rupa 5.500 kuna. Građani to ne mogu i budući da oni to ne mogu, oni polazeći od pojedinačnog ka općem misle da ni država to ne radi odnosno da država sve svoje rashode stavlja na jednu stranu kao što i oni stavljaju. Za građane nema razlike između rashoda koji idu na kredite i rashoda koji idu na režije i rashoda koji idu na hranu. To su sve rashodi koje oni moraju podmiriti, sve su to rashodi koje oni moraju zajedno uračunati. Ali vi, što vi radite? Vi rashode po osnovi recimo slikovito hrane i režija i odjeće stavljate na jednu stranu, a ovim zakonom rashode za vraćanje kredita stavljate na drugu stranu. Da, gospodine Marić, vi to jako dobro znate, ali građani to nisu znali. I zato sam iskoristio ovih deset minuta da bih na to upozorio. Žalosno je na koji način gurate zakon u proceduru u ponoć, u subotu. Počet će malte ne nedjelja. Zasjedate do nedjelje radi čega? Samo zato da bi ovaj prijedlog zakona koji nam stavljate prošao bez rasprave.
Hvala vam lijepa. Slijedeći je završno u ime kluba zastupnika Živog zida opet uvaženi Ivan Pernar. Izvolite.
Rekao je gospodin Maras svojedobno da ako ne bi replicirao da bi značilo da se slažem. Dame i gospodo … [[Upadica se ne čuje.]] ja mislim da ste rekli danas, večeras, evo kaže Grmoja rekao si. Vi, ja vam govorim o tome kako on prikriva crnu rupu od 35 milijardi, da vodi dvojno knjigovodstvo, nitko na to ne replicira. Predstavnik izlagatelja šuti, a ja ću vam reći ti monetaristi koji sve znaju a šute po čemu se razliku od svih nas? Razlikuju se po tome što i Varoufakis i Vujčić i Marić dolaze sa ruksacima na sjednicu a i ja uvijek kada nosim nosim ruksak. Mi smo klasa monetarista, bavimo se pitanjem regulacije novaca. A golema većina ljudi koji se ne bave regulacijom novac i zastupnika oni ne nose ruksake i oni ne uviđaju važnost ovoga o čemu se ovdje govori. Gospodin Marić je imao puno znanja, puno više znanja da pripremi jedan kvalitetniji zakon, zakon koji bi građanima pružio uvid u stvarno stanje državnih financija. Jer iz ovog zakona ako ga čitate vi ćete ovdje vidjeti hrpu članaka, hrpu stavaka a u biti u suštini, kako bi to rekao govori se puno a ne kaže se ništa. Zamislite dame i gospodo kaže ne namjenski utrošena sredstva primatelj sredstava dužan je vratiti u proračun. Pa kako će vratiti sredstva koja više nema, koja je već potrošio? Pazite ovo, pazite ovo što ovdje piše, ovi svi članci dame i gospodo, ovi svi članci, evo znate što mi dobacuje dame i gospodo koji ovo gledate preko televizije, čovjek koji sjedi meni s desna ovdje, tj. s moje desne strane dobacuje govori mi „Ti si luđak“. Dame i gospodo to je način na koji se ljudi koji bi trebali biti stručna služba u Saboru odnose prema zastupnicima. Vi ćete gospodine Marić reći da nije rekao, jednog dana ćete reći i da je ovaj prijedlog zakona takav da pruža ljudima stvaran uvid u stanje državnih financija. Vidite, vi se možete zaduživati gospodine ministre uz suglasnost Vlade, uz suglasnost Vlade. Pazite ovo, tekuće otplate glavnice državnog duga iskazane u računu financiranja iznose 27 milijardi kuna. Da li su u ove obveze uračunate kamate? Zašto pitam? Piše zato jer se može zaduženje provesti do 33,6 milijardi. Moguće je da je to zato jer ovih 27 milijardi ove crne rupe da onda se odnosio samo na glavnicu. Mi to ne znamo. Dajete financijska jamstva za 5,6 milijardi kuna, ok dajete ta jamstva gospodine Marić a ja vas pitam od kuda ćete jamčiti, s kojim novcem? To je kao da ja kažem da jamčim ili gospodin Maras da jamči sa 5 milijardi kuna da će netko vratiti kredit a on tih 5 milijardi kuna nema. Jel to gospodine Marić po vama financijski odgovorno ponašanje? Po meni je ovaj vaš prijedlog jad i bijeda, ovo je sramota koja vama dozvoljava da zadužujete našu državu i dižete kredite bez suglasnosti Hrvatskog sabora i bez znanja hrvatskih građana. Hrvatski građani ne mogu o tome odlučivat, ne mogu o tome glasat, nitko ih ništa ne pita, čak ni nas saborske zastupnike se ne pita već to vi o tome odlučujete uz suglasnost. Koga? Vlade. Vas kako je rekao gospodin Bunjac vas 20 donosite odluke kojima nas 4 milijuna gurate u provaliju. I to je ta demokracija kakvu vi nama predlažete i kakvu vi zagovarate. Žao mi je što nema replika. Hvala.
