Hvala lijepo g. predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane gospođe i gospodo. Dakle, Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav je temeljem odredbe čl. 36. Zakona o pravu na pristup informacija, objavio javni poziv za dostavu kandidatura za izbor povjerenika za informiranje, koji je obavljen na web stranicama Hrvatskog sabora 13. lipnja 2018. g. te u Narodnim novinama. Za ovu rundu, postojala je jedna runda prije, u kojoj nažalost, nismo imali više kandidata, kao što se to zahtijevala. Rok je bio za podnošenje kandidatura 30 dana od objave javnog poziva u Narodnim novinama. Posljednji dan za podnošenje je bio 13. srpnja 2018. na 38. sjednici Odbora za Ustav, poslovnik i politički sustav, održanog 27. rujna, Odbor je utvrdio da je na javni poziv za dostavu kandidatura za izbor povjerenika za informiranje pravodobno pristiglo 5 kandidatura, pri čemu je jedna kandidatura utvrđena nepravovaljanom iz razloga što nije priložena, sukladno navedenim javnim pozivom, potvrda poslodavca o radnom iskustvu u struci, te su 2 kandidature povučene. Dakle, ostale su 2 kandidature koje su utvrđene pravovaljano i koje su podnijeli magistar znanosti Dubravka Bevandić i doktor znanosti Zoran Pičulja. Obzirom da je Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav na temeljem odredbe čl. 36. stavka 3 Zakona o pravu na pristup informacijama, utvrđuje prijedlog najmanje 2 kandidata za povjerenika za informiranje uz prethodno pribavljeno mišljenje Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora, odbor je dopisom 27. rujna uputio pravovaljane kandidature Odboru za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora radi davanja prethodnog mišljenja. Također temeljem javnog poziva za dostavu kandidatura, za izbor povjerenika, a sukladno čl. 18. stavku 2 Zakona o tajnosti podataka za kandidate je zatraženo od Vijeća za nacionalnu sigurnost uvjerenje o obavljanoj sigurnosnoj provjeri, te utvrđeno kako za kandidate za povjerenika za informiranje nema sigurnosnih zapreka. Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav i Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora su 13. studenog održali zajedničku sjednicu, na koji su pozvali kandidate na javni razgovor. Tijekom razgovora, članovi obaju odbora, kandidatima su postavljali pitanja, na temelju koji su stekli dojam kandidatima, kao stručnim djelatnicima i osobama. Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav je raspolažete prethodnim mišljenjem Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora od 13. studenog u kojem je istaknuto kako oba kandidata u potpunosti zadovoljavaju uvjete za izbor povjerenika za informiranje na svojoj 43. sjednici održanoj 13. studenog, proveo glasovanje o predloženim kandidatima i nakon toga Odbor je utvrdio prijedlog kandidata, za izbor povjerenika za informiranje, kako sam vas prethodno izvještio, tj. 2 kandidata, magistra znanosti Dubravku Bevandić i doktor znanosti Zorana Pičuljana. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Odbora. Volio bi da ste ovdje u ovom izvještaju znači ono što je bilo na odboru, spomenuli kakva su pitanja postavljena, jer je to jako bitno za ovu raspravu. Naime, obojici, odnosno, oboje kandidata, su odgovarala na pitanja, bilo im je postavljeno pitanje transparentnosti Vlade, odnosno, ponašanje vlade, u rješavanju slučaj Agrokor i gospodin Pičuljan, koji je bivši član HDZ-a, ali isto tako državni tajnik u Ministarstvu uprave, za vrijeme ministra Arsena Bauka, znači jedan idealan kandidata za moguću veliku koaliciju HDZ-a i SDP-a je rekao da je vlada u tom slučaju sve odigrala transparentno, dok ej druga kandidatkinja rekla da je vlada trebala se podnijeti puno transparentnije, prema javnosti, prema medijima i prema građanima. Ja sam mu rekao, g. Pičuljanu, da se tim odgovorom, dodvorio Andreju Plenkoviću ali se diskvalificirao za ovu važnu funkciju.
Hvala. Odgovor. Izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Hrvatskog sabora, kolega Grmoja, vi dobro znate da Izvješća zapravo ne sadrže detalje o tome i nikad nisu sadržavala detalje o tome šta pojedinci, bilo članovi Odbora, bilo ostali saborski zastupnici koji imaju prava sudjelovati na sjednicama i postavljati pitanja kandidatima za razne funkcije, kako je to predviđeno našim Poslovnikom, ovaj, šta su oni odgovorili, šta je tko kome rekao itd. Govori se isključivo, iznosi se isključivo zaključci. Zaključak je da je jednoglasno, sad ću to reći, ovaj, bilo to ovaj prihvaćeno. Prema tome, ovaj, Odbor za Ustav, Poslovnik i Politički sustav je prihvatio obje kandidature i proslijedio ih kao što i treba, ovaj, na plenarnu raspravu gdje se zapravo vodi rasprava i ovo sve što ste rekli je predmet rasprave.
Povreda Poslovnika kolegama, izvolite.
… [[Govornik se ne razumije]] radi javnosti moram reći da je iznesena neistina, nije jednoglasno znači doneseno jer sam rekao, znači, da se ne slažem i da ne mogu podržati takvu kandidaturu. Znači, gospodina koji je na to bitno pitanje dao takav odgovor.
Ne razumijem sad, jel bilo jednoglasno ili nije? [[Upadica: Ja sam član Odbora…]] Dobro, neću sada dalje ulaziti u polemiku, ovaj, je, to je istina, kolega Reiner je govorio u ime Odbora za Ustav, Poslovnik i Politički sustav, dakle, nemam sada sve informacije, ali nema nikakvih ni opomena, ni ništa. Idemo sada na raspravu. Prvi je klub zastupnika HDZ-a i poštovana kolegica Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Javnosti radi, u ime Odbora za Ustav, Poslovnik i Politički sustav, kao što to nalaže i Zakon, i kao što to procedura nalaže, govorio je uvaženi akademik Reiner, podpredsjednik Sabora, iznio je ono što se događalo na Odboru koji je bio vlastan raspisati javni poziv. To što je bilo zajedničko saslušanje ili razgovori sa kandidatima i sa Odborom za informiranje, informatizaciju i medije je jedna sasvim druga stvar. Ono što je bitno i relevantno da danas razgovaramo o kandidatima koji su se javili na javni poziv, koji su zadovoljili uvjete, i jedan i drugi kandidat imaju sjajan životopis. Međutim, jednako tako u javnosti se pojavljivale krive informacije ili dezinformacije, pa dozvolite mi samo da se osvrnem na kronologiju, dakle, bivšoj povjerenici za informiranje, mandat je istekao 25. listopada, a Odbor je pravovremeno raspisao javni poziv za izbor nove povjerenice ili povjerenika još u travnju. Javio se jedan kandidat sukladno propisima kao što znate ili je posebno potrebno dodatno to apostrofirati, najmanje 2 kandidata trebaju se javiti kako bismo mi mogli pristupiti i izboru. Odbor za Ustav, Poslovnik i Politički sustav HS-a utvrdio je prijedlog kandidata, kao što je bilo rečeno i to magistricu znanosti Dubravku Bevandić i doktora znanosti Zorana Pičuljana. Prema riječima dosadašnje povjerenice, a mislim da je važno osvrnuti se na to, potpora radu povjerenice u njezinu početku bila je samo na deklarativnoj razini. Zašto to govorim? Kada govorimo o povjereniku za informiranje, onda stalno spominjemo kako je njegovo ili njezino djelovanje snažno antikorupcijsko sredstvo. Međutim, da biste mogli djelovati, morate imati i neke uvjete za rad, pa ću samo tako podsjetiti 2014. godine da je u financijskom smislu to bilo nešto više od milijun kuna, 2015. 2.300.000,00 kn, 2016. 2.700.000,00 kn, 2017. 3.100.000,00 kn i 2018. 3.600.000,00 kn, koliko je bilo financijskih sredstava dodijeljeno Uredu povjerenice odnosno povjerenika. Vratiti ću se još malo na proceduru, 13. lipnja objavljen je drugi poziv, s obzirom da na prvi poziv se javio samo jedan kandidat, Odbor je utvrdio da je pristiglo 5 kandidatura, pri čemu je jedna kandidatura utvrđena nepravovaljanom iz razloga što nije bila priložena Potvrda poslodavca o radnom iskustvu, dvije kandidature utvrđene su pravovaljanima, a dvije su bile povučene. Na temelju javnog poziva, u skladu sa, u skladu čl. 18. st. 2. Zakona o tajnosti podataka za kandidati za povjerenika za informiranje od Ureda vijeća za nacionalnu sigurnost zatraženo je i Uvjerenje o obavljenoj sigurnosnoj provjeri, te je utvrđeno kako za kandidati za povjerenika za informiranja nema i sigurnosnih zapreka. Odbor za Ustav obavio je zajednički razgovor, dakle, sa kandidatima, kao što sam ranije rekla, sa Odborom za informiranje, informatizaciju i medije, konstatirano je još jednom da u potpunosti zadovoljavaju uvjete za izbor povjerenika. Mali podsjetnik što povjerenik zapravo radi. Povjerenik za informiranje štiti i promiče Ustavom RH zajamčeno pravo na pristup informacijama, te ponovnu uporabu informacija, a obveze povjerenika sukladno Zakonu o pravu na pristup informacijama odnose se i na provedbu drugostupanjskih postupaka u predmetima prava na pristup informacijama i ponovne uporabe informacija. U djelokrugu povjerenika je jednako tako i inspekcijski nadzor, nadzor nad provedbom Zakona, uspostavljanje međunarodne suradnje i suradnje s tijelima EU. Dakle, velike ovlasti, puno zadataka, a zbog toga sam spominjala i one, ne manje važne financijske kapacitete koji su potrebni da bi jedan ured normalno funkcionirao. Jednako tako, dosadašnja povjerenica za informiranje organizirala je čitav niz edukacijskih radionica, prije svega za ljude koji moraju odgovarati građanima sukladno Zakonu o pravu na pristup informacijama. Ove godine planirano je jednako tako, su planirane dodatne edukacije u Državnoj školi za javnu upravu, nastavak održavanje edukacija za razinu lokalne i područne samouprave, jačanje kapaciteta javne vlasti, uloga medija i građana u provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama koje se sufinanciranju iz Europskog socijalnog fonda itd. Prema zadnjem izvješću povjerenice za informiranje ured je nadzirao gotovo 6.000 tijela javne vlasti no gotovo 13% tijela javne vlasti nije imalo službenika za informiranje što je još jedan od izazova za novog povjerenika. Iako se kao što se navodi u izvješću za 2017. godinu u kojem smo imali prigode ovdje razgovarati na razini države ili na razini državne uprave je postignut napredak, najveći izazovi predstoje i pred novim povjerenikom u tzv. malim općinama. Struktura i edukacija službenika za informiranje također će biti jedan od izazova za novog povjerenika jednako tako kao i njihova edukacija. Njegova osnovna funkcija je štiti pravo građana i ja vjerujem da jedan od kandidata, a riječ je o dr. Pičuljanu ima i sjajno institucijalno iskustvo, u izradi propisa i mislim da će njegovo institucijalno iskustvo biti dodana vrijednost za obnašanje funkcije jednako tako impresivan je životopis i druge kandidatkinje, a kada govorimo o izboru povjerenika ili povjerenice mislim da se ne trebamo svesti na ono što je netko negdje čuo već moramo doista dati priliku kvalitetnim ljudima koji se javljaju za neku odgovornu funkciju, a na koju se svi pozivamo u krajnjem slučaju, ili ako imamo neke nedoumice upravo tražimo od njega da bude u službi građana pa tako i zastupnika u Hrvatskom saboru i da onda meritorno raspravljamo o životopisima ljudi koji su se javili na natječaj. Što se tiče dr.sc. Pičuljana, vidjeli ste bio je i zamjenik ministra uprave, bio je tajnik Ministarstva vanjskih poslova, vrstan je pravnik, sudjelovao je u izradi propisa, dakle ima onu dodatnu vrijednost ili dodatnu kvalifikaciju koju smatram da bi trebao povjerenik i imati. Kolegice i kolege, zato smatram da je dobro što smo na ispravan način i ono kao što smo morali sukladno svim zakonskim propisima proveli sve procedure, mislim da trebamo osnažiti ljude i poslati im poruku koju su stručni u RH da se javljaju za odgovorne funkcije. Ukoliko ćemo marginalizirati njihova znanja, njihovu edukaciju, njihovo iskustvo mislim da to je samo kontra efekt kada tražimo ljude koji bi mogli pomoći unaprijediti i naš politički sustav i naš pravni sustav i kako bi na najbolji mogući način mogli biti u službi provođenja zakona kao što to upravo i povjerenik za informiranje treba biti. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem, idemo sada na drugi Klub zastupnika to je MOST nezavisnih lista, poštovani kolega Podolnjak, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, raspravljamo o izboru povjerenika ili povjerenice za informiranje, važne institucije u hrvatskom ustavno pravnom poretku to je nova institucija upravo je iza nas prvi mandat prve povjerenice za informiranje i sjećam se kako je zapravo ta institucija nastajala u ono vrijeme kada je Hrvatska bila u postupku pristupanja EU kada je jedan od zakona od važnih zakona, Zakon o pravu na pristup informacijama bio u postupku donošenja i kada smo puno raspravljali o tome treba li na čelu tijelu koje će se baviti pristupom informacija biti jedna osoba povjerenik kao što je to u nizu drugih država ili ćemo imati tijelo koje će biti drugačije definirano ili eventualno zajedno sa Agencijom za zaštitu osobnih podataka. Prevagnulo je da idemo na izbor povjerenika za informiranje i moram reći jednu osobnu notu, 2011. godine sam se osobno snažno zalagao za uvođenje te institucije u hrvatski ustavno pravni poredak i drago mi je da je to prihvaćeno, da smo donijeli taj zakon, činjenica je da se ta institucija, rekao bih imala jedne teške porođajne muke, jer te 2013. godine zakon je donesen dosta rano u veljači čini mi se te godine, a tek smo na jesen dobili povjerenicu za informiranje. Bila je na toj dužnosti moja kolegica prof. Anamarija Musa i rekao bih iz sadašnje perspektive da je vrlo kvalitetno obavljala tu dužnost i da je zapravo u tom prvom mandatu u kojem je ona imala tu odgovornost da kreira ulogu i aktivnost te institucije odradila vrlo kvalitetan posao. Osobno mi je žao što nije kandidat sada za reizbor na tu dužnost, ali ona je odlučila vratiti se na fakultet i nastaviti tamo daljnju karijeru. Ali je činjenica i to treba reći i to treba istaknuti s ove govornice da je instituciju povjerenika za informiranje učinila jednom kvalitetnom proaktivnom institucijom u ovih proteklih 5 godina učinila je mnogo, ne samo na edukaciji mnogih subjekata po pitanju prava i pristupa na pravo javnim informacijama, nego je učinila puno u smislu proaktivne politike i zalaganja za ono ključno što ovu instituciju čini, a to je zalaganje i borba da javnost ima pravo znati. I zbog toga na žalost imamo danas izbor između novih kandidata koji će jedan od njih dvoje obnašati tu dužnost. Moram reći u ime kluba da na neki način mislimo da je pomalo zabrinjavajuće što smo čak morali i ponoviti natječaj za tu dužnost jer se javilo premalo kandidata naročito onih kandidata kvalitetnih kao što je i u opisu zakona, dakle onih kandidata koji su istaknuti stručnjaci sa priznatim etičkim i profesionalnim ugledom, iskustvom iz područja zaštite i unapređenja ljudskih prava, slobode medija i razvoja demokracije. To je ona ključna zakonska odrednica, onaj opis idealnog kandidata koji bi trebao biti na dužnosti povjerenika ili povjerenice za informiranje. Naravno imajući pred nama dva kandidata, jedne kandidatkinje koja je i do sada radila u uredu povjerenice, drugog kandidata koji je bio na različitim javnim dužnostima. Oboje nominalno ispunjavaju kriterije koji su definirani zakonom. On što u ovom trenutku ne možemo do kraja znati na koji način će dalje nastaviti graditi instituciju koja je u ovih 5 godina stekla veliki značaj u našem ustavno pravnom poretku. Činjenica je da je to velika zasluga dosadašnje povjerenice jer bez obzira na ono što je pisalo u njenom izvještaju, na gomile različitih brojaka o tisućama tijela javne vlasti i brojnim informacijama koje su dostupne javnosti, ono što je važno istaknuti je to da je povjerenica nastojala u svim onim ključnim situacijama, u svim onim ključnim traženjima informacija od javnog značaja ići u prilog onih koji su se njoj žalili i koji su tražili pristup informacijama. I tu je po meni učinila veliku ulogu i u pravilu što smo vidjeli u njenim izvještajima ono što je ona odlučila dajući za pravo različitim fizičkim ili pravnim osobama u traženju informacija od javnog značaja da je u pravilu bilo potvrđivano na Visokom upravnome sudu. Ali dozvolite da sada u ime kluba kažem nešto što je vrlo aktualno što se događa zapravo u posljednje vrijeme a pokazuje i značaj institucije povjerenika za informiranje. Upravo u posljednje vrijeme događaju se vrlo značajni slučajevi sa stajališta prava javnosti da zna. Povjerenica za informiranje je postupajući po određenim zahtjevima fizičkih osoba ali i nevladinih udruga poput GONG-a dala za pravo zahtjevima na pristup informacijama primjerice o dodjeli kredita pojedinim fizičkim ili pravnim osobama od strane HBOR-a. Nažalost, činjenica je jednako tako da ti podaci još uvijek nisu dostupni javnosti jer postoji otpor HBOR-a koji smatra da nije tijelo javne vlasti, da je banka kao i svaka druga banka, da su ti podaci zaštićeni bankarskom tajnom i koji se žali na svim instancama, pa i na Visokom upravnome sudu, traži intervenciju suda EU smatrajući da te informacije ne bi trebale biti dostupne javnosti. Pred nama se zapravo duže vrijeme odvija jedan vrlo, vrlo iznimno važan slučaj u kojem će zapravo na kraju priče biti vidljivo ima li pravo javnost znati te vrlo važne informacije ili će se njihovo objavljivanje i pravo javnosti da zna odgađati što duže i što duže. U tom smislu povjerenica je odigrala iznimno kvalitetnu ulogu i doista je bila na braniku prava javnosti da zna. U ovom trenutku nažalost ta njena borba još uvijek nije okončana u onom smislu da javnost doista ima pravo znati te podatke. Za one koji ne znaju čak se i Državno odvjetništvo uključilo u tu priču i zauzelo stav da javnost ne bi trebala imati pravo znati te podatke, da su informacije o kreditima koje je dodjeljivao HBOR bankarska tajna i da to nije nešto što potpada pod Zakon o pravu na pristup informacijama. DORH je zauzeo stajalište da te informacije javnost ne bi trebala imati. I to je ono što nas brine jer ne vidimo razloga zašto se DORH trebao uključiti na taj način dajući zahtjev za izvanredno preispitivanje pravomoćne presude Visokog upravnog suda. To pokazuje kako u nekim vrlo važnim situacijama a ovo je jedna od takvih kada je riječ o dodjeli kredita HBOR-a, o dodjeli javnih sredstava što je potpuno neupitno bilo i za povjerenicu da javnost ima pravo znati te informacije i taj spor se godinama već provlači između HBOR-a, povjerenice, Visokog upravnog suda, Državnog odvjetništva, sada je predmet na Vrhovnome sudu. Kontaktirano je i odluka je zatražena čak i od suda EU. Još nam samo preostaje da se na kraju priče uključi i Ustavni sud RH a nakon njega vjerojatno i Europski sud za ljudska prava koji je već u više situacija odlučivao o pravu javnosti na pristup informacijama. Dakle, na jednom slučaju o kojem je pisano, ali ne toliko koliko bi trebalo, pokazao se značaj i važnost ove institucije. Zbog toga prilikom izbora slijedećeg povjerenika ili povjerenice za informiranje, iznimno je važno kakav će biti pristup te osobe u daljnjoj izgradnji institucije povjerenika za informiranje. Hoće li zadržati taj proaktivni pristup nezavisnosti? Hoće li se nastojati nametnuti svojim stajalištem i sudovima i Visokom upravom sudu i Ustavnome sudu? Na kraju krajeva, i Europskom sudu za ljudska prava suočen sa otporom svake vlasti da se određene informacije ipak ne daju u javnost? I nije dovoljno naglasiti koliko je to važno pitanje. Osobno smatram, i mi u klubu MOST-a da sve informacije o svim kreditima koji su dati od HBOR-a trebali bi biti dostupni javnosti i javnost mora znati sve te informacije. I uvjereni smo da u tom slučaju koji se još mora rasplesti se krije niz izuzetno važnih informacija do kojih nismo uspjeli doći putem istražnih povjerenstava ili na drugi način, koje nisu istražene niti od DORH-a i te informacije koje još uvijek nisu dostupne javnosti, za nas su iznimno važne. I zapravo u ovom trenutku je jako važno tko će biti novi povjerenik ili povjerenica za informiranje. I želimo osvijestiti javnost, medije da je ovo pitanje izbora povjerenika proaktivna politika u zalaganju da javnost ima pravo znati, iznimno važno. Ovo nije samo običan izbor jednog dužnosnika, ovo je daleko više od toga. I zato moramo naglasiti i naša očekivanja od nove osobe na toj dužnosti. Neka ne bude u bojazni kako će njene odluke dočekati bilo koja vlast. U svojem petogodišnjem mandatu mora učiniti sve da opravda povjerenje Hrvatskog sabora na toj dužnosti, da ima ogromnu odgovornost da jednu instituciju koja je učinila prve korake, učini respektabilnom, da da izniman doprinos u jačanju svijesti u javnosti, da se određene informacije koje bi svaka vlast htjela sakriti od javnosti, moraju biti dostupne i da tu borbu mora voditi bez kompromisno. Činjenica da će svaka vlast pružati otpore u tome smislu. Bez izuzetka o kojoj se vlasti radi jer je u prirodi vlasti da određene informacije želi sakriti, zatajiti, ne objaviti. I apeliramo na osobu koja će biti izabrana da učini sve da na kraju svog mandata od 5 g., može reći da je tu instituciju učinila još snažnijom, da je pravo javnosti da zna, učinila kvalitetnijim, da javnost je više osviještena u ulozi te institucije u hrvatskom ustavnom pravnom poretku. To je ono što očekujemo od osobe koja će biti izabrana, koja će imati povjerenje Hrvatskog sabora, to je ono ključno. I tko god želi biti na toj funkciji, mora biti svjestan toga da će se zamjerati bilokojoj vlasti i mnogim tijelima javne vlasti jer je u prirodi funkcije koju obnaša da s zamjera tim institucijama. I to je ono što očekujemo a očekujemo i od javnosti, očekujemo od medija da pruže maksimalnu potporu osobi koja će biti izabrana na tu dužnost jer ona tu potporu mora uživati da bi tu instituciju mogla kvalitetno izgraditi. Zahvaljujem.
Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, Ivan Vilibor Sinčić, kolega, ali prije toga kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani predsjedniče, tražim stanku od 10 minuta u ime kluba MOST-a nakon ovog izlaganja prof. Podolnjaka kako bi se dodatno konzultirali u klubu. Naime, sasvim je jasno da kandidat kojeg već danima o čemu su pisali i mediji, gura HDZ, a to je Zoran Pičuljan, neće ispuniti sve ovo o čemu je govorio prof. Podolnjak. Naime, taj čovjek je odboru se zapravo išao dodvoriti vlasti i onima koji ga trebaju izabrati a ne štititi javni interes. On je rekao da je što se tiče Agrokora, Vlada sve učinila transparentno a upravo je prof. Podolnjak sada govorio da bi se povjerenik za informiranje trebao sukobljavati s svakom vlašću kako bi građani, institucije, fizičke i pravne osobe došle do informacija. Mi imamo situaciju da se ovdje gura čovjeka koji je diplomat, koji je bi jako dobar i sa HDZ-om i sa SDP-om, to je čovjek koji je bio državni tajnik u Ministarstvu uprave za vrijeme SDP-a, to je čovjek za kojeg je Mate Granić svjedočio da je zahvaljujući njemu, Zoran Milanović napredovao u diplomaciji jer je zahvaljujući ocjenama koje je davao Zoran Pičuljan, koje su bile vrlo dobre Zoranu Milanoviću, Zoran Milanović napredovao u diplomaciji, znači to je čovjek sustava a ne čovjek koji bi se protiv sustava trebao boriti da bi građani i institucije dobile toliko potrebne informacije. Znači ovdje je sasvim jasno da se ne smije dopustiti da ovaj čovjek bude izabran na ovu funkciju, on je čovjek sustava, mogli bismo reći čovjek ove velike koalicije HDZ-a i SDP-a i ja se nadam da će se ovaj Sabor nametanju ovakvog čovjeka žestoko suprotstaviti.
Odobrit ću stanku ali prije toga javlja se i kolega Glavak u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. U ime kluba HDZ-a, tražim stanku kako bi kolegama dali priliku da pogledaju još jednom što kaže Zakon, da razmisle o tome što govore, jer gospodin Pičuljan kojeg spominju, je građanin Republike Hrvatske sa svim kvalifikacijama koje su bile potrebne da se kandidira za ovu dužnost, mislim da je apsolutno neodgovorno, bezobrazno i vrlo nisko na ovakav način diskvalificirati osobu koja ima ovakav CV, i osim toga i njegovu protukandidatkinju, pogledajte kolege Grmoja, pogledajte što kaže Zakon, koje su ovlasti, tko će se s kim sukobljavati, vi nemate kristalnu kuglu i ne možete tako unaprijed nešto govoriti, o bilo kome, o bilo kome, to je neovisna institucija na koju se svi pozivamo, stoga molim stanku kako bi svi mogli još jednom pogledati što kaže Zakon, koje su ovlasti Povjerenika za informiranje i kome je on odgovoran. On je odgovoran Hrvatskom saboru.
Dobro. Imao i jednu povredu Poslovnika, izvolite kolega Bunjac.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Povređen je članak 328., naime, stanka se traži da bi se obavile konzultacije unutar vlastitoga Kluba, ne treba nama zastupnica Glavak reći da mi proučavamo neke Zakone da oni zbog toga traže stanku. Oni, tražite stanku da vi proučite svoje Zakone, jer se traži stanka za konzultacije unutar Kluba, a ne za konzultacije unutar Klubova. Hvala lijepa.
