Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Razlozi za donošenje Konačnog prijedloga zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost su pregovaračko stajalište za poglavlje 16 koje se odnosi na poreze i provedba mjera iz nacionalnog programa Republike Hrvatske za pristupanje Europskoj uniji. Šta se mijenja u Zakonu u porezu na dodanu vrijednost? Mijenja se vlastita potrošnja na način da je do sada oporezivanje vlastite potrošnje koja se odnosila na reprezentaciju i na korištenje prijevoznih sredstava bilo dosta komplicirano, sada se samo pojednostavnjuje na način da se kod ovog oporezivanja nema pravo na 70% pred poreza za reprezentaciju i 30% pretporeza koji ulaznim računima za prijevozna sredstva, znači sve ostaje na isti način samo je dosta jednostavnije za porezne obveznike, za evidentiranje i vođenje te evidencije. Također kod isporuke dobara do sada su se sva dobra koja su se ispoređivala po povoljnijim uvjetima oporezivala a sada se uvodi da na isporuke uzoraka ili poklona manje vrijednosti do 80 kuna pod uvjetom da se daju povremeno i ne istim osobama se ne bi oporezivalo. Mjesto oporezivanja usluga u vezi sa inozemnim poduzetnicima to je jedna novina da je do sada usluga koju su obavljali domaći poduzetnici, inozemnim poduzetnicima oporezivalo prema sjedištu poduzetnika, davatelja usluga, to se odnosilo na telekomunikacijske usluge, emitiranja radia i tv i pristupa i do i prijevoz i prijenos putem sustava distribucije prirodnog plina, električne energije. Sada ide na način da ide prema sjedištu, prebivalištu poreznog obveznika koji je primio tu uslugu. Također se uvodi oporezivanje usluga inozemnih poduzetnika u tuzemstvu. Oni porezni obveznici inozemni koji do sada nisu imali sjedište, boravište ili poslovnu jedinicu u Hrvatskoj ukoliko obavi bilo koju uslugu moraju se prijaviti u sustav PDV i … [[Govornik se ne razumije.]] broju od porezne uprave moraju imati poreznog zastupnika i na osnovu toga bi se oporezivali njihove robe ili usluge. Porezna osnovica pri uvozu do sada je bila carinska vrijednost a od sada u poreznu osnovicu kod uvoza uključuje se uz carinu posebni porezi, pristojbi ali i svi troškovi do prvog mjesta odredišta u Republici Hrvatskoj. Isporuke zubnih nadomjestaka, to je došlo do jedne promjene, do sada se to oporezivalo sa stopom nula, pa se imalo pravo na odbitak predporeza a sada bi to bilo oslobođeno. Jedna velika promjena a to je promjene za jedan poseban članak, članak 11. zakona koji je bio potpisan kao oporezivanje prema institutivnom pristupu, znači prema instituciji kao što su bile bolnice, banke, škole, fakulteti, dječji vrtići, starački domovi, oni su sada bili oslobođeni i nisu na sve svoje usluge plaćali porez na dodanu vrijednost a sada se to mijenja, sada ide prema vrsti usluga. Tako da od promjene ovoga zakona univerzalne … [[Govornik se ne razumije.]] usluge bi bile oslobođene, pretplate javnog radia i tv šta nam je do sada i bio problem, sada sa ovim izmjenama zakona one su oslobođene plaćanja poreza na dodanu vrijednost ali istovremeno nemaju pravo na povrat onog pretporeza na ulaznim računima koji se odnosi na taj dio, koji se odnosi na pretplate javnog radia i tv-a. Poštanske marke također bi bile oslobođene. Tako je oslobođen i PDV na lutrijske igre, igre na sreću u casinima. Najveća promjena je kod financijskih usluga i usluga osiguranja. Do sada su banke i osiguravajuća društva bila oslobođena poreza na dodanu vrijednost a sada su usluge koje se odnose na usluge bankarske i usluge osiguranja su oslobođene tako da sada pošta koja je vršila dio platnog prometa također i FINA koja je vršila dio platnog prometa one za te usluge bi bili oslobođeni poreza na dodanu vrijednosti. Ali i banke i osiguravajuća društva za sve one usluge koje su predviđene da se oporezuju bili bi sa i obveznici poreza na dodanu vrijednost. I tu je onaj od ovih problema koji će biti i za te organizacije ali i za poreznu upravu, dolazi do podjele pretporeza, pravo na pretporez, prema onim uslugama koje su oslobođene i prema onim uslugama koje bi bile oporezive. Porezna oslobođenja kod uvoza, tu dolazi prema onim uvjetima koje smo prihvatili, ukida se oslobođenje za uvoz doniranih proizvoda i ono koje se plaćaju iz inozemnih novčanih donacija, primaju vjerske, humanitarne ustanove, tijela državne uprave, sportske organizacije i slično. Kod međunarodnog prijevoza također se uvode određena oslobođenja a to su oslobođene isporuke, popravak, održavanje i druge usluge za brodove koji plove na otvorenom moru te isporuke dobara za snabdijevanje tih brodova, kao isporuke za popravak, održavanje i zakup zrakoplova koji lete u međunarodnim linijama, kao isporuke goriva i opskrbe tih zrakoplova. Također se uvodi i povrat inozemnim poduzetnicima kojega su im zaračunali domaći poduzetnici za nabavu dobara i usluga koji im služe za obavljanje njihove gospodarske djelatnosti, ali uz jedan uvjet da je to princip uzajamnosti, znači ukoliko i naši poduzetnici imaju pravo u tim zemljama, onda i mi uvodimo za njih. Također i poseban postupak je oporezivanje marže za rabljene automobile i umjetnine da bi se plaćalo samo na onu razliku i proviziju koja bi se obračunavala. Također se ovim zakonom predviđa uvođenje OIB-a, znači osobnog identifikacijskog broja koji bi poduzetnici koristili kao porezni broj na onim svojim računima. Evo, gospodine potpredsjedniče, toliko.
Hvala lijepa. Odbori. Zakonodavstvo? Europske integracije? Odbor za financije i državni proračun, predsjednik Odbora gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicima. Cijenjeni kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora raspravio je na 36. sjednici održanoj 8. srpnja 2009. godine Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost i to kao matično radno tijelo. U raspravi na odboru iznijeto je mišljenje da je odredba članka 26. stavka 6. konačnog prijedloga zakona diskriminatorna i to je iznio predstavnik Udruge banaka, kazujući da to propisuje da porezni obveznici koji će početi obavljati oporezive usluge, a to će biti i banke, ne mogu ispravit pretporez za gospodarska dobra nabavljena prije stupanja na snagu ovog zakona, odnosno da ne mogu tražiti povrat PDV-a sadržan na ulaznim fakturama za građevine kojima je mogućnost ispravka 10 godina, ali i za druga osnovna sredstva kojima je mogućnost ispravka 5 godina. Isto tako, odbor je dobio na raspravu i amandmane Hrvatske obrtničke komore i Hrvatske stomatološke komore, a Hrvatska obrtnička komora je predlagala povećanje praga za ulazak u sustav PDV-a sa 85 tisuća na 200 tisuća kuna. Kako je poznato da je već u Europskoj uniji 5 tisuća eura granica za ulazak u sustav PDV-a, u raspravi je jednoglasno podržano mišljenje da ne treba prihvatiti te amandmane ni Hrvatske obrtničke komore niti komore stomatološke, kao niti ovu opasku predstavnika Udruge banaka. Osim navedenog, u raspravi su predložena dva nova amandmana i to na članak 18. konačnog prijedloga zakona u kojem se predlaže dopuna novog stavka 12. na način da se ne dopušta odbitak pretporeza za nabavu osobnih automobila i drugih sredstava za osobni prijevoz, koji se odnosi na iznos iznad 400 tisuća kuna za nabavnu vrijednost po jednom sredstvu. I amandman na članak 21. konačnog prijedloga zakona kojim se predlaže otklanjanje eventualnih nejasnoća glede obveze, obračuna, plaćanja poreza na dodanu vrijednost na vlastitu potrošnju za osobne automobile i druga prijevozna sredstva čija je nabavna vrijednost veća od 400 tisuća kuna. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora jednoglasno je odlučio predložiti Hrvatskome saboru donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, zajedno sa sljedećim amandmanima. Amandman 1., u članku 18. konačnog prijedloga zakona u novom stavku 12. na kraju teksta dodaju se riječi: "nije dopušten odbitak pretporeza za nabavu osobnih automobila i drugih sredstava za osobni prijevoz koji se odnosi na iznos iznad 400 tisuća kuna nabavne vrijednosti po jednom sredstvu." Predloženim amandmanom otklanjaju se eventualne nejasnoće i zadržava se isti opseg prava kao i prije izmjena i dopuna Zakona na dodanu vrijednost, ali se propisuje potpuno ograničenje prava na odbitak pretporeza na osobne automobile i druga sredstva za osobni prijevoz za iznos koji prelazi 400 tisuća kuna nabavne vrijednosti. Amandman 2., u članku 26. stavak 1. konačnog prijedloga zakona mijenja se i glasi: "Porezni obveznici koji su osobne automobile i druga sredstva za osobni prijevoz poduzetnika, poslovodnih, rukovodnih i drugih zaposlenika nabavili do 31. prosinca 2009. godine i koristili pravo na odbitak pretporeza, te obračunavali i plaćali porez na dodanu vrijednost na 30% iznad troška amortizacije za iznos do 400 tisuća kuna nabavne vrijednosti tih sredstava, odnosno na 100% iznosa troška amortizacije za iznos koji prelazi 400 tisuća kuna nabavne vrijednosti, obvezni su i dalje obračunavati i plaćati porez na dodanu vrijednost na vlastitu potrošnju na 30% odnosno 100% iznosa od troška amortizacije do isteka amortizacijskog vijeka, odnosno trenutka prodaje, darovanja, otuđivanja, na drugi način ili uništenja tih sredstava." Ovaj amandman se iskristalizirao nužnim s obzirom na prijelazne odredbe u članku 26. stavku 1. propisano je da su porezni obveznici koji su imali pravo na odbitak pretporeza i obračunavali porez na dodanu vrijednost na vlastitu potrošnju na 30% troška amortizacije obvezni su i dalje obračunavati i plaćati porez na dodanu vrijednost na vlastitu potrošnju na 30% iznad troška amortizacije do isteka amortizacijskog vijeka ili drugog navedenog događaja, potrebno je zbog otklanjanja nejasnoća pojasnit da su obveza, odnosi i na obračun plaćanja poreza na dodanu vrijednost na vlastitu potrošnju za osobne automobile i druga prijevozna sredstva čija je nabavna vrijednost bila veća od 400 tisuća kuna. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Zakon o PDV-u je stupio na snagu '98. godine, a do danas je doživio nekoliko promjena, izmjena, dopuna nekih bitnih promjena, čak bitnijih nego i ove što su danas. Ove koje imamo danas su više usklađenje i … [[Govornik se ne razumije.]] s pravnom stečevinom Europske unije, za razliku od dosadašnjih kad su se promjene odnosile na proširenje kruga poreznih oslobađanja, na uvođenje nulte stope za oporezivanje određenih dobara i usluga kao što su kruh, mlijeko, lijekovi, knjige, znanstveni časopisi, ortopedska pomagala itd., kao i usluge organiziranog boravka inozemnih turista u našoj zemlji koja je 2006. zamijenjena stopom 10% za usluge smještaja sa doručkom, polupansiona ili punog pansiona kao i za agencijsku proviziju. Tada je uvedena i stopa od 10% na novine i časopise i to i dnevne i periodične. Prijedlogom ovih izmjena ispunjavaju se obveze iz pregovaračkog stajališta za poglavlje 16. – porezi, ali i obveze iz nacionalnog programa Republike Hrvatske za pristupanje Europskoj uniji za 2009. godinu. Istodobno ovim izmjenama i dopunama izvršit će se daljnje usklađivanje Zakona o PDV-u s pravnom stečevinom Europske unije. Od ovih najvažnijih izmjena valja istaknuti izmjene u pogledu vlastite potrošnje, jer ovim izmjenama i dopunama pojednostavljuje se oporezivanje vlastite potrošnje. Ali ostaje isto tako porezno opterećenje kao što je i bilo. Prema važećim odredbama vrši se oporezivanje 30% troškova prijevoznih sredstava i 70% troškova amortizacije, a predlaže se da se ne oporezuje 30% troškova prijevoznih sredstava, odnosno 70% troškova amortizacije, već se odmah ograničava pravo na odbitak pretporeza. Ovo je doista jedno tehničko izvrsno rješenje koje puno pojednostavljuje, a suštinski ništa ne mijenja. Ali kad smo već kod tehničkih rješenja ja bih i skrenuo pozornost na i neke tehničke detalje koji opterećuju i poduzetnike i gospodarstvo sa možda čak nekada i nepotrebnom dokumentacijom, pa primjerice iako ovim nije obuhvaćeno, ali bi trebalo i razmisliti o potrebi na primjer na pisanju računa za reprezentaciju s kim se jelo i pilo, imena i prezimena. To doista više nigdje u svijetu ne funkcionira, pa nema potrebe da i u Hrvatskoj na to vrijeme troše i da se zbog toga eventualno i plaćaju i kazne i podnose prekršajne prijave. Glede isporuke dobara prema važećoj odredbi oporezuje se isporuka bilo kome bez naknade i pod povoljnim uvjetima, a predlaže se da se ne oporezuje isporuka uzoraka i poklona male vrijednosti do 80 kn. Ovo se kaže da je to pod uvjetom da se ne čini često, odnosno da je to povremeno i da nije istim osobama. Čini mi se da ovakva definicija malo ima fleksibilno tumačenje. Ostavlja se previše slobode