Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Ma naime danas je 11.srpanj dan kada se sjećamo srebreničkih žrtava i ja bih molio pauzu od 10 minuta da nakon te pauze kažemo par riječi o tome u Hrvatskom saboru. Također bih zamolio sve kolege koji suosjećaju sa žrtvama Srebrenice da danas na revere stavimo cvijet Srebrenice kao simbol tog suosjećanja. Zahvaljujem.
Određujem stanku do 10,40. Hvala lijepa. Još ima netko? STANKA U 10,31 SATI. Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru da čujemo u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina poštovanog zastupnika Nedžad Hodžića. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege, gospodine ministre sa suradnicima. Danas je 11. srpanj 2013. godine, dan kada se prisjećamo stravičnih događanja iz srpnja 1995. godine koji su se zbili u susjednoj Republici Bosni i Hercegovini. Prije 18 godina dogodila se Srebrenička tragedija. Kao završni čin četverogodišnjeg ratnog pakla u kojem se našla Republika Bosna i Hercegovina nakon što se većina njenih građana na referendumu izjasnila za njemu samostalnog i suverenost u Srebrenici je više od 8 tisuća muškaraca u dobi od 12 do 77 godina odvojeno od ženskog dijela svojih familija i na najbrutalniji način likvidirano od strane neprijatelja bosansko-hercegovačke samostalnosti predvođenih generalom Ratkom Mladićem. Ubijeni su muževi, očevi, sinovi, brača, unuci i djedovi, supruge majke, kćeri, sestre, unuke i bake potrpane su u autobuse i protjerane na neka druga mjesta negdje kamo one ne pripadaju. Srebrenica je očišćena od Srebreničana. U zaštićenoj zoni koju Savjet bezbjednosti Ujedinjenih naroda proglašava još u travnju 1993. godine i uz prisutnost snaga Unprofora koje su bile zadužene da čuvaju sigurnost stanovništva Srebrenice u srcu Europe i na tragu 21. stoljeća počinjen je genocid. Tijela nesretnih žrtava su pokapana u masovne grobnice zatim su u više navrata prebacivane u tzv. sekundarne grobnice kako bi se zameo trag zločinu tako da i danas 18 godina nakon genocida nisu pronađena tijela svih žrtava. Uvažene kolegice i kolege, danas se cijela Europa i svijet zajedno s nama prisjeća tragedije Srebrenice. Prisjećamo se tragedije kada su ljudi pomračenog uma provodeći u dijelu najavu nestanka muslimansko-bošnjačkog naroda izrečenu u Skupštini Republike Bosne i Hercegovine od strane njihovog leadera Radovana Karadžića učinili ono što zdrav razum ne može pojmiti kao moguće. Danas izražavamo dužni pijetet prema žrtvama te tragedije i izražavamo svoju iskrenu sućut članovima njihovih obitelji. Ali danas kada će u Potočarima biti sahranjeni posmrtni ostaci nekoliko stotina žrtava Srebreničke tragedije pronađenih i identificiranih tijekom prošle godine. I kada će se unatoč neizmjernoj boli u duše članova njihovih obitelji useliti makar zrno mira i spokoja moramo reći da je Europa toga vremena namjerno ili ne namjerno to danas više nije bitno zatvarala oči i nije željela vidjeti svakodnevnu patnju i bol na stotine tisuća pa i milijuna ljudi. Europa toga vremena je mogla spriječiti višegodišnju ratnu tragediju koja se događala ne samo u Bosni i Hercegovini nego i u našoj Domovini Republici Hrvatskoj. Tragediju u kojoj je genocid u Srebrenici bio … [[Govornik se ne razumije.]] valjda završni čin. Ali to nije učinila. Zašto? To će pitanje lebdjeti nad Europom u njenoj budućnosti. To je sramota koju će osjećati svaki pošteni europljanin uvijek kada se prisjetimo Srebrenice. Zašto se nije djelovalo? Valjda podsjetiti da je i šutnja, odnosno nedjelovanje također odgovor. Nažalost odgovor koji je pružao u to vrijeme podršku tadašnjim gospodarima rata. Uvažene kolegice i kolege upravo zato što tadašnja Europa nije spriječila rat i genocid a mogla je, pozivam vas da danas iz ove sabornice današnjoj Europi i svijetu a posebice Europskoj uniji čiji smo ravnopravni član kažemo da sjećanje, pijetet i iskazivanje sućuti nisu dovoljni. Izražavanjem pijeteta žrtve ne možemo vratiti, izražavanjem sućuti članovima njihovih obitelj tugu i bol koju osjećaju ne možemo poništiti. Ali današnja Europa može i mora biti garant mira, može i mora imati otvorene oči i može i mora u slučaju potrebe na vrijeme reagirati. Uvažene kolegice i kolege danas u ovoj sabornici želim izraziti i svoj ponos što pripadam Bošnjačkom narodu nad kojim je počinjen genocid. Taj ponos prije svega osjećam zbog činjenice da unatoč ogromnim žrtvama koje je Bošnjački narod podnio u procesu stvaranja samostalne i suverene Republike Bosne i Hercegovine ali i naše Domovine Republike Hrvatske unatoč i genocidu u Srebrenici pripadnici mog Bošnjačkog naroda nikada nisu posezali za osvetom, nikada nisu širili mržnju, šire ideje o suživotu i šalju poruke mira i tolerancije. Stoga vas pozivam da danas iz ove sabornice noseći cvijet Srebrenice koji nas podsjeća na razmjere Srebreničke tragedije a kojega izrađuju upravo srebreničke majke, sestre, supruge, kćerke, bake i unuke i mi pošaljemo diljem svijeta poruku mira, da pošaljemo poruku da se Srebrenička tragedija ne smije zaboraviti. Pozivam vas da pored ove poruke činimo sve što je u našoj moći da se tragedija Srebrenice više nikada, više nigdje i više nikome ne ponovi.
Poštovane kolegice i poštovane kolege zastupnici u Hrvatskom saboru, uz jednu jedinu želju ne ponovilo se, molim vas da minutom šutnje odamo dužnu počast žrtvama Srebrenice. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava! Poštovane kolegice zastupnice u Hrvatskom saboru, poštovane kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Nastavljamo sa plenarnom sjednicom 8. sjednice Hrvatskoga sabora kako smo i dogovorili, objedinjenom raspravom - A)Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu B)Prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2012. godinu - Izvješće o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna za 2012. godinu Vlada Republike Hrvatske podnijela je izvješća na temelju članka 110. Zakona o proračunu. Kod rasprave o Godišnjem izvješću primjenjuju se odredbe članka 176. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za regionalni razvoj i fondove Europske unije, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske. Izvješća ste primili na sjednici. Zatim podnositelj Izvješća o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna za 2012. godinu je Državni ured za reviziju, temeljem članka 6. Zakona o Državnom uredu za reviziju. Materijale ste primili. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Raspravu o Izvješću državne revizije proveli su Odbor za financije i državni proračun, Odbor za regionalni razvoj i fondove Europske unije. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja Vlade Republike Hrvatske uvodno obrazložiti? Da. Ministar financija poštovani Slavko Linić, izvolite. Pa onda ćemo dati državnoj reviziji. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Prošlo je 6 mjeseci od kraja prošle godine, ali sasvim još uvijek vremena da pokušamo ocijeniti što je sve određeno od strane Vlade Republike Hrvatske u 2012. godini. Podsjetimo se koje su tri osnovne smjernice rada Vlade za 2012. godinu bile. Prvo, bitka za gospodarski rast i to prije svega kroz investicije, broj dva fiskalna konsolidacija i sređivanje državnih računa i treće, bitka za reforme. U tom smjeru Vlada je predložila i Državni proračun za 2012. godinu. Pred vama su sada i rezultati ostvarenja tog državnog proračuna. Ajmo najprije procijeniti što je karakteriziralo u makroekonomskom dijelu 2012. godinu. BDP realno je pao za 2%. Pitamo se koji su osnovni razlozi tog pada, onda vidimo da je potrošnja kućanstva realno smanjena za 3%, da su investicije pale za 4,6% i da je državna potrošnja smanjena 0,8%. U isto vrijeme zbog usklađenja cijena, pogotovo energije, inflacija u prošloj godini je bila nešto viša 3,4%, industrijska proizvodnja je pala 5,5%. Negativne trendove bilježi i trgovina na malo sa 4,3%. Ukupni broj dolazaka turista i noćenja povećao se negdje za 3,3, odnosno 4% i to možemo reći da je uz povećanje robnog izvoza za 1,4% jedini pozitivni trendovi u 2012. godini. I broj registriranih nezaposlenih osoba je bilo 324 323 ili 18990 nezaposlenih više nego u 2011. godini. Znači, možemo zaključiti da jednostavno i 2012. godina je godina krize i negativnih rezultata makro ekonomskog okruženja. Da li je Vlada pokušala promijeniti takve makro ekonomske brojke i što je učinila u tom dijelu. Pa pokušajmo ići na onaj prvi dio da li je Vlada poduzela sve što je potrebno da bi gospodarstvu omogućila rast, da bi gospodarstvu omogućila investicije i da bi gospodarstvu omogućila zadržavanje radnih mjesta. To je možda najjednostavnije pokušati objasniti koje su mjere bile Vlade Republike Hrvatske usmjerena prema tome da gospodarstvu omogući kvalitetniji rad. Možda je najbolje još napomenuti da kod gospodarstva je još jedan kritičan podatak bio, a to je 41,7 milijardi registriranih neplaćenih računa na dan 31.12.2011. a sveukupno tokom 2012. razina koja se dostigla bila je 44,7 milijardi kuna. Prema tome i nelikvidnost je jedna od karakteristika koja je bila prisutna u 2012. godini i to je sad bilo pitanje kako riješiti te probleme. Koje su bile mjere Vlade Republike Hrvatske u bici za održavanje radnih mjesta i u bici za okretanje trenda ka investicijskom? Vlada je najprije mijenjala fiskalnu politiku pa je ocijenila da je prevelik namet na plaće i to je razlog da smo smanjili dva indeksna poena doprinosa sa zdravstva i smanjili ih sa 15% na 13% negdje u svibnju 2012. godine. Također smo ocijenili da su parafiskalni nameti previsoki pa je to bio razloga da smo smanjili naknade za šume za 50%, vodni doprinos za 50% i djelomično smanjili indirektnu spomeničku rentu koja se obračunavala. Također, svjesni toga da investicija bez kapitala ne ide donesli smo odluku o oslobađanju poreza na dobit za reinvestiranu dobit i vrlo kratko rezultati po završnim računima trgovačkih društava pokazuje da su trgovačka društva zadržali 1,1 milijardu kuna na ime ove olakšice. Također smo ocijenili da smanjimo i usluge u ugostiteljstvu sa 1.1. ove godine pa smo i taj dio jednostavno kao mjeru povećanja konkurentnosti ugostiteljstva donijeli u 2012. godini. Ocijenili smo da nam je bitno i nešto jači ulazak u gospodarske aktivnosti, poticaj obrtu pa je to razlog da smo paušalno oporezivanje sa 85000 podigli na 149500 i isto tako ulazak u sustav PDV-a podigli na 230000 kuna. To su direktni porezni efekti koji su trebali omogućiti gospodarstvu lakši rad, konkurentniji rad, zadržavanje radnika u procesu gospodarske aktivnosti. Što se tiče rješavanja problema nelikvidnosti Vlada Republike Hrvatske je odmah krenula sa mogućnostima reprograma. Do polovice prošle godine imali smo dva modela. Jedan je bio reprogram poreznog duga sa rokovima od 30 do 36 mjeseci, a kasnije smo omogućili i jednokratnu uplatu glavnice uz potpuni otpis kamata. Ocijenili smo da i to nije dovoljno, jer je nelikvidnost velika pa smo izmjenama poreznog zakona trgovačkim društvima omogućili da sve svoje dugove prema državi prebiju sa eventualnim potraživanjem od bilo kojeg tijela državne uprave i isto tako mogućnost da porezni dug plate sa nekretninom, a sve u cilju da ojačaju svoju likvidnost i da mogu zadržati radnike u procesu proizvodnje. Kako smo ocijenili da ni to nije dovoljno za poboljšanje likvidnosti donijeli smo krajem godine i Zakon o financijskom poslovanju i predložili tzv. predstečajne nagodbe ili nagodbe vjerovnika. Znači, da ne bude samo država u tome nego i ostali vjerovnici posebno banke i da se sa dužnicima eventualno možemo nagoditi oko njihovih jačih otpisa. Vrlo kratko. Reprogrami su dali rezultat oko 3 milijarde kuna reprogramiranih dugova. Moram reći da zadovoljstvo je reći da 88% naših potraživanja se po tim reprogramima i naplaćuje, da je time obuhvaćeno skoro 60 tisuća zaposlenih u trgovačkim društvima. Što znači da su tu bila i značajna krupna trgovačka društva. Kad govorimo o predstečajnim nagodbama onda vrlo jasno reći da smo primili preko 4 400 zahtjeva gdje je prijavljeno za nagodbe 43,4 milijarde kuna i negdje obuhvaćeno tim nagodbama 37 tisuća zaposlenih. Dovoljno je reći da smo dobar dio toga i odradili i da negdje smo sklopili nagodbe u visini od preko 8,2 milijarde za oko 440 poduzeća u kojima je zaposleno oko 8 tisuća radnika. Trenutno pregovaramo za nagodbe još u visini od oko 26,6 milijardi kuna u kojima je zaposleno 22 tisuće radnika. Prema tome, rezultati bitke za likvidnost vidi se i u značajnom padu blokiranih računa gdje smo sa 44,7 milijardi došli negdje ispod 37 milijardi kuna. Sve to znači da je dobar dio omogućeno trgovačkim društvima kvalitetnije uvjete poslovanja i mogućnost da i privatne tvrtke uđu u proces investiranja. Možda je potrebno napomenuti da je Vlada ocijenila da će biti značajnih problema oko investicija pa je to razlog da smo odlučili pomoći gospodarstvu i dokapitalizacijom HBOR-a i ulaganjem sredstava iz HBOR-a. Znači, direktno kroz državnu investicijsku banku pokušati naći rješenja za ulaganja. Onda je dovoljno reći da smo preraspodjelama u dvije godine osigurali 1,5 milijardu kuna državnog novca za dokapitalizaciju HBOR-a i za subvenciju kamata s obzirom da nastojimo osigurati niže kamate. Da smo u prošloj godini imali rekordan iznos ulaganja iz HBOR-a od preko 10,4 milijarde kuna, da smo dobrim dijelom po prvi puta iz HBOR-a većinu novac imala ulaganje u investicijske projekte a ne restrukturiranje. Da smo zajednički sa Narodnom bankom osigurali preko 3,4 milijarde u borbi za likvidnost i refinanciranje postojećih obveza zajedničkih poslovnih banaka i HBOR-a. Prema tome, niz mjera koje je Vlada poduzela da privatnom sektoru omogući preživljavanje krizne 2012. godine. Kad govorimo o javnom sektoru to je ono gdje smo očekivali da će javna poduzeća biti uspješnija i da će možda povući dio investicija onda je potrebno reći da smo cijelu godinu trošili na procese restrukturiranja. Najznačajnije Hrvatske željeznice koje su bile potpuno devastirane, koji su trošili novce državnog proračuna posebno novce subvencija za isplatu plaća. Nije se ulagalo u pruge, nije se ulagalo u održavanje, nije se ulagalo u modernizaciju ni putničkog ni teretnog prometa. Da do kraja godine je kompletan proces dovršen. Prve rezultate ćemo vidjeti sada, a to je prije svega prodaja teretnog prometa iz razloga što je on potpuno uništen sa dugovima po jamstvima i nekompetentnost i nekonkurentnost u odnosu na ostale teretne prijevoznike u Europi. Kad govorimo o putničkom sa potpuno zastarjelom tehnologijom, preveliki rashodi, preveliki troškovi, nemoguće subvencioniranje bilo koje linije jer teške dizel lokomotive koje vuku i po stotinu vagona teretnih ne mogu konkurentno prevoziti putnike. I naravno zapuštena infrastruktura sa vrlo niskom brzinom i ja bih rekao kvalitetom prijevoza. Uspjeli smo taj dio restrukturirati nažalost sa stečajnim postupcima negdje jer očito da je proces restrukturiranja vezan za rješavanje viška zaposlenih, loših organizacijskih struktura i sve je stavljeno u funkciju konkurentnosti. Slično je na Autocestama koje jednostavno prevelikim brojem ljudi, lošim kreditima koje su uzimali u zadnjim godinama za završetak posla. U ovom trenutku imamo trgovačka društva koja u biti nisu u mogućnosti u narednih 10 godina servisirati svoje dugove već će to servisirati državni proračun, odnosno uplatioci poreza kroz porezne obveze što znači da je projekt loše postavljen. Slično je sa Croatia airlinesom i ostalima. Sve to ukazuje da smo se u prošloj godini bavili restrukturiranjima, a da smo se manje bavili ulaganjima i projektima. I naravno kad govorimo o projektima uvijek je osnovni problem vlasničkih knjiga i pravosuđa jer na neki način pokušavamo uskladiti zemljišne knjige sa katastarskim knjigama da bi mogli kvalitetnije i brže udovoljiti zahtjevima za nove projekte i nove investicije. Tako da u biti nismo imali niti dovoljno potencijala da javna trgovačka društva krenu u veće investicije. Kod javnih poduzeća treba reći da imamo i brodogradnju koja brodogradnja je ostala nerestrukturirana i sa enormnim dugovima u toku 2012.godine u javni dug preuzeto je preko 9,2 milijarde obveze za brodogradnju, krenuli su sa procesima privatizacije i možemo reći da sa 6.mjesecom završili smo procese privatizacije. Jesmo jedno brodogradilište gurnuli u stečaj, Brodosplit privatizirali sa hrvatskim poduzetnikom, isto tako Brodotrogir, a da smo na neki način privatizacijom od strane Uljanika spojili sjevernojadranska brodogradilišta. Po planovima i ugovorima o privatizaciji državu još očekuje nešto oko 5 milijardi ulaganja u brodogradnju da bi završili procese restrukturiranja. Prema tome nisu svi dugovi u brodogradilištima spojeni već ostaje još jedan dio. To je otprilike i odgovor što je Vlada radila na području gospodarstva i evidentno je da nemamo rezultata u gospodarskom rastu. Ostaje pitanje, a što je to razlog da gospodarstvo iako je imalo ogromnu potporu rasterećenje porezno imalo je daleko više kapitala na raspolaganju, ne želim uopće govoriti o tome da je kamata značajno spuštena, ja bih rekao u financiranju gospodarstva za više od 40% znači povoljnije uvjete kreditiranja. Kada govorimo o projektima HBOR-a tada moramo reći i 12 i 15 godina u kamatu 2, 3, 4% koji je razlog da nema tog investiranja? Onda ćemo vidjeti i da privatni sektor nije bio u stanju izvršavati ugovorne obveze. Mogao se završiti autoput do Ploča, nije završen, sramotno je vidjeti što se događa na zaobilaznici Rijeke, nije dovršena. Nećemo govoriti o spoju prema dobro ne pada mi na pamet, ovdje u središnjoj Hrvatskoj, jednostavno nemamo privatnog sektora, nemamo privatni sektor, nemamo građevinski sektor koji je mogao odgovorno završiti ugovore. Imali su ugovore, sredstva su imali na raspolaganju, nismo imali. Onda se zaista pitamo a što se to dogodilo u prošlim godinama sa privatnim sektorom? I tada dolazimo do osnovne činjenice da je u posljednje 4 godine rast hrvatskog gospodarstva bio zato što je dobar dio poduzetnika novce ulagao u nekretninske poslove. enormni novci su uloženi u izgradnju stanova koji su neprodani, pa nije ubran ni PDV u proizvodnju poslovnih prostora koji zjape prazni i u kupnje zemljišta koje se ne provode nikakvoj svrsi. Destabilizirali su svoja poslovanja, prezadužili su se, ne plaćaju obveze i u biti ugrožavaju i svoje zaposlene. Dobar dio hrvatskih privatnika, hrvatskog privatnog kapitala je upravo to radio uz naznaku da pred pet godina je nekretninski posao i u Americi i u Europi prepoznat kao rizičan posao. I u biti cijelo ovo vrijeme jer kada mi pogledamo da se bavimo restrukturiranjem Konstruktora, Dalekovoda, IGH, Nexe Grupa-e i ostalih velikih sustava koji zapošljavaju po nekoliko tisuća ljudi i da je to predmet našeg rada onda vidimo da je u biti privatni sektor zbog loših odluka, loše investicijske politike jednostavno stvorio enormne probleme iz kojih očito sam ne može izići. I to je bio razlog da je Hrvatska država itekako prisutna u svim aktivnostima konsolidacije, a posebno financijske konsolidacije i privatnog sektora. Ostaje sada ono drugo, da li je Vlada RH u ovako makroekonomskom okruženju sa ovakvim potporama hrvatskoj privredi, sa ovakvim ja bih rekao odricanjima radi financijske konsolidacije hrvatske privrede mogla realizirati državni proračun? I pokušajmo par riječi reći upravo o tome. Samo uz napomenu da je 2011.godina završena sa preko 14 milijardi deficita, sa vrlo visokom razinom rashoda. Vladin proračun kada promatramo prihode ostvario se onako kako smo ga rebalansirali. Ali ako ga uspoređujemo sa 2011. godini tada zaključujemo da je proračun u prihodovnoj stvari ostvaren sa 2,3% više. I sada ako usporedite dva indeksna poena ili 2% manji gospodarski rast. Kada vidite da jednostavno nije bilo moguće naplatiti sve prihode od gospodarstva i poreznih obveznika ipak je ostvareno 2,3% više prihoda. Moram reći da tih 2,3% mnogim znanstvenicima je nešto što … [[Govornik se ne razumije.]] bolo u oko pa su ovu Vladu za prošlu godinu proglasili Vlada koja uvodi poreznu presiju. Poreznu presiju. E sada kada uzmete da je Vlada uvela dva reprograma, dala mogućnost da se otpiše kamata, dala mogućnost da se obveze izvrše u 36 mjeseci. Krajem godine krenula sa procesom financijske konsolidacije kroz predstečajnu nagodbu zato što su ostvareni veći prihodi. I neovisno o padu bruto društvenog proizvoda Vlada se naziva Vlada porezne presije. Ne, samo smo bili daleko odgovorniji u naplati. Da, onaj koji je uvozio robu na granici a nije platio porez jer nije mogao preći granicu. I interesantno je u 5 sati su se platili porezi. 5 sati nakon što je roba zaustavljena. To samo pokazuje što u Hrvatskoj imamo. Određenu neodgovornost u plaćanju. Sa promjenama ponašanja porezne uprave, carine, mi smo dobili veću odgovornost. Dobili smo veću odgovornost, nikakva presija. Dali ste im mogućnost da ako nisu u mogućnosti platiti, naći druga rješenja. Ali evidentno da disciplina u plaćanju poreza nije bila prisutna. I to je razlog da smo uspjeli naplatiti negdje porezne prihode 5,3% više nego u 2011. Netko će reći veći PDV. Je, slažem se, veći PDV, ali isto tako dozvoliti ćete značajni pad potrošnje domaćinstva, značajni pad industrijske proizvodnje, prema tome naplaćen je veći PDV. Više je bio pad industrijske proizvodnje i pad potrošnje kućanstva nego što je bio rast PDV-a, viši. Prema tome, evidentno da ni su nismo imali disciplinu u naplati pa smo ju promijenili. Svatko bi očekivao da ćemo imati značajni pad doprinosa jer smo dva indeksna poena smanjili doprinosima zdravstva. Nije bilo tako. Ali istina htjeli smo sankcionirati bankarstvo ako se isplaćuju nalozi za neto isplatu a ne doprinose. Uveli smo drukčiju disciplinu tako da u tom dijelu i pored pada broja nezaposlenih i pored smanjenja stopa ne bilježimo značajni pad doprinosa u zdravstvu, doprinosi za mirovinsko su rasli. Sve to pokazuje da je Vlada nastojala gdje god je to moguće ostvariti naplatu a u isto vrijeme omogućiti da porezni obveznici drukčije reguliraju svoju obvezu ako imaju problema sa likvidnošću. I naravno za Vladu, jer najjednostavnije je uvijek reći da nam je problem rastrošnost u državnom proračunu. Poseban izazov je bila rashodovna strana. Kako kontrolirati rashodovnu stranu. Iz jednostavnog razloga što se uvijek ocjenjuje da prihodi znače veće poreze, po je pitanje koliko možemo kontrolirati rashodovnu stranu. Ostvarili smo ju sa 119,8 milijardi kuna. I ako to usporedimo sa 121,4 milijarde ostvarenja u 2011. tada možemo reći da je to negdje oko 1,3% manje nego li 2011. Ostaje pitanje na kojim stavkama su ostvareni smanjenje rashoda. I onda ćemo vidjeti da smo smanjivali materijalne rashode, da smo smanjivali neracionalne subvencije. Da smo uspjeli 300 i nešto milijuna smanjiti plaće, 340 milijuna. I u biti Vladin program smanjenja rashoda se samo na toj stavci nije ostvario jer je naš program bio smanjiti milijardu i pol. Ostaje pitanje zbog čega nismo smanjili više a znate koliko su bili i razgovori i pregovori, dapače sindikati su nas prozvali da nemamo smisla za socijalni dijalog. Bilo je ogromnog nezadovoljstva a u biti [[Upadica: Poštovani ministre privedite kraju.]] a u biti, hvala lijepo, vidimo da bitna smanjenja u tom dijelu nismo imali. Ali imali smo povećanja, povećanja na rashodima na kamate. Tako da negdje preko 2,8 milijardi su naše uštede kada promatramo, kada promatramo ukupna smanjenja bez ovog povećanja. I sve je to rezultiralo deficitom od 3% u centralnom poračunu i ukupnim deficitom od 3,4 na konsolidiranoj razini države. Možda samo spomenuti da, dobili ste i kompletan izvještaj vezano za fiskalno pravilo u 2012. godini…
Imat ćete priliku još govorit poštovani ministre. Hvala lijepa. Sada idemo na replike najprije. Imamo prijavljeno šest replika. Prva replika i poštovani zastupnik Dujomir Marasović.
Štovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, štovani gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade. Nije da ja ne prepoznajem rad i radnika, cijenim što se trudite, više volim radnika i onoga tko nešto upire nego neradnika koji ne može nikad pogriješiti. Međutim, osvrnuo bih se na jednu rečenicu vašu, na jednu misao u sklopu izlaganja o predstečajnim nagodbama gdje ste vi rekli da je značajno smanjena nelikvidnost, da je to otvorilo mogućnost boljeg investiranja, poboljšanje ovoga ili onoga i tako. Ne mogu se otet dojmu gospodine dopredsjedniče da je ovaj proces predstečajnim nagodbama u nekoj varijanti drugi samo grublji oblik pretvorbe i privatizacije jer su oni koji jamili pretvorbom i privatizacijom često dobivali i najčešće dobivali poduzeća u problemima. A sad u ovom procesu predstečajnih nagodbi obično mešetari, niz mešetara dobivaju poduzeća sa čistim startom, čista poduzeća i čini mi se da je ovaj predstečajni proces u neku ruku čišćenje terena da onaj Josipovićev zakon o nezastarijevanju nepravilnosti iz pretvorbe i privatizacije ne bi više imao što ni radit, ne bi se imao na što ni odnosit. Ovo što vi govorite da se smanjilo toliko milijardi, sa 40 na šta ja znam koliko, to ste poklonili, država je to poklonila i mogli ste onda jednim aktom, ajmo mi donijet ovdje zakon, dignit ruke da država poklanja to što je njezino i onda će smanjit odmah, past će to na 5, 6, 10 milijardi, ono će se nekako poravnat i to je to otprilike. Imam primjedbe na taj stečajni, predstečajni šta je zakon ili tu predstečajnu nagodbu u smislu da sam postupno sve više na neki način suzdržan u vezi toga.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar Slavko Linić.
Štovani gospodine zastupniče, upućujem vas na web portal FINA-e gdje možete pogledati svaku predstečajnu nagodbu. Samo da vam spomenem da u velikim predstečajnim nagodbama imamo nove vlasnike. Jedan od osnovnih uvjeta je bila da vlasnici ne mogu ostati vlasnici. Prema tome, nema potrebe da vam govorim da je u Dalekovodu drugi vlasnik, da je u Spačvi drugi vlasnik da kod … razgovaramo o drugom vlasniku. Prema tome, svi oni koji su uzrokovali prekomjerna zaduženja i bili neefikasni, da li zbog krize, da li zbog pogrešnih ulaganja, nisu ostali vlasnici. U jednom dijelu u vlasništvo su ušli …, u drugom dijelu neki drugi ulagači jer je trebala i dokapitalizacija. Prema tome, ako se potrudite i pogledate izvješća o svakom tom dijelu nagodbe vidjet ćete da nisu ostali isti i da to ni najmanje ne liči na sustav pretvorbe i privatizacije. Ono što mogu reći kod manjih trgovačkih društava do 10 milijuna kuna, procesi su nešto jednostavniji, ipak su tamo samo poduzetnici i njima jesu dane olakšice u okviru otpisa. I ono što također trebate znati, država je možda 1/3, drugu trećinu su ostali dobavljači koji su se dobrim dijelom složili s time i isto tako su financijske institucije i banke. U predstečajnim nagodbama nemamo samo državu, imamo jednostavno niz vjerovnika koji su se složili. Pa isto tako pogledajte koliko je ukupno prijavljeno. Kad mi velimo da je 36 milijardi prijavljenih još zahtjeva onda morate znat da država je u tome daleko manje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, u uvodnom dijelu ste dakle naveli temeljne ciljeve i financijska konsolidacija i investicije i bitka za gospodarski rast. Svako je to područje dobilo vašem izlaganju određeno vrijeme, naravno veći dio je bila ova financijskog dijela, ali mi gledamo najviše dio ovaj gospodarski rast, ja sam na taj dio i očekivao sam, u tom dijelu svakako je to i naravno i nova radna mjesta podrazumijeva i sve ostalo. Ali u tom dijelu i mnoga ste spomenuli područja, ali jednu granu koja je strateška, svi se zaklinju da je strateška, a to je poljoprivreda. Nisam imao prilike za čut, ali zato sam tu ja da ja podsjetim, da kažem nešto o tome dijelu. A poljoprivreda je, usput budi rečeno, gledajući ovaj statistički dio milijardu i 300 milijuna je manje u odnosu na 2011. Ja znam da ćete odmah sad svi reći vidiš, to su potpore koje su bile ovakve, bile su onakve iako ja odgovorno tvrdim da su potpore u poljoprivredi dale rezultata kroz proteklo vrijeme o čemu svjedoči i povećane količine proizvodnje mlijeka, mesa i sve ostalo. Ali pustimo sad te potpore, držim da je drugi problem i želim na ovom mjestu upozoriti da su rađene i greške određene u koracima od strane mjerodavnog Ministarstva, prvenstveno u odnosu prema mljekarima. Do dana današnjega nije pravilnik izrađen tzv. mliječni paket koji naravno naše sakati poljoprivredne proizvođače, mljekare. Sada ovih dana je otkup pšenice aktualan itd., a kažem 1,05 kuna je cijena, a cijena posija je 1,40 kuna. To su nelogičnosti, a i ovih dana se mjere ruralnog razvoja navode one koje se mogu ostvariti sredstva, a na terenu se događa da ne može. Znači da se ne radi kvalitetno posao kako treba. Tu je problem.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani ministar Slavko Linić.
Na žalost previše poticaja nikakvih rezultata. To je mišljenje Vlade Republike Hrvatske. Vi možete imati svoje kalkulacije. Manje poljoprivrednih površina koje je pod obradom nego prije četiri, pet godina kad su krenuli enormni poticaji, manje. Veći uvoz, manja proizvodnja hrane, manja. Na žalost mnogo zloupotreba u korištenju poticaja. Prema tome, smanjenje poticaja koje je bilo u 2012. godini nije imamo nikakve rezultate na veću ili manju proizvodnju. Dapače, dinamički na vrijeme isplaćivano čak poticaje do polovice šestog mjeseca ove godine kompletno isplaćeni. Znači, mi možemo govoriti što god hoćemo, ali očito da nisu poticaji problem poljoprivredne proizvodnje. Nisu poticaji. I očito je da u tom dijelu treba jednostavno promijeniti politiku. Sada imamo jednostavno europsku politiku, imat ćemo europske fondove. Da li će se nešto promijeniti to ćemo tek vidjeti. Prema tome, kad govorimo o poljoprivredi mi smo i vrlo jasno pokazali da nam je bitno okrupniti proizvodnju da prestanemo dijeliti zemlju, smanjivati površine i da jednostavno ako hoćemo konkurentnu poljoprivrednu proizvodnju onda moramo okrupniti i moramo imati ozbiljne proizvođače. To je bitna promjena od promjene, od politike koja je značila cjepkanje i što više ljudi koji će dobiti državne potpore. To smo promijenili i vjerujte još će se više promijeniti.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Martina Dalić i vaša replika, izvolite.
Gospodine ministre, vi ste svoje izlaganje posvetili obrazloženju i ciljevima koje ste željeli postići mjerama ekonomske politike u 2012. godini. Međutim, mi se danas nalazimo u 7 mjesecu 2013. 2013. godina je godina u kojoj se reflektiraju rezultati vaši, upravo te ekonomske politike koju ste pokušali objasniti, a podaci koje ste objavili o izvršavanju Državnog proračuna u 2013. su alarmantni i zabrinjavajući. U pet mjeseci prihodi minus milijardu i šesto, planirano porast tri i pol. U pet mjeseci rashodi povećani dvije i pol milijarde, odnosno pedeset posto planiranog. Sami ste rekli u šest mjeseci izvršen je godišnji deficit. Vi i sami znate da biste se zadržali u gabaritima toga deficita u drugoj polovici godine proračun bi u prosjeku morao biti uravnotežen. To nije moguće. To neće biti moguće. Državnim financijama, dakle kao rezultat onoga što ste objasnili u ovih pola sata prijete teški problemi, prijete ne samo problemi nemogućnosti održanja deficita, nego i problemi vezani uz samu njihovu stabilnost. Ministre te su teme puno važnije što ćete poduzeti i kako ćete poduzeti, nego sve ono što je bilo u prošloj godini. Jer ponavljam 2013. je rezultat vaših mjera i vašeg vođenja ekonomske politike. Tu više nikakvih izgovora nema. A ono što vidimo je jako zabrinjavajuće.
Odgovor na repliku poštovani ministar Slavko Linić.
Kolegice zastupnice, da se točka dnevnog reda zove 6 mjeseci izvještaja za 2013. govorio bih o 2013. Prema tome, i to ćete imati i imat ćete tu točku i razgovarat ćemo šest mjeseci. Znate, ja se jako dobro sjećam vaših riječi kad smo govorili o proračunu 2012. jako dobro – alarmantni, ništa, sve krivo, proračun je precijenjeni, prihodi precijenjeni. Sjećate se toga? Ja se jako dobro sjećam. Nije tako ispalo. Kao što vidite deficit je 3%. Prema tome, ako ćemo se mi vraćati nemojte da vam ja čitam što ste govorili, nemojte. Prema tome, sada govorimo o 2012. 2012. godina je rezultat rada Vlade na čelu sa Zoranom Milanovićem. To je rezultat rada Vlade Zorana Milanovića [[Upadica predsjednik: Nemojte ometati, neka govori. Molim vas lijepo kolega. Pustite ministra da govori. Nemojte! Imali ste priliku, imat ćete priliku. Sve po redu. O.k.? Hvala.]] Prema tome, u 9 mjesecu razgovarat ćemo o šest mjeseci. Da, razgovarat ćemo. Možete vi ponovo strašiti građane da neće se ostvariti, da neće biti prihoda, sve to možete govoriti. U 9 mjesecu ćemo raspravljati šestomjesečno izvršenje proračuna i nije problem. Ali očito da vama je osnovno strašiti građane. Onda ih izvijestite koliko dugova ste ostavili i zašto dugovi nisu u knjigama, nego ih Vlada Zorana Milanovića uvrštava u knjige. Hoćemo o tome govoriti? Kad mi govorimo da su dugovi najveći problem Republike Hrvatske, stavka koja enormno raste zove se kamata, ne zato što smo se mi zaduživali. Prema tome, nemojmo otvarati rasprave koje nisu na dnevnom redu.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Pa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora očigledno ministar ne želi govoriti o ničemu osim o onom o čemu je govorio, pa ću se ja držati onoga što je na dnevnom redu. Dakle, gospodine ministre nije točno da niste znali kakvo je stanje u državi kad ste došli. Naprosto imali ste niz podataka i pokazatelja i netočna je vaša priča oko brodogradnje naprosto u svim izvješćima oko izvršenja državnog proračuna i usvajanju proračuna su vam navedena jamstva. Međutim, gospodine ministre trebate se sjetiti onog slučaja kad je bilo sporno da li će se moći dati jamstvo za "3. Maj", kad je grad iz kojeg vi dolazite donio na Gradskom vijeću odluku da će oni dati jamstvo iako je to protuzakonito. Toliko o dosljednosti kad smo na vlasti i kad nismo na vlasti. Ali, to je u ovoj cijeloj priči nebitno. Bitno je nešto sasvim drugo. Dakle, vi ste govorili o prihodima. Velite da su prihodi se ostvarivali se sjajno pa pogledajte PDV, dakle prošle godine zapravo 2011. 37 milijardi i 700, ove godine 40 milijardi 652. S osnova samo povećanja PDV-a sa 2 postotna poena i 1 postotni poen nosi milijardu i 600 milijuna. To je znači 3 milijarde i 200. Ili ukupno ako gledate postotak to vam je negdje oko 8,7% povećanje, a ako uzmete da je inflacija bila 3,7, 3,8 to vam je znači praktički povećanje osnovice i kad dignete postotni dio tu se može govoriti o 12, 13%. A ako gledamo kako su cijene i koje cijene su otišle u 2011., dakle treba gledati što je obiteljska košarica. Vi struju morate kupiti, vi plin morate kupiti jer bez toga ne možete živjeti, a tu su cijene otišle 20 i 37% od 1.07. I nitko vas ne napada zbog ovoga. Ajmo danas otvoriti dijalog o svim problemima koji muče ali ne možete zanemariti da neke stvari niste znali. Vi ste iz analiza HBOR-a o provođenju modela A, B i C točno imali strukturu iz razloga zašto hrvatsko gospodarstvo nije u stanju podići kredite. To su činjenice od kojih ne možete pobjeći. Ali, ajmo razgovarati, nemojmo se svađati.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar Slavko Linić.