Hvala vam lijepo. Ima replika, ima kolega Pernar vi naravno nećete se zamarati s glupostima kao što su Poslovnici itd. ali ima replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Pernar, ovo je zakon i vi ste ga dobro iščitali, koji definira kako provesti ono što smo prošli u prethodnoj raspravi. Ja se s vama slažem u jednom djelu koji govori o tome da daje ovlasti Vladi da provede proračun ko je kriv po nama u SDP-u koji omogućava, ne omogućava nego na osnovu njega ćemo se slijedeće godine morati zadužiti za preko 30 milijardi kuna kako bi isfinancirali postojeće obveze i kako bi isfinancirali skoro 7 milijardi deficita koji će biti planiran u proračunu za 2017. godinu. I zato ja mislim da je u biti rasprava o proračunu ta ključna koja definira i o svim proračunima dosada, koja definira da li i kako se troši javni novac. Ali se slažem sa vama da bi se u ovom Saboru trebalo raspravljati o zaduženjima države. Ali evo inicirajte temu kao saborski zastupnik da se ovdje raspravi o tome na koji način se zadužujemo, da li je to bilo ispravno i vjerujem da će jako puno ljudi imati svoj pogled na to da li se treba, kako se treba zaduživat, na koji način, pod kojim uvjetima, evo znam da gospodin Lovrinović non stop ima određene teorije koje nekad graniče sa znanstvenom fantastikom i mislim da nisu baš provedive. On bi smanjio kamate na pola i uštedio bi pet milijardi kuna. Ja bi to volio čuti ovdje u raspravi u Hrvatskom saboru kako to gospodin Lovrinović misli napraviti. Inicirajte temu i kao zastupnik je nominirajte u ovaj Dom i onda ćemo o tome raspravljati. Ovo je sada o čemu ste vi pričali omogućavam ministru Mariću i Vladi RH da nas zadužuje, a u pravu ste mi o tome nećemo raspravljati. Možda bi trebali raspravljati, možda to nije loše da hrvatska javnost čuje jednom i raspravu o tome kako se zadužujemo, gdje, pod kojim uvjetima, zašto se ulazilo u određene aranžmane itd. Tako da nije ovo baš bez vraga šta ste govorili ovdje i totalno onako kako bi rekao čovjek promašaj. Ima tu zbilja argumenata koji bi se mogli uzeti u obzir.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Pernar.
Uvaženi kolega Maras, da nije ova rasprava bez vraga i postoji razlog zašto je ona bila gurnuta u ovo doba i u ovo vrijeme. i mene ne bi čudilo da kolega Marić ili tko već drugi doda još jednu točku dnevnog reda sada i onda kada ja potražim raspravu o točkama dnevnog reda koje oni predlažu, oni će reći kažu ljudi čulo se na televiziji da čovjek iza leđa govori, ti si luđak, čulo se veli na fonogramu. Znači ja sam lud koji s vama raspravljam u ponoć, a nije lud onaj tko u ponoć predlaže ovako važan zakon. Ali zapravo o čemu se radi? Oni ovaj zakon smatraju nevažnim gospodine Maras. Oni smatraju za njih je ovo samo neki tehnički zakon. Međutim to što 360 tisuća građana ima blokirane račune na iznos od 60 milijardi kuna, da li je i to tehnička stvar za gospodina Marića? Jesu li to isto za njega samo brojke? Jesu li to samo brojke gospodine Mariću? Vi kažete 27 milijardi kuna, pa znate li vi gospodine Marić koliko je to nula iza broja 27, kolko nula, kolko nula gospodine Marić? I bez znanja Hrvatskog sabora, bez ičijeg znanja vi ćete dizati te kredite. Jeli to gospodine Marić način da se na ovakav način vi nas izvještavate da mi nećemo u ovom zakonu piše da vi ne morate tražiti od Hrvatskog sabora dozvolu da dižete te kredite. A ti prokleti krediti su uzrok svog zla koje je zadesilo našu zemlju u ponoć nam ovo predlažete na glasanje. U ponoć nam ovo dajete za raspravu. Ovo je jedna velika sramota što radite od Hrvatskog sabora.
Hvala lijepa. Završno uvaženi ministar Marić.
