Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, predstavnici Savjeta ministara BiH i drugi pozvani gosti, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 33. sjednicu Doma naroda Parlamentarnu skupštinu BiH. Sjednici prisustvuje 13 delegata, od kojih 3 iz bošnjačkog, 5 iz hrvatskog i 5 iz srpskog naroda. Delegati Sulejman Tihić i Hasan Bećriović iz opravdanih razloga nisu u mogućnosti da prisustvuju sjednici. Za sjednicu predlažem slijedeći, dopunjeni dnevni red Dnevni red 1. Predlog Odluke o razrješenju predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, materijal broj: 02-50-6-145/13, od 05.11.2013.; 2. Predlog Odluke o izboru predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, materijal broj: 02-50-6-146/13, od 05.11.2013.; 3. Predlog Odluke o smjeni ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine, zamjenika ministra odbrane Bosne i Hercegovine i zamjenika ministra za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine, materijal broj: 02-50-6-l47/13, od : 05.11.2013.; 4. Usvajanje Zapisnika sa 32. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 5. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja; 6. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02- 02-1-23/13, od 20.05.2013.; 7. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-25/13, od 29.05.2013.; 8. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinistvenom matičnom broju po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-34/13, od 17.07.2013.; 2 9. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-35/13, od 17.07.2013.; 10. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1- 36/13, od 17.07.2013.; 11. Zahtjev delegatkinje Borjane Krišto za razmatranje Predloga zakona o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-32/13, od 19.07.2013.; 12. Zahtjev delegata Krstana Simića i Dragutina Rodića za razmatranje Predloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1- 42/13, od 12.09.2013.; 13. Predlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-24/13, od 15.08.2013. godine; 14. Predlog zakona o odgovornosti za nuklearnu štetu (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-14/13, od 05.06.2013.; 15. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-21/13, od 12.09.2013.; 16. Predlog zakona o programu zaštite svjedoka u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-20/13, od 02.07.2013.; 17. Predlog zakona o izmjenama Zakona o postupku indirektnog oporezivanja (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-41/13, od 10.09.2013.; 18. Predlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-44/13 od 20.09.2013.; 19. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-38/13, od 24.09.2013. godine; 20. Predlog zakona o zaštiti lica koja prijavljuju korupciju u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-39/13, od 11.10.2013.; 21. Predlog zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02- 02-1-40/13 od 11.10.2013. godine; 22. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, broj: 01,02-50-19-907/13, od 13.08.2013.; 23. Informacija o radu Tužilaštva Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, broj 02-09-495/13 od 15.04.2013.; 24. Razmatranje Mišljenja Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost sa predlogom zaključaka u vezi sa blokadom institucija Bosne i Hercegovine od 05. do 07.06.2013, broj: 01-50-1-15-49/13 od 27.08.2013.; 3 25. Informacija o stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini u 2012. godini, materijal Ministarstva bezbjednosti BiH, broj: 02-04-563/13, od 10.07.2013.; 26. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2012. godine, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-16-1-860/13, od 22.07.2013.; 27. Izvještaj revizije učinka – Upravljanje robom oduzetom u carinskim postupcima, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-820/13, od 12.07.2013.; 28. Izvještaj revizije učinka – Uslovi za efikasnu i efektivnu kontrolu PDV-a i prisilnu naplatu duga, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-819/13, od 16.07.2013.; 29. Izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta i izbor jednog člana koji će preuzeti dužnost umjesto razriješenog člana Upravnog odbora (Rang-lista Privremene zajedničke komisije oba doma), broj: 01,02-50-14-168-8,1/13, od 29.08.2013.; 30. Predlog zaključka Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za izradu predloga izmjena i dopuna Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 02-50-6-16-33/13, od 05.11.2013.; 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Okvirnog sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine i Razvojne banke Savjeta Evrope, broj: 01,02-05-2-894/13, od 01.08.2013.; 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Letonije o međunarodnom drumskom prevozu, broj: 01,02-05-2-896/13 od 02.08.2013.; 33. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Češke Republike o međunarodnom drumskom saobraćaju, broj: 01,02-05-2-897/13, od 02.08.2013.; 34. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prvog sporazuma o izmjenama Kreditnog sporazuma (projekat “Modernizacija Univerziteta u Banjoj Luci“) između Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH, i Raiffeisen Bank International AG, broj: 01,02-05-2-898/13, od 02.08.2013.; 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju SIDA BiH Munic WatSan-Invest grant Sporazuma o grantu između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke, broj: 01,02-05-2- 899/13, od 02.08.2013.; 36. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske o saradnji u oblasti odbrambene industrije, broj: 01,02-05-2-904/13, od 07.08.2013.; 37. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora broj 1 o amandmanu na Ugovor o zajmu sklopljen 28. oktobra 2008. godine (projekat Koridor 5c) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-1008/13, od 19.09.2013.; 38. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u vezi sa državnim programom za 2012. godinu u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći, broj: 01,02-05-2-1010/13, od 19.09.2013.; 39. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Projekat kanalizacije Cazin) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2- 1019/13, od 24.09.2013.; 4 40. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o graničnim prelazima, broj: 01,02-05-2-1009/13 od 19.09.2013.; 41. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora (zajmoprimac) i ERSTE Bank der Oesterreichischen Sparkassen AG, Austrija (zajmodavac) – Projekat nabavke medicinske opreme za zdravstvene ustanove u Unsko-sanskom kantonu, broj: 01,02-05- 2-1007/13, od 19.09.2013.; 42. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u vezi sa IPA programom jadranske prekogranične saradnje u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći, broj: 01,02-05-1054/13, od 07.10.2013.; 43. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Ministarstva civilnih poslova Bosne i Hercegovine i Ministarstva obrazovanja Republike Azerbejdžan o saradnji u oblasti obrazovanja, broj: 01,02-05-1055/13, od 07.10.2013.; 44. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o pograničnom saobraćaju, broj: 01,02-05-1056/13, od 07.10.2013.; 45. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o predaji i prihvatu lica čiji je ulazak ili boravak nezakonit, broj: 01,02-05-1059/13, od 07.10.2013.; 46. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola između Ministarstva bezbjednosti Bosne i Hercegovine i Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije o primjeni Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o predaji i prihvatu lica čiji je ulazak ili boravak nezakonit, broj: 01,02-05-1060/13, od 07.10.2013.; 47. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune br. 1 finansijskog sporazuma o državnom programu za Bosnu i Hercegovinu – dio I u okviru IPA – komponenta pomoći u tranziciji i izgradnji institucija za 2009. godinu, broj: 01,02-05-1040/13, od 01.10.2013.; 48. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Zajedničke izjave o tumačenju i primjeni člana 11. Sporazuma o slobodnom tranzitu preko teritorije Republike Hrvatske u i iz Luke Ploče i preko teritorija Bosne i Hercegovine u Neumu, broj: 01,02-05-1041/13, od 01.10.2013.; 49. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana br. 2 na Ugovor o finansiranju sklopljen između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke 26.03.2007. u Sarajevu, s naknadnim izmjenama – Projekat obnove puteva u Federaciji BiH, broj: 01,02-05-1068/13, od 09.10.2013. Da li se neko javlja za riječ? Ima li prijedloga izmjena i dopuna dnevnog reda? Podsjećam, ovo je usaglašeni dnevn i red Kolegijuma Doma naroda. Koliko vidim prijavljenih nema. Ako nema izmjena i dopuna dnevni red je usvojen i o njemu se ne glasa u skladu sa članom 40. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na tačku jedan, 5 Ad. 1. Prijedlog Odluke o razrješenju predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Klub delegata srpskog naroda u Domu naroda većinom je uputio dana 05.11.2013. godine Kolegijumu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH inicijativu za donošenje Odluke o razrješenju predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Riječ dajem podnosiocima inicijative. Izvolite. Nema namjeru. Otvaram raspravu. Da li se nekko javlja za riječ?
Dajem riječ predsjedavajućem, gospodinu Tadiću. Izvolite gospodine Tadiću.
Hvala gospodine predsjedavajući gospodine Čoviću, uvažene dame i gospodo, dragi prijatelji. Ovo je prva ovakva situacija u 2013-2006., eto koliko godina Parlamentarne skupštine BiH, a vezana za Dom naroda. I ona nije ništa neobično. Ja vas zaista molim, da znate da, bez obzira na današnji ishod glasanja, ja sam imao i čast i privilegiju i zadovoljstvo da sarađujući sa mnogima od vas na potpuno pošten, otvoren, iskren i korektan način, čak i više nego što bi to mislila javnost u BiH, ostvarujem one rezultate iza kojih je stajala platforma u čijem je učešću jedan od ravnopravnih partnera bila SDS. I zato ću, da bih opustio malo ovu atmosferu, ovo što danas govorim, a nekako je i red da kažem koju riječ, početi možda nekom šalom. Jer, kada su me pitali moje kolege iz SDS-a kako ćeš ti dans izaći na kraj sa čitavom tom situacijom, ipak je tamo 15 ljudi, ti si jedini iz SDS-a, ja sam rekao – opkoliću ih. I tako da kažem zaista jesmo opkolili ovu situaciju. Ona je jasna sa svih strana. Sagledali smo je u potpunosti i odluka koja će biti donesena je odluka iza koje će stajati većina koja je formirana u Parlamentarnoj skupštini BiH, na nekakvim novim ... principima, u kojima ne učestvuje SDS. Ali prije nego što opišem to opkoljavanje moram zaista da se osvrnem na jednu vrlo ružnu izjavu, jednog od visokih funkcionera ove zemlje, jedne od vladajućih stranaka, gospodina Radmanovića, koji je čitav ovaj postupak i ovu priču koja se dešavala u svemu ovome, opisao kao nekakvo odugovlačenje SDS-a zbog toga što smo mi tobože gramzivi kada su u pitanju javne i političke funkcije. Zasita, da je neko drugi to rekao ja bih i prećutao, svako ima svoje biračko tijelo, neka mu se obraća kako hoće, ali da to izjavi čovjek koji u svojoj užoj familiji ima više funkcionera nego što SDS ima u Savjetu ministara, sva SDS, to zaista nema smisla. I to je moja osnovna primjedba u čitavom ovom procesu, kada je u pitanju ovo kroz šta prolazimo kroz sve ovo vrijeme. U tom smislu hvala gospodinu Krstanu Simiću, dalegatu iz reda Kluba delegata srpskog naroda, koji je jučer razjasnio tu situaciju, pa javnost sada zna da nikakvo odugovlačenje nije bilo u pitanju kada je u pitanju stavljanje na dnevni red ovih tačaka, već da je tek danas zasjedao Klub 6 delegata srpskog naroda i definitivno se izjasnio i oko inicijative za smjenu Savjeta ministara a i podržao inicijativu gospodina Košarca, delegata iz reda srpskog naroda i predsjednika kluba, u vezi sa razrješenjem sa mjesta predsjedavajućeg mene i imenovanjem drugog predstavnika iz reda Kluba srpskog naroda. Mislim da je to gospodin Krstan Simić pošteno uradio i mislim da je to neka vrsta primjera koji u svakom slučaju treba ostati kao uzor drugim delegatima ovdje, bez obzira na to kakvi su stavovi političkih stranaka. Otkud mi danas u ovoj situaciji? 2010. godine na izborima SDS je obećala svojim biračima da ukoliko dobije povjerenje u RS-u da će svoj posao raditi u skladu sa obećanim programom. Ako ne dobije povjerenje, već ga dobije SNSD, da će se ponašati kao opozicija i konstruktivna i otvorena i čvrsta i bezkompromisna. I tako smo se i ponašali. Iste te 2010. godine i ja i ostali predstavnici SDS-a na svim našim skupovima vrlo jasno smo rekli da bez obzira na stanje u RS-u pozivamo građane da podrže jedinstvo srpskih stranaka u zajedničkim organima BiH, jer samo kroz tu politiku RS prestaje biti ugrožena s vana i ima priliku da se pozabavi unutrašnjim problemima i da izađe na kraj sa njima. I tu stavljam tačku na priču o RS-u. Sve što imamo mi delegati iz reda srpskog naroda jedni drugima da kažemo na tu temu mi ćemo to reći u našoj kući, RS-u, ovdje ćemo se baviti onim temama koje su vezane za zajedničke organe BiH. Ono što je važno to je da očigledno svi potpisnici Platforme nisu jednako shvatili tu Platformu. I ja sam to zaključio tek onda kada su mi brojni ljudi, ljudi sa kojima smo sarađivali iz naše do jučer partnerske stranke, rekli da su oni podržali Platformu zato što su mislili da će ona u nekom ishodu da preraste u čvršći međustranački sporazum koji bi eventualno vodio ka tome da se zajednički nastupi na izborima 2014. godine. Moguće je da su oni razmišljali na takav način, ali je sigurno da niko iz SDS-a to nije obećao, nije potpisao, nije dogovorio. I očigledno su različita očekivanja bila od same Platforme. I to je nešto što je pakt o kome ja i ne želim ovdje da raspravlja bilo ko od federalnih stranaka, ali je važno zbog javnosti da se zna, da nije ni u jednom momentu, kada je u pitanju SDS, postojala figa iza leđa u odnosu na samu Platformu. Jer je vrlo bilo jasno rečeno – ovdje smo zajedno, jedan glas iz RS-a, u RS-u smo opozicija. Ako odgovara to, odgovara, ako ne odgovara, nije ta Platforma ni morala biti potpisana. Naravno, mnogi su zbog toga pitali, pa dobro, ako ste vi nezadovoljni time i tim stanjem sa drugim partnerskim političkim strankama, ne samo iz RS-a, nego i sa članicama šestorke, zašto ste bili u toj koaliciji? Zašto niste izašli iz toga, bili opoziciona stranka, nastupali opoziciono i time relaksirali političke odnose u cjelini? Ja moram da podsjetim da smo mi ovdje zauzeli stav, bar kada je šestorka u pitanju, da se Savjet ministara ne bira, nego sastavlja i da se nije tražila bilo kakva programska podudarnost između bilo koje političke stranke koja je činila šestorku. Podudarnost je postojala samo na onim temama koje su bile potpisane od strane lidera šestorke, pa potvrđene od strane lidera nove šestorke i tu je SDS bila potpuno dosljedna i korektna u političkim odnosima. U tom smislu nije ista situacija između SDA i nas. I tako i obrazlažem odluku SDS-a koja je u jednom momentu rekla da SDA više ne učestvuje u Savjetu ministara. SDA kroz svoj rad nije pratila rad šestorke na ključnim pitanjima kao što je budžet. SDS nikada dogovorena pitanja nije ignorisala, niti ih je na bilo koji drugi način potisnula, oslobodila se odgovornosti za njih, i to je ozbiljna ... Dakle, očigledno da razlog za izbacivanje SDS-a iz ovog sastava Savjeta ministara, koji dakle nije koalicija, nego je sastavljen, ne leži u našem odnosu prema šestorci, niti prema radu u Savjetu ministara. On se tiče nečeg sasvim drugog, potpuno novih okolnosti koje su nastupile nakon lokalnih izbora. 7 Lokalni izbori su donijeli jednu realnost. Greška je mislim bilo tražiti krivca u SDS-u što je na tim izborima odnijela uspjeh. Bolje da se krivac i odgovorni tražio u redovima onih političkih stranaka koje su doživjele neuspjeh. Ali dobro, sve je to stvar naše političke kulture. Ja to potpuno razumijem i ja nikome nemam namjeru da držim pridiku o tome kako treba da se ponaša i kakve političke odluke da donosi. Važno je da su zakonite, ustavne, legalne i legitimne. Uslijedila je ta poznata ponuda koalicije koju SDS nije mogla prihvatiti, jer je nije obećala svojim biračima 2010. godine. Sa stanovišta političkog komformizma, pa najljepše je vjerovatno bilo reći – proglašavamo veliki koaliciju u RS-u, idemo zajedno na te izbore. Možda to i nosi neki benefit, sve je to potpuno na stolu, kada je u pitanju analiza, ali je potpuno jasno da to ne bi bilo u skladu sa voljom birača SDS-a. Da ne pripamo o tome kako bi se u čitavom tom komplotu snašli predstavnici manjih stranaka i kako bi bila marginalizovana njihova uloga. Došli smo u ovu poziciju onako kako je to htijela nova većina. Mi tu većinu prepoznajemo prije svega u saradnji između dvije političke stranke koje su u Federaciji SDP i u RS-u SNSD i do sada nosile najveću odgovornost za vršenje vlasti, jer su dobile na izborima 2010. godine najveće povjerenje. I mi ne sporimo niti legalnost, niti legitimitet te vlasti. Ali ono što nam se čini da nije dobro, to su motivi zbog kojih je nastala upravo takva koalicija. Mi ne vjerujemo da je ona nastala radi novih programskih rješenja, niti radi želje da se na ovaj ili onaj način učini nešto revolucionarno. Ako na s budu iznenadili mi ćemo priznati da smo pogriješili. Mi mislimo da je to savez dvije političke stranke koje su procijenile svoje šanse na sljedećim izborima i procijenile da je dobro za njih prije svega da prekinu svađe u zajedničkim organima BiH i da naprave nekakvo novo savezništvo. Ako će oni to da urade, ako će to da zaposli više ljudi, ako će to sve nas da približi evropskim integracijama, da napravimo nešto, SDS nema nikakav problem s tim. Ali iskustvo koje imamo proteklih godina ne daje nam puno za pravo da se nadamo. Bilo je tu i ružnih izjava. Bila je ružna izjava gospodina Radončića o tome da ukoliko on bira između SDS-a i SNSD-a bira manje zlo, jer je SDS imao svoju vojsku, imao svoju policiju, granatirao, bavio se snajperima i ostalim stvarima. Nas ne boli što je ta izjava došla od gospodina Radončića, boli nas što je prećutana od onih koji predstavljaju RS. Jer je ta Vojska RS-a zaslužna, bar se tu svi slažemo, zbog toga što je RS odbranjena. I SDS i u ratu i poslije rata, makar koliko bio politički moćan i makar koliko bio koncept stvaranja RS-a vezan za njega, nikada nije svojatao Vojsku RS-a. Uvijek je govorio to je Vojska RS-a, to je vojska srpskog naroda. Neke izjave su došle i iz, kao izvedenice nekih političkih odnosa. Bilo je malo ovdje straha da će SDA i SDS napraviti neku koaliciju pa će spriječiti ove odluke koje se danas donose. Razumijemo, u strahu su velike oči. Međutim, to je pokazalo koliko je labav ovaj savez koji se promoviše nanovo i koliko postoji nekih barijera koje objektivno taj savez ne može da preskoči, bez obzira na to koliko bilo njegovo povjerenje na izborima 2010. godine, a što je priznat ćete bilo jako davno. Vidjet ćete na sljedećim tačakama, koje su vezane za zakone koje je po hitnom postupku predložio Savjet ministara, da one neće dobiti danas mogućnost da budu izglasane, barem prema volji Kluba delegata iz reda srpskog naroda, koje nam je saopštio gospodn Genjac na Kolegijumu Doma naroda, tako da se postavlja pitanje čemu se sve to radi i zbog čega sve to uopšte postoji? Da li je sada pozicija RS-a bolja? Moje lično mišljenje, mišljenje SDS-a, da nije. Jer ona sada ima jednu dosta nespokojnu situaciju kada je u pitanju broj glasova. Mi bi i radili kao predstavnici SDS-a na nekim pitanjima kao da se ništa nije desilo, ali moramo šestero očiju da otvorimo da bi prepoznali da li će neko da provuče kroz priču o interesima RS-a i Federacije BiH, nešto što su zapravo interesi samo dvije stranke. U tom smislu, evo vi to vjerovatno već znate, tu 8 su i neke nove inicijative potpisane od strane predsjednika Vlade RS-a i Vlade Federacije BiH koje se tiču Srednje Drine. To je neka praksa koju ćemo mi morati uzeti u obzir, iz ovih ili onih razloga i koju ćemo morati s većom pažnjom nego do sada da procjenjujemo. I zato će vjerovatno i javnost u nekom momentu biti zbunjena kada neko glasa ovako ili onako. Ali dobro, šta nam Bog da. Dopustićete mi da na kraju kažem nešto lično. Dakle, ne u ime SDS-a, jer ona nikada ne pledira da uređuje u drugim strankama odnose, niti da se bavi njima. Ali evo, neka to bude moja poruka, ja sam po nekada i poznat po tim nekim rečenicama za koje ljudi prvo pola godine pitanju što sam ih rekao, a onda govore, kako si znao. Ako je SDP zajedno sa SNSD-om mislio da će nekim smjenama popraviti sopstvenim rejting i stanje u kojima se nalaze njihove političke stranke, mislim da su trebali krenuti od svojih političkih lidera, sa tim smjenama. Sigurno bi u tom slučaju imali više šanse da povrate povjerenje na izborima 2014. godine. Poštovane kolege i kolegice, meni je bilo zadovoljstvo, još jednom, raditi s vama i izuzetno se osjećam ponosan što sam bio jedan od ljudi koji barem u nekakvom vizuelnom smislu, na nekakvoj slici koja će imati nekakav svoj ram, predstavljaju zlatno doba srpske politike u zajedničkim organima BiH, vrijeme kada niko, ko je bio suparnik ili neprijatelj ili protivnik RS-a, nije uspio da provuče bilo šta na njenu štetu. Neka to ne vrijeđa druge narode, neka to ne vrijeđa drugi entitet, jer pri tome niko od nas nije povrijedio niti interes drugih naroda i drugih entiteta. Hvala vam.