Kolega Šuker, kad ste čuli Slavka Linića da je rekao da nije znao što ga čeka? Kad ste to čuli? Zašto izmišljate? Nikad ja u svojim izlaganjima, nikad, ne rečem da nismo znali što nas čeka, nikad. To od mene nećete čuti. Jer ja sam pismen čovjek, nešto o financijama znam i to što sam bio u saborskim klupama ne znači da sam spavao. Prema tome, sve što je ovdje je. S druge strane gdje ste od mene čuli da ja govorim ni o ovoj Vladi ni o onoj Vladi, ja govorim što je zatečeno i što se je moralo načiniti. 9,2 milijarde moglo je biti proknjiženo i 2011. godine, moglo je biti jer se to nije ticalo jamstava nego se to ticalo zakona po kojima se brodogradilištima priznala naknada za ja bih rekao oduzeto pomorsko dobro. Tako je zakon glasio, donio se ako se ne varam 2010. nije proknjiženo ni 2011., proknjižili smo mi 2012. Ja to govorim. Prema tome, neke stvari se mogu odraditi. Nisu odrađene, mi smo ih odradili. I ono što mi velimo naš najveći problem, nisam dospio o tome govoriti, je dug koji se enormno penje. Mi govorimo i o zdravstvu, za 6 mjeseci ćemo govoriti i o tome koji je problem zdravstva, enormnih 5,5 milijardi kuna neplaćenih računa. Sve je to stvar o kojima treba razgovarati. Vi nećete kod mene vidjeti polemike tko je ovo kriv, tko je ono kriv. Ja samo tvrdim da nažalost evidencije nisu usklađene u Hrvatskoj sa stvarnim stanjima, pogotovo ne na dug. Prema tome, nećete od mene čuti svađu, ali ne volim
Hvala. Nova replika i poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre na samom početku vašeg izlaganja iznijeli ste makroekonomske podatke koje valja još jednom naravno ponoviti za 2012. godinu. Pad društvenog proizvoda više od 2%, odnosno 2%, pad industrijske proizvodnje 5%, pad potrošnje za više od 6% i rast broja nezaposlenih za više od 40 tisuća. Dakle, to je bio rekord apsolutni. I to je zapravo istinita i potpuno realna slika onoga što ste vi radili, a to ste i potvrdili u replici gospođi Dalić jer ste rekli da su ovo rezultati politike Vlade Zorana Milanovića, eksplicitno ste tako rekli. No međutim, u samom obrazloženju razloga koje navodite u vašem izlaganju vi naravno u svojoj staroj maniri optužujete sve druge pa naravno i poduzetnike koji nikako da razumiju vaše fenomenalne gospodarske pomake, odnosno uvjete koje im stvarate. Pa eto ne investiraju, otpuštaju ljude, oni su svi zločesti. Kao što su svi zločesti očigledno osim vas u ovom društvu. Nije točno da ste proveli rasterećenje gospodarstva, poznato je naime da je trošak poduzetnika hrvatskog gospodarstva porastao za više od 10% u prošloj godini. I to su zapravo i uzroci svih ovih pokazatelja i u ovoj godini i nažalost koji se nastavljaju što je gospođa Dalić rekla i u ovoj godini. Dakle, još jedna naravno neistina koju ste rekli, a to je da ste započeli proces privatizacije. Vi ste ga jedva završili. Dakle, prodali ste Brodosplit ponuđaču na osnovu čijeg programa restrukturiranja smo i završili pregovore 2011. godine. To jako dobro znadete. Isto tako prodali ste Brodotrogir ponuđaču na osnovu čijeg programa restrukturiranja smo završili pregovore za ulazak u EU 2011. godine. 3. Maj isti program restrukturiranja samo drugom ponuđaču. Kako će to završiti to ćemo još vidjeti, a potpuno nepotrebno
Hvala.
Pardon, evo bit će još prilike.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani ministar Slavko Linić. Izvolite poštovani ministre.
Dobro, vidim da vam je stalo do svađe. Volim se svađati prema tome neće biti lako [[Upadica: To znamo.]] 324,323 je podatak o broju nezaposlenih. Po vama 40 tisuća više, zvanično 18 990. Toliko koliko istinu govorite. Govorite o poduzetnicima koji su 10% opterećeni a mi smo uveli dva indeksna poena smanjenja zdravstvenog doprinosa, četiri parafiskalna nameta smo smanjili i onda mi morate objasniti u čemu su to poduzetnici opterećeni? Kamatna stopa za 40% im je manja u 2012. nego u 2011. Kamatne stope HBOR-a 2, 3 i 4% U čemu su to veće? Koji porezi? Da li mi možda želite govoriti o PDV-u onda vas moram upozoriti PDV ne plaćaju poduzetnici, njega plaćaju građani, najvećim dijelom građani. I da građanima smo bili teret, jesmo, njima jesmo, a sve u korist poduzetnika. Prema tome, najlakše bacati cifre iza kojih nemate nijednu potvrdu. Nemojte to raditi, zaista je nemoguće da se bavite lažnim podacima, nemojte se s time baviti. A sve je o.k., vi ocjenjujete da jel vi ste i bili u vladi bivšoj da ste vi završili privatizaciju. Odlično, rado bih vam prepustio zadovoljstvo pregovaranja i sa DIV-om i sa Uljanikom i odluku o brodogradilištu Kraljevica, zaista bih vam rado propustio ali niste imali hrabrosti. Niste htjeli donijeti te odluke, neka to donosi nova Vlada. Zašto? Pa najlakše je ovako iz klupa lamentirati. Imali ste vremena odraditi posao, niste ga odradili.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Gospodine ministre govorili ste o nenaplaćenim poreznim prihodima, naravno da je naplata bila dobra onda u 12 godina ne bi nenaplaćeni porezni prihodi iznosili 50 milijarda kuna, to je nesporno. Nesporno je da su porezni prihodi već u 2012.od 2011.oni su dijelom veći zbog efikasnije naplate, dijelom zbog povećanja PDV-a, dijelom zbog povećanja cijena, a dijelom i zbog inflacijskog poreza. To i gospodarski pad upućuju na to da su instrumenti ekonomske politike bili efikasni kada je u pitanju naplata poreznih prihoda, ali da nisu bili dovoljno efikasni kada je u pitanju gospodarska aktivnost. I jedan važan segment u ekonomiji vi odrađujete jako dobro, ali i dalje nam je fiskalni kapacitet države nedovoljan, a fiskalni kapacitet proizlazi iz snage nacionalne ekonomije, a snaga nacionalne ekonomije je povezana sa strukturom nacionalne ekonomije. Zato mislim da u budućnosti svu svoju snagu ekonomsku treba usmjeriti na promjenu strukture nacionalne ekonomije. A nadam se da ćete se složiti da se struktura nacionalne ekonomije može samo promijeniti istodobnom promjenom kreditno-monetarne politike i selektivnom poreznom politikom. I mislim da bi bilo najvažnije u budućnosti skrenuti pozornost na takve instrumente ekonomske politike pa će se onda osim efikasnosti naplate promjenom nacionalne strukture povećavati fiskalni kapacitet, a onda će se moći i otplaćivati dugovi RH. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo sa radom u plenarnoj sjednici. Sada je na redu predstavnik Ureda državne revizije, predstojnik mislim. Upadica se ne razumije./ … Nisam razumio. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. U ime podnositelja Izvješća o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna u ime predlagatelja Ivan Klešić, glavni državni revizor. Izvolite gospodine državni revizore.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani i cijenjeni zastupnice i zastupnici. Pred vama je Izvješće o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu koji je Državni ured za reviziju dostavio Hrvatskom saboru u zakonom predviđenom roku. Revizijskim postupcima je provjeravana točnost podataka iskazanih u godišnjem izvještaju, primjena odredbi zakona i propisa koji uređuju proračunske odnose te proračunska načela i pravila. Revizijom su obuhvaćeni poslovni procesi koji su u okviru Ministarstva financija organizirani u državnoj riznici, a odnose se na pripremu i izvršavanje proračuna, Državno računovodstvo te upravljanje gotovinom i javnim dugom. S ciljem izražavanja mišljenja o Godišnjem izvještaju o izvršavanju Državnog proračuna za 2012. godinu provjereno je funkcioniranje sustava unutarnjih financijskih kontrola u okviru planiranja i izvršavanja državnog proračuna, ostvarenje prihoda i primitaka te rashoda i izdataka u skladu s planiranim, zaduživanje, izdavanje jamstava te odobravanje sredstava iz proračunske zalihe. Osim toga, ispitana je i organizacija i vođenje računovodstva državnog proračuna. Na temelju revizijom utvrđenih činjenica izraženo je uvjetno mišljenje na što su utjecale nepravilnosti i propusti utvrđenim revizijama prethodnih godina, a koji nisu otklonjeni te nepravilnosti i propusti u 2012. godini. Područja u kojima su utvrđene nepravilnosti odnose se na računovodstveno poslovanje i financijsko izvještavanje, državna jamstva te korištenje proračunske zalihe. U okviru računovodstvenog poslovanja utvrđeno je da u financijskim izvještajima državnog proračuna nema podataka o potraživanjima za vrijednosno najznačajnije prihode državnog proračuna, to su porezi, doprinosi, posebni porezi, kao ni podataka o državnoj imovini. Nadalje, nisu evidentirane određene potencijalne obveze koje u narednom razdoblju mogu teretiti račun državnog proračuna na temelju rješenja sudskih sporova, nagodbi i ovrha. Osim toga, utvrđeno je da su dana nova financijska jamstva koja su 700 milijuna kuna ili 15,6% veća od propisanih 4,5 milijarde kuna te da su iz proračunske zalihe izvršeni pojedini rashodi koji su bili predvidivi i mogli su se planirati. Iako nepravilnosti koje su utvrđene ranijih godina nisu otklonjene ocijenjeno je da je proces planiranja i izvršavanja državnog proračuna poboljšan. U tijeku je provedba projekta integracije informacijskih sustava, područnih riznica sa sustavom državne riznice, zatim uspostava Registra zaposlenih u javnom sektoru i projekta izgradnje jedinstvenog deviznog računa i automatizacije deviznog platnog prometa od kojih se očekuje daljnja poboljšanja u proračunskim procesima, izvršavanja, ali i izvještavanja. Sve dakle revizijom utvrđene činjenice opisuju se u ovom izvješću koje je pred vama. Zajedno sa mojom suradnicom nastojat ću na sva vaša eventualna pitanja odgovoriti, a svima vama zahvaljujem na iskazanoj pozornosti. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani državni revizore. Da li predstavnici radnih tijela odbora Hrvatskog sabora žele iznijeti izvješća? Da. Odbor za financije i državni proračun, poštovani zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre sa suradnicima, glavni državni revizoru. Dakle Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 40. sjednici održanoj 10. lipnja 2013. godine kao matično radno tijelo iz svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora i raspravljao je o Prijedlogu godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu i Prijedlogu godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2012. godinu. Isto tako raspravljao je i o svim izvanproračunskim izvještajima, o godišnjim izvještajima o izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Financijskog plana Hrvatskih cesta, financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka i Financijskog plana Agencije za upravljanje državnom imovinom te o Izvještaju o primjeni fiskalnih pravila za 2012. godinu. Uvodno izlaganje ministra naravno ste čuli pa po tom segmentu u ime odbora neću govoriti, odnosno ponavljat. Samo kratko, da je u raspravi na odboru istaknuto da iz Prijedloga godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu je razvidno da je Vlada Republike Hrvatske uspjela poduzimanje niza mjera usmjerenih na preusmjeravanja poreznog tereta s rada na potrošnju, kao i jačanje fiskalne discipline pridonijeti stvaranju preduvjeta za podizanje poduzetničke konkurentnosti. Osim toga, u raspravi je iznijeto da je uspjela držat pod kontrolom i deficit državnog proračuna. Naime, ukupni manjak konsolidirane opće države ostvaren je u iznosu od 11,2 milijarde kuna ili na razini od 3,4% BDP-a što je za 0,2 postotna boda manje u odnosu na planirani manjak. Nakon provedene rasprave Odbor za proračun i financije Hrvatskog sabora jednoglasno je odlučio Hrvatskom saboru predložit donošenje godišnjeg izvještaja sa svim drugim izvještajima koji su u prilogu. Isto tako, Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora na sjednici održanoj 10. lipnja 2013. godine kao matično radno tijelo raspravljao je i o reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu. Uvod ste čuli od glavnog državnog revizora, tako da ću vam samo iznijet kratko da je u raspravi na odboru iznijeto mišljenje da će bolje informatičko povezivanje računovodstveno informacijskih sustava područnih riznica sa sustavom državne riznice omogućiti bolji uvid u poslovanje korisnika državnog proračuna, nadzor i kontrolu u ostvarenju proračunskih obaveza, te predviđene buduće potrošnje i doprinijeti otklanjanju većeg dijela nepravilnosti temeljem kojih je u ovom izvješću izraženo uvjetno mišljenje, te je nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru zaključak u kojem se prihvaća izvješće o obavljenoj reviziji. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani predsjedniče odbora. Da li predsjednici drugih odbora žele uzeti učešće u raspravi, izvještaju? Ne. Otvaram raspravu. U raspravu idemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub nezavisnih zastupnika i poštovani zastupnik Ivan Grubišić. Izvolite poštovani zastupniče, prvi dio, a drugi dio kolega Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, glavni državni inspektor sve vas pozdravljam i uzimam riječ u materiji koja mi nije bliska niti se s njom posebno bavim. Ali sam otvoren da čujem različita mišljenja i različite sugestije. Sigurno da je potrebno čuti različita mišljenja i otvoriti što je rekao zastupnik Šuker dijalog, a ne konfrontaciju i da je po jednoj priči rasprava koje je krilo ptici važnije da leti lijevo ili desno. Mislim da je ta rasprava bez uspjeha. Da bi ptica mogla letjeti potrebna su oba krila, tako isto i u Hrvatskom saboru i u nižim tijelima županijskih skupština, da bi se moglo rješavati probleme za koje smo zaduženi potrebno je poći drugim i drukčijim putem, ne raspravljati koje je krilo važnije, nego su oba krila za let važna, jednako važna. Po mom mišljenju citirajući direktno izjavu ministra Linića očevidno je da nema očekivanih rezultata u našoj privrednoj i društvenoj krizi. To je on rekao, s tim se slažem i želio bih da ovaj Dom dođe do nekih stavova da bi se nadvladala kriza, a moje je mišljenje koje sam iznio u Savezu za građansku, etičku Hrvatsku, da u vrijeme krize ne bi trebalo da postoje bilo kakvi privilegiji. Tim se putem nije pošlo, tražili smo korjenite promjene i rezanje svih privilegija koji nisu plod rada i koji nisu plod zanimanja, nego su politički privilegiji, interesni privilegiji i oni urušavaju Hrvatsku i hrvatsko gospodarstvo. Zato se i sada zalažem da se dokinu privilegiji bilo na osobnoj ili institucionalnoj razini, da se ne opterećuje proračun jer u vrijeme krize treba na svaku kunu paziti i ulagati je ondje gdje se čuvaju radna mjesta ili otvaraju nova radna mjesta i stvaraju nove vrijednosti. To zahtijeva i promjenu, korjenitu promjenu u načinu rada kako Hrvatskog sabora tako i nižih institucionalnih razina kao što su županije i kao što su gradska i općinska vijeća. Kako bi se moglo doći do efikasnijeg načina rješavanja problema moje je mišljenje da bi trebalo i u Hrvatskom saboru ostvariti jednu radnu grupu predstavnika različitih političkih opcija koji bi zauzeli politički stav o prioritetima o kojima treba raspravljati i o projektima koji su na planu da se o njima govori. To političko tijelo ne bi bilo zakonodavno tijelo, niti bi uzurpiralo pravo zastupnika ali bi omogućilo da se postigne dogovor i da onda članovi pojedinih grupacija u skladu toga dogovora nastupaju, brane ili iznose svoja mišljenja. Ali to bi nam tijelo pomoglo da dođemo do prioriteta o kojima treba raspravljati i da se postigne politički konsenzus. Mi se hvalimo to je u redu da smo izabrani od naroda, ali ja tu upravo postavljam pitanje da smo i mi prije izbora navodno stvorili liste i ulazi se preko lista u Sabor, a ne neposrednim biranjem zastupnika. Zalažem se za promjenu Ustavnog zakona, odnosno izbornog zakonodavstva da bi se zastupnici i vijećnici birali s lista po imenu i prezimenu da stvarno mogu imati utemeljen stav, da su direktno izabrani od naroda i da predstavljaju određenu populaciju. Ako to ne učinimo onda ćemo šepati sa pozivom na volju birača jer smo zapravo nominirani na izborne liste voljom stranke kojoj pripadamo. Slažem se sa iznošenjem ministra Linića, ali su to pokušaji gdje se pokušava izaći iz ove velike rupe u koju smo upali ali ne daju očekivanog ploda. Očekivani plod do njega bi moglo doći ako bi išli u korjenite promjene na tri razine. Na razini promocije demokratizacije i demokratske procedure, na razini nove kvalitete izbornog zakonodavstva i na razini socijalne pravde. To će biti teško postići u ovako dosta suprotstavljenom načinu razmišljanja i mentalnih sklopova ali dobro je uvijek apelirati jer sam uvjeren da uvijek ima ljudi koji su spremni prihvatiti nove izazove i nova rješenja da bi postigli nove uspjehe. Ovo što Vlada radi, po mom mišljenju, je dobro u nakanama ali nije dostatno za postizanje rezultata. Dakle, tu bi isto trebao jedan zaokret po mom mišljenju učiniti, koliko je to moguće, jer sa dobrim željama postoji stara izreka da je i put u pakao popločan dobrim željama. Ali mi tražimo rezultate i narod od nas traži rezultate. Nastavak ove rasprave imat će gospodin Kajin koji će u pojedinosti još nešto reći o ovom prijedlogu Zakona o proračunu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Drugi dio u ime Kluba nezavisnih poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, ministre, gospodo zastupnici.
Oprostite kolega Kajin, prije replika na izlaganje poštovanog zastupnika Ivana Grubišića. Najprije replika, poštovani zastupnik Stjepan Milinković.
Pa evo zahvaljujem gospodine predsjedniče. Nisam mislio govoriti o mlijeku ali kad me evo kolega Vinković onda ću svakako nastaviti na tom tragu i ponovit ću da su mljekari svakako zapostavljeni i da nisu jednako pravni. Ali slažem se s vama kolega Grubišić i da ste otvoreni za drugačije mišljenje i da je svako krilo važno. I u tom dijelu i govorili ste da su određeni dio ajmo reći naša braća i sestre da kažem vašim rječnikom da su privilegirani. A ja želim govoriti u ime onih koje se nepravedno optužuje da su privilegirani i da su bili privilegirani. A to su naši poljoprivrednici. I danas smo čuli da su nepravedno i da su zloupotrebljavali potpore koje su podigle proizvodnju u poljoprivredi proizvodnju mlijeka i mesa. I postigli su određene rezultate. Ali su sada, i to nije točno da su oni zloupotrebljavali, unaprijedili su tu poljoprivrednu proizvodnju ali se sada prema njima nepravedno odnosi i oni nisu jednako pravni. Doživjeli su težak udar, a prema toj proizvodnji se odnosi isto tako na jedan diskriminirajući način. To je ono što nije dobro, a posljedicu ima ono o čemu ste vi govorili na kraju a to je ne gospodarski rast nego gospodarski pad posljedično povećani broj nezaposlenih jer svako to obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo ako propadne onaj drugi dio završava na Zavodu za zapošljavanje. Dakle, to su te stvari o kojima treba isto razgovarati na jedan drugačiji način. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Znao sam da se radi o poljoprivredi pa sam mimo Poslovnika dao repliku. Sada poštovani zastupnik Damir Kajin, drugi dio.
Predsjedniče, ministre, gospodo zastupnici da, što reći o izvršenju ovoga proračuna? Mišljenje Državne revizije je pozitivno, ali ono je uvijek takvo i jasno to mišljenje ne obvezuje druge institucije. Ali je sigurno i to mišljenje okvir za nas zastupnike. Kada gledamo plan računa i prihoda rashoda onda računa financiranje za 2012. godinu vidimo da račun prihoda poslovanja je 108,6 milijardi kuna, izmjenama i dopunama 110 milijardi kuna. Prihodi od recimo prodaje nefinancijske imovine 301 milijun kuna bilo planirano i izvršeno 284, rashodi poslovanja bili su planirani 117, izvršeno 119, ukupni rashodi također veći za nekih 2 milijarde, milijardu i 500 milijuna kuna, manjak je dosegao iznos od 9,9 milijardi kuna. Kad gledamo račun financiranja primici od financijske imovine 21,2 milijarde kuna, izdaci za otplatu zajmova 11,2 milijarde kuna, sveukupna proračunska sredstva 131 milijarda kuna. Jasno, ono što je pitanje i danas da li Hrvatska može ove godine proći bez recimo rebalansa iako je ovo izvješće za prošlu godinu, teško gotovo nemoguće. Problem je ono o čemu je govorio ministar zdravstvo 5 milijardi kuna zajmova uzima država da sanira rad kliničkih bolničkih centra općih bolnica. Da država nije odlučila 2013.preuzeti recimo opće bolnice krah istih za sobom povukao bi i županije i agencije i sve one za koje županija solidarno recimo odgovara pa to su ne samo bolnice nego čak i škole. Da se to nije dogodilo u Istri, da država nije preuzela sanacija bolnica u iznosu od nekih 180 milijuna kuna, ne znam što bi se dogodilo. Drugi problem koji se eto ove godine otvara to su autoceste, nešto je spominjao ministar o tome u koncesiju ili ne. Evo Buick ima koncesiju i Istri i gdje je problem sad? Svi mi se nadamo da će ipsilon krenuti već 2013.godine. Jučer sam razgovarao s gospodinom Dončićem i ako Agencija za tržno natjecanje da pozitivno mišljenje ne vidimo razloga zašto se na posao ne bi vratilo 500 građevinara. Inače i to ću reći svi proračuni županije Istarske prošle godine, 42 jedinice lokalne i regionalne samouprave iznosile su milijardu 500 milijuna kuna, povlače se iz proračuna milijardu 300 milijuna kuna, nikada kao do sada. Koliko smo mi od 2000.do sada uložili recimo u autoceste bez onih koji financiraju koncesionari? Cca 41 milijardu kuna, 1/3 znači ovogodišnjeg proračuna. no poanta je koje su obveze po osnovi zajmova 2013., 2014.i 2015.? HAC i Autocesta Rijeka-Zagreb imaju znači HAC 20 milijardi kuna dugoročnih obveza, Autoceste Rijeka-Zagreb 6,8 milijardi kuna. Ove godine mora se vratiti 447 milijuna eura, a 2014.čak 898 milijuna eura ili zajedno milijardu 345 milijuna eura. Do 2016.te dvije tvrtke moraju vratiti 2,4 milijardi eura kredita ili 18 milijardi kuna u tri godine. I što sada? a to je cca 20% jednogodišnjeg proračuna, 6% recimo godišnjeg proračuna treba vraćati svake godine. i bojim se da doista nema druge doli koncesije, mene to isto žalosti ali je tako iz ove kože teško da se naprosto može. I što god netko mislio i ja sam ili bio bih da se u Hrvatsku što prije uvede euro bez obzira što Talijani i mnogi drugi protestiraju, ali kako ćemo mi servisirati i izvoz i kredite i ostale obveze, a uvjet za to je stabilnost cijena, nizak javni dug, nizak deficit, niske kamate, stabilni tečaj kune i ostvareno je samo ovo zadnje. Što reći, a zaduživanje 21 milijarde kuna govori isto tako samo za sebe. To je 1/5 proračuna da bis e moglo servisirati prethodne obveze. Nije dobro, a opet građani Hrvatske imaju najveće povjerenje u Ministarstvo financija i to govori da su građani naprosto postali svjesni problem i trenutka u kojoj se zemlja nalazi. Onih 2% minusa BDP u 2012. BDP percapita je pao u odnosu na 2008., inflacija je bila 4,9%, neto plaća je bila svega 1,2% veća a ono što je najbitnije investicije u dugotrajnu imovinu 2008.iznosile su 83 milijarde kuna, a 2012. 46,6 milijardi kuna i u tom dijelu leže gotovo svi problemi koji se danas nalaze pred nama. Jasno je da opozicija mora imati svoje prijedloge svoje mišljenje pa i ono protivno, to je isto tako pozitivno, ali ponavljam, za opstanak nacije kao takve prije svega uvjet su sređene financije i funkcioniranje koliko toliko pravne države. Nažalost temeljem one biblijske o 7 debelih i 7 mršavih krava mislim da nas čeka na neki način usuđujem se reći još dobrih dvije godine krize prije nego ćemo se iščupati iz svega ovoga. I za kraj, uskraćeno mi je bilo da nešto kažem o Danu sjećanja na Srebrenici, da u Srebrenici se dogodio jedan genocid kakav Europa ne pamti od 2.svjetskog rata i u Vukovaru se dogodilo isto iako se "brojke" na strani Srebrenice. Jednak pijetet prema svima. Nikada više rata u Hrvatskoj, nikad više rata u BiH, nikad više razaranja u Hrvatskoj, nikad više razaranja u BiH, nikad više genocida u BiH ili Hrvatskoj, nikad više žrtvi Srebrenice i Vukovara, Škabrnje, Ahmića i tome slično. Jasno genocid u BiH počinila je Mladićeva soldateska, to treba reći kao što treba reći da nema genocidnog naroda, a na neki način to se dogodilo i zbog pasivnosti međunarodnih trupa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče to nije primjereno.
Nije primjereno ali ste mi uskratili onih 5 minuta ispred kluba.
Ništa ja vama nisam uskratio nemojte koristiti. Hvala lijepa završili smo. Hvala lijepa. Na vaše izlaganje poštovani zastupniče ima prijavljenih replika. Idemo po redu i prva replika Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Kajin je po običaju otišao svugdje i navodio je niz podataka, a što se tiče autocesta, međutim ključni podatak nije naveo a to je onaj što se tiče kraja iz kojeg on dolazi a to je Buick i koliko godišnje država Buicku oprosti PDV-a, onda ćete vidjeti da u tom koncesijskom ugovoru itekako RH sudjeluje. Prema tome, naprosto nabrajati o tome da HAC ima svoje obveze. Isto tako onda ste mogli reći i koliko HAC i AZR godišnje imaju prihoda od cestarina i koliki su im troškovi. Ali ponavljam, ključna stvar je ako već govorite o koncesionaru onda trebate reći da u toj koncesiji Republika Hrvatska sudjeluje godišnje pa skoro kada s onim ojačaju investicijsku … [[Govornik se ne razumije.]] sa nekoliko stotina milijuna kuna. O tome može reći nešto i ministar.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
Pa treba reći tko je te štetne ugovore na neki način potpisivao. Bivši premijer i bivši ministar recimo financija. I što vama danas preostaje? Nama danas preostaje prije svega da ljudima kažemo istinu kako namaknuti u tri godine 2 zarez, ne znam, 3 milijarde eura ili 18 milijardi kuna. Tko je taj teret naprosto prouzročio? To treba isto tako također reći. Mi imamo isto, svakodnevno suočavamo gospodine Šuker sa jednom demagogijom koju je teško naprosto objasniti. Pa evo sada čitamo svaki dan kako stanovnici pojedinih dijelova recimo Republike Hrvatske ne žele plaćati onih 20 kuna za prolaz tunela kroz Biokovo. Istra plaća ili oni koji prolaze tunelom Učke, Učkom, 29 kuna za 5236 metara. Odnosno mi stanovnici 50% tog iznosa. Točno je što vi govorite da je koncesionar Buick Istra oslobođen PDV. I danas agencija razmatra soluciju da krenu u posao na način što će im produžiti koncesijske ugovore za 4, 5 ili više godina. I činjenica je da svake godine u proračunu se osigurava stotinu milijuna kuna, da oni sebe mogu financirati i da nisu nikakvi altruisti nego novcem poreznih obveznika jasno na ovim prostorima grade cestu ali i nešto zarađuju. A ono što je bit da smo taj tunel, ne ja nego moji roditelji, možda Silvano Hrelja ako je nešto stariji pa je radio i u ono vrijeme između, za taj tunel izdvajali i cijelu jednu plaću, cijelu jednu plaću. I na kraju za dobivene obveznice kaže da si je mogao priuštiti jedne cipele. Sve u svemu da, nitko nam ništa [[Upadica: Hvala lijepa. Hvala.]] ne poklanja, sve ćemo mi morati sami izgraditi i platiti. A i kredite otplatiti.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa kolega Kajin vi ste se u svojoj raspravi, ne znam da li ste se zabunili ali rekli ste ili najavili mogući neki novi rebalans, možda ste preskočili jedan, već smo ga imali, tada je bila kampanja pa ste možda zaboravili, ne. Imati ćemo mi još rebalansa s obzirom na aktualne rezultate proračuna. Onda ste rekli da za svaku državu je važno funkcioniranje pravne države i stabilnost javnih financija. I što na to reći? Da ste investitor a radno mjesto je bit ili biti ili ne biti svake Vlade pa i ove. Da ste došli početkom ove sjednice u 4. mjesecu u Hrvatsku kao investitor pa otišli i vratili se nakon tri mjeseca, sada će završiti ovaj sjednica 8. po redu. Mi smo uspjeli promijeniti 150 Zakona. Da li je to stabilnost pravne države, da li je to razlog zašto nam investitori bježe, ili su to samo porezi. Koja si vlast može dozvoliti takav luksuz? Pa ovdje se više nitko ne snalazi. To je nestabilnost pravne države. Sa ovim problema imaju i odvjetnici, pravnici. Dnevno mijenjamo po 10 zakona. Može li netko uopće ovo zaustaviti? To je osnovno pitanje po meni ove države. Svaka sjednica 100-tinjak zakona. Ja, koliko su moja iskustva sa drugim državama ne poznam takvih država koje toliko često po neke zakone i po nekoliko puta na istoj sjednici mijenjamo. Zbog čega? to je upravo jasna poruka onima o kojima ovisi i rast i razvoj gospodarstva. I zbog toga su opravdane njihove kritike a naši rezultati su slabiji bez obzira što ih i vi kao predstavnik vladajuće koalicije uvijek podupirete i pozdravljate ma koliko su loši uvijek bili.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
Da, više puta sam o tome govorio, evo mi godišnje mijenjamo negdje oko 3 stotine zakona i u tome se doista teško ima tko mogućnost i snaći. Bilo da je riječ o sucima koji provode zakone, odvjetnicima, bilo da je riječ o nama samima zastupnicima koji bi sve to na neki, koji sve to izglasavamo a nemamo prilike o svemu se niti informirati jer znate i sami kako ste prepušteni naprosto sami sebi a ne stručnim službama. I to je jedan od razloga između ostalog nestabilnosti. Neću reći da zbog toga će doći do rebalansa proračuna i u ovoj godini ali zasigurno zbog deficita u prvih 6 mjeseci možemo ga očekivati. Međutim, želim reći i sljedeće, da ako ova Vlada bude jamčila samo dvije stvari, znači funkcioniranja pravne države, znači pravdu za sve ne samo za neke. Ne samo za one do 2 hiljade kuna koje se negdje uplati nego i one koji su postali stupovi društva a digli su preko 2 milijuna ili 20 milijuna eura e onda možemo ići dalje. A da bi mogli ići dalje potrebno je i još nešto i tu je uloga Ministarstva financija gospodina Linića i države u cjelini. Trebamo imati sređene financije kako se ne urušio i jedan mirovinski i jedan zdravstveni i ne znam i sustav ovih javnih servisa. Kako ne bi došla zemlja u situaciju da ne može servisirati vanjske obveze. Ako ova Vlada gospodina Milanovića bude uspjela u ove dvije stvari, jamčiti funkcioniranje pravne države i srediti financije za one koji će naslijediti ovu administraciju gotovo je pod navodnicima sve učinila. Ono što je sigurno dobro je to da se PDV recimo na nekretnine neće dirati do 2016. godine. Dobro je to da se do 2016., da će do 2016. prva nekretnina biti opterećena kao i do sada, druga nekretnina kao i do sada i ako tako ostane možda smo na dobrom putu.
Hvala lijepa. isteklo je vrijeme. Nova replika i poštovani zastupnik Dujomir Marasović. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče. Kolega Kajin, nikad dosta hvalospjeva Vladi s vaše strane. Pretvorili ste se u najvećeg zagovornika monetizacije autocesta. Loša uprava, lošu garnituru ima Istra sad upravljačku po vašem mišljenju, … monetizira Istru. Sabor samo troši, ne služi ničemu, ajmo i njega, šta će ova zgrada ovdje, ne znam čemu služi. Ali javio sam se za repliku u vezi vaše izjave da država sanirala bolnice. Nije država ništa sanirala nažalost, ja bih volio da je to sanacija. To je plaćanje računa koje je netko napravio u birtiji i Vlada sad uzela lovu i išla tamo u burzu u New York ili u London i donijela i platila. To nije nikakva …, a vi to ne razumite kao što ni gospodin ministar Linić neće razumi. Nije taknuto u sustav zdravstva, nije taknuto u instituciju recimo bolnice jedne, nije taknuto u radnu snagu, nije taknuto u potrošnju i nije taknuto u pravo pacijenata. Nema gospodin Kajin sanacije, ovo je samo lijepo ime da bi se stavili kadrovi postojeće garniture. Nemam ništa protiv, da vam otvoreno kažem, nek država preuzme i županijske bolnice, nek stavi odgovorne svoje ljude, ništa protiv, ali nek se to tako kaže, o kakvoj vi sanaciji govorite. To je grijeh upotrijebit riječ i sanaciju i stavljat ove ljude jadne … sanacijskim upraviteljem.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Dobro, ako sanacija onda je činjenica da sa ovih 5 milijardi kuna se podmiruju obveze koje prije svega županije kao osnivači ne mogu pratiti. Ja samo znam da su dospjele obveze opće bolnice u Puli ni manje ni više nego nekih 180 milijuna kuna, da je to više od 50% proračuna Županije istarske ne računajući agencije i tome slično i da to netko nije preuzeo da bi došlo do kraha i županije kao institucije i njenih agencija i opće bolnice i pacijenata i sviju ostalih za koga županija solidarno jamči. Mislim ovdje na škole, mislim ovdje na neke druge ustanove itd. A što se tiče monetizacije, ne treba Istru kako bi rekli vi monetizirati, ne treba je nikome davati niti Italiji, niti Sloveniji, niti ex Jugoslaviji. Možda bi Istrijani pristali eto da nas Austrija monetizira. I dan danas Istrijani govore o … Austriji, blaženoj Austriji. Daj Bože da se te neke vrijednosti eto ponovo na neki prostor vrate.
Nova replika… … /Buka u dvorani./… O željama pojedinaca uz kavu, a ne u Saboru molim lijepo. Nastavljamo s replikama i poštovani zastupnik Zoran Vinković i vaša replika.