što je to povremeno i koliko je to puta to sve istim osobama često. Ako se radi o uzorcima to je prilično teško i utvrditi je li nešto prečesto isporučivano bez obračuna PDV-a ili ne. Uvodi se i promjena oporezivanja prema sjedištu primatelja usluga kako ne bi dolazilo do dvostrukog oporezivanja, odnosno neoporezivanja, pa će se telekomunikacijske usluge tako ili emitiranja radija i TV-a, distribucija plina i električne energije ovim prijedlogom oporezivati tamo gdje je sjedište, prebivalište ili uobičajeno boravište poreznog obveznika primatelja usluga. Do sada ubiranje PDV-a od inozemnih poduzetnika koji u tuzemstvu obavljaju isporuku dobara i usluga nije bilo propisano. Ali ovim prijedlogom izmjena i dopuna propisuje se obveza inozemnim poduzetnicima koji u Republici Hrvatskoj nemaju sjedište, boravište ili poslovnu jedinicu, da se registriraju za potrebe PDV-a. Ovim prijedlogom zakona mijenja se i porezna osnovica pri uvozu. Trenutno je osnovica carinska vrijednost robe kod uvoza uvećana za carinu, pristojbu i posebne poreze, a sad se u toj osnovici dodaje i svi troškovi do prvog mjesta odredišta u Hrvatskoj, naravno što povećava, neće ova promjena povećati ukupne troškove i opterećenje. Ali će zasigurno utjecati na likvidnost poduzetnika. Jer će PDV koji budu platili za dodatno za troškove pakiranje od carine do prvog mjesta odredišta u Hrvatskoj moći ipak kasnije odbiti taj PDV i izvršiti povrat PDV-a. Za izmjene u pogledu isporuka koje nisu u sustavu PDV-a i ne podliježu odbitku PDV-a bez obzira na odbitak pretporeza, do sada je važeća odredba bila za institucionalni pristup oporezivanja PDV-a, a novim odredbama proširuje se popis isporuka koje ne podliježu PDV-u, pa tako u taj popis se uvrštava i univerzalna na poštanske usluge, isporuke ljudske krvi, organa, majčinog mlijeka, usluge zubnih i tehničkih i zubnih nadomjestaka, usluge ustupanja osoblja vjerskih institucija, usluge neprofitnih organizacija svjetskim domoljubnim i dobrotvornim ciljevima itd. Isto tako, proširuje se popis isporuka koje ne podliježu PDV-u na usluge prijevoza bolesnih i ozlijeđenih osoba, pretplatu javnog radija i tv, poštanske marke, lutriju i slično. Ovim predloženim izmjenama proširuje se i lista proizvoda oslobođenih poreza na dodanu vrijednost pri uvozu, ali i uvodi posebni postupak oporezivanja marže kod rabljenih dobara umjetnina, zbirka i antikviteta. Do sada nije bilo regulirano to pitanje PDV-a na maržu. Predlažu se i izmjene isto tako za porezna oslobođenja kod međunarodnog prijevoza, ali i za povrat poreza inozemnim poduzetnicima. Prema važećim odredbama povrat se odobravao inozemnim poduzetnicima i još uvijek odobrava, onima koji sudjeluju na sajmovima u Republici Hrvatskoj za točno određene troškove vezane uz sudjelovanje na sajmovima. Prema novim odredbama, prema ovom prijedlogu povrat poreza inozemnim poduzetnicima koji su im i zaračunali domaći poduzetnici za nabavu dobara i usluga, koji služe za obavljanje njihove gospodarske djelatnosti, povrat poreza ostvaruje se na principu uzajamnosti. Klub HDZ-a podržava i donošenje ovog prijedloga izmjena i dopuna zakona i podržava stavove Odbora za financije i proračun sa dva predložena amandmana. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a, gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Porezne uprave, kolegice i kolege. Svima nam je poznato i svima nam je jasno da je porez na dodanu vrijednost jedan od najizdašnijih, najjednostavnijih i najjeftinijih poreza i koji se najlakše prilagođava potrebama. Nacionalnim programom Republike Hrvatske za pristupanje Europskoj uniji za 2009. godinu postavljen je rok lipanj 2009. godine za usklađivanja Zakona o porezu na dodanu vrijednost s pravnom stečevinom Europske unije na području oporezivanja porezom na dodatnu vrijednost i tu treba pohvaliti poreznu upravu, što je inače rijetkost kad je u pitanju Ministarstvo financija da se držimo rokova, a posebno da raspravljamo i da mijenjamo ono što moramo promijeniti, a posebno akceptirajući i ukupni gospodarski trenutak u kojem se momentalno ili trenutno i država nalazi. Samo donošenje predloženog zakona uskladit će se institucionalno i funkcionalno usklađenje u oslobođenju od obveze plaćanja poreza na dodatnu vrijednost, ispunit će se obveze iz pregovaračkog stajališta za poglavlje 16, porezi kao i obveze iz Nacionalnog programa Republike Hrvatske za pristupanje Europske unije za 2009. godinu. Pored ostalog što je već i kolega Marić rekao, samo da navedem neke od izmjena. Djelatnost od javnog interesa bit će oslobođena plaćanja poreza na dodatnu vrijednost uz propisane uvjete, propisani nisu oslobođenja od plaćanja poreza na dodatnu vrijednost pri uvozu i izvozu dobara, povrat poreza inozemnim poduzetnicima koji je u važećem zakonu ograničen na inozemne, poduzetne i koji sudjeluju i na sajmovima u Republici Hrvatskoj usklađen je s propisivanjem prava na povrat plaćenog poreza na dodanu vrijednost koji su im zaračunali tuzemni poduzetnici za nabavu dobara i usluga za … [[Govornik se ne razumije.]] svrhe uz propisane uvjete, uvjet uzajamnosti. Zatim donošenje predloženog zakona uskladit će se oslobođenje od oporezivanja propisane važećim Zakonom o PDV-u bez prava na odbitak pretporeza na način da će se ta oslobođenja primjenjivati neovisno o tome tko obavlja određene isporuke dobara i usluga, društva osiguranja i reosiguranja ili posrednici i zastupnici osiguranja, banke, štedionice ili trgovačka društva. Nadalje, predloženom izmjenom Zakona o poreza na dodanu vrijednost uskladit će se i mjesto oporezivanja pružanja telekomunikacijskih usluga, usluga koje se pružaju elektroničkim putem, usluge emitiranja radijsko-televizijskog emitiranja te usluge pristupa do prijevoza ili prinosa putem sustava za distribuciju plina i električne energije u transakciji s inozemstvom kako bi se izbjeglo neoporezivanje, odnosno dvostruko oporezivanje tih usluga. I potpuno se pridružujem komentaru kolege Marića, a to je da u svakodnevnoj praksi provedbe poreznih zakona, svih poreznih zakona, prije svega tu mislim na djelatnike porezne uprave da treba što više smanjiti prisutno neposredno administriranje, ali sigurno da s pozicije poduzetnika je upitno i često puta konfliktno i tzv. slobodno tumačenje pojedinih poreznih obveza i mislim da je to nešto što u vremenu pred nama treba jasnije definirati, bilo kroz pravilnike, bilo kroz edukaciju, ali u svakom slučaju jednoznačno poreznim obveznicima, ponavljam, prije svega mislim na poduzetničke, na gospodarstvo dati mogućnost da svoje pravo konzumiraju temeljem vrlo jasnih kriterija. I sve je to u redu, međutim ja moram se vratiti na jednu temu koja je nama vrlo bitna, koja je definirana ovim Zakonom o PDV-u, a to je činjenica da smo u proračunu za 2009. godinu naplatom PDV-a i trošarina planirali negdje preko 44 milijardi kuna, da smo planirali, što nosi gotovo 1/3 planiranog tada državnog proračuna i da smo već tada kod donošenja proračuna za 2009. godinu s obzirom na ukupno stanje u gospodarstvo, s obzirom na sve nedaće koje mi imamo već duže vremena, ali ovom svjetskom financijskom krizom su razotkrivene, da jednostavno je ta želja neostvariva. Činjenica da punjenje proračuna po osnovu PDV-a i trošarina koje su normalno glavni punjači proračuna, činjenica da ti planirani prihodi se ne pune u planiranim veličinama i mi smo već onda upozoravali, mi u klubu Hrvatske narodne stranke već smo onda upozoravali i opet upozoravamo da Hrvatska već duži niz vremena, doslovce predugo živi iznad svojih mogućnosti, troši više nego zarađujemo, ti računi nam sad dolaze na naplatu, a uvjetom ove svjetske recesije su nam se skupili sve veći. Nama je proračun trenutno u minusu za cca 5 do 10 milijardi, vrlo vjerojatno i više, točne podatke ima samo Ministarstvo financija. A činjenica da ono još do studenog prošle godine nije predočilo niti jedan mjesečni izvještaj o punjenju proračuna, tako da mi praktički pravu informaciju nemamo. Činjenica da u ovom vremenu do sada jedna antirecesijska mjera koja je donesena faktična je rebalans proračuna za kojega smo rekli već i onda kad je donošen da je prenježan, da nije realan s obzirom na realnost i izvjesnost prihoda, činjenica da smo pokrpali rupu u proračunu nedavno sa 750 milijardi eura prodaje obveznica koja će nas ukupno koštati do 2015. milijardu eura, što je tada javnosti rečeno kao jedan od velikih uspjeha Vladine politike. I u ovom vremenu, a za 2 dana bi trebali dobiti, sutra bi Vlada trebala usvojiti novi rebalans proračuna. Veliko je pitanje što ćemo dobiti s tim rebalansom proračuna? Koje ćemo mogućnosti, koje šanse ćemo dobiti s tim realnim proračunom? Naša zajednička želja, a činjenica je da on treba biti oštar u okviru mogućeg i naša zajednička želja je da to bude i mi u klubu Hrvatske narodne stranke tražimo da bude realan, ne kozmetički, ne sa nekakvom odgodom koja se planira. Na to upozorava i ekonomska struka, na to je upozorio i potpuno opravdano i guverner Narodne banke. Međutim, tu se postavlja pitanje da li Vlada ima snage, ima mudrosti, ima odlučnosti to napraviti? Normalno najveća odgovornost je na predsjednici Vlade gospođi Jadranki Kosor. Da li je ona u stanju sa svojim pomoćnicima, mislim na potpredsjednika Vlade, ministre, da li je ona u stanju napraviti od ovog vrućeg krumpira probavljivu krumpir salatu? Da li će ta salata biti manje slana, više slana, manje kisela, više kisela? Ali ključno je da li će ona biti probavljiva? U to osobno sumnjam. Iz nekoliko razloga. Javno zdravstveno je, kad govorimo već o PDV-u, potpredsjednik Vlade zadužen za gospodarstvo. Znači ključna osoba koja definira smjernice, koji definira uvjete kako u našem gospodarstvu stvoriti mogućnosti, uvjete za stvaranje nove vrijednosti, a jedna od nove vrijednosti možemo očekivati nešto ili možemo tražiti nešto, možemo trošiti nešto. Njegova izjava koju citiram, mislim da mi moramo dugoročno razmišljati o promjeni PDV-a na više i znam da to nije lijepo i ugodno točno. To je točno. Međutim koja je to poruka. Povećanje PDV-a je definitivno je jedno rješenje, ono je sasvim sigurno rješenje koje daje mogućnost sređivanja državnih financija. Ali na čiju štetu? Povećavanje PDV-a izvršio bi se izravni udar na kupovnu moć građana ove države, na konkurentnost hrvatskog gospodarstva ili preciznije uvođenje povećanog PDV-a za posljedicu ima izravno otimanje kuna iz džepova potrošača, a s druge strane da bi se nahranila glomazna i neefikasna državna, državni aparat i to prije svega podobnih. Iskustvo nas uči, i neću ništa novo reći, da državni aparat uvijek potroši sav novac koji se prikupi i pitanje je hoće li se kvaliteta javnog sektora zbog ekstra prikupljenog novca povećati i da li smo tu spremni napraviti rezove i da li na taj način imamo spremnosti stvoriti uvjete za uravnoteženje državnih financija. Mi u klubu Hrvatske narodne stranke ponovno upozoravamo da je uravnoteženi rebalans proračuna nužno tražiti na rashodovnoj strani i to ne kozmetički, ne sa nekakvom odgodom, nego odmah sad suštinski, sadržajno i primjereno realnosti i situaciji u koju smo dovedeni zbog nečinjenja u vremenu koje je iza nas. Ukoliko država mora povećati porezne prihode, ona može potpuno slobodno povećati carine na uvoz roba, posebno onih roba koje uništavaju mogućnost i potencijal naše proizvodnje. Ima mogućnosti, čak i zakonsku podlogu. Može povećati posebne poreze na uvezena motorna vozila i ostala luksuzna roba, može povećati porez na alkohol, kavu, duhanske prerađevine, a sasvim sigurno može povećati poreze na dohodak od kapitala, o čemu je već bilo puno puta riječi, i povećati porez na dohodak od imućnih građana, ali nikako u žarištu recesije ne smije povećavati PDV. S obzirom na cjelokupno stanje javnih financija, predstojeći rebalans o kojem ćemo uskoro raspravljati u ponedjeljak u ovom Saboru, ponovo upozoravam našu izvjesnu realnost o kojoj moramo razmišljati, a to je međunarodni monetarni fond. Vrlo je jednostavno. Ako smo kadri sami provesti fiskalnu konsolidaciju, što potpuno opravdano mi u klubu Hrvatske narodne stranke sumnjamo, onda nam u tom slučaju fond ne treba. Ali ako je ne provedemo, morat ćemo, a bilo bi dobro što prije zvati fond da on napravi ono za što mi nemamo spremnosti, sposobnosti ili imamo teret predizbornih obećanja koja nas sad potpuno opravdano predstavljaju … [[Govornik se ne razumije.]] O tim temama imat ćemo prilike razgovarati i u ponedjeljak, prilikom rasprave o rebalansu proračuna. U svakom slučaju mi u klubu Hrvatske narodne stranke podržavamo izmjene Zakona o porezu na dodanu vrijednost.