Stanka se traži za konzultacije unutar Kluba, ali ja nisam shvatio da je kolegica Glavak govorila o svima, nego je rekla da se pogleda i obave konzultacije još jednom i prouče CV, dakle nikog nije prozivala i ne znam zašto ste se vi baš našli pogođeni time. Kako god, stanka je zatražena i vidimo se u 10:20 sati. STANKA U 10:10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,20 SATI]] Prije nego što nastavimo s radom, pozdravio bih u ime svih vas, učenice i učenike Osnovne škole Markuševec iz Zagreba, dobro nam došli. … [[Pljesak]] Sada idemo dalje. Na redu je klub zastupnika Živog zida i Snage, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Danas je na dnevnome redu izbor novog povjerenika ili povjerenice za informiranje. Kad govorimo o povjereniku i povjerenici za informiranje, govorimo prije svega, o transparentnosti. Taj položaj je uvijek nekako na razmeđi svih onih Zakona koji nam dozvoljavaju, dakle, da dođemo do informacije, prije svega, Zakon o pravu na pristup informacijama s jedne strane i s druge strane svih ovih zakona koji čuvaju nekakvu privatnost ili štite podatke od Zakona osobnih podataka i njihovoj zaštiti, od bankarske tajne, porezne tajne i svih drugih, dakle, alata, kojima se pokušavaju informacije na ovaj ili onaj način zaštititi. Što više povjerenik ima posla, to je manja transparentnost u zemlji. Evo, htio bih za početak pročitati nekoliko statističkih podataka u zadnjih nekoliko godina. Povjerenik za informiranje je relativno mlada institucija, moram reći, mi iz Živog zida, često kritiziramo institucije kao loše, razvaljene, neučinkovite, zato što i jesu takve. Međutim, ova institucija i nije takva. Unatoč svim svojim i greškama i propustima, ovo je jedna od boljih hrvatskih institucija i ja joj želim dug život i što jači razvoj. Evo recimo 2014. godine bilo je 658 podnesenih žalbi i onda je 15.-te, 16.-te to ostajalo tu negdje na 650, da bi 2017.godine, znači, udarne godine mandata gospodina Plenkovića i njegove Vlade bilo 1117 odnosno gotovo 100% povećanje, duplo nego prethodnih godina. Što se tiče žalbi u rješavanju, sa 800 smo došli na 1500, a sa riješenih sa 524 na 1188. Što nam to govori? To nam govori da je 2017. godina, a pretpostavljam da je trend sličan i 2018.-toj, mada ova godina još nije gotova, vrlo loš. Znači, građani se sve više žale, s druge strane, sve više valjda razumiju svoja prava, na netransparentnosti žele srušiti te prepreke netransparentnosti na koje nailaze. Već sam ranije govorio kako je dolaskom Vlade gospodina Plenkovića, osobito nakon preslagivanja s HNS-om, došlo do jednoga marša netransparentnosti i korupcije zapravo. Sjetimo se samo Povjerenstva za Agrokor, sjetimo se svega onoga što se radilo sa nagodbom, sjetimo se imenovanja Prvenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Pa i sada postoji opasnost da će biti instaliran, disciplinom ove vladajuće većine, koja je skrojena znamo kako, netko tko možda nije najbolji izbor za to. Ako je, ja nisam bio na Odboru, pretpostavljam, za medije, kada se o tome raspravljalo. Ako je doista rečeno od strane kandidata da je u slučaju Agrokor bilo sve po zakonu, onda se tu, treba se zabrinuti nad takvim odgovorom, nad takvim objašnjenjem. Svaki čovjek koji je barem malo slušao sve što se događalo oko Agrokora, ne bi sa takvom sigurnošću iznio takvu tvrdnju. Barem bi nešto sumnje suspekcije dao u svojemu odgovoru. Niz je tu stvari koje nisu bile po zakonu. Evo, sjetite se kada je gospodin Peruško bio na Odboru za gospodarstvo, kolega Pernar, Bunjac i ja smo bili tamo, pa smo ga ispitivali, pa smo ga pitali zašto gospodine Peruško vi niste objavili Izvješća koja ste morali po zakonu? Ha, on je onako, ha gledajte tako je, tako, nikakav suvisao odgovor i to je tako prošlo. To vam je samo jedan mali detalj što je morao napraviti po zakonu, nije napravio. Druga stvar, Vlada se svjesno voli hvaliti, eto razvrstana su, odnosno mala poduzeća su isplaćena. Međutim, razvrstavanjem po velikim, srednjim, malim i drugim faktorima koje je propisano Zakonom o računovodstvu nije isto i kod onoga što je Ramljak gradio odnosno Peruško. Oni su neke svoje kriterije napravili što je malo, srednje, veliko. I onda imate firme koje su se našle u razmeđi, koje po zakonu jesu, recimo, male, ali po onome što radi Ramljak, nisu. Jel to nezakonitost, jel nešto znači Zakon o računovodstvu u RH? Evo to je samo jedan blagi, blagi presjek samo na taj element. Prema tome, prateći sve što se dešavalo oko Agrokora, nitko, dakle, ozbiljan ne bi smio sa takvom sigurnošću izreći takvu tvrdnju. Idemo molim vas dalje, netko tko bi trebao biti uzor transparentnosti, tko bi trebao voditi sve demokratske, dakle, promjene, biti vrhuška, predvodnik svih tih promjena i reformi, osim Sabora i naravno Vlada. Ja ću ispričati jedno svoje iskustvo sa Vladom. Tražili smo od Vlade, od gospodina Plenkovića da nam kaže tko je na dva datuma, a poslije i na cijeli spektar datuma, bio u zgradi Vlade. Ako tražite isto od Sabora, brzo će vam to dati, to vam moraju dati, to su javni podaci. I Vlada to mora dati, postoji presuda Ustavnoga suda još iz vremena Sanadera koji je isto tajio informacije da se to mora dati. Međutim, gospodin Plenković ne, umjesto da instantno da, mi već od petog mjeseca, znači 6 mjeseci čekamo da nam se daju takve informacije. Vlada, taji, skriva, izbjegava odgovore, prvi stupanj je Vlada, šutnja administracije, žalimo se povjereniku za informiranje odnosno to je sada povjerenica, ona šalje odgovor, nama stiže, recimo, u ponedjeljak, a u Vladi 10 dana ne stiže iako ista dostava, isti poštar dolazi i u isto vrijeme daje i na jednom i na drugom mjestu, mislim da čak isti čovjek to donosio u obje institucije koje rade za Ured za opće poslove Sabora i Vlade. Vlada poput nekakvog, ne znam uopće kako to da objasnim, to je tako, tako jeftin bezvezan način da tako jedna ozbiljna institucija kao što je Vlada izbjegava primiti poštu, pazite izbjegava primiti poštu. I nešto što je instantno trebala dati, u normalnoj državi ne, već 6 mjeseci nikako da ne da i sve mi se čini da ćemo morati na Upravni sud. Znači ja moram na kraju krajeva na Ustavni sud, to je isto sramotno. Sve to govori o maršu netransparentnosti, o maršu korupcije, degradacije institucija i ne bih htio vjerovati da će i ova institucija biti degradirana, da će ta ovo sve što se dobro radilo, mnogo toga je dobro napravljeno da će to biti dovedeno u pitanje. Osim sa Vladom, jako je teško raditi sa javnim poduzećima, tu je tek katastrofa, netransparentnost, bahatost, ne razumijevanje zakona ne poštovanje prava građana. Tražite recimo od Hrvatskih željeznica tko su bili direktori ili članovi nadzornog odbora prije 5 godina, nema šanse da to dobijete, nema šanse ili Hrvatskih šuma ili čuli smo ranije Banke za obnovu i razvoj, kriju informacije ko zmija noge, na sve moguće načine to valjda cijeli odjeli su tamo samo da zataje i da onemoguće građanima i institucijama drugima na kraju krajeva da se saznaju određene informacije. Pa u prethodnim sazivima ako se sjećam bio je problem saznati koliko gospodin Radman tadašnji ravnatelj HRT-a ima plaću. Tko je on da odgovara i da poštuje zakone? Tome treba stati na kraj, protiv toga se treba boriti, test razmjernosti još jedan problem, vi ih nešto pitate onda oni se pozovu na taj test razmjernosti. O testu razmjernosti možemo govorit čak o ustavnoj kategoriji, zašto, zato što je u članku 16. Ustava to opisano, međutim problem je što ne postoji na razini RH za sva tijela javne vlasti propisan test razmjernosti ili barem neke njegove osnovne karakteristike, tako da zapravo svako tijelo javne vlasti tako barem kažu u uredu povjerenice negdje na nekakav svoj način rade taj test razmjernosti sad će oni testirati jel vi to možete dobiti ne možete, jel to više nešto tajno ili nije tajno i onda nakon tog nekog testa oni će vama u pravilu reći ne, ne, ne to je tajno što vi imate to pravo pitati, nemate pravo i sram vas bilo. Tako da treba nam netko doista tko, tko će imati energije, hrabrosti nastaviti ovo što je ova mlada institucija postigla koji se neće dakle libiti sukobiti sa rogatima se bosti, meni je žao što nema više kandidata, evo bi stvarno bi htio da je više kandidata da je veća mogućnost izbora ali tu smo, gdje smo. Evo kao jedan od dobrih primjera rada povjerenice ja ću samo navesti ovo rješenje od 22. listopada ove godine, dakle radi se o tome da su vijećnici u pravilu Živog zida snimali sjednice gradskih, općinskih vijeća, gradskih četvrti itd. i onda redovito se tu javlja otpor od starih struktura, zabrane, izbacivanje sa sjednica sve ono što ne priliči Hrvatskoj 2018. godine nego možda priliči u neka druga vremena i na kraju svega toga povjerenica je ipak rekla, ukoliko je sjednica Gradskog vijeća otvorena za javnost nema zapreke da ju vijećnici ili javnost snimanju. Eto. Presuđeno je ono što je zapravo i logično i normalno, ako su sjednice javne, ako može doći javno, onda je logično da se i medijski prenosi, isto ko i sjednica Hrvatskog sabora. Zamislite da netko sad snima sa galerije ili nekako sjednicu Hrvatskog sabor i onda ga straža izbaci jel eto što imate tu snimati. Drago mi je da je institucija u ovom slučaju postupila onako kako je logično normalno i kako ja vjerujem svako otvorenog srca tumači Zakon o pravu na pristup informacijama i određene statute gradova koji se temelje na zakonima. Kad govorimo o transparentnosti u RH i o degradaciji institucija možda najslikovitiji primjer degradacije je dakle snižavanje u niže razrede, kad imate lijepu borovu šumu u Dalmaciji onda vam požar to pokosi i onda vam dođe ona makija ona mala, znači izmučen oblik života, degradiran samo sjena nekadašnjeg, nekadašnjega stanja, tako se nalazimo i ovdje nakon izmjene Poslovnika u situaciji da se ne odgovara na zastupnička pitanja, možete čuti od onih zastupnika da su ovi rokovi od 30 dana prekršeni kako ih definira Poslovnik, da se ne odgovara na pitanja, a često i kad se odgovara to nije to nisu dobri odgovori, evo ja sam osobno kaže statistika rekorder, poslao sam najviše od svih zastupnika, a sa kolegama zajedno mislim da smo negdje oko pola svih poslali, nema veze i često šaljem svoja pitanja na način da pobrojim 1,2,3,4 pa potpitanja, onako školski kako se to radi. Puno pitanje pa tražim puni odgovor. A što dobijem nazad na takav jedan sistematičan odgovor? Dobijem jednu masu teksta često u jednom odlomku bez glave i repa sa nekakvim relativiziranjem, upućivanjem na druge i zapravo beskorisno. Pa to je isto slika i prilika transparentnosti hrvatskog društva u ovom trenutku i to je ono za što se borimo da se promijeni da se na suvislo pitanje dobije suvisao odgovor i ono što je najvažnije u roku, ne nakon 6 mjeseci ili nikada, nego u roku 30 dana. Na kraju krajeva, s jedne strane želim povjereniku što više posla, da riješi što više slučajeva kako spada, s druge strane želim mu što manje posla, to je kao kod liječnika, želimo liječniku što više posla ili što manje, da ima što više bolesnih ili da ima što radnih sati. Tako je, s jedne strane mu želim što manje posla jer bi to značilo da smo napredovali kao društvo da je transparentnost nešto normalno, samo po sebi shvatljivo, prihvatljivo i da nema potrebe da povjerenik za informiranje konstantno intervenira i da ga se zatrpava i želim tko god bude izabran, mu da, ovaj želim mu puno sreće u radu jer ovu instituciju treba čuvati i razvijati i jako je bitno da ju imamo. Evo toliko, hvala.
Idemo na iduću raspravu, Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovani kolega Goran Beus Richembergh, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, na početku očitovanja Kluba GLAS-a i HSU-a želim podsjetiti da se institut prava na pristup informacijama gradio mukotrpno i jako dugo. On je bio svojevrsni test spremnosti Republike Hrvatske da se uskladi, ne samo s kriterijima koje prepoznajemo u zemljama demokratskog svijeta, nego i vlastite svjesnosti o potrebi razvoja društva, o potrebi definiranja države kao stvarnoga servisa građanima. Za razliku od drugih zemalja, zemalja demokratskog svijeta, kad kažem za razliku, smatram da Republika Hrvatska nažalost još uvijek je u tranzicijskom razdoblju u kojemu pati od mnogih dječjih bolesti razvoja demokracije, gdje se, dakle, za razliku od tih zemalja, gdje se svako Ustavom i Zakonom definirano pravo, pravo građana automatski konzumira. Kod nas je pravo na pristup informacijama i to kao Ustavom definirano pravo razrađeno posebnim Zakonom, moguće ostvariti samo isključivo ukoliko se eksplicite pozovete na pravo iz tog Zakona. Dakle, ako postavite pitanje tijelu javne vlasti, a ne pozovete se na taj Zakon, specifični, Tijelo vam uopće nije dužno odgovoriti. Dakle, to je samo po sebi već paradoks koji govori da smo unošenjem ovoga instituta u naš sustav, držali fige pod stolom. S druge strane, ta bitka traje, rekao bih već 15-ak godina, a u posljednjih 5 godina možemo reći da se ostvario jedan model koji je počeo funkcionirati, u kojega građani polažu mnogo nade. U onim situacijama u kojima je zakinuto njihovo pravo da raspolažu relevantnim informacijama koje su bitne i za ostvarivanje njihovih životnih potreba. To nije samo pitanje nečijega hira da iz topline svoga naslonjača znade nešto o radu nekog Tijela, uprave s kojim nikada neće doći u kontakt, nego prije svega mogućnost i potreba građana da u ostvarenju svojih prava, kada se s druge strane nađe država ili neko Tijelo, konkretno Tijelo s javnim ovlastima, znade da nije prevaren, znade da može iskoristiti pravo i da će to pravo moći koristiti u razumnim rokovima. Mnogi građani koji su se obratili Povjereniku zapravo su bili na, u nekoj situaciji u kojoj višu nisu znali kud' će, jer ih je administracija odbijala ili ignorirala, naravno razumijemo prirodu birokracije, ona je svugdje ista, ona ne želi transparentnost, ona ne želi sustav nadzora, ona ne želi da ju se nešto pita kako bi ona morala odgovarati, jer priroda svake birokracije je da radi što je manje moguće izloženo javnome oku i javnome propitivanju iz čitavoga niza razloga. Oni mogu ležati i u načinu rada te same birokracije, koja može biti spora, troma, neučinkovita, nestručna, netransparentna, ali isto tako i u efektima koji se ogledaju onda u klijentelizmu, nepotizmu, u ortakluku i u svim tim slučajevima kad birokracija želi biti arbitar u odnosu građanina i države, naravno da njoj ne treba nikakav institut nadzora, propitivanja, guranja, požurivanja, kakav je na primjer institut Povjerenika za informacije. A taj institut je jedan od ključnih instituta u razvoju slobodnoga društva, slobodnoga od korupcije, klijentelizma, nepotizma, pogodovanja, nezakonitog posredovanja, namještanja poslova i stvaranja ortačkih, rodbinskih i svih drugih veza, u kojima su neki, koji su bliži političkom oltaru bolje ogrijani i plaćeni, a oni koji to nisu, moraju se izložiti puno većoj razini rizika, i u svom poslovanju, i u svom javnome djelovanju. Zato, dobar, snažan, učinkovit, dobro financiran i poduprt, neovisan i nepodložan partijskim voljama, institut Povjerenika za informiranje, je iznimno važan u razvoju tih, dakle, elemenata demokratskog društva. I jako je važno da taj institut proizvodi učinke koji će kod građana proizvesti dojam, osjećaj pripadnosti, lojalnosti i zadovoljstva toj državi, a ne suprotno, dakle, razočarenja, rezignacije i nevjere, da država koju plaća, je u stanju štitit njega ili nju, njegovo pravo i mogućnost da participira kao konkretan, kvalitetan i angažiran građanin. U tome smislu, Klub GLAS-a i Hrvatske stranke umirovljenika, želi iskoristiti priliku zahvaliti gospođi Anamariji Musi, koja je dužnost Povjerenice za informiranje obnašala 5 godina, dakle, jedan mandat, što je ustrajno, stručno, bez ikakvih, rekao bih, znakova straha ili kompromiserstva prema konkretnim političkim elitama, razvijala ovaj institut, razvijala sam Ured, i svoju suradničku ekipu, na način koji je iz godine u godinu, postajao sve funkcionalniji. Sjetimo se onih godina kada nismo imali niti popis Tijela javne vlasti, sjetimo se vremena kada su se odbijali uvrstiti u taj popis, odnosno sami sebe nezakonito i samovoljno određene pravne osobe, isključivale su iz tog sustave sve, zapravo odbijajući dati informacije koje su bile javno bitne, relevantne i korisne. Sjećate se recimo, kad je riječ recimo o Hrvatskom saboru, kako je ravnateljsko HRT-a mjesecima odbijalo objaviti visinu plaća i posebnih dodatnih sporazuma koje je imalo sa svojim djelatnicima unatoč tome što je Hrvatski sabor svojim zaključkom obvezao ravnateljstvo da to objavi. Povjerenica se nije libila pitati za junačko zdravlje sve institucije koje su odbijale transparentno odlučivati ni kada je u pitanju bila Vlada ni pojedina ministarstva, ali isto tako ni Ured predsjednice Republike. Mnogima se u tom smislu vjerojatno zamjerila ali pokazala je dosljednost, pokazala je da lažni politički autoriteti ne mogu biti ispred javnog interesa. I kad god je posrijedi trošenje javnoga novca ili pružanje usluga građana da to mora biti stvar od javnoga interesa, da se ima pravo propitivati i da se ima obvezu takve informacije javno davati. Naravno, oni s malim administrativnim kapacitetom imali su problema u ispunjavanju svojih zakonskih obveza, mislim tu na mala tijela, na općine, trebalo je vremena da i oni shvate da preko svojih povjerenika za informiranje moraju unatoč svim svojim limitima u kapacitiranju biti jednako dostupni građanima u davanju relevantnih informacija kao i veliki sustavi. Podsjetiti ću recimo na jedan eklatantni primjer koji pokazuje da sustav kao takav i Vlada kao takva odbijaju, prirodno odbijaju, jer to je kažem priroda birokracije, osobito kada je navrnuta političkom elitom koja ne voli transparentnost jer se zalaže zapravo za rad koji neće biti podložan javnosti. Dakle, podsjetiti ću samo na samo jedan slučaj. predsjednica Građansko liberalnog saveza i našega kluba zastupnica gđa. Anka Mrak Taritaš u ime našega kluba postavila je Vladi RH konkretno pitanje o financijskim obvezama RH prema tzv. Vatikanskim ugovorima. Prvi odgovor koji je stigao bio je toliko nemušt i toliko kljast da se iz njega nije moglo očitati niti jedna desetina obveza, zato se moralo pitati i drugi put i treći put i četvrti put. I nakon svih tih odgovora mi točno znademo da nam nije odgovoreno sve što smo pitali jer Vlada krije zapravo ili nastoji učiniti nevidljivima ili nepoznatima sve elemente obveza RH prema Svetoj Stolici i Katoličkoj crkvi u RH koje su enormne i svakako ne sukladne mogućnostima i potrebama našega društva. To je samo jedan od primjera gdje najviši izvršni autoritet u državi a to je Vlada RH sustavno izbjegava odgovoriti, rekao bih i krije informacije kako se javno ne bi mogla uspostaviti slika o stvarnome stanju po tom određenom pitanju. E sad zamislite kako je tek kada je s druge strane neko tijelo javne vlasti s manjim ovlastima na nižim razinama ali koje raspolaže također recimo javnim sredstvima ili donosi javne i relevantne odluke. Ako se predsjednici jedne parlamentarne političke stranke i jednog saborskog kluba odbija dati relevantna informacija, ako se zastupnicima u Hrvatskom saboru ne dostavljaju informacije i odgovori na zastupnička pitanja na vrijeme onda možete misliti kako se tek Vlada i druga tijela javne vlasti odnose prema građaninu čije ime i prezime nema javnu težinu, po nekoj poziciji. U tome smislu povjerenica za informiranje Anamarija Musa u posljednjih je 5 godina napravila ogromne korake kako bi se toj instituciji vjerovalo i kako bi se zapravo omogućilo da ona ostane neovisna i od politike i od stranaka i kako bi se stvorila platforma na kojoj će se u nekom idućem mandatu ta institucija razvijati dalje. Klub GLAS-a i HSU-a nije za nikakvo rješenje koje na čelo te važne institucije dovodi nekoga tko je bio državni dužnosnik. Državni dužnosnik, potpuno je jasno je osoba koja uživa povjerenje određene političke elite, konkretno stranaka na vlasti. Dakle, bez obzira na to što svi [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja, kolega Grmoja, vrlo glasno govorite, ja vas molim da malo tiše.]] Bez obzira na to što svi građani RH koji ispunjavaju zakonom i javnim pozivom definirane uvjete naravno mogu pristupiti i kandidirati se ipak bi ovaj Visoki dom trebao voditi računa o tome da se na mjesto povjerenika za informiranje ne stavljaju osobe koje su politički obilježene, koje su stranački bliske, bilo kojoj od stranaka i koje su u tom smislu upravljive. Jer ovaj institut treba graditi u smislu njegove daljnje neovisnosti i od politika i od stranaka a ne ga podvrgavati političkoj kontroli. Zato klub GLAS-a i HSU-a ne može prihvatiti ono što se čuje posljednjih dana kao najava da se za povjerenika za informiranje imenuje osoba koja iza sebe ima karijeru državnoga dužnosnika. Mi i tražimo da ova institucija osigura kontinuitet u radu, da se ne kreće od minusa, nule ili nepoznanice nego da se u razvoju nje kao takve i nastavku rada instituta povjerenika za informiranje može ići naprijed u razvijanje tog instituta i građanje njegove političke neovisnosti. U tome smislu Klub GLAS-a i HSU-a predlaže da se u ovome odabiru između dvoje predloženih kandidata Hrvatski sabor opredijeli za kandidatkinju koja je do sada radila također u ovome uredu i koja znade o čemu se radi, ne samo na razini sudjelovanja u pisanju zakona prije 10 godina nego na razini operativnog, efikasnog i kvalitetnog rada samog instituta povjerenika za informiranje. Zahvaljujem.