Hvala kolega Tadiću.
Ukoliko nema više prijavljenih da pređemo na izjašnjavanje. Pokrećemo glasanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata u prvom krugu – za je glasalo 8 delegata, protiv su bila 2 delegata, uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije – 5 je glasalo za, 3 su bila uzdržana. Iz RS-a – 3 su bila za, 2 su bila protiv. Sobzirom na to da postoji i opšta i entitetska većina konstatujem da je usvojen Prijedlog Kluba delegata srpskog naroda, za razrešenje dosadašnjeg predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Ognjena Tadića. Hvala i dajem pauzu 10 minuta radi tehničkih razloga. [[PAUZA]]
Ja bih zamolio da krenemo sa našom sjednicom. Sukladno dnevnom redu nalazimo se na drugoj točci dnevnog reda, 9 Ad. 2. Prijedlog odluke o izboru predsjedatelja Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Klub izaslanika srpskog naroda u Domu naroda uputio je danas 05.11.2013. godine Kolegiju Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Prijedlog odluke o izboru predsjedatelja Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, te odlučio za predsjedatelja Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH predložiti Stašu Košarca. Riječ dajem podnosiocima zahtjeva. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Poštovani prisutni. Dozvolite mi, prije svega, da čestitam kolegi Košarcu na upravo izvršenom izboru i zaželim uspješan rad u interesu BiH i svih njenih građana. Kolega Tadić je u maloprijašnjoj kraćoj analizi s pravom primjetio da su razlozi rastanka ove većine sa SDA bili programske naravi. Meni je drago da je on uočio tu razliku između SDS-a i SDA, jer zaista jesu razlozi rastanka programske naravi. Ti razlozi su prilično veliki, ali pošto smo se rastali sa parlamentarnom većinom i pošto nismo dio aktuelne parlamentarne većine nemamo ni jednog razloga da učestvujemo u brakorazvodnim parnicama unutar te parlamentarne većine i u svim razgovorima koji se na tu temu obavljaju širom BiH u raznoraznim objektima. Ali ono što imamo obavezu je da upozorimo na zakon, mi znamo da su među nama tolike razlike da se možda neće ni osvrtati na to naše upozorenje, ali ipak smo dužni. Dakle, prema Zakonu o Vijeću ministara koji smo upravo mi usvojili, dakle Parlamentarna skupština, smjena ministra ili zamjenika ministra ili ministara i zamjenika ministara se može desiti prema članu 15. Zakona isključivo na način da predsjedavajući Vijeća ministara pokrene postupak za smjenu ministra i zamjenika ministra. Za predsjedavajućeg Vijeća ministara tu inicijativu može pokrenuti Predsjedništvo što je i logično jer ga Predsjedništvo nominira, a za ministre i zamjenike predsjedavajući Vijeća ministara, što je i logično jer predsjedavajući nominira ministre. Mi nismo dobili takav prijedlog potpisan od strane predsjedavajućeg Vijeća ministara. Mislim da bi bilo dobro da se je to uradilo, zapravo mislim da bi bilo obavezno da se to uradi, jer to je zakonska obaveza i zakonska pretpostavka. Upozoravamo na to obzirom da nisu ispunjene zakonske pretpostavke, mi ćemo se prema ovoj tačci odnositi kao da nije na dnevnom redu. Zahvaljujem.
Hvala kolega Genjac. Drugih prijava za raspravu nema, a ne vidim ni interesa za prijavu, time zaključujemo, oprostite, kolega Tadić. Izvolite.
Pa, ne bi bilo logično dvije stvari da propustim. Pa prva stvar to je da kažem koju riječ o tome kako su radili predstavnici SDS-a u Savjetu ministara, a druga stvar je da razjasnim tu dilemu zašto u ovom prvom dijelu današnjeg dnevnog reda nije bilo pomena ni o HDZ-u, ni o nekim drugim političkim odnosima. I mislim da je ova tačka pravi trenutak da se to apsolvira, naravno s namjerom da podvučemo neke linije ne da izazivamo nekakve polemike i diskusije. 11 Prvo, ja mislim da je ovo jedinstven slučaj, pa koliko ja poznajem politiku, a od devedesete godine se bavim time, od ranih, ranih svojih, ovako, koraka, za 23 godine ,dakle niko nikad nekoga nije smjenjivao a da mu se pri tom izvinjavao. Dakle, počevši od predsjedavajućeg Savjeta ministara, koga tu trenutno nema, do kolega iz Savjeta ministara, do poslanika i klubova u Predstavničkom domu, koji su listom ustajali, manje više je li, uz izuzetke onih koji su nešto ljuti, ovaj i govorili – gospodine Šaroviću Vama svaka čast, gospođo Mitrović Vama svaka čast, gospodine Okoliću Vama svaka čast, nije vaš nerad ili loš rad uzrok ove smjene nego stvar je to političkih odnosa. Ja ne bih htio da prođe ova sjednica Doma naroda a da se i ja ne zahvalim, a nadam se da pri tome barem intimno dijelim stav većine ljudi ovdje, ljudima iz SDS-a koji su svojim radom pokazali kako se može raditi u interesu Republike Srpske a da pri tome niko u tome ne nalazi nikakav problem. I možda je to taj kvalitet koji je gospodin Šarović zajedno sa svojim saradnicima unio u rad Savjeta ministara koji je bio neka vrsta šoka, pa iznenađenja. Prvo što dolazi iz SDS-a, koja se po definiciji u federalnom Sarajevu doživljava kao neprijatelj BiH, a drugo što dolazi u vrijeme u kome nešto svi se kao trude da se sklone, sakriju, da se ne primijeti uopšte da su u Savjetu ministara, a eto pojavio se neki čovjek sa svojim saradnicima, gospođom Mitrović i gospodinom Okolićem koji nešto radi. Da li je pogriješio, da li nije pogriješio, to će vrijeme koje dolazi da pokaže. U svakom slučaju radio je kako je radio. Drugo, mi zaista vidimo da je gospodin Šarović svojim političkim radom narušio interese jednog dijela ljudi u BiH koji su se iza nekih kulisa suprotstavili njegovoj politici i politici SDS-a, a protiv koje gospodin Bevanda nikad ništa nije imao, barem ne da je to rekao, u vezi sa spoljnom trgovinom i ekonomskim odnosima sa inostranstvom. Možda je to bilo pogrešno za nekog što je gospodin Šarović stavio neke rampe na neke granice, prije svega prema Republici Hrvatskoj nako što je ona ušla u EU. Ali ako danas pitate bilo kog čovjeka kome je stalo do toga da se nešto pokrene i proizvodi i u RS-u i u Federaciji BiH on će reći da su odluke gospodina Šarovića bile ispravne. Podrška ovoj inicijativi od strane HDZ-a shvaćena je, dakle, u tome smislu kao da se HDZ postavlja u poziciju da ima problem s takvim načinom rada gospodina Šarovića. Ja to nisam vidio iz onoga što je govorio gospodin Bevanda i kako je on govorio o radu gospodina Bevande, naprotiv on je pohvalio rad gospodina Bevande, ovoga Šarovića, govorio je o gospodinu Šaroviću kao možda svom najboljem ministru, itd., itd. Ali je očigledno nešto negdje na nekim mjestima prelomilo se i krenulo se u ovu inicijativu oko smjene samog gospodina Šarovića. U tom smislu ja vas upozoravam da koga god Predstavnički dom sutra izabere na mjesto ministra za spoljnu trgovinu, mjesto zamjenika za izbjeglice i ljudska, građanska prava, mjesto zamjenika ministra za odbranu, ukoliko budu mjenjali taj tok koji su uspostavila ova tri čovjeka, predstavnika SDS-a, na način na koji se to radilo ranije činiće štetu i RS-u i Federaciji BiH. Nezamislivo je bilo prije dvije, tri, pet, deset godina da Bošnjak Rasim Ljajić iz Vlade Srbije i Srbin Mirko Šarović iz Savjeta ministara BiH prave zajedničku ekonomsku politiku. To smo dočekali zahvaljujući političkim sposobnostima i vještinama koje gospodin Šarović kao dugogodišnji iskusan političar, bivši član Predsjedništva, predsjednik Republike, poslanik, gradonačelnik Istočnog Sarajeva, unio u rad dosadašnjeg saziva Savjeta ministara. Oni koji se budu suprotstavljali tome, a vrlo brzo ćemo ... efekti ovih promjena, biće krivci za dalje podčinjavanje tržišta i RS-a i Federacije BiH nekoj od susjednih zemalja. Živi bili pa vidjeli, naša je pretpostavka da će do toga, nažalost, doći. Ja pozivam, dakle, sve vas da nezavisno od ove vrste političkih stavova prema radu gospodina Šarovića, gospođe Mitrović i gospodina Okolića imate onaj kritički odnos koji može da 12 se brani činjenicama, a ne argumentima ad hominem protiv ličnosti. Jer ja sam siguran da svako od nas neku manu može pronaći kod nekog od ovih ljudi koji su ovdje prisutni, koji sjede u Savjetu ministara, ali sam siguran da smo barem kao ozbiljni ljudi prevazišli tu vrstu političkih frustracija i prešli na jedan viši nivo političke kulture u kojoj vrijednujemo rad a ne dajemo nekakvu manje važnu ocjenu o tome koliko nam se ko dopada. Hvala.
Hvala kolegi Tadiću. Prijava više nema. Time zaključujemo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Glasujemo o Prijedlogu odluke o smjeni ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, zamjenika ministra obrane i zamjenika ministra ljudskih prava, za ljudska prava i izbjeglice BiH. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Sukladno provedenom glasovanju možemo ustvrditi od nazočnih 13 – za je bilo 8, protiv 2, suzdržano 3. Iz Federacije BiH – za 5, uzdržano 3. Iz RS-a – 3 za, 2 protiv. Imamo opću većinu, imamo entitetsku većinu i konstatiram da Odluka o smjeni ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, zamjenika ministra obrane BiH i zamjenika ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH je usvojena. Prelazimo na narednu točku dnevnog reda, točku četiri , Ad. 4. Usvajanje Zapisnika 32. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu vezano za Zapisnik. Nitko se ne javlja za riječ. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Zapisniku 32. sjednice našeg Doma. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 13 – za je bilo 12, protiv niko, uzdržanih 1. Federacija BiH – 8 za, svi za. RS – 4 za, 1 suzdržan. Imamo opću, imamo entitetsku većinu. Konstatiram da Zapisnik 32. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je usvojen. Prelazimo na točku pet današnjeg dnevnog reda, Ad. 5. Odgovori na izaslanička pitanja i nova izaslanička pitanja
Dame i gospodo dobar dan svima. Ja najprije želim nekoliko rečenica reći vezano za ovo maloprije što smo uradili, vrlo kratko naravno. Ja želim kolegi Tadiću čestitati na onome do sad, mada ga evo tu nema, i na današnjem budistički mirnom ponašanju. On je osoba koja je bila vrlo, koja je vodila sjednice vrlo maštovito, vrlo pošteno, vrlo iskreno i to treba naravno reći. Nažalost, raspored snaga je takav da se postavlja pitanje bi li to u budućnosti bilo tako zato što iz RS-a ne dolazi takav kapacitet koji bi garantovao i normalan rad Vijeća ministara i normalan rad i jednog i drugog doma. A kolegi Staši Košarcu želim da bude, evo upravo ovo, ovakav kao što sam rekao maloprije za gospodina Tadić. Ja sam podnio inicijativu vezano za formiranje istražne komisije koja bi utvrdila eventualne nezakonitosti u Upravi za indirektno oporezivanje. Razmišljao sam da li treba reći eventualne, to sad evo brišem, ja odgovorno tvrdim da je tamo na snazi organizovani kriminal, pa to pokazuju i ove zadnje smjene koje su se desile u carinskim ispostavama. I meni je žao što nije ova inicijativa prihvaćena, drago mi je da je prihvaćena tamo u Predstavničkom domu i radujem se i nadam se da će makar oni koji tamo rade u Upravi za indirektno oporezivanje dobiti neku vrstu straha da to više ne rade. To je i bila moja poenta inicijative da prepafnemo ljude koji tamo rade. Ne bi nama trebao MMF kad bi, kad bi samo u Upravi za indirektno oporezivanje obavljali svoj posao pošteno. Tamo sam ja naveo primjere nepravilnosti, ne želim ih više ponavljati, nisam odustao od ove inicijative, vidjeću kako će tamo proći u Predstavničkom domu, pa možda je opet obnovim. Eto toliko.
Hvala kolegi Bradariću. Kolega Simić. Izvolite.