Hvala. Klub zastupnika IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče, uvažena gospodo zastupnici. Da, ono o čemu je govorio i gospodin Koračević danas je Hrvatska pred brodolomom. Kapetan je taj brod napustio, i vidjet ćemo kako će teći rasprava prilikom prvog i vjerojatno skorog i drugog rebalansa. Jednako tako držim da nam je potrebna i revizija PDV-a. Godine još '96., iako je PDV stupio na snagu '98. IDS je predlagao da se uvedu diferencirane stope PDV-a. Znači uz opću stopu od 22% da imamo turističku stopu od 11% i socijalnu stopu od 5% za hranu, dječje potrepštine, novine itd., itd. Vjerojatno, mi ćemo uskoro morati cijeli taj poreski sustav redefinirati, i vjerojatno ćemo isto tako morati povisiti PDV-a sa 22 na 23, možda i čak 24%. Vjerojatno će se uskoro ukinuti i nulte stope PDV-a, ali ako se to dogodi, a zasigurno će se dogoditi, onda bi trebali isto tako uvesti međustopu od 10 do 12% na hranu, na knjige, na novine iako novinski izdavači, danas čitam, traže da se oni svedu na 0%. Tu jednu međustopu trebali bi normalno uvesti za dječje potrepštine itd., a sve s ciljem da se sačuva standard na sadašnjoj razini, kako bi mogli s druge strane opet po toj osnovi uprihodovati do kraja godine možda jednu milijardu kuna, a iduće godine između dvije, tri milijarde kuna. Jasno je da kada je riječ o PDV-u da se teret uvijek prebacuje na onoga konačnog kupca. Ali je isto tako jasno da teret PDV-a unaprijed moraju podnijeti poslodavci poglavito prilikom uvoza i stoga njima treba prolongirati plaćanje PDV-a sa sadašnjih 30 dana na 60 dana, a pogotovo treba korigirati zakonske odredbe gdje poduzetnici prilikom uvoza robe PDV plaćaju zajedno sa carinom u roku od 8 dana. Prije je bilo u roku od 30 dana, sada je već godinu dana na snazi zakon koji ih obvezuje da taj PDV moraju platiti u roku od 8 dana što je za mnoge gotovo nemoguća misija. Mi se svi slažemo da je PDV najizdašniji porez, znači cca 40 milijardi kuna, to je jedna bila planirana veličina za 2009. godinu. PDV se u ovom trenutku puni najmanje 15% lošije, no lani. To znači na koncu godine biti 5, 6 možda i više milijardi kuna manje samo po tom osnovu. Znači prije ili kasnije htio to sebi netko priznati ili ne, doći će do korigiranja stope PDV-a ili u protivnom će se uvesti porezi na imovinu, znači na naše stanove itd. odnosno na kamate što će dodatno normalno povisiti kamate gospodarstvu, građanima i dodatno zapravo zamrznuti bilo koju aktivnost u ovoj zemlji. Zašto pada potrošnja u Republici Hrvatskoj koju bi trebalo na neki način pokrenuti? Kako pokrenuti tu potrošnju? Bez potrošnje naprosto ništa neće ići. Pa tako da se pokuša vratiti vjera građanima, ali to vidimo da ne može ova Vlada, nije mogla bivša, neće ni sadašnja. Mislim da ovdje trebaju i sindikati odigrati svoju ulogu, napustiti svojedobno onaj sramni ponižavajući, uvredljiv, protuustavan, protusindikalan sporazum sa Vladom recimo o zabrani protesta na trgu ovdje preko puta sv. Marka, kojega je osobno potpisala recimo gospođa Knežević koja s druge strane nije ni sudjelovala u onim velikim demonstracijama '98. ali ćemo je barem mi u IDS-u itekako podržati ako su namjere sindikatima, a želim vjerovati da jesu časne, otvorene iskrene i da su dovoljno radikalni u ovom trenutku. Zašto to govorim? Jer odgovornost u ovom trenutku je normalno prije svega na Vladi, jednako tako na poslodavcima, prije svega mislim na one koji su sudjelovali u pretvorbi, koji su se od ničega domogli svega u ovoj zemlji. Ovdje normalno ne mislim na one male poslodavce ili srednje ili velike koji su svojim radom do nečega došli, odnosno koji su svojim radom tu imovinu stjecali. Danas je situacija u zemlji da su mogli poslodavci ovi mali zanatlije, obrtnici itd. čak u goroj poziciji od radnika koji rade kod njih. Jednaku takvu odgovornost je tradicionalna hrvatska šutnja kod naših sindikata. Zašto oni šute? Pa zato jer s poslodavcima u javnom sektoru se mogu dogovoriti, pa tako npr. u Hrvatskim željeznicama preko 100 menadžerskih ugovora imaju sindikalni aktivisti. Jasno je odgovornost za ovu situaciju je u velikoj mjeri i na mentalitetu naših građanina, ništa nećemo jasno sve od države tražimo, ali ništa s druge strane u svojoj sredini nećemo itd. Što treba ponuditi? Prvo treba sačuvati plaće, treba sačuvati penzije. Tu trebamo na neki način postići konsenzus, ali jednako tako trebamo postići i konsenzus oko porezne politike pa samim time i oko PDV-a. Treba jasno štedjeti, ono što smo prije čuli od gospodina Koračevića. Treba jednako tako i raditi, na neki način možda to marksistički zvuči, vratiti dignitet radu, treba početi raditi, treba privući investicije, obračunati se s kriminalom, to je vjerojatno prioritet broj jedan, ponovno industrijalizirati Hrvatsku. Sramota je da u bruto društvenom proizvodu, industrija je druga grana samo u županiji Istarskoj nigdje diljem Hrvatske svugdje drugdje je trgovina, treba decentralizirati Hrvatsku, treba čuvati kunu kao zjenicu oka svoga, treba obustaviti ove velike investicije koje ne nose trenutnu korist, treba potaknuti potrošnju, zajednički napisati rebalans proračuna i vidjeti što će biti iduće 2010. godine. Ali je primarno jasno uvesti borbu protiv korupcije i pokušati ovaj kako da ga ja nazovem, jedan socijalistički borački način razmišljanja. Nećemo raditi ali moramo imati sve. A s druge strane svi znamo da je najteže stvoriti novac, najteže je doći do nekoga posla i naplatiti učinjeno. Mnogi koji su u problemima nisu zato odgovorni, jer su sve od sebe dali ali što će ako im netko godinu ili dvije dana ne plaća učinjeno, pa im ne preostaje ništa drugo nego samo da plaču. I svatko tko proziva isto tako trebao bi ne znam dva, tri mjeseca voditi neki posao pa da vidi kako to izgleda. Ono što želim isto tako reći da je trgovina alfa i omega PDV-a. gospodin Koračiveć je govorio o tome da treba dignuti PDV na automobile. Prodaja automobila u 5. mjesecu ove godine u odnosu na prošlu godinu pada 66%. Čak je došlo i do pada alkohola 36,9%, benzin pada potrošnja u 5. mjesecu u odnosu na 5. prošle godine 20,7%, što će reći da se manje vozi, manje radi, supermarketi su ostvarili promet od 17,5% manje nego prošle godine. Ono što raste potrošnja kruha 19,6% jasno kruh je sirotinjska hrana, od nečega treba živjeti i preživjeti. Duhan plus 10,4%. Zašto ne recimo zahvatiti ekstra dobit duhanskoj industriji. Trgovine bilježe pad u svibnju 19,3% u odnosu na svibanj 2008. itd. Ako je tome tako, ako se nešto radikalno ne promjeni, a vjerojatno neće tijekom sezone, deficit će biti sigurno onih spominjanih 14, možda 15, 16, 17 milijardi kuna. Ja sam prilikom rebalansa proračuna govorio da on može iznositi čak 20 milijardi kuna na osnovu pada bruto društvenog proizvoda u Republici Hrvatskoj. Mi u ovom trenutku doista moramo dati neku nadu ljudima, mi moramo pokušati na neki način potaknuti tu potrošnju jer od toga u velikoj mjeri ovisi što će se dešavati 2010. godine. Bruto društveni proizvod, on će pasti daleko ispod 5% ali padat će i 2010. Nije problem, ja bih se usudio čak reći toliko ova 2009., problem će nam biti 2010. 2009. možemo nešto zakrpati jasno kako zajmovima koje će trebati jednoga dana vratiti ali što će se dogoditi 2010. Hrvatska mora prolongirati otplatu ino duga, mora pozvati MMF, morat će povisiti PDV ili kako bi sačuvala tu socijalu, plaće, penzije, od 14 do 16 milijardi kuna deficita gospodin Šuker može u ovom trenutku doći do 12,5 milijardi kuna. Znači, može servisirati negdje oko 12 do 13 milijardi kuna. Zašto? Jer mu više novaca ne mogu dati ni naše a neće ni strane banke. Mirovinski fondovi u ovom trenutku mu mogu dati 2 milijarde kuna, domaće banke milijardu, sigurno ne 2 milijarde kuna. Profumo UniCredit to vlasnik Zagrebačke banke, Pasera šef "Inteze" koja je vlasnik Privredne banke itd., tu se može doći negdje do 7 milijardi kuna. Obveznice na međunarodnom tržištu novca, tu ćemo moći dobiti negdje 3 do 4 milijarde kuna a to je negdje oko 12 do 13 milijardi kuna a prema gospodinu Rohatinskom nama u ovom trenutku treba 42 milijarde kuna. Znači, uz ovo što možemo dobiti još nekih gotovo tridesetak milijardi kuna. I što će se dogoditi, ono čega se bojim da će ovaj drugi mirovinski stup zbog između ostalog i nelogičnosti jer novi umirovljenici imaju manje plaće nego stari biti na neki način pretočen u onaj prvi mirovinski stup ali ako se to dogodi tko će sutra financirati državu sa 2-3 milijarde kuna godišnje itd. Ono što je možda bit ovoga zakona o čemu je gospodin Marić govorio ispred kluba HDZ-a iako je rekao da će podržati taj zakon to je dodatna restrikcija za domaće subjekte. Prije svega ovdje mislim na uvoznike. Ja mislim da je ovaj zakon dodatni udar na domaće subjekte jer će se PDV plaćati ne samo na onu fakturiranu robu u inozemstvu, normalno na to ide još i carina nego će se plaćati i na sve troškove, na primjer špedicije, skladištenja, prijevoza, dostave robe itd. Osobno držim da je to neprihvatljivo, ova zemlja na neki način živi nažalost od uvoza kad nemamo vlastite industrije i da će to dodatno doprinositi gubitku radnih mjesta. Znači, mi na neki način teret s inozemnih pravnih subjekata prebacujemo ovim zakonom na domaće pravne subjekte, za mene je to nedopustivo kao što je nedopustivo da se PDV recimo pri uvozu mora platiti u roku od 8 dana. Velikim subjektima Todoriću, ovima, onima država sigurno izlazi u susreta ali mali tu obvezu moraju ispuniti u roku od 8 dana što svakim danom postaje sve teža i teža a uskoro će postati i nemoguća misija. Ja znam koliko u ovom trenutku Vladi treba novac ali teret poslovanja je ionako prevelik za domaće tvrtke i treba ga smanjivati. Znači, mjera svih mjera kod PDV-a je da se rok plaćanja sa 30 dana protegne na 60 dana i pri uvozu jednako tako s 8 dana na barem 30 kao što je bilo ili 60 dana. Kod uvoza vi znate da sve morate platiti avansno unaprijed i kešom bilo da kupujete robu u Italiji, Njemačkoj, šta ja znam gdje i to je izuzetno teško. Sve u svemu znači osim oko ovoga detalja ostale odredbe bi klub IDS-a rado prihvatio ali mislim da to će dodatno doprinositi dodatnim blokadama naših poslovnih subjekata posebice onih malih za što bi poreske uprave trebale imati neko razumijevanje a u konačnici to će rezultirati i slabijim punjenjem državnog proračuna i gubitkom radnih mjesta.