Ja neću nastaviti ovu nakon '45. i prije '45., mislim da to nema smisla i da je gospodin Kajin sada vjerojatno mislio i izrekao jednu totalnu glupost ali dobro. No gospodine Kajin, vezano za proračun. Dakle to nije neki složen proces kako je to rekao predsjednik Milanović kojeg prosječan ljudski um ne može shvatit, nego je to prije svega jedan sustav koji je vezan na niz drugih zakona i na čitavu poreznu politiku koja se provodi u ovih godinu i pol dana. I nakon godinu i pol dana u svakom slučaju ne možemo se vraćati sada u prošlost, u '90.-tu, 2000.-tu, 2003., 2008., uzroci su poznati. Znamo da je Hrvatska zadužena kao Grčka, da to utvrđuje sada i Europa i da smo prešli deficit onaj od 3% itd., međutim rezultati ovog proračuna i porezne politike u ovih godinu i pol dana su porazni. Mi imamo povećanje broja nezaposlenih, imamo pad industrijske proizvodnje, pad gospodarske aktivnosti, pad bruto nacionalnog dohotka, imamo povećanje uvoza, smanjenje izvoza itd., imamo pad standarda stanovništva, imamo povećanje svih cijena i to je rezultat i proračuna i deficita proračuna i to je rezultat prije svega ove porezne politike. Netko je tu spominjao korjenite promjene, zaokrete i ne znam šta. Ovakvom poreznom politikom uništena je potpuno lokalna samouprava, nema decentralizacije. Izlaz iz ove krize je decentralizacija, ne centralizacija Hrvatske, ne ovo što je vezano također uz proračun, a to je ovaj Prijedlog zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske. To je izlaz iz ove situacije.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Točno, u pravu ste gospodine zastupniče, Hrvatsku prolazi petu godinu krize. I nemojte vi misliti da ta kriza na ovim prostorima ili da sa tom krizom se nećemo suočavati još u periodu od narednih barem dvije godine. Ali prije nego vam nešto kažem o tome, samo da kažem da glupost nije da je Istra najbrže napredovala za vrijeme Austrije, to je istina. Kako bi izgledala Istra bez jedne Austrije, kako bi izgledala Pula bez jedne Austrije. No bez obzira na sve, Hrvatska je naša domovina i sami ćemo tu svoju domovinu razviti ili je "zakočiti u razvoju". Sami ćemo ju unaprijediti ili ćemo taj razvoj zaustaviti. I upravo danas sam pročitao jedan članak iako i osobno imam određene rezerve na istog, da BDP bi nakon dugo vremena u drugom tromjesečju mogao doseći pozitivnu nulu. Citiram, u drugom tromjesečju ove godine ne bi trebalo biti pada gospodarstva u odnosu na prethodni kvartal zaključili su analitičari sa Ekonomskog instituta za osnovu rasta vrijednosti itd. itd. Kako bismo zaključili je li hrvatsko gospodarstvo i dalje u recesiji treba pričekati objavu vrijednosti za lipanj i za srpanj iako se usuđujem kazati da onaj koji će preživjeti, pogotovo tih malih gospodarstvenika ove dvije godine a danas se nalazi nekako pred čistilištem, gotovo da će proći jedan pakao živjet će vječno. Ako se njima ne pomogne, a neće se pomoći sa kamatama od 12 ili više posto kao što predviđa onaj jučerašnji zakon kojega treba ipak podržati jer daje novu šansu u restrukturiranje tim malim subjektima onda …
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Hvala vam lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Dozvolite poštovani zastupniče da, izvolite s replikom.
Gospodine Vinkoviću, dopustite da repliciram. I samo vama jedna napomena pravo na glupost je Ustavom zajamčena. Gospodine Kajin vi ste koliko se sjećam prije bili protiv monetizacije, ali budimo ruku na srce riječ je o koncesijama samo što zavaravamo jednim neprimjerenim pojmom građane republike Hrvatske. Rekli ste rečenicu na žalost autoceste se moraju dati u koncesiju, nema nam druge. To je citat. Stvar jest u tome što ne postoji samo na sreću jedno rješenje, da nismo pred zidom, da postoji samo jedno rješenje bilo bi vrlo žalosno. Postoji reprogramiranje dugova, postoje izdavanja obveznica, a uostalom kako se niste dosjetili postoji pokretanje gospodarstva, gospodarski rast. Vlada bi trebala stvoriti uvjete što je i gospodin Linić puno puta govorio o tome. S jednim dijelom njegovim kada govori o gospodarstvenicima se u potpunosti slažem. Nije sva krivica na Vladi. Treba analizirati bajne hrvatske menadžere što su radili i što su sve uništili u Hrvatskoj zahvaljujući poklonjenim poduzećima koje im je HDZ darovao zato što su bili bliski HDZ-u. O tome se ne govori u Saboru. Nitko neće uzeti koncesiju na ceste ako dobro ne zaradi, ako mu neće biti dozvoljeno da otpusti radnike i ako neće formirati cijene, normalno one koje možemo plaćati. Međutim, kada neće poslovati s profitom tko će nadoknaditi resto onaj što treba zaraditi? Vlada Republike Hrvatske. Pa uostalom to već i radimo. To i radimo, plaćamo, plaćamo na nekoliko cesta. Prema tome, imamo. Želi se uvjeriti narod da jedina stvar koju možemo je prodati. Pa šta kad prodamo Croatia osiguranje, Hrvatsku poštansku banku, kad sve prodamo. Šta ćemo onda? Jel' ima netko odgovor na to?
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
Apsolutno, slažem se treba pokrenuti gospodarstvo. Evo moj prijedlog uzmite gospodine zastupniče jednu malu tvrtku pa se nosite sa tim izazovima, pa bite odmah zamijenili svoj položaj u toj tvrtci sa mjestom gdje i vi i ja danas sjedimo i nema težeg izazova danas u Republici Hrvatskoj od voditi jednu malu tvrtku. Ja znam samo jedno da smo se prošle godine morali zadužiti za 21 milijardu kuna i znam, sad si ne mogu naći taj papir da na naplatu u iduće tri godine treba, stiže 18 milijardi kuna samo vis a vis dospjelih obveza po osnovu koncesijskih ugovora ili ugovora o financiranju Hrvatskih autocesta i autoceste Rijeke do Zagreba. Znači, iduće godine trebamo vratiti 900 milijuna eura, ove godine vraćamo negdje 450 milijuna eura, one naredne godine vraćamo još negdje oko 800, 900 milijuna eura. I sad bih ja volio vidjeti tko će naprosto od građana za ovakve autoceste kupiti i jednu obveznicu. Pa da ima ne znam kakvo jamstvo o samome jednostavno tom prinosu. Ja tvrdim i to da je lako palit narod. Nije problem niti u referendumu. Problem je što se na jedan otvoreni način ljudima ne želi reći istina, a istina je da ove Autoceste same ne mogu financirati te obveze i da u tri godine zajedno s ovom treba vratiti 18 milijardi kuna, kuna. Prihod je nula. Prihod je samo gubitak.
Hvala lijepa. Prije nego što dam riječ predstavniku predlagatelja radi hrvatske javnosti želim reći da želje ili žal pojedinih zastupnika za bivšim državama ili carevinama nije u djelokrugu i nadležnosti Hrvatskog sabora niti institucija. To je privatna želja, privatni stav i ima pravo u demokraciji takve želje imati. Prema tome, završimo sa takvim željama u Hrvatskom saboru. Dobro. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine predsjedniče, nije to moja niti želja. Ja samo sam rekao da u Istri danas se čuje ona krilatica [[Upadica predsjednik: U čemu sam ja pogriješio poštovani zastupniče ili netko drugi?]] bi članak 214. imate pravo davati mišljenje. U Istri još i danas govore biata Austrija, blažena Austrija. Međutim, sigurno to nije moja želja. Zadnji sam u ovoj sabornici koji bi nešto slično naprosto želio [[Upadica predsjednik: Gospodine zastupniče završili smo, završili smo.]] Želim da mi naprosto u svim ovim izazovima uspijemo odgovoriti na dobrobit naše djece.
Sad mogu zaključit da ne razumijete hrvatski kad vam se govori. Hvala lijepa. Molim predstavnika predlagatelja, poštovanog ministra financija Slavka Linića u ime predlagatelja. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kako sam eto pokušao objasniti koje su sve mjere Vlade da privatnom sektoru omogući normalan rad i ostalo nisam uspio dovršiti ja bih rekao konačno izvješće, pa par riječi oko manjka proračuna uopće države i samog državnog proračuna. Zahvaljujući manjoj razini rashoda i većim prihodima ostvarili smo manjak od 10 milijardi kuna na državnom proračunu što je 3% deficita. Ako se prisjetimo što sam sve rekao kakvo je to okruženje onda možemo zaključiti da sam rezultat i nije tako loš. Možda je za napomenuti dobro da je kamata nešto manje od 9 milijardi kuna. Onda u biti bismo skoro mogli reći da i nemamo primarnog deficita jer to znači da prihodi državnog proračuna koji su redoviti su pokrivali rashode državnog proračuna. Ali je evidentno da trošak financiranja nismo u stanju pokriti. I tu je onda vrlo jasno, sve ove godine od samostalnosti RH ne vraćamo dugove ali je sad evidentno da ne plaćamo ni kamatu dapače već proračun ove godine pokazuje da kompletni iznos kamate neće biti plaćen nego ćemo ga također uključiti u deficit i u biti se zaduživati za plaćanje kamata. Prema tome, trošak našeg financiranja je visok, dugovi su vrlo visoki i u biti dugovi su ti koje ne servisiramo. Ubrzani rast kamata pokazuje da u biti i nemamo već neke značajne prostore za nova ulaganja za nova zaduženja. Kad promatramo opću državu, a to znači uključimo izvanproračunske korisnike, a to su naši fondovi, jedinice lokalne samouprave tada zaključujemo da je manjak 11 milijardi i 225 milijuna. Jednostavno manjak koji nas sa 3,4% već sada jasno u Europi gura prema mjerama koje ćemo morati u okviru programa prekomjernog deficita poduzimati, a koji se programi većinom okreću ili jačanju poreza ili smanjenju rashoda. Prema tome, podatak o kojem itekako moramo voditi brigu. I sad se vraćam na fiskalno pravilo koje se prvi puta primjenjuje u RH za 2012. godinu. Metodologija samo pokazuje da se ne uzimaju stavke i brojke iz proračuna već se korigiraju za metodologiju ESA 95, a to znači da sva plaćanja po jamstvu se smatraju rashodima, isto tako ako nakon 3 godine nisu vraćena plaćena jamstva tada se kompletan iznos uključuje u rashode. Da isto tako neto transakcije oko imovine i nefinancijske imovine također se stavljaju unutra, plaćanje duga umirovljenika također se uvrsti unutra i ono što je najbitnije svi dospjeli, a neplaćene obveze uključuju se također u obuhvat ove metodologije ESA 95. A poslije toga neki prihodi koje smo mi naznačivali se manje-više isključuju. Kad promatramo po toj novoj metodologiji onda dolazimo do podatka da je u odnosu na 2011. kada je u biti utvrđena osnovica u 2012. godini udio smanjen rashoda za 2,6 postotnih poena. Kad smo to ugradili u naše zakonsko rješenje o fiskalnom pravilu tada dobijemo rješenje da je u prošloj godini došlo do smanjenja rashoda u proračunu 2,1%. Što znači ako promatramo pravilo koje govori da smo dužni 1 postotni poen BDP-a smanjiti naše rashode, da smo zadovoljili navedeno zakonsko rješenje o fiskalnom pravilu. Ono što mogu naznačiti to je da je navedeno fiskalno pravilo ogromno ograničenje za RH. I to je razlog da smo u dogovoru sa MMF-om odlučili promijeniti fiskalno pravilo. Navedeno fiskalno pravilo govori o tome koliko moramo smanjiti rashode. S obzirom da vidite u prošloj godini smo imali smanjenje rashoda 2,1% u ovoj godini ga nismo u stanju postići. Nismo ga u stanju postići jer imamo vrlo visok rast kamata. Kad gledamo '14., '15., '16. samo ako zbrojimo obveze za Europu koje moramo davati kao nove članice EU i kad promatramo nagli rast kamata tog trenutka ostvariti i 1% BDP-a uštede rashodovne strane to je jednostavno pravilo kojem ne možemo udovoljiti. Smatramo da je previše statično i da ga moramo promijeniti. Da nije pitanje samo smanjenja rashoda nego da je vrlo bitno vidjeti što možemo ostvariti na prihodovnoj strani i s druge strane da probamo dinamički kad je ovakva kriza pomaknuti određena rješenja. I naravno da probamo reći što sa strukturnim problemima u našem proračunu, a znamo da najveći problem strukturnih problema je mirovinsko osiguranje, mirovinski fondovi. I to je razlog zašto Vlada priprema i vjerujem da ćemo među prvim rješenjem promjena fiskalnog pravila raspravljati o toj točki početkom vašeg zasjedanja na jesen. Ali uglavnom u ovom trenutku možemo utvrditi koja su rješenja po zakonu po kojem smo se bili dužni ponašati. Prema tome, dosta, dosta snažan ja bih rekao rad Vlade na smanjenju rashoda je ipak rezultirao ovakvim rješenjima. Ali isto tako moramo znati da sa ovom metodologijom dio rashoda za brodogradnje nije kompletno unesen u 2012.već je pravilno raspoređen na ranije godine pa je to vjerojatno i rezultat ovakvih brojaka. Vidim da se rasprava vodi o cestama, pa samo nekoliko podataka vezano za ceste. Najveći problem Hrvatske države je javni dug, javni dug koji će bitno utjecati i na rejting ocjene Hrvatske, koje su opet važne kako za ocjenu države ali tako i za gospodarstvo jer one mogu imati direktne utjecaje jel već smo izgubili investicijski rejting. Dug koji je bio iskazan 2011.bio je negdje 48% BDP-a. dug koji smo iskazali za prošlu godinu došao je do 56%, a vidite deficit je skinut na 10 milijardi i nije bilo investicijskih ulaganja. Dug koji već sada bilježimo je blizu 59% i nije kompletno zdravstvo uključeno. Naš zakon i Ustav govori da ne smijemo prijeći 60%. Koliko ja znam dugovi se inače rješavaju ili pozitivnim iskazom proračuna, znači ne smijemo imati deficit nego suficit i tu su rješenja, dizati poreze ili rezati rashode. To su jedini načini kako možemo ostvariti suficit. Bez tog suficita nema vraćanja dugova. A kada govorimo o dugovima onda morate znati nisu to problem samo autoceste, u ovom trenutku mi pregovaramo koji je iznos duga Hrvatskih željeznica preuzeti u javni dug. Pa onda zbrajamo željeznice, pa zbrajamo Croatia airlines.
Ministre vrijeme. Molio bih da privedete. Hvala. Imamo prijavljene 4 replike. Prvi se javio Zoran Vinković. Izvolite.
Uvaženi gospodine ministre. Sada u ovo novije vrijeme je poznata ova parola privatizacija ili bankrot ili idem do kraja iznajmit će sve autoceste, ako to ne uspije odlazim iz Vlade. Ja mislim da bi ipak o tome Hrvatski sabor trebao reći zadnju riječ, a ovo plašenje sa EU komisijom, pa to je prošla i Mađarska i Malta itd. a radi se o onom deficitu od 3% bruto nacionalnog dohotka gdje gotovo nijedna zemlja nije bila spriječena u povlačenju novca iz europskih fondova. Ako malo pogledamo odnos članarine i onoga što možemo povući iz europskih fondova onda to i nije toliko baš velika razlika i pitanje je samo možda čak i treba reći da ćemo sasvim sigurno morati platiti članarinu, a nećemo čak ni povući sredstva jer nismo pripremljeni kroz projekte za povlačenje tih sredstava. I ako se malo analizira proračun činjenica je da je deficit smanjen. Meni je jasno koja su sve zaduženja iz prošlosti ostala i što sve dolazi na naplatu itd., ali je činjenica da je deficit od planiranog povećan u jednom malom postotku što i nije toliko bitno ali smo imali novo zaduženje od 21 milijarde kune gdje smo na to i upozoravali. Ali ono što posebno brine da je cjelokupnom poreznom politikom izvršen udar na lokalnu samoupravu. Vi posao ministra financija radite dobro po meni, dakle punite državni proračun svim sredstvima ali istovremeno gušite razvoj lokalne samouprave. ukidate svo moguće financiranje i svo davanje lokalnoj samoupravi koja je išla iz proračuna. a jedan od najboljih primjera vam je ovaj jučerašnji zakon gdje se za sve državne institucije, završavam, to će i vama biti problem u Ivancu, gdje se za sve državne nekretnine zagrade ukida komunalna naknada. Gdje to ima?
Hvala. Shvatili smo. Ministre da li želite odgovor. Izvolite ministre.
Bio sam ministar financija član ECOFIN-a kada je Mađarska uvezena sankcija, 6 mjeseci je trajala nije mogla doći do europskih fondova. Kada su izmijenili svoje proračune ušli su i mogli su koristiti. Nemojte misliti da članstvo u EU je nešto lako. Nije. Daleko su odgovorniji i vrlo su strogi. Trojka, a ta trojka vam predstavlja Europsku komisiju, Europsku centralnu banku i MMF nemaju razumijevanja. Traže red i vrlo jasne brojke. Prema tome tko god misli da ćemo se moći igrati kao hoće li MMF neće li MMF ne, mi smo sada članovi EU i s obzirom da nam je želja 12 milijardi eura povući i dobar dio projekata u kojem bi htjeli infrastrukturu i neke standarde Hrvatske uskladiti sa Europom ako ih želimo koristiti morat ćemo voditi odgovornu financijsku politiku. to mora svima biti jasno i tko god šalje drukčiju poruku nije shvatio da EU je u biti vlada koja traži žestoku disciplinu, žestoku. I nikoga ne želim plašiti nikad mi nije namjera plašiti ali isto tako nikomu ne želim sijati nerealne planove. Prema tome trebamo biti odgovorni članovi i jednostavno pokazati da smo u stanju voditi svoje financije, a nisu lagane, nisu lagane jer smo do sada sve gradili na dug a koristeći imovinu nismo zarađivali. Nismo. Neovisno o tome je li to visina koncesije, je li to uspješnost naših trgovačkih društva, je li to uspješnost naših institucija. Premalo smo zarađivali.
Zahvaljujem. Sljedeća replika Martina Dalić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine ministre ovo što ste sada izrekli u odogovoru na repliku je u suprotnosti sa onim što ste govorili danas u nekim od prethodnih izlaganja. Upravo ste konstatirali da trebamo smanjivati deficite, dugove a ne želite mi odgovoriti na pitanje kako ćete spriječiti rasap koji postoji u ovogodišnjem proračunu. Što vidim ja, što vidi svatko tko imalo zna pročitati proračun, što vidi ta ista Europska komisija. Kažete da to nije tema. Ali to je itekako životna tema naše svakodnevnice. Jer kada ste govorili o fiskalnom pravilu kazali ste fiskalno pravilo je teško. Pa smisao je toga fiskalnog pravila i Zakona o fiskalnoj odgovornosti bio da ministru financija da snagu da potakne reforme potrebne za snižavanje rashoda. Pa bez toga ministre neće ići. I vi sada kažete, promijeniti ćemo pravilo. Jer u izvještaju fiskalnog odbora za one koji možda ovdje nisu s time upoznati mi imamo i fiskalni odbor koji nadzire primjenu pravila. U izvještaju fiskalnog odbora kaže iskustvo sa pravilom iz 2012. ukazuje na potrebu da se pravilo mijenja. U slučaju da se pravilo ne mijenja problemi u primjeni koji su uočeni u 2012. ostali bi i u 2013. pri čemu je vrlo izvjesno da bi primjena istih kriterija dovela do neispunjavanja pravila. Pa smisao je u tome da se rashodi smanjuju a ne da se pravilo prilagođava svake godine kako to nama odgovara. U 2012. ste metodološki našli način da ispunite pravilo, u 2013. vam ta metodologija više ne paše pa kažete promijeniti ću pravilo. A zalažete se za red, spominjete nam Europsku uniju i tome slično.
Hvala. Imamo odgovor ministra Linića. Izvolite ministre.
Ajmo nekoliko riječi o fiskalnom pravilu. To je rješenje koje je dala bivša vlast. Uz to su bili i sindikati i oni su dali svoju ruku za to rješenje. Treba reda. Jednostavno ću ga objasniti. To fiskalno pravilo veli, neovisno, mi možemo imati dvostruko veće prihode, dvostruko veće. Imate smanjiti 1% rashodovnu stranu u odnosu na bruto društveni proizvod. 1%. Takvo pravilo nitko u Europi nije donio. Što vam to znači? Hoćemo li prevesti to? To vam znači … [[Govornik se ne razumije.]] % smanjiti plaće i smanjiti mirovine. To vam to govori, smanjiti mirovine, smanjiti plaće. Mirovine koje su u prosjeku 2000. kuna, da, Vlada Zorana Milanovića ne misli da to možemo provesti. Ne i budimo iskreni, da tražimo disciplinu. Ali u 5 godišnjoj krizi postaviti pravilo gdje … [[Govornik se ne razumije.]] pada bruto društveni proizvod da smanjujete mirovinu a već sada dvije tisuće kuna znači 80% socijalnih slučajeva u mirovinskom sustavu. U isto vrijeme smanjivanje plaća koje smo imali znači da nam trenutno svi kadrovi odlaze gdje god mogu jer ih ne možemo više zadržavati. Koja je svrha svega toga? Koja je svrha svega toga? To ste pravilo postavili ne gledajući da je Hrvatska 5 godina i da je pravilo moglo glasiti drukčije. I da mi pravilo mijenjamo i predložiti ćemo vam ga. Da ne gledamo samo rashodovnu stranu nego da gledamo i prihodovnu stranu. I da gledamo ako je 5 godina recesije da se sve to može pomaknuti. To je rješenje koje nismo sami napisali. Zajedno sa Europskom komisijom, zajedno sa MMF-om. I biti će još teže nego ovo ali će nam dati predaha, … [[Upadica se ne čuje.]] ali će nam dati predaha. Jer osnovni problem su strukturni problemi. Dajte mi rješenje mirovina koje niste dala kao ministrica. Onda možemo razgovarati. Prema tome, to što vi želite da Vlada radi sulude poslove nećemo. Mijenjamo pravila koje ste vi donesli jer su loša.
Hvala. Sljedeća replika Ivan Šuker. Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepa. Nitko od vas ministre ne traži sulude poteze ali bih volio da se sjetite svojih rasprava o proračunu i željeznica. Tada ste meni govorili da 2 milijarde i 900 za željeznice nije dovoljno. A što ste napravili vi? Smanjili ste na milijardu i 400, dali ste jamstvo i željeznice zadužili. A od javnog duga ne možete pobjeći. I to je bit problema. Međutim, gospodine ministre, vi ste danas rekli jednu stvar iz koje ste se u ovom Visokom domu 2008. ismijavali a to je primarni suficit. Da, Hrvatska je 2008. imala primarni suficit od 2 milijarde kuna, imala je deficit 0,8. Dogodila se gospodarska kriza 2009. Zašto to spominjem? Zato što strukturni problemi rashodovne strane proračuna koji su bili 2009. nažalost danas vama tuče o glavu isto nismo ih mi uspjeli riješiti a niste ih ni vi riješili. Jer bježimo od suštinskih problema a to su strukturne reforme. I vi to jako dobro znate i niste ih u stanju provesti isto kao što ih nismo u stanju bili provesti ni kolegica Dalić ni ja ali ste nemojte govoriti da su se postigli nekakvi senzacionalni uspjesi, problem Hrvatske je rashodovna strana. I vi to jako dobro znate. Međutim sa ovom poreznom presijom koja se dogodila prošle godine sada je postao problem Hrvatske i prihodovna strana. A možemo govoriti o redu i neredu. Gledajte kada je 2004. povećana naplata prihoda od 10, 11% onda to nije bio red, onda to nije bilo uvođenje reda nego se ovako dogodilo slučajno. A sada je to uvođenje reda ako su prihodi praktički na istoj razini kao i prošle godine. Govorimo istim jezikom, kažemo primarni suficit 2008. je bio 2,5 milijarde kuna. 2009. dogodilo se rast deficita, nažalost struktura tog deficita, jer struktura tih rashoda dana i vama tuče po glavi jer naprosto se ne može promijeniti bez radikalnih rezova a vi to jako dobro znate. Problem zdravstva nije ništa novoga u odnosu na ono što se događalo prethodnih godina. Prema tome, mislim da se mi koji smo bili u Ministarstvu financija jako dobro razumijemo, samo govorimo uvijek isto. Kaže sjetite se što ste govorili za željeznice.
Hvala. Imamo odgovor, izvolite ministre.
Ima, ima razlike, itekakvih razlika ima. U 2012. godini restrukturiranje željeznice je ogroman reformski potez, ogroman. Nismo povećali izdatke nego sad radimo crtu i želimo reći ovo su stari dugovi, bit će javni dug, zato raste javni dug, treba ga platiti. Ali isto tako Gredelj je otišao u stečaj, niste bili sretni. Sjetite se one … što to radite. Gredelj danas iz stečaja pokušava izaći, dio ide u privatizaciju. Isto tako, idući tjedan je objava privatizacije cargo prometa. Nećemo ga više imat, previše je dugova, prenosimo na novog vlasnika. Izvinite pa to su reforme, reforme su to. Isto tako putnički pokušavamo ne samo davat novce za plaće nego izgradit kompozicije koje će umanjit deficite u putničkom premetu. Prema tome hoćemo li dalje, hoćemo li govoriti o Croatia airlinesu što se sve radi da jednostavno ili će zarađivat ili će se zatvorit. Zatvorit, da. Sve su to reforme koje imamo. Reforma je i autocesta, autocesta, ili moraju zaradit ili ne mogu opstati. Mi moramo definirat što ćemo s dugovima. To je prijedlog koncesije, sve su to reforme. Za vas to nisu reforme. Zdravstvo, platili smo 5 milijardi, odnosno 3,3 za sada. Ali izvinite idu reforme, idu. Postavljena su sanacijska vijeća i ići će reforme i bit ćete protiv odvajanja osoblja koje nije bijelo i pokušaja privatiziranja tog dijela, rezanja pojedinih odjela, spajanja bolnica. Sve nas to čeka u 6 mjeseci, sve je pripremljeno, timovi rade i itekako se ozbiljno, to su ogromni zahvati u tom dijelu. Isto tako, socijala koja ide na sasvim drukčiji cenzus, sve smo to polako pripremili i sve su to reforme koje strukturno mijenjaju rashodovnu stranu. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvinite, nešto se treba i pripremiti. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, željeznica je 2012.
Vrijeme. Hvala. I posljednja replika, Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi ministre Liniću, s vama je zadovoljstvo uvijek polemizirati ovdje u Saboru jer ste izravni, konkretni, ne vole vas jako, naročito kumice na placu ali niste ovdje da se ikome svidite, to ste zapravo prije i naznačili u tome. Ne plašite narod ali međutim trebate znati, a vjerojatno to znate ali treba ponoviti u ovom Visokom domu. Doktrina ekonomskog šoka sastoji se upravo u tome da se stvari prikazuju nerješivima, po građane katastrofičnima. Sve zemlje koje su prolazile iste Tantalove muke koje prolazi sada i Hrvatska, prolazile su isto ovo, uvjeravalo ih se da se sve treba prodati, koncesionirati, unajmiti, dati i bez ičega ostati. Nakon toga, pogledajte od Južne Amerike, Europe, onih zemalja u tranziciji kada su jedanput to učinile natrag više nema. Velika nezaposlenost, nisu riješeni strukturni najveći problemi. Mi imamo druga rješenja, koliko god se to činilo u ovom trenutku nerješivim. Rekli ste da je javni dug najveći problem i da javni dug rezultira i negativnim ocjenama rejting agencija. Čijem su rejting agencije, u svojstvu čega djeluju, krupnoga kapitala. Pa upravo ovo sve što vi radite, prisile su nas da radimo to što vi radite, da rasprodajemo i da krupni kapital dođe do tih sredstava. Mi ćemo monetizirati autoceste i što ćemo … dat ćemo u koncesiju autoceste na 50 godina. I što ćemo onda napraviti, ostat ćemo bez radnih mjesta, ostat ćemo bez novca, potrošit ćemo taj novac. Kad ćemo više ako nećemo napraviti, stvoriti uvjete za proizvodnju. To je jedino rješenje, ovo drugo ništa nije rješenje. Reprogramirat dugove da, može se, postoji ono ne vratit dugove. Sjetite se slučaj Brazila kad je najavio nevraćanje dugova. Nismo mi velika zemlja kao što je Brazil, ali sasvim sigurno da imamo svoj put, ne sve ono što kaže Bruxelles i što kaže Sjedinjene Američke Države itd. jer to nije doba put.
Hvala. Imamo odgovor, izvolite ministre.
Dobro, ja ću samo jedno reći, znate slušajući rasprave u zadnjih 20 dana dobio sam dojam da kad monetiziramo ili koncesioniramo ceste da će ih netko strpat u kofer i odnijet iz Hrvatske. Tako vodite rasprave. Što vam znači koncesionar ako se definira cijena koja mora bit u narednih 40 godina ako je koncesija, 40, onda će se u ugovoru definirat. Prema tome kvaliteta ugovora može bit tema rasprave. Ali već unaprijed govorit da mi prodajemo ponos, što to znači, odlaze ceste iz Hrvatske? Ne, one ostaju ovdje. Ostaje pitanje tko će s njima upravljati. Da, istina je, mi do kraja nismo raščistili restrukturiranje ni jedne ni druge autoceste. Dio ljudi mora ići doma, po km dužnom previše je zaposlenih u odnosu na europske ceste gdje se naplaćuje cestarina. Što bismo htjeli bit, socijala? Ne, ne dolazi u obzir. Prema tome shvatite jedno, o ugovoru se uvijek može razgovarat i o ugovoru možete itekako kvalitetne primjedbe dat ako ga loše sklopimo. Ali da li je koncesionar ili država, ceste ostaju ovdje, ostaju građanima na usluzi. Samo kratko, u 2014. godini obaveze autocesta koje ne pokrivamo prihodima, koje ne pokrivamo prihodima, 6,3 milijarde kuna. 6,3 milijarde su obveze koje ne možemo pokrit, a inače budimo iskreni prihodi su i jedne i druge ok 4 milijarde. Najveći dio prihoda odlazi na funkcioniranje autoceste i oko 1 milijarde ulaganja u izgradnju. 6,3 milijarde su nam obveze koje moramo preuzeti u državni proračun ili naći rješenje. Zadnji krediti zaključeni za autoceste 2009. cijena kapitala na autocestama 9 i 10%.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. I u ime kluba SDP-a potpredsjednica Dragica Zgrebec, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, ministre sa suradnicima, glavni državni revizoru sa suradnicom, kolegice i kolege. Državni proračun jedne zemlje zapravo je rezultat politike u gospodarskom i u fiskalnom smislu, a izvršenje proračuna onda pratimo kako se u jednoj godini takva politika gospodarska, fiskalna, financijska realizirala. Kad smo donosili proračun za 2012. godini imali smo u prva dva mjeseca i privremeno financiranje. Dakle, praktički 10 mjeseci se moglo utjecati na ostvarenje proračuna za prošlu godinu. Koji su glavni ciljevi bili gospodarske i fiskalne politike opširno je govorio ministar u uvodnom izlaganju. Ja ću samo reći dva važna cilja ponoviti da je to fiskalna konsolidacija i financijska zapravo bolje reći konsolidacija, svođenje deficita u okvir kako je to rečeno kroz Zakon o fiskalnoj odgovornosti. A drugi segment je konsolidacija gospodarstva, uvjeti za njezino dinamiziranje, uvjeti za investiranje prvenstveno na održavanje radnih mjesta i eventualna otvaranje novih radnih mjesta. Koje su mjere tada poduzete što kroz zakone što kroz samu proračunsku politiku? Došlo je do preraspodjele poreznog opterećenja, dakle sa radom, pa dijelom i rezultata kapitala na potrošnju. Važno je reći da su poduzetnici oslobođeni jednog dijela doprinosa što kod nas zapravo fiskalni ili porezni, para porezni nameti. Da su smanjene i četiri parafiskalna ili državna davanja, ali da je stimulirano investiranje na način da se oslobađa poreza na dobit onaj dio, segment koliko je u jednoj godini investiran. U nekoliko navrata davalo se mogućnost da porezni dužnik regulira svoj porezni dug kroz reprogram, a krajem godine uvedena je i mogućnost predstečajne nagodbe u smislu da se dugotrajni stečajni procesi skrate na maksimalno moguće vrijeme. Gospodarski cilj je bio da se gospodarski rast temelji u većoj mjeri na investiranju i da se ta nepovoljna struktura koju smo imali kad smo imali visoki rast društvenog bruto proizvoda koji je u većoj mjeri temeljen na potrošnji i na osobnoj i na državnoj, a u manjoj mjeri na investiranju promjeni. U tom smislu povučene su i neki potezi koji nisu vezani direktno uz državni proračun, ali su vezani kroz Hrvatsku investicijsku banku, dakle banku za obnovu i razvoj. Povećana su izdvajanja iz proračuna sa zadnjih godina nekih razine 200 milijuna na 600 milijuna kuna, ali se i kroz HBOR o čemu smo govorili kad smo raspravljali Godišnje izvješće HBOR-a za prošlu godinu nešto opširnije govorili. Dakle, nakon nekoliko godina ponovo imamo veća ulaganja u investicije ili plasmane za investicije kroz HBOR nego što imamo u obrtna sredstva. I značajno su smanjene kamate u posljednje tri godine, pa i u ovoj godini negdje oko jedan indeksni poen su padale kamate u HBOR-u za investiranje, dati su prioriteti u što se treba investirati. Dakle, to je industrija, turizam, poljoprivreda, zaštita okoliša i slično. Na žalost, u prvoj godini rezultati gospodarske politike i mjera koje su poduzimane nisu dale željene rezultat. Još uvijek imamo smanjenje društvenog bruto proizvoda za 2%. Dakle, nismo došli do bitnije promjene strukture da bi investicije bile na toj razini da bi umanjile ili možda sasvim anulirale pad društvenog bruto proizvoda, a on rezultira prvenstveno stoga što imamo značajan pad potrošnje industrijske proizvodnje. Upravo stoga što nam pada potrošnja, a što smo u potrošačkom smislu i bili značajni uvoznici imamo pad uvoza za negdje 0,4%. Ali smo istovremeno povećali robni izvoz za 1,4% i to je nešto što ocjenjujemo da se dobro desilo u 2012. godini. Samo nekoliko rečenica oko samog ostvarenja proračuna kroz statistiku. Prihodi su ostvareni negdje oko točno 109,8 milijardi kuna. One su na razini planiranih, ali su viši u odnosu na godinu ranije za 2,3%. Utjecaj je to upravo ove preraspodjele poreznih davanja koje su stupile na snagu u 2012. godini, ali i kao što je sam ministar rekao efikasnije fiskalne discipline i efikasnije naplate poreznog prihoda. Tako da su porezni prihodi ostvareni sa 64,3 milijarde i povećani za 5,3%. Sigurno da je tu utjecaj, najveći utjecaj ima stopa PDV-a koja je rasla za 2 indeksna poena, ali smo istovremeno imali i smanjenje PDV-a na 10% za određene usluge. Doprinosi na razini od 37,8% manji su za 2% što je također utjecaj smanjenja doprinosa za zdravstveno osiguranje, dok su posebni porezi i trošarine stagnirali, odnosno ostvareni su na razini godine ispred u visini od 11,2 milijarde kuna. Kad promatramo rashode oni su također ostvareni na razini planiranih u visini od 119,8 milijardi kuna. Smanjeni su kad se konsolidiraju ili u neto iznosu od 1,6 milijardi kuna ali treba reći da kad gledamo po kategorijama rashoda da su oni uglavnom smanjivani na gotovo svim stavkama, osim na naknadama za građanstva i kućanstva. I ako izuzmemo porast kamata koje je trebalo platiti kroz Proračun 2012. godine onda je to upravo na ovim rashodima gdje su ostvarene uštede smanjenje negdje oko 2,8 milijardi kuna. Što se nije smanjivalo i što kažemo da jednostavno nije moguće da dalje smanjujemo s obzirom na razinu takvih prihoda koje dobivaju naši građani odnosno kućanstva? Mirovine na razini od 35 milijardi kuna. Treba reći da u 2012. godini ponovno se usklađuju, dakle ukinuta je ona restrikcija neusklađivanja tijekom godine. Zatim naknade u zdravstvu, to su bolovanja i slične naknade od 19,7 milijardi, porodiljne naknade, dječji doplatci, naknade za nezaposlene od 5,3 milijarde i izdaci za socijalno osjetljive skupine građana 2 milijarde. Dakle, to je negdje ukupno 64,4 milijarde kuna i to je na razini rashoda koje smo imali i u 2011. godini. Ono o čemu se najčešće i najviše raspravlja kada raspravljamo o izvršenju proračuna to je deficit koji je u 2012. godini ostvaren ukupno na razini opće države od 11,2 milijarde ili 3,4%. Gledajući sam državni proračun to je 3% ili nešto iznad 10 milijardi kuna dok je razlika od 0,4% se odnosi na deficite izvanproračunskih korisnika odnosno neki sitni suficit u lokalnoj i regionalnoj samoupravi. Dakle, na ovakav način smanjiti deficit koji je značajno pao u odnosu na godinu ranije i u realnom i u apsolutnom iznosu a istovremeno imate pad BDP-a možemo, ja osobno a i mi u klubu možemo konstatirati da je to zapravo učinjeno s velikim trudom i posebnom disciplinom u smislu rashodovne strane državnoga proračuna. To se tada može pratiti kroz fiskalno pravilo gdje Zakon o fiskalnoj odgovornosti definira pravila ograničavanja državne potrošnje, jačanja odgovornosti za zakonito namjensko i svrsishodno korištenje proračunskog novca te na jačanje kontrole i nadzora radi osiguranja fiskalne odgovornosti. Pratimo dva pravila, privremeno pravilo ili tzv. prvo pravilo koje se primjenjuje u slučaju primarnog deficita proračuna, dakle odnosi se upravo na naš proračun. Ono traži smanjenje rashoda proračuna iskazanih udjelom u BDP-u za najmanje 1 postotni bod sve dok postoji takav primarni deficit. Već je rečeno da je u izvršenju proračuna da su rashodi od 139,5 milijardi čine 42,2% BDP-a što u odnosu na 2011. godinu kada su iznosili 44,3% znači smanjenje za 2,1 boda i da na takav način se korištenjem takvog mjerila zadovoljilo fiskalno pravilo. Drugo fiskalno pravilo ili trajno pravilo odnosi se na održavanje nultog, odnosno pozitivnog primarnog salda a predstavlja razliku prihoda i rashoda kada se isključe kamate. I ako na taj način kontroliramo kako se ostvarilo to trajno fiskalno pravilo onda možemo reći da smo u 2012. godini imali deficit od 1,2 milijarde, godinu ranije od 8 milijardi kuna. I vrlo kratko, koliko mi je ostalo vremena, da kažem oko revizije. U reviziji je važno pratiti izvršenje naloga i preporuka iz prethodne revizije i tekućih nalaza. Iznijet ću nekoliko takvih preporuka i nalaza koji su ostvareni. Dakle, u konsolidirani izvještaj uključeni su ukupni rashodi zdravstvenih ustanova, a ne samo transferi prema njima, odluka o žurnoj pomoći za ublažavanje posljedica elementarnih nepogoda usklađena je sa odredbama zakona, otklonjene su nepravilnosti oko izdavanja jamstava u smislu definiranja novih jamstava, u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna uključena su jamstva dana HBOR-u te je usklađena analitika sa glavnom knjigom. O stjecanju udjela u trgovačkim društvima ovaj put je odlučivala Vlada. Djelomično je izvršen nalog o podacima uz izvršenje državnog proračuna koji se odnosi na nepodmirene obveze, državni dug, potencijalni dug, potraživanja i državnu imovinu. Značajan broj naloga i preporuka još uvijek nije u cijelosti ili uopće nije otklonjen, odnosno po njima nije postupljeno. Dakle, nije povezan informacijski sustav na evidentiranju i upravljanju javnim dugom sa Državnom riznicom na čemu se radi. Dalje se potraživanja za poreze i doprinose iz nadležnosti drugih proračunskih korisnika ne iskazuju u njihovim financijskim izvještajima itd., neću imati vremena. Ali važno je konstatirati da su otklonjene sve nepravilnosti oko planiranja evidencije. U tijeku su one koje se kvalitativno povećavaju efikasnost korištenja proračunskog novca. Već je glavni državni revizor rekao koji su razlozi da je mišljenje uvjetno, dakle temeljem preporuka i navoda koji nisu izvršni pa se onda tu nabrajaju upravo ti dopunski podaci oko izvršenja državnog proračuna koji još uvijek nisu u cijelosti primjenjivi, da se ne evidentiraju potencijalne obveze narednog razdoblja, za sva državna jamstva nije naplaćena provizija itd. Zaključno, kod samog izvještaja može se reći da je vidljiv značajan napredak ali i zahtjevnija ocjena Državnog ureda za reviziju što je logično jer je Hrvatska danas članica EU jer su proračunski zahtjevi i proračunska disciplina vrlo oštri i treba ih izvršavati. Klub SDP-a prihvatit će i Izvješće o izvršavanju Državnog proračuna za 2012.godinu sa izvješćem o fiskalnom pravilu i nalazu Državne revizije. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Prvi se javio Zoran Vinković. Izvolite kolega.