Hvala. Poslije dužeg vremena ja sam dobio odgovor na dva pitanja, odgovor oko načina obilježavanja početka velikog rata sadrži sve potrebne elemente da je taj odgovor potpun. Međutim, moram reći da sam malo zatečen činjenicom da taj veliki događaj obilježava samo Grad Sarajevo, pa čak i Evropska komisija a da tu nema institucija koje bi trebale dati smisao tom ratu i izbjeći da oko ovih parcijalnih proslava ne dođemo u još veće elemente podjeljenosti bh društva. Ne bih se iznenadio da i u selu Donja Mrduša bude organizovana ova proslava pa da slušamo šta je ko gore govorio. 14 Daleko važnije pitanje koje sam postavio i čekao sam odgovor, jeste pitanje o broju procesa i broju osuđenih lica za ratne zločine od 1992. godine do danas, obzirom da svi stalno postavljamo pitanje o važnosti ovih zločina, važnosti procesuiranja zločina, važnosti za uspostavu pomirenja, na kraju krajeva pravde za žrtve. I dobio sam podatke koji su pomalo porazni kad govorimo o cijeloj BiH. Imamo poziciju da je od '92. do danas samo završeno pravosnažno 210 predmeta gdje su bile optužnice za ratne zločine. Pritom su iznijeti podaci na nivou BiH, Federacije BiH, RS-a i Brčko Distrikta BiH. Zaista malo i zaista ako se još vežemo na Izvještaj Tužilaštva, koji je danas ovdje na dnevnom redu, gdje Tužilaštvo ukazuje na ključni problem u procesuiranju ovih zločina, da su svjedoci sve stariji i da vrijeme čini svoje, bojim se da biologija ne dovede u poziciju da mnogi oni koji su okrvavili ruke u ovom ratu prođu nekažnjeni i da izgubimo jednu od najvažnijih bitaka koje se uvijek javljaju u svakoj državi poslije stradanja kakvo je bilo u BiH '91.–'95. Hvala.
Hvala kolegi Simiću. Drugih komentara o dobivenim odgovorima na izaslanička pitanja nema. Sad ostavljam mogućnost za postavljanje novih izaslaničkih pitanja. Izvolite. Kolegica Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine predsjedavajući, dopredsjedavajući, koristim priliku da čestitam gospodinu Košarcu imenovanje, zahvalim gospodinu Tadiću za korektno obavljanje dosadašnje funkcije. Moje pitanje je upućeno Direkciji za evropske integracije i tražim pojašnjenje za mehanizam koordinacija EU u smislu poslova u BiH. Naime, jedno od dva ključna pitanja za pokretanje EU procesa u BiH jeste pitanje definiranja mehanizma koordinacije EU poslova u BiH. U vezi sa ovim pitanjem molim odgovore na pitanje: 1. Šta se pod ovim pitanjem tačno misli – ko koordinira, koga, šta je predmet koordinacije, koliko učestala je komunikacija u pitanjima koordinacija nekog tehničkog pitanja? 2. Kako je ovo pitanje riješeno u drugim zemljama, koliko nivoa odlučivanja je ustanovljeno u drugim zemljama? 3. Šta je sa prijedlogom mehanizma koordinacije koji je nastao kao plod rada projekta tehničke pomoći Direkciji za evropske integracije? 4. Ko je bio na ekspertskom nivou uključen u pravljenje prijedloga koji je predsjedavajući Vijeća ministara BiH predstavio Komisiji za evropske integracije kao prijedlog Vijeća ministara BiH koji nije dobio podršku cijelog Vijeća ministara? 5. Možete li nam pojasniti kako bi izgledala koordinacija na nekom primjeru – ko se mora konsultirati, u kom vremenskom periodu, šta kada nekoga nema, šta kada je neko protiv, ko je medijator? 6. I za mene najvažnije pitanje, tražim da mi u roku od 10 dana Direkcija za evropske integracije dostavi prijedlog mehanizama koordinacije koji je nastao kao plod rada projekta tehničke pomoći Direkciji za evropske integracije. 15 U obrazloženju želim opet da postavim pitanje – Kako je moguće da se tehničko pitanje pretvori u političko i da postane kočnica ka EU i ka našim integracijama u EU? Prema mojim saznanjima Delegacija EU u Sarajevu ima rezerve prema prijedlogu koji predsjedavajući Vijeća ministara predstavlja kao prijedlog ekspertske grupe, čula sam rečenicu mnogo puta – BiH treba da govori jednim glasom. Ko govori prema prijedlogu mehanizma koordinacije koji nam predlaže predsjedavajući Vijeća ministara? Molim hitan pisani odgovor Direkcije za evropske integracije na postavljena pitanja. Hvala.
Hvala kolegici Kapetanović. Kolegica Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Ja koristim priliku da čestitam kolegi Straši na izboru, a i svima onima na držanju u kontekstu donošenja prethodnih točaka koji su na takav način pokazali i zaštitili dignitet najvišeg zakonodavnog tijela, u ovom slučaju Doma naroda, pa i Parlamentarne skupštine BiH. A moje pitanje izaslaničko glasi: Nažalost, BiH je poznata po kršenju temeljnih ljudskih prava i sloboda zajamčenih Evropskom konvencijom o temeljnim ljudskim pravima i slobodama, o čemu svjedoči i, između ostalih, presuda Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu u slučaju Maktouf i Damjanović. U kontekstu ove presude u javnosti je prisutno pitanje šta je sa drugima čija su prava takođe povrjeđena retroaktivnom primjenom zakona, a koji se nisu do sada obratili niti Ustavnom sudu BiH, a niti Evropskom sudu za ljudska prava. S toga moje pitanje upućujem Ministarstvu pravde BiH i ono glasi – Što namjeravate poduzeti u pogledu izmjene u kaznenom zakonodavstvu BiH kako bi se osigurala jednaka pravna zaštita i drugima čije je pravo takođe povrijeđeno primjenom Kaznenog zakona BiH iz 2003. godine? Hvala lijepo.
Hvala kolegici Krišto. Ne vidim više prijava, niti interesa za nova izaslanička pitanja i time ćemo zaključiti i ovu točku dnevnog reda. Prelazimo na točku šest današnjeg dnevnog reda, Ad. 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda Na 30. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine, održanoj 15.07. ove godine, razmatran je zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama 16 Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda. Nakon usvajanja zahtjeva Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH po žurnom postupku izaslanici u Klubu bušnjačkog naroda kolega Genjac, kolega Tihić i kolegica Kapetanović, u skladu sa Poslovnikom, odnosno člankom 161. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, proglasili su navedeni Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama BiH štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda. Nakon proglašenja navedenog Prijedloga zakona štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda prekinuta je rasprava o Prijedlogu zakona i pristupilo se glasovanju o tome je li on štetan po vitalni interes bošnjačkog naroda. Budući da se većina izaslanika u klubovima hrvatskog i srpskog naroda izjasnila protiv toga da je ovaj prijedlog štetan po vitalni interes bošnjačkog naroda osnovano je Zajedničko povjerenstvo za rješavanje pitanja vitalnog interesa kojeg čine tri izaslanika od kojih su po jedan izabrali hrvatski, bošnjački i srpski izaslanici radi rješavanja spornog pitanja. Zajedničko povjerenstvo za rješavanje pitanja vitalnog interesa konstatiralo je da nije postiglo rješenje i utvrdilo da u skladu sa odredbama Ustava BiH i Poslovnikom Doma naroda cjelokupan predmet treba uputiti Ustavnom sudu na daljnji postupak Na osnovi navedenog predsjedatelj Doma naroda Parlamentarne skupštine dostavio je dana 18.07. ove godine Ustavnom sudu BiH zahtjev za ispitivanja regularnosti postupka, odnosno utvrđivanje postojanja ili nepostojanja ustavne osnove za proglašenje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sukobu interesa u institucijama BiH štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda u dalje razmatranje i postupanje. Ustavni sud je 18.10. ove godine Parlamentarnoj skupštini dostavio Odluku od 27.09. ove godine kojom je utvrđeno da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH u djelu u kojem se propisuje osnivanje i sastav povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa nije povrijeđen vitalni interes bošnjačkog naroda u BiH i da postupak usvajanja navedenog Prijedloga zakona treba provesti prema proceduri iz članka IV 3.d) Ustava BiH. Zastupnički dom je na 48. sjednici, održanoj 23.05. ove godine, prihvatio zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH po žurnom postupku i usvojio Zakon. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Da li se netko javlja za riječ? Kolega Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mi smo, dakle dobili Odluku Ustavnog suda koja naravno treba da se provede i između ostalog Ustavni sud je u svojoj odluci naveo da predloženi Zakon ne sadrži odredbe koje bi stavile u povoljniji ili nepovoljniji položaj bilo koji od konstitutivnih naroda. I apsolutno se slažem s tim, ako ima uopće potrebe to naglašavati, ali ono što ja mislim i što mislim da treba dodati je činjenica da Prijedlog ovog zakona stavlja podjednako u nepovoljan položaj sve građane i sve narode. Nažalost, Ustavni sud ne odlučuje o takvim pitanjima, vjerovatno to nije predviđeno iz razloga što se nije očekivalo da će se stvoriti odgovarajuća politička saglasnost oko nečega što je podjednako štetno za sve. Ja i dalje smatram, dakle, da Prijedlog ovog zakona onemogućava instituciju 17 sprječavanja sukoba interesa putem komisije politički komponirane, podložne političkim uticajima i da putem te komisije i takvog odlučivanja o sukobu interesa postignuti standardi u BiH u oblasti sukoba interesa se uništavaju. Vjerovatno ćemo uskoro vidjeti koji su pojedinci razlog prijedloga ovog Zakona, da li samo oni koji su do sad bili u odgovarajućim situacijama sukoba ili oni koji će se naći. Od brzine objavljivanja ovog Zakona u „Službenom glasniku“ takođe mnogo toga ćemo moći zaključiti. Ali ostaje gorka činjenica da će usvajanje ovog Zakona ovaj instrument u BiH unazaditi. Dužni smo to upozoriti. Naravno oni koji budu za ovakav Zakon preuzeće i odgovornost, a barem jedno od tehničkih pitanja na koje bi trebalo odgovoriti u vezi ovog Prijedloga zakona – kako će Centralna izborna komisija provoditi nadležnost utvrđivanja sukoba interesa za Federaciju i Brčko Distrikt koja ostaje kada joj se svi zaposleni zaduženi za sukob interesa zbog ovog Zakona izuzmu i Komisija ostane bez zaposlenika zaduženih za tu oblast. Nema odgovora u ovom ..., između ostalog nema odgovora na ovo pitanje. Međutim, daleko teže od toga su posljedice da će ovaj način Komisije koja je politički komponirana, koja će, u kojoj će biti nemoguće donositi odluke, odlučivati o pitanju o kome više niko u Bosni neće odlučivati. Dakle, upozoravamo a naravno svi oni koji su za ovaj Zakon imaju mogućnost da preuzmu odgovornost i da objasne zašto su za Zakon. Hvala.
Hvala kolega Genjac. Kolega Bradarić. Izvolite.
Ja ću samo jedan osvrt na ponašanje Ustavnog suda, mada to se nikome ne preporučuje, svako onaj ko to radi poprilično nadrlja, ali ja nemam namjeru, naravno, miješati se u rad Ustavnog suda, ali imam, volio bi da su oni tu, ali čini mi se da nisu, pa da postavim neko pitanje. Ovaj Prijedlog zakona je proslijeđen Ustavnom sudu, evo tu ima i datum 18.07., Ustavni sud je razmatrao apelaciju i donio odluku da nije povređen vitalni nacionalni interes Bošnjaka, datuma 27.09., dakle više od dva mjeseca, a ovaj, a Odluku su proslijedili 18.10. ove godine. Dakle, ova Odluka je bila u rukama Ustavnog suda gotovo ili tačno 3 mjeseca, iako po Ustavu BiH član, evo potrudio sam se da to i zapamtim, član 4. stav 4. i po Pravilima Ustavnog suda član 24. stav 4. morali su raditi po hitnom postupku, odnosno hitno postupiti. Mogu oni ovo tumačiti kao nisu upućeni itd., jer to je taj hitni postupak, znam ja i način djelovanja Ustavnog suda itd., ali volio bih zaista odgovor na to pitanje. Ovo pitanje je zaista tražilo hitniji postupak od hitnog postupka. Još u julu 2011. godine oba doma su usvojili preporuke vezano za ovu problematiku i to jednoglasno su donijeli odluku da se ide u izmjene ovog Zakona, dakle, svi su glasali. I s tim u vezi je formirana jedna interresorna radna grupa koja je radila više mjeseci, i svima nam je to poznato, uz učešće i nevladinog sektora i akademske zajednice i došli su do jedne varijante, do jednog finalnog rješenja kakav je otprilike, kako izgleda ovaj danas koji evo mi usvajamo, razmatramo itd. Tako da, opet ponavljam, za ovaj Zakon glasali su u Vijeću ministara, kad se raspravljalo na sjednici u 2010. godini, ali i gotovo podržano od svih ovih parlamentarnih stranaka. Ovo do sada nije bio državni zakona zato što su na snazi u BiH četiri zakona koja tretiraju ovu problematiku, pogotovo od 2008., koja nisu na jedinstven način regulisala ovu materiju, tako 18 da su ta različita rješenja imenovane zvaničnike, izabrane zvaničnike i savjetnike dovodili u jedan neravnopravna položaj u zavisnosti od toga na kojem nivou obnašaju svoju funkciju. Ni do sada imenovani zvaničnici i savjetnici nisu bili u sukobu interesa, jer su oni ostajali na svojim funkcijama i nakon pravosnažnosti odluke i tada je dato na volju organu koji ga je imenovao da ga razriješi. Imamo mi jako puno primjera gdje, a zanimljivo bi bilo pogledati strukturu onih koji su, protiv kojih su izrečene mjere ili sankcije kad je u pitanju sukob interesa, interesa, ali naravno ne želim da ovo pitanje potežem, na neki drugi način, na nekom drugom mjestu može se o tome raspravljati. Kada su u pitanju sankcije četvorogodišnje zabrane kandidovanja i oduzimanja mandata Venecijanska komisija, evo piše ovdje i broj mišljenja 560, 2009. godine od 04.06.2010. godine, pozdravila je na ovaj način ukidanje sankcija, a Ustavni sud BiH je rekao da te sankcije nisu u suprotnosti sa Ustavom BiH. I ja ipak mislim da bi mi trebali poštivati evropske standarde, ne trebaju nam novi problemi kada je u pitanju, kada su u pitanju presude u Strazburu itd. I na kraju, zanimljivo bi bilo zaista vidjeti kako je to u državama regiona. U Sloveniji i Srbiji ovu oblast tretira Agencija za prevenciju i korupciju, ima tamo Komisija za sprječavanje sukoba interesa, dakle ne radi to tamo CIK, a sankcije su upozorenje ili poziv organu koji ih je imenovao da pokrenu postupak razrješenja. U Crnoj Gori to radi Agencija za spriječavanje sukoba interesa, u Hrvatskoj, evo državi koja je netom ušla u EU, imate parlamentrno tijelo, saborsko tijelo koje broji sedam članova, od toga su četiri člana iz Parlamenta, iz Sabora, a tri su iz akadmske zajednice, s tim što na čelu te komisije treba da bude lice iz opozicije. Dakle, ni u jednoj od ovih država ne radi to CIK, i na kraju sve poštuju evropske standarde, sve poštuju preporuke Venecijanske komisije, a kazne koje su ovdje izrečene u našem slučaju su drakonske. U Hrvatskoj imate isto tako sankcije upozorenje ili javno objavljivanje lica koje je u sukobu interesa i to na njegov trošak, na njegov trošak, ili recimo poziv da da ostavku ili poziv organu da ga razriješi i sve to ovdje i kod nas, dakle, ima. Dakle, prepisali smo standarde EU, a kazne su ovdje drakonske od neto plate odbija vam 30% ili 50% u trajanju godine i još i više, ali ja ne mislim da su, ili hoću reći da su u najkorumpiranijim državama, dakle najpokvarenijim državama kad je to u pitanju, kad je u pitanju korupcija i najveće kazne. Dakle, one nisu način kako da se spriječi ova pojava kada je u pitanju spriječavanje sukoba interesa. Dakle, dobro bi bilo da se držimo evropskih standarda, dobro bi bilo da se držimo preporuka Evropske komisije i ja sam siguran da ćemo na kraju imati jedan, a nećemo ulaziti u rad Komisije, ona mora raditi po pravilima pravičnosti, stručnosti itd., i nije komisija koju predstavlja opozicija, u našem slučaju to bi bilo 9 članova, 6 su iz oba parlamenta po 3, od toga 2 moraju biti iz opozicije i 3 su nezavisna. Ne možemo mi reći za direktora, mada znamo da pripada i znamo kome pripada, da je, da, kojoj političkoj partiji pripada i svrstavati ga u političke partije kad je evo došao na to mjesto zato što nije stranački čovjek.