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Kad je riječ o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost onda treba reći par stvari. Treba reći da se ovim zakonom uz sve stavke koje se usklađuju i koje mi naravno i podržavamo će se i ove godine znači zbog načina obračuna dogoditi to da ćemo i zbog ovog zakona, zbog usklađivanja s Europskom unijom u državnom proračunu imati zbog ovog zakona isto tako i manje novaca. To je jedna stvar. Znači, mi zbog europskog usklađivanja ćemo ovim zakonom imati nešto malo manje novaca u državnom proračunu. No međutim, ako pogledate tablice iza i odredbe u kojima je zakon usklađen odnosno nije usklađen sa direktivama Europske unije shvatit ćete da ćemo još jednom do kraja godine morati usklađivati isti taj zakon porez na dodanu vrijednost. I postavlja se zapravo pitanje zašto imamo po tri ili četiri izmjena i dopuna zakona a ne možemo to napraviti odjednom i to je onaj problem koji smo otvorili kad je tu bio prošli tjedan i Zakon o osiguranju kad smo tri puta pod istim obrazloženjem za usklađenje s Europskom unijom donosili isti zakon. Taj proces i takav način rješavanja stvari nije sustavan i on ulijeva nepovjerenje u legislativni sustav. Ono što još moram reći a kad pričamo o direktivama Europske komisije koje ovdje treba primijetiti i koje će se primijeniti i u ovom zakonu a i u slijedećem zakonu koji ćemo mijenjati još jednom do kraja godine, treba reći to da mi volimo prihvaćati europske direktive kad usklađujemo zakonodavstvo ali ne prihvaćamo europske smjernice kad je u pitanju zaštita građana. Pa se postavlja pitanje zašto na primjer nismo prihvatili europske smjernice o međustopi PDV-a koje Europa upravo da bi stala u zaštitu svojih građana postala svim europskim državama. Mi smo takvu međustopu na osnovnu hranu, na osnovne potrepštine kućne za građane, na dječje pelene, na dječju hranu predlagali da ta stopa bude 10% kako bi u ovim kriznim vremenima upravo omogućili hrvatskim građanima da lakše podnesu krizu. I kad Europska komisija odnosno Europska unija predloži takve promjene one su sigurno opravdane i imaju svoje uporište. Zašto? Zato jer u krizi i po planu Europske komisije koji se zove European Commission Recovery plan cilj je dvije stvari potaknuti. Razvoj gospodarstva i zaštiti najosjetljivijeg dijela stanovništva. Bez te dvije komponente nema ni dugoročno održive strategije. Ono što još moram reći je da definitivno i u svjetlu svih gospodarskih događanja a sve jače prisutne nelikvidnosti koja se penje i po nekim procjenama iznad 17 milijardi. U ovoj državi nitko nikome ne plaća i ne samo zato što je poslovni moral na visokoj razini već zato što država nije našla za shodno urediti taj sustav kroz vrlo jednostavan registar plaćanja. Kroz vrlo jednostavan registar plaćanja ali to bi značilo da država onda u najkraćem mogućem roku treba podmiriti i svoje obaveze. I mi smo u skladu i sa tim i poslali upravo dva prijedloga kao oporbeni klubovi da država ne naručuje ono što nije do sada, znači da ne naručuje novo ukoliko nije podmirila obaveze, odnosno da podmiri sve obaveze vezane za one stavke koje nisu plaćene na taj način da generirala likvidnost u hrvatsko gospodarstvo. I stoga ako se već prolongira plaćanje preuzetih obaveza i od strane države i do strane velikih gospodarskih subjekata kojima je to na neki prešutan način dopušteno onda nema nikakvog razloga da se možda ne prolongira i ovo o čemu su prethodnici prije mene govorili i plaćanje samo PDV-a, jer poduzetnik je u situaciji da mora odmah platiti PDV a to mu predstavlja trošak. I upravo zbog toga što mora odmah platiti PDV možda nema taj mjesec isplatu plaće a to je ozbiljna stvar. I na kraju moram reći još nešto a vezano je za moguće najave i izjave pa i vodećih ljudi u hrvatskoj Vladi za možebitno dizanje PDV-a. Nitko ozbiljan i onaj tko razumije ekonomiju ne može pričati o dizanju PDV-a, kao rješenju pa makar i te izjave dolazile od samog ministra jer to je kratkoročni efekt. To je efekt kao da imate karticu i po toj kreditnoj kartici odete u jednokratan dug a taj dug nemate s čime vratiti. To je efekt ako ne znate kamo strateški usmjeriti novce od poreza, od povećanja bilo kakvih poreza onda je bolje da povećanja ne radite. Zašto? Zato jer povećanje poreza a pogotovo poreza na dodanu vrijednost vodi u inflatornu spiralu, vodi u inflaciju, vodi u sve veće cijene, vodi u sve manju zaštitu hrvatskih građana i vodi u rizik neisplate plaća hrvatskim građanima. I ako nema vizije kako usmjeriti višak poreznih prihoda strateški za spas prije svega hrvatskoga gospodarstva onda davati izjave o povećanju PDV-a je krajnje neozbiljno i neodgovorno. I evo u tom smislu i mi kao klub SDP-a ne želimo o tome ćuti. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Bernardić je kazao u Hrvatskoj nitko nikomu ne plaća. Taj navod nije točan. U Hrvatskoj ima poštenih ljudi, u Hrvatskoj ima poštenih poduzetnika koji uredno plaćaju svoje obaveze i poduzetnicima i državi. Čak dižu i kredite zato što ne mogu naplatiti svoja potraživanja da bi bili odgovorni prema društvu i prema svojim poslovnim partnerima. Ali onih najvećih, njih 10-ak, 15, ponaša se tako bahato, tako bezobrazno, tako ucjenjivački da javno govore kako snižavaju cijene a rokove plaćanja sa 60 dana prolongiraju na 275 dana. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Davor Huška izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Pred nama se nalazi Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost s konačnim prijedlogom zakona. A i iz obrazloženja je vidljivo da će se donošenjem ovoga zakona ispuniti obveze iz pregovaračkog stajališta za poglavlje 16 porezi, te obveze iz nacionalnog programa Republike Hrvatske za pristupanje Europskoj uniji za 2009. godinu, te će se izvršiti daljnje usklađivanje zakona o porezu na dodanu vrijednost sa pravnom stečevinom Europske unije. U skladu sa navedenim plaćanje poreza na dodanu vrijednost uz propisane uvjete biti će oslobođene djelatnosti od javnog interesa. Također propisani niz oslobađanja plaćanja poreza na dodanu vrijednost pri uvozu i izvoz dobara reguliran je povrat poreza inozemnim poduzetnicima, donošenjem zakona uskladiti će se oslobađanje oporezivanja propisana važećem Zakonu o porezu na dodanu vrijednost. I isto tako usklađuje se mjesto oporezivanja pružanja telekomunikacijskih usluga. Pojednostavljuje se ovim Izmjenama zakona i oporezivanje vlastite potrošnje poduzetnika kroz reprezentaciju i osobni prijevoz, troškove sredstava za osobni prijevoz. I vjerujem da će i dalje porezna uprava voditi brigu o točnosti prikazivanja tih troškova i oslobođenja. No, međutim, mislim da bi uz pažnju koja se posvećuje troškovima i oslobođenjima od troškova reprezentacije oporezivanja osobnog prijevoza posebnu pažnju trebalo posvetiti uporabi osnovnih sredstava pojedinih poduzetnika, tvrtki za koje se koristiti pred porez a osnovna sredstva se koriste u značajnoj mjeri u osobne svrhe. Ovdje bih istakao još dio stvari, jer govorimo o visini ostvarenog oporezivog prometa u prethodnoj godini od 85 tisuća kuna gdje je dana mogućnost fizičkim i pravnim osobama sa sjedištem u tuzemstvu odnosno Republici Hrvatskoj da ne uđu u sustav PDV-a. Možda treba razmisliti da se taj iznos u budućim razdobljima poveća malih poduzetnika koji ostvaruju pozitivni promet do 100 tisuća kuna, ima dosta. I vjerujem da bi im ovo povećavanje granice sa 85 tisuća na 100 tisuća kuna zasigurno omogućilo i jednostavnije poslovanje. Nadalje, govori se u članku 14. o ukidanju oslobođenja za uvoz doniranih dobara ili uvoz dobara koji se plaćaju iz inozemne novčane donacije. Tu se međutim predlaže oslobađanje pri uvozu besplatno dobivenih dobara za zadovoljavanje osnovnih ljudskih potreba ako se ta dobra besplatno dijete ugroženim osobama kao i uvoz dobara za zadovoljenje osnovnih životnih potreba za pomoć žrtvama katastrofe kada ih uvoze državne ili druge registrirane humanitarne i dobrotvorne organizacije i ustanove. Predlaže se oslobođenje na uvoz oprema koja se besplatno šalje navedenim organizacijama za zadovoljenje njihovih operativnih potreba i humanitarnih ciljeva. Mislim da ovdje treba i dalje zadržati mogućnost oslobađanja plaćanja PDV-a za donacije koje dolaze u Republici Hrvatskoj na područjima posebne državne skrbi, ali to su doslovce područja gdje je došlo do ratnih razaranja, stradanja materijalnih, ljudskih. A i dalje evo ima dobrih ljudi iz Europe i svijeta koji su spremni uputiti različite donacije kako u materijalnim dobrima, različitoj potrebnoj opremi, tako i u novcu upravo na ta ratom stradala područja naše države pa molim evo da se zadrži mogućnost da ta područja budu i dalje u slučaju donacija oslobođena plaćanja PDV-a. U konačnici, mislim da je ovo dobar zakon. Naravno da nas ne veseli da prema procjenama za 2010. godinu dolazi do smanjenja prihoda državnog proračuna u visini od 32 i pol milijuna kuna, ali evo to je cijena određenih olakšica poduzetnicima na području Republike Hrvatske kroz izmjene Zakona o porezu na dohodak. Naravno, dajem podršku primjeni ovog zakona. Hvala.
Hvala. Završni osvrt, državni tajnik Ivica Mladineo. Izvolite. Replika je bila? Dobro. Replika, gospodin zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Kolega Huška, nisam se mislio javljat, ali sjajno ste primjetili jedan detalj u poslovanju hrvatskih poduzetnika kad ste kazali da vrlo često dolazi do korištenja imovine u vlasništvu tvrtke u privatne svrhe. Ja doista skrećem pozornost i javno na taj problem i nije nepoznato da se mnoge veće kompanije služe automobilima u privatne svrhe, čak voze i oni koji nisu zaposleni u tvrtkama, od 0 do 24 voze. Da se kuće i kućice za odmor isključivo služe za privatne svrhe, za življenje, a koriste se i u pretporezu i troškovi održavanja i investicijski troškovi, sve na teret društva. Da se jahte i jahtice milijunskih vrijednosti, ali u eurima, isključivo koriste u privatne svrhe i uredno svi troškovi plaćaju sa tvrtki, i održavanje i nabavka i pretporez i vožnja i poslovnih partnera i prijatelja i rodbine. Da se čak i hoteli koriste kao mjesto stanovanja, a u vlasništvu su tvrtke. To je nešto na što treba skrenuti pozornost i nešto što treba ići u te velike jer samo jedno pogrešno vođenje amortizacije utječe ogromno na prikazanu dobit, a time i na porez na prikazanu dobit. Ali doista pustite ove, zar je bitno tko s kim ručava, koji poslovni partner je s kim na poslovnom partneru. Ako se time ne utječe na visinu poreza, ne utječe se na ubiranje poreza, to jedino može služiti za industrijsku špijunažu, a to nije dobro.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Davor Huška.
Upravo tako uvaženi kolega Mariću, nisam mislio na male poduzetnike, na minimalne troškove reprezentacije koji se stvaraju jer to u biti ni ne utječe u velikom iznosu na visinu PDV-a, na gubitke države koji se događaju upravo iz razloga koje ste naveli kod ovih mega poduzetnika koji imaju veliku imovinu, vikendice, jahte, velike automobile koji se uglavnom koriste za privatne svrhe. Mislim kad bi se tu posvetila veća pažnja da i ova 32 milijuna koja gubi državni proračun donošenjem ovog zakona da bi se jako lako i brzo nadoknadila u državnom proračunu. A mali poduzetnici koji imaju osobne automobile, traktore, građevinske strojeve, ne mogu napraviti veliku štetu i da koriste tu opremu, tu imovinu u privatne svrhe. Radi se o mega poduzetnicima i njima treba posvetiti i mega pažnju od strane porezne uprave. Hvala.
Hvala. I završni osvrt, državni tajnik u Ministarstvu financija Ivica Mladineo. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Zahvalio bih se na raspravi i odgovor cijenjenom zastupniku gospodinu Bernardiću. Ja se nadam da ipak, ja bih volio da do kraja godine moramo ići u izmjenu Zakona o PDV-u. To znači da bi pregovori bili gotovi i da bi onda išli sa konačnim zakonom koji bi se primjenjivao pristupanjem Europskoj uniji. Znači, nova izmjena, novi zakon dolazi nakon završetka pregovora i pregovaračkih stajališta koje bi se ugradilo u poseban zakon. Odgovorio bih cijenjenom zastupniku Mariću da ima jedna novina, uvođenje i ovog Općeg poreznog zakona. Krećemo ipak sa ovim ciljanim nadzorima u kojima ćemo moći kontrolirat i korištenje i jahti i automobila i svega ovoga što je neposlovno, znači moći ćemo vršit male ciljane nadzore što će pripomoći dosta uvođenje reda u poreznoj upravi, ali i u privredi. Imaju posebni odjeli koji su osnovani u velikim ispostavama, znači brzi i ciljani nadzori. I na kraju imamo amandmane Odbora za zakonodavstvo i za financije koje Vlada prihvaća.