Prije nego što pređemo na pojedinačnu raspravu, pozdravio bih i drugu grupu učenika i učenica osnovne škole iz Markuševca. Dobro nam došli. [[Pljesak.]] Idemo sada na pojedinačnu raspravu, prva je na redu poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepo poštovan predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Tema je izbor nove osobe koja će obnašati ovu časnu dužnost povjerenika ili povjerenice za informiranje. Prema mom osobnom mišljenju i od 2013. do danas otkad je zapravo utvrđena ova pozicija i ovi poslovi ureda povjerenice mnogo toga je učinjeno i praktički otkad je zaživjela ta funkcija recimo da je značajni koraci u transparentnosti su učinjeni. I prije svega napravljeni su koraci u smislu da pojedina državna i javna tijela moraju transparentnije raditi. Inače ovaj zakon i ured povjerenice i cijela ova funkcija, mi to dobro znamo spada u one zakone koji su zapravo bili nužni da Hrvatska pristupi EU i koji su bili jedan od uvjeta i tada 2013. kada je zapravo oformljen ovaj ured, cijela ta priča je krenula bez da su se obavili neki prethodni koraci ali to nije ni prvi ni zadnji put da se ide u realizaciju nekog zakona ili da se oformljuje neko tijelo a da prethodno nisu učinjeni nekakvi preduvjeti. A kada kažem preduvjeti, onda mislim prije svega na kadrovske, na materijalne pa i na prostorne uvjete u ovom slučaju a kažem, mogla bih navesti nekoliko takvih slučajeva ako gledamo unazad pa skroz od 2000. do danas, dakle ni prvi ni zadnji put. I ono što je značajno reći ovdje a meni su nekakva dva pitanja ovdje bitna, dakle, je li postojeći rad a kažem da je rađeno zaista stručno u odnosu na ono što se moglo u odnosu na zakon i u odnosu na neadekvatne uvjete, je li postojeći rad mogao biti još adekvatniji da je bilo pod a) više financijskih sredstava, a rekla sam gdje su se pokazali deficiti i da je bilo učinjeno nekoliko dorada, tj. poboljšanja u zakonskom okviru. Meni su odgovori na oba ova pitanja da. Kada je bilo preslušavanje kandidata za novu povjerenicu ili povjerenika postavila sam pitanje jednom kandidatu je li s obzirom na dosadašnju praksu a sada veći imamo odmak od 5 godina, vidjeli potrebu za doradama, odnosno poboljšanjima zakonskog okvira. Odgovor je bio diplomatski da se u ovom trenutku u suštini ne vidi, ne vidi se potreba no meni je to pomalo zabrinjavajući odgovor bez obzira na preferencije prema kandidatima, dakle ne gledam kandidate kao osobe i njihov dosadašnji rad je naročito bitan ali u ovom trenutku osim njihovog dosadašnjeg rada bitno je i to da li kandidat ima viziju budućeg rada. Jer ova institucija treba imati kontinuitet u smislu kvalitetnog budućeg rada i da se on što je dobro nastavi a oni deficiti, bilo materijalni, bilo kadrovski ili neki drugi da se oni u međuvremenu poprave. I sad ako je objektivno praćen rad dosadašnjeg ureda povjerenice i onda je odgovor morao glasiti da ima potrebe za doradom zakona jer kao što sam rekla ovaj zakon je donesen pod određenim okolnostima kada je Hrvatska pristupala EU, kada je to bio jedan od uvjeta itd. i ne može se nakon 5 godina reći da nema potrebe za doradom zakona. Ne mora biti to nekakva drastična dorada zakona, postoje zaista konkretni primjeri u ovim 5 godina u praksi koji su pokazali koje su to slabe točke a zaista postoj nekoliko slabih točaka. Naravno da ih neću sve nabrojati ali treba apostrofirati neke najvažnije. Jedna od slabih točaka je činjenica da prekršajno kažnjavanje nije moglo biti učinkovito. Evo nekog primjera, neću ni jedno tijelo pojedinačno imenovati ali neka tijela javne vlasti su smatrala da ne moraju provoditi ovaj zakon i da ne moraju biti transparentni prema građanima, odnosno kako to uvijek biva u praksi nađe se način da se izbjegne zakon. Onda kada se pokrene prekršajni postupak, prekršajni postupak obično traje dugo a ako ne traje dugo, traje dugo i padne u zastaru ili dođe do određenih drugih komplikacija. Dakle, ovo je slaba točka postojećeg zakona i vidimo da to nije rješenje. Konkretno 2015. godine tadašnja povjerenica za informiranje je pisala doslovce svima, pisala je premijeru tadašnjem, pisala je tadašnjem ministru financija gospodinu Lalovcu, pisala je mnogima i jasno i nedvosmisleno je ukazivala na potrebu izmjene zakona odnosno koja to tijela ne provode zakon odnosno na koji način bi se trebalo poboljšati taj zakon. No tada odgovora nije bilo, odnosno gospodin Lalovac je odgovorio, pardon, ali on je odgovorio sa svog financijskog aspekta zašto je budžet ureda takav kakav je i zašto nema prostora da bude veći. Znači nije bilo 2015. sluha, nije bilo sluha ni 2016. a da je bilo sluha i da je taj ured mogao potpuno adekvatno raditi oni bi praktički uštedjeli novac drugim institucijama koje pokrivaju slične poslove kao što je DORH i kao što su još neke institucije, a to mi dobro znamo. I ono što treba naglasiti, pa ne može ne biti novca za provođenje zakona onoliko koliko treba, dakle, s obzirom da se radi o tijelu koje treba kontrolirati transparentnost drugih tijela, pa se tada pojavila jedna teza s kojom se slažem. Ako ne želite da se zna koliko vam je plaćeno, iako taj podatak smatrate nečim što ne treba biti transparentno, što ne treba biti dostupno našim građanima, pa onda nemojte poslovati sa državom, onda poslujte u privatnom sektoru i nema onda potrebe za transparentnošću i nema potrebe za ovim informacijama koje su se pokazale kao potrebnim. Građani po tom Zakonu imaju pravo znati. Druga stvar, što građani nisu koristili dovoljno ovaj Zakon u smislu da su potraživali svoja prava. Bilo je slučajeva gdje su građani potraživali prava, pa unatoč tome nisu mogli doći do tih informacija, bilo je slučajeva gdje mediji su, zapravo, vrlo siromašno koristili ovaj institut, a mogli su više. I dakle, to su neki slučajevi koje je dosadašnja pokazala i ono što je sukus cijele, zapravo, priče, kada je taj Zakon donijela SDP-ova Vlada, ona nije osigurala i njegovo izvršavanje. I taj Zakon se izvršavao tako kako se mogao izvršavati s obzirom na to kakve su bile okolnosti. I sad smo u situaciji da smo tu gdje jesmo, imamo Zakon, imamo djelatnike koji žele raditi, imamo čak i mogućnost financijske pomoći iz EU, dakle, imamo volju, imamo brigu. Bitno je izabrati osobu, koja će, dakle, nastaviti kontinuitet i koja neće dopustiti urušavanje svega onoga dobroga što je učinjeno unatoč svim ovim uvjetima koji su bili nimalo pohvalni. Mnogi su rekli da je Zakon apostrofiran kao jedan od ključnih antikorupcijskih alata. Oni koji manje poznaju ovaj Zakon, će reći, pa zašto? Imamo DORH, imamo policiju, imamo neka druga tijela. Pa zato što ovaj Zakon i ovaj Ured omogućuju da građani, mediji, dakle, ustavom zajamčena kategorija, traže od lokalne vlasti, od državne vlasti, dakle, i od javne uprave, račune za svoj rad. Znači, svaki građanin može tražiti onu informaciju koju po zakonu ima pravo dobiti. Kažem, nažalost, mnogi građani ne znaju za tu mogućnost. Ako će se pokazati dovoljno sluha da se urede one slabe točke koje ovaj Zakon u međuvremenu je pokazao, ako će se nastaviti kontinuitet svega onoga što je bilo dobro, onda će ovaj Ured i povjerenik još više imati smisla i onda će RH učiniti korak prema većoj transparentnosti i prema boljem nadzoru trošenja državnog i lokalnog novca. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo 4 replike. Kolega Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala. Cijenjeni gospodine podpredsjedniče HS-a. Kolegice Petrijevčanin Vuksanović, hvala vam na raspravi. Zapravo, htio sam se referirati na onaj dio u kojemu ste, zapravo, i sami ukazali na niz problema koji ovdje postoji. Mislim da stvarna tema današnje rasprave, više od svega, dakle, više od nominalnog kadrovskog pitanja. Trebaju biti upravo ti problemi o kojima ste vi govorili i evo hvala, mislim, drago mi je čuti i sa ove strane sabornice jednu takvu perspektivu i nadam se da će, da je to nekakav indikator svijesti o tome i da će na tom tragu zapravo i biti i nekakvih rezultata u budućnosti. Hvala.
Izvolite.
Hvala lijepa poštovani kolega. Više je komentar nego replika. Ali tad 2013. to nije primjedba negativna, nego pozitivna. Tad 2013. su pojedine institucije iz EU i čak malo i dalje, RH apostrofirale kao, pa recimo jednu od zemalja gdje je značajna hiperbirokracija i korupcija. I u svjetlu toga je formiran i ovaj Ured i u svjetlu toga je taj Ured zaživio. Od 2013. do danas, taj se postotak znatno smanjio zahvaljujući dijelom i radu ovog Ureda. I zato skupa sa svima vama i svim dobronamjernim i moralnim građanima, ja se nadam da ćemo u tome smjeru i nastaviti. Hvala lijepo.
Slijedeća replika kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče. Meni je dirljivo vidjeti ovo slaganje SDP-a i HDZ-a, čak, evo i kolege Glavaševića koji kaže da ovdje nije tema rasprave kadrovska rješenja. Pa kadrovsko rješenje i čelna osoba te institucije je upravo najbitnija stvar u ovoj raspravi, a vi ste sami bili, bila je kolegica na Odboru. Ja postavljam pitanje kolegici koja je bila na Odboru, šta ona misli o, znači, kandidatu Pičuljanu, o njegovim odgovorima da je sve bilo transparentno, da čelnike tijela ne bi trebalo, ovaj, da ne bi trebalo sankcionirati, nego da bi ta funkcija i ta institucija trebala biti više u službi edukacije. I tu su ga gotovo svi članovi Odbora kritizirali, a sada se slažete oko toga da je on dobar kandidat i ne želite uopće govoriti o njemu kao kandidatu, nego govorite o nekakvoj perspektivi što bi trebalo, nekakva načelna priča. Govorimo o konkretnim osobama. Ovo je rasprava o dvije osobe koji će biti ključni [[Upadica: Hvala]] netko od njih će biti ključni čovjek te institucije.
Hvala kolega Grmoja. Prije replike, kolegice povreda Poslovnika, Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče Sabora, povrijeđen je čl. 238. Dakle, ja ni u jednome trenutku u svojoj replici nisam rekao da ja podržavam nekoga, niti sam razradio na koji način smatram da ovo nije, dakle, da kadrovsko pitanje nije bitno, dakle, evo, moja pojedinačna rasprava ide uskoro. Kolega Grmoja nemojte skakati, ovaj, do zaključaka, dajte mi priliku da objasnim, pa ćemo onda pričati, imati ćete priliku replicirati.
Dobro, Poslovnik nije povrijeđen, nastavljamo s replikom.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče, poštovani kolega Grmoja iskoristili ste repliku da izokrenete činjenice. Kolega Glavašević i ja smo se složili da je hiperbirokracija i korupcija bio 2013. problem, a da je taj ured doprinio da taj problem postane manji sa svojim radom i djelovanjem prema transparentnošću. Što se tiče pojedinačnih kolega ja sam jasno u svojoj raspravi rekla da sam postavila pitanje vidi li kandidat ili kandidatkinja potrebu za izmjenom zakona i budući da je kandidatkinja odnosno kandidat rekao da ne vidi da je to nešto što je meni zabrinjavajuće i na toj tezi sam, plus ove ostale teze, temeljila svoju raspravu. To su činjenice, a ovo što ste vi rekli nije bila činjenica. Hvala lijepo.
Slijedeća replika kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Petrijevčanin u dosadašnjim raspravama imali smo priliku čuti da kandidati koji su sad imenovani, imenovani su po nekakvim demokratskim principima bez stranačkog pritiska, a sve što se sad imenuje to ide po nekakvim stranačkim principima. To je nešto što naprosto nije dobro. Međutim, ono što je vrlo interesantno kad ti neovisni čelnici takvih institucija ne budu ponovo izabrani najedanput iz njihovog javnog djelovanja vidite njihovu političku i te kako opredijeljenost i pripadnost koju su vješto skrivali, međutim kad govorimo o ovoj točki dnevnog reda vi ste se dohvatili samo jednog malog segmenta. Ovakve institucije ako nisu materijalno i financijski poduprte ne mogu naprosto kvalitetno raditi svoj posao. Da bi ovaj posao radili kvalitetno morate stvoriti preduvjete, a da li kandidati imaju ili nemaju stručnu kvalifikaciju to piše ovdje, a o njihovom radu ćemo raspravljati slijedeće godine, to je biti svega.
Hvala kolega Šuker. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče, poštovani kolega Šuker, u potpunosti se slažem i to smo također apostrofirali kao jedan od problema, bez adekvatne proračuna, bez adekvatne financijske podrške ured ne može raditi kadrovski, ne može raditi u onom obimu u kojem bi trebao i ne može se očekivati da u startu kada je bilo 4 odnosno 5 djelatnika, a sada ih je koliko znam 15-tak obuhvaćaju 6.000 javnih tijela, dakle to je naprosto misija koja je nemoguća. Isto tako, što se tiče izbora kandidata mi kao legalisti mislim da ćemo donijeti adekvatnu odluku na temelju kurikuluma na temelju dosadašnjeg rada, hoće li kandidati kasnije izvršavati tu funkciju u skladu s onim što su bila naša očekivanja to ćemo vidjeti već na prvom izvješću. Hvala lijepo.
Hvala i posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala podpredsjedniče, uvažena kolegice Petrijevčanin Vuksanović, mislim da ste u raspravi pogodili srž, naime što bi bio razlog skrivanja informacija od građana. U principu to je novac, uvijek je novac u igri. Slažem se s vama da je podloga antikorupcijskom, borbi protiv korupcije upravo i uloga povjerenika i vi ste spomenuli jednu bitnu stvar, a ja zbog hrvatskih građana treba ju više puta spomenut. Mi imamo za to 50 milijardi razloga, naime toliko je teška javna nabava u RH i tu nema razloga za skrivanje takvih informacija od građana, razlog može biti samo u području korupcije i tu se s vama potpuno slažem. Dakle, ti procesi moraju biti transparentni, na takva pitanja građani trebaju dobiti odgovor i kao što je to u tehnici sa malim sredstvima koja bi se uložila u rad ovoga povjerenika i njegovog ureda bi se mogli regulirati veliki novac koji struji, koji struji i prolazi kroz ruke [[Upadica: Hvala.]] a često puta završava …/nerazumljivo/…
Odgovor, izvolte kolegice.
Poštovani kolega naravno da ćemo se složit da ni dosad nije bio problem u osobi povjerenika ili povjerenice nego je bio problem u onima koji krše zakon. Kad bi mi postigli situaciju u društvu da se zakoni ne krše onda bismo valjda živjeli u idealnom svijetu i živjeli bi u bajci, a ne u državi, nažalost taj ideal još nigdje nije ostvaren, ali na nama je da težimo da se taj ideal čini čim bliži. Meni osobno je pomalo frustrirajuće da ja osobno moram se pridržavat zakona a neko drugi se ne mora pridržavati. Ta frustracija često u društvu zna stvarati otpor, a otpor stvara nemir i znamo gdje to može završiti. Tako da mislim da bi nam svima bilo u cilju da zapravo se što više pridržavamo zakona, a mi kao ovdje legitimno tijelo i svojim primjerom to možemo pokazat. Hvala lijepo.
Hvala, nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Nikola Grmoja, izvolte kolega Grmoja.
Hvala poštovani podpredsjedniče, umjesto ove načelne rasprave što bi to tijelo odnosno što bi povjerenik trebao raditi na koji način bi mu trebali pomoći olakšati posao, ovdje treba govoriti o meritumu, a meritum je izbor čelne osobe, mi imamo 2 prijedloga. Oni koji su bili na odboru za informiranje odnosno na sjednici Zajedničkog Odbora za ustav i Odbora za informiranje mogli su vidjeti kakvi su stavovi gospodina Pičuljana. Evo to je sada potvrdila i kolegica iz HDZ-a on je rekao da ne treba mijenjati ni zakon, da ne treba kažnjavati čelnike javnih tijela, čelnike jedinica lokalne samouprave, on je rekao da je Vlada u procesu oko Agrokora bila apsolutno transparentna i takav profil osobe je apsolutno neadekvatan, ne govorim o čovjeku nego o profilu za ovakvu poziciju. Ovo je pozicija kao što je rekao profesor Podolnjak koja zahtjeva sukobljavanje sa vladajućima, kako bi fizičke i pravne osobe došle do informacija. Međutim, ovdje imamo čovjeka koji je znači bio u HDZ-u, znate do kada do 2000. godine kada su prvi put izgubili izbore, znači čovjek je nama na pitanje, ne znam netko je od kolega pitao jeste li član neke stranke, rekao je da nije i onda na inzistiranje, pa jeste li bili, nije želio uopće odgovorit. Na pitanje jeste li bili član neke stranke, on potvrđuje da je bio član HDZ-a, a na pitanje kad ste izašli iz HDZ-a je iznio neistinu odnosno laž, da je izašao prije 10-tak godina. Ja sam našao potrudio sam se članak iz Jutarnjeg lista, to je 4 mjesec znači 2000. godine, to je nešto nakon što je HDZ izgubio izbore, gdje stoji da je Zoran Pičuljan još prije ovog datuma ovog datuma, znači odmah po gubitku izbora izašao iz HDZ-a. To je profil čovjeka koji bi trebao biti na ovoj važnoj funkciji. Znači, nate svi što mislim o HDZ-u, ali lošije mišljenje od HDZ-a imam od ljudima, kada izgubi HDZ vlast odlaze iz HDZ-a da bi ostali na poziciji. On je tada u to vrijeme bio veleposlanik u Češkoj, znači ljudi, kada njihova opcija izgubi vlast, odu iz te opciji da bi profitirali u nekoj drugoj opciji, mislim da vam je jasno o kakvom se profilu radi. Ono što je najproblematičnije u ovoj cijeloj priči, već sam spomenuo, znači to, da je g. Pičuljan '98. g. bio gl. tajnik u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova. Tada je ministar Mate Granić, savjetnik ministra je Andrej Plenković, Joško Paro je jedan od ključnih ljudi. I ta ekipa iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova, sada je u potpunosti okupirala i vladu i sve institucije RH. Ona nema veze sa niti jednom strankom, ona je iznad stranka ili ja bi rekao iza stranaka. Ono što je također problematično, na antikorupcijskom vijeću, na kojem smo imali svjedočenje profesionalnog diplomata Damira Sabljaka, netko je postavio pitanje g. Pari, je li istina, da je on 1997. imao srednju školu, a da je postavljen na položaj načelnika, za što je trebao imati završen fakultet. Znate tko je bio tada gl. tajnik i tko je zaposlio Joška Paru, upravo ovaj čovjek Zoran Pičuljan, ja postavljam pitanje na temelju čega je gl. tajnik Pičuljan '96. izdao rješenje srednjoškolcu Pari da se postavi na poziciju načelnika? To je ta ekipa s kojom mi imamo posla ovdje. Ja ću vam podijeliti svim HDZ-ovcima, ovaj članak, čovjeka za kojega ćete vi glasati a koji je napustio vašu stranku u trenutku kada ste izgubili izbore od SDP-a. Isti taj čovjek što sam već spomenuo u svojoj raspravi Mate Granić je izjavio u jednoj izjavi za Nacional da je zahvaljujući upravo ocjenama Zorana Pičuljana, Zoran Milanović napredovao u službi, da mu je davao jako dobre ocjene. I zato je zanimljivo da SDP danas uopće ne sudjeluje u ovoj važnoj raspravi. Ja nisam čuo da nitko od kolega, evo, kolega Glavašević koji je izašao iz SDP-a on se javio za raspravu, ali ne vidim da je itko iz SDP-a raspravlja o ovoj bitnoj temi, a Zoran Pičuljan je bio državni tajnik u Ministarstvu uprave za vrijeme g. Bauka, koji je na ovom odboru jako pohvalno govorio o g. Pičuljanu. Tako da mi ovdje imamo jednu veliku koaliciju na dijelu. Znači jednu veliku koaliciju gdje se podupire čovjek, koji zasigurno se neće suprotstaviti ovoj Plenkovićevoj vladi, koja nastoji okupirati sve institucije u RH, koja i nastoji pacificirati i koja nastoji ih umrtviti. Znači to je ono što je neprihvatljivo i ja pozivam sve kolege, pozivam i kolegicu Irenu, koja je rekla, da je njoj neprihvatljivo, da kolega Pičuljan kaže, da ne treba mijenjati zakon, a ona je upravo smatrala kao i svi mi da je potrebno zakon doraditi da su potrebne i sankcije prema onima koji ne dopuštaju informacije i ne daju informacije građanima i zainteresiranoj javnosti. Taj nastup g. Pičuljana, da je netko bio tu, rekao bi ovaj čovjek nikako ne smije doći na ovu funkciju. On je možda dobar kao diplomat, kao netko tko s nikim neće doći u sukob, ali za ovu poziciju, gdje se povjerenik za informiranje treba boriti da građani dobiju informacije, da pritiska i vladu i političare i ministarstva i tijela javne vlastite i jedinice lokalne samouprave i gradonačelnike i načelnike koji ne žele dati informacije, jer kao što je rekao prof. Podolnjak, svaka vlast je tome sklona. Znači oni postavljaju i namjeravaju postaviti jednog takvog čovjeka. To je ono što je apsolutno neprihvatljivo, ali je samo još jedan dokaz, činjenice, da Hrvatske, trenutačno upravljaju, kadrovi iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova, a da zapravo konce vuku nekakve, ja bi rekao interesne skupine, koji nemaju veze niti s jednom političkom strankom, a koje krojene vuku još iz onog bivšeg režima. I kada bi me netko sada pitao, je li Zoran Pičuljan, bio član komunističke partije Jugoslavije, aj bi mogao iako nemam nikakvih informacija s obzirom na ovaj njegov put, zasigurno odgovoriti, taj čovjek je 100% bio član komunističke partije Jugoslavije. I idealan je i za HDZ i za SDP jer to je ja bi rekao jedan od najboljih preporuka za biti izabran na bilo kakvu funkciju u RH. Jasno je o čemu se ovdje radi, jasno je što se gura, ali ono što me jako žalosti, da najbrijana oporbena politička opcija ovdje u Saboru RH, ne ustane protiv ovog pokušaja gušenja institucija, koje imaju zadatak pritiskati vladajuće. Ja pozivam kolege iz SDP-a da se žestoko podupru ovom pokušaju, da se otrgnu iz zagrljaja oni koji nastoje ovo napraviti, nema veze što je on bio državni tajnik za vrijeme SDP-a nema veze možda što je dobar sa nekim članovima vaše stranke, sa bivšim ministrom uprave Arsenom Baukom, mislim da ovdje morate reagirati. Ako jedan čovjek koji nastoji biti povjerenik za informiranje kaže, da je vlada u procesu oko Agrokora sve učinila transparentno, da čelnike javnih tijela ne treba kažnjavati, da zakon ne treba mijenjati, jasno je kakvom se profilu čovjeka radi. Ja vas sve pozivam na žestoki otpor. Nije vrijeme za nekakve kolega Glavaševiću, načelne rasprave, o tome što treba učiniti. Ovdje se radi o kadrovskom riješenu, a svi znamo dobro onu, da je kadrovska politika najvažnija politika. Tako da u tom smislu moramo se ovdje oduprijeti, ja ću ovu svoju raspravu zaključiti, ako ima kakva replika rado ću odgovoriti. Hvala.
Imamo 7 replika na vaše izlaganje, tako da baš nije jedna, a prva je kolegica Marija Jelkovac Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani kolega Grmoja, meni je jasno ovako vaše stajalište i stalno napadanje HDZ-a i Vlade, posebno premjera Andreja Plenkovića, prvo zato što ne možete oprostit premjeru košaricu koju ste dobili iz Vlade pa sad jedino što možete je na ovakav način napadati, ali mi nije jasno i mislim da nije korektno ovako diskvalificirati jednog kandidata, čiji životopis o njemu sve jasno govori, a ja ću samo navesti da je između svih ostalih dužnosti koje je obnašao, i član znanstvenog vijeća za mir i ljudska prava Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, i član znanstvenog vijeća za državnu upravu, pravosuđe i vladavinu prava Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, predsjednik zaklade uprave, Zaklade doktor znanosti Jadranko Crnić. Dakle, što želim reći? Radi se o čovjeku koji ispunjava sve formalne uvjete za ovu dužnost.
Hvala vam. Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite kolega.
Kolegica, ta priča o košarici to možete prodavati bilo gdje, al' nama ne. Mi znamo zašto su naši ministri glasovali na Vladi i znali smo kakve posljedice zbog toga slijede za MOST, a ono što mi vama poručujemo, nikakvu vi nama košaricu niste dali, a na vlast više nećete, i u to budite sigurni. Znači na vlast više nećete, pokušali smo znači mijenjati Hrvatsku, ali s vama se Hrvatska ne da mijenjati i netko je dobro rekao dok ta dva krila iste partije, znači u potpunosti ne izgube i prepuste znači prostor nekim mladim novim strankama i novim političkim opcijama ova Hrvatska neće naprijed, i vi to dobro znate, i zato Andrej Plenković onako odgovara i kaže da će balansirati, da će bilo što raditi samo ne s MOSTO-om, jer s nama ne možete onako kako radite sada. Ovo se u vrijeme MOST-a ne bi dogodilo, al' u vrijeme ovih ovdje koji vam samo dižu ruke to se može dogoditi.
Hvala kolega Grmoja. Hvala kolega Grmoja. Hvala, hvala. Kolega Glavašević izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Kolega Grmoja, pa znate kome se pripisuje ova izreka koju ste citirali na kraju? Pripisuje se Staljinu. Dakle, ako je to uzor kojega smatrate poželjnim, mislim da je to poprilično problematično, ima puno boljih uzora koje bih vam ja preporučio, a možemo kasnije i o njima i porazgovarati, o nekima od njih, ali puno važnije od svega, dakle, ljudi, odnosno kadrovi su samo eksponent nekakve političke volje, nekakvih političkih i životnih vrijednosti, to su stvari o kojima trebamo razgovarati, to je meritum, ja mogu shvatiti da ovdje imamo pitanje izbora, ali on je zapravo sekundarno, vi će te na kraju dana glasati, ili za gospođu Bevandić ili za gospodina Pičuljana, odnosno ne za njega, potpuno opravdano ako mene pitate, ali o meritumu trebamo razgovarati ovdje i to je puno, puno bolje nego citiranje pokojnih diktatora.
Odgovor na repliku, izvolite kolega Grmoja.
Gospodine Glavaševiću, vi ste itekako svjesni da ako je netko diktator, ne znači da nešto pametno nije rekao, tako da u tom smislu, ovaj, ako se ja pozovem na nekakvu izjavu, ne znači da se pozivam na ostavštinu, a svi dobro znamo da je u politici, kadrovska politika najbitnija, uostalom na tome sam se i sam, ovaj, osvjedočio na svojoj koži, tako da u tom smislu, ovaj, sam stekao određeno iskustvo, i, znači, drugi puta ću pametnije, kako kaže, ovaj, ona pjesma. A što se tiče merituma, svakako o meritumu treba razgovarati, al' treba razgovarati i o kandidatima, jer su oni ključ, i oni će nositi samo to Tijelo, kao što ga je i gospođa Musa nosila kroz ovaj protekli period.
Sljedeća replika kolega Podolnjak, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Grmoja, po mojem mišljenju ispravno ste stavili naglasak na pitanje osobe, nezavisnosti i karaktera osobe, koja će promicati ovu važnu instituciju. I da uzmemo samo neke paralele, evo, kolegica Musa, koju smo redom pohvalili u njenoj službi Povjerenice, bila je nezavisna, bila je znanstvenica, bila je proaktivna, i samo to očekujemo od svake sljedeće osobe. Ali činjenica je primjerice, kolegica Musa je u svakom svojem Izvješću, tražila prekršajno sankcioniranje i čelnika, ali i pravnih osoba koje uskraćuju pravo javnosti na informacije, a dobili smo informaciju u razgovoru kandidata koji se upravo suprotno založio da nema prekršajnog kažnjavanja, to je jedna poruka javnosti, i mi smatramo da ono što je, za što se zalagala kolegica Musa, zapravo bilo puno kvalitetnije, i upravo je to važno kad govorimo o instituciji Povjerenika.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Naravno, naravno kolega Podolnjak, da je to najbitnije pitanje, uostalom, ovaj, da to nije bitno pitanje onda bi HDZ prepustio da bude izabrana gospođa koja baš, što se tiče ovoga, ima puno veće iskustvo, ali danima se u medijima piše da će to biti upravo gospodin Pučuljan, znači, koji je na Odboru za informiranje i pred Odborom za Ustav rekao da jednostavno on ne vidi problem u Zakonu, da on ne misli da treba kažnjavati čelnike javnih tijela, političare, državne institucije i da je sve oko Agrokora bilo apsolutno transparentno. To je jedan karijerni diplomat koji je ušao u Hrvatsku demokratsku zajednicu da bi došao na poziciju, kad su izgubili izbore, istog dana je izašao iz HDZ-a, bio je državni tajnik u Ministarstvu uprave za vrijeme SDP-a, za ministra Arsena Bauka, i sad bi takav čovjek trebao pritiskati vladajuće u borbi i želji građana da dođu do nekakvih informacija.