Hvala kolega Bradariću. U raspravi nemamo više prijavljenih. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH, po žurnom postupku, sukladno članku 122. našeg Poslovnika. 19 Molim vas pokrenite proceduru glasovanja.
/nije uključen mikrofon/
Kolega Genjac oprostite, ja brz Vi spori malo, pa eto ga. Kolega Genjac, ispravka krivog navoda ili što već.
Ja se izvinjavam možda je ... sporosti, ovaj, ja samo vrlo kratko na par detalja da odgovorim. Ja ne sumnjam u dobre namjere kolege Bradarića, vrlo često put u pakao je popločan dobrim namjerama. Dakle, situacija sa zemljama regiona i situaciju u zemljama regiona trebalo bi analizirati u cjelosti ili nikako. Posljednji Izvještaj Evropske komisije kaže da je BiH ostvarila ograničen, odnosno nikakav napredak u borbi protiv korupcije koja je i dalje široko rasprostranjena u javnom sektoru i javno-privatnom partnerstvu. To je Izvještaj za 2012. godinu. U zemljama koje smo čuli i njihov narav i karakter komisija koje odlučuju nije ovakav nalaz. Kod nas je ovakav nalaz sa drastično zaprijećenim kaznama. Nije sav problem zabrane kandidiranja, ukidanja pasivnog biračkog prava, to zaista treba ukloniti, ali to ne znači da se uvažavanjem jedne preporuke koja je, oko koje se svi slažemo, preporuke Venecijanske komisije da treba uništiti institut sukoba interesa. Dakle, dobro bi bilo da ovo izdobri, što naš narod kaže, međutim da Bog da, rezultati po mom dubokom uvjerenju biće sasvim suprotni, a vrijeme će pokazati.
Hvala kolega Genjac. Još jednom, znači ne vidim prijavljenih za raspravu. I sad vas molim da pokrenete proceduru glasovanja. Od nazočnih 12 – za 9, protiv 2, uzdržan 1. Federacija 6 za, 2 protiv. RS 3 za, 1 uzdržan. Imamo opću, imamo entitetsku većinu, konstatiram Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH je usvojen. Prelazimo na narednu točku, točku sedmu današnjeg dnevnog reda, Ad. 7. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavama BiH, po žurnom postupku sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda Na 31. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 23.07. ove godine, razmatran je zahtjev Vijeća ministara za razmatranje ovoga Prijedloga zakona po žurnom postupku, sukladno članku 122. našeg Poslovnika. Nakon rasprave o navedenoj točci dnevnog reda izaslanici Kluba bošnjačkog naroda, kolega Genjac, kolega Tihić i kolegica Kapetanović, u skladu 20 s člankom 161. Poslovnika Doma naroda, proglasili su odluku o razmatranju Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o javnim nabavama BiH po žurnom postupku, štetnom po vitalni interes bošnjačkog naroda. Nakon proglašenja odluke o razmatranju Prijedloga zakona po žurnom postupku, štetnom po vitalni interes bošnjačkog naroda prekinuta je rasprava o Prijedlogu zakona i pristupilo se glasovanju o tome je li odluka o razmatranju Prijedloga zakona po žurnom postupku štetna po vitalni interes bošnjačkog naroda. Budući da se većina izaslanika u klubovima hrvatskog i srpskog naroda izjasnila protiv toga da je odluka o razmatranju Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama po žurnom postupku štetna po vitalni interes bošnjačkog naroda osnovano je Zajedničko povjerenstvo za rješenje pitanja vitalnog interesa kojeg čine tri izaslanika, od kojih su po jedan izabrali hrvatski, bošnjački i srpski izaslanici radi rješavanja spornog pitanja. Zajedničko povjerenstvo za rješenje ovog pitanja konstatiralo je da nije postiglo rješenje i utvrdilo da, sukladno odredbama Ustava BiH i Poslovnika našeg Doma, cjelokupan predmet treba uputiti Ustavnom sudu BiH na daljnji postupak. Na osnovu navedenog predsjedatelj Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je, dana 25.07. ove godine, Ustavnom sudu BiH za ispitivanje regularnosti postupka, odnosno utvrđivanje postojanja ili nepostojanja ustavne osnove za proglašenje odluke o razmatranju Prijedloga zakona po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda, štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda. Ustavni sud je 21.10. ove godine Parlamentarnoj skupštini dostavio odluku od 27.09. ove godine kojom je utvrđeno da izjava Kluba izaslanika bošnjačkog naroda u Domu naroda Parlamentarne skupštine o destruktivnosti po vitalni interes bošnjačkog naroda prijedloga odluke o razmatranju Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavama po žurnom postupku, ne ispunjava uvjete proceduralne ispravnosti članka IV 3.f) Ustava BiH, stoga što predložena odluka ne predstavlja odluku za čije bi ispitivanje bio nadležan Ustavni sud u smislu članka IV 3.f) Ustava BiH. Zastupnički dom je na nastavku 49. sjednice, održane 08.07. ove godine, prihvatio zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH po žurnom postupku i usvojio zakon. Otvaramo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Kolega Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Vi ste osvrnuli se na tok ovog Zakona i njegovog usvajanja pa i apelaciju Ustavnog suda, odnosno izjavu i odluku Ustavnog suda. Ja moram, radi korektnosti prema kolegama, napomenuti i podsjetiti da je dio kolega smatrao da zaista ovo pitanje je pitanje proceduralne naravi i da Ustavni sud ne treba da odlučuje o tome. Neki su imali dileme da li jest, da li nije, u svakom slučaju dobili smo odluku Ustavnog suda koji je rekao da o pitanjima procesne naravi, pitanjima procedure, on nije nadležan da odlučuje. I mislim da će to biti naša praksa pri kojoj ćemo, dakle morati uvažavati ove odluke Ustavnog suda. Mi smo, dakle nakon toga ovdje pred donošenje odluke, da li ćemo ići po hitnoj proceduri, a nakon toga vjerovatno izjašnjavanje o zakonu. 21 Ja bih zamolio prije nego što, obzirom da će se vjerovatno rasprava objediniti na neki način, prije nego što pređemo na glasanje ja bih zamolio predstavnika predlagača Zakona da pojasni dvije stvari. Naime, članom 2. ovog Zakona dodaju se novi članovi kojim se uvode ispostave Ureda za razmatranje žalbi sa sjedištem u Banja Luci i Mostaru. U novom članu 49.a) tačka 6. kaže da nadležnost tih ispostava određuje se prema sjedištu ugovornog organa. Dakle, ja bih zamolio da mi objasni se šta to znači, da li je to geografska daljina od sjedišta. Recimo da li će Trebinje imati nadležnost ispostava u Mostaru ili neku drugu ispostavu, da li je to geografska udaljenost, teritorijalna, neka logičnost, da li su negdje nabrojana mjesta gdje je teritorijalna nadležnost ili je nešto drugo u pitanju? Jer ovdje samo ima da nadležnost ispostava utvrđuje se prema sjedištu ugovornog organa. Koja su to sjedišta za ovu ispostavu, koja su sjedišta za onu ispostavu, ne znam? I druga stvar, u tački 3. istog tog člana stoji da se imenovanje članova Ureda za razmatranje žalbi u ispostavama Banja Luka i Mostar vrši na isti način kao i imenovanja članova Ureda za razmatranje žalbi u sjedištu. Jasno je da se ovdje misli na proceduru ko imenuje, na koji prijedlog itd. Međutim, Ured za razmatranje žalbi u Zakonu je određen i u etničkom sastavu, ko ga čini, koliko predstavnika kojeg naroda. Ja bih takođe zamolio da mi predlagač objasni da li se ovaj etnički sastav Ureda za razmatranje žalbi odnosi i na ove ispostave, što bi bilo imperativno, ali nije navedeno u Zakonu, odnosno da li će biti nedoumica oko toga i naprijed navedenog ukoliko se usvoji Zakon sa ovim nepreciznostima? Hvala.
Hvala kolega Genjac. Ja ne vidim više prijavljenih za raspravu, a ne vidim ni mogućnost da nam danas Vijeće ministara odgovori na ovo postavljeno pitanje, ukoliko neko od nazočnih predstavnika Vijeća ministara ne osjeća to za potrebnim. Dobro. Imam osjećaj da ćemo ostat zakinuti za odgovor na ovo pitanje.
/nije uključen mikrofon/
Evo čuli smo svi kolegu Genjca. Ako neko od kolega želi suprostavit svoj stav i mišljenje, iznijeti svoje mišljenje, ali ne vidim opet interesa, što znači meni preostaje samo jedno da utvrdim da nema više prijavljenih za raspravu i zaključujem raspravu po ovoj točci. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 22
Ja bih zaista zamolio ako može ikako da se omogući odgovor predlagača Zakona. Ukoliko je Vijeće ministara toliko zauzeto da ne može dati odgovor, ukoliko neko od kolega možda ima odgovor, kojima je jasno, da nam daju odgovor, ako je moguće.
Hvala kolegi Genjcu. Prijava za raspravu ne vidim, a ne vidim ni potencijalnog interesa za prijavu. Što se tiče Vijeća ministara ostali smo u istom odnosu prema ovom sad Prijedlogu zakona. I mene opet, sa žaljenjem kolega Genjac, preostaje samo kazati da pozivam sad stručne službe da glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavama BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Nazočno 11 – za 8, protiv 2, uzdržan 1. Federacija BiH 5 za, 2 protiv, RS-a 3 za, 1 uzdržan. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavama BiH je usvojen. Sada prelazimo na točku osmu današnjeg dnevnog reda, Ad. 8. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda Na 31. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine, održane 23.07. ove godine, razmatran je zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika našeg Doma od 17.07.2013. godine. Nakon rasprave o navedenoj točci dnevnog reda izaslanici Kluba bošnjačkog naroda, kolega Genjac, kolega Tihić i kolegica Kapetanović, u skladu sa člankom 161. 23 Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine, proglasili su odluku o razmatranju Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni ovoga zakona, štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda. Nakon proglašenja odluke o razmatranju Prijedloga zakona po žurnom postupku štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda prekinuta je rasprava o Prijedlogu zakona i pristupilo se glasovanju o tome je li odluka o razmatranju Prijedloga zakona po žurnom postupku štetna po vitalni interes bošnjačkog naroda. Budući da se većina izaslanika u klubovima hrvatskog i srpskog naroda izjasnila protiv toga da je ova odluka o razmatranju Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po žurnom postupku štetna po vitalni nacionalni interes bošnjačkog naroda, osnovano je Zajedničko povjerenstvo za rješenje pitanja vitalnog interesa kojeg čine tri izaslanika, od kojih su po jedan izabrali hrvatski, bošnjački i srpski izaslanici radi rješenja spornog pitanja. Zajedničko povjerenstvo za rješenje pitanja vitalnog interesa konstatiralo je da nije postiglo rješenje i utvrdilo da sukladno odredbi Ustava BiH i Poslovniku našeg Doma, cjelokupan predmet treba uputiti Ustavnom sudu BiH na daljnji postupak. Na osnovu navedenog predsjedatelj Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH dostavio je dana 25.07. ove godine Ustavnom sudu BiH zahtjev za ispitivanje regularnosti postupka, odnosno uvrđivanja postojanja ili nepostojanja ustavne osnove za proglašenje odluke o razmatranju Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po žurnom postupku, sukladno članu 122. Poslovnika našeg Doma, štetnom po vitalni interes bošnjačkog naroda. Ustavni sud BiH je 21.10. ove godine Parlamentarnoj skupštini BiH dostavio odluku od 27.09. ove godine kojom je utvrđeno da izjave Kluba izaslanika bošnjačkog naroda u Domu naroda o destruktivnosti po vitalni interes bošnjačkog naroda prijedlog odluke o razmatranju Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po žurnom postupku, ne ispunjava uvjete proceduralne ispravnosti iz članka IV 3.f) Ustava BiH zato što predložena odluka ne predstavlja odluku za čije bi ispitivanje bio nadležan Ustavni sud u smislu članka IV 3.f) Ustava BiH. Zastupnički dom je na 50. sjednici, održanoj 18.07. ove godine, prihvatio zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po žurnom postupku i usvojio zakon. Otvaram raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Ne vidim prijavljenih za raspravu, a ne vidim ni interesa za prijavu, pa ćemo zaključiti raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Glasujemo o proceduri, dakle o tome hoćemo li Prijedlog zakona razmatrati po žurnom postupku sukladno članku 122. našeg Poslovnika. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Nazočno 12 – za 10, protiv 2. Federacija BiH – 6 za, 2 protiv, RS-a – 4 za. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatiram zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po žurnom postupku je usvojen. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Da li se netko javlja za riječ? Ja ponovno nemam nikog prijavljenog za raspravu i opet ne vidim od strane kolega interesa za prijavu, pa ćemo zaključiti raspravu po ovoj točci dnevnog reda. 24 A vas molim iz tehničke službe da nam osigurate da glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika našeg doma. Hvala vam lijepo. Nazočno 12 – za 10, protiv 2. Federacija BiH 6 za, 2 protiv, RS-a 4 za. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju je usvojen. Prelazimo na devetu točku današnjeg dnevnog reda, Ad. 9. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o državljanstvu BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda
Zahvaljujem predsjedavajući. U skladu sa članom 161. stav 1. Poslovnka Doma naroda proglašavamo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda. Obzirom da je ovaj hitni zakon, otprilike ima teksta koliko i ova izjava o destruktivnosti po vitalni interes, dakle 6 stranica, ja neću čitati cjelokupni tekst da uštedimo vrijeme. Obzirom da će izjava o destruktivnosti, potpisana od strane gospodina Tihića i gospođe Kapetanović i mene, bit priložena zapisniku. Vrlo kratko ću neke detalje iz obrazloženja navesti, više radi stenograma. Dakle, između ostalog, mi mislimo da bi usvajanjem Prijedloga zakona nastala izmjena članova 8. i 8.a) Zakona i dodao bi se novi član 8.c) na način da bi svi ti članovi bili u potpunoj suprotnosti sa cijelim 27 Poglavljem IV Zakona. Naime, protivno odredbama tog poglavlja uspostavila se obaveza svim državljanima koji imaju prebivalište prijavljeno, bez izuzetka, dakle i povratnicima i onim povratnicima koji imaju prijavljeno prebivalište i onima koji će ga tek prijaviti, da pribave dokaz o postojanju pravnog osnova za prijavu prebivališta na određenoj adresi. Svi povratnici koji su prijavili prebivalište u skladu sa odredbama navedenog Poglavlja IV bili bi izloženi provjeri ispunjenosti uslova koji nisu bili dužni ispunjavati tokom prijave ili prilikom prijave prebivlišta. Takva međusobna suprostavljenost članova istog zakona koja bi nastala usvajanjem Prijedloga zakona bi proizvela nedopustivu pravnu nesigurnost i izloženost povratnika arbitražnom postupanju i odlučivanju policijskih službenika u rješavanju pitanja vezanih za prebivalište koji imaju izuzetno važan značaj za povratnike. Ta praksa bi mogla rezultirati poništavanjem prebivališta povratnicima i izbjeglicama iz BiH, a praksa koja je već prisutna, odnosno tako nastale nejasnoće zakonskih odredbi mogle bi se koristiti kao izgovor za poništavanje prebivališta. Konačne posljedice protiv zakonitog poništavanja prebivališta za povratnike i izbjeglice su izuzetno ozbiljne. Prijava prebivališta na prijeratnoj adresi, kao što je poznato, je uslov za ostvarivanje pomoći za obnovu kuća. Poništavanjem tog prebivališta gubi se uslov za tu pomoć. Prebivalište je takođe osnov za ostvarivanje socijalnih prava, biračkog prava itd. Očigledno je, dakle da bi usvajanje navedenog Prijedloga zakona imalo za posljedicu otežavanje ili onemogućavanje ostvarivanja zagarantovanih prava raseljenih izbjeglih lica koji se namjeravaju vratiti, ali i onih koji su se vratili na svoja ognjišta. Svi dostupni zvanični i relevantni podaci govore da je najveći broj prognanih i raseljenih lica bošnjačke etničke pripadnosti i najveći broj povratnika su, naravno kao posljedica toga, bošnjaci. Obzirom da bi usvajanje Prijedloga zakona proizvelo veoma štetne posljedice za izbjegle i raseljene koji su se vratili i koji se namjeravaju vratiti na svoja ognjišta, jasno je da je Prijedlog zakona štetan po vitalni interes bošnjačkog naroda. Prilažemo, dakle izjavu potpisanu od strane tri delegata, kako to Poslovnik traži, i molimo da se dalje postupi u skladu sa Poslovnikom i Ustavom. Hvala.
Hvala kolega Genjac. Kolega Bradrić. Izvolite.