Hvala. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Tijekom rasprave, predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane odbora i o njima se ne glasuje jer oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat. Utvrđujem da je sa 110 glasova za i 1 suzdržanim donesen predloženi zakona u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Hvala, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Konačni prijedlog Zakona o igrama na sreću. Što uređujemo ovim zakonom? Uređuje se sustav, vrste, uvjeti priređivanja igara na sreću, pravila i postupci stjecanja, oduzimanja prava na priređivanje, prava i obveze priređivača igara na sreću, način raspodjele prihoda od igara na sreću, nadzor nad priređivanjem igara na sreću. Razlozi zbog kojih donosimo ovaj zakon, a to je provedba Mjera programa Republike Hrvatske za pristupanje Europskoj uniji 2009. godine u koje moramo ugraditi odredbe koje su vezane za sprečavanje i pranje novca i financiranje terorizma. Obveza proizlazi iz Akcijskog plana za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma koji je Vlada Republike Hrvatske donijela 31. siječnja 2008. godine. Također je razlog unapređivanje sustava igara na sreću i učinkovito prikupljanje tih sredstava, kao i posebne preporuke jedinice HITROREZ. Šta se mijenja, koje su glavne promjene u igrama na sreću? Najvažnije promjene su uvođenje novih naknada za priređivanja igara na sreću, te izmjena osnovica za obračunavanje postojećih naknada. Ukida se PDV na lutrijske igre, oporezuju se, uvodi se oporezivanje dobitaka i igara na sreću, lutrijskih klađenja, mogućnost priređivanja igara na sreću putem interneta, telefona, izravno spajanje sa Ministarstvom financija u informacijski sustav. Znači, veća kontrola, detaljnije reguliranje natječajnog postupka kao i izmjene osnova za određivanje visine bankarskih garancija. Šta se mijenja u pojedinim igrama kod lutrijskih igara? Uvodi se mjesečna naknada za priređivanje lutrijskih igara u stopi od 10%. Do sada nije bila propisana obveza poreza na dobitke. Sada se uvodi porez na dobitke i to je predviđeno da se stopom od 15% oporezuje dobitke od 40000 do milijun kuna, a preko milijun kuna 20%. I također se uvodi mogućnost klađenja putem interneta što do sada nije bilo. Kod igara na klađenje mjesečna naknada na ukupnu uplatu od 5% ostaje i dalje. Također se uvode porez na dobitke u istim iznosima. Znači, 15% na dobitke od 40000 do milijun kuna, a 20% na dobitke iznad milijun kuna, a u obvezi je priređivač da obračunava i uplaćuje taj porez. Godišnja naknada nije bila propisana. Sad se propisuje milijun kuna po priređivaču, a ukoliko ide ima mogućnost putem interneta, onda 3 milijuna kuna. Također se uvodi mogućnost klađenja putem interneta. Temeljni kapital koji je do sad bio predviđen u iznosu od 3 milijuna povećava se na 4 milijuna kuna, a garancija je banke koja je do sada bila od 5 milijuna do 12 milijuna kuna povećavala bi se ovisno o broju uplatnih mjesta i to do 200 milijuna prometa bi bilo 5 milijuna, a preko toga 15 milijuna kuna. Kod igara na sreću u automat klubovima mjesečna naknada koja bi bila razlika između uplata i isplata dobitka igrača bi ostala ista 25%. Godišnja naknada je bila do sada 300000 kuna po automat klubu. Sad se vrši promjena, sad se plaća prema automatima i to 10000 kuna po automatu, a 50000 kuna po ruletu. Garancija banka iznosi ovisno o broju automat klubova do sada iznosila je 200000 za svaki automatklub, a sada ovisi o automat klubovima, ali i o broju automata. Temeljni kapital sa milijun kuna povećava se na 2000 kuna i također se uvodi obveza on-line povezivanja sa Ministarstvom financija. Kod igara na sreću u casinima mjesečna naknada bi ostala kao i do sada 15% samo bi bila razlika da se sada može prebijati rezultati unutar različitih vrsta igara na kraju mjeseca. Turniri one koje smo imali po casinima kao što je bilo oni pokeri. Sad je predviđeno, do sada nije bilo tako da bi se plaćalo 25% za ono učešće koje bi uplaćivali igrači koji bi igrali. Također se uvodi mogućnost klađenja putem interneta. Također povezivanje on-line sa informacijskim sustavom Porezne uprave. Također se uvodi i obveza plaćanja godišnje naknade i to 500000 po casinu, a ukoliko ima Internet casion onda 3 milijuna. Garancija banke se povećava sa milijun i 200 na milijun i 500, a ukoliko je mogućnost putem interneta onda 3 milijuna kuna. Također, kod davanja prava za priređivanje igara putem javnog natječaja do sada to nije bilo propisano, a sad se propisuje da je obveza dostaviti podatke o stvarnom vlasniku priređivača. Također se propisuje obveza dostave dokaza o osiguranom temeljnom kapitalu i podrijetlu sredstava za pokriće temeljnog kapitala i proširuje se broj osoba na koje se odnosi obveza dostave dokaza da se protiv njih ne vodi kazneni postupak. Kod nagradnih igara naknada je bila Crvenom križu po stopi od 5%, osnovica i vrijednost nagradnog fonda ovaj zakon predviđa znači na isti način. Tu promjena nema. Također je posebno regulirane nagradne igre putem elektroničkih medija. To je ono što smo imali po raznim televizijama kada su pojedini ljudi velika sredstva gubili putem pozivanja telefonom. Sad je predviđeno da se to regulira cijena one SMS poruke ili onaj telefonski poziv koji je do sada bio dosta veći od onih normalnih poziva i sad se ovim zakonom i regulira te igre. Razlika koja se predviđa ovim izmjenama predviđa se da bi otprilike oko 130 milijuna bilo više prihoda u odnosu na dosadašnje.
Hvala. Odbori za zakonodavstvo, europske integracije? Odbor za financije i državni proračun, predsjednik odbora gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 36. sjednici održanoj 8. srpnja 2009. godine Prijedlog zakona o igrama na sreću s Konačnim prijedlogom zakona i to kao matično radno tijelo. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora je u raspravi nakon uvodnog izlaganja predstavnika Vlade izjasnio se da se predloženi zakon da se donese po hitnom postupku. Prihvatio je prijedlog Vlade, a u raspravi je podržano uvođenje oporezivanja dobitaka od lutrijskih igara na sreću. Ali je istaknuto da bi bilo pravednije smanjiti neoporezivu osnovicu sa predloženih 40000 na 30000 kuna. Isto tako da bi bilo pravednije smanjenje osnovice sa milijun kuna na 500 tisuća kuna koja podliježe stopi 15%, a da se uvede stopa 20% ne iznad milijun kuna, nego iznad 500 tisuća kuna. nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora jednoglasno je odlučio Hrvatskom saboru donošenje Zakona o igrama na sreću zajedno sa sljedećim amandmanom. U članku 18. stavak 3. mijenja se i glasi: porez na dobitke plaća se po stopi od 15% na dobitke iznad 30 tisuća kuna do 500 tisuća kuna, a po stopi od 20% na dobitke iznad 500 tisuća kuna. Predloženim amandmanom želi se pravednije regulirati plaćanje poreza na dobitke od lutrijskih igara na sreću. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, uvažena gospodo zastupnici. Zadnji puta, a to je bilo 2001. kada smo raspravljali o ovom zakonu. Tada smo o zakonu govorili ispred IDS-a i gospodin Dino Debeljuh i ja. Onda smo se bili konzultirali sa nekim vlasnicima kockarnice i neka logična rješenja su bila čak i prihvaćena. Međutim ovaj puta se čovjek nije uspio konzultirati sa nikim zato jer smo zakon, ako se ne varam dobili u srijedu ili utorak, a danas je već rasprava. No, pustimo sada to, ionako me te kockarnice ne zanimaju previše. Tu i tamo znam uplatit listić lota i to je sve. Ali govorit sad na pamet, improvizirati, čovjek može potrefiti, ali može i pogriješiti. Međutim, i klub IDS-a podržati će ovaj zakon i vjerujemo ovim kondicijama koje predlaže ovaj predlagač. Što žele, što treba učiniti, apsolutno klađenje putem interneta treba regulirati, to treba pozdraviti, to treba umrežiti sa nadležnim ministarstvom i da ne nabrajam dalje. Što je bit znači ovoga zakona, evo na strani 8. se kaže za provedbu predloženog zakona nije potrebno izdvajanje posebnih sredstava na teret državnog proračuna. Jasno da nešto sredstava će trebati izdvojiti, ali se njegovom primjenom stvaraju uvjeti za viši stupanj djelotvornosti u naplati naknada od priređivanja igara na sreću itd., itd. I ja se apsolutno slažem prije nego netko korigira stopu PDV-a treba zahvatiti novac tu gdje se na neki način neracionalno troši ili razbacuje. Ja strani 6. se kaže, što je znači poanta zakona, uvodi se ponovo znači oporezivanje dobitaka od lutrijskih igara i igara klađenja. Kriza je, znači ljudi se klade, žele preko noći promijeniti si život na bolje. To je legitimno. Uglavnom, klađenjem život se mijenja na gore. To je isto poznato. Međutim ono što je interesantno, nedavno sam pročitao jedan podatak da se u igrama na sreću u Hrvatskoj na godišnjoj razini obrne 40 milijardi kuna. Da li je to točno? Nije točno? Ali uglavnom, u novinama je pojavio se taj podatak od 40 milijardi kuna i meni je isto naprosto izgledalo gotovo nevjerojatno jer je to preko 10% bruto društvenog proizvoda, što će reći da onda ova zemlja ništa ne radi, nego da se samo kladi i drago mi je da se to sada demantira. U članku 8. se kaže da Vlada Republike Hrvatske uredbom će odrediti kriterije za utvrđivanje korisnika i način raspodjela prihoda od igara na sreću za financiranje programa organizacija koja znači promiče razvoj sporta, pridonosi borbi protiv zlouporabe droge, zatim za organizacije koje se bave socijalnom humanitarnom djelatnošću, koje se bave problemima i zadovoljavanja potreba osoba s invaliditetom, koje se bave tehničkom kulturom, bave kulturom, izvaninstitucionalnom itd. brigom o djeci, mladima i da ne nabrajam dalje. Za financiranje programa, znači iz ovog stavka ili ovoga o čemu sam govorio, izdvaja se 50% godišnje naknade od priređivanja igara na sreću u casinima, 50% mjesečne naknade od priređivanja igara na sreću isto casinima, 50% godišnja naknade od igara klađenja, zatim 50% od igara na automatima itd., Lutrija 50% itd., itd. Znači državi je apsolutno stalo do tog poreza. Da li je to normalno? Apsolutno je. Ali treba isto tako spomenuti da u nekim ranijim razdobljima mi smo već imali oporezivanje tih dobitaka. Ne znam zašto se od toga odustalo i sada se ponovno to vraća. Da li može biti efekt i suprotan da naprosto interes za uplatu tih listića lota padne itd. pa će biti manje sredstava u državnom proračunu za financiranje onih aktivnosti koje sam citirao iz članka 8.? Možda. Ako se to dogodi, možda neće biti ni loše. Ne znam, vidjet ćemo što će vrijeme pokazati. Međutim, prije no što spomenem ova casina u Istri, a u Istri ih je dosta, da spomenem recimo samo sankcije. Neke su velike, ali gro sankcija je ili se kreće tu negdje 50 do 500 tisuća kuna. Znači od 50 do 500 tisuća kuna, od 5 tisuća do 50 tisuća kuna itd. Znači usuđujem se reći da su te sankcije u gro slučajeva recimo čak manje no što su bile za one trgovce koji su imali otvorene trgovine nedjeljom. Mnoge kazne u toj djelatnosti su manje recimo nego da u nekom kafiću nekoga neki inspektor uhvati s upaljenom cigaretom i mislim da jedan takav pristup jednostavno nije logičan, da treba ove male ljude pustiti da rade, a onda se bavimo tim casinima i tome slično. Članak 38. govori da za priređivanje igara na sreću u casinima plaća se godišnja naknada sukladno članku 31. u iznosu od 500 tisuća kuna za svaki casino. Za svako otvaranje casinoa tijekom godine plaća se godišnja naknada u punom iznosu, znači to je tih 500 tisuća kuna, ali ono što je zasigurno bit da članak 52. da porez na dobitke plaća se po stopi od 15% na dobitke iznad 40 tisuća kuna do milijun kuna, a po stopi od 20% na dobitke iznad 1 milijun kuna. Porez na dobitke iz stava … [[Govornik se ne razumije.]] ovog članka obračunava se na plaći pri isplati dobitka, a obračun i uplatu obavlja priređivač igre klađenja, osnovice za porez na dobitak je pojedinačni novčani iznos dobitka iznad 40 tisuća kuna itd., itd. Znači državi treba novac, to je znači poanta. Znači dobici do 40 tisuća kuna se neće oporezovati i veći od toga uporezovat će se iznosom najprije od 15%, odnosno preko milijon kuna od 1 milijun kuna. Državi, kao što rekoh, treba novac, ako je ovaj zakon kao što vidim P.Z.E., znači europski zakon, zašto se onda ta materija ranije nije reguliralo, da li će se smanjiti interes, ako se smanji ja mislim da bi to bilo u redu, međutim što ako se dogodi s druge strane zbog ovoga da se smanji i određena turistička aktivnost u onim sredinama gdje takvi objekti postaju nosioci te turističke aktivnosti. Priče da se u kasinoima pere novac od terorizma, ja mislim da je to naivno, ali da se tamo vjerojatno peru novci od mafije. To je vjerojatno točno. Da se tu pere novac, izbjegava neka plaćanja itd. također je to točno, međutim ono je suština zašto Republika Hrvatska jednu takvu materiju do sada već nije regulirala. Klub IDS-a će biti za ovaj zakon, novac rekoh u državi treba, zahvatiti će ga u dogledno vrijeme svugdje tamo gdje ga ima, a nema ga na žalost previše u ovoj zemlji, kako bi se financirao ovaj deficit. Pa jasno prije nego se dignu kamate, PDV, šta ja znam nešto drugo, neka se zahvati klađenje, neka se zahvati u alkohol, neka konačno i tvrtke koje imaju monopol u ovoj državi, recimo na proizvodnju cigareta itd., dijele sudbinu s narodom, a ne da se sav teret prebacuje na građane. Sigurno je da u vremenu koje je pred nama Vlada ništa neće prepustiti slučaju kad je riječ o oporezivanju. Vidjeli smo kako će se ponovo slati inspektore na teren itd., ali neka vodi računa da tim inspekcijama zapravo ne, i ono malo gospodarske aktivnosti ne zaustavi. Jer kao što to u pravilu biva poreze plaćaju mali, ne plaćaju oni najveći, oni u pravilu svoje obveze, da budem ciničan, izbjegavaju, a ono što sam sigurno, u što sam siguran da kazne sigurno plaćaju isključivo mali, a do velikih se nitko ne usudi niti doći. Sve u svemu mislim da je ovo potrebno bilo regulirati, međutim ono što mene smeta je ova praksa da zakon dobijemo u utorak, a onda bez neke osobite pripreme o tom zakonu treba raspravljati već u petak. Takvom praksom usuđujem se reći da se mi zastupnici kladimo sa državom, zapravo kladimo se s sudbinom 4 i pol milijona stanovnika u ovoj zemlji, zato jer glede mnogih zakonskih rješenja, mnogi od nas zapravo ne znamo za što dižemo ruke, a neka zakonska rješenja determiniraju sudbinu tih 4 i pol milijona stanovnika i neki od tih zakona su teški milijarde i milijarde kuna. Ja samo želim vjerovati da glede ovog zakona ne griješimo i da taj zakon neće relativno skoro doživjeti sudbinu Zakona o trgovini, Zakona, šta ja znam, o pušenju, vjerojatno ćemo ga promijeniti ili sudbinu Zakona o 0,0 promila. Hrvatska jednostavno nema više vremena da se na takav način poigrava sa zakonskim rješenjima, u trenucima jedne duboke i duboke krize. Sve u svemu, još jedanput klub IDS-a smatra da treba oporezivati te dobitke i utoliko, a to je suštinska promjena u odnosu na postojeće zakonska rješenja plus to reguliranje Internet kladionica i utoliko ćemo jasno taj zakon i podržati.