Hvala. Sljedeća replika, kolegica Irena Petrijevčanin. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani. Kolega Grmoja, nema kolektivne krivnje, ni kolektivne odgovornosti. Ima samo pojedinačna krivnja, i pojedinačna odgovornost. I vi znate dobro da se ova osoba bira voljom vladajuće većine. Ako će kandidat xy nakon što je izabran, raditi nečasno ili nekako drugačije od onog što bi trebao, to je isključivo njegova odgovornost, je li stranka odgovorna ... [[Govornik se ne razumije.]] je politička platforma za to kako ja ovdje radim, il' je to moja osobna odgovornost? Dakle, politika je platforma koja imenuje ljude, koja imenuje osobe, znamo kakva je procedura ovdje i sve je legitimno, ali svaka osoba dalje ponaosob odgovara za to kako obnaša tu svoju funkciju, i nema kolektivne odgovornosti, nego je odgovornost od te osobe pojedinačna, a to ćemo vidjeti već na prvom izvješću.
Hvala. Odgovor, izvolite kolega.
Pa kolegice, ja se apsolutno slažem s vama, nema kolektivne odgovornosti, ima pojedinačna odgovornost i zato je odgovornost na vama da kada dođe glasovanje, budući da se g. Pičuljan nije složio s vašim stavovima, da glasujete znači protiv tog čovjeka i protiv njegovog izbora a da glasujete za kandidatkinju koja je pred odborom bila puno kvalitetnija od toga gospodina. Ja ću vam sada kao i svim članovima HDZ-a ovdje u sabornici, podijeliti članak iz novine gdje se može vidjeti kad je g. Pičuljan izašao iz HDZ-a. Znači odmah po gubitku kada je prvi put HDZ izgubio izbore, on je bio veleposlanik u Češkoj, napustio je HDZ i vratio člansku iskaznicu a na odboru je rekao da je to učinio prije 10-ak godina. Evo dopustite mi samo da podijelim, imam vremena.
Imamo dalje, kolegica Glavak, izvolite, slijedeća replika.
Kolega Grmoja, čuvajte papir, znate da moramo čuvati šume pa mislim da moramo biti odgovorni i u tom smislu, Kolega Grmoja, nadam se da me čujete, dakle moje pitanje upućeno vama, otkad ste vi to samoprozvana moralna vertikala i otkad bi netko tko se javlja na natječaj koji raspisuje Hrvatski sabor a ima sve uvjete, trebao pitati MOST smije li se javiti na neki natječaj? Pa onda ja vama postavljam pitanje, smiju li se vaši bivši članovi, Orepić itd. ili primjerice kolega Glavašević koji ima svoju struku, koji ima svoje kvalifikacije, javiti na neki natječaj za koji on zadovoljava uvjete? Ako se želi javiti, znači prvo treba pitati MOST pa ja vas lijepo molim da nam više ne docirate, da ne vičete na nas, da pogledate što piše u uvjetima natječaja i kada spominjete nečiju stranačku pripadnost ili ne, lijepo piše da mora priložiti dokaz kako nije član političke stranke što je i učinjeno. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća replika je kolega Borić. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Budete, kod kolege Borića ćete sve, kolega Borić, izvolite. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ajde dobro, odgovorit ćete g. Boriću, polako. …/Upadica Grmoja: … [[Govornik nije uključen.]] veliku koaliciju prakticirati ovdje. Izvolite kolega Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa kolega Grmoja, čega je bilo u vrijeme MOST-a da vas podsjetim. Svi se sjećamo izjave ovjerene kod javnog bilježnika da nećete koalirati na sa SDP-om ni sa HDZ-om, drugi dan ste potpisali Milanoviću, nakon toga završili sa HDZ-om, pa drugi puta sa HDZ-om i nije vas bilo briga kad ste ušli u ministarstva koji su članovi koje stranke, ostavili ste puno kadrova SDP-a, nisu vam smetali. Te vaše podjele i difamacija, ad hominem prema pojedincima su ispod svake razine ovog Doma, ovdje govorimo o ljudima sa njihovom strukom i znanjima a ne o tome kome pripadaju. To što vi radite je ispod svake razine normalnog ponašanja jednog zastupnika i sram vas može biti da na taj način dijelite ljude, struku i one koji nešto mogu biti u ovoj državi. A drugo, ono što vi govorite i izgovarate, vidjeli smo i nedavno na koji način završava, čak i mediji plaćaju kazne za te vaše istine i istrage koje vi vodite a sad vi demantirajte.
Hvala vam, izvolite kolega Grmoja, odgovor na repliku.
Hvala. Prvo kolegici Glavak znači jer mi niste dopustili da odgovorim, ja nikoga nisam diskvalificirao. Ja sam na temelju izjava gospodina na odboru rekao da on temeljem toga što je izjavio, nije prikladan da bude povjerenik za informiranje. A što se tiče kolege Boriću izbora i izjave, po prvi put je Hrvatska zahvaljujući MOST-u imala nestranačkog premijera kojeg ste vi smijenili i srušili Vladu. Po prvi put. Po prvi put nije bio kandidat niti HDZ-a ni SDP-a na čelu države i po prvi put je jedna politička opcija napustila pozicije i potpisala za raspuštanje, tako je drage kolege, za raspuštanje Sabora. Po prvi put su održani prijevremeni izbori a nema šta nam se nije nudilo da sastavimo Vladu, novu Vladu sa HDZ-om. I to je istina i to su činjenice i protiv činjenica ne možete.
Hvala. Imamo … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim vas, hvala. Imamo dvije povrede Poslovnika, prva je kolegica Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Članak 238., molim vas gospodine potpredsjedniče da nas zaštitite od zastupnika koji uzurpiraju ovu sabornicu, koji misle da su iznad Poslovnika saborskog i da iznose svoje stranačke vizije, što je bilo kad bi bilo i da oni budu ovdje nekakav putokaz kako bismo se mi trebali ponašati. Dakle, ovakvim ponašanjem kolega Grmoja meni onemogućuje da odgovorim njemu na repliku, odgovara na moje izlaganje a zapravo bi trebao odgovoriti kolegi Boriću, prema tome, molim vas zaštitite nas jer stalno na nas i maltretira nas.
Hvala, dobro, hvala. Izvolite. Slijedeća povreda Poslovnika.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Nastavno na ovo što je rekla i kolegica, povrijeđen je članak i 235. Poslovnika također zato što odgovor može biti samo na repliku koja je bila a kolega je replicirao kolegici umjesto kolegi. Hvala.
Da, vi ste djelomično u pravu, ali da, 235. Nastavljamo. Aleksić, replika.
Zahvaljujem. Kolega Grmoja, govorite o kadroviranju ali ja ne vidim da je tu nešto specijalno sad drugačije nego što je cijelo vrijeme u RH ali i u bivšoj socijalističkoj RH, oduvijek je važno čiji je tko, na čijoj strani je, znači, svi ispunjavaju kriterije, one koji su tehnički zacrtani , imate da moraju imati neki fakultet, da mora imati nekakav staž i tu je ima 10 kandidata, ali od tih 10 kandidata neće biti izabran nikad onaj najbolji nego će uvijek biti izabran onaj koji odgovara vladajućoj, onom tko je na vlasti. I ja ne vidim da će se to ikada promijeniti. Ja stvar nisam optimist po tom pitanju, čak ono što sam mislio malo utopistički da bi se moglo dogoditi ovdje u Hrvatskom saboru da bismo mogli mi svi skupa nešto zajedno raditi, niti to nije moguće nego se sve svodi na prepucavanja, sve se svodi na borbu između nas i njih i građani to sve skupa gledaju, njima je svih nas dosta.
Hvala, prije odgovora samo sekundu, molim da pozdravimo učenike i učenice Osnovne škole Budaševo Topolovac Gušće koji su upravo s nama. Lijep pozdrav i dobrodošli. … [[Pljesak.]] kao i njihove učiteljice i učitelje. Izvolte kolega Grmoja.
Kolega Aleksiću apsolutno se slažem s vama osim u ovom zadnjem dijelu. Ja mislim da je Hrvatski sabor prostor za debatu, prostor za raspravu, a upravo oni koji kontroliraju medije žele znači poslati poruku da je svaka žustra rasprava ovdje apsolutno neprimjerena. Ja se s tim ne slažem. Pogledajte druge parlamente u svijetu, što bismo mi trebali, znači sjediti ovdje i ništa ne komentirati, oni koji ne dolaze i ne debatiraju oni ruše cjelokupnu sliku Hrvatskog sabora, a oni koji debatiraju koji upozoravaju ti su isto problem jer su kao žustri, ne znam dižu tenzije itd. Ja moram upozoriti na ovakve stvari. Ne zato što je taj čovjek član ove ili one partije, nego zato što je taj čovjek nama pred odborom rekao da ne treba mijenjati zakon, da ne treba kažnjavati čelnike javnih tijela koje ne dozvoljavaju uvid u informacije i da je sve oko Agrokora bilo transparentno. Time se taj čovjek diskvalificirao [[Upadica: Hvala.]] mene ne zanima koje je on stranke.
Hvala. Hvala vam kolega Grmoja i posljednja replika kolega Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, pa kolega Grmoja ja bi se složio s vama samo u jednom i u pravu ste na početku da je zapravo ovo točka prijedlog kandidata za izbor povjerenika za informiranje. I to je točno i vi ste se obrušili na jednog od kandidata ne spominjući drugog kandidata gospođu Bevandić, dakle na gospodina Pičuljana što je opet vaše pravo. Dakle, vi imate pravo na svoj stav i protiv ste tog kandidata i ja to poštujem. Ono što ne mogu razumjeti, a to je da neke stvari konstrukcije koje ovdje iznosite nisu utemeljene, nemaju svoje utemeljenje i nije dobro i to me čudi od vas, ja ne očekujem barem takvu raspravu da vi zapravo govorite gdje bi tko, kada i u koje vrijeme trebao raditi. Jer to podsjeća silno jedna bivša vremena, ja znam da to vama neće biti drago, a to su one ideološke komisije znate, njih se moralo pitati što se moglo reći, kako na koji način u koje vrijeme i što bi trebalo reći a to nije dobro, jer mogućnost za kandidiranje imali su svi građani RH koji su ispunjavaju [[Upadica: Hvala vam.]] te uvjete.
Hvala vam, odgovor na repliku, izvolte kolega Grmoja.
Ma kolega Babiću, apsolutno netočno, upravo se ja zalažem protiv tih modela koji su bili u bivšem režimu, ako se netko kandidira za čelnika tijela koje treba pritiskati Vladu, institucije, javna tijela da daju na uvid informacije, onda se taj pred odborom ne smije ponašati dodvornički i ne treba zadovoljiti neku tamo komisiju, nekog tamo premijera, nekog tamo političara nego treba braniti javni interes i to je ono što ja vama želim objasniti, to je ta demokratizacija za koju se trebamo boriti, to je to osnaživanje institucija koje nam je toliko potrebno. I kada ja govorim žustro, ja se na vas ne ljutim, ja samo govorim iz srca, ja sam temperamentan čovjek, ja želim da se stvari u Hrvatskoj promijene. Nemojte se bojati kolegice, vi ste meni jako dragi, ja samo povisim glas jer jednostavno shvaćam da ovako kao stvari idu, ne idu [[Upadica: Hvala.]] u dobrom smjeru.
Hvala vam kolega Grmoja. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, onim poznatim riječima… [[Govornik govori stranim jezikom, ne razumije se.]] Poštovani kolegice i kolege, današnja tema je nominalno kadrovskog karaktera kao što sam rekao ranije, ali budimo sasvim iskreni, stvarne dileme ili stvarnog izbora ovdje zapravo i nema. Prije svega oboje kandidata su kandidati kontinuiteta, gospodin Pičuljan radio je na stvaranju ove institucije, na čije se čelo trenutno kandidira, a njegova protukandidatkinja gospođa Bevandić u toj je istoj instituciji zaposlena. U tom smislu koliko načelno pozitivnom činjenicom smatram to što su oboje kandidata nesumnjivo stručni, toliko lošom smatram činjenicu da je ovaj izbor zapravo izbor samo u imenu. Mi moramo postaviti pitanje zbog čega je tome tako, zbog čega su radna tijela Hrvatskog sabora morala predložiti gospodina Pičuljana i gospođu Bevandić, jer ih smatraju, ne jer ih smatraju najkvalificiranijim kandidatima, nego zato što nisu imali izbora, 2 kandidata je zakonski minimum koji se mora predložiti plenumu, budimo iskreni ja ću sad to ovdje reći, svi znamo da se, da je jedna od ove dvije kandidature da se dogodila isključivo zato da natječaj opet ne bi propao. Što nam kolegice i kolege govori činjenica, da osim ovih 2 ljudi ama baš nitko u RH nije htio posao Anamarija Musa. Dozvolite da ponudim jedan mogući odgovor, tome nije tako jer nema kvalificiranih iz posebnih građanki i građana koji ispunjavaju uvjete, tome je tako jer su takvi sposobni i kvalificirani proteklih 5 godina gledali kako se povjerenica borila protiv vjetrenjača pokušavajući s jedne strane educirati svoje partnere i hrvatsku javnost o transparentnosti i važnosti javnosti informacija o tijelima javne vlasti i s druge strane pokušavajući nerijetko bez uspjeha ili s jako malo uspjeha prisiliti ona tijela javne vlasti koja to nisu činila da poštuju ustavno pravo građanki i građana RH da imaju informacije o donošenju odluka i funkcioniranju onih kojima je vlast povjerena. To pravo su nagazili mnogi od Vlade do predsjednice, građani su to gledali vidjeli su kako su povjerenici uskraćeni svi uvjeti za adekvatan rad, od toga kako je u početku njezin ured imao premalen broj ljudi, do toga da nije imala sredstava nadalje. Recite mi kolegice i kolege kao političke životinje kakve zapravo u prenesenom značenju da ne bi bilo krivo shvaćeno svi ovdje jesmo, da li biste se vi kandidirali na takvu dužnost pod takvim uvjetima Zato smatram da je ovakva situacija zapravo svojevrstan poraz demokracije i indikator disfunkcionalnosti jednog važnog mehanizma osiguravanja zdravlja svakog demokratskog društva. Mislim da kao što sam spomenuo u ranijim raspravama je važno koliko god da je ovo nominalno kadrovsko pitanje i treba, slažem se sa kolegom Grmojom, treba govoriti o razlikama između ovih dvoje kandidata ali zapravo suština i pozadina ovog izbora je nešto o čem se mora razgovarati, zato pozdravljam ono što je kolegica Petrijevčanin Vuksanović govorila i taj fokus na suštinu. Ipak, između ovih dvoje kandidata postoje razlike. Mislim da se o tome može govoriti sa mnogo manje strasti nego što je to činio kolega Grmoja, isto tako mislim da bi bilo bolje da iz ove situacije sada takve kakva jeste, da izvučemo mi koji trebamo u konačnici donositi odluke za budućnost, nekakvu pouku a ta pouka je imamo problema sa ovime, dakle nama se samo dvoje ljudi, a od toga jedno, kako natječaj ne bi propao, prijavilo za ovu dužnost koja je važna. Ako želimo da hrvatsko društvo bude zdrava jedna demokracija a ne ono što, meni je žao što to ja moram reći jer ovdje se premalo o tome govori, jedan slučaj koji se nerijetko spominje u raznim izvješćima kao netransparentno društvo, kao društvo prepuno korupcije, nesigurnosti, moramo se pobrinuti da ovakvi demokratski mehanizmi, osigurači demokracije da u budućnosti bolje funkcioniraju, mi im trebamo dati infrastrukturu za to. Mislim da je zaista strašno da se samo dvije ljudi javilo za dužnost Anamarije Musa koja se, i to ja smatram da ovdje treba reći, zaista u svojem mandatu lavovski borila da ispuni svoju dužnost onako kako ju je shvatila i onako kako je ta dužnost zamišljena. Između ovih dvoje kandidata smatram da bi bilo mnogo bolje izabrati g. Bevandić, zapravo iz tri razloga koja je tako učinkovito spomenuo kolega Grmoja na kraju. Mislim da svatko tko smatra da je po pitanju Agrokora sve bilo ok u postupanju prije svega Vlade a onda tijela javne vlasti da trebaju ili naočale ili da treba ne znam, nekakav tečaj o tome što transparentnost jeste i kako u demokratskom društvu funkcionira, koja je uloga ili da jednostavno ima nekakve motive da razmišlja o tome na taj način. Meni je jasno da kolegice i kolege iz parlamentarne većine misle da je to zapravo idealan kandidat ali tome naprosto nije tako i nažalost, koliko god da smatram da je kolega Pičuljan stručan nesumnjivo, u mojim očima se tom izjavom diskvalificirao. Također, smatram da je trebao na neki način reći da, ukazati na manjkavosti u zakonskom okviru, to bi pokazalo da je on kandidat koji razmišlja, koji gleda nekakvu širu sliku i mislim da evo zbog toga jednostavno nije dobar, neće dobiti moje povjerenje, neće dobiti moj glas kada za to dođe vrijeme. Kažem, meni je poprilično žao što se nalazimo u ovoj situaciji, nekom drugom prigodom će biti prilike da ukažemo još jasnije možda na uzroke tome ili sa više strasti kao što je to činio g. Grmoja, ali evo trenutno je tako. Danas za hrvatske građanke i građane koji najčešće ne vide zapravo rezultate rada osobe koju ćemo izabrati na ovu dužnost, možda ovo nije osobito bitno ali svi mi ovdje znamo koliko je to važno jer jednoga dana ako se nađemo u situaciji da nas manjak transparentnosti ugrize za stražnjice zato što smo mi dozvolili da on dođe u epidemijske razmjere, imat ćemo samo sebe za kriviti zbog toga. Hvala.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo 5 replika, prvi je kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Glavašević, dakle doista je začuđujuće i kako vi kažete, dva kandidata, od toga se jedan samo formalno javio da se zadovolji forma. To je porazno i nekad je, mi smo imali davnih godina, jedno ministarstvo se zvalo Ministarstvo pomorstva, prometa i veza. Mislim da bi svako ministarstvo trebalo dodati još i ovo “i veza“ jer isprepletenost interesa u RH je toliko velika, mi ćemo imati slijedeći zakon, Zakon o osiguranju gdje će isto o tome biti riječi. Toliko su jaki interesi, iza svih tih interesa stoji novac i zato mislim da ovo vaše pitanje zbog čega se ljudi ne javljaju na ovakve funkcije gdje trebaju biti neovisni, upravo ta isprepletenost interesa i novac im to onemogućava jer ljudi niti su dovoljno plaćeni u dovoljnoj mjeri, niti imaju svu ekipiranost tog ureda a niti onda imaju potrebne resurse da bi se suprotstavili ovako moćnim interesnim skupinama. Hvala.
Hvala. Odgovor, kolega, izvolite.
Hvala na komentaru, kolega Žagar. Mislim da je užasno obeshrabrujuće kada imate jednu dužnost javnu koja bi nominalno, koja bi u načelu trebala biti uloga borca za ustavno pravo građana a taj borac ide u borbu bez alata za to, ako ne može kazniti čelnike tijela javne vlasti i ako ne može ništa napraviti zapravo da bi svoju dužnost koja se očekuje ispunila, mislim o čemu pričamo? Vrlo je demotivirajuće šta netko pojedinačno može dobiti iz toga, recimo koju motivaciju može imati da se prijavi, to bi bio čisti mazohizam, evo dakle nije nužno samo novac, mislim da je tu jednostavno i činjenica da je to bez pravih alata, zapravo samo jedan mali kafkijanski kotačić birokratski.
Hvala. Slijedeća replika, kolegica Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Glavašević u ovoj sabornici kada je SDP mijenjao zakon, povjerenica, sada već bivša Anamarija Musa dobila je podršku upravo iz Kluba HDZ-a jer joj je tadašnja SDP-ova vlada onemogućila financijski preduvjet za funkcioniranje ureda. Od 2014. od milijun i nešto tisuća kn, do 2018. 3 milijuna 600. Financijski preduvjet za funkcioniranje ureda znači i djelomičnu neovisnost. Dakle, da biste mogli imati ljude, koji će biti u funkciji, da provode zakon, da pomažu građanima, tada im morate dati i financijsku neovisnost. I za kraj, ono što vi govorite, slažem se s vama, javilo se samo 2 kandidata, ali tko god se javio, ovdje je izvrgnut gotovo javnom linču. Razmislimo malo o tome, što govorimo o ljudima bez obzira na koju se poziciju javili. Kvalificirani ljudi, zaslužuju li oni ako imaju sve zakonske preduvjete javiti se na neki natječaj.
Hvala odgovor na repliku, izvolite kolega.
Hvala. Pa da ja nemam problema s time što vi govorite, tko god da je odgovoran za bilo kakve greške u prošlosti, treba to reći, ako je to bio SDP-a a bio je, bio je SDP. Mislim iz perspektive članice stranke koja, em ima optužnicu, em je kriva za 99,9% zla u RH, koji se dogodilo od osamostaljenja do danas, nemate moralnu poziciju da baš s toliko … [[Govornik se ne razumije.]] govorite o tome. Ali … [[Govornik se ne razumije.]] da mi bude dozvoljeno, ako je i premjeru Plenkoviću, da koristi strane jezike, vi govorite da je SDP odgovoran za situaciju koja je bila 2013. a u tom trenutku je upravo g. Pičuljan, bio jedan od ljudi koji se o tome nešto pitalo. I sada ćete podržati jednu od osoba koje su bile odgovorne za nešto na što upozoravate, koja vam je logika o tome?
Povreda poslovnika, izvolite, kolega.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, nerado koristeći čl. 238. međutim, kolega Glavašević, ja vas molim da se malo saberete, jeste vi svjesni što ste izgovorili? Jel vi meni želite reći, da sam ja kriva za 99% zla u RH? Ja vas lijepo molim, ja sam članica HDZ-a, što vi meni imputirate i s kojim pravom? Kolega Glavaševiću, molim vas, razmislite o tome što ste rekli, očekujem u najmanju ruku ispriku.
Hvala molim vas, još jedna povreda poslovnika, ali nemojte zlorabiti, molim vas za odgovor, nije povrijedio … [[Govornik se ne razumije.]] poslovnik.
Nećemo zlorabiti g. potpredsjedniče, povrijeđen je naravno čl. 238. da je kolegica Glavak pažljivo slušao što sam govorio, vrlo bi jasno mogla čuti, jer ja smatram da uz svoje mnoge mane, razgovijetan govor i nekakav jasnoća nisu među njima, mislim da je bilo vrlo jasno, da nisam nikakvu individualnu odgovornost imputirao kolegice Glavak, nego dapače, nije na stranci, ali zato postoje neke presude.
Dobro, nastavljamo, sljedeća, replika je kolega Goran Aleksić.
Zahvaljujem kolega Glavašević, rekli ste, nije se nitko javio, zbog toga što je to slabo isfinancirano, pa neće biti dovoljno sredstava, pa je nezahvalno, ali ja mislim da i nije to glavni razlog, ipak je glavni razlog, taj da ljudi polako shvaćaju da je utopistički javljati se na nekakva radna mjesta, koja su unaprijed već utvrđena, određena, gdje je potrebno, da imate volju političke elite da radite taj neki posao. Dapače … [[Govornik se ne razumije.]] državna i javna poduzeća i tamo morate imate određenu podobnost, da biste od odgovorne funkcije obnašali, tako da ljudi se javljaju, povremeno, ali jednostavno nemaju šanse ukoliko to nije unaprijed utvrđeno, dogovoreno, klijentelizam, korupcija, nepotizam, to su nekakvi pojmovi koji su već izlizani u RH, ali mi smo jednostavno društvo isprepleteno tim društvom, mrežom interesa, od financijskih do političkih, tako da ne vidim baš neko svjetlo na kraju tunela.
Odgovor na repliku, izvolite, kolega.
Hvala g. potpredsjedniče, kolega Aleksić, hvala i vama na replici. Zapravo kolega Žagar je više uputio na financijski aspekt, a ja se s vama potpuno slažem da je u pitanju klima društvena. Ona je prije svega klima jednog moralnog relativiteta, u smislu da nije jasno, nema, ne postoje jasni kriterij za ono što je prihvatljivo i za ono što nije prihvatljivo, a tome je tako iz svih ovih razloga koje ste vi naveli. Dakle, ja se s vama u tom smislu slažem.
Sljedeća replika kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Bojan, mene nažalost, ne iznenađuje činjenica da se unatoč činjenici, da imamo vjerojatno u Hrvatskoj, jako dobrih kandidata, koji bi kvalitetno obnašali dužnost povjerenika za informiranje, jako mali broj ljudi javio na ovaj natječaj. A kada ljudi vide, koliko ova vlada, zapravo udara na neovisne institucije, koji trebaju biti neovisne, samostalno odgovarati samo u saboru, kada vide koja sudbina je zadesila gđu. pravobraniteljicu za djecu, kada vide koja sudbina je zadesila gđu. Daliju Orešković, kada vide što se ovdje u Saboru svake godine radi gđi Lori Vidović, onda ni ne čudi što ljudi ne žele stavljati svoje profesionalne kompetencije i svoj ugled, na mjesta koji mogu doprinijeti RH, ali gdje će ih jedna politička opcija, ako ne budu radili onako kako oni to žele, šikanirati i s njima se zapravo loptati i igrati. Nažalost, neovisne institucije u RH, kao što su pravobranitelji, povjerenik za informiranje, predsjednik povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa su ozbiljno ugrožena od kada je ova vlada na čelu.
Hvala odgovor na repliku, izvolite kolega.
Hvala. Da kolegice Glasovac, vi ste apsolutno u pravu, mislim, narušavanje neovisnih institucija i demokratskih osigurača je jedno od obilježja, prije svega vlasti HDZ-a, vlada HDZ-ovih ovih od 2015. na ovamo. Mislim, nadalje, to je jednostavno nešto s čime će se Hrvatska morati u budućnosti izboriti jednoga dana kada HDZ ode s vlasti a to će se dogoditi, zato što vijest hrvatskih građana, mislim da će izaći na vidjelo. Prvi posao, koji kada god bude na vlasti, u tom trenutku će biti ponovno uspostavljanje zdravog sustava demokratskog osigurača, koji su oni pogazili.