Ja ću ponovo reći da ovo nije novi Zakon, dakle on se nalazi u parlamentarnoj proceduri nekoliko godina i ponovit ću ono što sam i prošli put rekao da su za ovaj Zakon, koji je bio u Vijeću ministara, glasali i tada ministri iz reda SDA i ako se promijeni vjerodostojnost onda se mora zaista argumentovano reći što je ... Ovo je državni zakon, ovo je državni zakon, sa njim upravlja Agencija za identifikacione dokumente. Centralnoj jedinici za razmjenu podataka danas na jedan moderan način, dakle možete prijaviti prebivalište i boravište i odjaviti, a da izađete iz kuće. Dakle, potpuno na moderan način, elektronski način. 28 Ovaj zakon je izrađen prema najvišim evropskim standardima i principima i njega su, a to smo više puta čuli, podržali i snažno podržali i međunarodna zajednica, odnosno u prvom redu OHR i delegacije EU ovdje koja je u BiH. Sa pravnog sigurnosnog aspekta ovaj zakon uvodi puno više reda u oblasti definisanja uslova i načina sticanja prebivališta i boravišta, ne dirajući prava povratnika. Dakle, prava povratnika ostaju onakva kakva su imali i prije 1992. godine. Članovi od 16. do 28. su netaknuti. I ovdje zaista ne treba dovoditi ovaj zakon u kontekst te priče o brizi povratnika itd. Dakle, ponavljam prava povratnika su ovdje nedirnuta i netknuta i ona nisu bila predmet ovih izmjena i dopuna ovoga zakona. Ovim zakonom se uvodi kontrola, i ona je nužna, ali sumnjivih sticanja prebivališta. Imali smo takvih primjera u BiH koliko god hoćete. Pa na adresi Predsjedništva prijavili su se lopovi, kriminalci koji su opljačkali CARGO Centar, da ne navodimo sljedeće primjere. Ali s obzirom da BiH zaostaje za evropskim integracijama nisam siguran da ona neće biti utočište za ratne zločince, za kriminalce, za lica koja se nalaze na Interpolovoj potjernici itd. Dakle, ona postaje oaza za takve osobe i uredu je da takve kontrolišemo i ne treba brdo papira, treba ona klasika papira CIPS-ova potvrda prebivališta, da ne nabrajam dalje i izjava naravno onoga kod koga ti dolaziš. Pa to je sa privatnog sigurnosnog aspekta jako važno. Pa meni može na moju adresu ili na vašu adresu se može prijaviti kriminalac, pa da oni saznaju gdje je taj kriminalac lažno prijavljen pa da dođe, ganjajući njega nanese štetu i probleme meni itd. Tako da ovo, ponavljam, je državni zakon, ne dira prava povratnika i u tom kontekstu tako treba pričati. I ja ću samo jednu izjavu, evo pomenuću gospodina Reisa Kavazovića, koji je nedavno kada je gostovao na jednoj televizijskoj emisiji rekao – meni su rekli ukoliko povratnik nije u mjestu prebivališta tri mjeseca i duže on gubi pravo na prebivalište itd. Dakle, radi se o manipulacijama koja ne koriste povratnicima itd., a onaj ko nekontrolisano kontroliše, neopravdano kontroliše povratnike to je mogao do sad raditi, ali po ovom zakonu ne, jer su za takve ljude predviđene Bogami kazne koje iznose i do, za službenike, državne službenike, koje iznose i do 1.000 maraka. I još jednom ponavljam, državni zakon i ne dira prava povratnika i to treba svi da znaju.
Hvala lijepo. Imamo dvije ili dva ispravka krivog navoda. Prije svega kolegica Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Napominjem gospodina Bradarića da je politika vrlo dinamičan proces. Pa ovaj njegov navod da su ministri SDA nekad se izjasnili za ovakav tekst zakona je samo djelimično tačan iz prostog razloga jer smo mi i nakon, dakle oduzimanja mandata ministrima u Vijeću ministara iz reda SDA, raspravljali o predmetnom tekstu zakona, dakle u ovom sastavu koji je danas ovdje, a bez participiranja naših ministara u Vijeću ministara. Vrlo je važno reći i ponoviti, dakle radi javnosti i radi objektivnosti, da unatoč činjenici da smo imali zakon koji, dakle važeći zakon do ovog teksta, koji je zbog specifične unutarnje strukture BiH propisivao potpuno liberalan načn prijave i način odjave prebivališta i boravišta, koji 29 je isključivo bio vezan za prava i obaveze građana ove zemlje i obaveze državnih organa da reagiraju u slučajevima zloupotrebe, dakle iz situacije potpune slobode koja je i u skladu sa Ustavom proklamiranom neograničenom slobodom kretanja građanima BiH, mi sada dolazimo u jednu potpuno apsurdnu situaciju da jedna propisana sloboda, koja je propisana Ustavom BiH a tiče se slobode kretanja roba i ljudi, kapitala i svih usluga bez ikakvih ograničenja, zbog postojanja dakle ovakve unutarnje strukture unutar BiH, se sada mijenja. Dakle, iz potpuno liberalnog sistema kretanja mi danas dolazimo u situaciju da se propisuju brojni uvjeti kojima se mijenja taj režim slobodnog kretanja ljudi i roba i mi iz sistema slobodnog prijavljivanja i odjavljivanja prebivališta smo ušli sada u potpuni sistem kontroliranog administrativnog prijavljivanja i odjavljivanja prebivališta i boravišta. Radi javnosti ću svakako ponoviti ono, a i kao prva zamjenica predsjedavajuće Zajedničke komisije za zaštitu ljudskih prava i sloboda, pitam kolege i podsjećam kolege kojima su bila puna usta dobrih namjera za povratak izbjeglih i raseljenih lica kada se raspravljalo o predmetnog tekstu – kako je moguće da će danas zažmiriti na postojeći član 8. u kome se kaže da će se u postupku prijavljivanja prebivališta i adrese stanovanja državljani obavezati, priložiti dokaz da imaju valjan osnov za prebivalište na adresi na kojoj se prijavljuju, a kao dokaz se traži, pod a) dokaz o vlasništvu ili suvlasništvu ili posjedu stana, kuće ili drugog objekta za stanovanje. Pitam kolege, koji su potpuno svjesni činjenice da veliki dio povratnika nije uspio da obnovi svoje kuće, odnosno imanje na kojima su živjeli, odnosno stanove – šta je sa ljudima koji su protjerani, koji su trebali da budu fokus interesovanja svih zastupnika, bez obzira iz koga naroda i koje političke opcije dolaze, a kojima su kuće uništene, koji nemaju čak niti zgarišta više od tih kuća? Možda imaju u posjedu neki komadić zemlje, ali takvo nešto prijaviti ovdje nije predviđeno, ovim predmetnim tekstom zakona. Šta ćemo s tim ljudima? Odričemo li se mi populacije građana koji nisu uspješno, dakle uspjeli da realiziraju izgradnju kuće, povrat stana? Kako je moguće da se odričemo te populacije i građana? I to je ono što me najviše brine i ja mislim da je ovaj zakon vrlo, vrlo štetan, naročito za bošnjačku povratničku populaciju. Hvala.
Hvala Vama kolegice Kapetanović. Kolega Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja ne znam koji je smisao i koja je svrha navoditi da je nekad neki ministar u nekom Vijeću ministara u izradi nekog nacrta, glasao ovako ili onako i sad predstavljati to kao nasljednom obavezom svih budućih generacija i ministara i parlamentaraca da tako ponašaju se. Dakle, pitanje je samo dokle ćemo ići u prošlost ili u budućnost. Nije to, dakle ne znamo, nemamo sve činjenice s tih vijeća ministara, ne znamo kakvi su to nacrti bili da bi mogli o tome raspravljati, odnosno treba imati sve argumente da bi se na taj način tim nekakvim diskusom moglo govoriti. Ali ono što mislim da treba da razjasnimo, nesporno je, apsolutno je nesporno da postojeći Zakon o prebivalištu i boravištu državljana BiH jest državni, jer jedino i može biti državni. Taman još da kažemo da nemamo ni državni zakon. Dakle, to jest državni jer jedino i može biti državni. 30 Druga stvar, vrlo brzo ćemo se složiti da su potrebna poboljšanja postojećeg zakona, tehničke naravi. Prije svega imamo potrebu da elektronski potpis i sve propise koji su donešeni u vezi toga implementiramo u zakon. Druga stvar, niz drugih tehničkih poboljšanja u samom tekstu zakona. I na kraju, sprečavanje prisutne zloupotrebe ovog instituta prijave prebivališta, koje je potrebno urediti na neki način, apsolutno nesporno. I ovaj zakon ima te kvalitetne dijelove koji upravo doprinose da se to poboljša. I mi podržavamo te dijelove i glasali bi, za takav zakon i takve dijelove glasali bi. E sad dolazimo do onoga što je problem. Kaže se da prava povratnika i raseljenih ostaju nedirnuti. Možda. Ali što to ne piše u zakonu? Jer, član 8., kaže, mijenja se i glasi: Nadležni organi su dužni u roku od 5 godina, od dana stupanja na snagu ovog zakona, za svakog državljanina sa evidentiranim prebivalištem, ne postoji uopšte izuzetak, za svakog državljanina sa evidentiranim prebivalištem izvršiti provjeru ispunjenosti uslova iz člana, itd., gdje su navedeni uslovi. Dakle, ja ne vidim da su povratnici, koji imaju prijavljena prebivališta ili koji se namjeravaju prijaviti, išta drugo osim što su to državljani BiH sa prijavljenim prebivalištem. Ne vidim da je to neka nova kategorija pojave ili osobnosti ili, dakle oni su, dakle i oni su državljani BiH sa prijavljenim prebivalištem. A ovdje stoji – za svakog državljanina sa evidentiranim prebivalištem izvršiti provjeru je li ispunio uslove. A on se je prijavljivao u skladu sa Poglavljem IV i članom 20. koji kaže – za povratnika koji se vraća u prijeratni dom da bi prijavio prebivalište potrebno je samo da dokaže identitet nekim dokumentom. Ako ni to nema da ima svjedoka koji će reći to je taj čovjek i ništa više. Dakle, možda je pisac mislio da se ovo, šta ja znam, ne odnosi na povratnike. Ja znam sigurno da se ne može odnositi na povratnike. I ako ne može zašto da prepuštamo slobodnom pjesničkom tumačenju, zašto ne napišemo to da li se, i samo smo to tražili, da se ovdje kaže da se ovo ne odnosi na povratnike i da se ne kaže za svakog državljanina nego za sve državljane izuzev itd. I samo smo to tražili, ništa drugo, jer bez ovoga, bez te intervencije imaćemo samovoljno tumačenje policijskih službenika, a to smo nažalost već iskusili. Zahvaljujem.
Hvala kolega Genjac. Kolega Bradarić. Izvolite.
Ja naravno moram replicirati, ja sam govorio o vjerodostojnosti SDA i ona se mora protumačiti argumentima. Ja nisam čuo, dakle rekao sam da su ministri iz reda SDA, i ko hoće može se uvjeriti u dokumentaciju, glasali i podržali ovaj zakon i ja volim često, ali plašim se da ne budem dosadan, reći maksimu „sjedište mijenja gledišta“. Da ste ostali u sastavu Vijeća ministara i ja sam siguran, kao što se radi po hodnicima, kao što se radi u kuloarima, hvalili ovaj zakon, rekli da je to dobar, da rješava mnoga pitanja itd. Ovako naravno morate zauzeti drugi gard. Prava povratnika su netaknuta, to piše ovdje u zakonu. To piše administrativna kontrola prebivališta. Pa svagdje u svijetu imate i ona dobro dođe, ali ona nije da vam neko pokuca na vrata i kaže – jesil tu itd., administrativna kontrola se može raditi i činiti, i dobro je da se čini, na mnogo 31 više drugih načina, kao što su provjera, tamo ne znam ni ja u matičnom uredu, provjera u Elektrodistribuciji itd. Dakle, one su korisne, one su nužne i oni koji to budu radili na nedozvoljen način, državni službenici i policijski organi, bez nekog obrazloženja oni će morati odgovarati kao što su to do ovoga trenutka radili. Ne treba brdo papira. Pa mi koji smo radili na povratku, mi znamo šta je sve moglo doći u obzir kad je u pitanju i rekonstrukcija kuća. Dozvolite, treba mi vjerovati, jer ja sam bio neko ključno lice koje je radilo na tome. Čak smo radili na osnovu izjava, dva svjedoka, dvoje komšije ili na osnovu tih potvrda iz Elektrodistribucije, Komunalnog ili ne znam ni ja šta, pa smo priznavali. Prema tome, nemojte da otežavamo situaciju povratnicima, može se briga voditi i na drugi način o povratnicima, a ne ovako što ćemo osporavati ovaj zakon i otežavati im situaciju.
Hvala kolegi Bradariću. Kolegica Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja neću ovdje pominjati na ove ispravke krivog navoda jedno, pa druge, pa treće, ja ću samo podsjetiti sve nas da kršimo Poslovnik, jer je po ovom pitanju, odnosno Zakonu o prebivalištu potegnuto pitanje vitalnog nacionalnog interesa i molim vas da se pridržavamo Poslovnika. Ovdje nema rasprave nego glasamo o povredi vitalnog nacionalnog interesa i sukladno proceduri dostavljamo ovo pitanje i znači o njemu se određujemo. Hvala lijepa.
Hvala kolegici Krišto. A evo iscrpili smo, ali nismo, mi i dalje raspravljamo. Kolega Genjac. Izvolite.
Samo da poslovnički reagujem. Dakle, mi smo imali odluku Ustavnog suda o proceduralnom pitanju da li po hitnom pitanju da se razmatra i to smo završili. Usvojili smo da razmatramo zakon o hitnoj proceduri. Sad smo pred glasanje o zakonu u raspravi o zakonu. Zato smo imali potrebu da određena pitanja razjasnimo.
Hvala lijepo. Razjasnili smo sve i sve se uklapa u dalju dinamiku rada. Nema više rasprava. Obzirom da je kolega Genjac u ime Kluba bošnjaka podnio inicijativu koju mi imamo ovdje i nadam se da ste je svi dobili, mi se sad možemo malo pozabaviti i Ustavom, člankom IV 3.e) koji definira ovo pitanje, možemo i našim Poslovnikom, Poglavlje 10. odjeljak a), članak 161., pa ćemo to na različite načine tumačiti, ali u svakom slučaju mi imamo potpisan dokument u ime kolege Tihića, kolegice Kapetanović i kolege Genjca o pokretanju ove procedure. 32 Iako nismo svi ovdje nazočni ja mislim da mi ovu proceduru trebamo dalje provesti sukladno Poslovniku našeg Doma. I s te strane ja predlažem da se sada izjasnimo po klubovima, odnosno po narodima o ovoj inicijativi. Obzirom da ćemo se ručno izjasniti, molim vas, krenućemo od jednog do drugog i trećeg naroda, da pripremite ove glasačke papire za glasovanje. Pa ću prvo predložiti, obzirom da je sukladno članku 161. stavak 2. za ovako predloženu odluku u Domu potrebna suglasnost većine Hrvata i većine Srba u ovom slučaju, koji su nazočni sjednici da se izjasnite vezano za ovu inicijativu. Pa idemo prvo, kad je u pitanju srpski narod, da li podržavamo ovu inicijativu kao takvu? Od 5 nazočnih – 5 protiv. Nemamo potrebe drugi vid glasovanja pozivati. Što se tiče hrvatskih izaslanika? 5 nazočnih – 5 protiv. Što se tiče bošnjaka, evo da to u ime bošnjaka većina se izjasnila, tako da mislim da nema potrebe sukladno našem Poslovniku o tome se izjašnjavati. I kako imamo protivljene većine hrvatskih i srpskih izaslanika, pozivanju na članak 161. stavak 2. Poslovnika, predsjedatelj Doma naroda saziva Zajedničko povjerenstvo sastavljeno od tri predstavnika, od kojih po jedan od predstavnika Hrvata, Bošnjaka i Srba. I sad molim predstavnike klubova da predlože po jednog predstavnika ispred svoga Kluba. U ime srpskog naroda, izvolite, prijedlog za Zajedničko povjerenstvo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Mogu ja naglas onda kazati, obzirom da nema prijava, kolega Rodić se predlaže. U ime Hrvata? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Halid Genjac.
