Poštovane dame i gospodo poslanici/zastupnici, poštovani gosti, molim vas da zauzmete vaša mjesta, vrijeme je da krenemo sa radom. Poštovane dame i gospodo otvaram 8. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na današnju sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini, koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike/zastupnike i goste. Danas nema najava za odsustvo sa sjednice. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 40 zastupanika/poslanika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je poznato, a i naznačeno je u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 171. Poslovnika na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, pošto se radi o prvoj ovomjesečnoj sjednici, poslanicima će biti omogućeno postavljanje poslaničkih pitanja usmenoj formi. U skladu sa članom 172. Poslovnika najave za postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi dostavili su sljedeći poslanici: Mirsad Đonlagić – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, ministru civilnih poslova BiH; Aleksandra Pandurević – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH ili ministru finansija i trezora BiH; Borjana Krišto – ministru sigurnosti BiH; Šefik Džaferović – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i Salko Sokolović – zamjenici ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Gospođa Nermina Kapetanović je takođe dostavila pitanje ali izvan ovog roka i ono će biti uvršteno u prvu narednu sjednicu na kojoj se bude na ovakav način elaboriralo pitanje poslaničkih pitanja. Ove najave su, u skladu sa članom 172. Poslovnika, dostavljene predsjedavajućem Vijeća ministara i onom članu Vijeća ministara na koga se pitanje odnosi. Još želim da podsjetim ponovo da je, u skladu sa našim Poslovnikom, osiguran i direktan TV prenos ovog dijela sjednice od strane BHRT-a, u skladu sa članom 171. stav 1. Poslovnika. Zahvaljujem se BHRT-u na naporima koje čine u okviru svoje programske šeme da se udovolji ovoj poslovničkoj odredbi. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih poslaničkih pitanja i davanjem odgovora. Prvo pitanje je pitanje koje želi da postavi zastupnik Mirsad Đonlagić. 2 Gospodine Đonlagiću izvolite. Gospodin Đonlagić nije ovdje. Dakle, dok se gospodin Đonlagić smjesti i pripremi za pitanje zamolio bih gospođu Aleksandru Pandurević da postavi pitanje, pa ćemo se onda vratiti na pitanje gospodina Đonlagića. Izvolite gospođo Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Meni je žao što ovdje nema uvaženog ministra finansija, gospodina Špirića jer je on najrelevantniji da odgovori na ovo pitanje kao i ujedno predsjedavajući Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Pitanje glasi – Da li je Savjet ministara upoznat sa činjenicom da je Uprava za indirektno oporezivanje krajem prošle godine sklopila ugovor vrijedan 8,4 miliona maraka za prvu fazu gradnje novog graničnog prijelaza kod Gradiške. S obzirom na to da je još uvijek neizvjesna gradnja mosta na Savi – Na osnovu kojih parametara je donijeta ovakva odluka i sklopljen ovakav ugovor? Hvala vam.
Dakle, pitanje imamo, ono je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara ili ministru finansija i trezora. Ministra ovdje nema. Predsjedavajući, da li Vi želite nešto da kažete?
Pa mogu samo kratko reći, mi smo zatražili izvješće. ... proceduru provodi Uprava za indirektno oporezivanje i mi smo dobili pismeni odgovor. I pozvali smo predstavnika Uprave za indirektno oporezivanje da danas dođe. Koliko vidim njega ... ____________(?) Možda će doći malo kasnije ... Javio je da će doći.
Hvala Vam lijepo.
Mislim, ja imam odgovor, mogu ga iščitati ako treba od Uprave.
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam lijepo. Gospođo Pandurević da li Vi želite nešto da komentirate?
Želim da kažem, zahvaljujem se predsjedavajući, gospodine Bevanda ja bih Vas molila da mi dostavite taj odgovor. Takođe zamolila bih Savjet ministara da mi dostavi kompletnu 3 dokumentaciju u vezi sa odlukama o gradnji ovog mosta, jer bojim se da ovdje postoji indicija o nekim krivičnim djelima. I ukoliko se to ispostavi tačnim mi ćemo podnijeti krivične prijave. Druga stvar, zamolila bih vas, s obzirom da iz evropske delegacije smo čuli da od tog mosta nema ništa, da ne bacamo ovih 8,4 miliona, i vidim da sredinom ove godine su ponovo planirana, da se raskine taj ugovor. Šta će nam granični prelaz tamo gdje nemamo i nećemo imati mosta. Hvala vam.
Hvala Vama. Dakle, ja molim Vijeće ministara da u pisanoj formi dostavi odgovor zastupnici. Na ovaj način smo mi završili, nema rasprave oko ovih pitanja. Dakle, imamo pitanje, imamo odgovor, imamo komentar i tu moramo da stanemo. Pored najbolje volje da Vam dam riječ, gospodine Bevanda, Poslovnik je takav. Gospodin Mirsad Đonlagić ima riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja koristim priliku da pozdravim sve prisutne u sali. Moje pitanje se odnosi na problem ili na problematiku obrazovanja, ali specificirano na problem generalno, ali želim da kažem da posebno ističem problem u visokom obrazovanju. Poznato je koliko je obrazovanje bitan segment za razvoj svakog društva. Navešću samo dva tipična primjera koja se navode svugdje u svijetu kao primjeri šta znači dobro i kvalitetno obrazovanje. To su dvije zemlje, jedna mala zemlja, to je Finska i jedna velika zemlja, to je Indija. Zemlje koje su bile na, vrlo nisko rangirane na svjetskoj ljestvici po bilo kom pitanju, međutim danas su to tehnološki divovi. Ako uzmemo naš obrazovni sistem, sad posebno se obraćam i referiram na sistem visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini, problemi koje ima ovaj sistem su nam, ja mislim svima ili većini bar nas, izuzetno dobro poznati. Mi nemamo dobro obrazovanje. I ne samo da nemamo dobro obrazovanje, imamo obrazovanje koje svaki dan dublje sve tone, tone svaki dan sve dublje i dublje. Ukoliko samo pogledate bilo kakvo upoređenje, a referentne su dvije liste koje danas imamo u svijetu, na osnovu kojih se mjeri kvalitet visokoobrazovnih institucija, to je Šangajska lista i ... lista. Šangajska lista je nešto što za Bosnu i Hercegovinu je nedostupno i ja ne vjerujem da ćemo mi u nekoj doglednoj budućnosti uopšte doći među tih top 500 univerziteta u svijetu među kojima se tu i tamo ponekad pojavi poneki univerzitet sa regiona, prostora zemalja bivše Jugoslavije ili regiona Balkana. To je možda, ove godine bi možda mogao da se pojavi Univerzitet u Beogradi, ostali nemaju prilike mada su bili tu i tamo, bila je Ljubljana i bili su Zagreb po jednom rangirani na toj listi. Ako uzmemo ... listu koja je neuporedivo prihvatljivija, neuporedivo jednostavnija ...
Vrijeme.
Molim vas dozvolite mi koji sekund da produžim objašnjenje zato što se radi zaista o izuzetno značajnom pitanju. Pogledajte samo za Evropu na ... listi koja se znatno, znatno jednostavnija, prihvatljivija, kako bi rekao – relaksirana kada je rangiranje univerziteta u pitanju Univezitet u Sarajevu se nalazi na 1983. mjestu, Univerzitet Zenica na 2270. mjestu, ... na 3962. 4 mjestu, Univerzitet Tuzla 4455. mjestu, Banja Luka 5141. mjesto, Međunarodni univerzitet Sarajevo 6183. mjesto, Sveučilište u Mostaru 6424. mjesto, a najlošije rangirana institucija je 23753. mjestu u Evropi.
Dobro, hvala Vam lijepo.
Mene sada zanima, to je objašnjenje pitanja, nisam postavio pitanje, ovo je objašnjenje bilo pitanja, znate na neke stvari se marginalno odnosimo u Bosni i Hercegovini. To je konkretno kada je u pitanju obrazovanje, ja želim na to da se referiram. Interesuje me šta je ministar, evo hvala ... ministar Nović, odnosno njegovo ministarstvo, odnosno Vijeće ministara – Šta ima namjeru učiniti da se uopšte ambijent ili promijeni ili da se pokrenu procesi koji će bar zadržati stagniranje visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini, a da ne kažem stvoriti pretpostavke za iskorak ka boljim i višim standardima, koji su eto recimo mjerljivi i prepoznatljivi, ne samo u Bosni i Hercegovini, nego i u nešem okruženju? Hvala.
Ja vas zaista molim da se držite Poslovnika. Najinteresantnije pitanje i najopširnije pitanje se može postaviti u dva minuta, i tako se pripremajte ubuduće, molim vas. Riječ ima ili predsjedavajući Vijeća ministara ili ministar civilnih poslova, kako odredi predsjedavajući. Ministar civilnih poslova, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi poslanici. Prvo želim zahvaliti uvaženom zastupniku, gospodinu Mirsadu Đonlagiću, na postavljanju ovog gotovo krucijalnog i vrlo bitnog pitanja za budući razvoj privrede i društva i svakog građanina Bosne i Hercegovine, ali uz napomenu da bi za potpun odgovor trebalo uključiti prvenstveno one nivoe vlasti u čijoj izvornoj nadležnosti je obrazovanje. Ja potpuno dijelim sve ono što je on na današnjoj sjednici rekao i u svakom slučaju da je ovo država drugog tipa vjerovatno bi moj odgovor onda bio mnogo kompleksniji i čak jednostavniji. Ovako želim samo da naglasim, pošto je ograničeno vrijeme na dvije minute, nemoguće je uopšte dati sveobuhvatan odgovor, pa ni nabrojati sve šta je Ministarstvo civilnih poslova učinilo i šta čini, i šta namjerava u oblasti obrazovanja, jer ti to zahtijevalo gotovo više od deset puta više vremena. Mi smo spremni da u pismenoj formi dostavimo odgovor uvaženom poslaniku ukoliko ne bude naravno zadovoljan sa onim što ću ja nastojati da vrlo kratko iznesem. U skladu sa ustavnim uređenjem u Bosni i Hercegovini obrazovanje je isključivo regulisano na nivou entiteta Republike Srpske, 10 kantona u Federaciji BiH i Brčko Distrikta, sve dok je Ministarstvo civilnih poslova nadležno za utvrđivanje osnovnih principa koordinacije aktivnosti, usklađivanja planova entitetskih tijela vlasti i definisanja strategije na međunarodnom planu. Naša osnovna namjera je da obrazovanje i obuka u Bosni i Hercegovini što prije postanu dio tzv. evropskog prostora. Ovo nije cilj samo po sebi, nego je riječ o dostizanju standarda EU u ovim oblastima i to prvenstveno u smislu osiguranja jednakosti pristupa i kvalitetnog 5 obrazovanja i obuke za sve. S tim u vezi posebno izdvajam tekuće i planirane aktivnosti na izradi implementacije i kvalifikacijskog okvira, osiguranju kvaliteta i uvođenju ključnih kompetencija na svim nivoima obrazovanja, priznavanja kvalifikacija, eksternoj maturi i obrazovanju nastavnika. To je ključni zadatak Ministarstva u narednoj godini. Reforma obrazovanja i obuke u Bosni i Hercegovini intenzivno se odvija već duže od 15 godina, a zahvaljujući upravo Ministarstvu civilnih poslova stvoren je odgovarajući potpun, rekao bi, zakonski okvir, strateški institucionalni okvir koji je omogućio približavanje standardima EU u ovim oblastima. Svi postojeći strateški dokumenti usvojeni u oblasti obrazovanja i obuke usmjereni su na neophodne promjene u obrazovnom i sektoru obuke, kao što je uvođenje cjeloživotnog učenja, povezivanja formalnog, neformalnog i ... obrazovanja i učenja, boljeg povezivanja s tržištem rada, uvođenje preduzetničkih kompetencija, što bi u konačnici trebalo dovesti do smanjenja nezaposlenosti, većeg ulaganja u ljudske resurse i stvaranja pozitivnog društveno-ekonomskog okruženja, koje će omogućiti brži rast i razvoj privrede i građana. Ministarstvo civilnih poslova preduzima aktivnosti na ispunjavanju utvrđenih strateških ciljeva od kojih ću ovom prilikom izdvojiti samo neke. Na prijedlog Ministarstva Savjet ministara u februaru ove godine donio je Odluku o usvajanju akcionog plana za izradu i provođenje kvalifikacijskog okvira u Bosni i Hercegovini za period 2014.-2020., a njegova implementacija je jedan od najvažnijih prioriteta Ministarstva u tekućoj godini. I ne samo 2015., već i narednih godina. Razlog za postavljanje kvalifikacijskog okvira kao prioriteta leži u činjenici ...
Dobro, vrijeme, samo privodite kraju molim Vas.
Jedino da odgovor dam u pismenoj formi ili da završim na ovaj način. Ne vidim ...
Hajde probajte da okončate molim Vas.
Ja predpostavljam da gospodinu ministru treba malo više vremena da odgovori na ovo pitanje jer je zaista to vrlo bitno i vrlo složeno. Možda to čak i neka tematska sjednica da se posveti tom pitanju. Ja pristajem da dobijem pitanje(?) i u pismenom odgovoru.
Dobro, hvala lijepo. Molim vas, ja zaista nastojim, mi imamo ograničeno vrijeme za TV prenost. Poslovnik je potpuno jasan, ja sam dužan da poštujem Poslovnik, evo nakon 4 minuta ja sam intervenirao. Ja znam da je bilo interesantno čuti do kraja, dakle, ovaj odgovor, međutim ja moram napraviti intervenciju u skladu sa Poslovnikom da ne bi imao prigovore. Ja bih zamolio gospodina ministra da se ovo dostavi u pisanoj formi poslaniku. Da li Vi želite, gospodine Đonlagiću, da dajete komentar neki dodatni osim onoga što ste kazali? 6
Pa, ja bih možda ostavio za neku drugu priliku da komentiram kada dobijem odgovor od gospodine ministra. Mislim u svakom slučaju radi se o jednom izuzetno značajnom pitanju za Bosnu i Hercegovinu.
Hvala Vam lijepo. Gospođa Borjana Krišto je sljedeća, a pitanje je za zamjenika ministra sigurnosti.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, poštovani mediji, sve vas srdačno pozdravljam. Moje pitanje upućujem Ministarstvu sigurnosti, Agenciji za istrage i zaštitu i Obavještajno-sigurnosnoj agenciji. Moje pitanje glasi – Šta se poduzima i šta je poduzeto da se spriječe aktivnosti i otkriju akteri koji preko osumnjičenih i osuđenih osoba za teška kaznena djela pokušavaju režirati montirane sudske procese protiv visokopozicioniranih političara? Obrazloženje pitanja: Sve je više indicija pa i dokaza u neprofesionalnim i nezakonitim postupcima u pravosudnim procesima koji upućuju na to da se započete istrage o teškim kaznenim djelima ... započetih suđenja pokušavaju skrenuti na jedan krivi smjer ili čak montirati novi sudski progoni istaknutih osoba. Svjedoci smo da se u javnosti naširoko plasiraju iskazi osumnjičenih osoba za teška kaznena djela, objavljuju izjave osuđenika, te iznose mišljenja odgovornih osoba o nezakonitim postupkcima kao i o općem stanju u pravosuđu. Među ostalima i izjava predsjednice Suda BiH, gospođe Meddžide Kreso, koja je ponovila u TV emisiji svoju tvrdnju o postojanju tužiteljske ili pravosudne mafije. Smatram da ne moram naglašavati koliko ovakve pojave razaraju povjerenje građana u pravosudni sustav ali i u ukupne odnose u Bosni i Hercegovini, posebno zbog osjetljivosti političkog trenutka u Bosni i Hercegovini. Evo, budući da institucije kojima postavljam ovo pitanje uistinu, zbog naravi pitanja, nisam sigurna da mogu to odgovoriti odmah na sjednici. Ja očekujem u najmanju ruku odgovor na idućoj sjednici, može biti i u usmenom a može biti i u pismenom obliku. Hvala lijepo.
Hvala Vama gospođo Krišto. Da li zamjenik ministra koji je ovdje prisutan želi da počne sa davanjem odgovora ili pokuša da odgovori, ili da odgovor, da vidimo dakle šta ćemo dobiti. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Zahvaljujem se gospođi Krišto na postavljenom pitanju. Kao što je i sama reka ovo je veoma osjetljiva tematika ali mi iz Ministarstva sigurnosti ćemo u okviru naših nadležnosti i ... odgovornosti na Vaše pitanje u pisanoj formi. A što se tiče ostalih agencija koje ste prozvali vidjet ćemo. 7
Hvala lijepa. Evo, ja sam, komentar na ovo ipak očekujem u pismenom obliku i, evo zahvaljujem se na razumijevanju. Sljedeće pitanje upućuje predsjedavajući Zastupničkog doma, gospodin Šefik Džaferović, a pitanje upućuje predsjedavajućem Vijeća ministara. Izvolite, predsjedavajući.
Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja imam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara BiH na jednu temu koju zapravo mi moramo da razriješimo u najskorije vrijeme u Bosni i Hercegovini, kako bismo deblokirali naš evropski put. Puno je toga u javnosti pričano ali je puno toga ostalo u magli, počev od onog početnog prijedloga koji je stigao iz Direkcije za evropske integracije, pa do rasprave i aktivnosti na Vijeću ministara, i činjenice da nije donesena nikakva odluka o tom pitanju. A pitanje je – U kojoj fazi se nalazi donošenje odluke Vijeća ministara BiH o mehanizmu kooridnacije institucija svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini u procesu pristupanja evropskoj uniji i šta su stvarni problemi, odnosno tačke neslaganja u Vijeću ministara BiH po ovom pitanju, te kada će oni biti otklonjeni? Hvala vam.