Hvala. I posljednja replika, kolega Darko Parić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Moram reći na početku, da se skoro u potpunosti slažem s replikom kolegice Glavak. Naime, mi u ovom Saboru dakle strastvenije raspravljamo kad pričamo o imenima i kad određeni ljudi sa imenima brišu pod različitim, nije bitno kojim imenima, brišu pod u ovoj sabornici, ta imena najčešće nisu to kad se dešava. Pravi problem nažalost nije onaj tko će doći na to mjesto nego problem je zašto kolegica Musa koja je izvanredno odradila svoj posao, više ne želi raditi taj posao. Problem je zašto i ova i ona prije i ona prije Vlada nisu omogućili sredstva ni resurse da povjerenica u ono vrijeme i idući povjerenik ili povjerenik, mogu adekvatno raditi taj posao, to bi bila prava rasprava u ovoj sabornici, zašto taj ured nema sredstva i financijska i sva ostala da bi mogao odrađivati svoj posao kako treba i mislim da je to razlog zašto se nitko nije javio, to je vjerojatno razlog zašto kolegica Musa otišla sa tog posla a mi kao i inače u potpunosti promašimo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala, odgovor. Odgovor, izvolite, kolega.
Da, mislim na kraju krajeva jedna od mojih teza jeste bila da se moramo fokusirati na meritum stvari i trudio sam se to činiti a koliko god da se kolegica Glavak osjetila u jednome trenutku pogođenom, mislim da ste u pravu, mogu se složiti sa ovime što ste rekli. S druge strane, naravno kandidatkinje i kandidati za javne dužnosti moraju biti izloženi u određenoj količini javnog interesa i javnog fokusa tako da tome nema pomoći i nitko tko ima nešto za sakriti ne bi zapravo, mislim, ne bi se trebao javljati na takve stvari ali da, apsolutno ste u pravu. Mi imamo, vidjeli smo u nekoliko navrata situaciju u kojoj ljudi koji su jako dobro obnašali dužnost na koju su izabrani ili koja im je povjerena, da jednostavno dižu ruke i ne žele više nastaviti obnašati tu dužnost. To je obilježje nezdrave demokracije između ostalog, nema kontinuiteta.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačno raspravom, slijedeći je kolega Miro Bulj, izvolite, kolega.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, nije važno koje je je boje mačka. Važno je da miševe lovi. Međutim u ovoj močvari u Hrvatskoj, kod vrlo bitne, kod povjerenika, kod vrlo bitne službe tj. vrlo bitnog demokratskog alata, to je pravo na informiranje, naravno da nije dobro postaviti miša u ovoj močvari štakora jer miš nikad neće uhvatiti štakora a kamoli mačku u ovom kolopletu zatvorenog sustava informiranja, neinformiranja, neznanja. Zbog čega? Zbog toga kad čovjek kaže da nije bitno, da je u Agrokoru sve provedeno okej, a dok bivša povjerenica kaže da treba sve informacije iznijeti van oko Agrokora poglavito od HBOR-ovih kredita i da je javnost zainteresirana i da trebamo dati informaciju tko su ti miševi a danas štakori ili mačci koji su pogodovali tom sustavu, tom gigantu Agrokora, da trebaju izaći u javnost. Naravno da im ne treba ovaj čovjek, ova gđa. Musa koja kaže trebaju izaći svi krediti, u kojim su iznosima izašli ali to je kao poslovna tajna, jel', a to je što je hrvatski gospodarski sustav bio pred kolapsom, što su pogodovale političke elite, naravno da je čovjek odabran i da je čovjek stavljen isključivo iz toga što je obojen svim bojama i to je evidentno i čovjek će odraditi zadaću da informacije oko slučaja Agrokora ne izađu. Pa ja sam prije nekoliko dana koliko su ti štakori ojačali, u ovom sustavu i zašto im je potreban miš, pa ja sam i prije nekoliko dana evo pitao premijera Plenkovića zbog čega krše zakone teleoperateri u RH i zbog čega se ne ponašaju u skladu sa zakonom, propisima važećim, on je rekao da nema odgovora na to, da će netko drugi odgovoriti a ja isključivo i brojni građani, samo tražimo da se teleoperateri ponašaju kao u zemljama odakle dolaze. Ja kao saborski zastupnik ne mogu dobiti informaciju i naravno da one nikad neće postaviti čovjeka, opet ponavlja, nebitno koje je boje. Meni osobno uopće nije bitno koje je boje ali njima ne treba onaj koji će loviti, oni koji omogućili da telekomunikacije u RH odu u strane ruke, moramo znati da je privatizaciju počeo HDZ na čelu s Mudrinićem, SDP je završio, INA-u je počeo SDP sa bijelim očima, završio je znači, Sanader sa i jednostavno to znamo na koji način funkcionira. Meni je više ovdje i bolniji način šta si ne priznamo to da je vrlo bitna, institucija povjerenik za informiranje se na ovaj način bira. I treba jasno reći da im treba pouzdana osoba, osoba koja će čuvati premijera, Vladu i sve one koji su pomogli Agrokoru da naraste to te razine da ugrozi sustav RH, gospodarski kojemu se pogodovalo, kojega se uopće nije smjelo spomenuti do unazad godinu i pol dana, tko ga je smio spomenuti, nitko, i ne samo njega, ja sam sad spomenuo, sad ga svi cipelare, naravno. I to je toliko moći da jednostavno kako obični građani od najnižih razina ne mogući doći do informacija, jednostavno javni servis bi trebao javiti informacije našim građanima, ali kad biramo čovjeka koji kaže da je oko Agrokora sve bilo čisto, kristalno jasno, onda znamo da ne biramo osobu koja će napraviti posao. Zato mene ne čudi šta je bio, dok je bio HDZ na vlasti u HDZ-u, dok je bio SDP na vlasti, bio je sa kolegom Baukom tajnik, znači ne ludi me to ali se moramo usprotiviti i moramo kazati, kolegica Glavak cijelo vrijeme govori da je to antidemokratski govoriti o tome. Zbog tog pozivanja na demokraciju, Hrvatska i je, 2/3 Hrvatske su prazne zbog toga jer ne štitimo suverenost. Mi kod telekomunikacija ne štitimo suverenost zbog toga što nismo imali informacije. Evo, recimo npr. i Vijeće Europe kaže da gradimo, imamo sredstva EU, da smo vrlo loše izgrađenost DTK optičkih kabela i da RH ima svoju DTK mrežu. Ne, mi to nećemo, bez obzira što su nam osigurana sredstva i koja će propasti, bitno da tele operateri su postali vlasnici naše mreže i da sad postavljaju bazne stanice gdje god im padne na pamet, bilo u Splitu na Pujankama, bilo, sad sam bio na Vrbanima, bez toga da poštivaju zakonske propise i lokalne samouprave i prostornih planova, a i zakonske propise Ministarstva graditeljstva. O tome se mora šutjeti. Nećete to u medijima pročitati baš puno da govorimo o ovome. Bez obzira što je i zdravstvena organizacija svjetska kazala da je mogući uzročnik tumora, raka, oboljenja od raka, su zračenja od baznih stanica, što je u nas granica dozvoljena puno veća 890 puta nego u Beču, al to su stvari koje nikoga ne zanimaju. Evo, danas imamo i Odbor za promet, pa vjerujem da ćete podržati Zakon da se tele operateri Zakon izmjene o gradnji, da tele operateri postavljaju bazne stanice, da moji imaju građevinsku dozvolu, da moraju ispunjati uvjete, iste ni manje, ni više, nego kao u svojoj državi. Jer ovdje imamo jednostavno monopol. RH da je imala informaciju, da građani imaju informaciju onda bi se pod pritiskom, naravno, javnosti gradila mreža optička koji bi bili vlasnici RH, a ne i to je ta dio suverenosti, a ne da nam netko drugi to radi. Znači, mi nemamo informaciju, ovdje ne mogu dobiti kada postavljam pitanje premijeru Plenkoviću. Naravno da se sjećamo i donošenja Zakona o električnim komunikacijama gdje smo mi tražili da pravo služnosti ili pravo puta plaćaju tele operateri kao što plaćaju u svojim državama. Međutim, to je bilo prošlo je savjetovanje, uvečer se sastao, prije večer, prije donošenja Zakona, premijer je se našao sa predsjednikom HT-a i to je izbrisano iz e-savjetovanja, a to vam je svima poznato i svi o tome znate, dali smo amandmane, ništa više, ni manje, nego kao što se ponašaju u svojim zemljama. I zbog toga tele operateri se hvale HT kako najveću dobit ima u RH. Ni manje, ni više, nego duplo veću nego u prosjeku EU. Čak u Srbiji ima duplo manju dobit koju izvlači. Kako može imati najveću dobit u RH? Zbog toga jel mu ne treba građevinska dozvola, ne treba projektirati, ne treba ulagati u infrastrukturu, jednostavno koristi sve rupe i propise, a naravno tu rade štetočine, mali mišovi unutar Ministarstava i lobiji koji su godinama pogodovali tim interesnim skupinama. Brojne informacije, evo ovdje, što je bio Udruga Franak, Udruga, brojne Udruge civilnoga društva su upozoravale, al one mogu, ne mogu se boriti da dođe točna informacija. Jednostavno, evo, Udruga, Hrvatska udruga za zaštitu elektromagnetskog zračenja se toliko bori da imamo iste uvjete tele operateri kao u RH, ali ne mogu doći do informacija. I naravno, ja još jednom pozivam sve institucije da rade posao, kako je propisan. Međutim, ne možemo očekivati jer jednostavno mi se ovdje zamaramo sa nečim što je odavno poznato i što narod zna. Ponoviti ću ono što sam na početku rekao. Nije važno koje boje je mačka, to je stara poslovica, važno je da mačka miše lovi. Ali u ovoj močvari hrvatskoj previše je, ne miša, štakora, i njima je interes da miš bude na čelu Povjerenstava i bitnih institucija, jel mačka bi ih sve pohvatala. Hvala lijepo.
Izlaganje kolega. Imamo 9 replika. Dakle, prva replika je kolega Marko Sladoljev, a nakon toga Darko Parić, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, sjećate se prije Svjetskog prvenstva kada smo ja, vi, kolega Grmoja, zatražili, dakle, da se objave imena saborskih zastupnika koji su putovali na račun HNS-a na utakmice i kojima su se plaćali hoteli i sjećate se da je Povjerenica za informiranje također uputila to pitanje HNS-u i da nije dobila odgovor. Ja i kolega Žagar smo također to uputili kao pismeno pitanje, nikada nismo dobili odgovor. Radi se o sredstvima koji su dosta veliki s obzirom da naši roditelji, djeca u nogometnim klubovima treniraju u neadekvatnim uvjetima i sada evo vas pozivam da prokomentirate i to i da ćemo mi kao zastupnici slijedećem Povjereniku za informiranje postavljati takva pitanja.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa kolega Sladoljev. I vi i kolega Žagar svojim pitanjem koje ste postavili i povjerenica Musa, nikada nećete dobiti taj odgovor. Nikad. I zbog toga kolegica Musa… [[Govornik se ne razumije]] povjerenica Musa i ono što smo mi tražili, jednostavno ona nema više potporu, ona to ne smije pitati. Ona mora biti povjerenica za informiranje i vi kao saborski zastupnik to ne smijete pitati. Jer njima ne treba netko tko će rješavati probleme, iznositi što je institucija i uloga, zakonska uloga, pravo na informaciju i to je sustav koji je jednostavno pun, opet ponavljam, miša il mišića. Međutim, izresli su u štakore. I oni trebaju imati sustav na čelu jer da je to nekakva mačka bez obzira na boju, šta ovo govori bio u jednoj stranci, onda bi ti miši se povukli. Međutim, njima treba miš da štakore ne spominje, jel jednostavno [[Upadica: Hvala vam]] i to je vidljivo, a protiv toga se moramo boriti.
Hvala kolega Bulj. Slijedeća replika kolega Darko Parić. Nakon njega… [[Govornik se ne čuje]]
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Kolega Bulj, … [[Govornik se ne razumije]] razlog zašto sam se javio u principu je količina licemjera od vas i kolege Grmoje kojom bez problema ovdje slobodno baratate u ovom Saboru i zaboravljate, sjećate se, imate sinkope bez ikakvih problema. Ja nemam problema nikakvih, zašto ste vi protiv kolege Pičuljana zbog svega onoga što je on rekao ili nije rekao na Odboru. ali ovo vađenje crijeva na ovakav način, uistinu nije u redu, prema nikome pa ni prema njemu, on zadovoljava sve uvjete da to može biti, a treba biti ili ne treba biti izabran, zbog onoga što je rekao ili nije rekao. A još je najlicemjernije upravo to, povezivanje njega s onim što je rekao ili nije rekao oko grupe borg i Agrokora, pa dajte da vas podsjetim, vaš predsjednik stranke u to vrijeme predsjednik Sabora, je bio de facto inicijalni osnivač cijele priče oko Agrokora i skupine borg. I jedini razlog zašto Most nije duboko involviran u tu priču, je to jer vas je Andrej Plenković, puno prije nego što se je strast zahuktala izbacio iz te vlade. I meni je fascinantno vaša lakoća postojanja, iskrivljivanje i doživljavanje činjenica, onako kako vama odgovara u datom momentu, to je zbilja fascinantno.
Hvala vam kolega Parić, hvala, odgovor na repliku. Hvala.
Gospodine Parić vi ste bili pomoćnik ministra kada je Todorić kupio Mercator u to vrijeme. I vaša vlada i vi ste hvalili taj potez, što je on napravio, naravno jer ste mu pogodovali, i Jakovina i svi, nitko nije smio spomenuti Todorića, mi smo ga prvi spomenuli. Ja sam prvi digao kaznenu prijavu protiv Vujčića, dok je vaš predsjednik sa njim i … [[Govornik se ne razumije.]] tamo puštao CD, ja sam digao kaznenu prijavu protiv Vujčića, prvi, prvi sam digao kaznenu prijavu. Nitko od vas nije smio pogledati Todorića, spomenuti HT, nitko nije smio. Bez obzira što ste koristili naše resurse, imali ste svoga ministra, naše resurse su koristili, milijarde su godišnje crpili, da, da upravo vi kolega Pariću ste jedan od onoih koji je davao potporu Agrokoru i zato vam ne treba, zato vam treba ovakva osoba na čelu povjerenstva, koji kaže, da trebaju krediti izaći … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala povreda poslovnika, kolega Parić, izvolite.
Ispričavam se, povrijeđen je čl. 238. na način, da ono što sam rekao maloprije, ne možete tako optuživati, tako, jednostavno lupat po ljudima, bez ikakvih činjenica, dokaza i svega, ja jesam pomagao Agrokoru, tako što sam kupovao u dućanima Agrokora i to je jedini način, kao što ste i vi radili, jer su tamo hrvatski proizvodi i to je to. Vjerujem da ste i vi kupovali u Konzumu, mislim spuštate raspravu u ovom saboru tako u ovom saboru, da ponekad mi bude sram sjediti ovdje.
Hvala. Članak nije povrijeđen, da čujem vašu povredu poslovnika.
Vi ste je predsjedniče povrijedili podredili poslovnika, jer sve članke, kao predsjednik, kolege, jer kolega nije rekao, je koji sam članak povrijedio, ali nije rekao šta sam ja povrijedio, koju sam neistinu rekao, koju sam neistinu, pa da, teleoperatere je počeo … [[Govornik se ne razumije.]] HDZ, SDP, je završio, INA-u je počeo HDZ … [[Govornik se ne razumije.]] da upravo vi, a 2014. g. baš vi i vaša vlada je nazdravljala Todoriću kad je kupio Mercator i nije ga smio nitko spomenuti. Hvala.
Bulj, e ovako, sad podvlačim crtu, više neću tolerirati, tzv. povrede poslovnika za replike. Dakle, sada je crta, dakle, nedam nikome opomenu. Nastavljamo dalje, kolega Arsen Bauk, izvolite.
Poštovani kolega Bulj, to što je netko bio u Ministarstvu, dok sam ja bio ministar to mu je samo plus, to ej priznala i vaša stranka. Znači gđu. Botički pomoćnicu ste ostavili na tom mjestu, Miloševića ste ostavili, gđu. … [[Govornik se ne razumije.]] ste ostavili poslije ste ju čak i unaprijedili. Pa šta onda smeta g. Pičulja? Znači vi ste priznali ispravnu kadrovsku politiku mene kao ministra, dok sam bio u Ministarstvu, ja vam na tome zahvaljujem. Gospodin Pičuljan je jedan od autora Zakona pravu na pristup informacijama i ne mogu reći ništa loše o njemu dakle je bio zamjenik ministara, jer bi sada rekao da neću glasati za njega. Možda ću glasati za njega, možda ću glasati za drugu kandidatkinju, nema nikakvih problema, međutim, oba kandidata su profesionalci relevantni i neće oni štiti premjera, štiti će sud, jer ni jedna njihova odluka nije izvršna, još uvijek ima sudsku kontrolu. I ako bi, jedina mu je minus što je možda bio prije 20 g. u HDZ-u, ali bio je i Stipe Mesić, a bili ste i vi, pa šta sada.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite kolega Bulj.
Ja sam rekao kolegama, ako su dobro slušali, da nije bitno koja je boja mačke, nego je bitno da miša lovi. I vi iz toga konteksta vadite da je u profesionalnosti bitno da čovjek bude u kojoj stranci. Ali, ovaj je točno mijenjao stranku trenutcima kada je trebao. Bio je u HDZ-u dok vi niste došli na vlast, poslije je došao u SDP, točno je se prilagodio tom vremenu. Ali, ja nisam toliko o tome govorio, meni je puno bitno ova izjava, gdje on kaže da je u Agrokoru bilo sve čisto, dok je kolegica, bivša povjerenica Musa tražila da se prikažu u javnosti svi krediti HBOR-a koje je dobio Agrokor i svi ostali, za koje on nije. To je bitno, nije bitno koje boje mačka, to sam i rekao. Apsolutno nije bio tko je u sustavu koje stranke, neka čovjek se bori i radi svoj posao, ali očito u ovome trenutku ne treba mačka, bez obzira koje je boje, nego miš. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je kolega Ivan Lovrinović, nakon njega Ante Pranić, izvolite kolega Lovrinović.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Bulj, aj ću se odmaknuti od ovih prepucavanja Most HDZ SDP, svi znamo što je bilo, nažalost Most je 2 puta išao sa HDZ-om i ne treba vas ništa čuditi sada da bira, koga će birati za povjerenika za informiranje. Ali, kolega Bulj, ovdje je riječ, uopće funkcionara koji se bira, jel to vladin povjerenik za informiranje ili povjerenik za informiranje prema u javnosti? Ovdje je očito riječ o vladinom povjereniku i svi se vi čudite ljudi moji, pa oni očito biraju vladinog povjerenika za informiranje. Ali ono što je suštinski, vi ste to dotakli, u HBOR-u ima puno da ne kažem čega, nagaznih mina, tamo se najveće prljavštine, politike vide i zato se želi sakriti sav taj kriminal, korupcija, klijentelistički veze i jedne i druge stranke koje su vodile ovu zemlju i to je onaj problem zašto one žele kontrolirati zemlje svoga povjerenika za javnost.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Kolega Lovirnovću i vi ste bili sa nama i znate kako se ja ponašam. Ja 2017. nisam glasao niti za proračun, bili smo mi u većini. I znate da se nisam želio preslagivati kada je bilo moguće po prvi put preslagivanje nikakvo nije kad su, kad je došlo prvi put do izbora. Znači o tome možemo razgovarati ali treba imati hrabrosti, ako treba ući u to a držati se svojih načela u borbu protiv tih. Ali je istina što tvrdite. I ja ću samo ponavljati uvijek, nije njima interes u aktualnu vlast staviti čovjeka gdje će informacije imati pravo svi na uvid po pitanju recimo Agrokora, HNB-a, oni, to njima ne treba takva osoba, bez obzira koje je on boje. Njima treba osoba koja će zaštiti njih od tih informacije koje bi trebale imati javnost. Zbog toga je povjerenik za informiranje, zbog toga povjerenik za informiranje ima vrlo važnu ulogu u demokratskom sustavu. Ali očito ovdje nije interes da imamo takvu instituciju i takvu osobu na čelu jer kolegica Musa je upravo to tražila, da se objavi sve po pitanju Agrokora.
Hvala. Sljedeća replika kolega Ante Pranić, izvolite. Nakon njega kolega Žagar.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kolega Bulj, apsolutno se slažem sa vašim izlaganjem. I zapravo što je suština ovoga danas? Kada vidimo jedan proces na javnom natječaju se javljaju i dva kandidata, jedan se javlja probono samo da bi zadovoljio formu. Zbog čega? Jednostavno zbog sistema koji vlada u Hrvatskoj. Da se na ovaj natječaj javio tip ala Einsteina, ako nema člansku iskaznicu vladajuće većine on ne može proći. Prema tome, nije ništa sporno da nam danas kažete iz sabornice iz ovog reda da je on vaš kandidat, ima apsolutnu podršku. Pa da nema vašu podršku ne bi se čovjek vjerojatno ni javio na natječaj, to se danas u Hrvatskoj javlja. I onda kada se pita zašto mladi ljudi odlaze, odnosno zašto imamo ovakav sistem 2 tisuće ljudi je zaposleno u zadnje 2 godine. Pa čijom članskom iskaznicu imaju podršku? Pa dobro se zna kako se dolazi na posao u Hrvatskoj. Dobro se zna kako se dolazi na ovakve institucije, poglavito institucije koje bi trebale nositi informiranje u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Pa, sve ste rekli, tako da bih ja samo nadovezao se. Kod biranja ustavnih sudaca vrlo lako se dogovore HDZ, SDP, vrlo jednostavno, a kumove svoje Vladimir Šeks vrlo jednostavno posloži u sve institucije. Pa vidimo i kako je čak i pravosuđe donijelo presudu protiv jednoga medija zbog toga što je rekao jedan saborski zastupnik kolega Grmoja, on što je rekao ... [[Govornik se ne razumije.]] je medije. Naravno da Ustavni sud sve, svi povjerenici oni moraju biti pod kontrolom. I tu se vrlo lako kada je potrebno dogovore HDZ i SDP, bez obzira na koji način to možemo potvrditi. A to sve vodi, recimo Vladimir Šeks je pravosuđe složio fantastično, točno po kumskoj liniji, po stranačkoj liniji. Znači kompletna kontrola sustava pravosudnog je u rukama nekoliko ljudi, pravosuđe govorimo. I pravosuđe je rak rana. A i ove institucije kao povjerenik za informiranje je vrlo bitan, međutim očito ne treba im netko tko će loviti ove male miševe. Hvala.
Hvala vam. Kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bulj, da nastavim u stilu vaše basne. Znate, veliki je problem što u ovom trenutku jako puno lisica čuva naše kokoši, to je glavni problem, što više novca, to manje informacija ide van, to vam je zakon i podzemlja i nad zemlja i tako vam je u svim sustavima, nemojte se čuditi ni oko Agrokora, dakle kada je novac u pitanju onda vrlo malo informacija ima, ide prema van. Hrvatski sabor u ovom trenutku ima vrlo nizak ugled u hrvatskom društvu, jednako tako i zastupnici. U ovom trenutku mnogi, ajmo reći frajeri, da koristim vaš rječnik, mnogi frajeri imaju izdašna primanja, koriste svoje privilegije i suprotno ovom zakonu i ovom povjereniku te informacije ne dolaze do građana. Što oni imaju, koje sve beneficije ovog društva koriste i koliko su firmi upropastili i što sve rade a na kraju zato budemo odgovorni mi zastupnici. I u tom smislu ne pozdravljam ni vaše ovo prepucavanje oko toga tko je kriv jer ako se pogleda u povijest onda dolazimo do situacije zaprepašćujuće da su svi u tome učestvovali na neki način a to se ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor izvolite.
Pa kolega Žagar, slažem se s vama, ja nisam ulazio tko je kriv, ja sam samo govorio da jednostavno mora biti, kad vama, imate miševe i nabavite mačku, opet ponavljam, nije bitno koje je boje, bitno je da lovi. Jer lisica neće čuvati kokoši, to ste dobro rekli na početku. I ne može mali miš uloviti štakora. Kako? Jednostavno ne može. Ako je on pod kontrolom. Prema tome, ja sam točno rekao da je bitno da je na svim javnim dužnostima kao što je povjerenik za informiranje i ostali osoba koja će raditi zakonom propisan svoj posao a ne osoba koja će reći da nije važno tko je kome HBOR i kada dodjeljivao kredite a to mi ne bi trebali znati bez obzira što je to javni novac. Ali to se radi o milijardama. Prema tome, na tom mjestu trebaju ljudi koji imaju hrabrosti u ovoj močvari i u ovome kokošinjcu napraviti, poštivati zakon i boriti se protiv korupcije i svega da javnost o tome ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća replika kolegica Sunčana Glavak. Nakon toga kolega Ivica Mišić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, osobe koje su se javile, dakle dvije na kraju zadovoljavaju sve uvjete i njima se u ovom životinjskom svijetu od vaših miševa, mački, do baznih stanica, vi očito imate neku širu sliku, možda izgubilo ono što je MOST želio učiniti, a samo ću vas podsjetiti, pa tako nemojte puno spominjati mačke jer kada imate lava, onda lav primjerice želi da njegov kum postane zamjenik direktora Hrvatskih voda. Zato molim vas, kolega Bulj, netko je rekao, nažalost niska je razina ocjene hrvatskih građana o radu Hrvatskih sabora. Sagledajmo ono što kaže natječaj, što kaže zakon, čime se bavi povjerenik za informiranje, prije svega rješavanjem žalbi i drugih korisnika kojima je uskraćeno pravo na pristup informacijama. Govorimo o meritumu. Izgubili smo se u prijevodu od svih ovih životinja kojima ste htjeli okarakterizirati ljude da bi došli do ovog i rekli i sugerirali ponovo ono što je govorio kolega Grmoja, nemojte nekog birati.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite kolega Bulj.