Hvala lijepo. 33 U ime bošnjačkog naroda kolega Genjac. Ja predlažem da ovo Povjerenstvo sukladno članku 162. stavak 2. u roku od 5 dana pokuša usuglasiti se o ovom pitanju. Možete vi i nakon ove sjednice, evo kako mi se sugerira da napravimo sastanak, kako bi se procedura dalje mogla pokrenuti, a time smo završili aktivnosti po ovoj točci dnevnog reda na današnjoj sjednici. Prelazimo na narednu točku dnevnog reda, točka 11. Ad. 11. Zahtjev izaslanice Borjane Krišto za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda Dom naroda je na 31. sjednici održanoj 23.07. ove godine usvojio zahtjev izaslanice Borjane Krišto za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. našeg Poslovnika, nakon čega je odlučio odgoditi izjašnjenje o Prijedlogu zakona za iduću sjednicu. To je današnja sjednica. I kako smo tamo vodili raspravu, ja ne osjećam potrebu da danas imamo raspravu po toj točci dnevnog reda, ako se slažete svi, i da idemo na glasovanje o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, sukladno članku 122. našeg Poslovnika. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 12 – za 9, uzdržano 3. Federacija BiH 5 za, 2 uzdržana, RS-a 4 za, 1 suzdržan. Imamo opću, imamo entitetsku većinu i ja mogu samo konstatirati da je Zakon o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH usvojen. Prelazimo na narednu točku dnevnog reda, točka 12., Ad. 12. Zahtjev izaslanika Krstana Simića i Dragutina Rodića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno sa člankom 122. Poslovnika Doma naroda
Zahvaljujem. Ma, htio sam upozoriti na ovaj kvorum ali u međuvremenu možemo porazgovarati o sadržaju Zakona. Naime, čini mi se da malo ima problema sa jasnoćom. Ako bi se usvojio ovaj Zakon onda bi u članu 327. tačka f) glasila – krivični postupak završen pravosnažnom presudom može se ponoviti u korist osuđenog, pa pod f) ako Ustavni sud donese Bosne i Hercegovine, Dom za ljudska prava bi se brisalo, uredu, ili evropsku put za ljudska prava utvrdi da se u toku postupka kršenja ljudskog prava i osnovne slobode i ako je presuda zasnovana na tom kršenju. I onda bi se nastavilo s tim da ovo pravo imaju i osuđenici u drugim predmetima o kojima Evropski sud za ljudska prava nije raspravljao. Misao bi mogla biti da, dakle i u predmetima o kojima sud nije raspravljao. Dakle, moglo bi se razumjeti, naime mogao bi biti smisao da se u svemu ima obnoviti namjera, nije, ali moglo bi se razumjeti da se u svemu ima pravo u korist osuđenog obnoviti postupak. Ne znam da li ovo treba poboljšati i kako bi se moglo precizirati da se postigne prava, da se ostvari namjera u smislu kojem se željeo postići, ali čini mi se da na ovaj način ostaje dilema.
Hvala kolegi Genjcu. Ali evo ja, iskoristili smo vrijeme dok stvorimo poslovničke uvjete za dalji rad, ja bih ostavio raspravu za kasnije kada dođemo na raspravu o točci dnevnog reda, da se sada držimo vašeg zahtjeva o rješenju ovog pitanja po žurnom postupku. Imamo li oko toga bilo što? Ne vidim prijavljenih, ni interesa za prijavu. Ja ću vas zamoliti da glasujemo o proceduri, dakle o tome hoće li Prijedlog zakona razmatrati se po žurnom postupku sukladno članku 12. Poslovnika našeg Doma. Molim vas pokrenite proceduru. Hvala. Nazočno 13 – za 9, protiv 2, uzdržana 2. Federacija BiH 4 za, 2 protiv, 2 uzdržana. RS 5 za. Imamo opću, imamo entitetsku večinu. Konstatiram da je Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku BiH, po žurnom postupku usvojen. E sada otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Izvolite. Prilog je dao već kolega Genjac. Ima li potrebe za? Kolega Simić, izvolite.
Ja ustvari, gospodine predsjedavajući, ovdje u svojstvu predlagača, jednog od predlagača, želim pojasniti i motive i efekte ovog rješenja, odnosno donošenja ovog Zakona. Presuda u slučajevima Maktouf i Damjanović je zaista otvorila jednu novu stranicu u pravosuđu BiH i 35 slobodno mogu reći pokrenula takva pitanja, da danas imamo jedan veliki problem kako svu ovu situaciju ukupno prevazići. Ne znam da li bi upravo ono što imam namjeru rekao ovdje, ili bih rekao kada budemo raspravljali o Izvještaju Tužilaštva ili pak Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, jer neke opservacije prevazilaze okvire ovih izvještaja, ali su vrlo društveno bitne. Pre svega što se tiče teksta, mislim da je on dovoljno jasan i da ne bi trebao izazvati kod Suda BiH i kod Tužilaštva BiH dileme, da se ovdje radi o grupi predmeta, ja ne znam da li ima tih predmeta, koliko ima tih predmeta jer ..., a i gospođa Krišto kaže da ima i to je upravo vezano na pitanje gospođe Krišto, da na jedan, da kažem, demokratski način, način zaštite ljudskih prava stvorimo šansu ljudima koji su vjerujući sistemu BiH imali odluke za koje je konačno bilo rečeno da su ispravne i da ne krše ljudska prava. Ti ljudi vjerujući sistemu propustili su da iskoriste potrebne efektivne pravne lijekove, a kako nema nikakve dvojbe da se presuda Maktouf – Damjanović odnosi samo na konkretne slučajeve, o čemu je bilo puno diskusija, gdje su se čak neke neozbiljne konstatacije iznosile, da će to biti revizija svih postupaka po službenoj dužnosti itd., smatram da je ovdje samo nešto što riješava pitanje da se tim ljudima koji su, ponovo podvlačim, vjerujući sistemu BiH, kao demokratske i države zasnovane na zakonu, propustili da iskoriste pravni lijek. Znači, ovim se daje mogućnost da i ti ljudi podnesu zahtjev za ponavljanje postupka u kome će naravno Sud BiH odlučivati o procedurama koje su predviđene Zakonom o krivičnom postupku. Mislim da je ovo u interesu BiH i čak, ovdje su kolege iz Tužilaštva, mi se čini da bi u cilju uspostave visokog stepena zaštite ljudskih prava i Tužilaštvo bilo, trebalo biti vrlo, vrlo motivirano, da ono podnese zahtjev za pnavljanje takvih postupaka, da se taj, da kažem pod znacima navoda, defekt otkloni. Međutim, ja ću ovdje iskoristiti ovaj Zakon da bi se, ovaj Predlog zakona da bi se shvatilo koliko je duboko i daleko sada došlo u situaciji koju imamo, kada su u pitanju presude Maktouf – Damjanović. Imamo poziciju nakon toga da je Ustavni sud ukinuo 10 presuda. Počeću od tog nonsensa koji je stvorio jednu novu temu, da danas ljudi koji su osuđeni, imajući u vidu da su ukinute presude, leže u zatvorima, izdržavaju kazne, a da pri tome ne postoji pravosnažna sudska odluka na temelju koje oni su u zatvorima. To je grubo, grubo kršenje ljudskih prava. I, u tu smo situaciju dovedeni ovim postupcima. Drugo pitanje koje se ovdje vrlo, vrlo kao aktuelno postavlja, jeste pitanje statusa Ustavnog suda. Ustavni sud BiH nije sud četvrtog stepena, Ustavni sud nije sud koji u meritumu raspravlja o presudama. Ja bih volio naći bilo koju ..., naći bilo koji propis koji daje Ustavnom sudu za pravo da ukine presudu Suda BiH ili bilo koga suda na prostoru BiH. Ne, on tu ovlast nema. Istina, ona je uspostavljena u Poslovniku o radu Ustavnog suda, koji su donijeli same sudije i ovi predstavnici međunarodne zajednice, kada je to tek osnivano. Tu bi morala biti ista praksa kakva je u Sudu u Strazburu. U Sud u Strazburu, Sud u Strazburu nije ukinuo presude o osudi ni Maktoufa ni Damjanovića, konstatovao je jednu određenu povredu ljudskih prava kroz nedostatak pravičnog suđenja u načinu primjene materijalnog prava. Tek tada stupa na scenu ovaj redovni pravni sistem po kome lica na koje se odnosi presuda, a to su branioci i sami optuženi, podnose zahtjev za ponavljanje postupka Sudu BiH, ali na osovu jasnog propisa, to je upravo ovaj propis koji mi dopunjavamo, gdje se kaže da se može podnijeti prijedlog za ponavljanje postupka. Sud BiH je postupajući po takvim zahtjevima donio odluku kojim je dopustio ponavljanje postupka, naravno ukinuo daljnje izdržavanje kazne i stvorena je jedna atmosfera koja sada to uvodi u jedan normalan tok. 36 Drugo pitanje koje se ovdje vrlo, vrlo važno pokreće i postavlja, a njega je pokrenula u svojim medijskim istupima uvažena koleginica Azra Miletić, gospođa koja je zaista ekspert u ovom poslu i prema tome, kada neko govori na taj način o pitanjima koja se pokreću, mora se to sa puno, puno respekta i postaviti. A to je pitanje – Ako Ustavni sud BiH nema nadležnost da ukida presude, ako je Ustavni sud zaključio da je došlo do povrede prava na pravično suđenje kroz pogrešnu primjenu materijalnog prava, a nije našao povrede u samoj proceduri, da li je ta presuda djelimično ukinuta? Da li ta presuda sad se samo vraća Sudu da oni odluče o primjeni propisa koji je blaži ili strožiji ili je to suđenje potpuno novo? Zbog odluka koje sad imamo, čini mi se da se svi ti postupci vraćaju na početnu fazu, vraćaju se do optužnice. Postavlja se pitanje, ne znam koliko svih tih predmeta ima, postavlja se pitanje, ako krećemo ponovo iz optužnice, način izvođenja dokaza, troškovi, došli smo u jednu, jednu vrlo tešku situaciju koja zaista, za koju ne znam ni kako će biti prevaziđena. Ali jednostavno ovo sam trebao reći, imajući upravo u vidu i pitanje gospođe Krišto, da se definitivno mora u Ministarstvu pravde i to pod hitno, što kažu jučer a ne danas, pokrenuti pitanje kako će se ova situacija prevazići. I ja sada postavljam pitanje, ja ne znam odgovor na to pitanje – Šta se događa ako Ustavni sud kaže pogrešno je primjenjeno, primjenjen blaži, odnosno strožiji zakon? Da li to znači da ne valja dokazni postupak, da li to znači da one stotine svjedoka koje su saslušavane, trebamo saslušati ponovo? Da li to znači jedan začarani krug iz koga ćemo teško izaći i vremenski i finansijski? Stoga u tom pravcu, tražim rješenja. A gospodine Genjac, nemate potrebe se bojati, ovo je samo jedna, ja čak ne znam da li ima ijedan primjer, ali ovo je samo jedan dodatak koji se uklapa u to, da se i u ovim slučajevima mogu iskoristiti. Ali samo u slučajevima gdje su protekli rokovi do donošenja presuda Maktouf. Ubuduće ne može, ubuduće to ide redovnom procedurom – presuda, Ustavni sud, Sud u Strazburu. I nemate razloga da se bojite. Ovdje je samo pitanje da se i toj grupi ljudi koji su vjerujući državi s jedne strane, s druge strane sve su to ljudi koji nemaju para ni za skupe odbrane, evo vidjet ćete iz Izvještaja Tužilaštva koliko traju suđenja za ratne zločine, da to traje i po godinu i po dvije dana, koji su to sve troškovi, propustili da ... Ne vidim razloga da im ne treba dati šansu da to urade. A kako će se to odvijati dalje, to nije pitanje, niti problem ni za nas, to je problem pravosuđa. U tome je ta sva inicijativa i smisao ove izmjene, odnosno klasične dopune samo sa jednom rečenicom o ponavljanju postupaka. Ono što ste rekli ... Dom za ljudska prava jer ne postoji. I upravo ova odredba u Zakonu o krivičnom postupku koja pokazuje da su predviđeni uslovi za ponvljanje postupaka ukoliko je došla odluka Doma za ljudska prava, Ustavnog suda i od Suda u Strazburu, pokazuje koliko imamo nekonzistentan pravni sistem u odnosu na odluke Ustavnog suda. I tu je ključni problem, jer neophodno je da dođemo do Zakona o Ustavnom sudu, gdje će to sve biti riješeno, ali svi vi znate da je to ustavna materija, jer Ustav kaže da Sud donosi Poslovnik koji se ne može mijenjati. Znači dok se ne promjeni Ustav ne možemo mijenjati ni Poslovnik, ne možemo ni donijeti Zakon o Ustavnom sudu. Ali ovo pokazuje, ima još tih anomalija koje su zaista neophodne da zaokružimo sistem onako kako funkcioniše. Hvala. 37
Hvala Vama kolega Simić. Ako nema više prijavljenih za raspravu, ja ne vidim, ja ću zaključiti raspravu. Glasujemo o Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine sukladno sa člankom 122. Našeg Poslovnika. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Nazočno 13 – za 10, protiv 1, suzdržana 2. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Treba li ponoviti? Ako nije bitno da ne ponavljamo, ako je, ok. Uz uvažavanje ovog usmenog ovako komentara iz Federacije 5 za, 1 protiv, 2 uzdržana ... grešku. RS 5 za. Imamo opću, imamo entitetsku većinu. Konstatiram Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o kaznenom postupku BiH je usvojen. Prelazimo na narednu točku dnevnog reda, točku 13., Ad. 13. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe, hvala lijepo. Sada dajem riječ predlagatelju Zakona, ako ima potrebe. Ne vidim. Otvaramo raspravu. Da li se netko javlja za riječ po ovom Zakonu? Ne vidim interesa za raspravu. Zaključujemo raspravu po Prijedlogu zakona. Molim vas da pokrenemo proceduru glasovanja o Prijedlogu zakona. Hvala lijepo. 12 nazočnih – za 11, 1 uzdržan. Federacija BiH 8 za. RS 3 za, 1 uzdržan. Imamo opću, imamo entitetsku većinu. Konstatiram Zakon o odgovornosti za nuklearnu štetu je usvojen u istovjetnom tekstu kao u Zastupničkom domu. Prelazimo na tkočku 15. današnjeg dnevnog reda, Ad. 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Članak 100. Poslovnika, prvo se vodi rasprava o nužnosti donošenja i načelima na kojima Prijedlog zakona je utemeljen. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona. Zastupnički dom je na 51. sjednici, održanoj 25.07., usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju kaznenih sankcija pritvora i drugih mjera u drugom čitanju zajedno sa jednim amandmanom. Riječ dajem predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva, kolegi Simiću, ako ima potrebe. 39
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Riječ dajem predlagateljima Zakona, ako ima potrebe. Nema, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ne vidim nikakvog interesa za raspravu, za prijavu. Zaključujemo. Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 12 – za 12, Federacija 8. RS 4. Ima opća, ima entitetska većina. Konstatiram,Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona BiH o izvršenju kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na točku 16. današnjeg dnevnog reda, Ad. 16. Prijedlog zakona o programu zaštite svjedoka u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Prvo ćemo voditi raspravu o nužnosti donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dom naroda na 31. sjednici, održanoj 23.07., prilikom razmatranja Prijedloga zakona o programu zaštite svjedoka u BiH nije prihvatio Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva. Dom naroda je sukladno članku 101. stavak 3. Poslovnika našeg Doma zatražio je od Povjerenstva da izradi novo mišljenje. Dobili ste novo Mišljenje Ustavnopravnog povjernstva našeg Doma. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona. Zastupnički dom je na 55. Sjednici, održanoj 28.10., usvojio Zakon o programu zaštite svjedoka u BiH u drugom čitanju sa 11 anamdmana. Riječ dajem predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva, kolegi Simiću ako ima potrebe.
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Predlagatelj zakona? Nema potrebe, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Prijavljenih nema. Interesa za prijavu ne vidim i ja zaključujem raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. 12 nazočnih – za 11, 1 suzdržan. Federacija 8 – svi za. RS – 3 za, 1 uzdržan. Imamo opću, imamo entitetsku većinu. Konstatiram Prijedlog zakona o programu zaštite svjedoka BiH je usvojen u prvom čitanju. 40 Prelazimo na 17. točku dnašnjeg dnevnog reda, Ad. 17. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o postupku neizravnog oporezivanja (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Vodimo znači raspravu o nužnosti donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za financije i proračun. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona. Zastupnički dom je na 55. sjednici, održanoj 28.10., usvojio Prijedlog zakon o izmjenama Zakona o postupku neizravnog oporezivanja u drugom čitanju. Riječ dajem, odnosno nema potrebe što se tiče Povjerenstva, a ako ima neko u ime predlagatelja Zakona. Nema, hvala lijepo. Otvaram raspravu po ovom zakonu. Ne vidim prijavljenih za raspravu. Zaključujemo raspravu. Zamolit ću vas da pokrenemo proceduru glasovanja o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. 12 nazočno – 11 za, 1 uzdržan. Federacija BiH 8 – svi za. RS – 3 za, 1 suzdržan. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o postupku neizravnog oporezivanja je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na 18. točku današnjeg dnevnog reda, Ad. 18. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala vam lijepo. Predlagatelj Zakona također ne vidim potrebe. Hvala lijepo. 41 Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ po ovom Zakonu? Prijavljenih nema, interesa za prijavu, ne vidim. Ja zaključujem raspravu. Molim vas da pokrenemo proceduru glasovanja o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. 11 nazočno – 11 za. Federacija BiH 8 – svi za. RS 3 – svi za. Imamo opću, imamo entitetsku većinu. Konstatiram Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o trošarinama BiH je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na točku 19., Ad. 19. Prijdlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH Kako se radi o prvom čitanju, znači vodimo raspravu o nužnosti donošenja Zakona i načelima na kojima Prijedlog počiva. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona. Riječ dajem pedsjedatelju Povjerenstva, kolegi Simiću, ako ima potrebe.