Hvala gospodinu Šefiku. Evo, riječ ima predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Pozdrav svima. Pokušat ću se uokviriti u ove dvije minute, pa ću malo brže čitati. Postojeći mehanizam koordinacije na snazi je od Odluke o načinu ostvarenja koordinacije u procesupriključenja Bosne i Hercegovine EU iz 2003. godine. ... na visokoj razini o procesu pristupanja s Bosnom i Hercegovinom održanog 27. lipnja 2012. godine u Briselu utvrđeno da nije učinkovit, te kako ne ispunjava predviđenu ulogu i usaglašeno je da, citiram, kao nastavak dijaloga Vijeća ministara BiH, vlade Federacije i RS-a, županija i Brčko Distrikta trebalo bi se angažirati na dijalogu kako bi se .../teško se razumije ner priča nerazgovjetno/... o uspostavljanju djelotvornog mehanizma koordinacije rada na pitanjima EU. Sudionici ovog dijaloga su bili gospoda File, Sorensen, Izetbegović, Lagumdžija, Bevanda, Dodik, Radončić, Čović, Ljubić, Bosić, Cvijanović i Nikšić. Sukladno preuzetim obvezama iz Brisela temeljem dijaloga Vijeće ministara je na osnovu članka 17. Zakona o Vijeću ministara na ... sjednici, održanoj 16. listopada 2012. godine, donijelo Odluku o imenovanju tima za izradu dokumenta i koordinacijskog mehanizma Bosne i Hercegovine u procesu evropskih integracija. Tim za izradu dokumenta koordinacijskog mehanizma je na prvom radnom sastanku, održanom 24. listopada 2012. godine, usaglasio, između ostalog, a Vijeće ministara jednoglasno usvojilo sljedeća načela izrade modela: a) uvažavanje ustavnih nadležnosti zakonskih rješenja, b) uvažavanje obveza koje proističu iz procesa evropskih integracija, 8 c) funkcionalnost i ... svih razina vlasti, d) uvažavanje potrebe tehničke i političke koordinacije. U skladu sa dogovorenim načelima i sukladno dogovorima na svim ostalim sastancima tima 21. veljače 2013. godine formiran je Nacrt odluke o sustavu koordinacije procesa evropskih integracija u Bosni i Hercegovini koji svojim mehanizmom osigurava usaglašen glas Bosne i Hercegovine koji će prema EU djelovati kao jedan glas. Istoimena odluka je izrađena te je proslijeđena svim članovima tima na analizu kako bi iznijeli konačne elaborirane komentare. Temeljem navedenog članovi tima su jednoglasno usvojili sljedeća suštinska razmimoilaženja: 1. sudjelovanje županija, 2. odlučivanje konsenzusom, 3. politički savjeti, 4. predsjedanje radnim skupinama na ministarskim konferencijama(?), 5. ministarske konferencije. Navedena suštinska razmimoilaženja dopisom od 23. travnja 2013. upućene su na adrese predsjedatelja Vijeća ministara, primijere entiteta, te gradonačelnika Distrikta Brčko. ... odluke usvojen je na Vladi Republike Srpske i Skupštini RS-a. Predsjedatelj Vijeća ministara je u daljim razgovorima i aktivnostima sa predstavnicima vlada entiteta i Evropske komisije nastojao prevazići rješenje navedenog suštinskog razmimoilaženja. U konačnici postoji, i evo skraćeno, čvrsti stav unutar trenutnog Vijeća ministara od strane predstavnika vlasti iz Federacije BiH o nepoštivanju ustavnih nadležnosti Bosne i Hercegovine kao složene političke države, sa više razina vlasti ... županija u sustav koordinacije što je i protivustavno i protivno onom što je dogovoreno u Briselu 2012. godine. Takođe postoji čvrsti stav, od istih, da način odlučivanja u predmetima koji su vezani za materiju eurointegracija ne bude sukladan Zakonu o Vijeću ministara i donošenju odluka konsenzusom već većinskim donošenjem odluka, što će opet biti u suprotnosti sa postojećim zakonskim rješenjima i dogovorom iz Brisela iz 2012. godine o jednom glasu. Pored ovoga je, iako je utvrđeno u početku u načelima, ... samog tima o uključenosti svih razina vlasti i potrebi tehničke i političke koordinacije i dalje su predstavnici vlasti Federacije ostali pri stavu da nije potrebna nadogradnja i uključenost ministara u cjelokupan proces po sektorima rada, već da se sav posao i dalje radi unutar tijela koji djeluju od 2003. godine i to je razlog nedonošenja ...
Završite, završite.
... odgovorio na ovako složeno ...
Završite, završite.
Završio sam. 9
Hvala Vam lijepo. Molim vas ako mogu da dobijem i ja u pisanoj formi to što ste Vi danas izlagali, da to dostavimo zastupnicima. Mi do sada nismo imali priliku da se upoznamo oficijelno o ovim detaljima. Vama hvala na ovom odgovoru. I na kraju gospodin Salko Sokolović ima riječ. Pitanje je upućeno zamjenici ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine. Gospodine Sokoloviću izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u sali. Evo, Vi ste rekli da je pitanje postaljeno Ministarstvu i mislim da je direktnije upućeno na direktora Kancelarije za veterinarstvo BiH. I evo, prije postavljenog pitanja par uvodnih informacija. Prije pristupanja EU Hrvatska je bila značajno tržište za izvoz mlijeka i mliječnih proizvoda iz Bosne i Hercegovine. Kao posljedica pristupanja Hrvatske EU izvoz mlijeka iz Bosne i Hercegovine mora da zadovolji određene uslove EU tako da od 01. jula 2013. godine nije bilo izvoza ovih proizvoda. Prema dostupnim podacima ulazak Hrvatske u EU ostavio je traga na bh privredu, posebno u izvozu mlijeka i mliječnih proizvoda tako da je izvoz pao za oko 50% a čisto u agroindustrijskom sektoru 50,64%, a najviše mlijeko i mliječni proizvodi. U cilju procjene ukupnog stanja mljekarstva i mljekarskog sektora u Bosni i Hercegovini a vezano za potencijalni izvoz na tržište EU početkom '14. godine izvršena je posjeta od strane inspekcije EU. Inspekcija je dala određene preporuke. Šest je vrlo bitnih preporuka, koje sada ovdje neću čitati, to je dostavljeno u pismenoj formi direktoru Ureda za veterinarstvo. Ali ono što ja želim prije svega toga da čujem kao odgovor od strane direktora Kancelarije za veterinarstvo je: – Šta se kao, šta je kao direktor nadležnog organa Bosne i Hercegovine preduzeo u posljednju godinu dana da bi se preporuke inspekcije EU otklonile? – Koje zakonske i podzakonske akte ste pripremili kako bi se uskladili sa legislativom EU? – Da li ste pripremili i usaglasili plan aktivnosti na otklanjanju nedostataka uočenih od strane inspekcije EU? – Šta ste pripremili i kakav plan i započeli sprovoditi neophodnu obuku inspektora svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini? – I kakva je saradnja i koordinacija ... sa Ministarstvom spoljne trgovine i ekonomskih odnosa sa nadležnim ministarstvima u entitetima, odnosno možete li prezentirati vrijeme kada ćete sprovesti sve navedene aktivnosti i obezbijediti uslove za izvoz mlijeka i mliječnih proizvoda, kao mesa i mesnih proizvoda u zemlje EU? Hvala.
Hvala lijepo. Imamo li iz Vijeća ministara nekog ko će dati odgovore na ova pitanja? Nema nikog prisutnog. Kakav je postupak onda? Za iduću sjednicu je li? Dakle, molim, pošto danas nema nikog iz Vijeća ministara ko bi dao odgovor na ovo pitanje, nema ni zamjenice ministra a nema ni direktora Ureda za veterinarstvo da se odgovor pripremi za iduću sjednicu kada se budu pitanja postavljala opet na ovakav način. 10 Na ovaj način mi smo zaključili raspravu o poslaničkim pitanjima. Idemo dalje sa našim poslom.
/nije uključen mikrofon/
Poslovnička intervencija? Izvolite.
S obzirom da je prekršen član 173., zbog mog pitanja kojeg sam postavio na sjednici koja je održana 11.02., a tada sam dobio obrazloženje od predsjedavajućeg Vijeća ministara da će na prvoj narednoj sjednici biti odgovor ili u usmenom ili u pismenom obliku. Kako do toga nije došlo onda zanimaju me razlozi zbog čega nije bilo odgovora. Radi se o pitanju – otvaranju malograničnog prelaza Tržačka Raštela. Tražim da se taj odgovor dostavi ili danas na sjednici usmeno, ako je moguće, ili u pisanoj formi na narednoj sjednici.
Hvala vam lijepo. Imamo li odgovora? Ovo smo ostali dužni od prošlog puta. Gospodine Bevanda izvolite.
Pa evo, došao je ovaj predstavnik Uprave za indirektno, jer njima je bilo upućeno pitanje, obavijestio me je gospodin Kutleša da je došao predstavnik.
Imate li odgovor na pitanje gospodina Emrića? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ništa onda, ostanite tu gdje jeste. Hvala Vam lijepo. Pripremite za iduću sjednicu i molim vas, dakle, kada kažemo da se pripremi odgovor na pitanje za iduću sjednicu neka to bude. Od sada ćemo, dakle, imenom i prezimenom sa ovog mjesta proizivati one koji, u javnom direktnom televizijskom prenosu, koji ne budu pripremali odgovore na pitanja. Ovo da zna svako onaj na koga se pitanje bude odnosilo. Mi idemo sada sa realizacijom daljeg toga naše sjednice. Na ovaj način je završena ova predtačka dnevnog reda postavljanje ovih poslaničkih pitanja. Poštovane dame i gospodo, u pripremi ove sjednice održana je sjednica Ustavnopravne komisije na kojoj je postojao kvorum za rad i odlučivanje. 11 Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red dodate su: Tačka 3. Zahtjev Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Krivičnog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika Doma, zakon broj: 01-02-1-4/15, od 06.03.2015. Tačka 8. Upoznavanje Doma i donošenje odluke o daljnjoj proceduri vezanoj za realiziranje Odluke Predstavničkog doma o provođenju javnog saslušanja, usvojene povodom rasprave o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: “Kontrola zračnog saobraćaja BiH”, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-1-1131/14, od 11.2.2015. (donošenje odluke u skladu s članom 21. stav (3) Poslovnika, kada Kolegij Doma nije postigao konsenzus). Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Ko želi da govori? Gospodin Staša Košarac ima riječ. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, članovi Savjeta ministara, naravno i ostali prisutni. U skladu sa članom 71. stav 1. Poslovnika Predstavničkog doma Klub poslanika SNSD-a predlaže na razmatranje i usvajanje novu tačku dnevnog reda 8. sjednice Predstavničkog doma koja glasi: – Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, odnosno člana Kolegijuma Predstavničkog doma. Klub poslanika SNSD-a ponio je prijedlog za uvrštavanje nove tačke dnevnog reda za 8. sjednicu Predstavničkog doma. Prijedlog nove tačke podnosi se na osnovu člana 71. stav 1) Poslovnika Predstavničkog doma i glasi – Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, odnosno člana Kolegijuma Predstavničkog doma. Nova tačka dnevnog reda predlaže se zbog neophodnosti da Predstavnički dom razmatra ovo veoma važno pitanje. Trenutna poslanička većina nije dozvolila da se na prethodnim sjednicama ova tačka nađe na dnevnom redu. Javnost u Bosni i Hercegovini je veoma zainteresovana što ukazuje i otvoreno pismo u slučaju „Džaferović“ koje su uputili Republička organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila RS-a, Veterani RS-a, ... organizacija udruženja ratnih vojnih invalida RS-a, Savez logoraša, Udruženje žena žrtava rata RS-a i više desetina lokalnih udruženja proisteklih iz odbrambeno otadžbinskog rata. Tačka je neophodna zbog postojanja ozbiljnih optužbi da gospodin Džaferović u proteklom ratu nije spriječio, prijavio niti kasnije procesuirao ratne zločine nad Srbima u BiH. Istovremeno želim da podsjetim članom 27. stav 1) tačka a) Poslovnika propisano je da predsjedavajući Doma predstavlja Dom. Imajući u vidu sve o čemu je javnost u posljednje vrijeme informisana, a odnosi se na trenutno predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, smatramo da gospodin Džaferović ne može više predstavljati Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, odnosno ne može biti predsjedavajući, niti član Kolegijuma Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. 12 S obzirom na navedeno novu tačku dnevnog reda smatramo neophodnom, hitnom i opravdanom, te pozivamo uvažene poslanike Predstavničkog doma da odluku prije svega kao tačku dnevnog reda usvojimo i da predmetnu odluku donesemo. Hvala.
Gospodin Denis Bećirović, replika. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Ja bih pozvao uvaženog kolegu Košarca, šefa Kluba SNSD-a da, to kolegijalno i dobronamjerno, da povuče ovaj prijedlog tačke dnevnog reda danas. Zašto? Iz prostog razloga što mislim da metode parlamentarnog djelovanja treba prilagoditi parlamentarizmu 21. stoljeća. Kad to kažem, naime nama je poznato da ovo što se događa već na velikom broju sjednica Predstavničkog doma pomalo više liči na parlamentarizam iz Rimskog senata. Naime, prije nove ere u Senatu Rima ... stariji svaku svoju diskusiju završavao riječima Kartagina mora pasti. Kolega Košarac svaku svoju diskusiju završava riječima, otprilike riječima Džaferović mora biti smijenjen. Predlažem da se vratimo parlamentarizmu 21. stoljeća, da povučete ovaj prijedlog jer mislim da ova metoda parlamentarne borbe nije primjerena, a po mom sudu nije ni poslovnički utemeljena.
Hvala lijepo. Ima li novih prijedloga za dnevni red? Replika, gospođa Majkić. Izvolite.
Pa, kolega Bećiroviću ako Vam je doista stalo do parlamentarizma 21. vijeka onda biste morali da imate na umu da taj parlamentarizam podrazumijeva da svako može da predloži, da bi bilo parlamentarno usvojiti prijedlog kao tačku dnevnog reda, a potom vaše parlamentarno pravo, u koje niko ne zadirkuje, je da se odlučite za ili protiv. To je takođe parlamentarizam 21. vijeka. Dakle, kada u jednom parlamentu ne možete da uspijete da jednu tačku stavite dnevnog reda da o njoj raspravljate, onda se zna da smo mi u vrijeme Rimskog carstva a ne 21. vijeka ... Vi insistirate.
Hvala lijepo. Ima li novih prijedloga? Gospodine Bećiroviću izvolite, odgovor na repliku.
Vrlo kratko. Dakle, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH je izraz volje građana Bosne i Hercegovine i ja potpuno vas podržavam da vi određene stvari kandidirate, ali 13 kada se Parlament o tome izjasni mislim da je red svih nas koji participiramo u Parlamentu da poštujemo tu volju u Parlamentarnoj skupštini BiH, konkretno u Predstavničkom domu. U ovom slučaju izjasnili smo se 6 puta, ponovo ćemo se danas izjasniti o tome. Ja vas samo pozivam da o tome razmislite.
Hvala lijepo. Replika, gospođa Milica Marković. Izvolite.
Pa, mislim da gospodin Bećirović ne bi trebao da nam drži lekcije ovdje o parlamentarizmu jer, upravo ovo što je rekla koleginica Majkić, ako se pozivate na parlamentarizam onda treba da je dozvoljeno u ovom Parlamentu, ako se on deklariše kao demokratski, da se progovori o svim temama koje poslanici kandiduju, naravno u skladu sa Poslovnikom i određenim pravilima koja ovdje vladaju. Rekli ste da je ovdje izražena određena volja građana. Pa, volja građana je, gospodine Bećiroviću, i ovo što mi danas predlažemo, samo naravno volja tih građana Vas ne interesuje u ovom trenutku ali nas itekako interesuje iz Kluba SNSD-a. I zato, ovo što je rekla koleginica Majkić i ja ću isto, sa tim se slažem i podržavam – ako ste vi demokrate i ako je ovo demokratski Dom onda treba da eventualno usvojite ovu tačku, izjasnite se o njoj i kažete šta vi mislite, jer sami kažete da postoji većina. Uostalom ja ne znam da li je SDP uopšte dio te većine ili ne, ali Vi nemate pravo ovdje da sporite jednom klubu, koji je većinski klub, najjači klub iz jednog entiteta koji dolazi, da sporite ono što mi tražimo. I nemojte to uzaludno pokušavati zato što ćemo mi uvijek dok smo u ovom Domu, dok smo poslanici koristiti to svoje demokratsko i političko pravo.
Hvala lijepo. Gospodin Staša Košarac, replika. Izvolite.