Gledajte, vi spominjete jednu osobu a ja ću vam evo ovako opisati da je u Hrvatskoj još ovih partitokratskih razmišljanja koje ste vi sada iznijeli. Jednostavno morate prihvatiti, kolegice Sunčana Glavak, znam da ste bili glasnogovornica Sanaderu, znam da ste bili svi, znam da ste morali organizirati da se priječe Sanaderu kad je bio izbore Jadranke Kosor pa ste morali za Kosor, ovo Karamarku, pa ste morali svima u nizu. Ja znam koji je vaš posao, ja znam da ste vi s te strane i školovani i da je to vaš posao, ali je činjenica da trenutno u Hrvatskoj imamo puno lisica u kokošinjcu. I vi to znate, i vi to ne morete niti jednom riječu mene opovrgnuti. Što se tiče teleoperatera evo u 1 sat ima Odbor za graditeljstvo i prostorno uređenje gdje dajem rješenje zakonsko da teleoperateri se samo ponašaju onako kako se ponašaju u svojim [[Upadica: Hvala vam.]] zemljama, vjerujem da će vaši zastupnici [[Upadica: Hvala.]] /nerazumljivo/…
Slijedeća replika kolega Ivica Mišić, izvolite.
Hvala podpredsjedniče, kolega Bulj u nekim dijelovima vaše rasprave mogli složiti o mačkama i miševima, mačke su site i naravno …/nerazumljivo/… tako je, ali ima jedna druga stvar, ja se slažem da informacije moraju biti jasne i dostupne građanima u potpunosti, ali znam da i oporba želi napadati vlast kojoj ja naravno svoju podršku, zašto, moramo znati ipak da ova država u zadnje 2-3 godine ide naprijed, da ipak ima suficit, da ipak ima nekake stvari, a i ovo tele, neke stvari dobre koje su uradili i to se vidljivo gledam kroz gospodarstvo i kroz danas kroz neke druge zakone, al slažem se za ove teleoperatere koje imamo, naravno imamo i u Europi naše predstavnike koji su se trebali borit i mi ovdje al koliko sam čitao i pratio snizavaju se cijene i poziva i svega. Naravno da treba reda napraviti svugdje u tome se mogu složiti da ja ipak mislim da ovo sada što se radi [[Upadica: Hvala.]] u državi Hrvatskoj jedan red.
Hvala, odgovor izvolite.
Kolega Mišić složio bih se s vama nije bitno tko je na vlasti, bitno je na čelu institucija kao što je pravobranitelj za informiranje, svih pravobranitelji svih institucija, bitno je da su ljudi koji će profesionalno svoj posao, a ne stavljati ljude koji već unaprijed govore o stvarima koje jednostavno nemaju logike, ne može netko tko će štitit informaciju biti povjerenik za informiranje, a da štiti informaciju kome je HABOR dao kredite. Zašto se ne bi objavilo kome je HABOR dao kredite, kolko Agrokoru, kolko drugima trećima, al on je već najavio, znači mi ovdje moramo imati osobu koja će raditi svoj posao bez obzira kakve je on boje, govorim o stranačkoj pripadnosti. Znači moramo štititi sustav. Hvala.
Hvala. I posljednja replika, kolega Vlaović Davor, izvolte kolega Vlaović.
Hvala podpredsjedniče, kolega Bulj vi ste slikovito htjeli reći da povjerenik za informiranje mora raditi svoj posao profesionalno, da mora imati sredstava za to i da građani moraju dobiti odgovore na ona pitanja koja postavljaju od državnih i javnih tijela. Nažalost jedno od pitanja koje je ostalo neodgovoreno i očekujem od novog povjerenika, bez obzira tko će biti, da se zna u hrvatskoj javnosti tko je platio kartu Ivi Sanaderu na Svjetsko prvenstvo u Rusiju, tko mu je do vip ulaznicu i koga je on predstavljao, to su pitanja i pitanje je kakvu poruku s tim šaljemo da je dr. Ivo Sanader vip gost u Rusiji i zbog toga sigurno je dobar dio mladih razočaran u ovaj sustav i u društvo. I očekujemo da povjerenik odgovori odnosno traži dalje odgovore na takva pitanja i da ne dozvolimo takve gafove da nam je gospodin Ivo Sanader vip gost. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite kolega Bulj.
Zbog tih pitanja koje je postavljala pravobraniteljica Musa u biti i nema potporu, ona je postavljala ta pitanja i naravno da od ovaj povjerenik to pitanje neće postaviti, neće on postaviti niti jedno pitanje koje javnost interesira zbog čega su poglavito kako ste rekli mladi razočarani i to je jedan nažalost od loših reklama za RH i zbog toga, mladi zbog te percepcije i odlaze. Zbog toga odlaze ne baš u obećane zemlje, vjerujte bio sam prije nekoliko dana u Austriji i Njemačkoj, nije to baš toliko obećano, ali isključivo zbog toga i postavljaju ovdje ljude koji nisu profesionalni, jer Sanaderevci i danas su u sustavu. Sanaderizam i dalje je u sustavu političkome trenutno onaj koji upravlja i zaista se protiv toga triba borit. Hvala.
Hvala lijepo time smo završili sa pojedinačnim raspravama, sada imamo tri prijave u ime kluba. Prvi je kolega Robert Podolnjak u ime Kluba zastupnika MOSTA nezavisnih lista, završno. Izvolte kolega Podolnjak.
Gospodine podpredsjedniče, kolegice i kolege, na kraju današnje rasprave koja se fokusirala ne samo na imena kandidata za dužnost povjerenika odnosno povjerenice za informiranje nego i na samu instituciju jačanje neovisnosti te institucije, dozvolite mi da na kraju u ime kluba kažem nešto upravo o tome o jačanju neovisnosti institucije povjerenika za informiranje i ono što zapravo želimo preporučiti osobi koja će biti izabrana na tu dužnost. U jednom nedavnom je dosadašnja povjerenica rekla da sljedeću rečenicu, rekla je naime da je povjerenik potpuno neovisan i dogovara samo saboru, a jedini način na koji Vlada može vršiti pritisak je financijski u smislu proračuna. Bilo je dostav riječi danas o tome kako smo stvorili instituciju kojoj nismo dali dovoljna financijska sredstva i koja je godinama, malo po malo dobivala veći proračun, ali danas je on nedostatan. I u pravu su zastupnici koji su rekli da su ipak određeni pomaci prisutni i da danas taj proračun iznosi, ja bih ipak rekao skromnih 3,5 milijuna kuna nakon 5 godina od stvaranja te institucije i da je taj proračun nedovoljan za rad povjerenika i njegov ured. Povjerenica se godinama u svojim izvješćima zalagala za oštrije sankcioniranje prekršaja i nepoštivanja zakona, zalagala se za sankcioniranje i tijela javne vlasti, ne samo odgovornih osoba. I mi smo u pravilu jednoglasno prihvaćali ta izvješća, tim smo prihvaćali i preporuke povjerenice, međutim, zakon nismo mijenjali. Zakon o pravu na pristup informacijama od 2015. g. nije mijenjan, usprkos preporukama koje su išle u smjeru financijskog jačanja te institucije. I to nije dobro. Mislim da danas institucija, pored odražavanja tog hladnog pogodna i 14 zaposlenika nema dovoljno sredstva niti za inspekcije poslove, nema dovoljno sredstva niti za edukaciju, niti za prosvjećivanje javnosti o ulozi te institucije. Dovoljno je ako vam kažem, da za promicanje prava javnosti na pravo na pristup informacijama u proračunu, povjerenice, za 2018.g . je osigurano 60 tisuća kn. Marginalni iznos. Iznos koji je predviđen za jačanje kapaciteta tijela javne vlasti je 400000 kn, od toga je iz fonda EU, 340000 kn. Dakle iz našeg proračuna svega 60000 kn. Premala sredstva za sve ono što bi ta institucija trebala činiti. Ako je namjera vladajućih i sadašnje parlamentarne većine jačati instituciju povjerenika, onda je prvo što trebamo učiniti i u proračunu za sljedeću g. ojačati ured, dati veća sredstva i sljedeće izmijeniti Zakon o pravu na pristup informacijama, usvojiti preporuke povjerenice, da se uvrste prekršajne odredbe i o sankcioniranje tijela javne vlasti, a ne samo odgovornih osoba, jer upravo iz njenog iskaza proizlazi, da odgovorne osobe u pravilu nismo kažnjavali, jer su se godinama protezali prekršajni postupci koji nisu pravovremeno okončani. Nažalost, dakle, ako želimo uvažiti sada te preporuke, ojačati instituciju pored izvora odgovarajuće osobe na tu dužnost, onda očekujemo jačanje institucije u financijskom smislu i upravo će na taj način i vlada i ovaj Hrvatski sabor pokazati, da im je stalo do te institucije i da će poslati pravu poruku. Prema tome, ovdje je odgovornost, prvenstveno na vladi koja predlaže proračun, a onda i na nama, da taj proračun, u tom smislu bude kvalitetniji i da izmetimo zakon u smislu jačanja sankcija za one koji krše zakon. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Iskoristiti ću priliku da pozdravimo učenike i učenice OŠ Silvija Strahimir Kranjčevića iz Zagreba i njihove nastavnike, dobrodošli i lijep pozdrav. … [[Pljesak.]] Nastavljamo s završnim izlaganjem u ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Arsen Bauk, izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Klub SDP-a će sudjelovati u izboru povjerenika ili povjerenice za informiranje, na način kojoj je predviđen zakonom, a to je dakle, u tajnom glasanju, podržati ćemo ili jednog ili drugog kandidata ili će netko od nas ubaciti nevažeći listić već po savjesti zastupnika. I to bi što se tiče užeg tumačenja ove teme bilo sve. Dakle, raspisan je javni poziv, trebalo bi biti 2 kandidata, 2 kandidata je preostalo i imamo formalni zadatak da to stavimo sutra na glasanje. Što se tiče ove rasprave, ona se pretvorila u jednu vrstu pljuvačnice, po kandidatima, što nije bilo baš korektno. A diskvalifikacija je išla, otprilike tko je što radio ili tko je što rekao. Što se toga tiče, mi ne možemo prihvatiti takvu vrstu etiketiranja kandidata. I izražavam ovom prilikom prosvjed zbog takve rasprave koja je vođena ili je oštrije ili nije, ostaje svakome da vidi. Dakle, povjerenik ili povjerenica za informiranje, ima osnovni zadatak, rješavanje žalbi na rješenja javno pravnih tijela o tome da odbijaju pristup pravo na pristup informacijama. Ako povjerenik za informiranje riješi žalbu tako da ju prihvati, onda nezadovoljna strana može uložiti, pokrenuti upravni spor i dok sud to ne riješi, informacija ostaje skrivena. Ako pak ne prihvati žalbu, onda ova druga strana, dakle, građanin ima pravo, podnijeti upravni spor sudu, koji ponovno donosi odluku. Povjerenik za informiranje je ustvari u vrlo osjetljivoj poziciji. Jer kad mu se dogodi da 2 puta sud ne potvrdi njegovo rješenje o tome da prihvaća argumente javno pravnih tijela i uskrati informaciju, on je sam sebe diskvalificirao. Jednostavno, pokazuje se da više štiti vlast, nego građane. I onda u tom slučaju treba ozbiljno razmisliti o smjeni takve osobe. Prema tome, nije baš kao što kažu, najviše kolege iz Mosta da povjerenik ima neku veliki manevarski prostor štiti vladu. Baš obrnuto. Najsigurnije je za njega da ne štiti vladu. Jer ako bude prekomjerno štitio vladu ili lokalnu samoupravu, onda će mu prvi put sud dati žuti karton, da mu poništi rješenje, a drugi put će mu dati crveni karton sabor, jer je očito da ne ispunjava svoju zadaću. I takav povjerenik će biti najizloženija osoba javnosti sa opravdanim kritikama, dakle, mislim da će biti i medijski i na svaki drugi način, neizdrživo više obnašati tu dužnost, izgubiti će svaki kredibilitet. Prema tome, unaprijed napadati nekoga, tko u svojoj dugogodišnjoj karijeri, nema nešto ono što bi sad rekli on je napravio to i to i ajmo ga diskvalificirat'. Ovo je više bilo on je bio tu i tu, tad i tad. Ok. Može biti argument da se glasa za nekog drugog, ali ne baš da ga se diskvalificira na ovakav način, neargumentirano, bez nekakvog velikog razloga. Prema tome da zaključim ovu temu, nadam se da će novi Povjerenik ili Povjerenica za informiranje nastaviti, da se tako izrazim, praksu dosadašnje Povjerenice za informiranje, njihovi životopisi na to upućuju, jedna kandidatkinja je zaposlena u Uredu povjerenice za informiranje i sudjelovala je, vjerojatno je surađivala dobro sa dosadašnjom Povjerenicom za informiranje, drugi kandidat je jedan od autora Zakona i također dobar suradnik dosadašnje Povjerenice za informiranje. Ako su u njihovom radu pokaže, da odstupaju od dosadašnje prakse, da su u svojim ocjenama više skloni Vladi ili lokalnoj samoupravi, javno pravnim tijelima, a manje pravu građana, i to utvrdi Sud, sami će sebe diskvalificirati i neće im biti ugodno dolaziti na rasprave o Izvješću Povjerenika za informiranje koji dolazi na raspravu svake godine. I u tom smislu, podržat će, zastupnici SDP-a će sudjelovati u glasanju, podržat će jednog od kandidata koji je predložen i pozorno će pratiti kako će dalje funkcionirati taj institut koji je uveden u Zakon 2013. godine, i koji se do sada pokazao kao opravdan. Hvala.
Hvala vam. I sljedeća, u ime Kluba zastupnika HDZ-a, završno, kolegica Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. S obzirom da je kolega Bauk još jednom pojasnio proceduru i koji je zadatak zapravo Povjerenika za informiranje, o čemu smo i kad je bio ministar, i kada se Zakon mijenjao, dosta razmijenili mišljenja, odmah da kažem ukoliko se danas provlačila teza da bi Zakon trebalo mijenjati, možda i jeste, vidjet ćemo, ali vjerujem da će to na najbolji način predložiti budući Povjerenik, s obzirom da ono što smo mi upozoravali, kada smo bili u opoziciji, kada se Zakon donosio, da će ovakav Zakon koji je postojeći i koji je na snazi, omogućiti i zlouporabu informacija, to se sada i dogodilo, na što je i dosadašnja Povjerenica upozoravala. Međutim, kolegice i kolege, ono što danas nije bilo dobro, ono što se danas nije trebalo dogoditi, nije smjelo, ostaje svima nama u javnom prostoru kao nešto negativno i kao nešto što nismo dobro učinili kao predstavnici demokratske izabrane vlasti ovdje u Hrvatskom saboru od naših sugrađana. Ovdje se čula diskreditacija, omalovažio se rad jedne osobe, ignorirala se njegova stručnost, difarmirali smo sve što je činio do sada u svom radu, profesionalnom, vrlo nisko, nekorektno i selektivno. Jednog od kandidata na dosad neviđeni način pokušali su kolege, prije svega iz nekih drugim političkih stranaka, na neki način svesti na osobu koja se zapravo, i nema pravo kandidirati za ovu funkciju. Još jednom ću ponoviti, Povjerenik za informiranje, bira se u Hrvatskom saboru, Povjerenik za informiranje odgovara za svoj rad Hrvatskom saboru, svoj posao mora obavljati sukladno Zakonu kojim je propisano i njegovo djelovanje. Ako zadovoljava uvjete, a zadovoljava, tada ćemo mi odlučiti kome ćemo dati glas, a rekli smo 2 kandidata imaju sve uvjete sukladno Zakonu i kao što je propisao Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Kada govorimo o financijama, još jednom ću reći, i zato jer mijenjali su se kolege ovdje u Sabornici, dakle, koliko je za vrijeme SDP-a bilo stalo, a ne samo na deklarativnoj razini, da funkcionira Ured povjerenice, vidjelo se iz dodijeljenih financijskih sredstava od milijun i nešto tisuća kuna, 2014., do ove godine, dakle 2018., 3 milijuna 700 000 kuna. Nadam se da će budući Povjerenik inzistirati na tome da se Ured ojača, primjerice u Škotskom uredu radi 35 ljudi, zašto to spominjem, zato jer je približno zemlja velika k'o naša, mi ih imamo 14, i mislim da će tu imati i podršku svih zastupnika koji se tako zalažu da dosadašnji, dosegnuti demokratski standardi ostanu ili ih učinimo još višima. Kolegice i kolege, nakon početnih godina primjene Zakona, stekli su se uvjeti, i da možemo reći da je Povjerenik za informiranje ili Povjerenica, i sam Zakon, učinio tijela javne vlasti u Republici Hrvatskoj proaktivnima, možemo reći da smo puno zadovoljniji nego u godinama kada je Zakon stupio na snagu, jednako tako, vjerujem da svi želimo istinski transparentan i otvoren sustav, koji će služiti i biti odgovoran građanima, kao što smo to često govorili i zato nikako ne smijemo, mi u svom radu, na ovako neodgovoran način diskreditirati bilo koga, a kojeg pozivamo kao Hrvatski sabor da se javi za neko od najodgovornijih funkcija u Republici Hrvatskoj, jer na takav način, mi ćemo izgubiti vjerodostojnost, mi ćemo izgubiti kredibilitet i kada Hrvatski sabor bude pozivao da se kvalitetni profesionalci jave za neku dužnost, oni će nam reći ne, ne želimo, ne želimo na stup srama zbog nečeg što nismo učinili, nismo krivi, a vi nas na takav način želite diskreditirati. Stoga, vas molim budite odgovorni, izaberimo osobu koja ima sve kvalifikacije, sve preduvjete da dobro nastavi rad kao Povjerenik za informiranje, a mi u tome njemu moramo pomagati, biti neka crta ili nit vodilja u onome kako smo i mi zamislili i Zakon naše demokratsko društvo. Hvala vam lijepo.
Zaključujem raspravu o Prijedlogu kandidata za izbor povjerenika za informiranje, a glasati ćemo kada se steknu uvjeti, a to jest vjerojatno sutra.
Idemo i na zadnju točku. Prijedlog kandidata za izbor povjerenika za informiranje, podnositelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Rasprava je zaključena. Poslovnik Hrvatskog sabora određuje u pravilu provođenje tajno glasovanje u slučaju kada je broj predloženih kandidata veći od broja koji se bira, čl.260. Kod tajnog glasovanja primjenjuju se odredbe poslovnika od čl. 260 do čl. 267. Gospođe i gospodo zastupnici, predlažem da mi 3 zastupnika pomognu kod provođenja tajnog glasovanja i to Marija Jelkovac, Vedran Babić i Mato Čičak, jeste li suglasni? Ako jeste, hvala vam. Listiće za glasovanje možete preuzeti ovdje u velikoj vijećnici, s moje desne strane, gdje se nalazi i glasačka kutija, smo malo još, samo malo, dajte molim vas. Podsjećam da zastupnici mogu glasovati samo 1 glasačkim listićem i to osobno te samo za kandidate navedene na glasačkom listiću. Važeći glasački listić je listić kojeg se na siguran i nedvojben način može utvrditi kandidat za kojeg je zastupnik glasovao. Zastupnik glasuje tako, da na glasačkom listiću zaokružuje redni broj ispred imena kandidata za kojeg glasuje. Određujem stanku u trajanju od 30 minuta. Nakon stanke nastavati ćemo s radom i iznošenjem stajališta klubova. STANKA U 13,15 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, evo završena nam je stanka, završeno je brojanje glasova za izbor povjerenika za informiranje pa objavljujem da je od ukupno 151 zastupnika glasačke listiće primilo 118 zastupnika. Glasovalo je 117 zastupnika, nevažećih listića bilo je 8. Kandidati su dobili slijedeći broj glasova. Mr.sc. Dubravka Bevandić 22, dr.sc. Zoran Pičuljan 87, prema tome proglašavam da je za povjerenika za informiranje izabran dr. Zoran Pičuljan. Utvrđujem da je Hrvatski sabor donio odluku o izboru povjerenika za informiranje i čestitamo ujedno. Nema ga ovdje, bit će prilike za to.
Nastavljamo sukladno čl. 247., predlažem da: - Konačni Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o osiguranju, drugo čitanje, P.Z.E. broj 375 i - Konačni Prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode, drugo čitanje, P.Z.E. broj 342 objedinimo. Da li je netko protiv? Ako nije, onda ćemo ta dva zakona objediniti. Dakle, Konačni Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o osiguranju, drugo čitanje, P.Z.E. broj 375. predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi čl. 190 Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o točki dnevnog reda primijenjene su odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Konačni Prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode, drugo čitanje, P.Z.E. broj 342., predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi čl. 190 Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o točki dnevnog reda primijenjene su odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, amandmani se također mogu podnositi do kraja rasprave, što je sukladno čl. 197. Poslovnika HS-a. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje, dakle, za oba Zakona? Izvolite, s nama je gospodin Zdravko Zrinušić, državni tajnik u Ministarstvu financija, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici u HS-u. Kao što je uvodno rečeno pred vama se nalaze dva Konačna prijedloga Zakona, prvi je Zakon o izmjenama i dopunama zakona o osiguranju, a drugi je Zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode. Što se tiče Zakona o osiguranju, on je na osmoj sjednici HS-a održanog 6. srpnja ove godine, bio na prvom čitanju i tom prigodom je donesen zaključak kojim se prihvaća Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o osiguranju, a Konačnim prijedlogom zakona u pravni poredak RH prenose se direktive EU 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. godine o distribuciji osiguranja. Cilj ove nove direktive je poboljšati način prodaje proizvoda osiguranja kako bi potrošačima EU donijela stvarne koristi. Važno je napomenuti da je važećim Zakonom o osiguranju koji je donesen 2015., a u potpunosti primijenjen odnosno u cijelosti stupio na snagu 1. siječnja 2016. prenesena direktiva 2009/138 iz Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja, to je tzv. direktiva solventnost 2 koja je donijela značajne novosti na tržištu osiguranja, a čiji ključni ciljevi su veća zaštita osiguranika, postavljanje granice solventnosti koja predstavlja ukupnu izloženost svim rizicima, postavljanje granice solventnosti, izbjegavanje procikličnosti regulatornih odredbi i anticipiranja tržišnih promjena. Kakvo je stanje danas, što se tiče primjene te direktive koja je ugrađena u zakonske propise, prema podacima Hrvatskog ureda za osiguranje, na kraju 2017. godine na tržištu osiguranja je poslovalo 20 društava za osiguranja, od toga broja 5 društava za osiguranje je obavljalo isključivo poslove životnog osiguranja, 7 društava isključivo poslove neživotnog, dok ih je preostalih 8 društava obavljalo poslove i životnog i neživotnog osiguranja. Zaračunata bruto premija društva za osiguranje u 2017.-toj iznosila je 9,06 milijardi kuna, što je povećanje od 3,24% u odnosu na 2016. godinu, a ostvaren je rast u 2017.-toj uvjetovane prvenstveno rastom tržišta neživotnih osiguranja od 4,7%, dok je tržište životnih osiguranja nažalost gotovo stagnirao uz skroman rast od 0,7%. U usporedbi s 2016. godinom kada je ukupno tržište ostvarilo neznatan rast od 0,4%, ostvaren je rast u 2017.-toj godini predstavlja najvišu stopu rasta još od 2018.-te godine. Što se tiče kanala prodaje, najznačajniji kanali distribucije bili su interni zastupnici sa 35,7% udjela u zaračunatoj premiji, nakon toga su Agencije sa 21,1%, banke 17,7%, zaposlenici društva 16,4%, brokeri 7,8% i ostalo 1,3%, to je u pravilu web prodaja kada sami osiguranici sebi putem web-a kupuju odgovarajuće police osiguranja. Koje novosti donosi Konačni prijedlog zakona? Ovim Konačnim prijedlogom zakona uvodi se kao novi krovni pojam distribucija osiguranja sukladno terminologiji iz direktive o distribuciji osiguranja. Kao novost uvodi se dokument s informacijama o proizvodima osiguranja koji sadrži objektivne informacije o proizvodima osiguranja u razumljivom obliku, koji mora biti jednostavan za čitanje i ne smije dovoditi u zabludu potrošača, a sve kako bi se potrošaču omogućilo da donese odluku o kupnji proizvoda osiguranja odnosno sklapanja Ugovora o osiguranju. Informacije potrošač mora dobiti u predugovornoj fazi. Nadalje, uvodi se obveza stručnog osposobljavanja i usavršavanja u trajanju od najmanje 15 sati godišnje za posrednike u osiguranju. U suprotnom Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, dakle HANF-a briše osobu iz registra ako ne ispuni propisanu obvezu. Područja stručnog osposobljavanja i usavršavanja sada su puno i detaljnije i šire uređena. Dalje, propisani su i dodatni kriteriji za obavljanje poslova prodaje investicijskih proizvodnih usluga koji se, zbog njihove složenosti i u tome smislu se veže i na ovu Uredbu koju nastavnim zakonom provodimo u pravni poredak RH. Znači, prodaja investicijskih proizvoda osiguranja. Pod distribucije ove vrste proizvoda biti će potrebna posebna edukacija, te viša razina razumijevanja financiranja različitih tržišta, a posebno tržišta kapitala, dok će prodavatelj takvih proizvoda s ugradnjom morati voditi računa o financijskom znanju i iskustvu potrošača, njihove sklonosti preuzimanju rizika, kao i njihovim općenitim ekonomskim mogućnostima. Također mijenjaju se odredbe postojećeg Zakona o osiguranju u smislu primjene direktive 2009/138 E.Z. u smislu solventnosti s dva radi uočenih nedostataka u postojećih postupanja društava u osiguranju odnosno, normativnim rješenjima. Glavne razlike propisane konačnim prijedlogu u donosu na sami prijedlog zakona, kako je u međuvremenu započeta mirovinska reforma, unutar Zakona o mirovinskom osiguranju, izmjenom čl. 9. predloženo je da se društva za osiguranje … [[Govornik se ne razumije.]] poslove životnog osiguranja omogući da obavljaju poslove isplate sredstava iz 3. mirovinskog stupa. Obzirom da je to temeljni materijalni propis što se tiče mirovinskog sustava, unutar Zakona o osiguranju se sada dodaje odredba u kontekstu poslovanja društva za osiguranje, odnosno, da im se omogućava obavljanje isplate iz dobrovoljnog mirovinskog osiguranja, u obliku mirovinu, odnosno mirovinske rente iz trećeg stupnja. Važno je napomenuti da je to predviđeno direktivom EU 2016/2341 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 22016. a ovakvim prijedlogom se smanjuje rizik u fazi isplate mirovine iz trećeg mirovinskog stupa, te se takvim otvaranjem tržišta i poticanje tržišnog natjecanja utječe i na povoljniju naknadu u okviru dobrovoljne mirovinske štednje. Važno je napomenuti da svi osiguranici koji uplaćuju takva sredstva u mirovinski stup, sami u konačnici biraju preko kojeg društva će raditi isplata, da li preko mirovinskog osiguranja, državnoga ili preko nekoliko društva za osiguranje koje su ovdje navedeni. Nadalje, … [[Govornik se ne razumije.]] mogućnost društvima za osiguranjima, odnosno društvima za zastupanje osiguranju, društvima za brokerske poslove u osiguranju i društvima za … [[Govornik se ne razumije.]] u reosiguranju da obavljaju poslove kreditnog posredovanja, ako za isto prethodno ishode odobrenje za rad, a odobrenje za rad daje HNB, i to za stambeno potrošačko kreditiranje, Ministarstvo financija za potrošačko kreditiranje. Nadalje dorađene su odredbe koje se odnose na zakonsku reviziju društava za osiguranje u smislu usklađivanja sa odredbama novoga Zakona o reviziji, na način, da zakonsku reviziju društva za osiguranje može obavljati samo revizijsko društvo, koje ima najmanje 3 ovlaštena revizora, koji su zaposleni u tom revizorskom društvu. Nadalje, daje se mogućnost Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga, da izreče tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] mjere i prije samog kršenja pravila o upravljanju rizičnijem s ciljem identificiranje ranjivosti sustava koji mogu biti izvor sistemskim rizika, a kako bi se oni pravovremeno spriječili ili otklonili ili ublažili. Naime, stabilnost bila solventna ili likvidnosna pojedinih društava nije garancija osiguranja stabilnosti sustava u cjelini. Izrekom je nadalje propisana mogućnost obavljanje poslova distribucije osiguranje od strane kreditnih institucija, investicijskih društava, Hrvatske pošte i financijske agencije za jednu ili više društva za osiguranje i ugrađeni su prijedlozi Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, te su dorađene prijelazne i završne odredbe. Što se tiče konačnog prijedlogu Zakona o provedbu uredbe EU 1286/2014 ona je bila u na prvom čitanju na 8. sjednici Hrvatskog sabora 14. lipnja i tom prigodom je Hrvatski sabor donio zaključak kojim se prihvaća taj prijedlog zakona. A konačni prijedlog donosi se radi omogućavanja izravne primjene ove uredbe koju sam maloprije pročitao. Naime, prema toj uredbi, upakiran je investicijski proizvod i za male ulagatelje i investicijski osigurateljni proizvod, skraćeno tzv. PRIP, je svaki postojeći, budući proizvod koji je upakiran investicijski proizvod za male ulagatelje ili investicijski osiguratelji proizvod ili oboje, a uključuje između ostaloga investicijske proizvode, kao što su npr. udjeli u investicijskim fondovima, police životnoga osiguranja s elementom ulaganja, te strukturirane proizvode i strukturirane depozite. Slijedom toga, gl. cilj uredbe je osigurati pružanje potrebnim informacija malim ulagatelja, za ulaganja, kod kojih je iznos koji se vraća takvome ulagatelju, podliježe fluktuacija zbog izloženosti referentnim vrijednostima ili podliježe učinkovitosti jedne ili više imovina koje je mali ulagatelj nije izravno kupovao. Nadalje, cilj je i utvrditi zajednički standard za sastavljanje dokumenta s ključnim informacijama tzv. dokument sa ključnim informacijama, kako bi se time osigurala da sve bude razumljivo malim ulagateljima. U RH, u tzv. PRIP-ove već sada imamo određena ulaganja koje se mogu svrstati u te proizvode, pa tako je tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] odnosno, osiguranje u kojemu ugovaratelj osigurava osiguranje snosio rizik ulaganja, odnosno, u kojima ima rezultat za osiguranika ovisi o rezultatu koju je ostvario imovinu na koju se veže ovaj osiguratelji proizvod ili pak životno osiguranje sa sudjelovanjem dobiti, jer isplata osigurnine u dijelu osigurane dobiti ovisi o fluktuacijama na tržištu ili pak ulaganja u financijske izvedenice odnosno, tzv. derivate. Najvažnije je što je u konačnom prijedlogu, određeno je tijelo za provođenje nadzora sukladno odredbama uredbe, a to je HANFA, propisuje se mehanizmi koji potiču priljeve mogućih ili stvarnih kršenje uredbi i propisuju se prekršaji za postupanje protivno uredbi, a u odnosu na sami prijedlog zakona, nije bilo suštinskih izmjena između 2 saborska čitanja, odnosno, bilo je određenih nomotehničkih usklađenja. Zaključno, konačnim prijedloga jednog i drugog zakona, provodi se kontinuirano usklađivanje s pravnim stečajevima EU, u hrvatskom pravnom sustavu, s ciljem da hrvatski mali ulagatelj uživa jednaku razine zaštite kao i drugim članicama EU. Zahvaljujem na pažnji.