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Jedan ugledni političar koji je dosta citiran i dosta pozivan na prostore ovih zemalja balkanskog poluotoka, finski premijer u to vrijeme Altisari napisao je slijedeće: "Državna lutrija mora ostati državna, jer je to jedini porezni institut i organ gdje porezni obaveznici trče sami uplatiti porez." Da je tome tako svjedoči da Sjedinjene Američke Države kao zemlja neoliberalizma i liberalne ekonomije, tržišne ekonomije imaju toliko državnih lutrija koliko imaju država koje su sastavnice Sjedinjenih Američkih Država. Zašto? Zato jer je to zaista način prikupljanja poreza za opće društveno dobro i za opće društvene koristi, na način da građani to ne osjećaju kao poreznu presiju ili prisilu države. Na žalost mi smo svjedoci da kod nas u Republici Hrvatskoj od 1990. nastupa vrijeme kada zapravo zakonska regulativa stavlja hrvatsku lutriju u ravnopravnu tržišnu utakmicu sa ostalim sudionicima, koji se uključuju u taj posao. Zašto to govorim? Casino Austrija je pretežito državna firma. Nema privatnog priređivača kasino igara ili kockarnica, igara u kockarnicama u privatnom vlasništvu. Kasino Austrija ima internacional koji dozvoljava njihovim čelnicima da osnivaju firme van države i da onda eventualno ako nešto se radi ispod stola to rade na terenima Hrvatske, Mađarske ili drugih zemalja. Druga bitna stvar koja je vezana uz ovu regulativu je ta da na žalost i zakoni koji su donašani 90-tih godina, pa čak i ispravke i korekcije koje su rađene 2001. godine nisu uvažile argumente i stavove i mišljenje ljudi koji se tom profesijom bave, a zaposleni su u najjačoj ili jedinoj državnoj tvrtci koja se tim bavi. Zašto to govorim? Zato jer u periodu kojega pratim i kojega sam imao prilike neposredno pratiti Hrvatska lutrija je bila kontrolirana u poštivanju svih zakonskih regulativa koje su zapravo je dovodile u vrlo težak i lošiji položaj na tržištu. Dotle su kraljevi automat klubova mogli koristiti određene rupe ili beneficije, službene i neslužbene koje su im omogućavale prednost ne u startu, nego tokom čitave trke. Stoga ću se ja založiti u ime kluba i osobno i u raspravi koja će slijediti pojedinačnoj, da ovaj zakon ide u dva čitanja. Neće proći. Ali mislim da određenja rješetnja trebalo bi testirati prvo u okviru Hrvatske lutrije, a tek onda reći otvaramo utakmicu i za druge. Reći će neki u obrani toga stava prijedloga ovog zakona, da je to usklađivanje sa europskim direktivama, da u cazino sportu da tako kažemo kockarnicama. Savezna Republika Njemačka u svakoj kockarnici ima poreznog inspektora koji je prisutan od otvaranja, znači od ulaska zaposlenika u prostor cazina do zaključavanja. Svaki taj porezni inspektor se isplati višestruko. Osigurava plaću za najmanje četvero ili petero ljudi svaki dan u poreznoj inspekciji. Mi kontroliramo i imamo mogućnost kontrole u kockarnicama, međutim i to je u skladu sa europskom inicijativom. Ali automat klubovi, u automat klubovima ne. Nema predviđenog evidentiranja ulaska osoba u automat klubove. A tu se pretežito u hrvatskim prilikama vrte veća sredstva, žao mi što neke kolege raspravljaju, raspravljaju temeljem dojma, a ne temeljem poznavanja, veća sredstva nego u samim kockarnicama. Stoga mislim da i procjene koje proizlaze iz ovih prijedloga nisu adekvatne iz jednog razloga. Temeljene su na simulacijama koliko sam ja informiran iz 2008. Pokazatelji govore da je pad u radu kockarnica i automat klubova oko 40%. Recesija je sigurno jedan od razloga, a znate koji je drugi? Zakon o upotrebi duhanskih proizvoda. I što će se sada dogoditi iz ovog? Nema pušenja u automat klubovima, ali na internetu ima pušenja. Internet u ovoj varijanti po meni otvara mogućnost opet slobodnog lova za pojedine igrače koji će ući u ovaj posao. Zbog toga se ja zalažem da ide preko Hrvatske lutrije. Drugo, da se smanji naknada godišnja za internet priređivanja igara na sreću, ali da se poveća mjesečna i osiguraju instrumenti za mjesečne naknade koje bi bile pravednije i pozitivnije. Ukupno gledajući želim naglasiti pozitivno je da se ukida PDV. Mi smo vjerojatno jedina zemlja koja je ustanovila da ima dodatne vrijednosti na uplatama za igre na sreću i mi smo zapravo godinama varali igrače lota i ostalih igara na sreću, jer ne da su 50% od uplaćenih iznosa odmah izdvajali za opće humanitarne i društvene potrebe, nego je to još umanjeno i za PDV. Slažem se i sa oporezivanje, ali sugeriram da se vodi računa da mali igrači i mali zgodici su najveći i da u tom prostoru uzmemo jednu lipu da tako kažem. Ali da tih jedna lipa je otprilike, ajde reći ću 2 milijuna Hrvata koji će uplatiti loto, zato jer je zgoditak od 16 milijuna kuna. Porez na dobitke, djelomično se slažem i sa kolegom Marićem, mislim da bi trebalo isto tako vidjeti i ponovno diferenciranu stopa koja je za koju visinu zgoditaka. Nisam moram reći razmišljao i računao koji bi to iznosi bili za pojedine iznose dobitaka, ali mislim da bi bilo korisno da se taj dijapazon proširi i poveća, to poreznici više ne vole stopa, ali mislim da i nije tako često da 17 milijuna je glavni zgoditak na lotu ili joker. Ponavljam internet otvara potpuno nove mogućnosti, internet preuzima područje igara na sreću i tu zaista i ministarstvo i pripadajuće službe moraju biti spremni preuzeti tehničke i ostale mogućnosti kontrole što će se događati i što se događa i normalno ubirati onda adekvatne prihode za državu. Malo ću se vratiti ponovno na početak zakona i reći ću raspodjela dobitaka, odnosno sredstava iz uplata. Ne bih se htio vraćati na neka prošla vremena kada je postojala SOFKA, neki stariji se to sjećaju. SOFKA je bila sudionik u diobi sredstava od ondašnje lutrije. I ta SOFKA je vraćala sredstva u određenom postotku prema mjestu uplate. Mislim da bi i kod igara na sreću država trebala vidjeti, to je jedan vid decentralizacije. Zašto? Imate evo sada gledam kolegu Rožića, ali i neke druge iz turističkih područja ili ne turističkih područja. Vi imate kladionice, imate cazina, imate ljude koji vole uplaćivati loto, sportsku prognozu. Uplaćuju velike iznose od kojih se niti kuna ne vrati u vašu općinu ili grad. Za vaš sport. I uglavnom su to i kod sportske prognoze i ti sportaši koji i igraju. I mislim da bi bilo korisno i dobro vidjeti posebno danas kada gubimo sponzore s obzirom na situaciju u društvu, da ugradimo jedan stalni mehanizam koji će obvezati one priređivače igara na sreću da temeljem uplata ili ajde velim prometa ostvarenog na određenoj lokaciji se putem ministarstva, ne njihovim direktnim, nego putem ministarstva doznačuju jedinicama lokalne samouprave. Dobro tu je moj stav isto kao i oko PDV-a. evo sada gledam kolegu Turka sa "West game" centrom, on od PDV-a neće imati ništa, utrošit će silne milijune u održavanje prometnica, komunalne infrastrukture, još ako budu svi zaposleni pretežno iz Zagreba, onda neće imati poreza na dohodak. Činjenica je da centri gdje se ostvaruju veliki prometni su opterećeni sa većim ulaganjima u komunalnu infrastrukturu, održavanje i slično. I da bi o tom pitanju trebalo voditi računa u poslovima decentralizacije a jedan od takvih poslova je i ovaj. I da kažem još neke stvari koje mislim da su izuzetno bitne. Sve ono što je predviđeno o licenciranju neću vi znate a za ostale je to manje važno koji nisu uključeni. Mislim da bi trebalo i voditelje automat klubova staviti u red onih koji bi trebali ostvariti licence jer i ovdje se radi o mogućnosti pranja novca za terorizam ili od kriminalnih djelatnosti i ovdje se radi o prevenciji kad se radi o mlađim osobama i ovdje se radi o prevenciji kad se radi o ljudima koji su bolesni od igranja na automatima. I ono što je još najvažnije, maksimalno ponavljam kontrolu postotaka dobitaka. Govori se o 80%. Mi nismo sigurni, ja ne znam da li netko može garantirati da svaki automat klub u Republici Hrvatskoj zadovoljava postotak koji je zakonom određen minimalni koji mora biti isplaćen od uplata u automatu. To je bilo područje na kojem smo imali najviše primjedbi od igrača iz inozemstva jer su daleko veći iznosi koji ostaju priređivaču u postotku automatu kod nas nego u inozemstvu ali mislim da je to područje gdje maksimalno država mora biti restriktivna, svakodnevna kontrola i svakodnevni nadzor i tehnički nadzor, zato i on line povezivanje sa ministarstvom znam da će povećati u dijelu administraciju ali mislim da je to najkorisnije povećanje administracije od svih djelatnosti ili od većine djelatnosti koje imamo u okviru državne službe. Stoga bih predložio ponavljam znam da neće proći da idemo u dva čitanja, da idemo još sa nekim poboljšanjima i da idemo sa nekim preventivnim korekcijama koje će donijeti vrijeme. Ponavljam, Zakon o zabrani, o duhanskim proizvodima, o zabrani pušenja odvući će na internet. Internet je diskretan, nitko vas ne vidi od sugrađana, od članova obitelji ne vidi da se kladite, da igrate igre na sreću putem interneta i on će postati dominantna industrija u igrama na sreću. I mislim da za to mi moramo biti spremni već u ovom zakonu. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona o kojem danas raspravljamo a to je Zakon o igrama na sreću s konačnim prijedlogom zakona definitivno nešto mogu slobodno reći nešto s čime smo zakasnili i nerješavanjem, zakonskim nerješavanjem tog područja izgubili ogromne novce sigurno je da ovakav prijedlog zakona mnogi vlasnike casina, kladionica, automat klubova ne veseli potpuno opravdano jer sama činjenica da točan podatak istina ne postoji, podatak o kojem govorimo rekao je kolega Kajin iz medija. Moj podatak iz medija je da na tom prostoru se vrti godišnje negdje oko 20 milijardi kuna. Je li to točno opet ne znamo, nadam se da vi znate. Ali u svakom slučaju bez obzira koji iznos, nije bitno je li to 5, 10, 15, 20 milijardi ali sasvim sigurno da taj dio tržišta zakonski je bio uređen na način da su mnogi koristili pogodnosti prije svega provodili ilegalne radnje činjenica i bili smo svjedoci pogotovo devedesetih godina vrlo teških kriminalnih radnji upravo na tom prostoru i zbog takvih sustava uvjetno da kažem privređivanje, pranje novca definitivno, jedan prostor koji daje maksimalnu mogućnost za takve kriminalne aktivnosti i sigurno je da ovakav prijedlog zakona mnogima neće, mnogima će smanjiti mogućnost načina rada, načina ponašanja ali sasvim sigurno s druge strane daje odgovornoj državi a zašto nismo bili odgovorni prema tom prostoru davno prije to je drugo pitanje ali s ovim prijedlogom zakona odgovorna država provodi na tom tržištu provodi i uvodi red prije svega a s druge strane stvara i otvara dodatnu mogućnost punjenja državnog proračuna. Prema tome, dodatnu šansu za sve građane u ovoj državi prije svega uvođenjem reda. Sigurno je da treba pozdraviti ili podržati i uvođenje novih naknada za priređivače igara na sreću, povećanje temeljnog kapitala, ujednačavanje oporezivanja, oporezivanje dobitka. Kad smo kod oporezivanja dobitka i na Odboru za financije imali smo tu raspravu i drago mi je da predlagač prihvaća prijedlog Odbora za financije a to je da se neoporezivi dio smanji s 40 tisuća na 30 jer činjenica da 40 tisuća kuna je otprilike i godišnji prihod zaposlenih u ovoj državi i oni koji imaju 40 hiljada kuna mogu reći da su u grupi sretnijih građana. I nažalost, tako da taj iznos kao donja granica je normalno problematičan. Osobni moj stav svakoga ali to je moj stav, nije to stav kluba ali ja i u tom segmentu treba imati obzira i prema onima koji jednostavno imaju taj osobni adrenalin koji bez klađenja ne mogu funkcionirati a takvih ima puno jer sama činjenica da prema informacijama koje opet imam a to je da smo po broju kladionica po glavi stanovnika četiri puta jači od Velike Britanije a koja je poznata kao nacija sa tim adrenalinom klađenja. Prema tome, radi se o jednom tržištu koje do sada nije bilo uređeno, radi se o tržištu koje je stvaralo čitav niz mogućnosti za kriminalne radnje uvijek i na štetu građana ove države. Prije svega kad kažem to mislim na državni proračun. I sigurno je da ovo treba podržati. I mi u klubu Hrvatske narodne stranke podržat ćemo ovaj prijedlog zakona. Ali imam jedno vrlo konkretno pitanje. Naime kolega Hanžek je već spomenuo i slažem se potpuno sa njim da državna lutrija mora biti državna, da kontrola na tim igrama na sreću mora biti maksimalno pod državnom kontrolom, maksimalno. Postoji čitav niz maksimalno, temeljni kapital, naknade, sve ovo ostalo. Hrvatska lutrija definitivno je pod kontrolom države, ali u članku 9. u stavu 3. piše: "Hrvatska lutrija može se privatizirati na temelju posebnog zakona.". Poznavajući nas, da li se tu otvara prostor za nešto što je na štetu naših građana. Ja se osobno nadam da ne i osobno očekujem da taj stav unutra proformi. Moj osobni prijedlog da toga stava nema, da se jednostavno onemogući bilo kakva mogućnost, bilo kome u ovoj državi da ide u privatizaciju Hrvatske lutrije. To je direktna šteta prema poreznim obveznicima, to je direktna šteta prema interesu ove države i mislim da bi bilo pametno i mudro i zato predlažem ako je potrebno možemo ići i sa amandmanom, dogovoriti ćemo se, ali mislim da je ovaj stav potpuno nepotrebno u ovom članku 9. a to je da Hrvatska lutrija se može privatizirati na temelju posebnog zakona jer činjenica da iz sredstava Državne lutrije se financiraju i olimpijski odbor, da se financira i borba protiv droga, da se iz tih sredstava financiraju mnogi projekti i programi koji su nama izuzetno potrebni kao uređenoj državi. I upravo zato se ti programi provode vrlo kvalitetno jer imaju fiksni zakonom zagarantirani prihod, ne ovisi o tome da li je komunikacija sa nekim čelnikom u ministarstvu, u određenom ministarstvu dobra, loša, čije su boje dresa itd.. Prema tome, u svakom slučaju jedna transparentnost koju treba podržati i upravo zbog te transparentnosti misli da bi bilo dobro da jednostavno se potpuno i zakonski onemogući bilo kakva pomisao da Hrvatska lutrija ide u bilo kakvu privatizaciju. Na kraju mi u Klubu Hrvatske narodne stranke podržati ćemo ovaj Prijedlog zakona o igrama na sreću uz napomenu da vrlo vjerojatno, ne vrlo vjerojatno nego gotovo sigurno postoji prostor da se ide i u dva čitanja, ali ako predlagač procjenjuje da sa ovakvim prijedlogom zakona možemo proći i u prvom čitanju onda jednostavno pozivam odgovorne da provođenjem ovoga zakona sa Izmjenama i dopunama zakona sa izmjenama i dopunama zakona se prilagođavamo tom tržištu koje vrlo brzo reagira. Na tom tržištu praktički u sekundi, čim se pojavi neka pukotina reakcije su trenutne i u pravilu uvijek na štetu i naših građana prije svega državnog proračuna. Pa evo u tom smislu mi u Hrvatskoj Narodnoj Stranci molimo ili predlažemo odgovornima da u takvim slučajevima se reagira i onemogući zloupotreba povjerenja koje su imali, koje su do sada puno puta i zloupotrjebljavali. Hvala lijepa.