Hvala. Ja bih želio zaista da sugerišem da nam ne upućujete bilo kakvu ... jer na to nemate pravo. Klub poslanika SNSD-a koristi trenutni Poslovnik i naše je legitimno pravo da iznosimo naše političke stavove u Parlamentu. Naš politički stav je jasan da na čelu Parlamenta ne može biti neko ko se dovodi u sumnju da je počinio, prikrio ili nije kasnije procesuirao ratni zločin. Tu je riječ o gospodinu Džaferoviću. Naše je legitimno pravo da zastupamo interese građana Republike Srpske koji su nas ovdje birali, to je izraz volje građana. Mi to danas radimo ovdje sasvim legitimno i radićemo sve dok gospodin Džaferović bude sjedio na poziciji predsjedavajućeg Predstavničkog doma, jer njegova uloga u vrijeme rata, sumnje koje su izražene kroz obimnu dokumentaciju koja je u Tužilaštvu, vrijeđa interese Republike Srpske. I mi na to imamo pravo i mi ćemo to raditi u kontinuitetu jer smatramo da je nedopustivo da nas, evo kako maločas rekoste, ka putu evropskih integracija vodi neko ko ima ratnih ... I to je naš stav i molim vas nemojte ni pokušavati slučajno da nas na bilo koji način disciplinujete u Parlamentu. 14
Hvala lijepo. Da li ima novih prijedloga, Asime tražite repliku, je li? ASIM
/nije uključen mikrofon/
Da, naravno. Izvolite, Asim Sarajlić.
Dakle, apsolutno je pravo svakoga da predlaže u skladu sa Poslovnikom i pravilima ovoga Doma tačke dnevnog reda i uporno insistiranje Kluba SNSD-a je odraz njihove politike, i ja to razumijem. Ja samo molim kolegu Košarca i ljude iz njegovog Kluba da ne kvalificiraju ljude, da ljude ne vrijeđaju dok se to ne dokaže, jer ono što jeste gospodin Džaferović u ovom Domu, a bio je predsjedavajući i u ranijim sazivima kada su bile neke druge većine. Jasno je, dakle, šta je stav danas SNSD-a, predsjednika SNSD-a, ali, i to nije sporno, ali prizivati neke duhove prošlosti, pozivati se na neke svjedoke, evo koje je dnevna javnost već zaboravila a bili su kao neki nosači određenih dokumenata vrlo važnih. Sačekajmo, poštujem dakle vaš politički stav, sačekajmo nek se institucije ove zemlje odrede. I naravno, gospodin Džaferović kao neko ko je dugo godina na političkoj sceni u Bosni i Hercegovini i neko ko je sarađivao i sa partnerima iz Republike Srpske, i u ovome Domu, kažem, kojeg je vodio, je sigurno osoba koja ima kredibilitet i ima ... punu podršku.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Pripremite se na izjašnjavanje. Glasamo o prijedlogu Kluba poslanika SNSD-a. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 6 glasova za, 32 glasa protiv, 2 glasa suzdržana. Konstatujem da Predstavnički dom nije prihvatio ovaj prijedlog. Poštovane dame i gospodo, proglašavam da je dnevni red današnje sjednice Predstavničkog doma kako slijedi: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 7. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja; 3. Zahtjev Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Krivičnog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika Doma, zakon broj: 01-02-1-4/15, od 06.03.2015.; 4. Izbor članova zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH iz Predstavničkog doma: 15 a) Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH, b) Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH, c) Zajedničkog komisije za ekonomske reforme i razvoj, d) Zajedničke komisije za evropske integracije, e) Zajedničke komisije za administrativne poslove, f) Zajedničke komisije za ljudska prava; 5. Imenovanje članova delegacija Parlamentarne skupštine BiH iz Predstavničkog doma: a) Delegacije PSBiH u Interparlamentarnoj grupi BiH u Interparlamentarnoj uniji (IPU), b) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope (PSVE), c) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za evropsku sigurnost i saradnju (PSOSCE), d) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Sjevernoatlantskog saveza (PSNATO), e) Delegacije PSBiH u Centralnoevropskoj inicijativi (CEI), f) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Mediterana (PSM), g) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran (PSUzM), h) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi (PSSEECP), i) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini zemalja frankofonskog govornog područja (PSF); 6. Prijedlog rezolucije o Sutorini – predlagač: poslanik Denis Bećirović, broj: 01-02-2- 1440/14, od 24.12.2014., po obavljenoj javnoj raspravi; 7. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene na 6. sjednici Doma, održanoj 11.02.2015., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim poslaničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u 2015. godini pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o zabrani izazivanja i širenja nacionalne, vjerske, rasne i drugih oblika mržnje u Bosni i Hercegovini.“, akt broj: 01-50-1-253/15, od 11.02.2015. 8. Upoznavanje Doma i donošenje odluke o daljnjoj proceduri vezanoj za realiziranje Odluke Predstavničkog doma o provođenju javnog saslušanja, usvojene povodom rasprave o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: “Kontrola zračnog saobraćaja BiH”, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-1-1131/14, od 11.02.2015. (donošenje odluke u skladu s članom 21. stav (3) Poslovnika, kada Kolegij Doma nije postigao konsenzus). Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. Dakle, to je, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 7. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi na Zapisnik? Otvaram raspravu. Niko se ne javlja za riječ, zaključujem raspravu. 16 Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, to je, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja
Zahvaljujem predsjedavajući. Molim vas da se konstatuje da je ovo poslovnička intervencija, s obzirom da iz materijala koji smo dobili ne čini se da su stvoreni poslovnički uslovi da se glasa za ovu listu. I Vi ste već naveli član Poslovnika koji kaže da se pola bira iz Doma naroda, pola iz Predstavničkog doma, to je istina zadovoljeno, međutim poslovnička, ista poslovnička odredba predviđa da se 2/3 članova u svakoj komisiji bira iz Federacije, 1/3 iz Republike Srpske. Kada je u pitanju, druga, Komisija za nadzor nad radom OSA-e tu imamo 5 iz Republike Srpske, 7 iz Federacije, dakle nije ispoštovana poslovnička odredba. Kada je u pitanju, treća, Zajednička komisija za ekonomske reforme i razvoj imamo 3 iz Republike Srpske, 9 iz Federacije, nije ispoštovana poslovnička odredba. I takođe, četvrta, Zajednička komisija za evropske integracije – 5 iz Republike Srpske, 7 iz Fedracije, nije ispoštovana poslovnička odredba. U slučaju ostale tri zajedničke komisije poslovnička odredba jeste ispoštovana zato što se tu nalazi po 4 iz Republike Srpske i 8 iz Federacije, ali ove tri, poslovnička odredba koju ste sami citirali nije ispoštovana, tako da me čudi da je Kolegij dostavio ovakav materijal na razmatranje. Tako da zaista ja bih vas molio da se konstatuje. Ja ću možda dalje uzeti učešće u raspravi, ako mogu vašu pažnju ponovo dobiti, predsjedavajući, još uvijek diskutujem.
Ne morate Vi meni govoriti šta ću ja raditi gospodine Arnaut, ja obavljam konsultacije neophodno potrebne. I ako nekada sa sekretarom pričam onda to nema veze s Vašom diskusijom, Vi slobodno pričajte.
Ne, ja sam samo, nisam govorio šta da radite samo sam zamolio za Vašu pažnju. Znači molim vas, ovo konstatujte kao poslovničku intervenciju u skladu sa članom 76. stav 1. Poslovnika. I očekujem da predsjedavajući dalje djeluje u skladu s tim članom i odluči o opravdanosti ovog prigovora. Zahvaljujem. 18
Hvala lijepo. Gospodin Asim Sarajlić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Dakle, u duhu i jučerašnjeg Proširenog kolegija i jutrošnjeg obavljenog Kolegija kluba, odnosno sjednice kluba kojem ja pripadam, ja molim za jednu izmjenu. Dakle, u Zajedničkoj komisiji za ekonomske reforme i razvoj pod brojem 4. je gospodin Mirsad Đonlagić. U duhu rasprave gospodina Đonlagića juče na Proširenom kolegiju ja predlažem da ovdje ide gospodin Safer Demirović iz Kluba SDA, a u Zajedničkoj komisiji za administrativne poslove na mjestu 6. gdje je bio predložen gospodin Safer Demirović, da ide novi prijedlog, gospodin Mirsad Đonlagić. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Damir Arnaut, replika. Izvolite.
Dakle, u vezi sa tim mi apsolutno podržavamo, nama je zaista žao što niko, ne samo iz SBB-a, nego iz opozicije u Federaciji nije stavljen u Zajedničku komisiju za administrativne poslove, a svi znamo koliko je to važna komisija. Dakle, ne samo iz SBB-a nego iz Federacije. Međutim, ovaj prijedlog još uvijek neće riješiti ovaj poslovnički problem o kojem sam govorio, tako da mi definitivno podržavamo da neko iz SBB-a, a time iz opozicije iz Federacije uđe u ovu Komisiju za administrativne poslove. Međutim, neophodno je takođe riješiti ovaj problem koji nije mi jasno kako je Kolegij, pored jasne odredbe Poslovnika, propustio to. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospođa Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine predsjedavajući, gospodo dopredsjedavajući, kolegice i kolege. Prilikom davanja svečane izjave u Parlamentarnoj skupštini BiH, u drugom dijelu rečenice i svečane zakletve koju smo dali kazali smo da ćemo štititi i zauzimati se za ljudska prava, osnovne slobode i štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana. Podsjećam predstavnike i delegate u ovom vrlo uvaženom Domu, i vrlo uvažavajući ličnosti, personalitete svih predsjednika klubova, a naročito članova Kolegija oba doma Parlamentarne skupštine BiH, među kojima su ustvari svi moji prijatelji, ja osjećam obavezu i dužnost da, kao dosadašnja prva zamjenica predsjedavajuće Zajedničke komisije za zaštitu ljudskih prava i sloboda, kao dosadašnja članica Podkomiteta za zaštitu ljudskih prava i sloboda Parlamentarne skupštine 19 Vijeća Evrope i kao sadašnja članica Komisije za jednakopravnost spolova, ukažem ovom Domu na jedan vrlo grubi previd koji se događa u Parlamentarnoj skupštini BiH. Ne baš u svim političkim partijama kojima čestitam, onima koji su tu zamku uspjele izbjeći, ali je evidentna činjenica da je prekršen Zakon o ravnopravnosti spolova, koji je donešen 2003. godine a imao je izmjene 2009. godine. ... Zakonu o zabrani svih vidova diskriminacije, pa i diskriminacije na spolnoj osnovi, koji je donešen 2009. godine. Postoji činjenica da u stalnim komisijama Predstavničkog doma, sem gospođe Majkić, nema, koliko se ja sjećam, niti jedne žene predsjednice. Kada su u pitanju zajedničke komisije evidentno je, sasvim je evidentno da niti jedna žena iz oba doma nije predsjednica komisije izuzev, kažem, rijetkih političkih partija, kojima čestitam, koje su vodile računa o učešću svojih delegatkinja ili zastupnica, kako se već zovu, u kolegijima zajedničkih komisija. Nisam sigurna da je u duhu naših obećanja datih Vijeću Evrope, a ovdje ima članova delegacije u Vijeću Evrope u dosadašnjem mandatu, nisam sigurna da je u duhu naše obećanje i u kontekstu našeg evropskog puta, a naročito u sedmici u kojoj se obilježava jednakopravnost spolova, ovakav raspored komisija i predsjedavajućih i formiranje kolegija, jer mi nije baš sasvim jasno, a opet velim, poštujem svaku osobu ponaosob i svakog predloženog predsjednika, je li sastav komisija urađen po principu valorizacije dosadašnjih rezultata dosadašnjih zastupnika, a oni su vrlo provjerljivi u izvještajima Centra civilnih inicijativa i svih ostalih. Je li to pokušaj Kolegija oba doma da obeshrabri nove zastupnice koje su ušle u Parlamentarnu skupštinu BiH ili one nove buduće zastupnice koje će doći poslije nas. Ne mislim da ijedna žena koja sjedi ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH manje vrijedi od bilo kog drugog muškarca. Ja nisam poznata kao naročito feministkinja, ali me vrlo boli činjenica da smo i u Briselu, kao članovi Komisije za jednakopravnost spolova, opomenuti na nepoštivanje Zakona o zabrani diskriminacije i Zakona o jednakopravnosti spolova, koji se ne implementira čak ni u ovoj Parlamentarnoj skupštini. Stoga mislim da smo došli u jednu situaciju u kojoj je apsolutno besmisleno postojanje Komisije za ravnopravnost spolova jer se ona čak ne implementira ni u ovim visokim domovima. Šta onda da očekujemo kada su u pitanju niži nivoi vlasti, a bilo bi pošteno i korektno, uz dužno uvažavanje, dakle uz dužno uvažavanje onih koji su to poštovali i uz moje čestitke onim političkim subjektima koji su svoje predstavnice stavili za predsjedavajuće stalnih delegacija o kojima ćete kasnije razgovarati. Ja njima čestitam i mislim da je svaka ponaosob to zaslužila. Mislim da ovaj Dom uistinu nema pravo da krši dva vrlo važna zakona a to su Zakon o zabrani diskriminacije i Zakon o ravnopravnosti spolova. Bio je red da se, kada su u pitanju dosadašnje zastupnice koje su do sada radile u Parlamentarnoj skupštini, provjeri njihova učinkovitost, mjerljivost rada zastupnika je moguća, i da se spram toga i njihovih iskazanih afiniteta, koji nisu poštovani ovdje u ovom spisku, da se tako odrede komisije. Drugo, što se tiče stalnih komisija, što se tiče komisija, jer neću kasnije diskutovati o tome, što se tiče komisija koje će djelovati izvan granica Bosne i Hercegovine ja mislim da je krajnje vrijeme da Parlamentarna skupština predloži konačno kandidate koji imaju kapacitet znanja stranog jezika, jer uistinu ostavljamo neozbiljan dojam kao država kada vodimo bulumentu prevodilaca sa sobom, bez mogućnosti da sami kažemo na engleskom jeziku ili jednom od svjetskih jezika ono što imamo predstavnicima međunarodne zajednice kazati, a takav slučaj se nažalost sve ove godine događao. Stoga ja stvarno mislim sa ovog mjesta i da poruka koju ste, koju su dva kolegija, koja ja duboko poštujem, naročito predsjednike klubova, velim većina njih su moji prijatelji, mislim da poruka nije dobra i ne ohrabruje bosanskohercegovačku ženu da se bavi politikom. Hvala vam 20
Hvala lijepo. Riječ ima gospođa Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Predsjedavajući zahvaljujem. Pozdravljam sve prisutne kao članica Komisije za ravnopravnost spolova i kao neko ko dolazi iz stranke koja je vodila računa o ženama na političkim kandidacijskim listama. Ja moram takođe istaknuti da mi sa ovog mjesta ne možemo se boriti dalje za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, jer kao ovo tijelo i kao ovaj Dom šeljemo jednu negativnu poruku. I podržavam kolegicu Kapetanović i potpisujem sve što je rekla, te pozivam kolege zastupnike i zastupnice, odnosno i Kolegij da razmisli o načinu imenovanja članova i članica za komisije. I ukoliko ovo, znači ovaj prijedlog odluke i ovaj raspored da su prvi, drugi i treći, odnosno prva, druga i treća predsjedavajući i zamjenice predsjedavajućeg, ako je to, to, da znamo kako ćemo se oglasiti, odnosno da li ćemo glasati ili podržati ovaj prijedlog ili će Kolegij uzeti u obzir ovo o čemu mi pričamo, jer onda Komisija za ravnopravnost spolova apsolutno nema nikakvu funkciju pri ovom Domu. Hvala.
Hvala lijepo. Ko dalje? Gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve svoje kolege i koleginice, prisutne goste. Naravno, izbor članova zajedničkih kkomisija oba doma je nešto što nije toliko simplificirano, zato što su komisije raznorodne i što bi trebalo bar donekle poštivati i afinitete i ono za što su ljudi opredjeljeni i ono što ljudi znaju, i u čemu mogu najviše doprinjeti radu ovog Doma. Ovaj Dom se zove Zastupnički dom, a ne Dom klubova, kao što se onaj Dom zove Dom naroda a ne Dom klubova. I, u najmanju ruku, bilo bi korektno, u najmanju ruku, poštivanje individualnosti svakog od poslanika, odnosno zastupnika u ovom Domu i ne činiti nasilje nad parlamentarcima. Stvarno me zanima obrazloženje da Bosanskohercegovačka patriotska stranka Sefer Halilović i Stranka A-SDA koji imaju po jednog poslanika, ih stalno grupišete u po istu komisiju. Je li to smatrate da mi nismo potrebni ovom Domu i da ne možemo pružiti više ili nas tako i na taj način želite odbacivati? Ukoliko je to tako mi treba da znamo. Jer doći će situacije kada smo i neophodni. I bilo bi fer i bilo bi korektno da nam se onda daju mogućnosti da radimo i na više strana. To što uzurpacije klubova čine, pa pročitajte kako su struktuirali, u krajnju ruku nije korektno prema onima koji su izabrali sve ove poslanike ovdje, a to su glasači. Glasači nisu birali klubove. Hvala vam.