Lijepo. Na vaše izlaganje imamo 3 replike, prvi je kolega Bačić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, vezano za Konačni prijedlog Zakona o osiguranju, jedno pitanje, naime u konačnom prijedlogu Zakona, daje se mogućnost, društvima za osiguranje, da obavljaju isplate iz dobrovoljnog mirovinskog osiguranja u obliku mirovinske rente. Naravno, sve vezano i uz odobrenje same HANFA-e, ali znamo da je u 2017. posebice i uvođenjem ove direktive solventnost 2 dosta osiguravajućih društava se u Hrvatskoj se ugasilo, zanima me vezano upravo za ovaj 3 stup i za isplate, što se događa i koje osiguranje ukoliko se određeno osiguravajuće društvo ugasi. Hvala.
Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala lijepo poštovani g. zastupniče kao što sam i uvodno izlaganje komentirao u materijalnom propisu dakle u Zakonu o mirovinskom osiguranju uvodi se mogućnost da društva za osiguranje koja obavljaju poslove životnog osiguranja sukladno Direktivni mogu obavljati i isplate sredstava koja se uplaćuju u treći mirovinski stup. Te uplate u pravilu rade ljudi pojedinci koji u konačnici biraju da li će preko određenog društva za osiguranje isplatu radit ili će radit to preko državnog fonda. Samo osiguranje podrazumijeva da ova sredstva ne mogu biti predmet stečajne mase pa u tom smislu je već postojeće takvo zakonsko rješenje. Hvala.
Hvala, slijedeća replika kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče, poštovani državni tajniče, prije svega samo kratko dakle mislim da je ovaj zakon o osiguranju i direktivi na koju se ono oslanja odnosno iz koje proističe jedna dobra stvar koja zapravo nas naučila povijest kada govorimo o nemilim događajima iz bankarskog sektora i svim onim praksama koje su bile i di ljudi nisu točno znali sad se ovdje točno propisuje način kako to treba biti i čovjek informiran odnosno bilo koji sklapatelj ugovora o bilo kojem od ovih proizvoda koji su navedeni. Spomenuli ste i stručno osposobljavanje ovim zakon se uvodi obveza da se minimalno 15 sati godišnje sprovodi. Sami ste rekli da je to šire uređeno, e sad mene zanima točno tko to sprovodi, pod kojim uvjetima, koje nadležno tijelo, ko ima pravo, čiji se certifikat priznaje znači to nije ovim zakonom uređeno, ali ako možete nam objasniti neki pravilnik ili bilo koji način na koji će to biti u praksi provodljivo. Naravno, pitam zato što imali smo i tijekom naše povijesti puno takvih odredbi koje onda kasnije se negdje izgube ili pogoduje se određenim [[Upadica: Hvala.]] monopolistima.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine zastupniče, dakle kao što je vidljivo iz prijedloga zakona HANFA će oduzimati odobrenja za rad takvim pojedincima koje ne ispune, a u vezano za provedbu predviđeno je da će HANFA doneti odgovarajući pravilnik koji će propisati način provedbe te edukacije i nadzor. Nadzor će provoditi od same HANFE do drugih tijela koja su meritorna za takva, takvu vrstu djelatnosti [[Upadica: Hrvatska gospodarska komora i drugi.]] da.
Hvala, i posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Žagar Tomislav, izvolite.
Hvala podpredsjedniče i uvaženi državni tajniče, dakle svako zakonsko rješenje koje ide u da kažemo pomoći građanima ili kojih educira ne mora nužno imati jednaka znanja kao što oni koji im podaju te proizvode imaju je za pozdraviti. Međutim ako možete komentirati samo 2 pitanja, prvo to je tržište osiguranja u RH odnos između neživotnih i životnih osiguranja posebno u neživotnom dijelu osiguranja od auto odgovornosti jer čini mi se da oni prednjače ipak u ukupnoj masi osiguranja u RH i to u odnosu na razvijene zemlje nije baš najbolje i drugo pojavilo se u medijima je li su istinite najave proizvoda koji se naziva obrnuta hipoteka. Ima li oko toga išta, kakvih saznanja u Ministarstvu financija?
Odgovor, izvolte kolega.
Hvala lijepo poštovani gospodine zastupniče na vašem pitanju. Dakle, ovo što iznosite je logično i sve će se napraviti da sredstva koja se na kraju krajeva isplaćuju budu sigurna u smislu odabira. Što se tiče i ovoga da li će biti kontra hipoteka, kolegica mi ovaj komentira da upravo su u tijeku sastanci u tom smislu na tehničkoj razini rasprave da li će se takve stvari i dopustiti. Znači sustav jeste zastupljen što se tiče imovinska osiguranja odnosno životna osiguranja značajno stagniraju što nije dobro što je jedan vid štednje na kraju krajeva možemo to i poistovjetiti da je to i određeni vid mirovinske štednje što u okviru mirovinskih propisa police životnih osiguranja nisu prepoznate kao jedan od stupova ali svakako je masa ljudi koji sami sebi uplaćuju takve police i od toga će kroz rentu kad odu u mirovinu živjeti. Hvala.
Nastavljamo s raspravom o Konačnom Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju i o Konačnom Prijedlogu zakona o provedbi Uredbe br. 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode, drugo čitanje, P.Z. broj 342. Prva je prijava u ime kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista kolega Miro Bulj. Kolege Mira Bulja nema, što znači da gubi pravo govoriti o ovoj temi. Nastavljamo dalje. Slijedeći klub je klub HDZ-a gdje imaju raspravu podijeljeno kolega Bačić i kolegica Perić, izvolite.
Hvala podpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću vezano za Konačni Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, pa će kolegica Perić nastaviti vezano za drugu točku. Naime ovim Konačnim prijedlogom, za početak, uređeni su uvjeti za osnivanje, poslovanje i prestanak samih Društava za osiguranje, Društava za reosiguranje i Društava za uzajamno osiguranje, te su i propisani Uvjeti kojima Društva za osiguranje i reosiguranje drugih država članica i trećih država, mogu obavljati poslove osiguranja na području RH, čiji nadzor naravno vodi Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga tj. HANF-a. Bitne izmjene i dopune u ovom Konačnom prijedlogu zakona su vezano za dvije direktive i to Direktiva solventnost 2 i Direktiva o distribuciji osiguranja, koje su uvelike promijenile uvjete na našem tržištu osiguranja i kod naših osiguravajućih kuća, tako da je, evo, krajem listopada iz 2017.-te godine vezano za podatke od HANF-e u RH bilo ukupno 20 društava za osiguranje koje su ispunjavali sve uvjete za rad i broj samih društava se smanjuje, što je i reakcija vezano na usklađivanje Zakona o osiguranju vezano za direktivu solventnost 2. Što se tiče broja društava za zastupanje, on je u laganom porastu i bitno je naglasiti da Društva za osiguranje u 2016.-toj godini ukupno su zaračunali bruto premiju u iznosu od 8,8 milijardi kuna, što je 42,9 milijuna kuna tj. 0,5% više u odnosu na premiju ostvarenu u 2015.-toj godini. Bitno je naglasiti da je ukupna aktiva Društva za osiguranje i Društva za reosiguranje na dan 31. prosinca 2016.-te godine iznosila skoro 40 milijardi kuna, 39,8, te u odnosu na prethodnu godinu bila veća za 1,2 milijardu tj. 3,1%. Vezano za ovaj Konačni prijedlog, raspravljali smo i u prvom čitanju, ali bitno je za naglasiti, opsežan je dio materijala vezano za ovaj Zakon. Ali, ovi glavni ciljevi, mislim da definitivno i usklađenje sa direktivama idu put krajnjega potrošača, idu put krajnjega kupca i donosimo ovim Zakonom vezano za tržište osiguranja i veću transparentnost. Bitno je naglasiti i da potrošači moraju imati jednaku razinu zaštite, bez obzira na bilo kakve razlike vezano za distribucijske kanale. Ali, samo uvođenje standardiziranog dokumenta s informacijama o proizvodu osiguranja i veća zaštita krajnjeg korisnika proizvoda osiguranja kada kupuje određeni paket proizvoda osiguranja gdje se nudi uz samo osiguranje i neka dodatna usluga. Također bilo je u zadnjim izmjenama zakona neka određeni nedostaci vezano za usklađenost s preporukom 29 vezano za provedbu mjera sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma, što je sada ovim Konačnim prijedlogom i usklađeno i uvode se određeni novi pojmovi kao što je sama distribucija osiguranja koja podrazumijeva djelatnost predlaganja i sklapanja Ugovora o osiguranju, savjetovanja o Ugovorima o osiguravanju ili obavljanju drugih pripremnih radnji vezano za samo sklapanje Ugovora o osiguranju. Moramo naglasiti i mislim da će to našim potrošačima itekako značiti, i kupcima paketa osiguranja, vezano za ovaj Konačni prijedlog zakona, je uvođenje Dokumenta s informacijama o proizvodu osiguranja iz čl. 20 iz same direktive o distribuciji osiguranja, što znači da će se prije samog sklapanja Ugovora o neživotnom osiguranju, distributer je osiguranja dužan na temelju informacija koje dobio od potrošača, potrošaču dati objektivne informacije o proizvodu osiguranja u razumljivom obliku, kako bi se potrošaču omogućilo da donese informiranu odluku. Znači, to više neće biti nekakvi kompleksni dokumenti, nego pojednostavljeni prikaz, koja će osiguravajuća društva morati pružiti krajnjem korisniku prije samoga sklapanja Ugovora, gdje će biti točno jasno i unaprijed definirane informacije i vezane za status samih osoba koje prodaju proizvode od osiguranja, vrste naknade koje primaju i sve ostalo što je itekako bitno u predugovornoj fazi za svakoga kupca da donese konačno kvalitetnu odluku vezano za svoj paket osiguranja. Same registre i usklađenost voditi će HANF-a, bitno je naglasiti da će i HANF-a registre objavljivati na svojim Internet stranicama zajedno i sa europskim nadzornim tijelom za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje koje će isto objavljivati usklađenost svoj registara i značajna novost je uvođenje najmanje 15 sati godišnje stručnog osposobljavanja i usavršavanja koje smo evo i u na početku kroz replike čuli državnog tajnika da će HANFA izraditi poseban pravilnik koji će regulirati kako bi to stručno osposobljavanje i usavršavanje trebalo izgledat i na to vjerujem da će se i te kako paziti jer će određeni i brokeri i agenti osiguranja moći izgubiti ako ne polože tj. ne riješe stručno osposobljavanje i usavršavanje mogu na navedeni način izgubiti i svoje dozvole. Vezano za ovaj konačni prijedlog zakona uvedena su i pravila u svezi nadgledanja proizvoda i samog upravljanja, bitno je naglasiti ovaj kompleksniji dio tržišta osiguranja, a to je vezano za investicijske proizvode osiguranja ovim konačnim prijedlogom zakona su propisani i usklađeni, ali možemo naglasit bitnije razlike između ova dva čitanja ono što smo i na samom početku u uvodnom obrazloženju samog državnog tajnika naveli što mislim da su i bitne promjene i koje prate ovu mirovinsku reformu, a to je da se daje mogućnost društvima za osiguranje da obavljaju isplate iz dobrovoljnog mirovinskog osiguranja u obliku mirovinske rente vezano za treći stup te se propisuje mogućnost društvima osiguranja i društvima za zastupanje u osiguranju i društvima za brokerske poslove u osiguranju i društvima za brokerske poslove u reosiguranju da obavljaju poslove kreditnog posredovanja. Naravno za sve to i za ovaj prvi dio vezano za treći stup se treba ishoditi odobrenje HANFE dok za ovaj drugi dio se treba ishoditi odobrenje same Hrvatske narodne banke što će omogućiti još jedan dodatni vid poslovanja osiguravajućim društvima i proširenju na još dodatne oblike tržišta. Sve u svemu Klub HDZ-a će podržat ovaj Konačni prijedlog zakona, Izmjena i dopuna Zakona o osiguranju, kolegice.
Izvolte kolegice.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, evo ja ću se nadovezati a vezano je na Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe broj 1286/2014. a radi se o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode. Naime, tijekom ove krize, ekonomske krize pokazalo se da mali ulagači, ulagatelji su u pravilu vrlo nezaštićeni i nisu i nemaju dovoljno informacija o onome što se događa na financijskom tržištu, isto tako nisu imali dovoljno informacija kod ugovaranja bilo kakvih ugovora i time se i nastala je zapravo ova uredba koja je omogućila upravo da sve te dileme i nezaštićenost upravo tih malih ulagatelja se ne događa u budućnosti. Tako je na web stranici Vaša Europa može se naći zapravo odredbe u kojemu svaki mali ulagatelj gdje mu se na vrlo vidljiv način prikazuje što sve može i mora tražiti kod prije samog potpisivanja ugovora i ono što je bitno da to bude sve dostupno i usporedivo sa svim ponuđačima na financijskom tržištu. Na taj način zapravo se smanjuje rizik a time se i sami ulagači, mali ulagači na jedan način smanjuju se njihovi troškovi i ponekad i nepredviđeni gubitci. Odredba na ovaj način i ova uredba zapravo određuje upakirane tzv. investicijske proizvode a to su između ostalog kao što je spomenuto investicijski proizvodi u investicijskim, udjeli u investicijskim fondovima, police životnog osiguranja s elementom ulaganja, strukturirane proizvode i strukturirane depozite. Imovina koja se izravno drži kao što su udjeli u društvima ili državne obveznice nisu i ne spadaju u upakirane investicijske proizvode i oni se isključuju iz ove uredbe. Isto tako pojedini i pojedinačni strukovni mirovinski proizvodi koji se temelje na nacionalnom pravu da im je primarna svrha osiguranje prihoda ulagatelja u mirovini trebali bi biti isto tako isključeni iz područja primjene ove uredbe. Što ova uredba donosi novo, a zapravo ništa novo u odnosu na prvo čitanje, određuje da tijelo nadležno za provođenje nadzora nad primjenom uredbe je Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, gdje se određuje djelokrug rada i njegove ovlasti, propisuju se isto tako mehanizmi koji utječu i koji potiču prijave mogućih ili stvarnih kršenja ove uredbe. Isto tako propisuje prekršaj za postupanje protivno uredbi i visinama tih novčanih kazni za pojedine prekršaje pravnih i fizičkih osoba. Sve ovo zapravo i te kako puno znači i u odnosu na ostale članice EU, dakle unificiraju se pravna svaka država ima svoju regulativu odnosno primjenjuje na način kako smatra da je najbolje ali se ujednačava status i prava malih ulagatelja u odnosu na ostale članove EU i na taj način i mi kao ulagatelji smo puno zaštićeniji u odnosu na ono što se događalo do sada. Dakle, sve ovo je vrlo korisno i dobro je da se na taj način reguliraju odnosi i Klub HDZ-a podržava i ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala vam. Nastavljamo sa raspravom u ime Kluba zastupnika. Sljedeći je kolega Stjepan Čuraj u ime Kluba zastupnika HNS-a, izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče, kolegice i kolege. Dakle, vrlo kratko ćemo, mislim da ovaj nama danas predloženi Zakon o osiguranju, dakle izmjene i dopune u pravilu nam donose ono što nam je falilo. Naravno da se mi oslanjamo na direktivu ali misli da i ta sama direktiva kada vidimo i njenu godinu a znali smo ovdje mi uvoditi u ovom Domu i direktive do 5, 6 godina koje su bile stare. Ova je jedna od ajmo reći tih novijih koja je upravo proistekla po meni iz uviđene situacije koja se dogodila u bankarskom sektoru, dakle isto jednom financijskom sektoru gdje smo imali i tužbe koje danas imamo i po Hrvatskoj, kod ugovornih obveza, klijenata gdje nisu bile podastrane sve informacije, gdje od valutne klauzule, od promjene kamate, dakle mislim da se ovdje radi na nečemu upravo kako bi se to svelo na minimum, kako bi upravo ovim zakonom regulirali točno što, kako, kada mora biti prezentirano, na koji način kako razumljivo određene financijske podatke prezentirati, odnosno full disclosure napraviti, dakle što bi rekli na engleskom ... [[Govornik se ne razumije.]] onoga što oni potpisuju. Dakle, prije svega ta veća transparentnost. I ono što meni se sviđa kada je navedeno i u glavnim ciljevima Direktive o distribuciju osiguranja da potrošači moraju imati jednaku razinu zaštite bez obzira na razlike između distribucijskih kanala. Dakle prije svega znači tu je jedan pojam jednakosti uz onu transparentnost koju sam već rekao. Dakle jednostavni i standardizirani dokument s informacijama o proizvodu osiguranja. Znači pogotovo ako gledamo i europsko tržište u kojima i naša osiguravajuća društva sada nastupaju, ne samo u domicilnom nego i otvaraju se i u Austriji i Italiji. Mi naravno možemo i očekivati ovisno o tržištu samome i kod nas pojavu drugih osiguravajućih kuća. Naravno sve to dovodi i do snižavanja cijene, barem bi trebalo, ali naravno i do neke nekonzistentnosti, odnosno ne znamo točno što dobivamo za svoje novce da tako kažem. Inače u 10., odnosno u listopadu ove godine otprilike bruto premija, da samo imate dojam što je to tržište oko 8,5 milijardi kuna, samo za 10.-ti mjesec ove godine. Od toga su neživotna osiguranja veća od dvije trećine, dakle 68% a u tim neživotnim opet trećinu toga čine auto osiguranja najviše naravno a ... [[Govornik se ne razumije.]] odnosno obvezna auto osiguranja. Konkretno to je 1,85 milijardi od 5,7 ... [[Govornik se ne razumije.]] ne životne, čine znači veliki dio. Naravno da tu ima različitih i pojmova, različitih načina, da nije svako auto osiguranje isto, da neki daju i kada sami ljudi, naši građani vide da neka polica za isti auto jednake snage, jednake starosti, jednake nabavne vrijednosti kod jednog osiguravajućeg društva je 1000 a kod drugog mora platiti 1500 i onda se gleda di je ta razlika, najčešće se to ne vidi. Međutim, ono što je sigurno se vidi kada krenu problemi, kada ono što kažu se tu uvijek u osiguravanju u slučaju neke ne daj Bože nezgode ili nesreće onda dolaze naši građani zapravo vidjeti koje su to sve same razlike bile. Nadalje, ono što je jako bitno upravo što se tiče i u skladu je možemo reći sa Zakonom o zaštiti potrošača, u krajnjoj liniji jer se ovo direktno naslanja na taj dio, vjerojatno je isprepleteno da kada se proizvod osiguranja nudi zajedno sa dodatnim proizvodom ili uslugom koje nisu osiguranje kao dio paketa ili istog ugovora, dakle ovime će se morati obvezati i veća zaštita samog tog potrošača da mu se daje adekvatan opis sastavnica ugovora ili paketa ili kao odvojeni dokaz o troškovima i naknadama svake pojedine sastavnice. Dakle, mislim da je potrebna edukacija naših sugrađana, prije svega i kroz ovih i uvođenje pravila transparentnosti ali prije svega i time da se omogući jednostavnost pristupa da je lagano i jednostavno objašnjeno što se dobiva i na što se obvezuje prilikom sklapanja ugovora odnosno plaćanja određenih naknada ili premija osiguravateljima. Ono što je bitno da, što sam već spomenuo u replici je da se malo kao značajna novost uvođenje najmanje 15 sati godišnjeg stručnog osposobljavanja, ja bih volio i usavršavanja, ja bih ... [[Govornik se ne razumije.]] za ljude koji su, koji se bave područjima distribucije proizvoda i osiguranja da se to malo pobliže pojasni jer primjeri naši, pogotovo u Hrvatskoj su takvi da se puno dalo određenim subjektima ili pravnim da budu ajmo reći svojevrsni monopolisti što možda po meni zapravo nije dobro. Jer ako propiše se nešto da se mora ići 15 sati godišnje na edukaciju a to samo se da ovlast jednome tijelu onda to baš i ne bude uvijek najbolje ni primljeno od građana niti možda se dobije najbolja omjer uloženoga odnosno cijena u odnosu na ono što je dobiveno. Tu bih volio da se to tržište otvori, da se točno donesu jasni uvjeti da to može raditi šira grupa koji nađu sebi neki biznis kalkulaciju, odnosno interes u tome a ne da sada to kažemo da to mora biti kao što imamo xy primjera kod i zaštita na radu ali i kod osposobljavanja u javnoj nabavi gdje određene stvari sigurno su dobre, jer tamo znači na onoj dodatnoj edukaciji gdje se moraju skupljati određeni sati u tri godine, ako se ne varam se mora skupiti 32 sata dodatne edukacije a to mogu raditi privatnici i bilo tko drugi nego mislim Ono što se ne spominje, a propisano je Zakonom o mirovinskim osiguravajućim društvima je npr. slijedeće, prema Zakonu o mirovinskim osiguravajućim društvima, mirovina se može ostvariti tek s navršenih 50. godina života. Znači li ovo da će se u društvu za osiguranje mirovine moći isplaćivati npr. i sa 35. godina života, je li to smisao od države poticane mirovinske štednje. Prema Zakonu o mirovinskim osiguravajućim društvima korisniku se može isplatiti najviše 30% jednokratno, dok u Zakonu o osiguranju prema prijedlogu ne bi trebalo biti toga ograničenja, pa bi prema tome Društvo za osiguranje moglo isplatiti npr. 90% iznosa jednokratno. Je li to ponovo smisao od države poticane mirovinske štednje? Prema Zakonu o mirovinskim osiguravajućim društvima privremena imovina iz dobrovoljnog mirovinskog osiguranja ne može biti ugovorena na rok kraći od 5 godina. U Zakonu o osiguranju prema prijedlogu ne bi bilo toga ograničenja, pa bi prema tome Društvo za osiguranje moglo dogovoriti npr. isplatu mirovinske rente u trajanju jedne godine i ponovo isto retoričko pitanje je li to smisao od države poticajne mirovinske štednje? Razlika ima još. Da ih sada ne nabrajam sve, ovo su samo neka od njih. No, ovakva različita ograničenja, zapravo, nisu u skladu sa još jednim Zakonom, a to je Zakon o tržišnom natjecanju. Ono što ja očekujem su svakako da će neka od mirovinskih osiguravajućih kuća uložiti žalbe na ovo, budući da, kako sam rekao, da sada neka ograničenja koja se odnose na mirovinska osiguravajuća društva se ne odnose na druga društva, dakle, ovim Zakonom o osiguranju se u bolji položaj stavljaju drugi. Ono što, recimo, još mogu izdvojiti kao rupu u Zakonu i što se može koristiti, ne kao zlouporaba, nego kao, dakle, rupa u Zakonu je slijedeće, država daje 15% poticaja na dobrovoljnu mirovinsku štednju odnosno najviše 750,00 kn. Neki korisnik, bilo tko od nas, može štedjeti godinu dana 5.000,00 kn u dobrovoljnom fondu, pokupiti poticaje od 15%, dakle, jako dobra kamata i bez kamate fonda. Nakon godinu dana, sklapa Ugovor o privremenoj mirovinskoj renti s trajanjem jednu godinu, uzeli bi za naknadu najviše 5%, dakle, 10%, ali je to i dalje jako dobra kamata. I na kraju isplaćenu rentu bih opet u iznosu od 5.000,00 kn uplatio u dobrovoljni mirovinski fond i ponovo pokupio poticaje od 15%. Pa vas opet retorički pitam, je li to smisao poticanja mirovinske štednje. Dakle, pri izmjeni Zakona, u ovom slučaju Zakona o osiguranja, moramo biti jako oprezni, kako i što reguliramo na način da neke subjekte na tržište ne stavimo ispred ili bolji položaj od drugih. Hvala.