Uvažena potpredsjednice, pa možda ste dobro definirali definiciju proračuna, da je to rezultat političke i gospodarske aktivnosti i tu bih se ja mogao složiti. Ali u većem dijelu političke aktivnosti. I sada ajmo malo pogledati rezultate te političke aktivnosti unazad ovih godinu i pol dana. Svjestan toga što je naslijeđeno, svjestan toga u kakvom je stanju država bila, koliki su bili dugovi i da smo jednom prilikom one milijarde dolara pretvorili u eure jel to daleko manje izgleda. Međutim rezultat ove političke aktivnosti je povećanje broja nezaposlenih, pad gospodarske aktivnosti, pad industrijske proizvodnje, povećanje uvoza, smanjenje izvoza, pad standarda građana. Kada govorimo o potrošnji tu ne mislim na opću potrošnju nego potrošnju građana. Normalno da je pala, povećan je PDV za 2% na taj način, a imajući u vidu ono što je Njemačka radila kada je htjela pokrenuti gospodarstvo ona je upravo radila suprotno smanjila PDV i na taj način potaknula i potrošnju i proizvodnju. Dakle jedan proizvod s PDV-om radi se o 2% je skuplji nego onaj sa 21% itd., itd. Dakle rezultati ove političke aktivnosti su na ovom gospodarskom planu katastrofalni. Ali isto i tako i na političkom jer cjelokupna porezna politika dovela je do toga da lokalna i regionalna samouprava jednostavno više nema načina za preživljavanje. Svaki zakon koji se donosi u ovom Saboru je udarac na lokalnu i regionalnu samoupravu. Pa i od onog jučerašnjeg.
Hvala. Imamo odgovor potpredsjednica Zgrebec. Izvolite.
Kolega Vinkoviću vlada ne vodi gospodarstvo, eventualno utječe na politiku u onim segmentima gdje je država vlasnik, dakle u državnim poduzećima i gdje je većinski ili manjinski vlasnik može sa više ili manje uspjeha utjecati na politiku koja se vodi u gospodarstvu. Ali Vlada stvara okvire i stvara mogućnosti da to gospodarstvo može napredovati, rasti, investirati itd. Mjere koje su donesene imale su ili daju mogućnost da gospodarstvo može investirati. Ali naše gospodarstvo je u takvoj situaciji nelikvidnosti najvećim dijelom i insolventnosti da jednostavno u kratkom roku se ne može oporaviti i zato morate provoditi sve ovo prema privatnim poduzećima što se radi u Hrvatskoj što nijedna druga vlada na takav način ne mora raditi jer je privatno gospodarstvo snažno i može se samo nositi sa problemima u krizi. Uspoređivati Njemačku i Hrvatsku njemačko gospodarstvo i hrvatsko gospodarstvo uopće kolega ne možete. Pitanje potrošnje u Njemačkoj je pitanje njezine domaće proizvodnje i naravno da će oni stimulirati pa i u poreznom smislu će stimulirati da jača njihova domaća proizvodnja. A naša potrošnja pogledajte naše trgovačke centre, naša potrošnja građana se u trgovini velikim dijelom alimentira iz uvoza. I ne bi bilo uredu da mi uvoznu robu stimuliramo nižim PDV-om.
Hvala. Sljedeća replika Ivan Šuker. Izvolite.
Uvažena gospođo potpredsjednice ovog Visokog doma. Dakle govoreći o rashodovnoj strani proračuna vi ste rekli da se smanjilo ovo smanjilo ono međutim ono je ostalo na razini 2011.godine i to ukazuje na ključni problem. i možemo mi ovdje govoriti što god hoćemo međutim kada pogledate tri najveća rashoda državnog proračuna to su plaće, to su mirovine, to je zdravstvo, to je nešto što će iz godine u godinu rasti jer vi ako na plaćama ništa ne napravite samo onih 0,5% na minuli rad sljedeće godine vam masa dakle da se ništa ne promijeni raste za 0,5%. Imate onu formulu za rast mirovina i to određen rast ima zbog deficita vi svake godine imate rast troškova kamate. I sada kada na ovoj rashodovne strni dodate jedan dio iznosa ovoga o kojem govorimo oko sanacije zdravstva, uopće neću govoriti da li je to milijarda, dvije, dvije i pol, petsto milijuna nebitno je ali je bitno da je na rashodovnoj strani taj iznos nije prikazan i ne postoji. I kada bi se taj iznos na rashodovnu stranu uknjiži a morati će se uknjižiti … [[Govornik se ne razumije.]] onda bi slika bila lošija. Ali u cijeloj priči kada imate deficit 10 ili 11 milijardi kuna, onda milijarda kuna glupo je reći nije problem ali suštinski gledajući nije problem. Nego je problem u tome što nisu provedene strukturne reforme i to je ono što u ovom trenutku zadaje ministru financija problem sa proračunom 2013. godine u 6 mjeseci. Upravo ova tri rashoda o kojima sam govorio. Jer ako vi imate za mirovine 36 milijardi, ako imate za plaće bez zdravstva 21 milijardu a onih 8 i još nešto milijardi vam je u troškovima zdravstva koje idu prema bolnicama. Ako imate troškove zdravstva 21 milijarde iako se tu nije provela ni jedna strukturna reforma da se smanje rashodi onda je to, taj problem koji vas latentno lupa u glavi. I to je ono o čemu mi trebamo razgovarati u ovom Saboru a ne se hvaliti nekakvim visokim dostignućima koje se nažalost ako ne riješimo ovaj problem nikada neće vidjeti.
Odgovor. Izvolite potpredsjednice.
Pa ja ne znam gdje ste vi čuli niti ministra pa niti u mom izlaganju da se mi hvalimo sa nekim velikim dostignućima. Govorimo o problemima koji su zatečeni, problemima koje danas imamo i sa kojima se nosimo. Jednako u, nas pogađa i ove u poziciji i opoziciji jer je to zapravo problem naše države i naših građana u krajnjoj liniji. Ali kada idete gledati da mi iz godine u godinu ćemo imati sve veće rashode na temelju zaduženja, dakle, kamata, vi nešto morate činiti. A istovremeno imate tako slabašno gospodarstvo pa onda i građane koji iz tog gospodarstva alimentiraju svoje prihode da to jednostavno je neodrživo stanje. Ali dragi moj kolega, bili ste ministar, bili ste i ministar financija, od 2008. godine kada su naznake krize bile pa do 2010. godine ništa se nije učinilo. Razgovarala sam malo prije, prije ove sjednice sa kolegicom Kosor pa smo malo obnovili program Vlade 2010. godine. Šta se, uz to što su se povećavali porezni prihodi na način da su se povećavali porezi, istovremeno se činilo u programu Vlade isto ono što i sada, o čemu mi razgovaramo. Kamo sreće da se to tada realiziralo. Prodaja manjinskih udjela u poduzećima, koncesije, smanjenje proračunskih rashoda itd.. Kamo sreće da se to radilo 2010., 2011. 2012. bi već bili rezultati.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Martina Dalić. Izvolite kolegice.
Dozvolite samo jedno kratko odgovor gospođi Zgrebec. Zašto zašto se nisu realizirala prodaja manjinskih udjela? Zato jer je Vlada krenula u osnivanje AUDI-a, što je uzelo jedno godinu dana. A vi ste jučer ponovo krenuli u premještanje AUDI-a i sada u Ured za upravljanje državnom imovinom, to će vam opet uzeti godinu dana i neće se napraviti ono što želite. Ali da se vratim na temu. Tema nam je Izvještaj o izvršavanju proračuna za 2012. godinu. A vi ste me ministre podsjetili da bi možda u govoru o tome izvještaju se trebalo podsjetiti i što je tko govorio kada smo donosili proračun. Pa ste kazali da ja plašim narod. I da se jako dobro sjećate što sam tada govorila. Moram vas ispraviti ja uopće tada nisam govorila nego je o proračunu govorila tadašnja predsjednica HDZ-a gospođa Kosor. Ja sam joj u pripremi toga govora pomogla i ne bih se stoga odrekla niti jedne rečenice koju je tada izrekla. A gospođa Kosor je tada rekla da se HDZ sa ovako definiranim ciljem proračuna a to je smanjivanje deficita slaže i navela je i razloga da su to domaći, strani, gospodarske okolnosti i financijska tržišta. Nismo mi dakle plašili narod. Međutim, isto je tada HDZ rekao da će povećanje PDV-a za 2% sigurno neće potaknuti stanovništvo na veću potrošnju. I potrošnja je pala za 3% i sami ste rekli. Nismo mi dakle plašili narod nego se dogodilo ono što smo vam na neki način kolegijalno sugerirali, upozoravali upravo zato jer i ja osobno a mislim i najveći broj kolega u Klubu HDZ-a želi da se rezultati koje ste ostvarili u 2012. održe. Međutim sve ono što vidimo oko nas jest da su ti rezultati nažalost privremeni. A ja na primjer jesam govorila o proračunu za 2013. kada sam vas upozorila da će Hrvatska zbog njega izgubiti reiting i to se je dogodilo. Dakle, ne radi se o plašenju naroda nego i u ovom izlaganju o Izvršavanju proračuna za 2012. ja ću i dalje u ime Kluba HDZ-a nastojati ukazati vam i na elemente o izvršenju i na elemente koji iz toga izvršenja proizlaze koje bi stvarno valjalo unaprijediti i poboljšati radi onoga što je rekla gospođa Zgrebec da je to problem sviju nas jer je to problem naše države. A problem javnih financija jest veliki problem naše države koji određuje njezine sljedeće godine i život sviju nas. Na prvoj stranici ovog Izvještaja o izvršavanju piše da su prihodi povećani za 2,4 milijarde kuna, rashodi za 1,6 i da je deficit smanjen za 4. Međutim, želim vas podsjetiti da je i početni plan Vlade i originalni proračun bio da će se prihodi povećati 1,5 milijardu, da će se rashodi smanjiti 2,6 milijardi i da će rezultat biti isti, odnosno deficit minus 4. Ono što je Vlada na početku najavljivala, ono što je na početku željela a ono što je na kraju 2012. ostvareno jest ostvaren cilj ali na sasvim drugačiji način i sasvim drugačijom strategijom od onoga što se željelo na početku. Ta strategija jest tijekom godine Vlada je od strategije gdje se je smanjivanje deficita trebalo temeljiti dominantnim rashodima prešla u strategiju u kojoj je to smanjivanje deficita realizirano kroz prihode. To se u izvršavanju proračuna vidi. To brojke proračuna dokazuju i to svi znamo. Nažalost i ovo smanjivanje rashoda od 1,6 milijardi kuna ustvari je i nešto mršavije jer u ovom padu rashoda od milijardu 600 postoji i sadržano je i smanjivanje subvencije za HŽ od 517 milijuna o čemu je ovdje već bilo riječi. Ali stvarnog smanjivanja subvencija HŽ-u nije bilo jer ste u prosincu 2012. što također piše u ovom izvještaju dali dva jamstva HŽ-u za financijsku konsolidaciju i zbrinjavanje viška zaposlenih. Dali ste im u naravi jamstvo za isplatu računa i dugova dobavljačima i plaće, ono što je do tada jednostavno bilo zapisano u proračunu. I to je u suštini sukus i bit ove današnje rasprave i to po ne znam koji put, zato jer nažalost smanjivanje proračunskog deficita, smanjivanje dugova, smanjivanje neravnoteže, smanjivanje onog svega o čemu i vi govorite i za što se zalažete neće se moći održati u 2013. godini jer rashodi bujaju, rashodi rastu, rashodi nisu pod kontrolom, a mjere fiskalne politike kojima ste smanjili proračun u 2012. rezultirat će i rezultirale su kretanjem gospodarske aktivnosti koju vidimo i konačno, teško se reflektiraju upravo na izvršavanje proračuna u ovoj godini. Jer i na određeni način račun za pogrešno utvrđene prioritete u ekonomskoj politici i fiskalnu politiku kakva se vodila stiže na naplatu na neki način i prije nego što ste se nadali. Prihodi su u prvih 5 mjeseci manji za milijardu 600, rashodi su veći za 2,5 milijarde. Uz povećanu opću stopu PDV-a, povećanu stopu PDV-a na prehrambene artikle s 0 na 5, uza svu silnu buku i galamu koja se proizvodi u naplati poreza, fiskalizaciju, sveopći red i disciplinu minus milijardu i 600, a plan za ovu godinu predviđa rast od 3,5 milijarde. To znači da bi u drugom dijelu godine rast prihoda morao biti 5 milijardi da se stigne ovaj plan. To je nemoguće. Proračunu prijeti ozbiljan podbačaj prihoda, ozbiljan podbačaj prihoda koji ugrožava stabilnost proračuna, a u nadolazećim mjesecima nema baš puno argumenata za optimizam. Dio prihod od PDV-a će se izgubiti zato jer smo ušli u Europsku uniju i dio PDV-a se više ne naplaćuje pri uvozu. Premjestit će se u iduću godinu. Smanjivanje stope PDV-a u ugostiteljstvu i turizmu znači efektivni povrat tim industrijama. Tijekom turističke sezone umjesto prihoda proračun će imati trošak. S druge strane, rashodi su u 5 mjeseci povećani za 2,6 milijardi što je točno polovica planiranog. Ostvaruju se rashodi brže od plana jer bitne proračunske stavke na kojima su planirane uštede se ne ostvaruju. Planirana je ušteda na plaćama od 2,5 milijardi kuna, realizirano u 5 mjeseci 311. Nedostajat će novaca i na mirovinama. Sve ovo pokazuje da ovogodišnjem proračunu prijete teški problemi koji zahtijevaju urgentno pristupanje. Ja bih željela da se rezultati koje ste ostvarili, a to je smanjivanje deficita održe, zadrže i to na stabilnim osnovama i stabilnim nogama, a to onda znači da danas u 7. mjesecu mi bismo morali znati i čuti odgovore kako i na koji način će se zaustaviti širenje dubioza u ovogodišnjem proračunu, kako će se financirati ovi nedostaci ove da se tako izrazim rupe koje se otvaraju, koje su evidentne. Kako i na koji način će se oživiti gospodarska aktivnost, kako će se na kraju konca odgovoriti proceduri za sprečavanje prekomjernog deficita koja će se uskoro pokrenuti. To se ne može riješiti tehničkim rebalansom. Vi spominjete tehnički rebalans. To se ne može riješiti tehničkim rebalansom, a niti se baš može riješiti recimo ovim tzv. uvođenjem reda na tržnicama na koje gubite puno rekla bih energije. Ne može se riješiti ni privatizacijom jer nju ste već planirali, a ovo o čemu govorim dolazi povrh postojećeg plana. Stoga u klubu HDZ-a mislimo da biste trebali prezentirati jasan, ozbiljan i sveobuhvatan plan za gospodarski oporavak koji uključuje mnogobrojne i ne baš ugodne fiskalne mjere i mjere za otvaranje strukturnih reformi koje će konačno stabilizirati rashode i spriječiti da oni kontinuirano rastu i kontinuirano utječu na širenje deficita. Vi ste ministre prije nekoliko dana govorili o bankrotu države. Pa zadatak je vas i cjelokupne Vlade da spriječite bankrot države i poduzmete sve potrebne mjere da se to ne dogodi. Govorite da je monetizacija autocesta jedini način da se spriječi bankrot, međutim mislim da se tu ipak radi malo o zamjeni teza jer kreditni položaj Republike Hrvatske, njezin položaj na međunarodnom tržištu kapitala, sposobnost refinanciranja obveza ovisi o sadašnjem stanju proračuna, mjerama koje poduzima Vlada i trendovima koji se iz toga mogu iščitati, a ti trendovi su nažalost zabrinjavajući i tu je problem. Monetizacija autocesta stoga nema veze sa sprečavanjem bankrota države. Ja osobno mislim da je situacija u nas takva da svaku opciju, svaku raspoloživu opciju kako izaći iz ove kvadrature kruga treba staviti na stol i da se ni o jednoj i da se o raspravi i o jednoj alternativi ne treba unaprijed od nje odricati. Međutim, sve dok postojeći trendovi u stvarnosti, u naravi, u provođenju proračuna ukazuju da će deficit rasti, ja nisam ovdje namjerno željela iznositi brojeve i procjene koliko bi to u ovoj godini moglo biti, ali sve dok postojeći trendovi pokazuju da će deficit rasti, da će utjecati na ubrzavanje gomilanja duga rasprava o monetizaciji autoceste nije plodonosna jer to neće riješiti problem. Ta rasprava ima smisla jedino ako se uklopi u širi i djelotvoran kontekst ekonomskog oporavaka Republike Hrvatske da točno znamo čemu to sve zajedno služi. U suprotnom ne vidimo smisla, neće riješiti ništa i protivimo se. Ministre stoga na kraju klub Hrvatske demokratske zajednice dobronamjerno i kolegijalno upozorava i skreće vam pozornost na ono što uvjerena sam i sami znate, da stanje u izvršavanju proračuna za ovu godinu nije dobro i da je potrebna urgentna akcija. Ono što je bilo jest prošlost, međutim ono što živimo danas jest naša stvarnost kojom vi morate upravljati. Što se tiče izvještaja o fiskalnom pravilu izvještaj o fiskalnom pravilu koji je ovdje predstavljen smatramo neprihvatljivim i to iz jednostavnog razloga taj izvještaj ne sadrži jednostavnu elementarnu informaciju, a to je tablica koja bi pokazala kako i na koji način se je došlo od proračunskih rashoda, koje je na kraju konca ovaj Sabor usvojio i kao rashode o izvršenju i prihvatio kao rashode o izvršenju do esa rashoda. Pa ja mislim da to nije uopće neki problem. Ali ne mogu shvatiti i ne mogu razumjeti zašto Ministarstvo financija nije željelo prezentirati tu tablicu da o njoj možemo diskutirati, raspravljati i da na kraju konca možemo i vidjeti tu metodologiju za koju fiskalni odbor kaže da je treba žurno promijeniti jer u 2013. neće omogućiti ispunjavanje fiskalnog pravila. Govorili ste da Vlada namjerava promijeniti pravilo zato jer jednostavno ne želite raditi po pravilu koji je donijela HDZ-ova Vlada. Ali ja vas ponovo upozoravam da svako drugo pravilo je rigidnije od pravila koje piše u našem Zakonu o fiskalnoj odgovornosti zato jer drugo pravilo jesu naravno pravila koja vrijede u EU, a ona ide u pravcu strukturnog deficita od plus, minus 0,5% BDP-a. Pa to je rigidnije od postojećeg pravila nekoliko puta. Stoga mislim da na žalost niste iskoristili priliku, niste iskoristili prednost koju je davao Zakon o fiskalnoj odgovornosti, niste prepoznali tu priliku da je to u suštini i u stvari instrument koji je dat Ministarstvu financija i onima koji se brinu za cjelinu ekonomske politike da potaknu ono što može stabilizirati rashode, ono što može funkcioniranje državne administracije učiniti efikasnijom, ono što može učiniti funkcioniranje javne uprave efikasnijom, ono što može stabilizirati zdravstvo, a to su strukturne reforme u tim područjima. Stoga kao što je i rekao već spomenuti fiskalni odbor čiji izvještaj je puno sveobuhvatniji i puno kvalitetniji od onoga što je Ministarstvo financija prezentiralo ovdje nama i može se naći na web stranici Ministarstva financija na odjeljku proračun a zatim fiskalni odbor [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] Kao što je rečeno u tome izvještaju, fiskalno pravilo u 2012. godini ispunjeno je većim dijelom kao posljedica metodoloških pravila a tek manjim dijelom kao posljedica aktivnosti nositelja ekonomske i fiskalne politike [[Upadica Batinić: Hvala.]] Međutim, bojim se kako se stvari razvijaju u 2013. godini da će nam neispunjavanje fiskalnog pravila biti najmanji problem. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Imamo prijavljene četiri replike. Prvi se javio Ivo Jelušić, izvolite.
Poštovana kolegice Dalić, vi ste ovdje uveli jedan novi vid usporedbe. Uobičajeno je uvijek do sada bilo kada se govori o proračunu da se poredi sa prethodnom godinom, ne samo ovdje, nego u svim državama i u svim proračunima i ne samo državnim nego i ostalima. A vi to ne želite raditi, nego se poredite sa budućom godine, dakle onom koja će doći akceptirajući određene po vašem očekivanju neke događaje. Naravno, ja vas razumijem da se niste htjeli uspoređivati sa prethodnom godinom, jer bi morali priznati da je ova Vlada smanjila deficit za 4 milijarde u odnosu na vašu, da je on manji za 4 milijarde što je točno, da je smanjila rashode za milijardu, milijardu i 200 manje nego što je vaša Vlada imala, da je povećala prihode za 2 i pol milijarde više nego što je vaša Vlada imala. Naravno sve bi to trebalo reći kad bi se uspoređivalo sa prethodnom godinom što vi naravno ne želite. Jer bi se naravno kad se usporediš sa onim prethodnim, pa kad se i ova Vlada usporedi sa onom prethodnom konstatiralo bi se da je uspješnija i imala bolje rezultate u toj godini. Naravno vi to, ja to od vas ne očekujem, ali očekujem barem neke druge stvari. Na primjer, govorite ovdje kada je problem, … [[Govornik se ne razumije.]] pad kupovne moći zbog povećanja PDV-a za 2%. Točno da je PDV povećan za 2%, da zbog toga su cijene usluge porasle 2%, ali je i činjenica također da je izmjenama Zakona o porezu na dohodak svima onima koji imaju ispodprosječne i prosječne plaće one dakle nisu smanjene, odnosno da čak sa ovima … [[Govornik se ne razumije.]] i povećane za 2%, anuliran je taj, dakle povećanje PDV. Jedino čija je kupovna moć u tom smislu je manja, jer je plaća manja. To je moja i vaša ako ima velike plaće. Ali mislim da mi i dalje možemo funkcionirati. Međutim, glavni pad kupovne moći, glavni problem pada našeg standarda i glavni problem zbog toga što se nalazimo u ovoj situaciji u kojoj jesmo i zbog toga što je vaša Vlada u prethodnim godinama dok ste vladali imala pad bruto društvenog proizvoda 9%. Pošto je to rezultiralo sa padom gospodarstva, što je to rezultiralo sa zatvaranjem firmi, veliki broj nezaposlenih i to je rezultiralo, glavni naš problem je pad standarda i kupovne moći a ne ovo drugo.
Hvala. Imamo odgovor kolegice Dalić, izvolite.
Hvala lijepo. Znate kolega Jelušić u Hrvatskom saboru rasprave se odvijaju na različit način, različiti ljudi imaju različite pristupe i sve to tumačimo kao demokratski pluralizam. Ono što ja doduše ne mogu shvatiti kako vi danas na svaki način izbjegavate govoriti o stvarnosti. Sama činjenica, svakome tko ima imalo zdravog razuma, činjenica da se danas izbjegava govoriti o stvarnosti, da se izbjegava govoriti o trendovima i brojkama koje su objavljene na web stranici Ministarstva financija je zabrinjavajuća i pokazuje da tu stvari ne idu dobro. Jer nemojmo se praviti ludi i govoriti i raspravljati o 2012. koja je bila prije 7 mjeseci. O njoj smo mnogo rekli, rekli smo i danas, ali mi smo danas u srpnju 2013. i isplaćeno je 7 plaća, 7 mirovina a trendovi jesu kakvi jesu. O prošlosti kolega Jelušić, što se prošlosti tiče nitko nikada nije rekao da je postojeća Vlada predvođena SDP-om preuzela i prihvatila briljantno i fantastično stanje. Da je stanje bilo briljantno i fantastično vjerojatno ne bi ni došli na vlast. Međutim, dopustite da ocijenim da s obzirom na okolnosti preuzeli ste posebno u segmentu javnih financija koliko toliko korektno stanje u kojem se je znalo gdje se što nalazi, gdje su problemi i tako je rečeno i preneseno vama. Za sve ostalo odgovara sadašnja Vlada, a posebno odgovara za stanje i u društvu i u gospodarstvu godinu i pol dana nakon što je preuzela vlast. Sada se valjda već vide i rezultati nekih vaših aktivnosti. Jedini je problem što ih nema.
Ja bih samo molio da riječi koristimo adekvatno prostoru i mjestu. Sljedeća replika, Zoran Vinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo historia est magistra vitae. Evo uvažena kolegice dok mi ovako lijepo tu pričamo, raspravljamo o proračunu, političkim, gospodarskim aktivnostima i onda ovako ja dobijem jedan članak gdje evo možda je upravo i u ovom trenutku, a vezano je malo i za prošlost i za sadašnjost, radi se evo o dvije tvrtke iz Rijeke – Ortis commerce i FINAB i ako se tu dometne i pridruži Elektromehanika evo negdje oko 250 milijuna kuna poreznog duga. I to je negdje 5 proračuna grada Đakova. Ajme koliko je to đakovačkih vezova, koliko je to love za sportska društva, kulturno-umjetnička društva, sport, kulturu, infrastrukturu. Nije moguće! 20 godina na istom mjestu je ista žena šefica Porezne uprave. Spominju se tu neke obiteljske veze, spominje se tu i otpisivanje duga nakon objave one liste srama sa 122 milijuna kuna poreznog duga na 42 milijuna kuna, spominje se tu još štošta, spominje se Državno odvjetništvo, spominje se Ministarstvo financija, stečajni upravitelj ali nepovratno je izgubljeno negdje oko 250 milijuna kuna sredstava državnog proračuna. 4 proračuna grada Đakova. E da to meni netko da iz ovog državnog proračuna neću reći što bih radio, ali bilo bi daleko lakše i bolje i u Slavoniji i u Đakovu pa ne bi morali možda podizati Jelušić PDV 2%. Pa što podigli smo ga, mogli smo ga i 5%. Mogli smo nešto dati i lokalnoj samoupravi. Ovakvih stvari i ovakvih slučajeva odgovorno tvrdim ima u svakoj Poreznoj upravi i ne moramo privatizirati ili privatizacija ili bankrot nego riješimo stvari unutar države. A ovo je jedan takav slučaj.
Hvala. Imamo odgovor kolegice Dalić. Izvolite.
Pa da, moj odgovor je sljedeći kolega Vinković, moj odgovor je da uredna naplata poreza, stopostotna naplata poreza se može postići samo jednim jedinim instrumentom, a to je trajnim, ustrajnim, upornim i kontinuiranim naporima za izgradnju institucije ljudi i kadrova koji rade u Poreznoj upravi. Ne znam, i nitko u ovoj dvorani ne zna, o čemu se radi u konkretnom slučaju, ali ono što znam jest da nitijedna osoba sama po sebi na bilo kojem mjestu u Ministarstvu financija se nalazila ne može učiniti mnogo. Ili da budem možda iskrenija ne može učiniti ništa. Ali, institucija može. I zato je treba izgrađivati na istim pravilima, na kriterijima stručnosti, na kriterijima jasnih propisa, na kriterijima transparentnih pravila koja vrijede svugdje jednako u cijeloj državi za sve porezne obveznike. I mislim da je jedini način da se poboljša i podigne naplata poreznih prihoda, što je vjerujte cilj svake vlasti koliko god vam se to činilo nevjerojatnim, da se ta institucija uporno i ustrajno izgrađuje i izvadi i isključi iz bilo kakvog političkog utjecaja.
Hvala. Sljedeća replika Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice Dalić dobro ste se u svom završnom dijelu osvrnuli i na Zakon o fiskalnoj odgovornosti i na fiskalno pravilo. Dakle, Zakon o fiskalnoj odgovornosti je prije svega trebao dati snagu onima koji su stalno gurali reforme, a to je Ministarstvo financija, da potakne sve sudionike u procesu trošenja proračuna da se rashodovna strana dovede u red, a rezultat toga bi se trebao vidjeti kroz fiskalno pravilo. Međutim ako se ne varam današnja najjača vladajuća stranka nije htjela podržati Zakon o fiskalnoj odgovornosti i nije ni čudno zašto je danas problem fiskalnog pravila. No ono što treba ovdje reći je a to se i pokazuje u proračunu 2012.kada čitate kroz retke a isto tako i u izvršenju proračuna za prvih 6 mjeseci 2013.godine problem javnih financija RH je rashodovna strana državnog proračuna. problem je ne činjenje i ne provođenje strukturnih reformi. I možemo se mi ovdje prepucavati koliko god hoćemo vidi se što je teret državnog proračuna jer kada se trčalo prije 3 godine da se potpiše zahtjev za referendum za izmjenu Zakona o radu to se danas razbija o glavu jer upravo te izmjene Zakona o radu su problem jedan od najvećih stavki u proračunu a to je plaće i materijalna prava zaposlenih u državnim javnim službama. Prema tome, toliko o tome kako se ponašamo kada smo u opoziciji a kako se ponašamo kada smo na vlasti. i upravo vaša rasprava u ime kluba o 2013.željeli smo kazati odgovornost HDZ-a na trenutno stanje naprosto želimo upozoriti i to jedino što možemo što nam se može dogoditi na kraju godine, a vidjet ćete na kraju godine koliko smo bili u pravu oko svega ovoga.
Hvala. I zadnja replika potpredsjednica Dragica Zgrebec.
Hvala. Kolegice Dalić vi ste veći dio svoga izlaganja posvetili sadašnjosti, sadašnjem stanju i govorite o proračunu 2013.godine i između ostalog ste rekli da mi izbjegavamo o tome raspravljati. Ne raspravljamo o tome zato što to nije tema dnevnog reda. A da bi izbjegavali objavljivati takve podatke onda ih ne bismo objavili. Vi sami kažete podaci su objavljeni na portalu Ministarstva financija oni su svima dostupni. Ali mi raspravljamo o izvršavanju državnog proračuna za 2012.godinu i na takav način sam ja raspravljala u ime svoga kluba. Kada će biti tema 2013.godina raspravljat ćemo o tome. I nemojte misliti da ste samo vi zabrinuti stanjem koje je danas u Hrvatskoj, ja mislim da smo zabrinuti svi mi u politici, da su zabrinuti svi naši građani. Ali ja bih bila zadovoljnija da ste bili zabrinuti kada ste bili ministrica financija. Tada kada se također dizao PDV kada se uvodio dodatni porez na plaće i mirovine i kada to nije iskorišteno na način da se takvim prihodima u državnom proračunu ide kroz rashodovnu stranu na poticaje određene poticaje u gospodarstvu na investicije itd. u isto vrijeme mi imamo dvocifreni pad investicija, imamo do 6% pad društvenog bruto proizvoda. Dakle i mi smo tada upozoravali i bili zabrinuti kakvo je stanje i zabrinuti smo i danas i kada to bude tema dnevnog reda raspravljati ćemo i o tome.
Hvala. Imamo odgovor kolegica Dalić. Izvolite.
Gospođo Zgrebec, ovo što ste sada rekli ustvari me je potaklo da vam odgovorim na način koji sam mislila uključiti u raspravu, a onda sam ustvari izbacila. Naime, u vremenu i u godinama koje spominjete a to kada je podizan PDV i uvođen tzv. porez na plaće ja nisam bila ministar financija i stoga ću vam odgovoriti onako kako to analitički vidim. A vidim da je tada učinjena jedna greška a učinjena je greška što nije PDV podignut za 2%-tna poena. To vidim kao jednu ekonomsku grešku tadašnje vlade. A da je ustvari tome tako dokazuje upravo vaša politika jer vaša politika se temelji na podizanju poreza i sve ono što ste radili proteklih godinu i pol dana dokazuje i pokazuje da je HDZ pogriješio što nije jače snažnije i intenzivnije dizao poreze, nečemu čemu ste se vi tada mogla sam ja vidjeti na televiziji, protivili iz petnih žila, izvodili cirkus u Saboru, čudili se i bili upravo oni koji nisu vidjeli niti snagu niti dubinu krize. Nije ju možda vidjela niti sagledavala Vlada ali vi kao oporba niti minimalno. Danas mi nastupamo sa drugačijih pozicija gospođo Zgrebec i pokušavamo sukladno našem najboljem znanju i razumijevanju i iskustvu koje smo stekli radeći između ostalog i neke od tih poslova ukazati da se u stvarnosti zbivaju trendovi koji su teški, opasni i alarmantni za stabilnost javnih financija i da se to ne može otkloniti. S obzirom da ministra financija imamo ovdje neodgovorno bi bilo ne upitati ga i ne mogu se ti već vidljivi problemi u državnom proračunu otkloniti raspravljat ćemo o tome iduće godine. pa nismo ovdje rasprave radi samo.