Hvala Vama. Gospođa Borjana Krišto. Izvolite. 21
Hvala lijepa predsjedavajućem. Evo, imala sam za potrebu javiti se, ne samo poslije ovih rasprava i diskusija koje sam čula u povodu imenovanja za zajednička povjerenstva oba doma, nego sam na neki način rekla to i na Zajedničkom kolegiju. Naime, uvažavajući sve ove rasprave, koje ste vi sada ovdje iznijeli, Zajednički kolegij je morao voditi računa prije svega, znači, o slijedećem – da Zajednički kolegij predloži prijedloge u zajednička povjerenstva vodeći računa o entitetskoj strukturi, o situaciji koja dolazi u smislu prijedloga iz jednog i drugog doma, o snazi stranke, klubova, o poziciji i opoziciji, i o rodnoj, odnosno spolnoj strukturi. I uistinu ja ću kazati da sam nastojala voditi računa o svakom ovom elementu. Kada smo došli do određenih prijedloga, ne znam, o snazi koje nam je pomogao, evo tajnici naših povjerenstava, itd., da na neki način poredamo sve, sve nije moguće. Ja bih volila da čujem nekoga od vas ko ima ovaj prijedlog, ko može ovo sve na neki način da poreda, ja ću prva dignuti ruku za to. Kada je u pitanju, evo ja ću reći, struktura zastupljenost žena, kada smo došli do svih povjerenstava, onda sam ja rekla na kraju kolegama, kao misleći da smo se dogovorili oko određenih prijedloga nakon dvosatne rasprave i razmišljanja, onda je kolega Softić rekao kolegi Džaferoviću a ja sam pitala – ima li ijedne žene na čelu jednog povjerenstva, ima li žena u ovim povjerenstvima? Ja sam se trudila da ispred HDZ-a BiH i u Zastupničkom domu a naravno i Kluba naroda iz Doma naroda dostavimo prijedloge da žene budu. A onda je on rekao, kaže – e sada mi recite jesmo li se ioko čega dogovorili kada ste nam to pitanje otvorili. I uistinu kolegica Maja se javila, ja sam pokušala, bila sam jedini prijedlog u Administrativnom povjerenstvu, pa smo na neki način i tu probali ukazati na situaciju, jer sam i ja, nisam bila sretna prije svega što sam se našla u tom Povjerenstvu. Ali evo, našla sam se nekako kao prijedlog struke, jer uistinu to je Povjerenstvo koje treba najviše dati neku vrstu odgovora temeljem struke, ozbirom da dobar dio kolega zna koja je nadležnost tog Ustavnopravnog povjerenstva, ne omalovažavajući ninakakav način bilo kojeg zastupnika koji sjedi ovdje ako i nije ta struka. Nije mi to bila namjera. Tako da želim raći da, znači sve ono što može biti prijedlog, ja ću sada predložiti vrlo kratko, obzirom na ove rasprave, da uistinu na komentare koji su izneseni neke stvari moramo poredati ukoliko hoćemo da poslovnički do kraja odradimo sve, pa ću ja predložiti vrlo jednu da kažem kratku možda pazu. Iako ne možemo stvar dovesti do kraja možemo je dovesti samo u okviru Zastupničkog doma, ukoliko imamo mogućnost da promijenimo neke članove koji su u Zastupničkom domu, znači iz jednog povjerenstva u drugo, da gospodinu Arnautu ova primjeda koja je stavljena kada je u pitanju entitetska zastupljenost, udovoljimo. A mi danas sigurno nemamo mogućnost da održimo Zajednički kolegij, jer bi trebalo sazvati Zajednički kolegij oba doma, pa da to poredamo između jednog i drugog doma. Tako da, evo htjela sam vam na neki način kazati da to sve zajedno nije bilo jednostavno dogovoriti. A prije svega kada je u pitanju ova zastupljenost žena, to je do prijedloga stranaka koje su predlagale. I ja sam takođe bila, ali naravno ne uzimajući sebi za pravo da ja mogu predložiti, nekad i podsjetila da imamo i druge kolegice u okviru drugih stranaka, ali naravno svaka stranka je imala svoje pravo da predloži koga ona hoće i koga misli da na najbolji način i adekvatno može zastupati, je li, stranku unutar određenog povjerenstva. Evo, htjela sam, imala sam za potrebnim da vam ovo kažem, u smislu mojih stavova i principa. I još jedno, samo da ne bih zaboravila, da se naravno jedan dio nekakvog dogovora i prijedloga išao je na način da su se i predlagali kandidati u zajednička povjerenstva na način da, kako to čini neka, hajmo reći trenutna parlamentarna većina, jer određeni broj povjerenstava traži da budu zastupljeni i predstavnici opozicionih stranaka. Danas još uvijek mnogo toga nije jasno, 22 ali ono što je bio moj princip, i to ću se zalagati u ovom Domu, jeste da i opozicija bude zastupljena u našim povjerenstvima na način i po snazi kako ona to zaslužuje u ovom Domu. Isto tako smo, evo vodili, koliko je to bilo moguće, računa da SNSD kao trenutno najveća oporbena stranka bude zastupljena, pa je dobila jedno predsjedavanje tim povjerenstvom. Takođe slijedeća stranka, to je Stranka SBB po snazi u ovom Zastupničkom domu, i ja sam se osobno zbog principa, nekada su mi neki govorili je li ja to predlažem nekoga iz SBB-a, itd., ja sam rekla ne, to su moji stavovi, to su moji principi. Slijedeća stranka je SDP, itd., uvažavajući ovo o čemu su rekle kolege koje misle da imaju jednog zastupnika. Nastojali smo gdje smo mogli i tu na neki način da dogovorimo, jer i ja osobno imam jednu kolegicu unutar kluba koju smo nastojali, i htjela sam da mi se nađe negdje u povjerenstvu, ali nismo mogli na neki način to dogovoriti, pa sam takođe morala dati odgovor i objasniti zašto je došlo do ovakve situacije. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala vama. Gospodin Damir Arnaut, replika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zahvaljujem uvaženoj kolegici Krišto na ovom izlaganju, međutim dopustite mi zaista, primijetio sam da ste rekli da je bilo potrebno da se mojoj intervenciji udovolji. Mislim, ako smo mi počeli govoriti o jasnim odredbama Poslovnika kao udovoljavanju želja pojedinačnih zastupnika onda imamo problem. I, vidjeli smo to i na drugim kršenjima Poslovnika, gospodin Đonlagić je opomenut, gospodin Salko Sokolović danas nije, prije njega Šepić je postavljao tri pitanja. Dakle, hajmo govoriti o Poslovniku kao o Poslovniku. Odredbe člana 52. su jasne, 2/3 sa teritorije Federacije, 1/3 sa teritorije Republike Srpske. E sad, kako je Kolegij mogao napraviti takav propust da od šest zajedničkih komisija u tri, dakle pola, ne zadovolji ovaj entitetski princip, odnosno princip ravnomjerne entitetske zastupljenosti. I da ne bi bilo nikakvih zabuna, ja ne govorim ovdje da je Federacija oštećena na štetu Republike Srpske. U jednoj komisiji je oštećena Federacija, u drugoj komisiji je oštećena Republike Srpska. Dakle, ne radi se ovdje čak ni o pokušaju da se nekoga nadmudri. Ovdje se jednostavno zaista čini da se radi o, pa hajmo da budem blag, da se radi o najmanje rečeno nepažnji. E, kako se to može desiti Kolegiju, nije mi jasno. Ali u svakom slučaju ja zaista želim da se evidentira u skladu sa članom 92. Poslovnika ovo u zapisnik, dakle ja kao poslanik tražim da se upozorenje o povredi Poslovnika evidentira u zapisnik. A onda takođe u skladu sa članom 76. stav 1. Poslovnika, a s obzirom da je o mojoj konstatacijom o povredi Poslovnika govoreno kao udovoljavanju mojih zahtjeva, tražim da predsjedavajući djeluje u skladu sa članom 76. stav 1. i da odluči o opravdanosti prigovora. Zahvaljujem.
Ko dalje želi da govori? Gospođa Kapetanović, replika. Replika, gospođo Kapetanović već ste imali diskusiju.
Ovo nije replika gospodinu Arnautu, ali nažalost moram, iako je riječ o mojoj prijateljici, vrlo uvaženoj gospođi Borjani Krišto, kazati da njeno učešće u Kolegiju kao jedine žene u 23 Kolegiju oba doma mi je davalo nadu da će i kao delegatkinja, dosadašnja delegatkinja u Vijeću Evrope, vrlo sjvesna onoga što se zbivalo u Vijeću Evrope i činjenici predlobiranja i perioda lobiranja u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope za ostanak Bosne i Hercegovine u Vijeću Evrope, vrlo cijeniti napore nas koji smo bili tamo i napore onih koji nisu bili tamo. To je prva stvar. I ja sam očekivala iskreno od Vas, znajući da uvijek jasno iznosite svoj stav, da ćete ga i ovaj put artikulisati vrlo jasno, bez dvojbe, na način na koji to inače uvijek do sada jeste radili. Makar bila riječ i o mom klubu, sasvim sigurno, sa sigurnošću tvrdim da zajedničke komisije nisu formirane na osnovu kredibiliteta zastupnika u smislu obrazovne strukture, pa i da nisu poštovani zahtjevi, odnosno molbe, odnosno naši prijedlozi koji su bili stavljeni na listu želja u komisije u kojima smatramo da možemo dati doprinos, pa makar bila riječ i o meni. Ja sam iskazala interes za Komisiju za ljudska prava iz prostog razloga ... diplomatiji iz tog predmeta bila jedina u generaciji koja je dobila 10. U Vijeću Evrope je vrlo poznat moj učinak u smislu lobiranja, zajedno sa dvije moje koelgice u periodu borbe za ostanak Bosne i Hercegovine u Vijeću Evrope. Ja nisam od onih koji su došli samo na dan glasanja. A treće, i ono što je vrlo važno, ja se ponovo pozivam na činjenicu da mi se čini da je u Kolegiju bila takva atmosfera a pomalo i u klobivima kao u staroj engleskoj poslovici ..., koja bi u prevodu grubo značila – uhvati što uvatiti možeš, da je tako zadrobljeno, da su formirane zajedničke komisije uistinu ne vodeći računa o prethodnim rezultatima rada, vodeći računa o obrazovnoj strukturi kandidata a prije svega i iznad svega vodeći računa o spolnoj strukturi. I ja poznavajući Vas, kao vrlo istinoljubivu i pravednu osobu, sam očekivala da ćete Vi jednostavno, ako to neki od klubova nisu uradili, a vidi se da nisu, da ćete Vi voditi računa o tome. I stoga ovo nemoje shvatiti uopće kao repliku, jer Vi znate da Vi jeste osoba koju ja poštujem, a Kolegij je pokazao šta misli o zastupnicama u Parlamentarnoj skupštini BiH.
Hvala lijepo. Da li još neko želi da govori? Gospodin Nikola Lovrinović, replika. Izvolite.
Javljam se prvi put. Pozdravljam sve kolegice i kolege, predsjedništvo Parlamenta Zastupničkog doma. Dakle, pa sad mi se ovako malo učinilo baš neugodno i ne znam zašto je gospođi Kapetanović trebalo, sad znači prebaciti odgovornost na jedinu ženu u Kolegiju, a govorimo o zastupljenosti spola. Dakle, sad mi uopće niste jasni šta s tim postižete? Dakle, gospođa je u Kolegiju radila i činila vjerojatno što je mogla i na tom pitanju zastupljenosti spolova. Sad ste mi baš postali nejasni vizavi prethodne diskusije koju ste imali. A o profesionalnoj i stručnoj zastupljenosti, dakle ja mislim da smo mi zastupnici svi ovdje ravnopravni bez obzira na, dakle, stručnu osposobljenost, imamo pravo ako ćete baš tako da sudjelujemo i u radu povjerenstava makar bili neobrazovani. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ko želi dalje da govori? 24 Dakle, ako se niko ne javlja za riječ dozvolite meni samo da s mjesta predsjedavajućeg konstatujem, dakle, da postoji opravdano primjedba na povredu Poslovnika koja se tiče entitetske strukture komisija. I mi ćemo danas tokom ove sjednice napraviti sjednicu Kolegija u proširenom sastavu i pokušati da ispravimo ono što se tiče Predstavničkog doma, jer mi zapravo danas odlučujemo samo o članovima Predstavničkog doma. Do toga je došlo iz razloga jer smo predlagali po strankama, i moguće je vidjeti koji su to razlozi. I ta poslovnička povreda će biti ispravljena, dakle ne može biti usvojeno sa povredom Poslovnika ništa, nego samo uz puno poštivanje Poslovnika. Mi sada idemo na sljedeću tačku dnevnog reda, ja zaključujem raspravu, a to je tačka pet, Ad. 5. Imenovanje članova delegacija Parlamentarne skupštine BiH iz Predstavničkog doma: a) Delegacije PSBiH u Interparlamentarnoj grupi BiH u Interparlamentarnoj uniji (IPU), b) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope (PSVE), c) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za evropsku sigurnost i saradnju (PSOSCE), d) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Sjevernoatlantskog saveza (PSNATO), e) Delegacije PSBiH u Centralnoevropskoj inicijativi (CEI), f) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Mediterana (PSM), g) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran (PSUzM), h) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi (PSSEECP), i) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini zemalja frankofonskog govornog područja (PSF) Zajednički kolegij oba doma pripremio je prijedlog odluke o imenovanju članova parlamentarnih delegacija. Članom 193. Poslovnika reguliran je način imenovanja članova delegacija. Dakle, potrebno je da imenujemo članove 9 delegacija i to one iz Predstavničkog doma. Zajednički kolegij sa Domom naroda je održavan iz razloga što se moraju dogovoriti odnosi, omjeri, kriteriji, dakle puno je tih elemenata koji se moraju ispoštovati kada su u pitanju ove zajedničke komisije i ove delegacije, i zadatih veličina po Poslovniku Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Otvaram raspravu. Za riječ se javio gospodin Mirsad Mešić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Predlažem da se Odluka o imenovanju članova parlamentarnih delegacija, tačka prva na rednom broju 8. poslanik Mirsad Mešić zamijeni sa Denisom Bećirovićem. To je dogovor koga smo postigli u Klubu i molim vas da ... 25
Hvala lijepo. Gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege poslanici. Ja također predlažem jednu promjenu u sastavu delegacija koju sam usaglasio sa kolegom, znači ne sa Kolegijem nego sa kolegom. Naime, da se u Interparlamentarnoj uniji iz Parlamentarne skupštine BiH na rednom broju 7. Momčilo Novaković zamijeni sa Jovanom Vukovljakom, a da se u delegaciji Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi, redni broj 3., znači Jovan Vukovljak zamijeni sa Momčilom Novakovićem. Dakle, ova promjena ne utiče, znači niti što se tiče entiteta niti što se tiče, dakle jednostavno u okviru istog je Doma, pa bih molio da se ova izjava podrži od kolega iz Parlamentarne skupštine. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Đonlagić je tražio riječ.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja vas još jednom, jest da se nešto u manjem broju sad trenutno nalazimo ovdje nego na početku sjednice, ali svejedno ja pozdravljam one koji imaju upornosti i strpljenja, pa i elementarnog razumijevanja da saslušaju kolege, dakle ovi koji su prisutni ovdje. Prije nego što bih nešto rekao oko ovih prijedloga za ove delegacije ja bih samo želio da ukažem na brojne primjere nepoštivanja opozicije od strane pozicije. Sad da ne koristim teške riječi ali mislim da to nije dobro ni za razvoj parlamentarne demokratije, a pogotovo nije dobro imajući i danas u vidu ove rasprave koje su govorile o metodama i parlamentarizmu gdje su kolege to bezbroj puta ponovile, ja mislim da to baš u tom duhu treba da pozicija znatno više ispoštuje opoziciju, ja mislim da je i kolega Backović djelimično oko svega toga govori. A da je to tako čak ima, navešću primjer dvostrukih standarda. Kolege iz Republike Srpske koje su u opoziciji, a na nivou BiH su u opoziciji(?), su se u Republici Srpskoj na jednom zasijedanju Narodne skupštine RS-a žalili kako je pozicija arogantna, autistična, zatvorena, osorna, kako god hoćete, sad to možemo da to kvalificiramo, i da to nije dobro da se na taj način iskazuje nepoštovanje prema kolegama koje sjede u parlamentarnim klupama. Dakle, to bih naveo kao moju želju da se praktično ima jedan jedinstveni princip, a ne da se primjenjuju dvostruki standardi kada govorimo o istoj stvari. Ako sad pogledamo ove prijedloge za ove delegacije, oni su, što se tiče Poslovnika to je relativno dobro izbalansirano, međutim ja bih ipak dao neke primjedbe za pojedine delegacije kako je ovdje navedeno. Recimo žao mi je što naš prijedlog nije ispoštovan u smislu da jedan zaista kompetentan čovjek koji bi mogao da doprinese i afirmaciju ove naše delegacije a i mogao bi na dostojan način i da predstavi i Bosnu i Hercegovinu i ovaj Parlament u Vijeću Evrope da bude peti zamjenik, odnosno zamjenik petom članu koji je u stalnom, odnosno u onome, kako bih rekao, u stalnom sazivu te delegacije. 26 Sem toga ovdje, mislim da čak i ne znam ja kojim se principima i rukovodilo se ovdje kad se koncipirao sastav ove delegacije za Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope, da imamo odnos pozicije i opozicije nesrazmjeran, da je recimo 4:1, a dobro bi bilo da slijedimo principe kojima ide Evropa, a to su ustvari da se znatno više poštovanja ukazuje i onima koji su predstavnici iz opozicije pa bi moglo da bude recimo 3:2 ovdje u sazivu ove delegacije. Ako pogledamo dalje ove delegacije koji su dati prijedlozi vidi se da ustvari, ovo što je gospođa Krišto govorila, da se išlo tim redosljedom da je ispoštovana opozicija iz Republike Srpske, odnosno Klub SNSD-a kao najjači klub, a dok nije slučaj takav bio u pristupu određivanja delegata, odnosno članova delegacije iz Federacije gdje se, dakle nije ispoštovala opozicija iz Federacije. Možda je to jedan problem koji je, kako bih rekao, teško riješiti, ne može se sve zadovoljiti, ali bar se trebao stvoriti dojam da to pozicija želi da ispoštuje te temeljne principe parlamentarne demokratije i da znatno više poštovanja ukaže prema predstavnicima opozicije, posebno imajući u vidu kompetentnost pojedinih ljudi koji su predloženi za određene pozicije. Nama je žao što mi nemamo u Klubu dama, mi bi vrlo rado predložili i dame da, kako bih rekao, da se ne osjećamo sad ovdje izvan tokova ove diskusije, i inače tokova svih ovih principa koji se tiče i ovog Gender projekta, ali evo, to je, što kaže, odraz želje birača i tu se ništa ne može uraditi. Dakle, generalno mislim da se možemo zadržati na ovome da su se u pojedine komisije birali oni, ako neće niko evo da vidimo ima li bar neko da zna neki jezik, pa evo takvog ćemo predložiti u ovu jednu komisiju, tako i ova delegacija, pardon za ove frankofonsku asocijaciju, govorno područje, pa smo onda tražili jednog ko zna francuski jezik. Eto tako pa je naš kolega Arnaut došao kao čovjek koji je dio ove delegacije, a mislim da je znatno više trebalo da se vodi računa o tome da se i poštuju kompetencije. Mislim da je kolegica Kapetanović djelimično o tome govorila, ja se s tim potpuno mogu složiti, mada ipak donekle mogu i da razumijem ovu opoziciju koja bi htjela praktično sve da uzme za sebe i ne bi dala nikom ništa da uradi, bez obzira koliko to može da doprinese ili otpomogne, odmogne, ____________(?) Pozicija. pardon, pozicija, pozicija da uzme od opozicije sve, da ne da nikom, da pokaže da nešto zna i umije, što bi bilo dobro za ovu Bosnu i Hercegovinu, a posebno, evo recimo da kažemo za Predstavnički dom Parlamentarne skupštine. Hvala.