Hvala. Završili smo s raspravama u ime klubova. Slijedeći je kolega Domagoj Hajduković. Kolega Hajduković, hoćete vi još pojedinačno? Evo izvolite.
Hvala, vrlo kratko, budući da imam i amandman koji sam podnio u osobno ime, dakle, ne u ime kluba. Samo nekoliko riječi o njemu, dakle, predložio bih određene promjene čl. 4. Zakona o izmjenama i dopunama zakona o osiguranju budući da se predloženom izmjenom Zakona o osiguranju omogućava, omogućavaju se isplate iz Dobrovoljnog mirovinskog fonda Društvima za osiguranje, pri čemu se predlaže da prilikom isplate mirovinske rente, Društvo za osiguranje je dužno postupati u skladu samo s nekim odredbama Zakona koje uređuju osnivanje i poslovanje Mirovinskih osiguravajućih društava koji se odnose na mirovinske programe. Pri tomu se izostavlja obveza postupanja društva za osiguranje u skladu s nekim važnim odredbama Zakona koje određuje osnivanje i poslovanje Mirovinskih osiguravajućih društava, a koje se primjerice odnose na privremene mirovine, djelomične i jednokratne isplate, zajamčene isplate, dob za stjecanje prava na isplatu, te interventne pričuve. S obzirom na činjenicu da se radi o štednji za mirovinu na koju članovi imaju pravo na državne poticaje, te da su isplate iz Dobrovoljnog mirovinskog osiguranja uređene Zakonom o mirovinskim osiguravajućim društvima, amandman kojeg predlažem osigurava jednakost prava korisnika mirovina, kao i obveze isplatitelja, dakle, Društava za osiguranje i Mirovinskih osiguravajućih društava. U odnosu na sve odredbe Zakona koji uređuje osnivanje i poslovanje Mirovinskih osiguravajućih društava, osim odredbi koje se odnose na solventnost društva za osiguranje. Dakle, odredbe o solventnosti za Društvo za osiguranje preneseno u Zakonu o osiguranju odnose se na Direktivu solventnost 2, dok se iste ne prenesu Zakonom Mirovinskim osiguravajućim društvima, pa se i ne primjenjuju na Mirovinska osiguravajuća društva. Hvala.
Hvala vam kolega Hajduković i posljednja pojedinačna rasprava, kolega Stjepan Čuraj, izvolite kolega.
Zahvaljujem podpredsjedniče. Samo bi kolegi Hajdukoviću kratko nadopunio vezano za Dobrovoljnu mirovinsku, ovaj, Dobrovoljnu mirovinsku suradnju odnosno treći stup se ne može koristiti prije 50-te godine života, tek tada se može jednokratno isplatiti ili osigurati renta ili nastaviti dalje uplaćivati. Dakle, ovo iz godine u godinu se ne može događati. Ono što sam zaboravio odnosno u ime kluba reći, i prepustiti sigurno skrenuti pozornost na osiguranje, Poljoprivredna osiguranja, dakle, naših poljoprivrednika. Prema nekim podacima, samo 15% naše obradive površine je osigurano. Neka osiguranja uopće nisu nudila, recimo, u tome dijelu osiguranja od suša. Zato što zemljišta nisu navodnjavana, tek neka su se pojavila u zadnjih nekoliko godina koji tu imaju policu. Dakle, siguran sam da je nama potrebno više informacija, više edukacije i naravno, sve ono što ovaj Zakon donosi od jednostavnosti, transparentnosti, na način kako to osigurati sve od osiguranja od tih elementarnih nepogoda, dakle, kada govorimo o meteorološkoj suši jer ljudi naši, primjera imamo iz stvarnoga života, koji su osigurali usjeve, zapravo nisu znali, evo znači konkretan primjer, nisu znali da to osiguranje ne pokriva sušu. I plaćali su premiju i u Ugovoru im to piše, oni jednostavno to nisu, ili im nije prezentirano na način koji mi ovdje predlažemo, dakako, to je samo jedan od niza primjera i da s ovim sigurno moramo, ne stati na ovome, i dalje poraditi na toj financijskom pismenosti naših sugrađana i svih od područja sklapanja Ugovora, pogotovo što ima financijske efekte, kad govorimo o mirovinskim, osiguravajućim, bankarskim uslugama i da je ovo na tom tragu što trebamo dalje nastaviti razvijati i strukturirati to tržište, ne ograničavati tržište, ali uvesti jasna pravila igre. Zahvaljujem.
Hvala. Zaključujem raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, drugo čitanje, P.Z.E. broj 375 i Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 1286/2014 dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode, drugo čitanje, P.Z.E. broj 342 Glasovat ćemo o obje točke kad se steknu uvjeti.
Sada ćemo prijeći na Konačni Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, drugo čitanje, P.Z. broj 375. Predlagatelj je Vlada RH. Amandmane su podnijeli zastupnik Domagoj Hajduković i klub zastupnika HDZ-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim Amandmanima, to je ministar financija, poštovani Zdravko Marić, izvolite. Prvo Amandman poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Poštovani podpredsjedniče HS-a, uvažene dame i gospodo, saborski zastupnici. Vlada ne prihvaća predloženi Amandman. Predložena izmjena odredbe čl. 4 kojom se mijenja čl. 7. st. 6. Zakona o osiguranju, nije prihvatljiva jer nije u skladu sa Direktivom. Dakle, Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća iz 2016.-te koja uređuje neobveznu primjenu instituciju obuhvaćene Direktivom tzv. solventnost 2 ili solvens 2 koja se odnosi na Društvo za osiguranje, ne daje mogućnost izuzeća primjene odredbi isključivo o solventnosti. Inače, Direktiva taksativno navodi mogućnost primjene pojedinih odredbi Direktive York 2 na Društvo za osiguranje, pri čemu isključuje primjenu pojedinih odredbi solventnosti 2 i nije ih moguće selektivno primjenjivati. Hvala.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa nisam zadovoljan sa ovim obrazloženjem jer bez obzira na to što kaže Direktiva, mislim da unosimo nered u naše zakonodavstvo, tim više što nismo neke stvari previdjeli unaprijed. Naime, osiguravajuća društva stavljaju se u povlašteni položaj prema Mirovinskim osiguravajućim društvima odnosno predloženom izmjenom Zakona o osiguranju omogućavaju se isplate iz Dobrovoljnog mirovinskog osiguranja Društvima za osiguranje pri čemu se predlaže da prilikom isplate mirovinske rente Društvo za osiguranje dužno je postupati u skladu samo sa nekim odredbama Zakona koji uređuje osnivanje i poslovanje mirovinskih osiguravajućih društava, a koji se odnose na mirovinske programe. Pri tome se izostavlja obveza postupanja Društva za osiguranje, a u skladu sa nekim važećim odredbama Zakona koji uređuje osnivanje i poslovanje Mirovinskih osiguravajućih društava, a koje se primjerice odnose na privremene mirovine, djelomične, jednokratne isplate, zajamčene isplate, dom za stjecanje, pardon, dob za stjecanje prava na isplatu, te interventne pričuve. S obzirom na činjenicu da se ne radi, pardon, da se radi o štednji za mirovinu na koju članovi imaju pravo na državne poticanje, te da su isplate iz Dobrovoljnog mirovinskog osiguranja uređene Zakonom o mirovinskim osiguravajućim društvima, predloženim Amandmanom se osigurava jednakost prava korisnika mirovina, kao i obveza isplatitelja, u ovom slučaju Društava za osiguranje i Mirovinskih osiguravajućih društava u odnosu na sve odredbe, Zakona koji uređuje osnivanje i poslovanje Mirovinskih osiguravajućih društava osim odredbi koje se odnose na solventnost društva za osiguranje. Budući da su izmjene Zakona o Mirovinskim osiguravajućim društvima u proceduri, a na žalost ih još nisam uspio vidjeti, bez obzira, tražim glasanje o ovom Amandmanu.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a dao je 4 Amandmana.
Vlada prihvaća sva 4 Amandmana predložena.
Hvala lijepo. Postaju sastavni dio Zakona.
Konačni prijedlog Zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, drugo čitanje, P.Z.E. br. 375. Predlagatelj je Vlada RH a rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Zakon Domagoj Hajduković i Klub zastupnika HDZ-a. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo na sjednici održanoj 30. studenog 2018. a sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Dakle, 1. amandman zastupnika Domagoja Hajdukovića Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Klub zastupnika HDZ-a imao je 4 amandmana i sva 4 su prihvaćena tako da postaju sastavni dio prijedlog zakona. Pa ćemo sada glasovati o Konačni prijedlog Zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 95 za i 3 suzdržana donesen Zakon o Izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju.
Nastavljamo s: - Konačnim prijedlogom Zakona o zakladama, drugo čitanje, P.Z. br. 345. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH, članka 172. u vezi s člankom 110. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se podnositi do kraja rasprave što je sukladno članku 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Želi li predstavnica predlagatelja dati dodatno obrazloženje, s nama je državna tajnica Katica Prpić, Ministarstvo uprave, izvolte gospođo Prpić.
Poštovani gospodine podpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici važećim Zakonom o zakladama i fundacijama iz 1995. godine uređeno je osnivanje, ustrojstvo, djelatnost, prestanak zaklade i fundacije te nadzor nad njihovim radom, dok je zakonom o izmjenama i dopunama tog zakona iz 2001. godine uređena registracija i prestanak predstavništva stranih zaklada i fundacija te nadzor nad njihovim radom. Temeljem tog zakona Ministarstvo uprave obalja poslove u vezi s osnivanjem i radom zaklada, fundacija i predstavništava stranih zaklada i fundacija te vodi zakladni upisnik u upisnik predstavništva stranih zaklada i fundacija u RH. Hrvatski sabor je 14. lipnja 2018. prihvatio prijedlog Zakona o zakladama te uputio predlagatelju sve primjedbe, prijedloge i mišljenja radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Konačni prijedlog Zakona o zakladama ne sadrži veće razlike u odnosu na prijedlog Zakona o zakladama, a u istom je sukladno primjedbama Odbora zakonodavstvo Hrvatskog sabora od 29. svibnja 2018. godine nomotehnički dorađen izričaj pojedinih odredbi te su prihvaćene sve nomotehničke primjedbe. Razlike između rješenja koja se predlažu konačnim prijedlogom zakona odnose se na dopunu odredbi o pojmu zaklade tako da jasno proizlazi mogućnost osnivanja i zaklada sa dobrotvornom svrhom te slijedom toga je propisano značenje dobrotvorne svrhe. Dodana je odredba o upisu stranih zaklada pri nadležnim uredima, a izmijenjeni članak kojim se određuje kad član upravnog odbora ili drugog tijela zaklade ne smije odlučivati kao i pojedine odredbe o korištenju imovine, odnosno raspolaganju imovinom u …/nerazumljivo/… prestanka zaklade te je brisana kao suvišna odredba o upisu u registar zaklada određenih podataka o slučaju da se nad zakon, zakladom pokrene stečajni postupak. Slijedom toga Konačni prijedlog Zakona o zakladama u odnosu na važeći zakon u bitnom se predlaže slijedeće. Jednostavniji i kraći postupak osnivanja i registracije zaklade pri uredima državne uprave u županiji odnosno Gradskom uredu Gradu Zagrebu nadležnom za poslove opće uprave prema sjedištu zaklade, umjesto kako je do sada propisano pri Ministarstvu uprave. Navedeni uredi bili bi nadležni za vođenje registra zaklade kao i registra stranih zaklada u koje će se upisivati strane zaklade odnosno dosadašnja predstavništva stranih zaklada i fundacija. Budući da je prema važećem zakonu potrebno donijeti tri rješenja da bi zaklada mogla početi djelovati sada se donošenjem samo jednog rješenja i to u roku od 30 dana od uredno podnesenog zahtjeva pojednostavljuje taj postupak. U određenju pojma zaklade dodatno je naglašeno da je zaklada neprofitna pravna osoba bez članova za razliku primjerice od udruge u smislu Zakona o udrugama. Stoga se predlaže određenje pojma zaklade prema kojem se zakladna imovina namijenjena da sama odnosno prihodima što ih stječe, trajno služi ostvarivanju neke opće korisne ili dobrotvorne svrhe. Propisuje se pod kojim uvjetima zaklade mogu obavljati gospodarske djelatnosti te pod kojim uvjetima se osniva imovina, osnovna imovina zaklade može uvećavati ili umanjivati. Odredbe o unutarnjem ustroju i upravljanja zakladom ostavlja mogućnost fleksibilnog ustroja i upravljanja te je presudna volja zakladnika izrađena aktom o osnivanju zaklade u pogledu tih pitanja. Propisane su mogućnosti provedbe statusnih promjena, pripajanje, spajanje i podjela pa se time rješava postojeća pravna praznina i odgovara na stvarne probleme i situacije u kojima se zaklade nalaze u svakodnevnoj praksi. Jasnije je propisan inspekcijski nadzor te je pojednostavljen postupak prestanka zaklade što će u konačnosti doprinijeti stvarnom utvrđivanju broja aktivnih zaklada. Predlaže se brisanje fundacije kao pravnog oblika zaklade, ali ograničenog vremenskog trajanja od 5 godina te se predlaže brisanje odredbi o povjereniku zaklade i zakladnom vijeću koje u dugogodišnjoj primjeni zakona nisu zaživjele. Usvajanjem ovog zakona bit će učinjeni bitni pomaci u normativnom okviru za djelovanje zaklada u RH te će se osigurati veća transparentnost i javnost djelovanja zaklada, a time i veći prostor za jačanje povjerenja građana u rad zaklada kao važnog aktera organiziranog civilnog društva te sve važnijih čimbenika društvenog i gospodarskog života u RH. Hvala vam na pažnji.
Zahvaljujem, za repliku se javio zastupnik Čuraj.
Zahvaljujem podpredsjedniče, imam samo jedno pitanje vezano kod poreznog tretmana zaklade, da li je zaklada da li je propisano pragovi koji su vrijede za sve pravne subjekte da li vrijede i za zaklade oko ulaska recimo u sustav PDV-a? Evo, zahvaljujem.
Odgovor na repliku.
Ovo se pitanje uređuje posebnim zakonom a ne unutar ovog zakona.
Hvala, Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ, ne prelazimo na raspravu. Ovime otvaram raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a javio se zastupnik Domagoj Mikulić, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani podpredsjedniče sabora, poštovana državna tajnice Prpić sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Pred nama se danas nalazi Konačni prijedlog Zakona o zakladama, koja u društvu obuhvaćaju prostor inovativnosti i kreativnosti koji je neovisan u državi i nekim drugim interesima, prostor novih održivih promjena u društvu i katalizator novih razvojnih programa. U RH je 1995. g. Zakonima o zakladama i fondacijama prvi puta uređeno njihovo osnivanje, ustrojstvo i djelatnost, te nadzor nad radom. Potom je 2001. g. izmjenama i dopunama ovoga zakona, uređena registracija i prestanak predstavništava stranih zaklada i fundacija. Tijekom tog vremenskog razdoblja, broj registriranih zaklada u RH, zapaženo je rastao, pa je 2001. g. bilo registrirano 47 zaklada, 2008. 124, sve do današnjih 242 zaklade, 10 fundacija i 9 predstavništava stranih zaklada i fundacija. Obzirom na evidentan porast broja zaklada, kao i uočene nedostatke prijašnjih zakona u praksi, stvorena je potreba za izradi novog zakonskog okvira, koji bi bio poticajna za razvoj zakladništva, ali istovremeno garantirao, transparentno upravljanje i djelovanje. Nužno je informirati građane o općoj korisnoj i dobrotvornoj svrsi zaklada od kojih bi društvo trebalo imati i više koristi, na taj način, i oni sami biti će u mogućnosti prepoznati kvalitetan rad, pojedinih zaklada, ali i njihovo eventualno netransparentno djelovanje. Istaknuti pojedine dijelove zakona, kojima se na bolji način uređuje niz pitanja iz područja zakladništva u RH. Prvo uočeno je bespotrebno postojanje 3 rješenja, koje je bilo potrebno donijeti, da bi zaklada uopće mogla početi s radom, ta administrativna prepreka, znatno je smanjena, te je sad potrebno, samo jedno rješenje i u roku od 30 dana, što pojednostavljuje postupak i potiče osnivanje novih zaklada. Novi zakon propisuje i pod kojim uvjetima, zaklade mogu obavljati gospodarske djelatnosti, kao i uvijete pod kojima se osnovna imovina zaklade, može uvećavati ili umanjivati. A podsjetimo, prema odredbama prethodnog zakona, uvjeti za umanjivanje osobne imovine nisu bili propisani. Odredbama o unutarnjem ustroju i upravljanju zakladom, ostavljaju se znatno veći manevarski prostor samim zakladnicima, da upravljaju radom zaklade na način, da ona što efikasnije ostvari svoju izravnu dobrotvornu svrhu. Kada je riječ o potrebi za transparentnim radom zaklade, ovim zakonom, naglašava se javnost registra zaklada i registra stranih zaklada i njihova transparentnost djelovanja. Podaci upisani u registre biti će javni na stranicama Ministarstva uprave, a predlaže se i objava godišnjih izvješća o radu zaklade, kako bi zainteresirana javnost i potencijalni donatori, bili što bolje upoznati s njihovim radom, što će istovremeno pridonijeti i jačanju povjerenja samih građana. Osim navedenih ovaj zakon donosi i brojna druga konstruktivna rješenja, koja će biti poticajna za razvoj zakladništva, a ujedno i poticati na transparentno upravljanje i djelovanje. Ono što je najvažnije, to je da država postaje još bolji partner svima onima koji iskažu volju i predanost dobrotvornom djelovanju, a potrebno je zakladama omogućiti da svoj rad posjete ponajviše ostvarenju svoje svrhe. I dok god je njihov rad i doprinos pozitivan istovremeno transparentan i legalan, treba otklanjati prepreke da razvijaju svoj potencijal i utjecaj na hrvatsko društvo. Temeljem svega navedeno Klub HDZ-a će podržati ovaj Konačni prijedlog zakona o zakladama. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a također se javio za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govoriti će zastupnika Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Zakon o zakladama je već dugo na snazi i svakako da zaslužuje jedan upadate, odnosno, da ga se malo osvježi i ono što se počelo u praksi, da bi trebalo popraviti, da se popravi. Osim toga i obaveza je to iz nacionalne strategije stvaranje potencijalno okruženja za razvoj civilnog društva, za razdoblje 2012.-2016. I u tom smislu, rješenja koja su predložena, na tragu su ciljeva iz te strategije. Što se tiče najvažnije promjene, koju mogu uopćiti u ovome prijedlogu zakona, ona se odnosi na izvršnost rješenja o upisu promjena u registru zaklada. Naime, do sada je to bilo kada bi sud donio pravomoćnu odluku ako bi bila spora, a sada se to predlaže riješiti tako da se u promjene upisa, promjene u registra upisuju izvrsnošću rješenja koje donese ministarstvo. Prijašnje rješenje bilo je jedna vrsta alibi, situacije za ministarstvo, jer se uvijek mogao pozvati da se čeka sud, pa niste mogli puno ni pogriješiti. Ovakav iskorak je jedan iskorak koji se može pozdraviti. Nadam se da neće ministarstvu donijeti velikih problema oko toga. Jer obično ako postoje sporovi oko zaklada onda je to spor oko imovine i donošenje rješenja prije sudske, koji bi bilo izvršno prije sudske potvrde se ulazi u jedan rizik, da se tu neke stvari zakompliciraju nepotrebno. Međutim, ako je ministarstvo analizirajući dosadašnje postupke tako ocijenilo, nema razloga, da se tome protivimo, ako se pokaže da je problem, neka se promjeni. Kao i u prvom čitanju, obzirom da su razlozi koji su navedeni u prijedlogu zakona o promjeni, u donošenju novih zakona, uočeni još i prije samog predlaganja zakona dakle, i prethodnih g. da su rješenja na pragu uklanjanja tih problema, s kojima se susretalo u svakodnevnom radu i da su ona i na tragu rješenja iz nacionalne strategije stvaranje poticajnog okruženja za razvoj civilnog društva za razdoblje 2012.-2016. Klub zastupnika SDP-a podržati ovaj zakon. Hvala.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, javio se zastupnik Bojan Glavašević, nije tu, gubi pravo govora. Za pojedinačno, također sudjelovanje u raspravi, javio se zastupnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Samo na kratko, s obzirom da ili niste znali ili niste htjeli reći, a smatram da je ipak vezano ako govorimo o zakladama, da li zaklade ulaze u sustav poreza na dodanu vrijednost kao pravne osobe. Dakle, ovdje u zakonu, naravno porezu na dodanu vrijednost, gdje to i piše, pa ću ja samo radi javnosti reći, da što je meni malo, onako dosta neodređeno zvuči, kaže, da oni idu na temelju procjene, samo porezne uprave ili prijave nekih drugih poreznih obveznika onda oni mogu procijeniti da zaklada obavlja, a obavljaju neke gospodarske djelatnosti, ovim zakonom to i propisujemo da mogu. Onda će oni procijeniti da li će ih uvrsti u sustav u PDV-a ili neće, što je onako, ajmo reći, pomalo, iznimno, ako obavljaju gospodarsku djelatnosti, onda na oporezivanje te djelatnosti bi dovelo do stjecanje opravdanih povlastica na tržištu. Porezna uprava će na vlastitu inicijativu ili na prijedlog drugih poreznih obveznika i drugih itd. itd. donijeti odluku da se uvrštavaju zapravo da su obvezni čak i poreza na dobit. Što je pomalo meni, samo kontradiktorno s ovim zakonom, jer zaklade su kao samo takve, neprofitne ustanove. I na nastavku na toga, u zakonu nisam mogao naći da li je uopće predviđeno, možda nekim drugim zakonom, pa vas pitam ovdje, da zaklade mogu osnivati druge pravne oblike u Hrvatskoj. Dakle, da zaklada može biti osnivač određenog d.o.o. ili suvlasnik ili vlasnik ili imati dionice, vlasničke udjele bilo kojih drugih pravnih oblika. I zašto to pitam, naime, na zapadu gdje je puno više razvijen sustav zaklada, bez obzira i to ću se nadovezat još jednom na završno pitanje, gdje se dosta koristi u poreznoj evaziji, kao zaklade, kao takve. Naime ovdje je navedeno da je jedno od osnovnih djelatnosti, iz razloga, zašto se osniva zaklada, mora biti neka društvena prihvaćena dobrotvorna djelatnost, u kojem omjeru? Dakle, da li uopće ima nekog omjera ako netko će od poslovanja zaklade cjelokupne imovine, koja je 100 obavljati neku društvenu prihvatljivu djelatnost, ili pomagati nešto u iznosu od 5%. Da li i dalje to se može smatrati da on obavlja u redovan posao unutar zaklade ili to mora biti 95% ili mora biti većina svojih poslovnih prihoda, pogotovo ako zaklade obavljaju, određeno sudjeluju na tržištu, obavljaju određene gospodarske djelatnosti. Jer znamo da puno, onih ako govorimo o Americi, koja je zapravo to i osmislila taj cijeli sustav funkcioniranje zaklada, zaklada se koristi u poreznoj evaziji. Gdje zapravo zaklade su vlasnici i ostalih djelovanja i ljudi zapravo žive i dobivaju rentu od te zaklade i od toga se financiranju a sva imovina je u zakladi. Jel je to porezno bilo najpovoljniji način kako funkcionirati. Zato ovdje želimo zapravo da vidimo s jedan način, da mi potaknemo osnivanje zaklada, sigurno, jer sve ovo što obavlja netko, što ima smisao obavljati, društvenu ili dobrotvornu bilo kakvu djelatnost i ulogu u društvu je pozdravno. Samo da se ne bi to služio kao neki alibi, za ovo što e jasno i glasno radi, daleko prije, daleko puno više na zapadnim zemljama. Zahvaljujem.
S ovim zatvaram zaključujem raspravu, glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra s radom, u 9,30. Prva točka na dnevnom redu je izjašnjavanje o amandmanima na paket poreznih zakona. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 14,05 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o zakladama, drugo čitanje, P.Z. br. 345. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o zakladama. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 107 za i 4 suzdržana donesen Zakon o zakladama.