Vrijeme kolegice Dalić. Hvala. Za riječ se javio ministar Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege. Iz rasprave kluba HDZ-a dvije poruke koje sam ja razumio vezano za izvješće proračuna za 2012.rezultat većih prihoda je poresko opterećenje. I tu se mi bitno razlikujemo, tu je vaša politička poruka da je viša vlast ostvarila prihode s većim porezima. To mi morate objasniti komu stalno pokušavate reći, privredi. Nije istina. Privreda je u prošloj godini dobila dva indeksna poena manje za zdravstvo za ono koliko se odnosi na prošlu godinu 1,8 milijardi kuna koji su oni dobili, koje su dobili. 400, 500 milijuna su četiri parafiskalna nameta, 2,3 milijarde. I ovu godinu imamo povrat poreza koji su uplaćivali prošlu godinu, znači to je isto rashod prošle godine 1,1 milijardu naime zadužene dobiti koju nisu trebali platiti jer su išli u reinvestiranje. Zbrojite sve zajedno preko 3,5 milijarde direktnih poticaja hrvatskom gospodarstvu. Direktnih poticaja. S čime smo ih to opteretili? O da, ako su izvlači novac 12% poreza na dividendu. Ali su imali pravo zadržati dobit ako su htjeli i zadržali su mnogi 1,2 milijarde. Da, rekli smo ako ulazite u restorane i vozite aute morate jednostavno platiti, odnosno isključuje vam se odbitna stavka na PDV-a. Što to znači? Poticali smo gospodarstvo za ulaganje, za razvoj, za razvoj a nismo dozvoljavali prekomjernu potrošnju. Zašto? Jer smo u isto vrijeme išli sa restriktivnom politikom u rashodovnoj strani. Objasnite u čemu smo to povećali poreznu presiju? Ponavljam, dva indeksna poena, povećanja PDV-a, da, građanima, građanima koji su preuzeli teret poticaja u gospodarstvu, poticaja u gospodarstvu. Neću ponavljati sve one ostale priče rješavanje likvidnosti i sve ostalo. Znači gospodarstvo je dobilo iz državnog proračuna u najgoroj godini kada nema gospodarskog rasta nešto manje od 4 milijarde. To je dobilo gospodarstvo. A mi stalno slušamo o poreznoj presiji. Koja je to porezna presija? Ako smo uspjeli naplatiti to je prije svega rezultat toga što smo inzistirali na plaćanju poreza. Inzistirali na plaćanju poreza. I u čemu je tu problem? Porezna disciplina je jedno a porezno opterećenje je drugo. Porezno opterećenje je drugo. Čak ja bih rekao nema ni porezne presije, jer ako država da pravo na dva reprograma, gdje se može ugovoriti sa državom odgodu plaćanja. U isto vrijeme idete na Zakon u kojem vlast preuzima na sebe dogovore oko konsolidacija, stečaja, dužnika. Vlast preuzima na sebe da bi ubrzalo postupke u odnosu na pravosuđe. Gdje je tu porezna presija? Je li ta se riječ upotrjebljava? Ja sve to zovem politički, politički govor. Jer mi stručnog govora nismo imali. Jer da jesmo onda bismo zaista rekli je li imamo poreznu presiju prema gospodarstvu, jer nas zanima gospodarstvo. Zašto nas zanima? On je bitan za radna mjesta, on je bitan za bitku za gospodarski rast. Imamo rasterećenje i imamo omogućavanje ugovaranja dugova prema državi što nikako nije porezna presija. Da, to imamo. I tu se ne slažemo, tu su bitne razlike. Zato vi i kvalificirate svoje, i ne želite dalje razgovarati o tome. Želite razgovarati o 2013. godini. Isto tako vrlo jasne poruke Vlade, da smanjili smo 1,6 milijardi rashoda. Smanjili smo. Ako dodamo 1,2 milijarde jačih, većih kamata onda je to blizu 2,8 milijardi smanjeno. 2,8 milijardi manje rashodi nego 2011., manji rashodi. I velimo, na subvencijama, na plaćama, na materijalnim rashodima, da to smo … [[Govornik se ne razumije.]] nedovoljno, slažem se, nedovoljno, planirali smo 4 milijarde. Što nismo ostvarili? Smanjenje plaća. Jer smo previše razgovarali. Već sam rekao, previše smo razgovarali, dogovarali se, potpisivali sporazume. Imamo jednostavno nešto što nismo bili efikasni. Da, nismo na plaće. Ali onda tu i vrlo jasno želim reći stav i poruku Vlade. Znate smanjenje plaće je jedno, ono može biti jednokratno, mi smanjenje plaća nećemo imati. Mi moramo povećati strukturu kvalitete državne uprave, to su veće plaće, to su veće pojedinačne koje ćemo moći ostvariti sa smanjenjem broja zaposlenih koji odlaze u mirovinu koji nemaju tu strukturu. … [[Govornik se ne razumije.]] na računu plaća neće bitno značiti smanjenje, možemo jednokratno smanjiti jednu milijardu kuna. I to je cilj u ovoj godini, smanjiti jednu milijardu ali ne više, ne dugoročno i nije to ono što ćemo dalje raditi. Jer to znači da nećemo imati upravu. Nećemo imati upravu. Ali isto tako što je najveći strukturni problem Republike Hrvatske? To ja nemam ništa protiv, ajmo o njemu razgovarati. 36 milijardi su mirovine, niti 18 milijardi se ne uplaćuje iz mirovinskog doprinosa. Niti 18 milijardi. To su deficiti od 18 milijardi kuna, to je trajni strukturni problem. Trajni strukturni problem. I što je najveći problem? Što je to bilo pitanje neuspješnih privatnih trgovačkih društva, privatiziranih trgovačkih društva koji su gurale ljude u mirovinu sa malo staža, sa 20, 25 godina staža, njihove mirovine su ispod prosjeka. Jer mi smo stvorili novi siromašni svijet. Da, možda će netko i tražiti smanjenje ukupne mase, nema šanse, ja vjerujem da niti jedna vlast u Hrvatskoj, ni jedna, neovisno s koje strane dolazi neće se složiti sa smanjenjem mase mirovina. Jer prosječna mirovina od 2000 kuna nije dostojna čovjeka, nije dostojna, premalo za njegovu potrošnju. I to je problem o kojem ćemo razgovarati. To je problem. I možemo ga riješiti samo gospodarskim rastom. I zato bitka da se daje poticaj privredi su nešto što je itekako bitno. I u tom se mi razlikujemo u 2012. godini. Da, smanjili smo, neuspješni smo bili na plaćama, ali sve ostalo smo smanjili. S druge strane, uspjeli smo s većom naplatom taj nedostatak smanjenja na plaćama kompenzirat sa većim prihodima i tu smo zadovoljni. Ali u tome je razlika između političkih opcija, u tome se bitno i razlikujemo. Mi nigdje ne pitamo da nam netko reče što treba, mi smo rekli što hoćemo, ali sad smo isto tako rekli nema daljnjeg smanjenja, bitka za prihode i mijenjamo pravila jer jednostavno u krizi kad pada BDP ići govorit da ćemo smanjivati plaće, zaposlene, da ćemo smanjivati mirovine. Ne, to više čut od nas nećete, zato mijenjamo fiskalno pravilo. I Ministarstvu financija to nije politika i nama pravilo fiskalno da udarimo na umirovljenike, na zaposlene, nije. Restrukturiranje zdravstva nije zato da smanjimo izdatke za zdravstvo, nije. Restrukturiranje zdravstva da prestanemo gomilati gubitke, da prestanemo gomilat gubitke i da umjesto u neracionalnu potrošnju krenemo u ulaganje i modernizaciju zdravstva. Ali neće to značit manje izdatke zdravstvu, neće. Prema tome hvala lijepo, nama instrument fiskalnog pravila gdje ćemo nekontrolirano rezat ne treba i ta politika neće bit predložena ni od Ministarstva financija, a i vrlo jasne su poruke Vlade Zorana Milanovića, nećemo to raditi, idemo u teži put, daleko složenije fiskalno pravilo ali će ono ovisiti i o prihodima, a i dat će nam mogućnost da se nosimo sa recesijom i krizom koja je u Hrvatskoj.
Zahvaljujem ministre. Imamo četiri replike. Prvi se javio Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Uvaženi ministre Liniću, dobro je, rekli ste razlikujemo se, vjerojatno misleći na gospođu Dalić i dobro je da se razlikujemo i svjetonazorski i ideološki i to jest zadaća ovdje u Saboru, zato postoji više stranaka i više klubova. U potpunosti je razvidno iz ovog pozamašnog dokumenta da je smanjen deficit, da smanjeni su rashodi i da su povećani prihodi i to nitko ne može zanijekati. Mi govorimo o 2012. godini sasvim sigurno. Mi smo i zadnji put o tome govorili. Međutim, rekli ste porezne presije nije bilo …, smanjena su davanja privredi, međutim bilo je porezne presije na građane Republike Hrvatske što ste priznali da je bilo, povećanjem PDV-a od 2%. I sad je tu pitanje, u tome se isto razlikujemo i mislim da smo u proljeće diskutirali o tome vi i ja, je li to dobra politika većeg oporezivanja građana, je li to zapravo rezanje grane na kojoj se sjedi. Tu se i ekonomske škole i ekonomisti razlikuju, isto u tom, isto vjerojatno i strukturno i svjetonazorski i ideološki. Sasvim sigurno da ako građani imaju manje novca, čista logika, ne treba biti veliki ekonomist, da manje kupuju. Ako manje kupuju manje se proizvodi, ako se manje proizvodi i ako se manje kupuje, manje država dobiva novca u blagajnu. S druge strane, tom presijom koju smo napravili na građane, ne kažem plašenjem, vašim namjernim plašenjem nego vašim nekad crnim prognozama građani su stavili 7 milijardi kuna na štednju u banke. Nisu željeli dati taj novac u promet. Otud i jest strah za 2013. i 2014. godinu, što će se dogoditi, da li će biti toliko prihoda i to je ono o čemu trebamo razgovarati ovdje u Saboru.
Hvala. Imamo odgovor, izvolite ministre.
Zahvaljujem. Kolega zastupniče, ajmo se vratit građanima. Da li je potrebno reći koliko građana ima blokirane račune, enormni broj. Na koji način su trošili građani Hrvatske, uzimajući kredite, uzimajući švicarce. Što su kupovali, stanove, iza toga automobile, iza toga bijelu tehniku pa tek onda tekstil i hranu. Kad vodite ekonomsku politiku šta onda utvrdite, da imamo više stanova nego obitelji. Što to znači, da li stimulirati štednju građana u stanovima, da li stimulirati? To je novac mrtvi kapital, niti se ne iznajmljuje, nitko ne stanuje u njima, prazni su. Komunalni sustav se gradi prema tim stanovima, a oni nisu u funkciji. Hoćemo li o automobilima? Pogledajte koliko je prepolovljeno, dapače, daleko niži uvoz automobila. Koga smo stimulirali, stranu proizvodnju, sve iz kredita opet i naravno manji kredit ako je manji PDV. Hoćemo li o bijeloj tehnici, hoćemo nabrojit koliko to mi imamo tvornica bijele tehnike, televizora itd. Prema tome da, manja je potrošnja građana. Nažalost, život je građanima težak jer su plaćali i skuplji PDV na hranu jer se nje nisu mogli odreći. Prema tome, mi smo svjesni da je pao jednostavno promet u trgovinama zahvaljujući manjem trošenju građana i zahvaljujući što nisu trošili na uvoznu robu pa je to razlog i značajnog pada uvoza, značajnog pada. Pa imamo nešto i povoljniju platnu bilancu, a da ne govorimo da smo malo kvalitetniji u robnoj razmjeni sa inozemstvom. Znači sve ima svoje efekte, sve ima svoje efekte, ali je najveći problem da su nam građani prezaduženi i da je to ono što znači da građani više neće ulazit u život na dug i zato imamo pad.
Hvala. Sljedeća replika, Ivan Šuker. Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, kad bi se porezna presija što se tiče povećanja PDV-a svela na bijelu tehniku i automobile onda bi hrvatskim građanima bilo lako. Neki bi vozili auto godinu, dvije duže, neki bi popravili frižider ili nešto slično, ne bi bilo problema. Međutim, PDV je porastao za 8,7% i on je na žalost porasto na ono bez čega građani svakodnevno ne mogu. I onda se od 1.7. dogodilo povećanje struje od 20 i još nešto posto, dogodilo se povećanje plina i grijanja od 37%. Bez toga ne možete građanima reći da bez toga mogu. Naprosto ne mogu. I budite sigurni da svatko gleda koliko će mu gorit koja žarulja u kući i koliko će mu radijatora biti otvoreno ako može regulirati da bi mu potrošnja bila manja. Međutim, kad to sve skupa zbrojite jedno i drugo to vam je negdje na razini pet i pol milijardi u prošloj godini je građanima smanjena kupovna moć. Nemojmo govorit o onima koji imaju iznad prosjeka, oni će kupovat bez obzira. Dakle, ja govorim o najvećem dijelu hrvatskih građana, dakle njima je smanjena kupovna moć za taj iznos i tu je izvršena porezna presija. Porez na dohodak je realno gledajući onima koji imaju plaće iznad pet tisuća kuna porastao. Da li je plaća iznad 5000 kuna nešto što je visoko? Složit ćete se sa mnom nije. Na žalost u hrvatskim prilikama je svak sretan tko uopće radi i dobije plaću a ovo što vi govorite za zdravstvo gledajte, vi imate svoju teoriju mi imamo svoju. Ja ću vam i dalje reći da vam je to velika greška. Vi ste dvije i pol, zapravo prošle godine milijardu i 800, a ove godine 2 i pol milijarde raspršili na 200 i još nešto tisuća obveznika zdravstvenog osiguranja. I s kim god razgovarate u poduzetništvu taj novac koji su dobili u principu ne znači im ništa. Jer netko tko ima 50 radnika taj iznos je premali da bi on potaknuo bilo kakav investicijski ciklus. Namjera nam je bila dobra, ali možda bi bilo bolje da su ti novci ostali u proračunu, pa da ste vi direktno usmjeravali u određene procese [[Upadica Batinić: Hvala.]] Ovako na žalost izgubilo se.
Hvala. Imamo odgovor, izvolite ministre.
Kolega zastupniče, s vama se potpuno slažem da je građanima bila porezna presija. To nikad Vlada nije osporavala, to nikad ni ja. I osnovno je nije Vlada potaknula privredu sa 4 milijarde iz nekog svog džepa. Ne, na teret građana. I teret prošloj godini konsolidaciji bitke da rasteretimo gospodarstvo palo je na građane. I to su jasne poruke. Prema tome, tu se slažemo. Ali je tragedija kad priča o poreznoj presiji dolazi od poduzetnika, kad vi kad govorite o poreznoj presiji, ne vi direktno, ali pojedinci govorite o poreznoj presiji prema gospodarstvu, a mi tvrdimo ne. Vi velite pojedinačno dva posto smanjenja nije puno, ali je to na ukupnoj godišnjoj razini 2,4 milijarde kuna. To je ogroman novac. To je svakomu poticaj. A što je naš osnovni cilj? Potaknuti bitku za konkurentnim gospodarstvom. To je bio prvi korak. Vi znate koji je bio drugi korak. Drugi korak je bio priča o tome da dio zdravstvenog sustava prebacimo na imovinu, pogotovo imovini koja nije u funkciji, izvinjavam se, nekretnine koje nisu u funkciji. I to bi značilo daljnje rasterećenje, jer mi moramo doći do 7% zdravstvenog doprinosa. Sad smo na 13. Prema tome, vjerovatno nećemo uspjeti do kraja ali možemo još smanjiti. A onda to više nije 2,4 onda će to biti 5%, izvinjavam se 5 milijardi, onda će to možda bit 7 milijardi kuna. To su ogromni poticaji. To su strukturne promjene u opterećenju. U Europi nekretnine su to koje jednim dijelom financiraju potrebe javnog zdravlja. Mi smo ostali na plaćama. Prema tome, u tom dijelu probajte shvatiti nismo završili posao.
Hvala. Sljedeća replika Martina Dalić, izvolite.
Hvala lijepo. Znate ministre mi smo tu u stvari u ono nepovoljnom položaju jer meni bi sad u stvari trebalo isto tako sljedećih pola sata da ja objasnim svoja razmišljanja na ono što ste vi govorili jednostavno zato jer mislim da smo sada došli u raspravi do onoga što je u stvari bit cijele ove priče, a to je kako i na koji način potaknuti gospodarsku aktivnost. Sve što vi ste rekli ja bih potpisala i niti jednoj vašoj riječi ne bih replicirala kada bi u stvarnosti oko nas postojali rezultati, a osim ovih općih problema koje navode kolege nezaposlenost, pad proizvodnje, pad ekonomske aktivnosti itd. tome se sad još pridružuje i proračunski problem koji je nastao iz strukture i načina na koji ste koristili i uredili fiskalne instrumente. Vi kažete mi potičemo gospodarstvo i nema porezne presije i zašto meni poduzetnici govore da provodim poreznu presiju. Zato između ostalog gospodine ministre jer neki od njih nisu uspjeli povećati cijene svojih proizvoda i usluga za povećanu stopu PDV-a što znači da im smanjivanje doprinosa za zdravstvo nije značilo ništa, a vama je donijelo veliki gubitak u proračunu. Prema tome, mi sa ove strane sabornice u stvari ne vidimo izlaz iz ove gospodarske situacije u poticajima jer i sami ste rekli kad ste govorili o poljoprivredi veliki poticaji, loša poljoprivreda. Govorimo o rješavanju stvarnih problema koji ti poduzetnici ističu, a koji im predstavljaju prepreke investiranjima, ulaganjima i nemam sad više vremena za detaljnije obrazlaganje. Ali samo još jednu riječ. Gospodine ministre, rekli ste da izdaci za zdravstvo se ne mogu smanjivati, neće smanjivati, moraju rasti, a željeli biste smanjiti doprinos. Kakve vi to vizije budućnosti imate meni stvarno nije jasno.
Hvala. Imamo odgovor, izvolite ministre.
Pa vrlo kratko. Ostaje pitanje da li poduzetnik ako svoju cijenu ne može ostvariti na tržištima ima pravo reći neću platit porez? Ne može to reći. On mora platiti porez i on se mora organizirati u skladu sa tim. On se mora i pokušajte shvatiti da nismo krenuli bezglavo. Znate Zakon o fiskalizaciji je vrlo jasno rekao izvolite poslovat ali izvolite plaćati porez. I stavljamo pod kontrolu što šire područje koje je dosad bilo u sivoj ekonomiji. I pokušavamo to smanjiti. I uvjeren sam da u tom dijelu imat ćemo rezultate do kraja godine. Znači, ja se slažem rezultat je, krenula je investicijska aktivnost, krenulo je veće zapošljavanje jako slabo, jako slabo. U vidljivim tragovima recimo krajem ovog prethodnog kvartala. Ali vidjet ćemo da li će dati svoj rezultat. Vidjet ćemo da li će dat. Ono što mi još ocjenjujemo kao Vlada gdje se intenzivno radimo problemom to je nedovoljno kapitala u tvrtkama, nedovoljno. Jer bez tog kapitala ne možete se ni zaduživati, a bez zaduživanja teško da možemo imati investicije. Prema tome, sa institucionalnim bankarstvom Vlada razgovara da probamo osigurati kapitalne fondove da dokapitaliziramo tvrtke. Jer očito je da FGS-ovi svoje nisu dali. Znači, to je ta zadnja faza naše bitke da konsolidiramo gospodarstvo … [[Govornik se ne razumije.]] privatno gospodarstvo nešto učiniti neovisno o javnim tvrtkama. Prema tome, posao nije završen i još ga je puno ispred nas. Tako da vjerujem da do kraja godine će biti malo vidljivi rezultati, a onda ostaje da vidimo što je 2014.
Zahvaljujem. I zadnja replika, Josip Đakić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre pa vidi se da vaše bitke ne rode plodom i one su sve izgubljene. Sve vaše nakane da spasite proračun su pale u vodu. Svima onima koji su korisnici državnog proračuna povećali ste plaće kao ravnateljima HZMO-a, HZZO-a itd. Danas i onima koji su ravnatelji agencija povećavate plaće. Govorite demagoški kako će dati rezultata sve te mjere koje vi provodite, a one su sve grđe, sve lošije i sve više vode u propast. One državne tvrtke koje su imale pozitivno poslovanje kao što je HEP sa 800 milijuna kuna ostavljenih novaca dozvolili ste da ih raskupusa samo tako, nova zaduženja naprave i da si povećaju plaće te zaposle novih 100 zaposlenika bez ikakvog kriterija i razloga. S jedne strane ustrojavate i tjerate u red, a s druge strane kao pijani milijunaši razbacujete novce na sve strane. Takvim načinom sigurno se ne spašava državni proračun, takvim načinom nema uspjeha, prijetnjama svima kao i braniteljima ne dam vam dionice. Pa i niste, godinu i pol dana nema u košarici Fonda za upravljanje državnom imovinom dionica za branitelje. Nema ni novih ovih koje predviđate u privatizaciji kako bi spasili stotine stipendija kao i stotine ugroženih hrvatskih branitelja sa socijalnom neimaštinom. Za vas je jednostavno oni koji su vam dragi tima dijelite šakom i kapom, a one koje ne volite za njih nema ništa. Ta mjerila ne mogu biti u Hrvatskoj državi i tako se ne može Hrvatska izvući iz krize i recesije. Dozvolili ste da se državne tvrtke kupuse samo zbog toga što su to koalicijski partneri i naumi.
Hvala. Imamo odgovor, izvolite ministre.
Uvijek se pita čovjek da li odgovarati na ovakve replike. Ali, mislim da treba odgovoriti. Znate, koga mrzim, koga ne mrzim? Bio sam gradonačelnik ali više sam proveo na frontu i sa braniteljima nego mnogi. Prema tome, ajd mi prestanite pričat o braniteljima. Ja sam taj koji sam svakoj riječkoj obitelji bio na vrata izvijestiti poginuo vam je sin, poginuo vam je suprug, poginuo je otac. Prema tome, nemojte mi dijeliti lekcije o braniteljima! Nemojte mi dijeliti lekcije! Ali, podjelu dionica da bi se pojedinci bogatili koje je radio HDZ nećemo raditi. Ministar branitelja može u idućoj godini osigurati iz privatizacijskih prihoda koliko god hoće, ali za programe prema braniteljima, a pojedince nećemo o tome. Ova Vlada je pred samo 15 dana 60 milijuna kuna otpisala danih kredita i neuspješnih ljudi. Nažalost, mnogi od njih umrli i zbog rana i zbog zdravstvenih problema. Otpisala je 60 milijuna. Mi radimo svoj posao, ali cirkuse vašeg tipa nećemo provoditi! Prema tome, samo vi prodajte dionice kad budete na vlasti, mi ćemo transparentno privatizirati. … [[Upadica se ne razumije.]] Je, je ponosite se kako ste INA-ine dionice kao branitelji prodali, samo se ponosite!
Zahvaljujem. Sada ćemo zastati sa radom. Utvrđujem stanku. Počinjemo u 15,00 sati a prvi je na redu u ime HSU-u Željko Šemper. STANKA U 13,29 SATI.
… [[Početak nije snimljen.]] Osvrnut ću se za razliku od ostalih kolega na izvješće revizije o izvršenju državnog proračuna za 2012.godinu. Pred nama je izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2012.godinu. iz njega možemo vidjeti koliko su iznosili vrijednosno najznačajniji prihodi i rashodi državnog proračuna. Najznačajniji su prihodi od poreza koji su ostvareni u iznosu od 64 milijarde kuna što čini 58% svih prihoda. U strukturi prihoda od poreza najznačajniji udjel od 63% ima PDV. Prihodi od doprinosa su ostvareni u iznosu od 38 milijardi kuna i čine 35% svih prihoda. Od toga se na doprinose za mirovinsko osiguranje odnosi oko 19 milijardi, a na doprinose za zdravstveno osiguranje gotovo 17 milijardi. Iz ovih najznačajnijih pokazatelja vidimo da prihodi od poreza i doprinosa zajedno čine 93% prihoda u poslovanju u 2012.godini. Što se tiče rashodovne strane najveći rashodi su za naknade građanima i kućanstvima na temelju osiguranja i naknada u iznosu od 64 milijarde kuna ili 54% svih rashoda. Za mirovine i mirovinska primanja isplaćena korisnicima na temelju prava utvrđenim propisima o mirovinskom osiguranju iznose 35 milijardi kuna dok naknade za zdravstveno osiguranje i zdravstvenu zaštitu evidentirane putem HZZO-a iznose 21 milijardu kuna. Kada govorimo o isplaćenim mirovinama i mirovinskim primanjima od 35 milijardi kuna moramo spomenuti da je prihodima od doprinosa prikupljeno 19 milijardi kuna dok prihodi iz proračuna iznose 16 milijardi što daje omjer 54:46. Bitno je spomenuti da su nakon 4 godine stalnog pada prihodi od doprinosa u 2012.godini povećani za 215 milijuna kuna u odnosu na 2011.godinu. Osim ovim važnih pokazatelja o prihodima i rashodima za 2012.godinu osobno me zanimalo kakvo će biti mišljenja Državnog ureda za reviziju uvjetno ili bezuvjetno s obzirom na niz naloga i preporuka pri reviziji za 2011.godinu. Za 2011.godinu je bilo utvrđeno niz nepravilnosti a Ministarstvo financija naloženo je da ih otkloni odnosno poduzme potrebne radnje i prihvati predložene preporuke kako se ne bi ponavljale u daljnjem poslovanju. Iz ovog izvješća vidimo da je u 2012.godini nešto realizirano, nešto je u postupku izvršenja, ali još uvijek ima i nepravilnosti koje se i dalje ponavljaju i u 2012.godini. U okviru obavljanja revizije za 2011.godinu Državni ured za reviziju izrazio je mišljenje da bi godišnji izvještaj trebalo popuniti podacima o nepodmirenim obvezama proračunskih korisnika, o državnom dugu, o izdanim jamstvima i potraživanjima za prihode državnog proračuna i državnoj imovini. Odredbama pravilnika o polugodišnjim i godišnjem izvještaju o izvršenju proračuna propisan je sadržaj tog izvještaja prema kojem nije predviđen unos podataka o nepodmirenim obvezama proračunskih korisnika, potraživanjima proračuna te državnoj imovini pa je procjena revizije da je godišnji izvještaj za 2012.godinu sastavljen u skladu s odredbama pravilnika. Bez obzira na pravilnik smatram da se ovakve važne stavke i podaci ipak trebaju naći u godišnjem izvješću. od preporuka koje nisu realizirane i gdje se nepravilnosti ponavljaju je jedna od prioritetnih mjera, a to je modernizacija u sustavu državne riznice gdje je potrebno povezivanje izdvojenog informacijskog sustava evidentiranja javnog duga sa SAP sustavom. Obveze po zajmovima međunarodnih i financijskih institucija kao i obveze po jamstvima još uvijek se unose ručno u glavnu knjigu državnog proračuna. U glavnoj knjizi nema podataka o potraživanjima koja se odnose na poreze, doprinose, carine i drugo. Nisu doneseni kriteriji za raspodjelu djela prihoda prema odredbama Zakona o igrama na sreću namijenjeni za aktivnosti pomoć organizacijama za humanitarne svrhe. Od preporuka revizije iz 2011.godine neke su u postupku izvršenja, a ta je da nema podataka o državnoj imovini u vlasništvu RH. tu je Ministarstvo financija pokrenulo određene aktivnosti iz svoje nadležnosti. Agenciji i Državnom uredu za upravljanje državnom imovinom dostavljen je naputak kao rezultat projekta. U okviru projekta za modernizaciju sustava državne riznice je i povezivanje informacijskih sustava i integriranje financijskog poslovanja muzeja, sveučilišta, sudova, centara za socijalnu skrb koji jednim dijelom ne posluju putem računa državnog proračuna u sustav državne riznice. Prošle godine u istoj raspravi godišnjeg izvješća za 2011.govorio sam o nejednakosti registra koncesija i glavne knjige o iskazanim podacima gdje nije bio unesen dio zaključnih koncesijskih ugovora te je bilo otežano praćenje naplate zbog nemogućnosti uvida u podatke o stanju duga koncesionara. S tim u vezi Ministarstvo financija je u ožujku ove godine naložilo FINA-i da unaprijedi sustav registra koncesija i da se uspostavi učinkovit sustav prikupljanja, evidentiranja i pohrane podataka kao i upravljanje bazom podataka gdje bi davateljima koncesije trebalo omogućiti izravan unos podataka iz ugovora u registar koncesija. Ovih dana sam dobio informaciju da je registar koncesija konačno sređen pa ova moja primjedba otpada. Na temelju utvrđenih nepravilnosti i uočenih i propusta iz prethodnih godina koji još nisu otklonjeni kao i utvrđeni za 2012. godinu Državni ured za reviziju izrazuje uvjetno mišljenje. Po mojem mišljenju sve državne evidencije trebale bi biti primjerne i uzor svim ostalim nižim razinama upravljanja u Republici Hrvatskoj a krajnji cilj i rezultat bezuvjetno mišljenje. Klub Hrvatske stranke umirovljenika podržati će ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Dražen Đurović. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, gospodine zamjeniče ministra, dame i gospodo iz državne revizije, zastupnice i zastupnici. Prilično zanimljivih teza i rasprava je bilo evo i sada od gospodina Šempera i od prethodnika u jutarnjem dijelu rasprave sa razno raznih pozicija naravno. Govorilo se i o strukturnim problemima hrvatskog državnog proračuna, odnosno Hrvatske države ili ti hrvatskog gospodarstva. Iznesene su i razno razne teze i ideje o tome što je zapravo središnji problem neučinkovitosti hrvatskog gospodarstva, pa ja bih se samo tu kratko referirao sa nekoliko teza o onome što su središnji ali i strukturni problemi hrvatskog gospodarstva, svakako mirovinski i zdravstveni sustav koji je od 110 milijardi prihoda samo naša dva Državna zavoda za zdravstveno i mirovinsko osiguranje nose oko 57 milijardi kuna, fiskalna politika, monetarna politika, odnosno neuspjeh monetarne politike, da bolje usmjeri aktivu poslovnih banaka u stranom vlasništvu, da bude više u interesu razvoja hrvatskog gospodarstva i hrvatskog društva neovisno o interesima svog vlastitog profita. Problem nelikvidnosti kao i problem koji se uvijek izdvaja kao struktni problem hrvatskog gospodarstva gdje se zaista može reći da su određene mjere polučile određene rezultate i da je određena porezna … [[Govornik se ne razumije.]] postavljena iako nelikvidnost nije riješena. Te je također što mi smatramo da jest strukturni problem zapravo hrvatskog gospodarstva a to je prevelika ovisnost domaćeg gospodarstva o državnim investicijama odnosno prevelika navezanost. Tu za razliku od ministra financija koji je kao javno središnjih, strukturnih problema istaknuo problem prevelikog zapravo akumuliranja u nekretnine i vezanosti zapravo uz nekretnine, mi mislimo da je tu, da je puno značajniji strukturni problem upravo to što zapravo preveliki dio hrvatskog gospodarstva koje nije državno nego privatno zapravo da je vezano i ovisi o samoj, intervencijama o investicijama, o poslovima koje država donosi. I čim država malo smanji inpute zapravo dobar dio gospodarstva, i prevelik dio gospodarstva i to ne samo građevinskog sektora već cijelog niza zapravo djelatnosti počinje stagnirati. Ili kada država koja jest bila generator neplaćanja počne kasniti sa plaćanjima, onda se zapravo, zapravo taj lanac previše brzo, previše brzo poteže ili se ta gruda previše brzo kotrlja, upravo zbog toga što je nesrazmjerno velik dio gospodarstva. A zašto je tako velik dio gospodarstva bio vezan za središnju državu? Pa bio je vezan zato što ima visoko centraliziranu državu, naravno. U prvom redu zato. Dakle, država visoko centralizirana i sve što se god može uzeti uzima se u tu centra, središnju blagajnu. A s druge strane zato što to svi znaju da se od države mogu dobiti, … [[Govornik se ne razumije]] poslovi u onim iznosima ne ovisno da li je to građevinarstvo, da li su to javni poslovi, da li su to usluge po onim iznosima koje se u realnim odnosima između tvrtki ne dobivaju. I da je država uvijek bila onaj poslodavac koji je daleko najviše plaćao. Nerealno previsoko plaćao, neovisno o tome o kojoj usluzi ili djelatnosti se radilo. Pa naravno da je onda uvijek bolje probati se uglaviti u posao sa državom pa makar to i kasnilo mjesecima. Pa ako treba čekati i godinama nego ići negdje na tržišta gdje zapravo svoje usluge, svoje proizvode ili svoje robe prodam im po vrlo često dvostruko ili trostruko nižoj cijeni nego što to isto činim u svom poslovnom odnosu sa državom kao privatna tvrtka. I ta jedna nezdrava uvezanost koja možda nekim političkim, nekim gospodarskim strukturama odgovarala u razdoblju recesije vratila se kao bumerang. Jer dobar dio gospodarstva je zapravo pokazao nesposobnost da se nosi sa tržištem. Da nema proizvod, da nema robu i da nema uslugu s kojom može konkurirati bilo gdje osim prema državi ako država taj posao otvara. Tako da ne mislimo, ne mislimo da je problem zapravo u nekretninama, za razliku od ministra financija koji smatra da je zapravo problem u nekretninama, pa će on njih oporezovati, pa će im spustiti cijene, pa će ih aktivirati, pa će banke pretvoriti tu aktivu iz nekretnina u neku investiciju i slično. Mi mislimo, pa će se onda tu milijarde preliti što u proračun, što u fondove, što u razvoj, što u investicije pa će se neki ciklus dogoditi. Mi mislimo da se na taj način ciklus uopće ne bi dogodio. No eto to je pitanje koncepcije. Što se tiče ovog samog Izvješća u njemu ima puno eto zanimljivih stvari, Izvješća o izvršenju Državnog proračuna za 2012. godinu. Pa evo ja ću se referirati na neke stvari na koje se prethodnici nisu referirali da se ne ponavljam. Primjerice rashodi, ministar financija u više navrata se je danas pohvalio kako država je ulila u realni sektor kroz državni proračun 4 milijarde kuna. Prvo, u 2011. to je bilo 4,5 milijarde kuna, u planu za 2012. to je bilo 4 milijarde i 170 milijuna kuna, dakle radilo se o smanjenju u proračunu za 8%, a izvršenje je još za 100 milijuna kuna manje, dakle na razini 4 milijarde. Dakle država u 2012. u odnosu na 2011. kroz subvencije trgovačkih društava poljoprivrednicima i obrtnicima izvan javnog sektora zapravo unijela 4 milijarde i 72 milijuna kuna, za razliku od 4 milijarde i 545 milijuna kuna u 2011. godini. Dakle manje, čak i manje u odnosu na planirani proračun. Također i smanjene su i pomoći unutar općeg proračuna države, dakle u planu je bilo 4,9 milijardi, a realizirano je 4 milijarde i 725 milijuna kuna, znači 175 milijuna kuna manje je realizirani i pomoći unutar općeg proračuna. A koji rashod se povećao, kojim se nisu pohvalili, povećao se rashod recimo na kamate, na primljene zajmove i kredite, planirali su milijardu i 430 milijuna kuna, a realizirali su milijardu i 810 milijuna kuna. Znači za oko 400 milijuna kuna imamo povećane rashode državnog proračuna u 2012. godini samo na kamate za primljene zajmove i kredite. Dakle de facto u odnosu na proračun smo manje, čak i u odnosu na proračun smo manje uložili u subvencije trgovačkim društvima, poljoprivredi, obrtnicima i pomoći unutar općeg proračuna, a povećano smo trošili na kamate za kredite. Znači dizali smo više kredita nego što smo ih planirali u proračunu kroz razne tranše. Kad pogledamo po ministarstvima eto izvršenje u 2012. vidimo da se većina ministarstava držala manje-više planiranih proračuna i tu jedini ozbiljniji zapravo proboj čini Ministarstvo vanjskih poslova. Ministarstvo vanjskih poslova to nisu u apsolutnim iznosima neki veliki brojevi, ali bio je plan 620 milijuna kuna izvršenje proračuna, a potrošilo su 670 milijuna kuna, znači 50 milijuna kuna više u odnosu na proračun za 2012. godinu. Indeks 108% i prema tom indeksu Ministarstva vanjskih poslova bilo je najrastrošnije među državnim ministarstvima. Vrijedno je možda spomenuti. Kad se pogleda struktura te potrošnje vidljivo je da najveći dio potrošnje otišao na plaće i na usluge koje su porasle, posebno za diplomatsko-konzularnu mrežu, no nismo primijetili da se ta mreža širila u 2012. Prema tome, vjerojatno se nije dovoljno racionalno pazilo na troškove. No to nije omelo ministricu da iznađe i milijun i 800 tisuća kuna još za zajmove koje Ministarstvo, barem tako stoji stavka u proračunu, koje je Ministarstvo vanjskih poslova dalo kao zajmove neprofitnim udrugama, građanima i pravnim osobama. To je što se tiče Ministarstva, dok se sva druga ministarstva manje-više se vrte oko indeksa 101 postotni poen gore-dolje, dobar dio ministarstava je zapravo i potrošio nešto manje od sredstava planiranih u proračunu za 2012. godinu. Ono što je također zabrinjavajuće, a što nitko od prethodnika nije posebno apostrofirao, to je dug središnje države, koliko se Vlada Republike Hrvatske izravno zaduživala u 2012. godini. Dug središnje države u 2012. godini što kroz razne oblike kratkoročnog i dugoročnog zaduživanja porastao je u 2012. godini sa 140 na 163,5 milijardi kuna. Znači da se država u 2012. godini zadužila za 23,5 milijardi kuna. U svjetlu toga hvalite se smanjenjem deficita za 4 milijarde kuna, a dodatno poveća zaduženje za 23 milijarde kuna je zaista zanimljiv podatak. Dakle postoji jasno vidljivo po kojim tranšama i na koji način se zaduživalo, pri čemu je većina tog zaduženja bila zaista uz kamate 5, 6, 7% u raznim oblicima. Ne znam čija će djeca to vraćat, hoće li moja stići na red. Međutim, ova dinamika zaduženja središnje države u samo jednoj godini za tih 23,5 milijarde kuna je zaista zabrinjavajuća i pitam se dogodine što ćemo pročitat za koliko se milijardi središnja država u ovoj godini zadužila, jer ako se ta dinamika nastavi ovakvim eksponencijalnim rastom jer ovo jest eksponencijalni rast bio u 2012. godini onda je pitanje na kojim ćemo brojevima završit. Sad nešto kratko o zapravo najvećoj stavci potrošnje u hrvatskom državnom proračunu to su mirovine. Ukupno za mirovine i mirovinska primanja u izvršenju državnog proračuna 36 milijardi i 200 milijuna kuna. Ono što zaista predstavlja ja mislim jedan naš društveni error, nije ga ova Vlada stvorila već predstavlja jedan error ovog društva, to je što je za starosne mirovine otišlo točno pola od toga, 17 milijardi i 700 milijuna kuna. Druga polovica odlazi za sve druge oblike raznoraznih mirovina koje smo mi uspjeli u ovom društvu stvoriti, naslijediti, uspostaviti, preuzeti i slično. Dakle od 36, 35 milijardi 200 milijuna kuna pola ide za starosne naše umirovljenike, dakle one ljudi koji su odradili puni radni vijek i završili u starosnoj mirovini. Druga polovica ide, ne znam ima li uopće smisla nabrajati, Hrvatskoj vojsci, saborskim zastupnicima, pripadnicima bivše JNA, izvršnog vijeća, političkih zatvorenika, HAZU, boraca NOB-a, MUP-a, Hrvatske domovinske vojske, invalidskih mirovina, obiteljskih mirovina, osiguranja, ostala primanja, branitelji i slično. Nijedna kategorija tu nije posebno potrebno je izdvajati, ali to jest jedan naš problem koji mi imamo, koji smo stvarali desetljećima i sad se nalazimo u situaciju da izdvajamo 35 milijardi 200 milijuna kuna ali samo pola za naše starosne umirovljenike, a drugu polovicu za sve ove razne kategorije zapravo povlaštenih mirovina koji su u ovom ili onom sustavu nastajale. I ne znam da li itko ima ikakav odgovor kako to promijeniti? Ja nemam. Kad je riječ o Izvješću Državne revizije, Državna revizija je dakle dala uvjetno mišljenje uz cijeli niz vrlo dobrih primjedbi, oni su kao i obično čak možda i više nego obično bili samozatajni u procjenama ali su ocjene koje su donesene zapravo vrlo jezgrovite. Jedino ih treba pažljivo zapravo iščitati da bi se uopće do njih došlo. No, opet ću samo spomenuti one primjere koje zapravo prethodnici nisu spominjali da ne duljim to je primjerice kreditne tranše po raznim aranžmanima koje su uzimane bez programa, bez plana potrošnje i onda ti krediti se ne koriste, uzimaju se ciljano i onda si još država mora plaćati stotine i stotine tisuća eura da bi te kredite vratila ili ne iskoristila zato što ih je netko bespotrebno uzimao pa zapravo Državna revizija daje primjedbu da onaj tko misli i uzima ciljani kredit da ima jasan plan, dinamiku i zaista je razlog zašto ga uzima. A i da onaj tko ga odobrava unutar Vlade pazi da li postoji razlog da se to odobri. I na kraju evo gospođo potpredsjednice s obzirom na sve izrečeno i ukupno na teško gospodarsko stanje u RH klub HDSSB-a neće podržati.