Hvala lijepo. Replika, gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ja sam juče na Proširenom kolegiju prećutala prozivke uvaženog kolege Đonlagića. Vidite kolega kad o nečemu govorite onda morate se ispravno informisati. Mi kada optužujemo vlast u Republici Srpskoj da je bahata prema opoziciji onda makar morate znati Poslovnik 27 Narodne skupštine koji je donijela ova vlast. Opozicija u Narodnoj skupštini RS-a nema pravo i ne može predložiti ni jednu tačku dnevnog reda, ne može predložiti bilo kakve izmjene i dopune zakona a da oni budu obavezna tačka dnevnog reda. To joj je uskraćeno Poslovnikom koji su usvojile vladajuće partije u Republici Srpskoj. Za razliku od tog ovdje po Poslovniku opozicija može predložiti bilo koje izmjene i dopune zakona, te izmjene i dopune zakona bivaju i usvojene i sve inicijative, evo i kolege Bećirovića i Kluba SDP-a, pa i Vaš prijedlog izmjena i dopuna zakona. Mi ... mnoge zakone, nikada nam nije uspjelo u Narodnoj skupštini za 9 godina da skupimo 42 glasa da pozicija to usvoji, a kamoli da rješenja koja predlažemo budu usvojena. Nikada ni jedan zaključak Kluba poslanika SDS-a za 9 godina u Narodnoj skupštini nije dobio podršku. Pa jel' moguće da za 9 godina ništa pametno nismo mogli predložiti? E, o toj vrsti arogancije i bahatosti vlasti, gospodine, mi govorimo, što ne možete uporediti sa situacijom u ovom Parlamentu i našim ponašanjem. Uostalom podržavali smo i glasali i za ono što ste Vi predlagali. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Đonlagić, replika. Izvolite.
Očito me kolegica Pandurević nije najbolje shvatila. Ja nisam govorio o problemima Republike Srpske i o odnosu SDS-a ili drugih političkih opcija koje su u vlasti, odnosno koje su prisutne kao članovi Narodne skupštine RS-a. Ja sam govorio o tome da ovdje nisu ispoštovani prijedlozi i nije ispoštovan elementarni princip ravnopravne zastupljenosti ili potrebe veće zastupljenosti opozicije, jer ovo treba da predstavlja državu i da to na taj način se oslikava parlamentarna demokratija jedne zemlje. Ja sam o tim stvarima govorio, i nije mi bilo namjera da na taj način kritiziram ili da slušam ova izlaganja koja su upućena meni od gospođe Pandurević. Očito da, dakle, nije me pravilno shvatila. Žao mi je što je tako, ali ja mislim da sam jasan bio i mislim da sam bio potpuno u pravu što sam ovo rekao, govoreći i kritikujući odnos pozicije i opozicije u Predstavničkom domu. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Damir Arnaut, replika. Izvolite.
Zahvaljujem se. Replika gospođi Pandurević. Zahvaljujem se što ste nas podsjetili da je u Parlamentarnoj skupštini BiH do sada opozicija samo isključivo predlagala zakone, o novom sazivu govorim, a prošlo je više od 3 mjeseca od konstituisanja ovog Doma. I ja mislim da bi bilo nadasve dobro i korisno da od pozicije dobijemo neki prijedlog zakona konačno, evo 3 mjeseca smo vam dali, govorimo o onome 100 dana to je sad blizu, evo ovdje vas barem Poslovnik ne sprječava da predlažete zakone. Ili ako ovako nastavimo izgleda da će samo SBB, SDP i još možda neka 28 opoziciona stranka predlagati zakone, a mi ćemo i dalje dobivati dnevni red od 7 tačaka od kojih su 3 relevantne, a ostale 4 se tiču usvajanja zapisnika i tako tih nekih tekućih pitanja. Zahvaljujem još jednom što ste nas podsjetili na ovo pozitivno djelovanje opozicije u ovom Domu.
Hvala lijepo. Gospođa Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Još da su ti zakoni bili kvalitetni i u skladu s postojećim ustavima bila bih jako zadovoljna, uvaženi kolega Arnaut. Prvo, vi ovdje miješate neke stvari. Pozicija je onaj ko stoji većina iza Savjeta ministara. SDS ne sjedi u Savjetu ministara i mi dakle ne možemo se smatrati uopšte pozicijom sve do momenta dok ne budemo sjedili u Savjetu ministara. Mi smo opozicija ovom Savjetu ministara. Druga stvar, što se tiče Vašeg kolege da sam ja pogrešno nešto shvatila. Rekli ste lijepo oni koji su opozicija u Republici Srpskoj i kritikuju vlast tamnošnju da je bahata, a mi se isto ovdje ponašamo. Jučer ste na Proširenom kolegijumu čak rekli – opozicioni lider koji sjedi u Kolegijumu, niste pomenuli ime iz Republike Srpske a koji je ovdje pozicija pa se mi ponašamo jednako bahato. Ne, gospodine Đonlagiću, mi kad smo raspoređivali pozicije iz Republike Srpske, predsjednik moje partije je bio vrlo širokogrud i demokrata, ja ne bih SNSD-u dala sve ovo da sam se pitala, da sam odlučivala. Ali on je demokrata čovjek i šta mogu.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Naravno da me kolegica Pandurević nije mogla ni razumjeti, ni shvatiti, ni čuti juče šta sam ja govorio na Proširenom kolegiju zato što je cijelo vrijeme sa kolegom sa kojim je sjedila na sastanku diskutovala, pa sam bio prinuđen da ih zamolim da prekinu i da obrati pažnju, barem, možda ne govorim ništa pametno ali bar kolegijalno da se čuje šta ja govorim. Bilo bi dobro da svi budu, ako ništa drugo, bar spremni da odgovore na to što sam ja imao primjedbu. Naravno, ni jednog trenutka nisam rekao da je taj kolega član Kolegija koji je to rekao, nego sam rekao da je to jedan od lidera opozicije u Republici Srpskoj, a ta opozicija je ovdje na nivou BiH pozicija. To sam rekao, a nisam rekao ni jednog trenutka aludirajući ni na koga ko sjedi ovdje u Kolegijumu. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Jasmin Emrić ima diskusiju. Izvolite. 29
Ja razumijem da je Zajednički kolegij imao veoma težak zadatak da dođe do prijedloga ove odluke i da je trebalo zadovoljiti velik broj kriterija kao što smo i u obrazloženju čuli. Međutim, mene zanima po kojem kriteriju su stranke koje imaju jednog zastupnika u Predstavničkom domu limitirane, ograničene, odnosno da iste nisu mogle biti član niti jedne parlamentarne delegacije. Da li je to baš takav omjer? To me zanima kod predlaganja ove odluke, da li se o tome vodilo računa? Mislim da je valjalo razmisliti da se predstavnik stranke koja ima jednog zastupnika može naći bar kao član jedne od parlamentarnih delegacija. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Hvala. Na zasijedanju na kojem je ovaj Dom utvrđivao principe i utvrdio komisije ovog Doma rekao sam sljedeće, pa ću pokušati citirati sebe – zamolio bih vas da uvažavate ono za što su se ljudi obrazovali, ono šta ljudi znaju, ono koliko ljudi znaju, ono gdje ljudi mogu doprinijeti najviše u prezentaciji ove zemlje, u konačnosti ovog Doma. Naveo sam primjer ljudi koji ovdje sjede koji govore po tri jezika, oni ih ne nabadaju čačkalicom nego ih govore, čitaju fluentli, čitaju, pišu, govore. Takve stvari očito ovom Domu nisu potrebne. Također sam potpuno saglasan sa mojim kolegom koji sjedi sa moje lijeve strane. Trebali ste bar malo voditi računa, a imate prostora. Gospodine Džaferoviću, ovamo ste u jednoj, ovamo u drugoj. Gospodin Bariša Čolak, moj kolega kojeg znam, Barišu ja znam 40 i nešto godina, ovamo u jednoj, tamo u drugoj. Pa bar vi niste morali biti u po dvije, mogli ste dati malo prostora i drugima. Ovo nije Dom sastavljen samo od jednih, ovo je, ne znamo mi šta će se dešavati u toku ove 4 godine. Ove 4 godine će biti vrlo turbulentne, a nama su potrebni ljudi koji su u stanju u ovom turbulentnom vremenu da nađu prostora kako kvalitetno strukom, odnosno kako znanjem prezentirati ovu zemlju. Hvala.
Hvala Vama. Dakle, ja sam samo kao predsjedavajući Doma stavljen u SEECP, jer kažu da predsjedavajući Doma mora da bude tu. Ako ne mora ne mora ni to. I mene nema više ni na jednom mjestu, gospodine Backoviću, tako da javnost ne bi bila pogrešno informirana. Dakle, ja sam samo na tom jednom mjestu i to po funkciji, ako ne mora ne mora ni to što se mene tiče. I nisam na dva mjesta, a Vi ste kazali da sam na dva mjesta. Gospodin Lovrinović. Izvolite.
Meni je žao što se moram i drugi put javiti, dakle da, evo repliciram sad gospodinu Backoviću. Neće biti ništa strašno, dakle ja samo podsjećam da je ovo Zastupnički dom, da 30 ovdje sjede ljudi koji su izabrani iz i od naroda. Prema tome, ovo nije Vijeće ministara, ovo nije Vlada, ovo nije ekspertni tim, ovo je Dom, ovo je Zastupnički dom i možemo izabrati ljude iz našeg sastava. Tko je zašta zainteresiran možda se moglo čuti ili poslušati ili na neki način provjeriti, ali dakle da netko govori tri jezika, da je netko profesor doktor, dakle ovdje smo svi zastupnici i imamo pravo biti birani u povjerenstva, izaslanstva i sva radna tijela ovoga Doma. Dakle, ovdje se očituje politika, ovdje predstavljamo one koji su nas izabrali, a nismo nikakvi eksperti, dakle, da radimo u nekim ekspertnim timovima, vladama, institucijama, itd. Dajte molim vas prestanite s tom pričom. Dakle, dobro je naći i takvo rješenje, ali nemojte držati prodike o tome.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Nisam ja, prvo dužno izvinjenje, izvinjavam se što sam spomenuo imena, ne misleći na personifikaciju imena nego na broj ljudi. I ne mislim da je kod Vas problem, gospodine Džaferoviću. Nego, imamo recimo gospodin Čolak tri, dva, osam, u tri. Ali dobro, znate izgleda da se na mišiće radi. Poštovani kolega, nisam ovdje mislio da ..., nego sam govorio prema afinitetima. Znači, svi mi imamo jednak status ovdje, ali sam rekao o afinitetima. Živo me zanima kako bi kolegicu do Vas, koja je liječnik, stavili, ne znam, za sadnju parkova? Da li bi ona bila zadovoljna? Ili bi više bila zadovoljna da razgovara o onome što je struktura u zdravstvu, lijekovima, itd. Znači, rekao sam o afinitetima.
A da je nemamo u zdravstvu.
Pa, ja sam rekao situacija je takva, ja vam samo govorim, ja ovdje govorim o afinitetima ljudi, da je trebalo i taj segment bar trunku uvažiti i ništa drugo. Ja ovdje ne govorim koliko sam ja, vi, ili bilo ko ovdje obrazovan, nego govorim da poštujemo. Ja se nadam da ste pratili prethodna, šta nam se dešavalo i govore naših zastupnika u Vijeću Evrope na engleskom jeziku, pa me živo zanima ko razumije ono što su oni govorili, živo zanima.
Hvala lijepo. Gospođa Borjana Krišto, replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Slušala sam pažljivo i razmišljala sam. Nisam tip koja bih replicirala zbog replike ili da bi nešto kazala. Uistinu ja držim da replike ili nekakve naše poslovničke odredbe trebaju ukazivati na ono da svi budemo na neki način konstruktivni, a i da štitimo ovaj dignitet Doma i da na 31 koncu riješimo ili raščistimo situaciju. Ali naravno uvažavajući sve ovo što ste Vi rekli, kolega Backoviću, ja nisam htjela domah replicirati, Vi ste zapravo spominjali imena pa ste se valjda u svojoj drugoj, na neki način, replici ogradili. Znači, uvažavajući sve ono o čemu smo mi vodili računa i o čemu trebamo voditi računa, prvenstveno po Poslovniku, mislim da se svi oko toga slažemo, ali nije ni od koga od nas ovdje da spominje nekakva imena. Pa ste Vi između ostalog spomenuli kako je gospodin Bariša Čolak u nekakvim povjerenstvima ispred. Morate imati na umu činjenicu da u Klubu Hrvata od 5 izaslanika 4 ima HDZ BiH i to je znači stvar HDZ-a. Mi smo vodili računa, kako o ravnopravnosti spolova tako i, po našem mišljenju i ocjeni, o nekakvoj kompetentnosti, odnosno konkretno o prijedlozima, pa i o ovim drugima što su se čuli. Sad kad sam već na neki način rekla pa ću se osvrnuti i na to. Znači, sve ove rasprave koje ja ovdje slušam mi smo o svemu tome vodili računa, evo i kolegica Kapetanović nisam ni njoj htjela raspravljati, to je sve prijedlog stranaka koje su dostavljale prijedlog a koje dolaze iz različitih naroda, pa i one koje se tiču opozicije. Ako je vladajuća predlagala iz opozicije ili iz određenog entiteta ljudi su se našli u tim prijedlozima, kako iz Republike Sršsle tako i iz Federacije BiH. Tako da budemo ovdje otvoreni i jasni, a ja želim takva biti u cilju da ovu situaciju raščistimo i da ona bude u potpunosti u skladu sa Poslovnikom ovog Doma. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite
Pa ništa, ja ću, gospodine predsjedavajući, vjerojatno pokrenuti inicijativu za izmjene i dopune Izbornog zakona i da neće više na listi moći biti onaj tko ne govori u najmanju ruku engleski jezik.
Možda to ne bi bilo ni loše. Hvala vam lijepo. Gospođa Nermina Kapetanović, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Zahvaljujem gospodinu Backoviću na njegovoj diskusiji, potpisujem ono što ste kazali. Sad izgleda da je u bosanskohercegovačkom društvu u ovom vrlo visokom Domu sramota imati kvalifikacije, biti obrazovan, a kamoli znati strani jezik, kako se neko može usuditi uopće znati raditi na sebi. Nije normalno da u delegacijama koje idu izvan Bosne i Hercegovine jedan čovjek bude u dvije delegacije, pa ma iz koje političke partije bio, a to se dogodilo i u Domu naroda. Imate činjenicu da je član Kolegija, kolega koji je u Kolegiju dvije zajedničke komisije i to nije normalno. Jednostavno nije normalno i do sad nije bila praksa i slažem se s prethodnicima koji su u tom pravcu diskutovali, pa ma o kojoj političkoj partiji bila riječ. Mislim da stigma obrazovanja i ovih replika koje je meni gospodin Lovrinović upućivao, i opet velim, činjenica je da izgleda sramota reći da je čovjek obrazovan, da je neko u kontinuitetu radio na sebi i na svom obrazovanju, pa jasno izašao iz svoje bazalne struke ne 32 htijući da bude samo doktor u politici, nego da bude političar koji uz to zna savremenu diplomatiju, koji uz to odlično govori engleski jezik i koji je odličan lobista. A ovdje ima živih svjedoka, u liku gospodina Magazinovića u čiju časnost vjerujem, žao mi je da je kolegica Marković izašla, kolegicu Krišto izuzetno poštujem, izuzetno, zna se ko je u Briselu, u Strazburu lobirao za naš ostanak u Vijeću Evrope. Dakle, ovo nije ni afekt, ali nemojte mi držati pridike molim vas na činjenicu da sam ja spomenula da u ovom vrlo važnom periodu pristupanja Bosne i Hercegovine EU i sticanju statusa kandidata je nonses da idemo s prevodiocima, da delegacije, na čelu delegacija budu ljudi koji ne govore strani jezik aktivno ili koji su se u prethodnim komisijama i sazivima ili delegacijama pokazali pasivno, odnosno prijavljivali se samo na dan glasanja. S tim se ne mogu kao čovjek pomiriti moralno, spremna da snosim bilo kakve posljedice, ma o kojoj političkoj partiji da je riječ. Stoga želim da na kraju svoje diskusije, vodeći, da zaključim, vodeći računa da u većini slučajeva nisu poštovani rezultati rada u prethodnom sazivu i delegacije Vijeća Evrope, a i Zajedničke komisije za ljudska prava za koju se usuđujem reći da je bila jedna od najboljih komisija kojom je predsjedavala gospođa Pandurević, kojoj sam ja bila prva zamjenica, sad sam stavljena na 10. mjesto u tu istu Komisiju. Ja ovom prilikom molim da brišete moje ime sa mjesta prve zamjenice u delegaciji Vijeća Evrope, to je moja prva molba. A druga molba da dajem svoj mandat na raspolaganje i kao druga zamjenica gospođi Dušanki Majkić u komisiji koja se zove Komisija za vanjske poslove koja u biti ratificira međunarodne ugovore, a dajem na raspolaganje i mandat u Komisiji za jednakopravnost spolova, jer ta jednakopravnost ne postoji. I molim vas svakako me brišite iz Komisije za ljudska prava s desete pozicije nakon sjajnih rezultata koje smo primarno ja i kolegica imale u prošlom mandatu. A ovaj mandat svakako prvo zamjeničko mjesto neka uzme bilo ko, naročito oni koji ne govore jezike. Hvala.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Dakle, ja ponovo ponavljam da ova država ima i stručan tijela, Vijeće ministara i druga tijela, institucije koje trebaju raditi na ovom poslu o kojem ste Vi govorili, a Parlament ima svoju ulogu. Međutim, to što ste Vi sad se pohvalili u prethodnom mandatu, ja sam, evo prvi put u ovom mandatu, vidimo gdje smo, koliko ste to izlobirali i uradili, hvala vam lijepa, dakle evo nastavite i dalje.