Evo ja ću završno vrlo kratko, samo nekoliko rečenica. Dakle, bez namjere da ulazim u ovu raspravu i da išta polemiziram i govorim, dakle ovu tematiku koju sada čujemo u raspravi o Konačnom prijedlogu Zakona o izvršenju Državnog proračuna meni je žao što između ostalog i neki bivši ministri ne znaju da je ovaj prijedlog računa financiranja iznesen jutros u 9,30. Račun financiranja je sastavni dio Državnog proračuna RH za 2017. godinu i u računu financiranja vrlo jasno piše kolika je potreba za financiranjem u smislu financiranja deficita i reprograma odnosno otplate svih dugovanja i svih dospijeća koji će iduće godine biti kao obveza RH. To je bilo iznešeno jutros u 9,30, dakle jučer u 9,30 konkretno. I ovo sve što govorite mogu prihvatiti na način da je to vaše pravo da me prozivate i da izvrgavate mene osobno, Ministarstvo financija i Vladu ruglu da nešto nekome želi podvaliti hrvatskoj javnosti, Hrvatskom saboru i ne znam ni ja kome. Odgovorno vam govorim da ste bili ovdje u 9,30 i da ste pogledali taj državni proračun onda biste uvidjeli ove brojke. Hvala lijepo.
Replika uvaženog zastupnika Pernara.
Gospodine Marić, pa zašto mi evo sada je već nedjelja mi smo znali da smo imali sjednicu Sabora u subotu i ta subota je sama po sebi izvanredna, ali vi ste ovu sjednicu Sabora razvukli do nedjelje. Zašto? Zašto mi ovu raspravu nismo imali ako ništa drugo radnim danom? To je centralno pitanje. Zašto u nedjelju u ponoć drugi mladi ljudi izlaze van u subotu navečer, izlaze gospodine Marić van, neki doslovce su na putu autobusima iz zemlje, a neki odlaze u izlazak. A ja se moram s vama nadmudrivati oko toga što vi prikrivate stvarni manjak u državnom proračunu koji ne iznosi 8 milijardi nego minimalno 35 milijardi, pitanje koliko s kamatama. Kada gospodine Marić planirate objaviti, kada gospodine Marić planirate objaviti popis vjerovnika, popis onih kojima je naša država dužna jer to su ljudi koji su stvarni vlasnici naše zemlje i oni su stvarni donosioci političkih odluka, a ne mi ovdje u Saboru. I žalosno je što na ovu raspravu sam ja Ivan Pernar jedini koji u njoj sudjeluje uz vas. Ali ne bi ni vi sudjelovali da vas nisam na to na neki način natjerao. Žalosno je to da od mojih kolega ovdje u Saboru niti jedna druga osoba nema jednu riječ za reći osim gospodina Marasa jednu repliku, nemaju šta za reći. I zbog toga nam i je ovako gospodine Marić.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku. Izvolite uvaženi ministar Marić.
Hvala lijepo. Evo jednostavno ću se potruditi da bude moja zadnja kako god. … [[Upadica se ne čuje.]] Eto može onda i to iskoristiti. U svakom slučaju reći ću da 14,5 sati sjedimo ovdje u Hrvatskom saboru zajedno sa svojim suradnicima i odslušao sam cijelu raspravu o državnom proračunu i o Zakonu o izvršavanju državnog proračuna RH za 2017. Vaše je pravo kao saborskom zastupniku da uputite između ostalog i takve riječi da ja ovdje nešto želim prikriti. Da ste pogledali obrazloženje proračuna i sam državni proračun vidjeli biste da je sve prikazano onako kako je propisano Zakonom o proračunu koji je isto tako Hrvatski sabor izglasao sve u skladu sa zakonom i sve u skladu sa pravilima i regulama. I sjedimo ovdje 14,5 sati i sada na kraju te rasprave ponavljam vam još jedanput da ste od početka rasprave sudjelovali onda biste sve ove stvari koje mi sada na kraju rasprave spočitavate i ove poruke koje sada naravno čitate shvatili biste da ste bili u krivu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. S time zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sjednica će se nastaviti u ponedjeljak 12. prosinca u 11 sati sa točkom 3. pročišćenog dnevnog reda. Želim vam svima ugodni ostatak nedjelje. SJEDNICA PREKINUTA U 00,05 SATI.
Sljedeća točka je Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2017. godinu, drugo čitanje, P.Z. broj 58. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2017. godinu. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 86 glasova za, 4 suzdržana i 35 protiv donijet Zakon o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2017. godinu. Poštovane zastupnice i zastupnici sve vas srdačno pozdravljam. Nastavljamo sa radom plenarne sjednice. Zastupnik Hajdaš Dončić.