Replika, Boro Grubišić.
Kolega Đurović vi ste zaista bili ovako sveobuhvatni u vašem iskazivanju razmišljanja u svezi Proračuna u 2012., u prošloj godini jel'. Naime, da počnem redom. Govorili ste o gospodarskim granama pa evo ja ću poput kolege Milinkovića spomenuti svinjogojstvo kao jednu od grana iz poljoprivrede jel i o npr. bescarinskom uvozu svinjetine koje je uništilo hrvatsku poljoprivredu, hrvatsko svinjogojstvo, a uvoznice su davane od strane naše Vlade, odnosno ministarstva. Ja ne znam tko je potpisivao te uvoznice, kome su potpisivane i u kojim količinama je uvoženo svinjsko meso u RH i tko je dobio prije svega te uvoznice. Je li to po kumskoj liniji ili ne znam ni ja kojoj drugoj. Nadalje, rekli ste da je Hrvatska država visoko centralizirana pa je onda i ova stvar sa uvoznicama bila također stvar centralizacije ove države. Nekretnine, problem nekretnina o kojima ste također govorili i rekli ste da je u realni sektor upumpano oko 4 milijarde kuna manje nego što se planiralo za oko 500 milijuna kuna sjetimo se samo pri tome da je dakle doprinos zdravstvenom osiguranju u Hrvatskoj smanjen sa 15 na 13% uz obećanje ministra da će sve ostati jednako. No, dogodilo se da je zdravstvo sada dužno 5 milijardi kuna, a upumpavalo se u realni sektor. Što smo dobili? 4 milijarde je upumpano u realni sektor, 5 milijardi kuna je minus u zdravstvu RH odnosno dug bolnica, novi dug bolnica u RH. Dakle, i o tome treba razmišljati. Jer ako ste već govorili o Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje onda moramo govoriti i o HZZO-u.
Hvala. Odgovor na repliku, Dražen Đurović.
Da, kad je riječ o poljoprivredi i onih strukturnih problema zaboravio sam spomenuti svakako naš strukturni problem jest što nismo uspjeli iskoristiti komparativnu prednost i svoju poljoprivrednu proizvodnju, proizvodnju hrane i preradu hrane učiniti jednom djelatnošću koja će zaista biti profitabilna za RH. U tom kontekstu i ovaj vaš problem svi trendovi poljoprivrede, znamo ih jako dobro kako se kreću i zanimljivo je da usprkos tome što primjerice cijene otkupa mlijeka se i dalje ne mijenjaju i što se broj onih koji predaju mlijeko smanjuje iz godine u godinu za po nekoliko desetaka tisuća da se evo posljednja dva, tri mjeseca cijena mlijeka i mliječnih prerađevina porasla 15 do 20%. Dakle, prerađivači su jednostavno podigli cijene, a otkupljivači, odnosno oni koji predaju mlijeko njima su otkupne cijene ostale posve jednake. Mi možemo i trebamo razvijati turizam i dobro je da ga razvijamo, to je bez obzira što neki kažu da je to nisko dohodovna ono je u našim uvjetima visoko dohodovna djelatnost. Ali ne mogu svi naši nezaposleni, neće moći svi stati među konobare i sobarice. I naši ljudi iz Slavonije ne mogu svi stati među konobare i sobarice. Dakle, tim ljudima treba omogućiti da ostanu raditi u poljoprivredi, da ostanu radit u poljoprivredno-prerađivačkoj industriji i da zapravo prehrambena industrija RH bude što je bila i ostane zapravo ipak jedna od onih okosnica hrvatskog gospodarstva.
U ime Kluba nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i HGS-a kolegica Jadranka Kosor.
Hvala vam lijepa poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Pa evo uvodno i za početak zapravo ću citirati nešto što mislim da je u nekoliko navrata rekao ministar Linić ne baš danas u ovoj sabornici u ovome Domu nego inače u javnosti otprilike rekao kako bi svi mijenjali u Hrvatskoj a nitko se ne bi mijenjao, svi bi reforme nitko se ne bi reformirao. Malo tko govori što su to reforme i moram reći jako mi je drago bilo čuti te opservacije ministra financija zato što smo upravo na taj način često puta u prethodnoj vladi a poslušat ću savjet kolege Jelušića koji je rekao uspoređujete ovo izvješće sa 2011.pa ću ja to svakako činiti. Dakle puno puta samo upravo na taj način govorili i kada smo donosili odluku o podizanju PDV-a za 1% i kada je nakon toga ova aktualna Vlada povećala PDV za 2% i kada je kolega Kajin žao mi je što ga ovdje nema rekao eh da je to vlada Jadranke Kosor napravila iskopali bismo joj oči i tako dalje i tako redom. Dakle to su rasprave koje uvijek dovode do jednoga zaključka, trebali bismo uvijek cijeniti ono što su drugi radili i naprosto nastaviti tamo gdje je netko drugi stao dakako u onim procesima i u onom poslu za koji osobno ili kao vlada ukupno kao vlada koja vodi svaku državu odnosno vodi RH s obzirom na naš sustav dakle najbolje i svakako ne započinjati posao uvijek od nule. Zašto to govorim? Zato što postoji jedan dokument koji sam ponijela za ovu raspravu stanje financija, stanje javnih financija od 15.prosinca 2011.godine gdje su sve glavne sastavnice onoga što je i struktura proračuna ali dakako onoga što je radila prethodna vlada i ulaz za rad nove Vlade koja je izabrana 4.prosinca već sada daleke 2011.godine. Ovo izvješće pokazuje kada se usporedi kao što kaže kolega Jelušić kada se usporede glavni makroekonomski pokazatelji jasno govori o trendovima i jasno govori na kraju toga izvješća o tome što je zapravo proračun za 2013.trebao donijeti ili bolje rečeno na čemu je trebao inzistirati. Dakle sama Vlada konstatira odnosno Ministarstvo financija da je tijekom 2012.zabilježen pad ekonomske aktivnosti. Dobre vijesti svakako smanjenje deficita, ali Vlada sama konstatira snažnije realno smanjenje BDP-a dakle od 2%. Ja ću usporediti glavne makroekonomske podatke iz 2011.i 2012.godine. dakle BDP puno puta je rečeno 2011.iako smo imali i 2 tromjesečja gdje smo bilježili rast od 0,6, 0,8% u konačnici bila je to nula ali puno važnije od toga čini mi se da je bio iskazan trend, dakle trend koji smo očekivali da će ova Vlada nastaviti. Potrošnja kućanstva, vratit ću se još na BDP, dakako kada uzmete u obzir kako je bila godina prije 2010.i onda kako je bila 2009.gdje je pad BDP-a bio gotovo 7%. Potrošnja kućanstva 2011.rast od 0,2%, 2012.pa do 3%. Izvoz roba i usluga 2% u 2011.u 2012. 0,2%. Industrijska proizvodnja jest u 2011. Bio je to pad od 1,2% međutim u 2012. 5,5 dakle minus 5,5. Promet od trgovine na malo, ja razumijem da to možda nekoga ne zanima ali ja sam isto kao zastupnica do sada sve predstavnike klubova i sve koji su replicirali pokorno, smjerno, smireno i staloženo poslušala tako da molim. Ako ja ne razumijem da nekoga možda to ne zanima a možda nekoga i iritiraju podaci koje govorim iz vremena dok sam vodila vladu ali evo ja ću i dalje slušati sve vas druge kolega sa velikom pozornošću i dakako sa uvažavanjem. Dakle industrijska proizvodnja u 2011.nismo bili zadovoljni bilo je to minus 1,2 ali 2012.jeset minus 5,5%. Trgovina na malo već sam rekla imali smo u 2011.rast od 1% međutim 2012.pad. Dakako kolegice i kolege da u ovom izvješću jednako tako Vlada sama konstatira da je potrošnja građana smanjena. I dobro je da je ministar financija ovdje vrlo otvoreno i jasno rekao da je velik teret dodatnog povećanja PDV-a za 2% ponijeli su građani. I to se svakako upravo na ovim podacima vidi. Međutim mislim da se sada pokazuje i da Vlada ako bude htjela priznati ne nama, ne javnosti nego sebi na temelju toga graditi projekcije i svoje buduće političke odluke onda svakako smanjenje cijene struje primjerice od 16,4% je bilo nepotrebno. Tvrdila sam to i tada uzimajući u obzir podatke o tome kako je javno poduzeće u državnom vlasništvu koje se zove HEP završilo 2011.godinu. dakle sasvim sigurno sa dobitkom većim od 100 milijuna kuna. U tim uvjetima nije bilo potrebe povećavati cijenu struje i argument više jesu najave koje čujemo ovih dana iz HEP-a da će smanjivati cijenu struje. Smanjivati će naravno zbog toga što se dogodila konkurencija. Ali to je jedan, dakle, nije prošlo u međuvremenu 10 godina, prošlo je relativno kratko vrijeme. I to je sasvim sigurno još jedan od dokaza da nije bilo potrebe za povećanjem cijene struje. Povećanje cijene plina veće od 21%. Prema tome, cijena kao što i Vlada konstatira u ovom izvješću prehrane, dakle prehrambenih artikala onoga što jest, nešto čega se niti jedna obitelj ne može odreći se povećala za 3,9, znači gotovo 4%. Prema tome, to su i zato sam govorila o zaključcima koje vjerujem će Vlada izvući iz ovoga izvješća. Za 2013. je dakako prekasno, mi ćemo raspravljati o Izvršenju proračuna za 2013. ali to su, to su nekakve glavne naznake za ono što bi Vlada trebala raditi ubuduće. Dakako da, govorim sada i u svoje ime i u ime svojega Kluba, želimo svakoj Vladi koja je izabrana na demokratskim izborima koja je dobila mandat građana uspjeh. Jer smo danas članica Europske unije, jer su naše obveze i osobno se veselim tome drugačije da fiskalna odgovornost, da donijeli smo Zakon 2010. godine to je dobar Zakon i kao što vidite mi smo Zakon provodili. Dakle, to je Zakon koji je, dakako ima velika ograničenja a to je sasvim sigurno nešto novo, ali mislim da ne bi bilo dobro da se mijenja glavna struktura, odnosno glavnina onoga što je Zakon o fiskalnoj odgovornosti donio. Jer nama kao članici Europske unije predstoji i dalje ponašati se odgovorno, ne trošiti više od onoga što imamo. I zato ponavljam, dobra je vijest iz ovoga Izvješća o smanjenju deficita. Ali je loša vijest o povećanju broja nezaposlenih. Dakle, prosječno 324 tisuće 323 a pogledajte 2011. 305 tisuća 2010. bolja 302 tisuće a današnji podaci su 314 tisuća 864 nezaposlena. Dapače, broj zaposlenih se u odnosu na 2012. smanjio. Dakle, 2012. imali smo milijun 411 tisuća 238 zaposlenih a taj broj je pao na milijun 395 tisuća 116 u 2012. godini. Dakle i o tome, dame i gospodo kolegice i kolege trebamo raspravljati. Što se tiče dokumenta kojeg sam spomenula iz 2011. godine, dakle od 15. prosinca o stanju javnih financija. To je dokument koji sam predala uz sve ostalo i predsjedniku Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. U tom dokumentu vrlo sadržajno nabrojeno je sve najvažnije što smo radili, među ostalim u mjerama u borbi protiv nelikvidnosti. Dakle, Vlada je i prethodnih godina poduzimala i povlačila snažne poteze i donosila snažne mjere koje se nisu imale kada s obzirom na vrijeme kada su donošene govorim o Vladi od sredine 2009. do kraja 2011. razmahati. Međutim, svejedno, evo upućujem vas da pogledate taj dokument koji ništa nije skrio, on je vrlo jasno donio pregled dospjelih obveza prema dobavljačima i dospjela potraživanja od kupaca. Jasno je naznačio kako smo smanjili vrijeme naplate što je dakako bila jedna od, jedna od temeljnih namjera u onome što smo radili. Međutim, evo i u cilju sprječavanja povećanja nelikvidnosti Ministarstvo financija je do kraja te godine poslalo zahtjev za pokretanje stečajnih postupaka za 3010 tvrtki. Trgovački sudovi po službenoj dužnosti pokrenuli su postupak brisanja za 13 tisuća 300 blokiranih pravnih osoba. Inicirano i daljnje brisanje 24 tisuće pravnih osoba. Smanjen je broj poslovnih subjekata u kratkotrajnoj blokadi do 60 dana za 30,3% na mjesečnoj razini a iznos njihovih neizvršenih osnova za plaćanje za 33,9% itd.. Svakako spomenula bih i smanjivanje tzv. neporeznih davanja u prosjeku za 25% u godinama koje su prethodile ovoj 2012. koja je za nas izvještajna godina. Apsolutno i u potpunosti podržavam i podržavamo u Klubu sve mjere za daljnjim uvođenjem reda, to je dobro, to je važno, naravno da se to uvijek svima ne sviđa. Činjenica jest da unatoč specifičnom rekla bih izričaju koji ima ministar financija i mjerama koje poduzima kao što vidite penje se na ljestvici popularnih političara u Republici Hrvatskoj. Dakle to je na neki način indikativno. Ali moja preporuka jest da ministar kojeg nažalost nema sada ovdje da ovu raspravu danas u sabornici zaista ne doživljava kao puku kritiku nego kao iznošenje iskustva i ljudi koji su prethodno u proteklim godinama radili taj posao. Mislim da je za Hrvatsku dobitak da u ovom trenutku evo imamo dva ministra financija koji su obavljali taj posao u prethodnom razdoblju i da njihove rasprave treba uzimati itekako pozorno, proučiti ih. Jer svatko tko je radio taj posao i ministarski, osobito ministara financija i premijerski osobito premijera, teško, teško da se može izložiti tek pukoj kritici zbog kritike. Mislim da su to ljudi koji raspravljaju relevantno i s podacima. Prema tome, neću zazivati konsenzus jer smo se već od toga umorili ali konstruktivna rasprava da. Mislim da je dosadašnja rasprava bila dobra, da je bila konstruktivna, osobito podržavam sve one koji traže dodatne mjere u javnim poduzećima. Ministra podržavam u tome da se dodatno uvodi red u javnim poduzećima. Znam kako je to da i u prethodnim godinama javna poduzeća i vodstva javnih poduzeća koje smo smjenjivali nisu poštivala neke odluke, ali ni naputke prethodne Vlade. Prema tome, u tom smislu treba dodatno uprijeti. Nažalost, pokazatelji iz 2013. ni na koji način ne ulijevaju optimizam i toga me je strah. Na kraju imam sasvim konkretno pitanje, vrijeme je isteklo ali potpredsjednice samo trenutak, znači molim predstavnike Ministarstva da mi objasne, ja to nikako i na koji način ne mogu protumačiti, dakle na poziciji otplata glavnice primljenih kredita i zajmova od kreditnih i ostalih financijskih institucija u javnom sektoru planirano je za 2012. 215 milijuna 273 tisuće 809 kuna, a izvršeno za 2012. milijarda 283 milijuna 960 tisuća 370 kuna i 58 lipa. Dakle znači li to da je za toliko potplanirano o čemu sam govorila kad smo raspravljali o proračunu za 2012. godinu, znači je li toliko potplanirano za otplatu glavnice, znači za milijardu i još nešto više nego što je planirano. Evo to je pitanje i vjerujem da ću na njega dobiti odgovor. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Replika, Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Kosor, govorili ste o jednom segmentu o kojem treba i Vlada i mi u Saboru i naročito HEP voditi itekako velikog računa, a to je govorili ste o povećanju cijene struje, je li trebalo biti povećanja cijene struje ili nije trebalo biti povećanje. Izgleda da ste tu u pravu jer ispada da nije trebalo biti povećanja struje ili ako je trebalo biti povećanja struja onda je ona jedna mjera koja nije dobra za HEP. Sasvim sigurno da treba pozdraviti kad se snizuju cijene jer građani su prenapregnuti i građani sve teže spajaju kraj s krajem i sasvim sigurno da je dobra odluka što se smanjila cijena struje i to kažu zbog povoljnijih meteoroloških uvjeta, ja mislim i klimatskih jer se klima politička promijenila. Zbog čega, zbog konkurencije i konkurencija je sasvim sigurno na tržište donijela nešto novog što ne znači, ne treba se unaprijed radovati, treba ozbiljno porazgovarati o sudbini HEP-a. Što HEP, HEP je previše značajna tvrtka u Republici Hrvatskoj da bismo jednostavno prepustili slučajevima na tržištu, a da ne bismo planirali daleko unaprijed što s njim napraviti, proanalizirali što se događalo u Europi kada su se pojavili konkurenti na tržištu, što se nama može dogoditi, pa sasvim sigurno da bi trebala isto tako jedna rasprava u Hrvatskom saboru o energetskoj situaciji u Republici Hrvatskoj, u budućnosti što će se događati u Republici Hrvatskoj u odnosu na Europu.
Odgovor na repliku, kolegica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Dakle i moja i vaša rasprava su zapravo identične onim raspravama koje smo vodili prošle godine. Od odluke o povećanju cijene struje pa onda i plina, grijanja itd., nije prošlo puno vremena, možemo reći godinu dana. Prema tome ako je tada i tada smo tvrdili s obzirom na rezultate poslovanja HEP-a iz 2011., dakle HEP je završio pozitivno. HEP je dapače, nisam to rekla maloprije, HEP je investirao, dakle HEP je u protekloj 2011., 2010. počeo investirati, počeo ulagati i unatoč tome je imao kao što smo vidjeli dobre rezultate. Prema tome nikakvoga razloga za povećanje nije bilo, a dokaz za to je činjenica da se sada najavljuje smanjenje cijene struje. U međuvremenu dogodilo se puno toga, građani su, svako poskupljenje nečega građane dodatno straši, građane dodatno tjera na zatvaranje da ne troše ni ono što bi mogli i tu treba tražiti naravno uzroke smanjenja potrošnje koja je evidentna iz izvješća. I ono što je najvažnije, u tom proteklom razdoblju iako je povećana cijene struje, ja nisam vidjela neko povećano ulaganje, dakle investicija HEP-a što je bila intencija i ove Vlade, to je dobro, dobro je tražiti od javnih poduzeća da traže taj prostor za investiranje, ali kao što vidimo njega nije bilo.
Dražen Đurović, replika.
Hvala. Vi ste u svom izlaganju dotakli jednu meni zbilja omiljenu temu, a to je broj zaposlenih. Uvijek ona tema koja je u ovom društvu uvijek bila relativno manje važna, nas je uvijek brinulo koliko je nezaposlenih, koliko je socijalnih slučajeva, koliko je svega. Pa nismo nikad se brinuli o tome koliko je zaposlenih, ono čime se svako društvo vitalno bavi, koliko ljudi radi, koliko ljudi stvara dodanu vrijednost. To je nama uvijek bila onako jedna usputna stvar, uvijek ih je dovoljno, važno da ovog drugog ima. Naravno, pa broj zaposlenih pa to je ključno pitanje koliko ljudi radi i šta je odgovor da je gospodarski rast kad u SAD-u kažu da, Vlada je uspješna i ovaj mjesec otvara 195 000 novih radnih mjesta i na 195 000 novih radnih mjesta naravno su zaposlili 195 000 novih zaposlenika. Kod nas nikad nije mjerilo uspjeha politike bilo koliko se radnih mjesta otvorilo taj mjesec. Ne, kod nas je uspjeh da li je državni proračun skupio još 100 ili 200 milijuna kuna više da bi mogao tranširat. Pa nije to uspjeh državne politike, pa uspjeh državne politike je koliko je radnih mjesta otvoreno. Time se američka Vlada svaki mjesec hvali, a kad je recesija onda govore e sad je zatvoren određen broj radnih mjesta i kad je opet uspon otvoren je broj radnih mjesta. Ne, kod nas zanimljivo tog nikad nije bilo uopće u nekom javnom fokusu. Naš je eventualno fokus oko toga koliko smo uspjeli skupit u državni proračun kako bi mogli bolje sve svoje potrebe zadovoljiti i kako ne daj bože ne bi ništa slučajno ozbiljnije ozbiljnije strukturno u ovom hrvatskom društvu mijenjali. Tako da slažem se zaista u taj fokus treba staviti to pitanje koliko ljudi radi, koliko se radnih mjesta otvara, koliko je novo zaposlenog, a iza toga slijede odgovori na sva ova druga pitanja i na PDV i na rast potrošnje i na bolje punjenje državnog proračuna.
Odgovor na repliku, Jadranka Kosor.
Slažem se s vama i mislim da bismo u budućnosti mi ovdje u Saboru trebali dnevno pratiti kao što smo pratili koliko je nezaposlenih na današnji dan više od 314000, a da vidimo koliko je na današnji dan zaposlenih osoba. Kao što vidimo, usporedba sa 2011. pokazuje da je broj zaposlenih smanjen i to je nešto oko čega trebamo dodatno otvarati rasprave. Međutim, onda unutar toga i o strukturi, onda unutar toga koliko je mladih zaposleno. Znači ne koliko nego koliko ih je u godinu dana zaposleno. Zašto je to važno? Pa uz sve ostalo zbog mirovinskog sustava mi smo sada država koja se gotovo izjednačava jedan jedan, dakle jedan zaposleni, jedan umirovljenik. A prethodno su kolege već puno puta govorili koliko mi uberemo za mirovinu, a koliko moramo onda odvojiti iz državnoga proračuna. I to postaje nepodnošljivo, a što budemo imali više zaposlenih, znači oni koji rade kakve su im plaće to je isto tako jedna tema. Dakle, nije dovoljno biti zaposlen, nego treba biti zaposlen na taj način da može živjeti od svoga rada. To su teme koje trebaju biti relevantne i oko kojih bismo možda trebali konačno i u nadležnim saborskim tijelima razmišljati o posebnim raspravama tematskim raspravama upravo na temu zaposlenih i sve što ide uz to. Hvala.
U ime kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjurković, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče sa suradnicima, glavni državni revizoru, kolegice i kolege. Dakle, naravno nakon rasprave većine klubova zastupnika u Hrvatskom saboru nije potrebito ponavljati one brojeve i činjenice koje su iznešene u rezultatima proračuna, odnosno izvršenja proračuna prihoda i rashoda i zato bih u ime kluba Hrvatske narodne stranke naravno dao pozitivno mišljenje i glas za ova dva izvješća i Revizorsko izvješće o izvršenju proračuna. Argument bih temeljio ne samo na ovim brojkama o kojim su neki kolege govorili, nego argument u biti funkcije proračuna i da li je taj proračun ostvario onu funkciju zbog čega on i postoji. Dakle, proračun nije samo zadovoljavanje proračunskih potreba, proračunskih korisnika što državnih, što izvanproračunskih. On u biti pokazuje najvažnije ciljeve države u fiskalnoj godini. On također služi kao instrument kojim država utječe na ekonomsko stanje u zemlji i služi naravno ono osnovno kao sustav kontrole, prikupljanja i potrošnje poreznih sredstava. Šta smo mi u biti imali u prošloj godini da bi zadovoljio ove osnovne funkcije proračuna zbog kojeg postoji i šta smo mi dobili u biti u 2012. godini možemo slobodno reći i jasno da je to … [[Govornik se ne razumije.]] konsolidacije od konsolidacije proračuna i proračunskog deficita, konsolidacija troškova unutar proračunskih korisnika ali ne dovoljno. To smo jasno i od ministra čuli. Poštivanje fiskalnog pravila i pojačana fiskalna disciplina. To pojačana fiskalna disciplina koliko sam razumio u ime svih govornika je u biti i pozdravljena, jer je to i osnovno i odgovorno ponašanje jedne Vlade prema svim građanima da im osigura kad već moraju i trebaju plaćati poreze da onda budu svi jednaki u tome, odnosno da nema izbjegavanja plaćanja poreza i da se poštuju apsolutno svi zakoni. Kad govorimo o instrumentu države koje utječe na ekonomsko stanje u zemlji onda moram ponovit ono već sam o tome govorio u nekim drugim raspravama koji onaj segment ekonomskog stanja u zemlji koji u biti je i uzrokovao osim makroekonomskog okruženja situaciju da naše gospodarstvo je u jednoj lošoj ekonomskoj gospodarskoj situaciji. Dakle, ukupna vrijednost neizvršenih osnova za plaćanje poslovnih subjekata prošle godine u lipnju, znači 74000 poslovnih subjekata nije izvršilo plaćanje u vrijednosti od 43 milijarde kuna. Više 85% tih subjekata je bilo u poslovnoj blokadi. Duže od 360 dana bilo je 56718 poslovnih subjekata, a iznos ukupnog duga 36 milijardi kuna. Ono kad se govori o zaposlenim, nezaposlenim onda treba reći da je 38518 pravnih osoba sa 41000 zaposlenih evidentirano zaposlenih bilo u blokadi od 36 milijardi kuna. E sad ako netko može reći da su ti građani i građanke RH koji su imali radne knjižice i ugovore o radu, a nisu primali plaće više godina, zaposleni onda stvarno mislim da moramo mijenjati nekakve zakone i statuse po pitanju zaposlenih i nezaposlenih. Fizičkih osoba odnosno obrtnika njih 35 tisuća koji su bili blokirani duže od godinu dana bilo je 28 tisuća 820 tzv. zaposlenih. Kada to zbrojite onda imate više od 50 tisuća realno ljudi koji građana i građanki radnika koji nisu primali plaće duže od godinu dana. Naravno da sa svim mjerama, a posebno sa onim mjerama od svibnja prošle godine zakonom da se ne mogu isplaćivati plaće ako se ne plaćaju doprinosi sa Zakonom o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi sa ostalim mjerama Ministarstva financija i ostalih ministarstava potpuno je jasno da se veliki dio nažalost ovih radnika prelio na Hrvatski zavod za zapošljavanje i direktno doprinio rastu broja nezaposlenih, a nažalost većina ovih građana i građanki koje sam ovdje izrazio u desecima tisuća u biti su ljudi koji jako teže, puno teže mogu naći posao u realnom sektoru jer imaju više godina od 40 i većinom su sa srednjom stručnom spremom. I zato kada govorimo o utjecaju proračuna na stanje u državi onda i onaj segment koji je vezan za zakone, a oni osiguravaju i omogućavaju nova zapošljavanja liberaliziraju i stimuliraju zapošljavanje ljudi koji imaju višegodišnji staž ali nemaju dovoljno konkurentnosti na tržištu i da se educiraju i da dobiju priliku da zarade ono što je najvažnije za svoju egzistenciju i za samopouzdanje jel ljudi koji imaju samopouzdanje u biti jedino ispravno ljudi koji rade i stvaraju za sebe i svoju obitelj. Ono što je ovaj proračun i sve mjere koje je Vlada RH donosila u 2012., a prenosi se i u 2013.godinu u biti je poboljšanje regulatornog okvira za investicije, olakšavanje uvjeta za zapošljavanje i ono što je ključno a jako puno se u raspravama govorilo o troškovnoj strani, rashodovnoj strani ovoga proračuna koji je takav kakav je kao i ove 2013.godine i on se jako malo može u tom segmentu mijenjati gledajući na ukupni proračun. Ali poruka je jasna ove Vlade, to je prenio i ministar financija, a to je da mirovine i plaće se ne smiju dodatno dirati znači zaštititi apsolutno one najugroženije onaj socijalni aspekt, zaštititi sve one koji rade i u zdravstvenom i u školskom sustavu što nam je iznimno bitno jer to je temelj na kojem u biti školstvo gradimo, budućnost ove zemlje i zdravstvo koje je iznimno bitno i zbog tradicije i zbog toga što je zdravlje jedan od najvažnijih elemenata života svakog građanina. 2013.kao posljedica ovog proračuna i svih mjera koje su bile u 2012.godini u biti treba biti i to očekujemo godina zaokreta. Ona do sada još nije jer sve mjere nisu implementirane posebno u onaj segment gospodarstva koji treba biti konkurentan, koji treba spustiti kako mi kažemo ručnu i krenuti u nove poduzetničke poduhvate, a ova Vlada da osigura sigurnost i stabilnost što zakonodavnog okvira a što proračuna koji mora biti jasan temeljit na način da nema nikakvih novih opterećenja po pitanju ulaganja ili zapošljavanja dapače da bude dio ono što se zove rasterećenje. Ova 2013.mora biti godina zaokreta, ova godina 2013.nakon 2012.i ovog konsolidirajućeg proračuna će biti vjerujem krajem godine sasvim jasno godina koja otvara 2014.kao godinu razvoja. A zbog toga je ovaj proračun iz 2012.godine koji je osigurao deficit u okviru 3% koji je osigurao apsolutnu stabilnost isplata svih obaveza koje država ima što za zdravstvo, školstvo, socijalu, mirovine itd. pokazatelj da je ova Vlada u trenutku preuzimanja, neću se ni ja osvrtat na ono 2011.pa dalje ali preuzimanja svih onih obaveza i svih onih jamstava što je rečeno od brodogradilišta sada zdravstva čeka nas HŽ, Umirovljeničkog fonda itd. osigurala da pokaže prvenstveno hrvatskim građanima i hrvatskoj javnosti da zna upravljati njihovim novcem i da im zna i hoće osigurati bolju i kvalitetniju budućnost, zapošljavanje i razvoj gospodarstva jer za raspravu o rashodima kao što sam rekao dosta je bilo riječi i vjerojatno će biti u pojedinačnim rasprava ali ono što je ključno ova Vlada mora dizati prihodovnu stranu jer ne samo da onda smanjuje i deficit i osigurava vraćanje kredita po svim izdanim jamstvima odnosno javnom dugu nego osigurava novo zapošljavanje rast bruto proizvoda i ono što je najvažnije osmijeh na lice građana, novo zapošljavanje i napredak. Hvala lijepo.
Branko Vukšić replika.
Ispričavam se poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega ja mislim da ovdje nema u sabornici i kada je puna niti jednog saborskog zastupnika koji ne želi dobro ovoj Vladi. Mislim da nema osobe koja ne želi uspjeh jer je to uspjeh svih nas, naše djece, naših unuka, sasvim sigurno u to ne treba sumnjati. S obzirom na ove brojke kada se gleda tabela makroekonomskog okruženja u 2012. godini u kome, iz kojeg je razvidno da raste jedino tad, znači raste jedino tad, sve sami minusi. Onda ovaj proračun u 2012. godini u kojem je smanjen deficit, smanjeni rashodi, povećan prihod je fantastičan i to sam već, rekao sam prije. Međutim, i u politici i u ekonomiji je važan trend a trend nije dobar. I upravo se plašimo tog trenda. Rekli ste da 2013. godina treba biti godina zaokreta. Čak i mi nevjernici kažemo hvala Bogu da je tako da to bude. Da bude to godina zaokreta i da se dogodi ono što se treba dogoditi da konačno država izađe iz krize, da se pojavi, da bude kao što je netko rekao pozitivna nula, mada mi nikada nisu znali objasniti koja je negativna nula. Pozitivna nula i negativna nula, ali valjda ću jednog dana shvatiti. Dakle, želimo svi mi da stvarno 2013. godina bude godina zaokreta ali trend najavljuje nešto drugo.
I Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepa. Pa bez obzira kolega Gjurković što je ovo Izvješće o izvršenju za 2012. vi ste rekli da će 2013. biti konsolidirajuća. I to je ono upravo što je nas strah gledajući pokazatelje čisto proračunske za prvih 6 mjeseci. Ako su vam prihodi u prvih 6 mjeseci manje skoro 2,5 milijarde nego u istom razdoblju 2012., ako su rashodi veći 2 milijarde nego u istom razdoblju 2012. ako je deficit za prvih 6 mjeseci dosegao razinu planiranog godišnjeg deficita onda se postavlja jedno elementarno pitanje. S obzirom da mi do sada nismo donijeli niti jedan zakon koji donosi nekakvu značajniju strukturnu reformu što bi se to trebalo dogoditi na rashodovnoj strani da rashodovna strana ostane na razini 2012. a kažem sada je veća za dvije milijarde nego 2012. kada znamo da rashodovnu stranu čine plaće, mirovine, subvencije, kamate, zdravstvo. Tako je to onaj dio koji nosi 90, 5, 6 % proračuna. S obzirom da je ministar danas rekao da nema smanjenja tih troškova ne shvaćam na kojoj poziciji će se izvršiti konsolidacija da bi deficit proračuna bio u granicama 2012. Dakle, govorimo o rashodovnoj strani. Ono što nas čeka šok na prihodovnoj strani a to je ta zakašnjela uplata PDV-a dakle nema više uplate PDV-a prilikom uvoza robe nego će on se naprosto dogoditi mjesec, dva ili tri kasnije, neće država ostati bez tih novaca. Ali će se ono naplatiti dva, tri mjeseca kasnije i naprosto u jednoj proračunskoj godini će taj iznos faliti. Sljedeći šok je smanjenje 10% u ugostiteljstvu dakle oni svu robu nabavljaju sa 25% a svoje usluge će prodavati u 10% i naprosto će se dogoditi u 7., 8., 9. mjesecu veliki povrat poreza. Dakle, s jedne strane šok na rashodovnoj strani jer strukturne reforme nisu proizvele smanjenje rashoda ali s druge strane prihodovna strana je takva kakva je. Dakle, to su podaci sa web stranice Ministarstva financija nitko ih nije izmislio. Prema tome, naprosto podaci koji ne ukazuju na konsolidaciju.