Klub zastupnika HDZ-a. Gospodin zastupnik Krešo Filipović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče, predstavnici Ministarstva financija, kolegice i kolege zastupnici. Ja ću odmah na početku reći da ćemo mi iz kluba Hrvatske Demokratske Zajednice podržati usvajanje Zakona o igrama na sreću o kojem na prijedlog Vlade Republike Hrvatske raspravljamo po hitnom postupku s obzirom da se on u jednom svome dijelu usklađuje sa pravnom stečevinom Europske unije. Naime, sukladno Nacionalnom programu Republike Hrvatske za pristupanje Europskoj uniji za 2009. godinu a u dijelu koji se odnosi na poglavlje sloboda kretanja kapitala te sukladno akcijskom planu za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma Republika Hrvatska se obvezala pristupiti izmjenama i dopunama važećeg zakona koji je trenutno u Republici Hrvatskoj uređen, na kojem je trenutno uređena djelatnost priređivanja igara na sreću i drugih nagradnih igara. Smatram potrebnim posebno naglasiti jednu činjenicu kako djelatnost igara na sreću na razini Europske unije nije jednoznačno definirana. Odnosno ne postoji pravna stečevina koja bi za sve zemlje članice Europske unije jedinstveno odredila uvjete priređivanja igara na sreću nego je taj segment prepušten svakoj pojedinoj državi članici da ga samostalno uredi na način koji smatra najprimjerenijim. Međutim, unatoč toj činjenici treba reći i to kako ipak postoje iznimke kada su u pitanju odredbe Zakona o igrama na sreću koje se odnose na područje sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma što znači da zakon mora sadržavati te odredbe i da one moraju biti usklađene kako sa relevantnim direktivama Europske unije tako i sa nacionalnim zakonodavstvom koje regulira to područje. Osim spomenute obveze usklađivanja sa pravnom stečevinom Europske unije postoji niz drugih razloga zbog kojih predlagatelj, zbog kojih je predlagatelj predložio donošenje potpuno novog zakona od kojih ću spomenuti njih nekoliko. Prvi razlog je potreba unapređenja sustava igara na sreću i učinkovitijeg prikupljanja sredstva po tom osnovu. Dakle, predložene su nove odredbe koje se odnose na tehničke uvjete priređivanja igara na sreću s obzirom na razvoj novih tehnologija te neke druge novine o kojima ću nešto više reći kasnije. Drugi razlog je potreba usklađivanja sa već donesenim ili zakonima koji će se u međuvremenu donijeti. Dakle, ovdje se radi o Zakonu o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma kojeg je ovaj Visoki dom donio prošle godine i čije su odredbe usklađene sa pravnom stečevinom Europske unije te o Zakonu o porezu na dodanu vrijednost čije su izmjene i dopune puštene u zakonodavnu proceduru istovremeno kada i ovaj zakon o kojem smo po prethodnoj točci raspravili. Treći razlog je uvažavanje preporuka posebne jedinice za HITROREZ jer te preporuke idu u pravcu pojednostavljenja odredbi samoga zakona, brisanjem, odnosno ukidanjem određenih nepotrebnih i suvišnih obveza priređivačima igara na sreću. I konačno četvrti razlog, potreba kvalitetnog načina uređenja određenih pitanja koja važećim zakonom nisu uređena ili nisu uređena na primjeren način. Može se dakle zaključiti kako su osnovni razlozi za donošenje novog Zakona o igrama na sreću s jedne strane o potrebi usklađivanja ovog područja sa pravnom stečevinom Europske unije i horizontalnog usklađivanja na nacionalnoj razini a s druge strane u namjeri unapređenja i kvalitetnijeg pravnog uređenja djelatnosti igara na sreću na području Republike Hrvatske. Predloženim Zakonom o igrama na sreću u najkraćim crtama uređuju se sustav, vrste i uvjeti privređivanja igara na sreću, pravila i postupci za stjecanje i oduzimanje prava na priređivanja igara na sreću, prava i obveze priređivača igara na sreću, način raspodjele ostvarenih prihoda te nadzor nad priređivačima igara na sreću. U skladu sa člankom 5. predloženog Zakona o igrama na sreću, kao što je to slučaj i po važećem zakonu, igre na sreću razvrstane su u četiri osnovne skupine igara, dakle lutrijske igre, igre u casinima, igre klađenja i igre na sreću na automatima. Treba naglasiti kako je priređivanje igara na sreću na području Republike Hrvatske isključivo pravo Republike Hrvatske koje ona može putem koncesije ili odobrenja prenijeti na trgovačka društva s područja Republike Hrvatske. Također, zakonom se isključivo pravo priređivanja lutrijskih igara te neograničeno pravo priređivanja ostalih igara, dakle igara na sreću u casinima, igara klađenja i igara na sreću na automatima, prenosi s Republike Hrvatske na Hrvatsku lutriju čiji je osnivač sam Republika Hrvatska. To znači da lutrijske igre u Republici Hrvatskoj može organizirati jedino Hrvatska lutrija, dok ostale igre na sreću mogu temeljem odluke Vlade Republike Hrvatske i odobrenja Ministarstva financija organizirati uz Hrvatsku lutriju i ostala trgovačka društva. Dakako, pri tome moraju ispunjavati uvjete predviđene ovim zakonom. Samo informacije radi, spomenut ću činjenicu kako je na području Republike Hrvatske temeljem važećeg zakona i odluka Vlade Republike Hrvatske o broju koncesija, dodijeljeno ukupno 79 koncesija od mogućih 110. I to 16 koncesija za priređivanje igara na sreću u casinima, 10 koncesija za priređivanje igara na sreću klađenja te 53 koncesije za priređivanje igara na sreću na automatima u automat klubovima. Novim Zakonom o igrama na sreću predviđene su mnoge promjene u odnosu na važeći zakon, od kojih ću spomenuti one koje po mojem mišljenju su najvažnije pa krenimo redom. Uvode se nove naknade za priređivanje priređivača igara na sreću, odnosno godišnja naknada za casina i kladionice te mjesečna naknada za lutrijske igre i mijenjaju se osnovice za obračunavanje postojećih naknada. Ukida se PDV na lutrijske igre što je sukladno članku 13. Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost i uvodi se mjesečna naknada od 10%. Uvodi se oporezivanje dobitaka ostvarenih od lutrijskih igara na sreću i igara na sreću po stopi od 15% za dobitke od 40 do milijun kuna te po stopi 20% za dobitke iznad milijun kuna. Uvodi se mogućnost priređivanja igara na sreću putem Interneta, telefona i drugih interaktivnih komunikacijskih uređaja. Uvodi se obveza uspostave neprekidnog i neposrednog nadzora od strane Ministarstva financija na način izravnog spajanja na informacijski sustav priređivača igara na sreću od strane Ministarstva financija. Posebnim poglavljem detaljno je propisan postupak davanja prava na priređivanje igara na sreću, s naglaskom na postupak javnog natječaja. Mijenja se osnovica za određivanje visina garancije banaka čime uglavnom se povećavaju visine neophodnih garancija. Povećava se zahtijevana vrijednost temeljnog kapitala trgovačkih društava. I konačno, uvode se odredbe kojima je regulirano odgovorno priređivanje igara na sreću, uz zabranu oglašavanja u medijima i tv emisijama za djecu i mladež. Veoma je važno naglasiti kako će primjena predloženog zakona prema stimulacijama koje se temelje na podacima iz 2008. godine imati značajne financijske efekte na državni proračun, a procjenjuje se da su oni negdje u visini od 120 milijuna kuna. Također, pozitivne financijske efekte trebale bi osjetiti i organizacije iz članka 8. Zakona, a koje se bave društveno korisnim aktivnostima i kojima pripada 50% sredstava od ukupno ostvarenih naknada, te 50% sredstava od ostvarene dobiti Hrvatske lutrije. Uvažavajući definiciju igre na sreću koja kaže: igrom na sreću smatra se igra u kojoj se za uplatu određenog iznosa sudionicima igre pruža mogućnost stjecanja dobitka, pri čemu dobitak ili gubitak ovisi pretežito o slučaju ili nekom drugom neizvjesnom događaju. Dakle, sama definicija igre klađenja, odnosno igara na sreću hoće reći možete gospodo dobiti, ali vjerojatnost vam je veoma mala. Zato pozivam sve igrače na oprez i umjerenost u igrama na sreću, jer rijetkima su one priuštile bogatstvo, a bogme mnogima bankrot i siromaštvo. Na kraju, zbog svega prethodno rečeno, ali prvenstveno zbog pretpostavljenih financijskih efekata i reda koji bi Zakon o igrama na sreću u praksi mogao polučiti i donijeti, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati će njegovo donošenje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je na redu uvaženi zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, kolegice iz Vlade. Uvažene saborske zastupnice. Evo pred nama je Zakon o igrama na sreću koji je vezan na važeći zakon o toj tematici iz 2002. godine i evo nakon 6, 7 godina imamo ovdje novi prijedlog zakona kojim se svakako usklađuje hrvatska pravna regulativa sa europskom, te u samom i prijedlogu zakona izjava o usklađenosti s pravnom stečevinom Europske unije i pravnim aktima Vijeća Europe. Osim same te preuzete obveze usklađivanje hrvatskog zakonodavstva sa europskog stečevinom, te konkretne obveze iz pregovaračkog stajališta koje se odnose na slobodu kretanja kapitala, predlagač zakona dakle Ministarstvo financija i Porezna uprava ovim prijedlogom unapređuje sustav igara na sreću te učinkovitije prikuplja sredstva s te osnove, uvažava i posebne preporuke jedinice HITROREZ te uređuje pitanja koja važećim zakonom nisu ili nisu dovoljno uređena. Obzirom da su odredbe važećeg zakona dijelom i ostarjele, a na djelatnost igara na sreću itekako utječe razvoj tehnologije, predložene su neke nove odredbe vezane uz tehničke uvjete. Primjerice, mogućnost priređivanja igara na sreću, dakle lutrijskih igara, klađenje igara u casinu putem interaktivnih kanala on-line, te se uvodi svakodnevna, neprekidna obveza on-line nadzora. Ja bih još možda ovdje rekao nekoliko riječi i o nečemu što je vezano na samu kako odgovornost priređivanja igara na sreću, pa tako i na korištenje sredstava odnosno raspodjela prihoda od igara na sreću prema vrstama. To se posebno odnosi na članak 8. zakona gdje je evo važno reći da se prihodi od igara na sreću raspodjeljuju za financiranje programa organizacija koje promiču razvoj sporta, pridonose borbi protiv zloporabe droge te svih druga oblika ovisnosti, a bave se osobito socijalnom i humanitarnom djelatnošću te problemima i zadovoljavanju potreba osoba s invaliditetom, tehničkom kulturom, izvaninstitucionalnom naobrazbom te posebno odgojem djece, mladih te se ukupno i u konačnosti pridonosi razvoju civilnoga društva. Međutim, kada sam napomenuo i rekao riječ odgovornost, ovaj zakon donosi jednim dijelom nešto novo jer postojeći zakon do sada ne predviđa mogućnost zabrane ili ograničavanje igranja pojedinim osobama. A prijedlog ovog novog zakona pojedinim osobama, posebice igračima u casinu zabranjuje ili ograničava, dakle samo tu djelatnost, odnosno igranja ukoliko postoji osnovana pretpostavka da učestalost i intenzitet njegova sudjelovanja u igri dovode u opasnost njegov egzistencijalan minimum, te tako zatraže institucije koje se bave zaštitom obitelji može se odrediti ili zabrana ili ograničenje pojedinim osobama. Isto tako, priređivač igara, odnosno posebno onima u prostoru casina dužan je istaknuti obavijesti koje su vezane uz odgovorno igranje, o mogućoj štetnosti od igre, te o realnim šansama za dobitak. Isto tako, stari zakon do sada ne predviđa mogućnost provjere punoljetnosti igrača. Ovo je novi prijedlog u slučaju sumnje da se radi o maloljetnom