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Riječ dajem predlagatelju Zakona, ako ima potrebe neko iz Zastupničkog doma, ne vidim. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Prijavljenih nema, interesa za prijavu ne vidim. Zaključujemo raspravu po ovom Prijedlogu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja o Prijedlogu ovog zakona u prvom čitanju. 11 nazočno – svi za. Federacija BiH 8 – svi za. RS 3 – svi za. Imamo opću, imamo entitetsku većinu. Konstatiram Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH je usvojen u prvom čitanju. 42 Idemo na točku 20., Ad. 20. Prijedlog zakona o zaštiti osoba koje prijavljuju korupciju u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH Znači prvo vodimo raspravu o nužnosti donošenja, načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona. Ako ima potrebe kolega Simić, u ime Povjerenstva.
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Predlagatelj, ne vidim nikoga iz Zastupničkog doma. Hvala lijepo. Otvaram raspravu po ovom Prijedlogu. Prijavljenih nema. Zaključujemo raspravu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Hvala. Nazočno 12 – svi za. Federacija BiH 8 za. RS 4 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Prijedlog zakona o zaštiti osoba koje prijavljuju korupciju u institucijama BiH je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tkočku 21., Ad. 21. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH Znači vodimo raspravu o nužnosti donošenja i načelima. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona. U ime Ustavnopravnog povjerenstva kolega Simić nema potrebe. Predlagatelj također ne vidim potrebu. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Ne vidim prijavljenih, ne vidim ni interesa za prijavu.Zaključujemo raspravu. 43 Pokrenite proceduru glasovanja o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Hvala. 11 nazočno – za 9, 2 uzdržana. Federacija BiH 7 za. RS 2 za, 2 uzdržana. Imamo opću, imamo entitetsku većinu. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu BiH je usvojen u prvom čitanju. Idemo na točku 22. Ad. 22. Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine za 2012. godinu
/nije uključen mikrofon/
Dobro, kolega Simiću Vama hvala. Riječ dajem i podnositelju Izvješća, a evo, ako ćemo ga čekati par minuta onda možemo napraviti pauzu ili ovako u miru da čekamo? I jedno i drugo će biti poslovnički. Ili, ako se slažete svi, prijedlog je da ovu točku ostavimo dok dođe izvjestitelj ili da idemo na narednu točku. Ne moramo se izjašnjavati. Hvala vam lijepo, vidim da se svi slažete. Prelazimo znači na točku 23., Ad. 23. Informacija o radu Tužiteljstva Bosne i Hercegovine za 2012. godinu Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Povjerenstvo je primilo k znanju ovu Informaciju, te predlaže Domu da otvori raspravu o navedenoj Informaciji i primi je k znanju. Zastupnički dom je na 51. sjednici, od 25.07., nije primio k znanju Informaciju. Riječ dajem opet kolegi Simiću, ako ima potrebe.
[[nije uključen mikrofon]] 44
Nema, hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju Informacije, ako je nazočan. Molim vas, u ime Tužiteljstva, imate li potrebe? _____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Da li se netko javlja za riječ? Ja prijava na monitoru nemam. Kolega Simić. Izvolite.
Hvala. Toliko čekamo da dođe ova tačka na dnevni red pa odjednom sada više nema ni prijavljenih, ni zainteresovanih. Ja sa ovom tačkom dnevnog reda, kao i sa ostalim tačkama dnevnog reda, gdje kaže – primaju se k znanju, imam problem. Taj je problem ako ja to primam k znanju, ja sam to pročitao i primio k znanju i ne vidim kako bih sada ja mogao glasati da li sam primio k znanju ili nisam primio k znanju. To je za ove naše autore, među kojim sam i ja, koji pišu izmjene i dopune poslovnika, da riješimo ovu jednu, da ne kažem, pod znacima navoda, glupost, evo neko kaže glupost. I da sada ja glasam da nisam primio k znanju, pročitao četiri puta, sabirao brojeve, ljudi itd. Izvještaj o radu Tužilaštva za 2012. godinu je u tehničkom smislu identičan izvještaju za svaku godinu. Naravno, samo se mijenjaju pokazatelji o završenim ili nezavršenim predmetima, o aktivnostima i problemima koje Tužilaštvo ima u svom radu. Teško je ovdje sad sa aspekta ovih podataka, ako nemate uvid u stanje predmeta, svega ostalog, davati neki sud da li je to dovoljno, nije li dovoljno, uglavnom uvijek javnosti nije dovoljno, pogotovo kada imamo nadleženost koju ima Tužilaštvo BiH. Međutim, ja bih rekao nekoliko primjedbi vezano za, i možda čak inicirao od predstavnika Tužilaštva i odgovore na neka pitanja koja se postavljaju. Prvo, baviću se radom Odjeljenja koje se bavi ratnim zločinima, koje je sa aspekta, ne znam ni ja, javnosti velikog broja žrtava koje očekuju pravdu, možda najzanimljivije i najvažnije. Ovi podaci o broju završenih predmeta pokazuju da je određeni broj predmeta rađen. Imajući u vidu o kakvim se predmetima radi da su istrge trajale po nekoliko godina i da su došle do određenih optužnica koje su se i okončavale na Sudu. Međutim, mene malo zbunjuju ovi podaci, ako se uzme prenijeto stanje na dan 01.01. ... i onda ova '12. godina, da se defakto javlja 7.645 lica. 7.645 lica su na izvjestan način objekt određenih istraga, određenih provjera, određenih stvaranja uslova da se o tim licima vodi ili ne vodi krivični postupak, odnosno da budu procesuirani na kraju pred Sudom. Kada pogledam dalje, predmete u kojima je došlo do obustave istrage, predmete u kojima nije ni donijeta naredba o sprovođenju istrage, to je jedno 600-700 predmeta kada saberem ovako brzo, postavlja mi se 45 pitanje i dilema – kako je moguće i kako dolazimo u poziciju da toliki broj ljudi imamo prijavljenih? Da li je to posljedica odsustva rada organa gonjenja koji trebaju da pripremaju one početne ..., da imamo jedan ... da obrađujemo 7.645 ljudi, a to svedemo na nekakvih optuženih, puno manje. Tu se postavlja pitanje gdje je problem i da li se ovdje stvara jedna ... o postojanju lica koje sudimo i koja ne budu kasnije obuhvaćena. Naravno, kada imamo u vidu ove naše, kako kažu komponente ovdje, pa svaka presuda je povod za jedno opredjeljivanje kako jedne gone, druge ne gone, jedne sude, druge nagrađuju itd. Vidim da je ovdje u principu relativno malo tužioca u odnosu na ovaj broj lica. I vidim da ovdje na izvjestan način dolazi do zastoja one Strategije koja je usvojena o procesuiranju ratnih zločina. Mislim da se ona ne odvija dovoljnom dinamikom i da je to možda pitanje i za Visoki sudski i tužilački savjet i ostale koji se bave tom kontrolom. Međutim, još bih jednu imao opasku vezano za pitanje ratnih zločina. Pitanje ratnih zločina često se veže i za određene javne ličnosti koje su predmet interesa Tužilaštva, a ja bih rekao više predmet interesa javnosti. Svjestan sam činjenice da Tužilaštvo mora voditi računa o nekim svojim prioritetima, o nekom svom rasporedu, svom planu, ali smatram da ipak kada imamo ljude koji su optuženi a koji predstavljaju, hajde da kažem figurativno, VIP ličnosti, ličnosti iz javnog života, ličnosti i aktivni sudionici događaja koji su bili iz '91.-'95.godina, mislim da Tužilaštvo bi tu trebalo imati sluha, da ti predmeti prioritetno budu rješavani. Teško je objasniti javnosti da se npr. slučaj generala Atifa Dudakovića ne okončava 6-7 godina. Ima i više. Naravno da mi ne pada napamet da ja budem neko ko sada sudi da je general Atif Dudaković kriv ili da budem njegov advokat i kažem da nije kriv. To je stvar Tužilaštva, to je stvar Suda, ali je zaista nedopustivo da se ovaj predmet, za koji ne vidim neke objektivne prepreke, obzirom da se dogodio na prostoru, da je gospodin Dudaković tu prisutan, da postoji čitav krug svjedoka, da se taj predmet ne okonča. Ili naš kolega u Parlamentu, Parlamentarnoj skupštini, mislim da se zove Mehmedović. Isto tako dugo traje postupak na isti način. Ne želim da ja kažem da je gospodin Mehmedović uradio bilo šta što nije nezakonito, ali ne želim da kažem ni da jeste. Ali ako imamo taj predmet živ, ako imamo taj predmet svako veče u medijima, ako imamo taj predmet gdje se veže, siguran sam da to ne doprinosi pomirenju, da to ne doprinosi stvaranju i povjerenja u pravosuđe, odnosno ovaj segment pravosuđa i da takvi predmeti nanose veliku štetu. Veliku štetu, unose nervozu i stvaraju ... nevladin sektor da ova pitanja pokreću. Ovdje se postavlja pitanje jedno univerzalno. Da li mi imamo hrabre tužioce? Slučaj generala Dudakovića, tužioc mora imati hrabrosti, prije svega stručnosti da predmet privede kraju. Ako je za optuženje da optuži, da stane iza svoje odluke. Ako nije kriv da donese odluku o obustavi krivičnog postupka i da opet stane iza svoje odluke. Jedno da kažem, pimplanje danima i danima ne dovodi do određenih uslova da se stvori povjerenje u rad Suda i da se stvori, ukupnog sistema, i da se stvore odluke koje će biti. Svjestan sam ja činjenice, ja mislim da je i gospodin Novković govorio jednom prilikom o tome, da zaista pravosuđe ima problema. Kada govorim, samo sad ne mislim na Tužilaštvo, da vrlo često se javljaju kadrovi koji nisu kvalitetni, da je teško izabrati određene ljude koji imaju i profesionalni i svaki drugi kapacitet. Ali to nama mora kao društvu postaviti pitanje. Za evo gotovo 20 godina iza rata nismo uspjeli osposobiti i stvoriti sudije, tužioce koji će biti nezavisni, koji će biti hrabri, koji će biti stručni i koji će moći postupati onako kako se predpostavlja. 46 Ja sam svjestan i problema koji se zovu raznorazni pritisci. Ja bih volio da od bilo kog suda, bilo kog sudije dobijem jednu javnu, jednu javnu prozivku da se na njih od određene osobe, ove ili one, vrši pritisak. Svjestan sam ja da ima i medijskih pritisaka, da ima pritisaka i nevladinog sektora, svjestan sam ja emisija koje su upravo u tom tonu. Ali jednostavno bojim se da je najveći problem, kada govorimo o nezaivsnosti pravosuđa, autocenzura u glavama i sudija i tužioca. Da oni nisu još stekli onu potrebnu hrabrost, odlučnost da postupajući u skladu sa onim principima koji postoje u Sudu, zaista donose svoje odluke, koje će im služiti na čast. Za razliku od prethodnih izvještaja, kada smo imali strane tužioce, kada smo zaista nailazili na sve i svašta, moram reći da je ovo potvrda, ovaj Izvještaj je potvrda koliku su štetu prije toga nanosili strani tužioci, nastupajući ... mi smo međunarodni tužioci, mi smo Bogom dani, nas je postavio gospodin Ešdaun, odgovaramok Bogu i njemu. Danas imamo, siguran sam, jednu zdraviju atmosferu. Ali ukupan učinak u bh društvu nije takav da bi danas imali zadovoljne i građane, zadovoljnu javnost, zadovoljna i ostala pitanja. Pogotovo ako se uzmu podaci koje je maloprije čitao i gospodi Genjac da je BiH na vrlo, vrlo visokom mjestu, gotovo na vrhu po rangiranju u pogledu korupcije i kriminala. Mislim da u ovom Izvještaju taj segment pokazuje da nemamo dovoljnog broja predmeta, nemamo kapitalnih predmeta, nemamo predmeta koji bi pokazali da postoji opredjeljenost da se suočimo sa ovim problemom. Ja bih volio da u ovom Izvještaju imam stranicu gdje se kaže Parlamentarna skupština BiH svojim stavovima blokira rad pravosudnih institucija, od Suda u Kalesiji do ne znam Suda BiH. Imamo jedno ćutanje o tom odnosu, ćutanje a očigledno nismo dostigli taj nivo kada možemo slobodno govoriti. Jučer sam na sjednici Ustavnopravnog odbora, a to se odnosi na Tužilaštvo, pominjao da bi bilo dobro da iz Tužilaštva, iz Visokog sudskog savjeta, sudova dolaze i inicijative na koji način određena zakonska pitanja riješiti na jedan bolji način, jer to su ljudi koji svaki dan imaju ove predmete, svaki dan imaju probleme, gdje bi naša podrška upravo bila kroz podršku u jednoj zakonodavnoj legislativi koja bi bila u funkciji ovoga. Prema tome, kada saberemo ovaj Izvještaj možete ga posmatrati dva puta. Kada ga prvi put pročitate ima rezultata a kada ga uporedite u odnosu na društvenu zbilju, na društvenu stvarnost, na odnose u društvu, na stepen korupcije, na trajanje postupaka, na ove događaje koje smo imali vezane kroz presudu Maktouf i Damjanović i kroz neke druge odluke, bojim se da je pred nama još dug put, da dođemo do jednog pravosudnog sistema, a sada govorim o Tužilaštvu, i Tužilaštva koje će zaista biti u funkciji zaštite onih vrijednosti koje spadaju. Ja moram, nedavno sam čitao intervju jednog Sarajlije, Aleksandra Hemona koji govoreći o svom boravku u Čikagu je postao poznati pisac, pa ga pitaju da uporedi bivšu državu u kojoj je bio i sad iz kapitalizma ovo dalje. On je otprilike rekao sljedeće – u bivšoj državi imali smo gotovo najbolji sistem zdravstvene zaštite, imali smo vrhunsko obrazovanje i imali smo odlično pravosuđe. A kada danas dođem u Sarajevo čini mi se da smo sva ta tri stuba dobro devastirali. Put pred Tužilatvom, Visokim sudskim savjetom, pa i nama svima, je dug, da uspostavimo jedan moderan, profesionalan, nezavistan i nadasve hrabar pravosudni sistem, jer ova vremena traže hrabre i sudije i tužioce, a Boga mi i zakonodavce. Hvala.
Hvala Vama kolega Simiću. 47 Kolega Ivanić. Izvolite.