Hvala Vama. Replika, gospođa Nermina Kapetanović. Izvolite.
Gospodine Lovrinoviću, gospodine džentlmenu, Vi najprije nemate pravo da nipodaštavate rad Vaših prethodnika koji su bili u prethodnom sazivu iz prostog razloga jer ne vladate dovoljno informacijama. Ovdje ima osvješćenih zastupnika koji to znaju, koji su pratili vrlo važne sjednice Vijeća Evrope na kojima nisu lobirali članovi Vijeća ministara nego članovi 33 Parlamentarne skupštine BiH u jednoj sjajnoj delegaciji, meni je bila čast da budem među pet onih koji su se taj dan obratili. Dakle, u Vijeću Evrope ne lobira Vijeće ministara nego lobiraju zastupnici Parlamentarne skupštine BiH i tamo ne treba da idu oni koji nemaju kvalifikacije ili koji su se pokazali kao letači iz aviona u avion i koji su samo dolazili na plenarne sjednice, digli ruku i eventualno rekli par riječi pročitanog teksta. Molim Vas nemojte to raditi, ja Vas uvažavam kao gospodina i kao džentlmena. Ali mislim da ako Parlamentarna skupština BiH želi konačno da ostavi dobar dojam na međunarodnu zajednicu koja je jednostavno sita ljudi koji joj dolaze i nisu u stanju bez bulumente prevodilaca iz Odjela za međunarodne odnose da putuje, što stvara dodatne troškove Parlamentarnoj skupštini BiH a pričamo o nekim efektima ušteda, kao mi smo spremni kobojagi da nešto štedimo, hajte dajte da damo u punom kapacitetu neka idu ljudi koji to mogu i znaju i koji imaju rezultate rada. Takvih ima ovdje, evo ja dajući svoje mjesto prve zamjenice u toj delegaciji neka ide bilo ko iz bilo koje političke stranke hoće ili one kojoj pripada, s obzirom da oba Kolegija nisu vodila računa o rezultatima rada na najznačajnijoj sjednici koja je bila plenarna sjednica zahvaljujući kojoj Bosna i Hercegovina nije izbačena iz Vijeća Evrope i nije stavljena u rang Bjelorusije. Ta sjednica je možda ostala u sjeni neuspjelih Briselskih pregovora i zato se za nju ne zna, a znate ima i ljudi koji nisu spremni da se bacaju pred kamere i da daju izjave i hvale se za posao koji nisu uradili. A ja Vas poštujem kao gospodina i džentlmena i ne mislim da ima i dalje smisla ova naša rasprava o tome je li sramota biti znalac u nekom poslu ili ne. Mislim da svaki parlamentarac treba da radi na najbolji način u interesu države Bosne i Hercegovine i da svoje građane predstavi, ne samo iz svoje bazalne profesije nego
Vrijeme.
i vještina i znanja na kojima je radio na sebi na doedukacijama. Ovdje ima i doktora nauka i magistranata, tako da mislim da niste upravu.
Hvala lijepo. Gospođa Borjana Krišto, replika. Izvolite.
Još ću jednom ponoviti, svako pod replikom može reći ono što misli. Međutim, ono što je kolegica Kapetanović rekla, to je stvar Kluba Vašeg, kolegice. Mi ovdje možemo raspravljati satima i replicirati, ne znam ni ja i zbog struke i zbog ovog i onog, Vaši prijedlozi Kluba se nalaze u tom. I naravno i ovo sad što ste Vi rekli da ostajete, to je sve stvar Kluba. Mi ćemo napraviti nekakvu pauzu i stanku i ukoliko ima unutar Kluba da neko promijeni svoje ime, to može, ali nije to mislim za raspravu ovdje na ovom ipak uvaženom Domu. To su prijedlozi bili Vašeg Kluba i molim Vas da probamo unutra raščistiti to, a da ovdje ne, jer ovdje nećemo, niko ne može pomoći, ja ne mogu pomoći, ja sam govorila da, zašto recimo eventualno niste Vi, ja bih volila kao kolegica da ste se našli, pa sam spomenula i kolegu Sašu, itd., ali nije moje da ja predlažem, oni su rekli može se naći u zamjeničkoj poziciji. Vas su stavili takođe u zamjeničku poziciju jer je gospodin Šepić bio prijedlog. Tako da to su sve stvari, a čime se rukovodio Klub, opet neka bude i pravo Kluba, naravno i svake stranke. Hvala vam. 34
Hvala lijepo. Gospodin Zaim Backović, replika. Izvolite.
Poštovanoj kolegici, dopredsjednici ovog Doma. Nisam mislio ništa pežurativno, niti ružno kada sam govorio i spominjao ime, naprotiv, čovjeka kojeg jako uvažavam ja lično i jako puno komuniciram sa njim. Ovdje sam govorio o mogućnosti involviranja većeg broja ljudi, onih koji se zovu zastupnici. Nisam govorio ja zašto jedan u pet, možda nam je jedan neophodan u svim, ali sam govorio o onome da se veći broj, da se napravi disperzija, da damo mogućnost rada većem broju ljudi. Pa upravo i iz Vašeg kluba, jer i Vaš klub tamo broji pet ljudi, pa da svih pet involvira, pa ovdje broji toliko, pa da su svi involvirani, pa ima Hrvata i u drugim političkim strankama, da se svi involviraju. O tome sam govorio, a ne da misleći nešto ružno personalno prema osobi. Naprotiv, opet kažem, javno govorim to je čovjek kojeg ja privatno izuzetno cijenim. Hvala.
Hvala lijepo. Diskusija, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući još jednom. Evo, profesor Đonlagić je govorio na samom početku, mislim, ove rasprave o tome kako smo došli do nekih prijedloga, pa je to formulisao na način kako se zaista desilo, ako neće niko daj da nađemo nekoga ko zna francuski jezik, zaista je tako bilo, upravo tako. Mi nismo predložili nikoga za frankofoniju, naš klub, ako govorimo o prijedlozima klubova, dakle naš klub da se zna nije imao prijedlog za delegaciju u frankofoniji i ja sam dobio poziv da li bi ja mogao biti u toj delegaciji pošto znam francuski jezik. Prema tome, nije tačna ni opaska gospodina Lovrinovića da se o tome nije vodilo računa, vodilo se računa ali selektivno. Zašto nisam dobio poziv slične ili iste prirode da me pitaju hoću li biti u Stalnoj delegaciji za Vijeće Evrope? E, to se nije moglo desiti, ali frankofoniju niko nije htio pa sam ja dobio poziv. Ne želim ni na koji način, ni na koji način umanjiti značaj frankofonije, to je izuzetno bitna, korisna i nadasve uticajna organizacija, organizacija. Međutim uticaj Bosne i Hercegovine u frankofoniji je izuzetno limitiran iz prostog razloga što je Bosna i Hercegovina u frankofoniji posmatrač, to je činjenica. Dakle, mi ovdje imamo, da ne kažem više bitne i manje bitne, imamo više uticajne i manje uticajne organizacije ne kao takve, nego kada je Bosna i Hercegovina u pitanju. Tamo gdje smo stalini član očito je da imamo veći uticaj nego tamo gdje smo samo posmatrač. A to je pogotovo problematično kad naš klub ne traži to mjesto, pa onda zovete ljude. Bukvalno je tako mi prezentirano – fali jedan, možeš li ti pošto znaš francuski? To je zaista nevjerovatno. E, tu dolazimo čak i do suštinskog pitanja, i evo ja ne želim govoriti o imenima, ali ovdje imam ispred sebe izvještaj sa prvog djela redovnog zasijedanja Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope – Strazbur, 26. do 30. januar 2015. godine, dakle vrlo nedavni, i tu se radi još uvijek o ovoj prethodnoj delegaciji, odnosno delegaciji koja tek sada treba biti zamijenjena jal', i u sastavu delegacije su bili gospođa Milica Marković, gospodin Saša Magazinović, gospodin 35 Mladen Bosić, gospodin Senad Šepić kao članovi delegacije, i onda imamo sekretara i vrlo interesantno imamo gospodina, evo njegovo ime nije bitno, imamo prevodioca. E sad dobro, ja znam za gospođu Milicu Marković koja izuzetno dobro govori francuski jezik, gospodinu Saši Magazinoviću kad je u pitanju barem engleski koliko ja znam nije potreban prevodilac, pa se postavlja pitanje kome je od ovih članova delegacije bio potreban prevodilac. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma, razgovarao sam ja, odnosno bio sam prisutan kad je gospodin Šepić govorio engleski, kad ga već pominjete, ovaj tako da mu sigurno nije smetalo. Eh, tu dolazimo, dakle, na ovaj sastav delegacija i sad mi imamo, pa to je profesor Đonlagić već spomenuo, imamo sastav, stalni sastav, dakle, Delegacije za Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope, vjerovatno najuticajnija kada je Bosna i Hercegovina u pitanju, ovaj, i tu imamo četvoro iz pozicije i samo jednu osobu, odnosno jednu poslanicu iz opozicije i to iz Republike Srpske. Dakle, nema opozicije iz Federacije u stalnom sazivu. Druga stvar takođe koja je jako bitna, evo ja opet nalazim za potrebno da to podcrtam kad se već govorilo o preferencama klubova, naš klub nije tražio frankofoniju i pogotovo nije tražio da ja budem u dvije delegacije. Onda ja imam problem u svom klubu, što sam ja u dvije delegacije? Zašto sam dobio poziv hoćeš li u frankofoniju, zašto nisam dobio poziv hoću li u Stalnu delegaciju Vijeća Evrope? Ili ćemo imati tamo ljude sa slušalicama, jer se ja potpuno podržavam i razumijem šta gospođa Kapetanović, o čemu govori i mislim da je to zaista potrebno uzeti u obzir, ili ćemo imati onda ovakve, je li, izvještaje, pa ćemo imati prevodioce u tim delegacijama. Vidite, klubovi predlažu, Dom glasa, ako Dom o tome odluči onda to šalje jednu poruku i prema tim tijelima u koje šaljemo ljude. Šalje poruku, nemojte se zavaravati oko toga. I mislim da je ovo neophodno razriješiti. Ovdje smo imali sada i pitanja istupanja, povlačenja imena iz određenih delegacija. Ja zaista uzimam za shodno da sugerišem rukovodstvu Doma da napravi pauzu, da ovo posloži na jedan bolji način, na način na koji će se, koji će uzeti u obzir i ove objektivne kriterije kada su u pitanju kvalifikacije, a u skladu sa značajem, odnosno uticajem Bosne i Hercegovine u pojedinom međunarodnom tjelu, a ne da ljudi koji mogu bez prevodioca budu zamjenici ljudima koji će voditi prevodioca. Ja trebam biti direktan, gospođa Kapetanović je bila takođe direktna, ja potpuno podržavam i slažem se s tim, ovaj, i evo sugerišem Domu da se pauza napravi, da se ovo posloži jer zaista, i da se takođe uzme u obzir uticaj opozicije, jer mi u frankofoniji imamo dvije osobe iz opozicije, a u Stalnoj delegaciji Vijeća Evrope imamo samo jednu osobu, a frankofonija broji tri, imamo dvoje od troje iz opozicije, a u Vijeću Evrope u Stalnoj delegaciji imamo samo jednu osobu i to samo iz jednog entiteta. Dakle, ovo za razliku od zajedničkih komisija gdje je jasno prekršen Poslovnik, ovdje je omjer u skladu s Poslovnikom pošto Poslovnik ne precizira konkretan omjer, ali može se reći da je u skladu sa Poslovnikom jel' kad su u pitanju entiteti i domovi, međutim omjer kad je u pitanju pozicija i opozicija, a uzimajući u obzir relativni uticaj tih organizacija, odnosno sam značaj tih organizacija po Bosnu i Hercegovinu, uticaj Bosne i Hercegovine u istim, to definitivno nije uzeto u obzir, odnosno uzeto je u obzir ali je uzeto u obzir na način da je tu pozicija zauzela najuticajnije delegacije i tamo gdje je opozicija ispoštovana to je urađeno samo u slučaju sa opozicijom iz Republike Srpske. Zahvaljujem. 36
Dakle, ja nemam više prijavljenih, zaključujem raspravu. Mi smo se unutar Kolegija, kada je počela rasprava na ovu temu, dogovorili da saslušamo raspravu u pogledu obje ove tačke dnevnog reda. I pošto ćemo mi danas birati samo zastupnike iz Predstavničkog doma u zajedničke komisije i delegacije, a omjeri se znaju iz ovoga što je predloženo na strani, od strane Zajedničkog kolegija, odlučili smo se da nakon ovoga održimo sjednicu Kolegija u proširenom sastavu i da vidimo kako ćemo prije svega da uskladimo ove 2/3, 1/3. Gospodin Sadik Ahmetović dolazi iz entiteta Republika Srpska i na dva mjesta, dakle izvinjavam se što pominjem ime gospodina Ahmetovića, se javlja ta razlika jer se predlagalo po strankama, tako da ćemo na Kolegiju pokušati da ovo uvedemo u regule Poslovnika. Ja sada dajem pauzu do 13:00 sati, a odmah pozivam Prošireni kolegij da idemo u salu 2/II na sastanak. Ovo iskoristite i za ručak. Hvala vam. Poštovane dame i gospodo molim vas da zauzmete vaša mjesta, nastavljamo sa sjednicom Predstavničkog doma. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, to je, Ad. 6. Prijedlog rezolucije o Sutorini, predlagač: poslanik Denis Bećirović, po obavljenoj javnoj raspravi
Poštovani predsjedavajući, ja se nisam javio za diskusiju po ovoj tačci, ali niste gledali, a bilo mi je neprijatno da se oglasim ja, tražio sam pauzu od 15 minuta u ime Kluba SBB-a prije nego što ste počeli da govorite o ovoj tačci dnevnog reda.