Odgovor na repliku Srđan Gjurković
Poštovani kolega naravno da su vaši podaci ispravni i ono što je ključno to su ti trendovi u prihodovnoj strani. Dakle, ono što se naravno očekuje do kraja godine da budu jasni pokazatelji da je gospodarstvo, neću reći živnulo nego da se vratilo u onaj optimistički poduzetnički impuls koji se naravno opet može vidjeti jedino kroz statistiku, naravno ne priču nego kroz statistiku. A ja vjerujem da sve ove mjere a uključujući i proračun su tako postavljene da će se to biti vidljivo i da ćemo svi skupa sa zadovoljstvom očekivati i razvojnu 2014. godinu.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je kolegica Nadica Jelaš. Izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, poštovani glavni državni rizničaru, poštivani glavni državni revizoru sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Pa znamo da je jedan od tri osnovna cilja Vladine politike u 2012. godini bila fiskalna konsolidacija, dakle smanjenje proračunskog deficita. Podsjećam da je u 2011. godini proračunski deficit iznosio 14 milijardi kuna ili 4,2% bruto domaćeg proizvoda. Visok proračunski deficit ne mora nužno biti alarmantna činjenica sve ovisi o tome kakvo je stanje nacionalne ekonomije. Dakle, jednom potentnom, dinamičnom gospodarstvu koje investira, koje izvozi i koje raste nije problem ni nešto veći proračunski deficit. Jer će se on pokriti budućom novostvorenom vrijednošću. No, za Hrvatsku koja je visoko zadužena, koja nema investicija, gdje pada industrijska proizvodnja, gdje pada konkurentnost, gdje je loša vanjsko trgovinska bilanca visok deficit je vrlo opasan. Jer on neminovno vodi u smanjivanje kreditnog reitinga, tome smo već svjedočili i posljedično skuplje zaduživanje. Dakle, samim time u još veći deficit i u konačnici u jedno dužničko ropstvo. Od 1. srpnja ove godine Hrvatska je članica Europske unije, dakle ušla je u jedan uređeni sustav čijih se pravila ponašanja apsolutno treba pridržavati. Poznato nam je da su dva temeljna kriterija održive fiskalne politike Europske unije definirane Maastrichtim ugovorom. Ta dva kriterija su sljedeća, dakle da godišnji proračunski manjak ne smije prelaziti 3% BDP-a i da javni dug države ne smije prelaziti 60% BDP-a. Nepridržavanje ovih kriterija može dovesti do ozbiljnih financijskih sankcija od strane Europske komisije, uključujući dakako i suspenziju europskih fondova. Dakle bit će nam onemogućen pristup europskim sredstvima koja su nam zapravo izuzetno potrebna i od kojih puno očekujemo. Dakle, mora nam biti jasno da će nam od početka sljedeće godine, jednako kao i drugim zemljama koje su u sličnoj poziciji kao što smo mi, dakle koje također imaju visok proračunski deficit, da će nam Europska komisija postavljati vrlo neugodna pitanja, da će tražiti svođenje tog proračunskog deficita u granice ispod 3% i da će nam dakako odrediti određeni rok u kojem to moramo i odraditi. Bilo bi jako dobro naravno da taj rok bude što duži. Sve u svemu, bit će vrlo teško zapravo napraviti projekciju odnosno prijedlog proračuna za 2014. godinu jer već sada eto vidimo da će biti vrlo teško zadržati deficit na postojećoj razini, dakle na 3,4% a kamoli ga i smanjivati ispod 3%. Što se tiče drugog maastrichtskog kriterija, dug javnog sektora sada doseže 54% BDP-a s tim da bi u idućim mjesecima ove godine mogao porasti i na 57 do 58% zbog troškova konsolidacije zdravstvenog sustava i brodogradnje. S daljnjim zaduživanjem javni bi dug mogao probiti i eto tu dozvoljenu granicu od 60% BDP-a, a to svakako ne bi bilo dobro. Bilo bi to uz sve druge posljedice zapravo jedna vrlo loša poruka stranim ulagačima od kojih imamo i velika očekivanja vezano za ulaganja u našu zemlju. I druga stvar, osim dakle ovog proračunskog deficita o kojem bi htjela nešto reći je ono, rekla bih ona zlurada primjedba koju vrlo često u posljednje vrijeme čujemo, a ta je da aktualna Vlada provodi financijsku konsolidaciju zasnovanu na poreznoj presiji. Dakle nema porezne presije, nema porezne presije, ali ima presije da se uvede red u javne financije, dakle da se uvede financijska disciplina. Naravno da onima koji do sada nisu plaćali poreze, koji su varali državu, ovo uvođenje reda u državne financije predstavlja svojevrstan problem, dakle predstavlja presiju. Za njih je to naprosto jedna nova situacija i oni se bune protiv toga, dakle čak i napadaju one koji su do sada odgovorno podmirivali sve svoje obveze koliko je god to bilo teško i one koji su poštivali propise države u kojoj žive. Naime, je li presija da poduzetnici prilikom isplate plaće uplate radniku i doprinose, dakle doprinos za zdravstveno osiguranje i doprinos za mirovinsko osiguranje, dakle za buduću mirovinu tog radnika. Je li presija da i prekupci na tržnicama prijavljuju svoje promete, dakle onih proizvoda koje nisu proizveli, oni su praktično trgovci. Dakle je li logično i je li to presija da prijavljuju te promete i da uredno na te promete plate porez. Ja mislim da to nikako ne možemo zvati presijom. Naglašavam ponovno, dakle nema porezne presije jer nije uveden niti jedan novi porez, a povećanje PDV-a kompenzirano je smanjenjem doprinosa za zdravstveno osiguranje za 2%-tna poena. Prema tome, možemo reći da se rezultati u financijskoj konsolidaciji postižu prvenstveno boljim radom poreznih tijela, podizanjem financijske discipline, ali i štednjom, dakle rezovima. I zahvaljujući upravo toj povećanoj financijskoj disciplini, ali i dakako promjenama u poreznoj politici prihodi državnog proračuna su povećani za 2,3% unatoč smanjenju gospodarske aktivnosti, a proračunski rashodi su smanjeni za 1,7%, a da pritom nisu smanjene ni mirovine, dapače one su odmrznute, znamo da ih je prethodna Vlada zamrzla, sada se eto usklađuju s porastom troškova života, nisu smanjeni ni dječji doplatci, nisu smanjene ni porodiljne naknade ni naknade za nezaposlene, a ni prava branitelja o čemu je danas bilo riječi. Dapače, neka prava branitelja su i proširena i sve to zasigurno ne možemo to ignorirati u ovim uvjetima jedno značajno postignuće. Gospodarstvenici se ne mogu žaliti, pogotovo na poreznu presiju. Baš suprotno, njih je Vlada maksimalno rasteretila jer je okosnicu vladine fiskalne politike u 2012. godini predstavljalo upravo prebacivanje tog poreznog tereta s rada na potrošnju, dakle s gospodarstva na građane. Namjera je bila smanjiti cijenu rada i povećati konkurentnost gospodarstva. Eto, neki to nazivaju neoliberalnim konceptom, odnosno povlađivanjem krupno kapitalu, a mi to eto nazivamo spašavanjem gospodarstva od kojega svi živimo, i država i građana. I dozvolite eto da na kraju ponovim što je to Vlada učinila za gospodarstvo, dakle hoću naglasiti ponovno da nije bilo presije nego baš suprotno, da je bilo rasterećenja gospodarskih subjekata. Dakle smanjeni su troškovi rada smanjenjem doprinosa za zdravstvo s 15 na 13% i po tom osnovu gospodarstvu je ostalo 2,6 milijardi kuna. Reinvestirana dobit oslobođena je poreza. S tog naslova opet je gospodarstvu ostalo 1,1 milijarda kuna, dakle po ta dva osnova hrvatski gospodarstvenici su zapravo neću reći oprihodovali, ali ostalo im je 4 milijarde kuna više na raspolaganju. Dalje, gospodarstvenici je omogućeno prebijanje dugova prema državi potraživanjima od države. Dalje, dokapitalizacijom HBOR-a osiguran je daleko veći opseg kreditiranja poduzetnika i to prvenstveno za investicije i po vrlo povoljnim kamatnim stopama. Dakle vi danas možete dobiti kredit po stopi nižoj od 2%. Dignuta je granica za ulazak u sustav PDV-a sa 85 na 230 tisuća kuna, dignuta je granica za paušalno oporezivanje. I na kraju tu su mjere za suzbijanje nelikvidnosti, dakle tijekom 2012. odrađena su dva ciklusa reprograma poreznih dugova u kojima je reprogramirano 4,7 milijardi poreznih dugova. Kroz predstečajnu nagodbu do sada je riješeno preko 8 milijardi kuna. I dalje je otvorena mogućnost za rješavanje još dugova. I ono što je izuzetno važno i što posebno želim naglasiti, dakle kroz reprogram i kroz predstečajnu nagodbu sačuvat će se deseci tisuća radnih mjesta. Dakle, toliko će hrvatskih građana više, toliko bi hrvatskih građana više završilo na burzi rada da nisu poduzete ove akcije i da nisu eto sačuvane i tvrtke, a kroz to onda i radna mjesta. Naime, moramo priznati da je problem nezaposlenosti problem broj jedan svake Vlade, pa naravno i ove aktualne. Dakle, Vlada je eto učinila najviše što je u ovim zadanim okolnostima mogla da ojača to poduzetničko okruženje, a eto sada je zapravo na poduzetnicima da nešto od svega toga i kapitaliziraju. Hvala lijepa.
Ante Babić, replika.
Kolegice Jelaš, vi kažete da Vlada ne provodi poreznu presiju. Pa što vam onda znači recimo porez na dividende, opća stopa PDV-a povećana za dva postotna poena, sa 23% na 25% čime je samo po toj osnovi povećano porezno opterećenje građana skoro 9%. Povećanje komunalnih usluga, energenata 10, 15, 20, 30%. Kako to ne nazvati poreznom presijom ili mislite da je to porezna stimulacija? Hvala.
Odgovor na repliku, Nadica Jelaš.
Dakle, kolega Babiću ja sam naglasila da politika aktualne Vlade u prošloj godini jest bilo prebacivanje te jedne porezne presije sa građana na, obrnuto pardon sa gospodarstva na građane. I ako možemo govoriti o kome kao žrtvi doista građani podnose tu žrtvu. Htjeli smo ojačati gospodarstvo, sačuvati radna mjesta. Za te građane, dakle da imaju gdje raditi. A druga stvar koju želim vezano za to naglasiti je da smo upravo za pojedine grupe građana koje smatramo da teško žive uveli one socijalne stope PDV-a. Dakle, od 10% na određene vrste prehrane i na određene usluge prije svega na isporuku vode. Dakle, to je trebalo onim najkritičnijim skupinama hrvatskih građana pomoći da ovaj porezni udar nekako lakše prebrode. Inače što se tiče povećanja PDV-a s 23 na 25% po meni gledajte, PDV je jedan potrošni porez i zapravo je možda će ovo grubo zvučati pošteno kroz taj porez povećavati presiju ako se ona radi. Naime, onaj tko više troši više će PDV-a platiti, onaj tko troši manje a to je onaj s manjim mogućnostima platit će manje PDV-a. [[Pljesak.]]
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo dopredsjednice, kolegice postoji porezna presija i tu se mi ne moramo javno izjasniti na isti način ali nije važno što ja vas ovdje uvjeravam ili vi mene no što hrvatski narod misli. Ne možete to nikome objasniti da ne postoji porezna presija, postoji. Radi se o dvije filozofije pristupa našem problemu ekonomskom. Išlo se je poreznom presijom, a ne na drugi način. Ja sam medicinar pa ću vam reći na jedan način da razumijemo o čemu se radi. Linić je uzeo dvije tri milijarde doprinosa zdravstvenog i rekao je javno nema tu nikakve dileme da će to uzest narodu iz džepa da bi porezom na domaćinstvo, na staru seosku kuću, na jednu zemlju koju baka od 98 i pol godina mora obrađivati i da će to nadoknadit, dat zdravstvu. To se sve izjalovilo. Umjesto da ograniči zdravstvenu košaru potrošačima, znači zdravstvenih usluga i tako smanji potrošnju i tri, četiri milijarde nema nikakvog problema smanjit potrošnju u zdravstvenom sustavu za 4 milijarde i da nikome ne padne vlas sa glave, a ne ić na ovaj način čak i na smanjivanje plaća i radne snage. Jer ono što smanjimo radnu snagu ne vraća se u državni proračun, što dademo radniku to se polovica automatski vraća u državni proračun. Trebalo je smanjit potrošnju zdravstvenu kroz ograničavanje, znači zdravstvene, standardne zdravstvene košarice a ne uzest lovu i reć da ćemo to izvući iz džepa bake od 98 i pol godina. Trebalo mi je duže se razumijem, ali mislim kroz ovaj primjer da znate što sam htio reći. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Nadica Jelaš.
Kolega Marasoviću vi ste eto vidim postali i vrsni makro ekonomista, a međutim kao bivši zdravstveni djelatnik trebali biste znati da u većini europskih zemalja zapravo se zdravstvo, sustav zdravstva financira iz državnog proračuna, ne iz doprinosa. Dakle i naša intencija je bila smanjivati cijenu rada, jačati konkurentnost gospodarstva, a sve veći dio zdravstvenog sustava financirati iz državnog proračuna.
I Đurđica Sumrak, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažena kolegice Jelaš. Pa evo, baš ste lijepu ste imali raspravu i zaista to je meni normalno obzirom da vi govorite iz pozicije pozicije i da morate braniti ovu Vladu. I onda kad mi ovdje slušamo zaista bi mogli malo reći kao u Alan Fordu da je život ljepši, bilo bi nam ljepše. Mislim evo, otprilike tako. Ali ja bih se osvrnula na vaš dio koji se odnosi na tržnice. Ja zaista nisam za to da se ne plaćaju porezi, ali zaista mislim da bi se trebalo naći druga rješenja osim ovih aparatića kako ga ove gospođe na placu ne zovu. One uopće to fiskalizacija, nego zovu tipkalice. Čak evo ne znaju ni to što je. Nemaju zaista uvjete na tržnicama, na onim štandovima niti struju, niti Internet pa to ne mogu. I mislim da bi Vlada morala iznaći način na koji način da uvede porez odnosno da i oni plate svoj porez. Ali jednako tako je moje pitanje isto ministarstvu, neću propagirati cigarete ali potpuno je nelogično da na jednom artiklu stoji markica na kojoj piše 24 kune, a da ju vama naplaćuju po 25kuna danas 26 kuna. Mi još čuli smo to, pročitali smo u novinama ali kada dođu strani turisti kod nas, oni jako dobro znaju čitati i kada vide da tu piše 24, a ovaj im je platio 25 netko nekog vara. To nije uredu, to zaista nije uredu. Ne mislim zbog poskupljenja, neka cigarete koštaju 30 kuna mi ćemo prestati pušiti oni koji puše, ali molim vas ako je stvar u tome da neki artikl ima svoju cijenu onda ta cijena ili neka ne piše ili iz dućana maknite sve cijene koje pišu znači može nas svako varati. Jedno se napiše da košta ne znam kruh 9 i 60 a on će vama naplatiti na 15,20 jer je to tako evo nebitno je to. o tome se isto radi, to je bit. I taj PDV od 25% zaista … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Evo hvala.
Hvala lijepa kolegice. Odgovor na repliku Nadica Jelaš.
Poštovana kolegice Sumrak, gledajte na tržnici zapravo susrećemo dvije grupe prodavača. Jednu grupu čine one naše drage kumice dakle koje su proizvele proizvod koji prodaju i one su oslobođene fiskalizacije, dakle tu nema nikakvih problem. drugu grupu čine nakupci i preprodavači, dakle oni koji nisu proizveli proizvod koji prodaju oni su ga kupili i prodaju ga po drugoj cijeni, dakle oni nisu ništa drugo nego prodavači i oni moraju podlijegati obvezi fiskalizacije. A što se tiče za osiguranje uvjeta za fiskalizaciju na tržnicama ja ću vam reći sljedeće, u Čakovcu mojem Čakovcu nema nikakvog problema vezanog za fiskalizaciju. Dakle svi obveznici fiskalizacije uredno podmiruj svoje obveze.
Kolega Ivan Šuker izvolite za raspravu.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče, gospodine glavni državni rizničaru, gospodine glavni državni revizoru, kolegice i kolege. Pa evo već nakon nekoliko sati rasprave dozvolite i meni da iznesem svoje promišljanje i razmišljanje o ovim izvršenju proračuna iz 2012. I morali bi se prisjetiti koji su osnovni ciljevi bili prilikom donošenja ovog proračuna dakle proračun je glavni instrument za vođenje ekonomske politike i samim tim ćemo doći do odgovora da li je Vlada prošle godine pogodila svoju ekonomsku politiku i da li se ekonomska politika ostvarila ili se nije ostvarila. Dakle prije svega što se tiče rashodovne strane Vlada je mislila da će prije svega skresati materijalne troškove i plaće zaposlenih, predložila je smanjenje određenih subvencija i potpora i to je bio nekakav polaz da se smanji rashodovna strana proračuna tj. da se izvrši fiskalna konsolidacija da se smanji deficit državnog proračuna. što se dogodilo? nisu se mogle smanjiti plaće, iz jednostavnog razloga što se to ne može napraviti samo tako kako je neko mislio nego se moraju postići sporazumi i potpisati. Međutim nije problem u tome što se te plaće nisu smanjile u 2012.to definitivno i po riječima ministra ostaje problem državnog proračuna i sljedeće godine. međutim onaj tko zna voditi pravu politiku je svjestan da plaće ne može smaći na takav način nego se plaće zapravo masa sredstava za plaće neću govoriti o smanjenju plaća može dogoditi isključivo kao posljedica strukturnih reformi. Dakle ono što nam ovaj proračun daje odgovor na pitanje prošle godine se nisu dogodile strukturne reforme, a da je to i mi smo svjedoci toga jer ja bih volio da mi netko nabroji zakone koje smo mi to zakone ovdje donijeli koji su imali za posljedicu neku strukturnu reformu. Naprosto se nijedan takav zakon nije ovdje donio. Bez strukturnih reformi s obzirom na strukturu rashoda državnog proračuna kolegice i kolege mi ne možemo smanjiti rashodovnu stranu državnog proračuna. jer naprosto meni su se ovdje smijali kada sam prije 5, 6 godina rekao da je 80% proračuna zadano. Danas kolega Linić može govoriti o 95%-oj zadanosti proračuna sa raznoraznim pravima. I vi ih ne možete samo tako smanjiti što će netko reći ja ću to smanjiti. Postoji određene procedure i vi ih mimo toga ne možete napraviti. I zato kada je kolegica Dalić govorila o rashodovnoj strani proračuna nažalost taj refleks nečinjenja kod strukturnih reformi se osjeća već u prozračnu 2013. I nije nama više problem proračun 2012. On je završena priča, što bi naši ljudi rekli on je pase ali nama je problem proračun 2013.jer svi ti rashodi su ostali u 2013.dapače neki su i veći. Zbog deficita kamate će rasti. Pa vi ste prilikom donošenja proračuna imali jednu totalno krivu procjenu da će kamate Hrvatskoj pasti, nažalost neće. Kamate su tu kreću se već 3, 4 godine između 5,8 i 6,8 dakle ovisno u kojem trenutku i kako izdajete vrijednosne papire. Dakle to je što se tiče rashodovne strane. Možemo mi govoriti o tome da li je efekat smanjenja subvencije u poljoprivredi pozitivan ovakav ili onakav, ovo što se događa sa željeznicama je jedna knjigovodstvena akrobacija jer mi smo im dali dotaciju, mi smo im dali potporu ali smo im dali i jamstvo. Sutra ćemo to jamstvo preuzeti u javni dug i u principu samo sa nekakvim vremenskim odlaganje, nama se javni dug povećava za taj iznos. Dakle ni tu nismo ništa napravili. Pitanje što će biti sa reformom željeznica i općenito kada govorimo o reformama javnog sektora najprije smo govorili i tu je totalna pogreška ekonomske politike da će glavni nosioc ekonomskog razvoja i gospodarskog rasta u RH biti javna poduzeća. U ovoj sabornici nam se još u 10.mjesecu prošle godine uvjeravalo da će Hrvatska imati gospodarski rast ne više 1,7% nego da će imati gospodarski rast 0,7% da bi u trećem mjesecu ove godine konačno se netko sjetio i rekao ne, javna poduzeća u Hrvatskoj nisu u stanju biti nosioci investicijskog buma, nisu u stanju biti nosioci gospodarskog razvoja. Ali mi smo već izgubili 2013. godinu. Jer ono sve što se nije započelo i raspisali javni natječaji u prvom kvartalu ili do 4., 5. mjeseca 2013., znači od 2013. se neće dogoditi ništa što bi imalo gospodarski efekt i gospodarski rast. To su naprosto činjenice. I to je refleks u proračunu. I može netko sa Ekonomskog instituta pričati ovakve, onakve naznake, mi te naznake svaki dan vidimo i na hrvatskim cestama i na hrvatskoj željeznici. Dok nemate šlepera na autocestama, dok nemate teretnih vlakova na prugama to vam je jasan znak da nemate niti gospodarske aktivnosti. Pa možemo mi pričati o makroekonomiji na ovakav ili onakav način. A što se tiče prihodovne strane, dakle to je bila jedna potpuno jasna intencija i čemu je javno ne reći kakva je bila, kompletnu konsolidaciju državnog proračuna svaliti na leđa hrvatskih građana. S jednim se uspjelo, to je povećanje poreza na dodanu vrijednost za 8,7%. Neću govoriti o 2%-tna poena jer to ne zvuči dovoljno vjerodostojno. Ali kažete da je PDV narastao 8,7% onda to jasno govori koliko su građanima otišle sve cijene. Sljedeći korak s kojim se željelo zavući ruku u džepove građana i na takav način kompezirati smanjenje zdravstvenog doprinosa je tzv. porezna imovina na nekretnine i ne znam kako se sve nije zvao. I ministar Linić je danas ovdje priznao bez obzira što su neki govorili, pa i on čak jedno vrijeme da se neće povećati iznos tog poreza u odnosu na komunalnu naknadu. Međutim, ako vi želite ostaviti isti iznos koji je komunalna naknada a to je jedan od ključnih izvora, izvornih prihoda jedinica lokalne samouprave, ako želite nadomjestiti 2%-tna poena, ili tri postotna poena smanjenja zdravstvenog doprinosa onda to znači da planirate hrvatskim građanima dodatno uzeti 6, 7 milijardi kuna, ali ne jednokratno nego kontinuirano. Jer prihod od komunalne naknade na razini jedinica lokalne samouprave im je negdje oko 2,5, 3 milijarde kuna. Dakle to su činjenice od kojih mi naprosto ne možemo pobjeći. Dakle, to je jedan udar na hrvatske građane. I nemojmo govoriti da to ne utječe na standard. Vi morate znati da većina hrvatskih građana, većina hrvatskih obitelji kada se zbroje ukupni prihodi ima prihode ispod 5, 6 tisuća kuna. I oni praktički sve što zarade njima ako potroše ono što im je nužno za život i ako im dignete PDV za 8,7%, ako im dignete cijenu struje za 20 i još nešto posto, ako im dignete grijanje i cijenu plina za 37% onda ste ima uzeli iz džepa doslovno 5,5, 6 milijardi kuna. Doslovno ste im uzeli. I to je ovo što piše u ovom proračunu. To su naprosto činjenice i prihod od PDV-a je veći tri milijarde. Ali veći je zbog ovog povećanja od 8,7% i zbog toga što su one osnovne potrepštine koje su u košarici, onoj mjesečnoj kako je vole sindikati nazvati otišli gore ohoho, od 10 do 37%. Jer kažem, neke potrepštine naprosto morate kupovati. I to je problem nad, koji ova Vlada naprosto mora uvidjeti. Koji Vlada u drugom, polovici ove godine mora napraviti zaokret jer ćemo imati kaos u proračunu 2013. godine. Meni bi osobno bilo drago i tko je god bio nekada u Katančićevoj ne može se veseliti nekim lošim stvari. Meni bi bilo drago da ove, zapravo ovo što se sada događa u državnom proračunu ne bude tako loše na kraju godine. Međutim, ne vidim s obzirom na strukturu rashoda kojim mjerama će se ovaj deficit koji za 6 mjeseci je 10 milijardi, kojim mjerama će se taj deficiti praktički održati na toj razini da on ne poraste. Tim više što ćemo imati izuzetnih problema sa prihodovnom stranom, o tome sam već danas nekoliko puta govorio. Ta zakašnjela naplata poreza na dodanu vrijednost, zbog toga sve ono što je dolazilo iz Europske unije praktički što je dolazilo iz … [[Govornik se ne razumije.]] svijeta i plaćao se PDV prilikom uvoza. Sada će se PDV plaćati sa nekakvom odgodom od mjesec, dva ili tri. Ali tih 700, 800 milijuna će na kraju godine faliti u državnom proračunu. Dakle to su problemi ove godine ali problemi koji se nisu dogodili slučajno, nije se nama dogodilo da smo od 1. 7 članica Europske unije. A posljedice nečinjenja u 2012. nažalost sada nas udaraju itekako. I možemo se mi hvaliti oko nelikvidnosti ovoga, onoga, administrativno brisanje dugova. I točno me zanima kakva će biti reakcija i revizije i nečega drugoga za godinu, dvije na te određene postupke. Dakle, administrativno brisanje dugova od 6 milijardi nije smanjenje nelikvidnosti. Smanjenje nelikvidnosti je ako vi tih 6 milijardi date u sustav, dakle svi u lancu plaćanja jedno drugima poplaćaju onda to je smanjenje nelikvidnosti. Ali ako ja njega prebrišem da on ne duguje državi zbog ovog reprograma, ove nagodbe, ove predstečajne nagodbe ili ne znam čega onda to nije povećanje nelikvidnosti. Naprosto fali ta masa novčanih sredstava u Republici Hrvatskoj. I možda je ovo danas bila idealna prilika da porazgovaramo o stvarnim problemima Republike Hrvatske, da porazgovaramo o stvarnim problemima hrvatskog gospodarstva. Jer ponavljam, kolegice i kolege ne treba nama nitko pamet prodavati. Mi u ovom Visokom domu, još samo jednu rečenicu, molim vas, donosimo zakone. I mi dobro znamo koje smo zakone donijeli i da li i jedan od tih zakona ima za posljedicu značajniju strukturnu reformu? Nema. Hvala lijepa.
Sada prelazimo na replike, Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Šuker, u pravu ste kada kažete da je ministar izlagajući zaboravio na svoja izlaganja koja je davao u ovom Domu 2011. godine kada je govorio kako negativno djeluju povećanja stope PDV-a koja je bila samo za 1%. Kako negativno djeluje povećanje nezaposlenosti na ukupno društveni brutoproizvod. Kako negativno djeluje povećanje struje a oni su je povećali za 25%, 28%, plin za 35%. Sve to je gospodin Linić u svojim izlaganjima plasirao vama i Vladi tadašnjoj kako ništa ne valja a tada je bila drukčija i industrijska proizvodnja i BDP i sve je bilo sasvim drugačije. Vi se dobro sjećate i znate točno podatke, mislim mogu ih ja navesti ali vas samo hoću podsjetiti kako je tada bilo. Sada kada je 2% PDV podignut, kada je struja podignuta 25%, plin 35%, kada su sve usluge podignute, kada je porez takav kakav muči građane, kad su svi privredni subjekti suzbiti da ne mogu disati, kada je 35 000 obrtnika zatvorilo svoje obrte, kada je pad industrijske proizvodnje 18%, sada se zaboravlja ono što se govorilo prije i apsolutno sasvim krivi potezi. Osim onoga što je možda dobro, to je pokušaj da se stvori red u plaćanjima i pravovremenost u plaćanjima. Sve drugo je negativno i sve drugo negativno djeluje na kompletni proces gospodarskog oporavka jer ga apsolutno nema. Svi pokazatelji govore u negativnom smislu i sve su negativnosti do sada teško će ih biti ispraviti i tko zna tko će ih ispraviti.
Hvala lijepa. Ali kad već govorite podatke dovoljno je što je pad industrijske proizvodnje 5,5, ne morate dići na 18%. Kolega Šuker izvolite, odgovor na repliku.
Kad bi se vraćali što je tko govorio ne bi nas to nigdje odvelo, ali osnovni problem što naprosto ništa se nije toliko dogodilo značajnije 2010., 2011., 2012. da bi bilo dijametralno suprotno razmišljanje što se tiče povećanje stope PDV-a. No uz to povećanje dogodila su se nekakva smanjenja koja po meni nemaju pa skoro nikakvu niti opravdanost jer mi smo u turizmu imali za smještaj i organizirani smještaj stopu PDV-a 10%. Bilo bi logičnije da ako smo dizali nultu stopu na kruh i mlijeko i ako je to negdje fiskalni efekt će bit negdje milijardu i 700, 800 milijuna na godišnjoj razini, da smo onda možda smanjili stopu, zapravo uveli međustopu na svježe meso 10%, da smo ugostiteljima ostavili njihovu stopu koja je iz razloga što ja nisam primijetio da su se smanjile ugostiteljske cijene, dapače. Ja mislim da je poštenije i pravednije da se svakom građaninu Hrvatske omogući da tjedno može kupit toliko i toliko mesa nego da bi netko tko koristi usluge restorana imao nešto nižu cijenu, a neće imat slučajno. Druga stvar, kolegice i kolege svi mi manje-više tu i tamo odemo preko granice pa kad pogledate kakve su cijene vani, počevši od bivših socijalističkih zemalja koje su danas članice EU do starijih članica EU, onda ćete vidjeti da Hrvatska što se tiče ugostiteljskih usluga uopće nije skupa i ne vidim razloga zašto bi mi prodajući svoje prirodne ljepote prodavali još super hranu za nekakve niže cijene i sebe na takav način ponižavali i naprosto netko tko želi kupit, pojest nešto kvalitetno neka to izvoli platiti. Ali ponavljam, to je jedna politika dodvoravanja, a s druge stane računali su da strpljenje hrvatskih građana nema kraja, međutim lokalni izbori su pokazali da je tom strpljenju došao kraj.
Nadica Jelaš, replika.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Kolega Šuker, vi ste uvodno u svojoj raspravi govorili o proračunskom deficitu, dakle osvrnuli ste se na njega. Mi ćemo se složiti da mi zapravo onog primarnog proračunskog deficita nemamo. Dakle proračunski prihodi i proračunski rashodi su praktički izjednačeni. Ono što producira naš proračunski deficit su financijski rashodi, a 90% financijskih rashoda čine kamate. Dakle naš najveći problem dakle su upravo te kamate koje proizlaze iz ogromnog javnog duga koji se eto stvarao praktički 20 proteklih godina bez obzira na Vladu,a proračunski deficit je zapravo godišnja cijena tog duga. Dakle mi svake godine uspijevamo reprogramirati te dugove, redovno servisiramo kamate, ali od dospjelih glavnica u ovih 20-tak godina nismo vratili još praktički ni kune i to je istina. Dakle uspijevamo servisirati te kamate, a ovo breme ogromnog javnog duga je upravo onaj najveći, najstrašniji limitator našeg gospodarskog razvoja.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolegice Jelaš tu se slažemo, mislim da je danas to nešto što je nesporno u ovoj sabornici, međutim isto tako trebamo vidjeti kad se dogodila eksplozija tog javnog duga. Ja sam danas ministru rekao, … nije oponirao. Mi smo 2008. praktički imali uravnotežen proračun, deficit je bio 0,8. Međutim dogodila se 2009., gospodarska kriza, vama su prihodi naprosto pali na razinu 2006., 2007., a rashodi su nažalost ostali takvi kakvi jesu i oni su dan danas takvi pa čak i još nešto veći. I zato jesam kad sam danas u svojoj raspravi govorio o tim strukturnim problemima hrvatskog proračuna, mi ne možemo zanemariti da su mirovine, da nas opterećuju sa 17 milijardi poreznih prihoda, da nas zdravstvo opterećuje sa 6-7 milijardi poreznih prihoda, to ćemo tek vidjeti kad se od 1.1.2014. prihodi od zdravstva izdvoje u HZZO onda ćete vidjeti koliko je opterećeno da mi naprosto ne možemo zanemariti. Dakle to su činjenice koje mi ne možemo promijeniti jer ja mislim da nitko ovdje neće dignut ruku da se masa sredstava za mirovine smanji za 1 lipu jer bi bilo suludo kad pogledate koliko umirovljenika ima mirovinu ispod 2000 kuna. Dakle ali imamo taj trošak koji zbog naslijeđa svih Vlada da se razumijemo, mi smo imali mirovinsku reformu i onda pogledajte zadiranje u mirovinski sustav najprije Vlade 200.-2003., pa onda Vlade u kojoj sam ja bio ministar, naprosto danas imamo četiri vrste umirovljenika. I vidjet ćete nažalost koji ćemo problem imati sa umirovljenicima iz drugog stupa jer nismo na vrijeme podigli stopu izdvajanja za drugi stup. Dakle to su naši problemi od kojih ne možemo pobjeći, ali to su ti tzv. strukturni problemi i nema potrebe ovdje za političko prepucavanja. To su činjenice. Mi možemo ovdje jedne i druge uvjeravat koliko god hoćemo ali gledajte, vi dok ne provedete strukturne reforme u zdravstvu, u školstvu, vi tu imate 100 i koliko, 60, 170 tisuća zaposlenih i to što njihova kvalifikaciona struktura i struktura plaća je takva da je njihov trošak plaća puno veći nego državnih službenika, mi ne možemo govorit o smanjenju sredstava za plaće. Prema tome, isto tako i kamate [[Upadica Zgrebec: Hvala.]] One su takve kakve jesu na žalost jer imamo takav deficit kakav imamo, a ne možemo ga smanjiti bez strukturnih reformi i gotovo. Ne treba tu velika pamet.
Replika Goran Marić, izvolite. Goran Marić, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine Šuker, govorili ste o pogrešnoj ekonomskoj politici. Ma očito da instrumenti ukupne ekonomske politike nisu pokrenuli ekonomsku aktivnost niti monetarne, niti fiskalne. Ali kad govorimo o proračunu i o zadanim stavkama ne mogu se oteti dojmu iščitavajući svaku poziciju zasebno u ovom velikom setu papira, pa ću samo istaknuti neke da nisu baš sve brojke zadane. Plaće za prekovremeni rad u prošloj godini 65 milijuna kuna, usluge promidžbe i informiranja 70 milijuna kuna, zakupnina i najamnina 552 milijuna kuna, intelektualne usluge 782 milijuna kuna, a u 2011. 990 milijuna kuna, članarine 245 milijuna kuna. Subvencije koje bi mogle biti manje od 5,7 milijardi sa istim učinkom da ne potičemo čak i neki uvozi da ne potičemo i proizvodnju na površinama koje i nema proizvodnje. Pomoći razne 4,7 milijarda kuna, mogla bi biti ta pomoć znatno manja sa istim učincima. Sa 552 milijuna kuna može se izgraditi 110000 moderno izgrađenih kvadrata u najsavršenijoj zgradi. U godinu dana izgradimo sve ono što je potrebno za Republiku Hrvatsku što plaćamo za zakupninu. Da smo u zadnjih deset godina samo za ovih nekoliko stavki koje sam naveo, ne mogu još sad stići i financiranje 20 milijarda kuna bi bilo manje izdvajanja, a istodobno imamo i osnovice poreza za dobit umanjene jer se ima i porezno priznatih rashoda koje ne bismo trebali priznavati i time bismo došli čak u 10 godina do 30 milijarda kuna na najednostavniji način većih prihoda i manjih rashoda. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Marić, kad bi, kad se radi proračun onda trebate vidjeti kad vam dođe u situaciju da 10 milijuna ne možete naprosto smanjiti. Govorite o tome kad se govori o najamninu u tolikom iznosu onda to izgleda puno. Međutim, kad vidite gdje su te najamnine, gdje se one događaju onda to baš nije tako. Ali dobro, to je stvar razmišljanja i promišljanja. Što se tiče intelektualnih usluga ja bih vrlo rado da svatko uđe u svako ministarstvo i da vidi zašto su te intelektualne usluge izvršene, uđite pa ćete vidjeti zašto su te intelektualne usluge izvršavane pa ćete vidjeti da to baš nije bačen novac nego da su to razno razni projekti. Jer da nismo platili te intelektualne, to vam je i što se tiče sredstva EU itd., pomoći i niza projekata. Prema tome, trebati ući u strukturu troškova pa onda reći nije to tako baš alarmantno. Jer ja vam govorim sa pozicije nekoga tko je sedam godina se svađao sa svim kolegama ministrima što se tiče rashodovne strane, onda to baš nije tako. Ali kažem, ta cifra kad se pogleda u globalu budite sigurni ako je već jedna Vlada propustila da ova druga Vlada ne bi to propustila jer je bila u poziciji da naprosto u jednom trenutku bezizlazne situacijama bi kresala. Prekovremeni rad. Vi naprosto imate određenih službi koje ne možete funkcionirati. Recimo vozač. Kako ćete imati vozača ako nema prekovremeni rad? Nikako. Imate još nekakvih takvih službi, ali kažem nisu to iznosi. Problem je u tome da ovaj proračun ima problem od 10 milijardi kuna u ovom trenutku. To je njegov problem, to je deficit. I s ovim sitnim stvarima se to riješit ne može. Ove sitne stvari će se same po sebi napraviti. Kad se naprave strukturne reforme u određenim organima državne uprave onda će i prestat potrebe za nekim stvarima. Ja recimo znam da evo tu kolega Lalovac može potvrditi, da što se tiče zakona Ministarstvo financija je sve svoje zakone radilo samo. Ali imate ministarstava koja nisu ekipirana, koja nisu u stanju napraviti zakone. I te zakone vidite kad dolaze danas k nama, vidite zakone koje su radile odvjetničke kuće, a vidite zakone koji su se radili u ministarstvima. Ali vi ako nemate zaposlenih ljudi, vi morate dat nekome, platiti da vam napravi taj zakon.