Pa pravo da vam kažem, ne znam da li ima smisla uopšte ovo što ću govoriti, ali evo ako ni zbog čega drugog a ono da tu neku temu još uvijek održim živom, ako je nju uopšte moguće održati i ako će u ovoj zemlji uopšte biti ljudi hrabrih da naprave samo jednu informaciju o efektima rada stranih tužilaca i sudija i da iziđu i kažu svoj stav o tome. Spadam među ljude koji su potpisali svojevremeno sporazum o tome da strani tužioci dođu, jer sam bio uvjeren da će nam trebati ljudi od znanja, političke neutralnosti, ljudi koji su imali iskustva o uvođenju pravde u zemljama problematičnog tipa i danas mislim da su nam takvi ljudi trebali. Nažalost, dobili smo u tom periodu birokrate, osione ljude, nadmene ljude, prazne ljude koji su umjesto uvođenja pravde kreirali, po raznim kružocima, političke procese i političke progone. I neko bi jednom trebao to da uradi i ako bude bilo sreće da onda i ono čestitih ljudi, koji su iz pravosuđa imali svoj stav, a mnogo je njih imalo problema zbog toga što su imali svoj stav, dođe u poziciju da i oni dobiju neku vrstu svoje satisfakcije, jel' su bili i bolji i stručniji i moralniji od onih koji su u to ime trebali doći i ovdje to raditi. Nedavno sam imao priliku da vidim onaj čuveni predmet koji se mene i te kako tiče – Srpske šume, da je i čovjek koji je bio osuđen oslobođen zato što je nezakonito pribavljen dokaz neki, zato što je bio podmetnut dokaz i zato što je čak i domaći tužilac u zapisniku rekao – da su njemu bile ruke vezane u tom predmetu. I to sve mi slušamo, a još uvijek, ja mislim, ti ljudi koji su to nekad radili ovuda glume po BiH velike zagovornike prava i niko nema hrabrosti da se ta tema otvori. Koliko god ja ovo govorim, ja za razliku od jednog intervijua gdje gospođa Kreso mislila da ja napadam nju i instituciju, ja nikad ne napadam instituciju, ja naprotiv mislim da branim dignitet domaćih ljudi i domaćih institucija tražeći da se jednom o ovome progovori. I da se jednom skine ta, taj teret, oni koji tamo nisu bili ne znaju koji je strah vladao u onoj zgradi tamo jedni od drugih, ko koga sluša, ko koga ne sluša, ko se smije s kim vidjeti, ko s kim ne smije, vjerujte mi da to znam i da je to bilo strašno. Jednom bi o tome trebalo progovoriti ako ne možemo mi kao politička institucija, onda neki nezavisni intelektualci makar u nekoj tamo kafani da progovore međusobno i da u ovoj zemlji neko pokaže dignitet i kaže nekim ljudima – ljudi to što ste radili bilo je na štetu ove zemlje, a dobili ste silne pare, a iza sebe ste ostavili potpuno uništenu, uništeno pravosuđe kome sada niko živ više ne vjeruje i koje je postalo predmet političkog podkusurivanja isključivo zbog tako velikih, ambicioznih, nametnutih i najdirektnije da kažem, političkih zloupotreba pravosudnog sistema. Nismo se mi podjelili oko pravosudnog sistema koliko su nas podjelili ovi drugi, a živjećemo još dugo u posljedicama i međusobnom nepovjerenju zbog takvog jednog odnosa. Da se vrati ono vrijeme i da ponovo imam pravo, ja bih opet volio da dobijemo iskusne, zdrave, čestite, hrabre i odgovorne tužioce i sudije, ali nikad više ne bih sebi mogao da dozvolim da dođu najobičniji birokrati koji u svojim zemljama ne predstavljaju ništa, bukvalno nebitni ljudi, a ovdje su glumili ogromne veličine, a mi smo ima dali da to budu i da mogu da rade ovdje šta hoće. I dok bude trajao ovaj mandat ja ću tražiti ovu informaciju, znajući da je neću dobiti i znajući da u suštini ni od kolega ovdje nema pravu podršku za tako nešto. Zašto je to tako, da li se svi zaista bojimo tog nekog nevidljivog čovjeka koji tu negdje stoji i koji može nas ugroziti ili su to toliko krupne političke stvari ili mi zaista kao poslanici nismo bitni pa može to da se tako toliko godina ignoriše. Ja vas sve molim da i vi sami sebe upitate jednom, a ljudi šta je stvarno razlog da jedna 48 tako elementarna stvar kakva je efekti rada stranih tužilaca i sudija jednom odvje budu prodiskutovani i da neko u ovoj zemlji kaže – jeste bilo je i korisnih i loših, da napravi jednu normalnu informaciju. Ja i dalje ne mogu da shvatim i ne razumijm zašto te informacije nema. A kad je nema tek onda u te institucije ja ne mogu vjerovati. Kako ću vjerovati, kad ni elementarne, kad Visoki i sudski savjet kaže nije naše, nismo mi postavljali, ne možemo mi ocjenjivati one koje nismo postavljali, tužilac da obrazloženje zašto on ne može, OHR ignoriše kao da ne postojimo. I mi se samo vrtimo u jednom krugu u kome od ovoga pravimo neku vrstu čak i rekao bi pomalo političke farse, a ovo je vrlo tragična, jedna vrlo tragična situacija u kome, ajde nazovi, ozbiljan dom ne može da dobije već dvije godine elementarnu informaciju. Pa valjda tako mora biti i valjda živimo u takvoj zemlji gdje je to normalno, a nije normalno raspravljati o nekom dokumentu koji bi trebao biti, po meni, sasvim uobičajan. Hvala, što se mene tiče, mislim primio sam k znanju, ali ću biti uzdržan povodom ove Informacije sve dok jednom taj neki zaključak ovog Doma i ako hoćete moj lični ne bude usvojen i ne bude realizovan od nekoga ko ima hrabrosti da napiše deset rečenica na tu temu.
Hvala kolega Ivaniću. Rasprava po ovoj temi nemamo više prijavljenih, a ne vidim ni interes za prijavu, pa ću ja zaključiti raspravu po ovoj točci dnevnog reda. I saću vas zamoliti da pokrenete proceduru glasovanja o ovoj Informaciji. Hvala. Nazočno 11 – za 5, protiv 3, uzdržanih 3. Federacija BiH – 5 za, 2 protiv. RS – 1 protiv, 3 suzdržana. Imamo opću ali nemamo entitetsku većinu. Hvala lijepo, sad imamo jedan tehnički problem ovdje, obzirom da nemamo opet poslovničkih uvjeta za nastavak sjednice, moraćemo sačekati kolegu Bradarića za dalji rad, ali što se tiče ovog našeg dogovora, znači Kolegi će vezano za ovo zauzeti stav, pa ćemo na idućoj sjednici o tome raspravljati. Time smo zaključili točku 23. I ja bi se rado vratio na točku 22., ali ćemo morati sačekati jednog kolegu da bi imali poslovničke uvjete za rad. Obzirom da su nam došli predstavnici Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, odnosno predsjednik, dobrodošli, ali ćemo ipak sačekati malo da tu sjedimo, pa vjerovatno kolege ne mogu dugo na jednom mjestu. Znači, vraćamo se u raspravu na točku 22. i došli smo do toga da riječ dajemo podnositelju Izvješća, pa ćemo sačekati s tim sekund, dva. Ako ste svi ostali umorni, možemo dogovoriti pauza 5 minuta pa da se .... , međutim bojim se pet minuta biće 15 pa ćemo malo više izgubiti, je li. Pa radije ovako malo da pauziramo zajedno. [[PAUZA]] 49 Dobro, ja predlažem da krenemo sa radom. Poslovničke uvjete imamo, a kolege ću zamoliti, znam da je vruće ali da izdržimo još nekih 40 minuta završićemo ovo što nam je ostalo od dnevnog reda. Hvala vam lijepo. Znači, točka 22. današnjeg dnevnog reda, Ad. 22. Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine za 2012. godinu od 13.08.2013. godine
/nije uključen mikrofon/
Hvala lijepo. 51 Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Prijavljenih nemam, interesa za prijavu ne vidim, zaključujemo raspravu. Glasujemo o zaključcima Zajedničkog povjerenstva. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Nazočno 11 – za 10, 1 uzdržan. Federacija BiH – 6 za, 1 uzdržan. RS – 4 svi za. Imamo opću i entitetsku većinu, konstatiram zaključci Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnosti u vezi sa blokadom institucija BiH od 05. do 07. lipnja 2013. godine su usvojeni. Hvala lijepo. Prelazimo na narednu točku, točku 25. Ad. 25. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2012. godini, materijal Ministarstva sigurnosti BiH od 10.07.2013. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH, Povjerenstvo je primilo k znanju Informaciju. Zajedničko povjerenstvo kao sastavni dio ovog Mišljenja proslijeđuje Domu naroda na razmatranje sljedeće zaključke: 1. Parlamentarna skupština BiH traži od Ministarstva sigurnosti da u roku od 30 dana informira Zajedničko povjerenstvo o sledećem: a) Šta se poduzima unutar Sigurnosnog sektora i Agencije za provedbu zakona kako bi se izbjegle negativne implikacije po BiH nakon povratka njezinih građana koji ratuju pod zastavom radikalnog islama u Siriji, Iraku, Avganistanu i drugim zemljama? b) Što se poduzelo nadležne institucije BiH u istraživanju aktivnosti kriminalnih skupina koje su izgradile čvrste pozicije u različitim strukturama vlasti, a koje se spominju i u Informaciji o stanju sigurnosti BiH za proteklu godinu? c) Što su poduzele nadležne institucije BiH prema zaposlenicima različitih tijela vlasti, kao i policijskim i sigurnosnim agencijama, koji se dovode u vezu sa pojedinim kriminalnim osobama? d) Što je Ministarstvo sigurnosti poduzelo na procesuiranje pojedinih nositelja izvršne i sudbene vlasti u BiH koji su sudjelovali u primanju mita, novca i drugih vrijednosti, od nositelja kriminalnih aktivnosti? Zastupnički dom je na 53. sjednici održanoj 19.09. ove godine primio k znanju Informaciju sa zaključcima iz Mišljenja Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost. Riječ dajem kolegici Krišto, koju je Zajedničko povjerenstvo odredilo za izvjestitelja za Dom naroda.
[[nije uključen mikrofon]] 52
Hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju Informacije, ako ima potrebe u ime Ministarstva sigurnosti. Hvala lijepo, nema nikoga. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Prijavljenih za raspravu nema. Ja zaključujem raspravu po ovoj točci dnevnog reda. I molim vas da pokrenete proceduru glasovanja o ovoj Informaciji. Nazočno 11 – za 10, 1 uzdržan. Federacija BiH – 7 za. RS – 3 za, 1 uzdržan. Opća i entitetska većina postoji, konstatiram zaključci Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost su usvojeni. Hvala vam lijepo. Prelazimo na točku 26. današnjeg dnevnog reda, Ad. 26. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2012. godine, materijal Vijeća ministara BiH Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za financije i proračun, Povjerenstvo je primilo k znanju Informaciju te predlaže Domu da je primi k znanju. Zastupnički dom na 54. sjednici održanoj 07.10. ove godine primio k znanju Informaciju i usvojio zaključke. Riječ dajem predsjedatelju Povjerenstva. Nema potrebe. Riječ dajemo podnositelju Informacije. Nema potrebe. Hvala. Otvaramo raspravu. Tko se javlja za riječ? Prijavljenih nemam. Hvala vam lijepo, zaključujemo raspravu. Molim vas pokrenite proces glasovanja o ovoj Informaciji. 11 nazočno – svi za. Federacija BiH – 7 za, RS – 4 za. Imamo opću i entitetsku većinu i konstatiram Informacija o stanju javne zaduženosti BiH na dan 31.12.2012. godine je primljena k znanju. Prelazimo na 27. točku, Ad. 27. Izvješće revizije učinka – Upravljanje robom oduzetom u carinskim postupcima, materijal Ureda za reviziju institucija BiH od 12.07.2013. godine
/nije uključen mikrofon/
Kao u prijedlogu, hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu vezano za prijedlog koji sam pročitao. 55 Prijavljenih za raspravu nema. Hvala vam lijepo, zaključujemo raspravu. Glasujemo o Prijedlogu jedinstvene rang-liste za tri kandidata za imenovanje članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta koju čine: Aida Abadžić-Hodžić, Vlado Majstorović i Stevan Trbojević, te Zoran Selešković kao član koji će preuzeti dužnost umjesto razrješenog člana Upravnog odbora Murisa Čičića. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja za Jedinstvenu listu. Nazočno 10 – svi za. Federacija BiH – 7 za, RS – 3 za. Imamo opću i entitetsku većinu i konstatiram da su Aida Abadžić-Hodžić, Vlado Majstorović i Stevan Trbojević imenovani za članove Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta, a za člana koji će preuzeti dužnost umjesto razrješenog člana Upravnog odbora Murisa Čičića imenovan je Zoran Selešković. Hvala vam lijepo. Prelazimo na 30. točku dnevnog reda današnje sjednice, Ad. 30. Prijedlog zaključaka Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za izradu prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH od 05.11.2013. Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH ja na 31. sjednici održanoj 23.07. ove godine usvojio Izvješće o radu Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine za izradu prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine i zadužio Povjerenstvo da radeći u srpnju, rujnu i listopadu okonča izradu novog Poslovnika Zastupničkog doma i Doma naroda, te da ih do kraja listopada ove godine dostavi u parlamentarnu proceduru. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH na 49. sjednici održanoj 08.07. takođe je usvojio spomenuto Izvješće i zadužio Povjerenstvo da radeći u rujnu, listopadu i studenom okonča izradu novog Poslovnika Zastupničkog doma i Doma naroda, te da ih do kraja studenog, što bi značilo ovog mjeseca ove godine, dostavi u parlamentarnu proceduru. Obrzirom na činjenicu da su oba doma Parlamentarne skupštine usvojili zaključke različite u pogledu perioda rada članova Povjerenstva, Povjerenstvo je na 7. sjednici održanoj 25. .... listopada usvojilo i predlaže da Dom naroda usvoji nove zaključke koji glase: 1. Zadužuje se Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine da izradi prijedloge izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH radeći u rujnu, listopadu i studenom, uvažavajući dosadašnje rezultate rada okonča izradu novih poslovnika Zastupničkog doma i Doma nardoda te ih dostavi u parlamentarnu proceduru do kraja studenog ove godine. 56 2. Usvajanjem ovog zaključka stavlja se van snage zaključak Doma naroda Parlamentarne skupštine donešen 23.07.2013. godine. Otvaram raspravu po ovom prijedlogu. Prijava nema, interesa za prijavu nema. Hvala lijepo, zaključujem raspravu. Glasamo ili glasujemo o zaključcima Privremenog zajedničkog povjerenstva kako sam sad pročitao. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. 10 nazočno – za svih 10. Federacija BiH – 7 za, RS – 3 za. Imamo opću i entitetsku većinu i konstatiram da su zaključci Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova usvojeni kako sam pročitao. Na današnjem dnevnom redu ostalo nam je još raspraviti davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma, ugovora i protokola, predlažem da objedinimo raspravu, izjašnjenje o davanju suglasnosti za ratifikaciju sporazuma, ugovora i protokola iz točke 31. do 49. uključujići i točku 49. Otvaram raspravu prvo po ovom prijedlogu objedinjenja. Imamo li bilo kakvih komentara? Prijava ne vidim, hvala vam lijepo. Onda glasujemo. Molim vas pokrenite proceduru za ovaj prijedlog objedinjenja. Hvala. Nazočno 10 – svi za, Federacija BiH – 7 za, RS – 3. Imamo opću i entitetsku većinu, vezano za ovaj prijedlog. Znači, prijedlog je usvojen. Ad. 31. do 49.
Hvala lijepa. Poštovani pošto smo evo pod ovom točkom usvojili, na neki način, da se izjašnjavamo u paketu o davanju suglasnosti na sve sporazume koji su nam danas na sjednici dnevnog reda, 57 naravno i podržali smo to, a ja sam se javila evo između ostalog u raspravi i želim na poseban način, iako su na neki način od važnosti, ovaj, za nekakve procese i za BiH svi ovi sporazumi koji su na dnevnom redu, ali ja bi željela istaknuti jedan sporazum koji nam se danas nalazi na dnevnom redu, a on je Sporazum između BiH i Republike Hrvatske o graničnim prijelazima. Imajući u vidu da se taj Sporazum primjenjuje već od dana potpisa i da u tom Sporazumu jednostavno stoji da je na snazi jedno neodređeno vrijeme, ali imajući u vidu da stupa na pravnu snagu sukladno zakonskoj proceduri koja jeste kod nas, a to je ona koja je evo danas na dnevnom redu, nakon što Parlamentarna skupština ga ratificira, odnosno da svoju suglasnost, ja ću u kontekstu toga reći i nešto što govorim i u svoje ime, a govorim i u ime Kluba Hrvata. Da ćemo dati, na neki način, suglasnost na sve druge pa i na ovaj Sporazum, samo iz jednog razloga što pravna procedura je takva da bi krenuli u proceduru izmjena ovog Sporazuma mora nam stupiti na pravnu snagu, pa u tom kontekstu želim reći da odma sad prilikom davanja suglasnosti idemo sa prijedlogom zaključka: Da se zaduže institucije, odnosno konkretno Vijeće ministara da odma nakon stupanja na pravnu snagu ovog Sporazuma ide u proceduru izmjena Sporazuma između BiH i Republike Hrvatske o graničnim prijelazima sukladno inicijativama koje su već date i koje postoje u institucijama. Evo toliko, hvala.
Hvala kolegici Krišto. Nemamo više prijava za raspravu, nema ni interesa. Hvala vam. Predlažem da glasujemo o davanju suglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora i protokola iz točke 31. do 49. uključujući i točku 49. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala, 10 nazočno – 10 za. Federacija BiH – 7 za, RS – 3. Imamo opću i entitetsku većinu, konstatiram dali smo suglasnost za ratificiranje sporazuma, ugovora i protokola iz točke 31. do 49. uključujući i točku 49. dnevnog reda. Sad ću vas zamoliti samo za malo pažnje, prije svega zamoliću vas da poslije ove sjednice ostanemo, jer smo evo danas iskoristili pravo pošto su svi ovdje u ime onog povjerenstva, da se okupimo i da formalno završimo incijativu koju smo dobili od prijedloga Kluba Bošnjaka, tako da se ne moramo posebno sazivati. Pa evo kad završimo ovu sjednicu ja predlažem da ostanemo ovdje, članovi, ok razumijemo se. A pošto se za riječ javio kolega Košarac, molim da preuzme riječ.
Hvala gospodinu Čoviću. Koristim priliku da vas pozdravim i da vam se zahvalim na podršci koju ste pružili prilikom mog imenovanja. Mi se manje više poznajemo, već tri godine smo radili veoma važan posao za ovu zemlju. Mislim da smo dovoljno artikulisali različita politička viđenja i da samo na kraju pokazali da Dom naroda može biti efikasan dio institucija BiH, a ja sam uvjeren da ćemo u 58 narednom periodu raditi na efikasnosti. Naravno, postojaće različite političke teme, različiti politički izazovi, ali mislim da u konačnici ćemo obezbjediti da Dom naroda u potpunosti funkcioniše u skladu sa Ustavom, u skladu sa Poslovnikom. Hvala vam još jedanput.
Hvala kolega Košarac i Vama iskrene čestitke od svih nas. Time smo zaključili današnju sjednicu Doma naroda. Zamoljavam znači kolegicu Krišto, kolegu Rodića i kolega Genjca da ostane vezano za ovaj zahtjev. Hvala vam lijepa. Sjednica završena u 16:06 sati.