Dakle, ja dajem pauzu 15 minuta i nastavićemo precizno u 13:45. Pauza je na zahtjev Kluba SBB-a. Poštovane dame i gospodo mi nastavljamo sa radom. Pauzu je tražio Klub poslanika SBB-a. Zamolio bih predsjednika Kluba ako ima potrebu da se obrati Domu. 38
Uvaženi predsjedavajući. Klub SBB-a je tražio pauzu od 15 minuta da se konsultira vezano za tačke 4. i 5. dnevnog reda, odnosno ono što smo raspravljali na Proširenom kolegiju da bi mogli da pripremimo stavove za izjašnjavanje. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Nastavljamo sa radom. Otvaram raspravu povodom tačke 6. dnevnog reda koju sam ja već otvorio i iščitao sve što sam trebao da iščitam od uvodnih napomena. Za riječ se javio gospodin Mirsad Mešić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Klub SDP-a neće biti u prilici, odnosno neće podržati zaključke Ustavnopravne komisije. Smatramo da je tri mjeseca bilo dovoljno vremena da svaki ekspert bilo koje vrste u ovoj zemlji je bio u prilici da iznese svoj stav i da dalje odugovlačenje izjašnjavanja o Rezoluciji o Sutorini zapravo neće donijeti ništa novo. Pozivamo poslanike da se glasanjem ili prihvati ili odbije ponuđena Rezolucija i da to više ne razvlačimo. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Zaim Backović je tražio riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Obzirom na ukupnu atmosferu koja je stvorena, a vezano za ovo kako se već danas zove slučaj Sutorina, ipak moramo malo hladnije, odnosno kako kažu ljudi, mi koji smo zastupnici, malo hladnije, hladne glave, razložnije o ovoj temi razgovarati. Komisija koja je nadležna u okviru ove Skupštine, kao skupštinsko tijelo, dala je svoje mišljenje. Dobili smo i mišljenje sa javne rasprave i onda se nalazimo u objektivnoj ljudskoj dilemi da li i jedni i drugi uopće posmatraju pravni kontekst i da li gledaju šta je to u konačnosti posljedica, nazovimo, slučaja Sutorina. Ja ći početi od kraja, nigdje i niko nije rekao, a to je shodno ovom ovdje što mi imamo, Ustav BiH, ustavni kontekst i šta je to ustavno određenje. Niko. Drugo, niko nije rekao da se naš, odnosno država u kojoj mi živimo nastala po nečemu što se zove, molim da se ovo dobro zapamti, Ugovor o miru ..., Ugovo o miru. Tu se ne radi o ... papiru gdje se neko dogovorio da je to dogovor, da je to, nego ugovor. Niko ne spominje i ne kaže ko su ugovorne strane u tom miru. Kako taj mir nastaje i između kojih ugovornih strana. Tri osnovne ugovorne strane ... iz Dejtona su Republika Hrvatska, Bosna i Hercegovina i Savezna Republika Jugoslavija. Savezne Republike Jugoslavije više nema, postoje pravni sljednici onoga ko je potpisao ... ili Ugovor o miru. Pravni sljednici su Republika Srbija i Republika Crna Gora. Sticajem okolnosti znam, i 39 znam da postoji danas, karte koje su odnesene i koji su upravo neki od onih koji su u javnoj raspravi učestvovali, ja ih ne želim ovdje po imenu i prezimenu spominjati, pripremali da se te karte odnesu u Dejton. Niko nije postavio pitanje vezano za slučaj Sutorine. I u tom Ugovoru o miru takvog detalja nema, no ima nešto sljedeće, zato ga treba dobro pročitati, i zato je nama potrebna engleska verzija zbog, u pojedinim segmentima, nakaradno prevedenog Ugovora o miru, gdje se kaže – faktičko stanje. U našem jeziku, u našoj terminologiji faktičko stanje znači zatečeno stanje, ono što se je zateklo u datom trenutku. Šta se je zateklo u datom trenutku? To je ono što bi morali ti pravni eksperti i ti koji se bave pravno-imovinskim, više ne znam čim, morali da svoj javnosti pojasne šta to znači. Je li faktičko stanje ono o čemu mi razgovaramo Sutorina je po istoriskom kontekstu prije Ugovora o miru vlasništvo države Bosne i Hercegovine ili je faktičko stanje zatečeno stanje ko s tim upravlja? Ko? Mi možemo da govorimo, ja se nadam da se moje kolege pojedine neće naći u ovome što ću govoriti, možemo sad da govorimo o istorijskom konceptu kojekakvom, pa smo slušali od sudionika pripremanja prvog Ustava one države nakon 1945. kada je Đuro Pucar Stari rekao – šta će nam, to je slana voda, tu ne možemo napajati krave, jer ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ZAIM da, da, gospođo, to su sudionici govorili, imate to audio, imate na YouTube možete pogledati to, šta će nam jer je sve južno od Makarske trebalo da bude Bosna i Hercegovina. Jedan primjer ću vam navesti grada koji je, i jeste i nastao, to je Baška Voda, vi znate šta znači riječ baška – posebna, ali nije u Bosni i Hercegovini nego je u Republici Hrvatskoj. I to je faktičko stanje, to je faktičko i nema istoriskog konteksta gdje je, šta je, i kako je. Mi sad ovdje govorimo o nečemu zašto nismo sigurni u šta nas uvlače. Ja sam za da se svaki kvadratni centimetar teritorije koje je vlasništvo ove države vrati ovoj državi, i to nema cijenu, ali nisam za da se uvodimo u neku pravnu bitku koja je pravna nesigurnost i nećemo u konačnosti znati gdje nas vodi. Vodi li nas udaljenju ili možda približenju EU i euroatlanskim integracijama. Ne može se ovo porediti sa sporom između Slovenije i Republike Hrvatske, ne može zato što Republika Hrvatska nije mogla da dobije glas za ulazak u EU prije nego što su se dogovorili da idu u međunarodno arbitriranje, odnosno Međunarodni sud. A mi ovdje ulazimo u postupak prije nego što smo i prišli realnim euroatlanskim integracijama ili evropskim integrativnim procesima. Smatram da je potrebno u Izvještaju koji je dala Komisija da se doda, gospodine Komšiću nadam se da me ne shvatate pogrešno, da se doda da nam pravni eksperti daju tumačenje dijela Dejtonskog mirovnog sporazuma koji tretira način teritorijalnog razgraničenja. Jer, opet kažem, radi se o Ugovoru o miru koji je u ovom momentu najstariji, jer nam je vremenski najbliži. Da nam to daju, kao i da nam se da pravna tumačenja, puna pravna, ne više kartografska, geografska, pravna tumačenja posjeda. Ne želeći da osporim, želim da se to otvori i želim da, ukoliko je to, nakon tih pravnih tumačenja relevantnih osoba, kad kažem relevantnih to su poznavaoci međunarodnog prava, odlučim na koji način pristupiti problemu ukoliko je u realnom obličju Sutorina vlasništov Bosne i Hercegovine, iako još uvijek nemamo zakona o onome čim ćemo definirati imovinu Bosne i Hercegovine. Hvala. 40
Hvala Vama. Gospodin Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ali evo vidim kojih je sve manje, pogotovo evo danas kada je počela ova rasprava o Rezoluciji o Sutorini. Ne znam zašto jer mi smo imali priliku prilikom prve rasprave da čujemo ovdje neke koji su stavljali na raspolaganje, odnosno pocjepaće svoju doktorsku diplomu ukoliko se dokaže da Sutorina ima osnova da pripadne Bosni i Hercegovini. Ja bih želio da kažem sljedeće, mi smo prilikom javne rasprave imali priliku da čujemo i pravne stručnjake, i geografe, i ekonomiste i istoričare, ali ovo je povrh svega i političko pitanje. Zato gospodinu koji je ponudio da pocijepa svoju doktorsku diplomu poručujem da ovo nije stvar samo akademske zajednice, nego je ovo stvar svih građana države Bosne i Hercegovine, stoga mu predlažem ukoliko olako i jednostavno prepuste Sutorinu, evo susjednoj nam državi, da pocijepa svoje uvjerenje o državljanstvu, mislim da je to prikladnije. Zašto ovo kažem? Zato što je ovo, kao što rekoh, iznad svega i političko pitanje. Zbog toga pripadam grupi zastupnika koji smatraju da danas treba glasati o Rezoluciji kakav god ishod bio i da stavimo tačku na ovo pitanje i najbliže sam rješenju da se zapravo pred arbitražnim sudom međunarodne zajednice riješi pitanje spora, ako ga tako možemo nazvati, između Crne Gore i Bosne i Hercegovine, jer su svi istoriski faktori, odnosno činjenice na strani Bosne i Hercegovine, a zatečeno stanje jeste na strani Crne Gore. Prema tome, neka neko ko se bavi međunarodnim pravom sagleda sve aspekte i sve činjenice i neka donese presudu kakvu god donese, mi ćemo je poštovati, ali niko od nas nema pravo da kaže – e, Sutorina pripada Crnoj Gori, jer je to pitanje interesa države i građana Bosne i Hercegovine. Stoga mislim da je potpuno prikladnije da eventualno neko pocijepa svoje uvjerenje o državljanstvu nego akademsku diplomu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Da je stvar tako jasna ne bi mi već dva i po mjeseca raspravljali u Parlamentu, pravili javne rasprave, prezentirali svoje stavove. Evidentno da iz dana u dan, iz sedmice u sedmicu i u Parlamentu i mimo Parlamenta smo imali priliku da se suočimo sa obiljem argumenata i činjenica koje do sada nisu bile objavljene, a koje sada itekako dolaze i do javnosti, i da smo gotovo svi svjesni da ustvari je ovdje napravljena jedna nepravda prema državi Bosni i Hercegovini. Tu sve manje ima dilema među nama. Pojavljuju se druge dileme, da li možemo ispraviti ili ne možemo tu nepravdu. Ja moram nešto vrlo jasno i precizno reći. Prvo, nije dobro a nije ni tačno da bilo ko od nas tvrdi da je Bosna i Hercegovina nastala Mirovnim ugovorom, dakle u Dejtonu. Bosna i Hercegovine nastavlja svoje postojanje i poslije Dejtona. To nije moja ocjena, to je ocjena koja 41 je sadržana u Ustavu BiH. Dakle, član 1. govori o kontinuitetu države Bosne i Hercegovine, što je jako važno i u ovoj temi. Mi smo donijeli zaključak da napravimo javnu raspravu. Poslovnički gledano na staklenim je to nogama da li smo rezoluciju mogli donijeti, međutim primijenili smo, evo kako reče i predsjedavajući, analogiju, istina pomalo i selektivno, itd., međutim, obavljena je javna rasprava, po mom sudu korisna, itd. I mi danas, prema našem Poslovniku ali i zaključku Doma, treba da obavimo glasanje po ovom pitanju. Na tu javnu raspravu bili su pozvani svi. Svi koji su željeli, htjeli došli su na javnu raspravu. Prilog javnoj raspravi nisu samo ljudi koji su učestvovali na javnoj raspravi, već i svi oni koji su o tome diskutirali proteklih godina i mjeseci. Međutim ovdje je jedna stvar upitna. Kaže pozvaćemo eksperte recimo međunarodnog javnog prava. Dajte da napravimo analizu koliko u cijeloj Bosni i Hercegovini imamo ljudi koji su baš eksperti za tu oblast. Odgovor je na prste jedne ruke ćemo ih prebrojati. Šta mi ustvari hoćemo? Da li danas možemo donijeti precizne kriterije je li pozivamo eksperte samo iz Bosne i Hercegovine ili pozivamo i eksperte mimo granica Bosne i Hercegovine? Ako je odgovor i ovo drugo iz kojih to država pozivamo, iz kojih ne pozivamo? A da ne govorim o silnim ekspertima koji su govorili Bosni i Hercegovini i jedno i drugo, pa smo doživljavali šta smo doživljavali sve ove godine i decenije. I nije dobro ako ne uvažimo i činjenicu da su na toj raspravi bili akademik Omer Ibrahimagić, član Ustavnog suda SFRJ, bivši predsjednik Ustavnog suda Federcije, Hasan Balić profesor Međunarodnog javnog prava i brojni drugi ljudi.
Vrijeme.
S obzirom da ja imam pravo i na diskusiju od 20 minuta, ovo je bila replika i zaustavljam se. Hvala.
Hvala lijepo. Replika, gosodin Zaim Backović. Izvolite.
Ispravka, replika i ispravka krivog navoda. Nisam rekao da je država Bosna i Hercegovina nastala, to nisam rekao, nego sam rekao da je sadašnje ustavnopravno uređenje nastalo ..., Ugovorom o miru, ne država, nego uređenje koje imamo nastalo je Ugovorom o miru. Ukoliko se pozivamo na istorijski kontekst i trajnost mogli bismo se vratiti malo dalje jer imamo na stotine dokumenata, na hiljade koji nikada nisu nigdje, ničim, nikakvim aktom, nikakvim međunarodnim aktom poništeni, ali vam je poznato da Bosna i Hercegovina nije na tim prostorima. Da ne govorim da se radi od ..., pa više da ne širim priču od Kulina bana do današnjih dana. Mi govorimo o nečemu što se zove ustavnopravno uređenje Bosne i Hercegovine nastalo Dejtonskim mirovnim ugovorom. Mi smo ... preveli kao sporazum. To je međunarodni ugovor. I zato je nama potrebno, evo ima tu kolega pravnik iz DF-a, on to može reći jesam li u pravu ili nisam. Prema tome, kontinuitet Bosne i Hercegovine je neupitan. Upitno je samo kako, na koji način naći put da se dođe, ukoliko ustanovi kroz pravne ekspertize da je nesporno to nešto što u 42 bilo kakvom sporu ćemo dobiti, kako i na koji način to sprovesti. Znači, ja ne dovodim u pitanje. Ja samo govorim šta, kako i na koji način i šta je i kako koji stariji akt. Ništa drugo. Hvala.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Dakle, drago mi je da smo ovu stvar pojasnili kolega Backović i ja. Kada je riječ o kontinuitetu nije nastala već nastavlja, itd. I, ovo o čemu ja želim u nastavku u ovoj drugoj replici nešto reći nije vezano za izlaganje kolege Backovića. Dakle ono na čemu cijelo vrijeme jedan broj ljudi u Bosni i Hercegovini insistira i ovdje u Parlamentu jeste da važe isti kriteriji za sve, i za Bosnu i Hercegovinu kao i za druge države. Šta nam rade susjedi kada imaju sporna pitanja? Hrvatska i Slovenija na sudu. Hrvatska i Crna Gora na sudu. Prije četiri dana ministrica vanjskih poslova Republike Hrvatske kaže da će pitanje razgraničenja Srbije i Hrvatske riješiti na sudu. Šta je tu sporno? To rade sve civilizovane zemlje. Kako su to riješile Ukrajina i Rumunija? Na sudu. U SSSR-u donešeno da pripada Ukrajini. Poslije raspada SSSR-a Rumunija došla na sud, pokazala argumente i dobila tužbu. Hoćete li još desetinu drugih primjera? Dakle, naša poruka jeste u 21. stoljeću želimo sve sporove na civilizovan, miran, demokratski način pravnim sredstvima da rješavamo. Ako i treba neko da da taj dio teritorije neka to bude sud, i to Međunarodni sud. Moram reći da ovaj razgovor, ova debata o Sutorini se odvija na dva terena. Jedan je teren činjenica i argumenata. I tu su oni koji opravdano govore o ovoj temi definitivno pobijedili, jer su ukazali na obilje činjenica i argumenata. Međutim, moram priznati sada nas neki uvlače u neki drugi teren, a to je teren sile i moći. Što se mene tiče ja sam za silu argumenta, a ne za argument sile. Bilo je rasprave je li ovo pravna nesigurnost. itd. Ja pozivam. evo i u Bosni i Hercegovini ima li iko da hoće da javno kaže, ako se odreknemo Sutorine da će biti velika pravna sigurnost u Bosni i Hercegovini, da ćemo riješiti ijedan problem u Bosni i Hercegovini s tim. Pa vjerujte da nećemo nijedan. Ni u predstojećim razgraničenjima, ni bilo koji drugi problem. Pa onda dolazimo do nekih eksperata iz međunarodne zajednice. Pa upravo zbog tih eksperata imamo masu rješenja koja ne postoje nigdje u svijetu, slušajući njih i njihove preporuke. Šta je najbolje za ljude u ovoj zemlji, građane, narode, valjda to treba da znamo mi u Bosni i Hercegovini. I princip koji želimo i danas da uvedemo da je ključno šta misle pojedini eksperti iz pojedinih pitanja ne bi bilo loše kada bi zaživio taj princip o svim drugim pitanjima. Pa onda ovdje Sejdić-Finci ne bi trajao pet godina, već bi zvali eksperte za ljudska prava da čujemo mišljenje šta su evropska iskustva i dajte da to implementiramo. Dakle, želim da kažem da itekako o ovom pitanju treba argumentima i činjenicama da razgovaramo i isključivo argumentima i činjenicama i nikako drugačije.
Hvala vam lijepo gospodine Bećiroviću. Zaključujem raspravu. 43
/nije uključen mikrofon/
Povodom ove tačke dnevnog reda je li? Dobro, gospodin Damir Arnaut. Izvolite. Iako sam ja zaključio ali uredu je. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući u svakom slučaju. Želim samo, mislim da je neophodno da se obavijesti Dom da je na ustavnopavnoj sjednici Ustavnopravne komisije bio prijedlog tačke, odnosno bio Prijedlog zaključka da se od Predsjedništva BiH zatraži da nastavi proceduru koja je propisana Ustavom i Zakonom o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora Bosne i Hercegovine. Taj prijedlog zaključka je nažalost odbijen 4:3. Ono što je nejasno je 111. sjednica Vijeća ministara BiH od 06. novembra 2014. godine, ja sada čitam zaključak sa sjednice Vijeća ministara – Vijeće ministara BiH utvrdilo je Prijedlog ugovora o državnoj granici između Bosne i Hercegovine i Crne Gore i dostavilo ga je Predsjedništvu BiH u dalju proceduru. Dakle, prošlo je više od četiri mjeseca od tada i nejasno je zašto Predsjedništvo BiH ne postupa u skladu sa Ustavom i zakonom predviđenim procedurama. To ne sprječava ovaj Dom da se izjasni. Znači, ukoliko, zna se uloga i ovog Doma a i Doma naroda, na kraju krajeva kada je ratifikacija međunarodnih ugovora u pitanju, kako ćete glasati za rezoluciju vi isto tako možete glasati za ratifikaciju. Znači, tu se unosi pravna nesigurnost. Jasna je uloga Predsjedništva. Predsjedništvo ne postupa po svojoj ulozi, već duže od četiri mjeseca. A pogotovo je nejasno zbog čega je Ustavnopravna komisija odbila da zamoli Predsjedništvo da nastavi Ustavom i zakonom propisanu proceduru. Jedan član Ustavnopravne komisije je rekao da Predstavnički dom ni Ustavnopravna komisija ne može naređivati Predsjedništvu. Nije se uopšte radilo o naređivanju Predsjedništvu. Dakle, Vijeće ministara, evo ja sada opet čitam, 111. sjednica 06. novembar 2014. Vijeće ministara BiH utvrdilo je Prijedlog ugovora o državnoj granici između Bosne i Hercegovine i Crne Gore i dostavilo ga je Predsjedništvu BiH u dalju proceduru. Mislim da bi bilo korektno da je Komisija jednostavno usvojila taj zaključak da od Predsjedništva traži, barem da nas informiše gdje je sada taj Ugovor. Znamo da ga je Vijeće ministra prije više od četiri mjeseca poslalo Predsjedništvu, ali ne znamo gdje se nalazi. Zahvaljujem.