igraču, klađenja igraču u automat klubu može tražiti dokaz o njihovoj punoljetnosti. Isto tako, postojeći zakon do sada ne propisuje zabranu oglašavanja igara na sreću u tiskanim medijima posebice u emisijama za mladež, tok zabrana oglašavanja igara na sreću u tiskanim medijima i radio-televizijskim emisijama za djecu i mladež kao takva postoji. Rekao sam ovih nekoliko rečenica imajući u vidu onaj drugi segment, a to je društvena opasnost od igara na sreću i negativnim posljedicama koje imaju dalekosežne posljedice kako za one koji igraju tako i za užu i širu obitelj posebice za djecu i velikim dijelom probleme koji iz toga ističe. Imajući u vidu ovo navedeno i osobno, a i kao član Odbora za financije u okviru određenih amandmana koje smo kao odbor podnijeli podržavam prijedlog donošenja ovog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sada je na redu uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, cijenjeni kolegice i kolege. Pa malo mi je nezgodno govoriti o Zakonu na sreću, jer nisam nikada u životu uplatio ni jedan listić i niti ću uplatiti, ali ću podržati zakon. To najviše evo iz razloga nacionalnih interesa i punjenja državnog proračuna, pa u tu svrhu sam se samo javio da bih dopunio amandman koji je podnio Odbor za financije i državni proračun osobnim amandmanom da se usklade porezi i stope poreza na dobitke na način kako je i odbor učinio. Tako da je u članku 18. već odbor i kazao o kojem se amandmanu radi, a isto tako bih to u članku 52. predložio da osnovica ne bude 40000 kuna, nego da bude 30000 kuna da bi dobitak iznad 30000 kuna bio oporeziv. Naime, to je mnogo pravednije. To je jednostavno iz razloga što čak oko više 200000 ljudi zaposlenika u Hrvatskoj radi, ulaže svoj napor i fizički i umni, a ukupni godišnji neto prihodi su i četrdesetak tisuća kuna. I na to plaćaju i poreze i doprinose, a da netko dobije 40000 kuna da ne plati ni kune poreza mislim da bi to bilo evo tako neprihvatljivo, neprirodno i da bi pravednije bilo da se smanji ta stopa, pa predlažem i u članku 52. smanjenje osnovice sa 40 na 30000 kuna. Ali isto tako i porezna osnovica po stopi od 15% da se u članku 52 smanji sa milijun na 500000 kuna, tako da porezna stopa od 20% bude šira i više obuhvati iznad 500000 kuna. Sa tim amandmanom osobnim podržavam donošenje Zakona o igrama na sreću. I uspoređujući sa stopama u drugim državama mislim da su te stope usklađene i da je ovo prilagodba sa standardima Europske unije. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite.
Da ostane zabilježeno da i ja osobno ne samo kao predstavnik kluba SDP-a podržavam sljedeći stav, a to je brisati mogućnost privatizacije Hrvatske lutrije. Jer možda će to biti posljednja utvrda našeg nacionalnog isključivog vlasništva za koju godinu. Drugo, prijedlog da se ukine naknade za Hrvatsku lutriju kad se radi o casinima i igračnicama, jer zapravo to je iz lijevog u desni ili iz desnog u lijevi džep pretakanje istih sredstava koja su, masa sredstava kojima raspolaže Hrvatska lutrija. I u svakom slučaju treba dati određenu prednost u toj utakmci, jer kao što su rekle i kolege Europa nema jednoznačno određena, a nema ni pretenzije da jednoznačno određuje to područje. Što se tiče kolege Marića, ja ne znam kartati, nisam nikad kockao, ali sam profesionalno upoznao to, pa možda sa distance mogu i sa određenim odmakom reći šta je to. To jest pošast kod ljudi koji su bolesnici, ali ako mi spriječimo da to rade kod nas, radit će to drugdje. U vrijeme socijalizma nisu smjeli domaći građani kockati u kockarnicama. Išli su u Austriju, išli su u Italiju. U Italiju manje, ali u Austriju da i stoga mislim da područje treba regulirati, državnu kontrolu pojačati i tu bih se složio da imaju stimulaciju hajde sad da popularni novinski nazivi koji su u novinama javnih poduzeća, bonuse da imaju ljudi koji rade u kontrolnim institucijama jer su to sredstva koja uz dobru kontrolu će ostati u okvirima državne kontrole i državnog prihoda, a neće se preliti u crnu, ne sivu, nego u crnu ekonomiju. Stoga podrška, maksimalnoj državnoj kontroli. Ponavljam, nisam do kraja baš suglasan. Mali igrači trebali bi ostati oslobođeni poreza na dobitke, a povećavati proporcionalno onda prema iznosima kao što to imaju i druge zemlje. Znači da proporcionalno se povećava sukladno veličini i do 90% ako treba. Hvala.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Goran Marić.
Kolega Hanžek, stvarno mi je drago čuti da niste kockar i drago mi je kad to čujem za bilo koga. Kazali ste da je pošast igra na sreću, a ona teži pošasti. Zavisi od razine kojom je netko zaljubljen u takvu igru. Mislim da problemi nastaju onog momenta kada to postaje porok. A to onda postaje širi društveni problem. Kao što, nedavno sam kazao, ostvarenje i dobiti je glavna pokretačka snaga društva i čovječanstva u cjelini, ali kad to želja za bogaćenjem postane porok, onda nastaju svi društveni problemi. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Ivan Hanžek.
Pa ja kad sam rekao o pošasti, mislio sam na one koji su oboljeli od te bolesti. Vidio sam nažalost i sveučilišne profesorice i profesore koji su izgubili imetak, koji prije odlaska na posao dolaze u automat klubove i koji su bolesni igrači, doslovno bolest kao i neke druge koje ne tretiramo kao bolesti i zbog toga ja smatram i rekao sam, kontrola u automat klubovima, odnosno licenciranje voditelja automat klubova jer tu se isto događaju tragedije, ali nažalost zaklonjene sa onim zatvorenim prozorima sa reklamnim natpisima mi ne vidimo pojedinca koji zapravo uništava svoju obitelj i sebe na tom mjestu. A to nije interes ni društveni ni javni. Interes je da čovjek nađe zadovoljstvo i u takvoj igri, ali da to ne bude na štetu obitelji i društva.
Hvala. I pet minutna rasprava. Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, s obzirom da je drugi potpredsjednik … [[Govornik se ne razumije.]] gledao na sat i vidim da je zeitnote, ja ću vrlo kratko. Klub SDP-a će podržati ovaj zakon ukoliko prođe zaključak da se intenzivno prati razvoj situacije do kraja godine i da do 31.12. nastojimo popraviti, korigirati stvari koje će pokazati vrijeme da je nužno učiniti, posebno mislim da tu treba voditi računa o naknadi za internet igre. Da ne bi se shvatilo, casino, klasični casino u smislu 15, casino pa se adekvatno primjenjuje. Taksativno treba navesti da naknada se odnosi i na internet igre, odnosno online igre. U svakom slučaju, mislim da je dobro da se popravlja i sukladno vremenima koja su pred nama ili u kojima jesmo da se zakon dograđuje, popravlja. Nikad neću biti protiv toga da raspravljam ako treba i u roku 3 mjeseca 2 puta isti zakon, ako vrijeme donese potrebu za promjenama, protiv sam toga da odbijemo konkretne ili konstruktivne prijedloge oporbe pa samo zbog toga onda moramo ponavljano ili ponovljeno ići sa raspravom o istom zakonu za 2 ili 3 mjeseca. Hvala lijepo.
Hvala. Završni osvrt, državni tajnik u Ministarstvu financija, Ivica Mladineo.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo ja bih kratko zahvalio svima na diskusiji, kratki odgovor. Dilema koliko je bilo uplata. Nije bilo ni 40, ni 20, nego oko 8 milijardi kuna. 4 milijarde u klađenje, a 4 milijarde sve ostalo. Što se tiče ovih drugih upita, što se tiče privatizacije Hrvatske lutrije, ovo je bilo i prije u zakonu, a mislim da je to i dobro da bude jer ukoliko slučajno ide, opet ovaj cijenjeni Sabor mora donijeti poseban zakon da se može privatizirati. Prema tome, to je možda već i ograničenje da ne ide u privatizaciju. I ovim zakonom mislim da se uvode puno veće kontrole, naročito online povezivanje, što će više dovesti i reda i još nešto da odgovorim. Ne možemo do kraja godine pratiti jer je primjena od 1.1. iduće godine, a do tada ćemo pripremiti sve ove tehničke stvari da možemo vršiti kontrole što bolje. I na kraju, prihvaća se amandman Odbora za financije i cijenjenog zastupnika gospodina Marića za smanjivanje onih cenzusa sa 40 na 30 za 15% i sa milijun na 500 tisuća kuna sa 20%. Evo, gospodine potpredsjedniče. Amandmane prihvaćamo, rekao sam. Amandmane koje je dao Odbor za financije i gospodin Marić, zastupnik, se prihvaćaju.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog zakona o igrama na sreću. Amandmane su podnijeli Odbor za financije i državni proračun i zastupnik Goran Marić. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je sve amandmane i o njima se ne glasuje jer postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o igrama na sreću. Molim uključimo se. Molim glasujmo. Rezultat. Utvrđujem da je sa 98 glasova za, 13 suzdržanih donesen Konačni prijedlog, Zakon o igrama na sreću u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege. Proglašenje 11. srpnja Danom sjećanja na genocid u Srebrenici je politička odluka kojom se jednom zauvijek zločin, ma tko ga proizvodio, u bilo čije ime, i za bilo kakve ciljeve osuđuje i ne tolerira. Podsjetio bih vas da smo mi u Hrvatskoj još 2005. godine izjavom o Srebrenici jasno kazali što mislimo o zločinima poput Vukovara, Srebrenice i inih mjesta diljem bivše državne zajednice. Podsjetio bih također da od prije 4 godine mladež grada Zagreba i drugih većih mjesta Hrvatske organizira pohode Srebrenici i drugim mjestima pod geslom "da se nikad ne zaboravi". Ove godine pridružili su im se i mladi Slovenije, Austrije, Bosne i Hercegovine. Za narednu godinu imamo najavu da neke civilne udruge Srbije, Crne Gore, Makedonije i zemalja Europske unije također se uključuju aktivno u ovu manifestaciju, tako da se može govoriti o europskom pokretu mladih protiv rata općenito. Ja bih se zahvalio svim parlamentarnim strankama i civilnim udrugama koje su prepoznale mirotvorni sadržaj dana sjećanja, čiji predstavnici su aktivno sudjelovali u generiranju ovih naših aktivnosti. Također koristim prigodu zahvaliti se Europskom Parlamentu, koji je usvojio početkom ove godine Rezoluciju o Srebrenici i na neki način naznačio da sve europske zemlje usvoje taj dokumenat i ne znam koliko ste bili u prigodi vidjeti, jučer je Parlament Crne Gore usvojio dakle da se 11. srpnja proglasi Danom sjećanja na genocid u Srebrenici. Zahvaljujem se svim kolegama i svim parlamentarnim klubovima koji su mi pomogli u kreiranju ovoga dokumenta. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Idemo na glasovanje. Prvih 20 točaka, uključujući i ovu točku bi izglasovali sada u prvom dijelu glasovanja. Nakon toga bi dali stanku od 30 minuta gdje bi se glasovalo o izboru članova Državnog sudbenoga vijeća, koje se obavlja tajnim glasovanjem, sa glasačkim kutijama, na isti način kao izbor sudaca Ustavnog suda. I odmah nakon te stanke u kojoj bi se obavljalo prebrojavanje glasova bi išli na raspravu i glasovanje o amandmanima na Zakon o medicinski potpomognutoj oplodnji. Molim sada uključimo se da utvrdimo kvorum. Molim rezultat? 81 zastupnik i zastupnica su prema uključenim. Imamo dakle kvorum za glasovanje. Prvo bih dao na glasovanje Prijedlog Odluke kojom se 11. srpnja proglašava Danom sjećanja na genocid u Srebrenici. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 102 glasa za i jednim suzdržanim. Donijeta je odluka kojom se 11. srpnja proglašava Danom sjećanja na genocid u Srebrenici.