Hvala vam gospodine Arnaut. Gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, kao član Ustavnopravnog povjerenstva želim da potvrdim ovo što je gospodin Arnaut govorio, dakle da smo pokušali na Ustavnopravnom povjerenstvu vratiti ovaj postupak i ovu svu raspravu tamo gdje je zapravo trebala se i voditi, a to je redovitim putem. Jer Ugovor o 44 međunarodnom sporazumu o granicama je bio kod i već je kod Predsjedništva već duže vrijeme. Čak i ovdje ove neke kada pročitate izvješća sa te javne rasprave, gdje je iznosio i uvaženi zastupnik određene činjenice, pa da je to sve na brzinu i tako, moglo bi se o tome svemu diskutirati. Dakle, nije to uopće bilo na brzinu, to se godinama radilo, to su radila naša tijela, to je bila javna rasprava o radu naših tijela koja smo mi imenovali. Jednoglasno je povjerenstvo donijelo odlku o tome, Vijeće ministara je jednoglasno donijelo odluku o tome, uputilo po postupku koji je svima nama dobro poznat, dakle u Predsjedništvo. I umjesto da idemo redovitim putem i da to pustimo da dođe pred nas taj Ugovor i da svu ovu raspravu vodimo u tom trenutku, dakle možda bez potrebnih stilskih vježbi hoćemo li sada nove eksperte tražiti, nećemo li, šta ćemo, hoćemo li glasovati o ovome, nećemo. Dakle, umjesto da smo ... ovo ide po postupku kako je to predviđeno, mi smo se doveli radi prijedloga, evo što ja uvažavam, dakle, se ima pravo po Poslovniku, sad u situaciju da ne znamo što ćemo. Hoćemo li ponovo odgađati to nešto, čekati neko vrijeme, izjasniti se o Rezoluciji kako je gospodin zastupnik iz SDA predložio. Dakle, ja samo želim potvrditi da smo zatražili, jedan dio nas, nažalost nismo, evo nije to prihvaćeno na Ustavnopravnom povjerenstvu, da konačno dobijemo i prijedlog od Predsjedništva da raspravljamo o tome ovdje u Domu. Nažaost, nemamo, imamo sada evo ovdje pokušaj da vidimo ko je veći patriota ili već ne znam na koji način da to kažem. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Sad zaključujem raspravu. Idemo na tačku sedam, Ad. 7. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene na 6. sjednici Doma, održanoj 11.02.2015., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim poslaničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u 2015. godini pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o zabrani izazivanja i širenja nacionalne, vjerske, rasne i drugih oblika mržnje u Bosni i Hercegovini.“ Kolegij je kao nadležanu za razmatranje inicijative odredio Ustavnopavnu komisiju. Nadležna Komisija Mišljenje o inicijativi dostavila je 10. marta 2015. godine. Komisija je usvojila inicijativu i predlaže Domu njeno usvajanje. Otvaram raspravu. Gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Red je kao predlagač da kažem nekoliko riječi vezano za ovu tačku dnevnog reda. Prvo, zahvaljujem se zaista Ustavnopravnoj komisiji koja je sprovela ozbiljnu, po meni, i kvalitetnu raspravu vezano za ovu inicijativu. Zahvaljujem se i na podršci od strane Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma. Mislim da je ovo jako važna tema. Tema koja je od interesa za 45 cijelu Bosnu i Hercegovinu, za sve građane i za sve narode Bosne i Hercegovine. Moram reći da je ova oblast trenutno djelimično regulisana Krivičnim zakonom BiH, dijelom krivičnim zakonima entiteta i Brčko Distrikta. Međutim, vrije iza nas pokazuje da je to evidentno ne djelotvorno i da na takav način ne možemo postići ono što su savremene potrebe države Bosne i Hercegovine. U tom smislu pokušali smo da ovu temu otvorimo na način da nam ne kažu evo poslanik predlaže čitav zakon, već da zaista pokušamo pozvati Vijeće ministara BiH da ima jedan pristojan vremenski rok da pripremi takav prijedlog koji onda ulazi u parlamentarnu proceduru. Mi naravno poslanici imamo, i to ne treba zaboraviti, i svoja poslovnička i ustavna prava. I mi mkožemo predlagati zakone. Nama niko ne brani da angažiramo, da razgovaramo sa stručnjacima, sa ekspertima da budemo i puno aktivniji nego što jesmo, kako bismo predlagali određena rješenja koja bi vodila ka poboljšanju određenih oblasti koja su u nadležnosti prije svega države Bosne i Hercegovine. Međutim, u ovom slučaju, evo opredjelili smo se da pozovemo Vijeće ministara da izradi jedan takav zakon i da ga uputi u parlamentarnu proceduru. Moram reći da pitanje govora mržnje nije samo nešto što je vezano za Bosnu i Hercegovinu. Vijeće ministara, Vijeće Evrope definira govor mržnje kao sve oblike izražavanja koji šire, podstiču, promoviraju ili opravdavaju rasnu mržnju, ksenofobiju, antisemitizam ili druge oblike mržnje. Ovo pitanje tretira i Povelja UN-a, Evropska konvencija o zaštiti ljudskih prava, brojni drugi međunrodni paktovi, ugovori, itd. Moram reći da su ovo pitanje puno efikasnije i kvalitetnije uredile, prije svega, zapadno- evropske zemlje. S obzirom na poziciju Bosne i Hercegovine mislim da ne postoji nikakva prepreka, a mislim da postoji velika potreba, da i mi primjenjujemo određena, prije svega, iskustva zapadno-evropskih zemalja, kako bismo u ovoj oblasti dosegli njihove standarde i napravili određeni iskoraki. Dakle, da ne širim previše, želio sam dati samo nekoliko razloga i argumenata u prilog tezi da ova inicijativa zaista danas bude prihvaćena i od strane Predstavničkog doma kako bi onda Vijeće ministara BiH moglo pristupiti izradi jednog ovakvog zakona. Zahvaljujem.
Hvala vama. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku osam, Ad. 8. Upoznavanje Doma i donošenje odluke o daljnjoj proceduri vezanoj za realiziranje Odluke Predstavničkog doma o provođenju javnog saslušanja, usvojene povodom rasprave o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: “Kontrola zračnog saobraćaja BiH”, materijal Ureda za reviziju institucija BiH (donošenje odluke u skladu s članom 21. stav (3) Poslovnika, kada Kolegij Doma nije postigao konsenzus) Ova tačka uvrštena je u dnevni red odlukom Kolegija u proširenom sastavu na juče održanoj sjednici. Kolegij Predstavničkog doma na 7. sjednici, od 10. marta 2015. godine, upoznao se Odlukom Predstavničkog doma o provođenju javnog saslušanja, usvojenom povodom rasprave o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Kontrola zračnog saobraćaja BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH. Budući da članovi Kolegija nisu uspjeli postići 46 konsenzust u vezi sa daljnjom procedurom realiziranja navedene Odluke zaključeno je da Dom, u skladu sa članom 21. stav (3) Poslovnika, donese odluku o tome. Vama su dostavljeni obavještenje sa sjednice Kolegija i Odluka Doma. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Pozivam vas da u 14:45 minuta, mi smo iscrpili, dakle, dnevni red, dođemo ovdje da glasamo o tačkama dnevnog reda. Dakle, 15 do 3 glasanje.
/nije uključen mikrofon/
Dobro. Dakle, ovo je prijedlog da se glasa u paketu. Imamo zahtjev da se glasa pojedinačno. Molim Dom da se izjasni o ovom zahtjevu gospodina Lovrinovića. Dakle, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 11 za, 16 protiv, 3 suzdržana. Ovaj prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na glasanje u paketu o svim ovim komisijama onako kako ste dobili napisano od Proširenog kolegija. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 21 za, 11 protiv, 2 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH izabrao iz Predstavničkog doma, prema ovom prijedlogu kojeg ste dobili od Proširenog kolegija, poslanike/zastupnike u Zajedničku komisiju za odbranu i sigurnost, Zajedničku komisiju za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije, Zajedničku komisije za ekonomske reforme i razvoj, Zajedničku komisije za evropske integracije, Zajedničku komisije za administrativne poslove i Zajedničku komisije za ljudska prava. Tačka 5. – Imenovanje članova delegacija Parlamentarne skupštine BiH iz Predstavničkog doma: a) Delegacije PSBiH u Interparlamentarnoj grupi BiH u Interparlamentarnoj uniji (IPU), b) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope (PSVE), c) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za evropsku sigurnost i saradnju (PSOSCE), d) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Sjevernoatlantskog saveza (PSNATO), e) Delegacije PSBiH u Centralnoevropskoj inicijativi (CEI), f) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Mediterana (PSM), g) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran (PSUzM), 48 h) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi (PSSEECP), i) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini zemalja frankofonskog govornog područja (PSF). Glasamo o izboru članova zajedničkih komisija oba doma Predstavničkog doma sa izmjenama koje su takođe utvrđene u Kolegiju u proširenom sastavu. I njih ste takođe dobili nakon one pauze, a glasamo sada o svakoj komisiji posebno. Jel' moramo ovdje posebno da glasamo ili u paketu? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro. Ja predlažem da glasamo zajedno o svemu.
Mislite na delegacije?
Na delegacije, jeste. Dakle, ima li prijedloga da se glasa pojedinačno, da glasamo ponovo? Ja predlažem da glasamo u paketu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Izvolite.
Ako mi dozvolite, u ime Kluba SBB-a, ja predlažem da se glasa pojedinačno po komisijama, odnosno delegacijama.
Dobro. Dakle, stavljam prijedlog Kluba SBB-a da se glasa pojedinačno o ovim delegacijama. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 10 za, 18 protiv, 6 suzdržanih. Konstatujem da ovaj prijedlog nije prihvaćen. Glasamo, dakle u paketu za sve ove delegacije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 26 glasova za, 6 protiv, 2 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH izabrao poslanike, odnosno zastupnike iz Predstavničkog doma u delegacije: 49 a) Delegacije PSBiH u Interparlamentarnoj grupi BiH u Interparlamentarnoj uniji, b) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope, c) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za evropsku sigurnost i saradnju, d) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Sjevernoatlantskog saveza, e) Delegacije PSBiH u Centralnoevropskoj inicijativi, f) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Mediterana , g) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran, h) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi, i) Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini zemalja frankofonskog govornog područja. U skladu sa onim prijedlogom kojeg ste također dobili nakon ove sjednice sa onim zamjenama koje su već isticane ovdje i dogovorene između pojedinih članova ovih delegacija. Idemo na tačku 6. – Prijedlog rezolucije o Sutorini – predlagač: poslanik Denis Bećirović, po obavljenoj javnoj raspravi. Sada glasamo prvo o Prijedlogu Ustavnopravne komisije da se odredi novi rok od 30 dana da bi se obavile dodatne konsultacije sa stručnjacima iz oblasti ustavnog i međunarodnog javnog prava, te nakon toga održala sjednica Komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 20 za, 6 protiv, 8 suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je ovaj prijedlog usvojen.
/nije uključen mikrofon/
Onda ćemo ponoviti glasanje. Predsjedniče Kluba možemo ponoviti glasanje. Na zahtjev Kluba SDA ponavljamo glasanje. Pripremite se za glasanje ponovno. Glasajte sad. Dakle, 20 glasova za, 6 protiv, 9 suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovaj zaključak. Idemo na tačku 7. dnevnog reda – Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene na 6. sjednici Doma, održanoj 11.02.2015., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim poslaničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u 2015. godini pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o zabrani izazivanja i širenja nacionalne, vjerske, rasne i drugih oblika mržnje u Bosni i Hercegovini.“ Glasamo o usvajanju inicijative. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 50 28 glasova za, 7 protiv, nema suzdržanih. Nema dovoljne entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Usaglašavanje naknadno jel? Naknadno, dobro. Hvala vam lijepo. Idemo na tačku 8. – Upoznavanje Doma i donošenje odluke o daljnjoj proceduri vezanoj za realiziranje Odluke Predstavničkog doma o provođenju javnog saslušanja, usvojene povodom rasprave o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: “Kontrola zračnog saobraćaja BiH”, materijal Ureda za reviziju institucija BiH (donošenje odluke u skladu s članom 21. stav (3) Poslovnika, kada Kolegij Doma nije postigao konsenzus). U skladu sa članom 40. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH kaže se kada Odluku o sprovođenju saslušanja donosi Dom, Kolegij Doma obavještava komisiju koja je određena za sprovođenje saslušanja, a Odluka Doma sadrži, mi smo kao Kolegij trebali da odredimo nadležnu Komisiju za saobraćaj i komunikacije, jel' tako, međutim u Kolegiju nije bilo saglasnosti oko daljnjeg postupka. Mi nemamo konsezusa, dakle, unutar Kolegija i sad Dom treba da donese odluku da se ono što smo ranije odlučili, da se provede javno saslušanje, uputi toj Komisiji nadležnoj da izvrši odluku Predstavničkog doma. I ja stavljam dakle to na glasanje. Dakle, mi danas ...
Mogu li ja, poslovnička intervencija?
Poslovnička intervencija, gospođa Borjana Krišto. Izvolite.
Evo, ja ću iskoristiti priliku na neki način poslovničke, ali ću isto kazati o čemu je riječ. Mislim da se saslušanje provodi sukladno članku 40., jel' tako, Poslovnika i mi bi se trebali držati tih odredbi članka koje govore o saslušanju, a ne vraćati ono što se nije Kolegij dogovorio, jer se Kolegij dogovara na ovakav način i po ovom prijedlogu po odlukama koje su u nadležnosti Kolegija. Znači, ovo je odluka koja je donesena jednom na Domu i mi nismo postigli suglasnost, mi o ovoj situaciji, po mom poslovničkom uvjerenju, samo obavještavamo Dom, a ne donosimo ponovno nekakvu odluku, jer u ovom slučaju po Poslovniku ja ne vidim nikakvo uporište kako bi sad Dom odredio nadležno povjerenstvo koje bi trebal da izvrši saslušanje. A principijelno, da vam samo kažem da sam ja bila ta koja nisam bila za to da se provede, jer sukladno Poslovniku, znači kada vršimo saslušanja, na neki način ona su dozvoljena tamo gdje nemamo sudskih postupka. I u ovom slučaju ako budemo se zalagali takođe za stvari onda ću ja inzistirati da sve one rasprave koje ovdje provedemo po reviziji institucija Bosne i Hercegovine da provodimo saslušanja onda redovito, pa da znamo da imamo i tu princip, pa da znamo onda da nemamo sudskih postupaka, itd. Evo, isključivo sam htjela da upoznam ovaj Dom da je moj stav bio ovakav kad je u pitanju ovo. Hvala lijepo. 51
Hvala Vam gospođo Krišto. Dakle, nema ovdje nikakvih dilema, mi jesmo, pazite ovako, dakle po članu 40. mi smo bili u obavezi da kao Kolegij ovo ustupimo nadležnoj komisiji, da kažemo praktično koja je to nadležna komisija. Nismo mi ljudi postigli saglasnost oko toga i koleginica je u potpunosti upravu, nema tu dileme. Ali, u članu 21 stav 3. kaže se da Kolegijum Doma odluke donosi konsezusom. Ako napori da se postigne konsezus ne uspiju, odluke donosi Dom. I nema drugi niko i to je jednostavno tako. Ja vas pozivam da se odluči o sljedećem. Dakle, sljedeće je da ovaj Dom odluku koju je ranije usvojio vezano za javno saslušanje dostavlja nadležnoj Komisiji za saobraćaj i komunikacije radi realizacije te odluke. Glasamo o tome. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Sa 26 glasova za, 5 glasova protiv i 4 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom donio odluku da se ranija odluka o saslušanju dostavi Komisiji za saobraćaj i komunikacije radi realizacije. Poštovane dame i gospodo, na ovaj način mi smo iscrpili glasanje po dnevnom redu. Zaključujem 8. sjednicu Predstavničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za 25. mart 2015. godine. Još nismo završili, molim vas lijepo. Molim vas da me pažljivo saslušate. U Parlamentarnoj skupštini BiH provodi se jedan vrlo značajan twining projekat finansiran od strane Evrpske komisije sa 3,5 miliona eura. Projekat se odnosi na unapređenja rada, kako Parlamentarne skupštine tako i entitetskih parlamenata i Parlamenta, odnosno Skupštine Brčko Distrikta BiH. Projekat je na polovini. Ljudi koji provode projekat ispred EU su jedanput zakazivali sastanak da nam prezentiraju taj projekat. Na taj sastanak, nažalost, odazvao se vrlo mali broj zastupnika i zbog toga je on odložen za 17. Dakle, ta prezentacija je odložena za 17. u 10:00 sati koliko se ja sjećam. Pozive ste dobili od gospodina Bariše Čolaka, predsjedavajućeg Doma naroda i mene kao predsjedavajućeg Predstavničkog doma. Ja vas molim da se odazovete obavezno toj prezentaciji isto kao ovoj današnjoj sjednici, ako može i bolje od toga. Dakle, molim vas povedite računa o ovome, bilo bi jako ružno da se drugi puta osramotimo u bosanskohercegovačkoj javnosti. Hvala vam. Sjednica završena u 15:10 sati. 52