Hvala lijepo. Nastavljamo raspravu. Kolegica Branka Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra, pomoćniče, glavni revizor sa suradnicom, kolegice i kolege. Naime, danas raspravljamo o Prijedlogu godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu. Danas bi bilo bespredmetno govoriti o iznosu svake stavke u ovom proračunu i njihove namjene. Međutim, danas možemo raspravljati i davati primjedbe, komentirati ali i pohvaliti određene službe koje su bile sposobne i dobro su odradile ono što im je bilo moguće u okviru planiranih sredstava. S obzirom na stanje, a svo vrijeme slušamo i na žalost predviđanja što možemo očekivati u narednom periodu moramo sve više se okrenuti, iskoristiti mogućnost korištenja europskih fondova. Stupanjem u punopravno članstvo Republike Hrvatske znamo da imamo nove izvore financiranja, nove mogućnosti ali bih naglasila mogućnosti. Znamo da do kraja ove godine, znači u ovih prvih šest mjeseci imat ćemo na raspolaganju 655,1 milijun eura, a isto tako da ćemo, da bi to dobili i iskoristili trebati dati i svoj doprinos proračunu EU u ovoj godini u iznosu od 211,9 milijuna eura. Upravo iz tih razloga posebnu sam pažnju obratila stavkama koji se odnose na taj segment, pa onda vidimo pomoći od međunarodnih organizacija, te institucija i tijela EU su čak za 520 milijuna kuna manje realizirane od predviđenog što znači da nismo bili sposobni u tolikom iznosu povući ta sredstva. Dalje, obrazovanje o programima EU o kojem jako puno pričamo i puno očekujemo da ćemo sa novim kadrovima moći puno više u 2012. godini 60% sredstava te namjene je ostalo neiskorišteno. Dalje, priprema i provedba EU projekata, stavka koja me najviše zabrinula, ponovno više od 60% je ostalo neiskorišteno. Od planirani 10 milijuna kuna iskorišteno je manje od 4 milijuna. Pitam se kako onda planiramo i s kojim projektima u 6 mjeseci povući 655,1 milijun eura. Stanje je alarmantno. Možda niste ni svjesni koliko problema imamo mi koji smo na čelu gradova i općina i koji imamo i potrebe i želje i iza sebe više godina rada na pojedinim projektima da bi mogli uspješno povući ta sredstva EU fondova. Unatoč zalaganju svih nas u jedinicama lokalne samouprave a mogu reći i predstavnika i voditelja projekta u Hrvatskim vodama, u ministarstvima veliki problem su konzultanti i projektanti kojima su povjereni ti poslovi izrade studija, aplikacija i projektiranja. Na primjer za izgradnju kanalizacijskog sustava Srima-Vodice-Tribunj aplikacija je trebala biti gotova u kolovozu prošle godine. Pa onda svaka tri tjedna imamo još neke ispravke, još neke. I naše konzultante nećete vjerovati iznenadio je 1. srpnja i ulazak u Europsku uniju. I tako još jedan projekt neće biti moguće i neće se izrealizirati iz pretpristupnih fondova nego će se financirati sada iz ovih novih strukturnih fondova. Uvjeravaju nas da to neće biti nikakva razlika za grad i građane. Međutim, velika je razlika za Republiku Hrvatsku. Naime, jedan projekt koji je bio moguć realizirati iz IPA fonda je trajno izgubljen, financirati će se iz strukturnog fonda. Znači jedan manji će biti moguće upravo iz tih fondova financirati.Da li će netko zbog toga odgovarati i koliko je projekata koji kasne i zbog toga Republika Hrvatska gubi sredstva. Upravo podatak da je više od 60% sredstava predviđenih za pripremu i provedbu EU projekta ostalo neiskorišteno govori da ili nisu ugovoreni ili oni projekti koji su ugovoreni nisu u dovoljnoj mjeri izrealizirani. Konzultant koji radi na našem projektu a radi se o jednom našem zvučnom institutu, imam informaciju je razlog i mnogim drugim problemima i mnogi drugi brojni projekti u Hrvatskoj su zastali upravo zbog tog izrađivača studije. Koliko je površno se odrađuje taj posao govori činjenica da je geodetske poslove obavljao kooperant iz Zagreba koji nikada nije došao u Vodice a kamoli prošetao trasom. A dovoljno je i reći da je aplikaciju preveo na engleski na način da je pritisnuo tipku na računalu pa onda su Vodice prevedene, također i naziv znači Vodice pa se više ne zna kada se radi o vodi i vodoopskrbi, kada se radi o naselju Vodica, kada se radi o otpadnim vodama. Možda vam je to smiješno ali je to stvarno tako. Mnogo smo zakona u ovom Saboru donijeli po hitnom postupku ali ja vas upozoravam i molim da ovaj Sabor zaista treba u hitnom postupku donijeti jedan novi Zakon, Zakon o pripremi EU projekata koji će sadržavati uz obveze i sankcije i kaznene odredbe za sve sudionike u pripremi. U suprotnom ćemo plaćati veću članarinu nego što ćemo moći povući bespovratnih sredstava. I sada još jedan segment, iako je kriza i potrebna je ušteda, još je stavki koje nas trebaju zabrinuti ili ljutiti što su sredstva unatoč predviđenom ostala neiskorištena. Naime, pojedine uštede mogu samo biti razlog zbog kojih nećemo ostvariti prihode u narednom periodu pa tako npr. za utvrđivanje i provedbu granica pomorskog dobra sa izvlaštenjem je iskorišteno svega 25% sredstava odnosno od planiranih 900 tisuća svega 250. Svi mi koji radimo i dolazimo iz priobalnih županija znamo koji je to problem zbog neodređenih granica ili još češće zbog neuknjidžbe. I ono malo, minimalno sredstava a kažem minimalno zato što ste rezervirali 900 tisuća kuna to nije ni za 900 metara kvadratnih uzobalnih. Jedan isto primjer. Mi u Vodicama trenutno imamo problem iz ovog razloga što je država utvrdila, odnosno potvrdila granicu pomorskog dobra je rivu ispred jednog hotela uvrstila kao pomorsko dobro. Prema Zakonu mi smo po toj osnovi ispuštali koncesijska odobrenja, dodjeljivali to obrtnicima i trgovačkim društvima. Međutim ta ista država nije izvlastila vlasnika a da ne kažem da je prethodno upravo mu država, odnosno Fond za privatizaciju prodao tu rivu. I sada tamo imamo zaštitare, imamo prekrasnu turističku sliku sukobe i probleme. A da vlasnike izvlastimo i upišemo pomorsko dobro mogli bi raspisati natječaj, dodijeliti koncesiju i prihode imati i država i županija i grad. Naravno i radna mjesta zapošljavati i imati red. Stoga očekujem da upravo Ministarstvo financija pokrene pitanje iz kojeg razloga pojedine stavke nisu realizirane i koje su preduvjet za povećanje prihoda u narednom periodu.
Sada idemo na replike. Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Pa kolegice s pravom ste upozorili na činjenicu da nam se može dogoditi jedan veliki problem a to je da već u ovoj godini osjetimo na vlastitoj grbači da nesposobnošću onih koji nas trenutno vode da dođemo u situaciju da ne povučemo sva sredstva koja su nam na raspolaganju u kohezijskom i strukturnim fondovima, dakle, svih 650 milijuna kuna a da platimo participaciju u iznosu od 211 milijuna eura, pardon. Dakle, to nam se doista može dogoditi. A može se dogoditi i iz činjenice da nažalost ministarstva koja se bave programima koji se apliciraju za europske strukturne i kohezijske fondove da te projekte na neki način određuju prema svojim prioritetima a ne prema stvarnim vrijednostima tih projekata niti prema prioritetima koja dolaze iz lokalne samouprave. I da se zapravo biraju ti projekti prema pripadnosti određenim strankama. Dakle, to nije nažalost usamljen slučaj. Ja bih da imam više vremena sasvim sigurno bih elaborirao o čemu se radi. Ali ja bih molio da predstavnici ministarstva doista vode računa o cijeloj Hrvatskoj i da ne bude doista samo u onim sredinama tamo gdje njihova koalicija ima vlast. Drugi problem na koji ste također upozorili to je pitanje pomorskog dobra, to je apsolutno jedan veliki resurs i izvor prihoda i za sve razine, od državne razine do županijskih, do općinskih ili gradskih, zavisno o tome gdje se nalazi pomorsko dobro. Pa u svakom slučaju najatraktivniji dio obale nam stoji neiskorišten zbog nečijeg nerada ili zbog nečijeg aljkavog rada. U svakom slučaju, taj resurs treba staviti u funkciju. A ovdje je već puno toga govoreno o tome na koji način se proračun mijenjao i na koji će se način proračun mijenjati u ovoj godini. Ja bih samo rekao jednu činjenicu, a to je da nas je Vlada cijelu prošlu godinu varala kad je govorila da će biti rast, gospodarski rast … pa 0,8. Na kraju se ispostavilo da je pad od -2%.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa istina, sramotno je kad vidimo na 300 stranica obrazlaže se točno za koju stavku je koliko sredstava rezervirano i onda budeš jako ponosan kad vidiš naziv svog rada, svoje županije. Malo dalje kad pogledaš Županijski sud u Šibeniku za adaptaciju zgrade je dobio veličanstvenih 2616,25 kuna. Ja bih vas stvarno molila, mislim kad je adaptacija suda u Osijeku i sanacija tu prisutna sa 3 milijuna i 750 tisuća to je u redu da bude stavka u proračunu, ali stavka od 2616,25 kuna je mislim sramotna. Eto ja vas molim da to stavite pod neke zajedničke stavke da se to tako bar ne vidi. Hvala.
Nova replika, poštovani zastupnik Škvarić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Pa evo uvažena kolegice prije svega apsolutno se slažem s vama da u ovom dijelu proračunskih izvješća za prošlu godinu itekako moramo biti zabrinuti što se tiče odnosa prema samom isključenju fondova Europske unije. Naime, ipak moram reći jednu pozitivnu smjernicu koju smo i prije nekoliko dana imali, izvješće o iskorišćavanju samih tih fondova, da smo od nekih 38% koliko je prije bilo … tih fondova, prije svega govorim o IPA fondu, IPARD-u, … došlo na 70% iskorišćenja. Znači učinili su se mnogi kvalitetni pomaci i mjere koje su dozvolile i potaknule iskorišćavanje tih sredstava i fondova. Naime evo, ako sam dobro pročitao, Hrvatska je već platila svoj dio tranše obveza prema fondu Europske unije … i na nama je itekako da moramo to …. Ali ono što isto moram reći za razliku od vas, da nećemo iskoristiti, da nemamo spremne projekte i programe, da je teško do njih doći i to znamo. Znam ja konkretno evo kao gradonačelnik grada Lepoglave da nisam imao nažalost prilike da čitam u izvješćima za izvršenje proračuna svoj grad 8 godina, da sam bilo šta za bilo koji projekt mogao dobiti bilo kojeg proračunskog korisnika, prije svega Hrvatskih voda ili nekog drugog nego smo se zaista okrenuli fondovima Europske unije i 13 projekata koje smo realizirali govori da smo spremni i sposobni. Kad govorim također i o kanalizaciji, grad Lepoglava ima apsolutno spremnu građevinsku dozvolu i sve projekte koje smo trebali napraviti čekaju već tri godine. Nismo ih nikad mogli dobiti, sad ja vjerujem da će doći evo od strane ove Vlade da i mi koji imamo samo nekih 10-tak milijuna kuna da smo si sve sami morali napraviti, da će nam i netko drugi pomoći za razliku od nekih koji ima i 50 milijuna kuna proračun puno su manji gradovi i općine, a dobivali su ovih godina jako puno sredstava. Samo dok govorimo i oko ovog dijela sredstava oko fondova, tu je i EIB 2, EIB 3 također problematičan. Evo i nalaz državne revizije uputio da smo do sad čak i EIB 2 koji je već morao biti iskorišten, morali biti u tom dijelu završeni značajni. Može se, hoće se, samo ako ste spremni. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolega meni je izuzetno drago da ste vi tako spretni i sposobni u povlačenju sredstava pretpristupnih fondova. Iskustva imamo i mi, zato mislim da isto tako jako dobro znate koliko vremena treba za pripremu projekata i kad su pripremljeni oni projekti koji su sada prošlu godinu izrealizirani i sredstva povučena. Mi koji smo u rujnu prošle godine dovršili i otvorili spomen park Faustu Vrančiću iz IPA fonda, prije 3 godine je apliciran, odobrena su sredstva, a tek u ovoj godini ta sredstva smo mi dobili na svoj račun u zadnjoj tranši. Prema tome ne moramo se hvaliti, jako dobro znamo koja je Vlada započela te projekte, a da se sad tek završavaju.
Hvala lijepa. Nastavljamo s raspravom. Na redu je poštovani zastupnik Ante Babić i njegovih 10 minuta.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine pomoćniče ministre, gospodine Lalovac sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo cijeli dan danas raspravljamo, ja sam zadnji pa ću kratko malo. U svim jedinicama lokalne uprave i samouprave zapravo generalno prilike su zabrinjavajuće, a rezultati su katastrofalni, rekao bih isto kao i na razini središnje vlasti. Sve što se događa ili nažalost ne događa na središnjoj razini itekako se reflektira na najmanje jedinice lokalne samouprave. Danas u ovom trenutku prilike su vrlo zabrinjavajuće. Naime, iz razgovora sa kolegama iz makarskog primorja, otoka, imotske krajine, proračunski prihodi općina i gradova u ovom trenutku manji su 18, 22, 30 pa i do 52%, isključivo iz razloga nedostatka prihoda od poreza na dohodak u odnosu na prethodna razdoblja, a to je posljedica zapravo sve niže stope nezaposlenosti, gubitka radnih mjesta, ali i intervencije po Zakonu o porezu na dohodak. Općine i gradovi dovedeni su na razinu nužnog funkcioniranja. Pitanje je zapravo do kada će moći podmirivati i one osnovne obaveze prema proračunskim korisnicima i tako jednom lančanom reakcijom zapravo dovesti i njih u jednu bezizlaznu situaciju. Samo u ovih 19 mjeseci doneseno je nekoliko zakona koji su ozbiljno narušili rashodovnu stranu općina i gradova, a time i županija, da ih ne ponavljam, od vatrogastva, predškolskog odgoja pa i od ovoga ukidanja komunalne naknade javnim institucijama što će svakako umanjiti prihode jedinica lokalne uprave i samouprave. Donošenjem tako velikog broja propisa koji su često neujednačeni između pojedinih resora stvara se jedan dodatan problem i nesnalaženje na lokalnoj razini, a kod poduzetnika se zapravo stvara jedan osjećaj pravne nesigurnosti što ne samo da ne potiče ulaganja nego dovodi i može dovesti do bijega kapitala iz Hrvatske. Umjesto recimo da smo puštanjem prometa tunela Sv. Ilija pomogne gospodarskom oporavku toga kraja, Imotske krajine pa i šire, te se ne naplaćuje tunelarina ova Vlada skrivečki, incognito pušta promet kroz tunel naplaćujući tunelarinu i još više otežava tu gospodarsku agoniju tog kraja bez obzira na pisane upute upućivane resornom ministarstvu za koje nije uopće odgovaralo. Da se je recimo pristupna cesta od Splita do Dugopolja naplaćivala teško bi se u Dugopolju došlo do jedne takve poslovne zone koja u državni proračun na osnovi poreza uprihoduje više od 3 milijarde kuna. To znači ne imati viziju, to znači stvarati zapravo anti poduzetničku klimu. Kod nas zapravo kažu da čovjek mora biti stvarno lud da od gotovine napravi veresiju. Sve je to posljedica rada ove Vlade i zato se to reflektira na najniže jedinice u sredinama gospodarski opustošenima, a naravno pogađa time i sve građane. Ja se sjećam da je naš klub u raspravi o prijedlogu proračuna za 2013. godinu, a o tome je koliko se sjećam govorio gospodin Šuker, da se cijela ekonomska politika ove Vlade zapravo svela samo na povećanje poreza. O tome sam i malo prije govorio, pa ću ponoviti od poreza na dividende, opće stope PDV-a za dva postotna poena sa 23 na 25% čime je samo po toj osnovi povećano porezno opterećenje građana skoro 9%. O povećanju komunalnih usluga i energenata danas smo se naslušali cijeli dan, a zapravo nije bitno što smo mi o tome govorili već da to osjećaju naši građani. Usprkos svemu tome, upozoravalo se da će ovim mjerama porezne politike ova Vlada dodatno opteretiti gospodarstvo i najšire slojeve hrvatskog stanovništva, te da će to negativno utjecati kako na investicijsku klimu tako i na standard stanovništva. Ova predviđanja su se na žalost ostvarila, a ova Vlada i dalje inzistira na pogrešnom smjeru svoje ekonomske politike. U nedostatku ideje i volje za provođenje strukturnih reformi javnog sektora koje su nužno potrebne čime bi se utjecalo na smanjenje ili barem ublažio pritisak na rashodovnu stranu proračuna što bi javni sektor, odnosno državne javne službe učinilo učinkovitijima, a Hrvatsku u cjelini konkurentnijom zemljom i dalje su u fokusu ekonomske politike ove Vlade porezi. Sjećate se vjerujem da je i ova Vlada i prije roka ukinula nultu stopu PDV-a na osnovne životne namirnice, a smanjila je stopu PDV-a na 5% na plovila za sport, za razonodu, ukinula poreze na bisere, drago kamenje, nakit i odjeću i obuću od krzna i novine. Kakvu je zapravo poruku poslala građanima? Isto tako ne zaboravimo da su pola godine potrošili oko razgovora i pregovora na porez na nekretnine, iako ih je cijela kako stručna tako i opća javnost upozoravala na štetnost takvog poreza i stvaranja antipoduzetničke klime. Čude se zašto nema ulagača, a šire takvu negativnu klimu kako za domaće tako i za inozemne ulagače ne shvaćajući da se to ne radi zakonima i s poreznom presijom već prihvaćanjem kapitala koji svoje uporište i logiku nalazi jedino u profitu od kojega ova Vlada zazire i pokazuje da joj je svatko tko ima profit suspektan. Čak ni pad BDP-a, veliki broj nezaposlenih, te svi negativni makroekonomski pokazatelji nisu bili dovoljno upozorenje ovoj Vladi da promijeni smjer svoje ekonomske politike. Pitam se koliko još treba vremena da to ova Vlada shvati? Ja se nadam ne dugo. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Sada imamo na redu 7 replika. Prva replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Babić spomenuli ste tunelarinu ili da tako kažem naknadu za prolaz kroz tunel Sv. Ilija. To se može staviti u kontekst ove priče oko unovčenja, ne monetizacije, nego unovčenja Hrvatskih autocesta. I kad pogledate da te autoceste nisu napravljene turistička sezona sigurno ne bi bila ni približno ovakva. Naprosto ljudi ne bi imali s čim doći. Isto tako, da su se te autoceste radile po ekonomskoj računici da li će se od cestarine moći financirati njihova gradnja vjerojatno nikad ne bi bile napravljene. Ali jednom ukupnom državnom financijskom kompleksu onda iz dijela turističkih prihoda se treba financirati povrat kredita za te autoceste. Zašto Vlada ovaj tunel Sv. Ilija ne gleda na potpuno identičan način kao što je to zagrebačka obilaznica ili kao što je to riječka obilaznica. Dakle, pristupna cesta do autoceste, jer autocesta Split – Vrgorac sutra Ploče za makarsko primorje nema nikakvog smisla ako se ne napravi taj tunel. Prema tome, taj tunel nije nikakav zasebni infrastrukturni projekat, nego ta trasa autoceste je određena tu upravo iz predispozicije da se izgradi tunel gdje će se sa te autoceste turisti moći spuštati prema makarskom primorju. A s druge strane Imotska krajina kompletna ona Dalmatinska zagora koja je godinama sustavno uništavana i praktički protjeravana i ekonomski iseljavana daje se njoj prilika da postane gospodarski interesantna i da ona sutra oživi. Dakle, taj tunel treba gledati kao tunel života za jedne i za druge. A kad, kolega Kajin je danas spomenuo tunel Učka da Istrijani plaćaju … [[Govornik se ne razumije.]] da, samo svake godine država se odrekne preko 200 milijuna PDV-a koncesionaru Bina Istre. Isto tako za prolaz kroz tunel Učka se ne plaća PDV.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ante Babić.
Pa gospodine Šuker dobro ste rekli, zapravo Makarsko primorje mislim da je jedino područje u Republici Hrvatskoj koje plaća ulaz na autocestu. Mislim da se ne varam u tome, ovo što ste rekli je vezano za tunel Učka. Istina je, jer tu se radi o koncesionaru. Nitko da je bolja gospodarska situacija ne bi imao ništa protiv da se naplaćuje tunelarina, mogla se ona i ovaj put drugačije riješiti da je ministar Hajdaš-Dončić imao više sluha za to. I mislim da tu ne bi bilo zapravo nikakvih problema. No bez obzira na sve meni je drago da se tunel otvorio. I rekao sam iako se naplaćuje tunelarina ali on je zapravo svjetionik i sigurno, i sigurno jedan pokretač, jedan … [[Govornik se ne razumije.]] gospodarskog razvoja Imotske krajine i šire. Hvala.
Nova replika i poštovani zastupnik Srđan Gjurković.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Babiću kao što je poznato tunel Sv. Ilija započeo je graditi Mediteran Union ako se ne varam 2000 i neke godine, a 23. kolovoza 2008. godine raskinut je ugovor jer nisu bili u mogućnosti da taj tunel dovedu u funkciju, odnosno da ga izgrade, da ga isfinanciraju. Država, odnosno Hrvatske ceste isplatile su 8 milijuna kuna za svu projektnu dokumentaciju, dovršili tunel koji je sada otvoren. Inače je bio plan bivše Vlade da to bude 2010. završeno. I nikada nije spominjano da neće biti naplate koliko ja znam. I u onome osnovnom planu privatnog investitora bilo je da će se naplaćivati tunelarina. Dapače, bilo je rasprava samo o tome da li i koliko vozila koja trebaju proći kroz tunel je ono jamstvo donje granice isplativosti gdje bi država morala dodatno uplaćivati na račun privatnog investitora, odnosno koncesionara jer ima pravo građenja. Prema tome, sve te rasprave oko toga zašto se naplaćuje ili ne naplaćuje, ako se nešto investira. S druge strane vi dobro znate da i nije točno da jedino stanovnici Makarskog primorja pristup na autocestu imaju kroz tunel i da ga moraju platiti ali imate normalno cestu u kojoj je uloženo preko Dubaca na Šestonovac na autoput na koji se oni mogu spojiti sasvim legalno i gratis nešto više kilometara ali to apsolutno nije upitno niti je bilo upitno do sada. Kada govorite o profitu da je ova Vlada protiv poduzetnika i profita a recite mi zašto vaša Vlada nije uvela Zakon o poticanju investicije i unaprjeđenju okruženja gdje ih je oslobodila … [[Govornik se ne razumije.]] za investiranu dobit?
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ante Babić.
Kolega Gjurkoviću ja znam dobro da vi poznajete taj kraj i znam što se tiče ovoga ugovora da je raskinut 2008. godine, nakon toga je tu obvezu preuzela županija Republika Hrvatska i šta je sporno u tome? Taj se tunel radi za hrvatske građane. Pa on je i građen zbog toga da bi se, da bi oživio taj kraj. Pa vi nemate pojma koliko je taj kraj opustošen. Zbog čega i zašto je opustošen nemojte i ne želim o tome govoriti u ovom Hrvatskom domu. Kada bih počeo ne znam kada bih završio. A vi vrlo dobro znadete zbog čega se to događalo. Reći ću vam. 93. godine kada sam se vratio iz Švicarske prvi put je sa administrativnim središtem prema Imotskom asfaltirana cesta. Prvi put. Zašto to nije napravljeno prije? O tome neću govoriti. I mislim da niste u pravu kada kažete zašto bi se oni vozili kroz tunel na autocestu 10 kilometara već bi trebali kružiti 20, 30 ili 50. Zbog čega? Mislim da to nije fer. I rekao sam ukoliko gospodarska situacija bude bolja zašto ne neka se tunelarina naplaćuje. Ali isto tako morate znati da sve dogovore koje smo imali sa ministrom Hajdašom-Dončićem da ih nije ispoštivao. Evo, hvala.
Hvala i vama. Nova replika i poštovana zastupnica Tanja Vrbat.
Poštovani kolega ne mogu ne reagirati vezano isto tako za ovaj tunel. Mi Istrijani u čudu gledamo i slušamo vas sa ovim komentarima oko tunela Sv. Ilija i tunelarine. Znate li koliko je prolaz kroz tunel Učku? 28 kuna u dva smjera duplo. Znate di je zaobilaznica? Preko Ljubljane. Taj tunel je građen samodoprinosom davnih dana i danas se još uvijek plaćaju ovako visoke tunelarine. Žalite se da nije bilo svečanosti. Šta je trebalo 3 janjca okrenuti pa bi bili zadovoljni i pozvati da netko, da se posveti tunel pa bi valjda bilo bolje. Pa trebalo je potrošiti 200, 300 tisuća kuna za svečanost otvaranja, je li bi onda bili zadovoljniji sa naplatom tunelarine? Budimo realni nemojmo ljudima, građanima mazati oči nekakvim floskulama. Što vi mislite kako se treba financirati taj tunel koji je svakako dobro došao i stvarno će doprinijeti razvoju tog kako vi kažete opustošenog, opustošenog kraja Hrvatske.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ante Babić.
Kolegice Vrbat ne treba miješati kruške i jabuke vi znate da je tunel Učka pod koncesijom Bina Istra, ovaj to nije i o tome sam govorio. A što ste tiče proslava, rekli ste otvaranja pečenja janjaca, volova možda ste mislili, pa ja ne vidim u tome ništa loše. Znate za taj puk hrvatski, u tom kraju, to je jedan povijesni događaj. I o tome su generacije sanjale, oni žive za i s tim tunelom. I ja ne vidim u tome ništa loše. I nitko nije rekao da to država treba platiti, Ministarstvo ili bilo koji drugi, dapače, ljudi bi se vjerojatno kao i ovaj put organizirali bi se sami i oni su to mogli proslaviti blagosloviti ako je trebalo taj tunel. Zašto ne? U tome ja ne vidim ništa sporno. A kada mi spočitavate nešto što je vezano ne znam bilo je dobacivanja vezano za FIMI Mediu i slično. Čujte, nemojte da vam spominjem hotel u Bohinju, nije u redu, nemojte da vam spominjem zgradu u Nazorovoj i neplaćanje poreza Republici Hrvatskoj. Do danas nismo dobili odgovor o tome i kojekakve druge stvari. Ne bih volio o tome ovdje. Hvala.
Nova replika i poštovani zastupnik Frano Lucić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo ja bih se osvrnio na izlaganje kolege. Rekao je da je proračun doista smanjen iz razno raznih razloga, dakle što je Vlada uvela svoje nove neke zakone, a isto također da su jedinice lokalne samouprave preopterećene. Naravno da je to vidljivo na svakom koraku obzirom da mi dolazimo također i ovdje ljudi koji sjede u samom Saboru znamo i svjedoci smo da doista jedinice lokalne samouprave pore ove porezne represije ima veliko svoje opterećenje. S druge strane smo mislili kako ćemo na bilo koji način ostvarit prihode poreznim opterećenjem. Pokazalo se izuzetno lošim, a prije svega se pokazalo lošim jer upravo je to gospodarstvo opterećeno svime onim što do prije dvije godine nije bilo opterećeno i pokazalo se jako lošim. Da ne govorim da ova Vlada vrši porezna opterećenja i stavlja na ramena jedinica lokalnih samouprava razno raznim svojim aktima pa između ostalog evo najnovije dakle imamo "Pomoć u kući", dakle jedan program koji datira već duže vremena. Također je ove godine smanjen za 15% opet na leđa jedinice lokalne samouprave. Kad govorimo o gospodarstvu OKFŠ evo ministar Linić kaže 200 milijuna se smanjuje OKFŠ-a i opet će drvna industrija to platit, grana koja je doista opterećena već i do sad. Evo to je još jedna porezna politika koja djeluje na razvoj drvne industrije pogotovo u Slavoniji, da ne govorim za ukupne prihode bolnica gdje su umanjili za 4% i doveli bolnice u kolaps, dakle u cijeloj Republici Hrvatskoj a između ostalog i prvenstveno one bolnice koje su radile pozitivno. I tako niz, niz zakona na štetu prije svega gospodarstva a poštovani prijatelji 19 mjeseci je iza nas [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] a o gospodarskom rastu ni traga ni glasa, odnosno samo pad. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ante Babić.
Kolega Luciću istina je, o tome sam i govorio ako ste pomno pratili da su zapravo proračuni jedinica općina i gradova, jedinice lokalne samouprave barem na području iz kojeg ja dolazim smanjeni od 18 do 52% i razlog tome jest zapravo ovaj Zakon o porezu na dohodak, odnosno nedostatak prihoda od toga poreza. Nije samo ono što ste vi govorili vezano za vatrogastvo, predškolski odgoj već jedinice lokalne uprave, samouprave upravo na tom specifičnom području muku muče sa puno drugih stvari i od prijevoza učenika, govorili ste o "Pomoć u kući", zatim hitne medicinske pomoći, prijevoza učenika, studenata jer su to dosta dislocirana mjesta s obzirom na administrativna središta i na te škole. I to je razlog o kojem sam govorio. Hvala.
Nova replika i poštovani zastupnik Branko Kutija.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Pa ja ću nastaviti tamo gdje je kolega Lucić stao vezano za kako ste sami govorili o teškom stanju proračunima jedinica lokalne samouprave govoreći o svom prostoru. Kolega Babiću, da stanje ostane ovako kako je bilo bi dobro, ali neće ostati tako. Jer znači praktički svaka druga izmjena zakona a koja se tiče jedinica lokalne samouprave donosi novi teret na leđa jedinica lokalne samouprave, a ovih zadnjih 15 dana imali smo 2 takva zakona koji će opteretiti jako proračune jedinica lokalne samouprave. To je Zakon o otpadu i zakon kojeg ste spomenuli sada predškolskom odgoju. Znači, sve ovo ide u pravcu još težeg stanja u proračunima jedinica lokalne samouprave i mislim da se može dovoditi u kontekst skoro pa sedamdesetih godina prošloga stoljeća kad se je sustavno iseljavalo stanovništvo s toga prostora da se može povući paralela i s tim vremenom.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ante Babić.
Kolega Kutija, u razgovoru sa ministrom jučer u donošenju jednog zakona rekao je ukoliko općine i gradovi ne mogu plaćati predškolski odgoj treba ih se ukinuti. I rekao sam ukoliko bi on znao zapravo i poznavao Hrvatsku i njene specifičnosti da bi to bilo zadnje što je trebao reći. Strah me je da općine i gradovi nisu dovedeni zapravo na razinu nužnog funkcioniranja. Ukoliko se to dogodi, onda će biti stvarno velikih problema ne samo tim općinama i gradovima već i središnjoj vlasti koja će sigurno morati izdvajati sredstva kako bi mogla pomoći tim općinama, odnosno da one ne dođu do bankrota. Hvala.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Damir Mateljan.
Hvala. Uvaženi kolega Babić u tunel Sv. Ilija uloženo je 530 milijuna kuna. Pa evo ja pozivam Ministarstvo financija, odnosno Ministarstvo prometa da u moju županiju odnosno moju općinu uloži u rekonstrukciju lokalnih prometnica 530 milijuna kuna i da će opustošeni hrvatski puk koji živi u mojoj županiji vrlo rado participirati sa 20 kuna cestarine. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ante Babić.
Poštovani kolega, projekat Sv. Ilija ne radi se jednu godinu već nekoliko godina i sigurno je to jedan kapitalni projekat, jedno kapitalno ulaganje u Republici Hrvatskoj i ono je sigurno razložno ukoliko znadete da recimo od Brela do … [[Govornik se ne razumije.]] na jednom potezu od 50 km želite, trebate i morate poboljšati i produžiti turističku sezonu i taj tunel će sigurno donositi prihod Republici Hrvatskoj, u to nema sumnje. I u krajnjoj liniji on je veza cijelog makarskog primorja pa i dijela otoka, kolegice, i Hvara i Brača na autocestu. I ne vidim što je u tome loše.
Nova replika i poštovani zastupnik Ivica Mandić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Babić razumijem ovu vašu lijepu priču, sve je besplatno, i sigurno da svatko od vaših građana će reći naš Ante je dobar, on se bori za nas. Na nesreću taj tunel koji je od velike važnosti za vaš kraj i ne samo za vaš kraj već za kompletnu turističku ponudu za onaj dio Bosne i Hercegovine i cijeli dio istoka, ali mislim da je nenormalno tražiti da to bude besplatno. Ono što ja posebno se ne bih složio sa vašom raspravom gdje vi osuđujete i ocjenjujete nešto lošim što je ova Vlada otvorila javnu raspravu o porezu na nekretnine. Da li je taj porez donesen? Nije donesen. Znači, jedna rasprava o kojoj se raspravlja i kad budemo taj porez donijeli onda ćemo o tom razgovarati. Vi govorite da je vaš kraj zaostao. Znam ga dobro, cijelu Imotsku krajinu, Sinjsku krajinu i sve ostalo jer sam dolazio puno puta, a oprostite ja ću vas pitati da li možete mi reći koja je uloga lokalne samouprave i uprave, znači županije i lokalnih jedinica samouprave, tko je bio na vlasti i što se nije 23 godine nešto bolje napravilo? I još jedno pitanje, vi ste kolegici Vrbat odgovorili po pitanju koncesije za Bina-Istra-u da li možda znate tko je dao koncesiju, koja Vlada i pod kojim uvjetima?
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ante Babić.
Kolega Mandiću da nije bilo te koncesije Istra ne bi imala autocestu, a što se tiče Imotske krajine ne znam kad ste vi bili u Imotskoj krajini nisam ja rekao da je to toliko zaostalo rekao sam da je to gospodarski zapušteno. Spominjali ste što je tu radila i tko je na vlasti u tim jedinicama lokalne samouprave, na sreću HDZ, od granice do Splita, a isto tako i u županiji. Nije točno da se nije napravilo, to su stotine i stotine izgrađene vodovodne mreže, telefona, cesta, autocesta. Ali, trebali ste znati do '91. godine da ništa od toga nismo imali za razliku od drugih krajeva u RH a zna se i zbog čega nismo. Hvala.
Bez dobacivanja molim ovdje, vodimo zapisnik nemojte samo za sebe. Nemojte biti sebični zastupnici. Prijavite se, pritisnite mikrofon i sve ćemo zabilježiti i ostaviti za povijest. Hvala lijepa. Završno izlaganje poštovani zamjenik ministra financija Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Evo od jutros se vodi rasprava o izvršenju Proračuna za 2012. godinu i smatram da je bilo dosta konstruktivna i sa strane i pozicije i opozicije i zahvaljujem na ajmo reći uočenim, odnosno detektiranim glavnim okosnicama odnosno strukturnim problemima proračuna. Kada krenete od najvećih stavki ono što je zapravo i uvaženi kolega Šuker dobro primijetio su dvije najveće stavke mirovinski sustav od 35,1 milijardu kuna, zdravstveni sustav 20 milijardi kuna i plaće u javnoj upravi 22 milijarde kuna dodajmo tu kamate od 10-ak, 11 milijardi kuna i već smo tu negdje ono što je i gospodin Šuker govorio 80, 90% izvršenja proračuna. I bez istinskih strukturnih reformi u svakom od ovih područja teško da će se dugoročno moći održati fiskalna stabilnost proračuna, odnosno javnih financija. Mi možemo reći ukratko da u određenim područjima su počete te strukturne reforme i moram biti iskren da kada i krećete u tome jako puno je i otpora pa čak imate otpora i unutar samoga sustava. Mi smo kada smo i krenuli na jedan projekt centraliziranog obračuna plaća koji je moram pohvaliti znači uveden za, početna ta baza za vrijeme bivše vlasti, registar zaposlenika koji mi sada nastavljamo bio jako veliki otpor među ministarstvima zapravo da uđu u jedan takav sustav. Mislim da ste evo i danas i vi od ovoga mjeseca u centralnom obračunu plaća kojeg obračunava FINA i koji smatramo da je malo kasnila ali ne iz financijskih nego tehničkih vaše službe koje su trebale biti bolje pripremljene ali još je to dobro da znate da je kasnilo i u Ministarstvu financija ja mislim prvi put u povijesti ja mislim mjesec, mjesec i pol dana da je kasnila u ovome dijelu plaća. Ali, uvođenje u taj sustav u taj smjer gdje smo rekli da zasada je ušlo oko 20-ak tisuća djelatnika sada slijedi zdravstvo, 60 tisuća djelatnika u zdravstvu gdje imaju unesene obračune unutra međutim nisu ažurirali sami svoje podatke i gdje ćemo na jedan način probati da ne kažem iskoristiti Financijsku agenciju da na takav jedan način obračunava plaće na jedan ajmo reći transparentniji način, način gdje ćete sve ove softvere koji su obračunavali da smo imali ne znam preko 150 različitih softvera koji su bili po pojedinim ministarstvima moći ih otkazati i taj softver biti će u FINA-i i na taj način će se biti puno jednostavnije i kontrolirati plaće. A propos toga samo da vam kratko kažem kada sam bio nedavno na regionalnom sastanku sa ministrima financija u regiji i bili su ministri financija susjednih zemalja i Crne Gore i Srbije i BiH kada smo im rekli da uvodimo jedan centralizirani sustav plaća onda su me pitali tko to vama radi. Kada smo mi rekli FINA onda su oni, a šta FINA onda su se oni vratili da je to SDK i onda su oni rekli joj šta smo mi to napravili mi smo to ugasili i sada ne možemo to krenuti i mislimo da je to dobar, kao kako vi to možete kako vi to imate, mi bi vrlo rado primijenili to. Tako da smo ih jako zainteresirali i za taj proizvod, ako će ga FINA u budućnosti moći koristiti i da pokažemo da imamo naše državne institucije koje mogu imati dobar proizvod i koji mogu biti lideri u regiji po tome. Tako da su onda oni nisu mogli odgovarati na novinarska pitanja svojih novinara ministri zašto smo mi to ukinuli, a oni to sada imaju, vidite kako oni mogu uvesti red u bar sustav plaća, a mi to više ne možemo tko će to za nas napraviti. Tako da ne stojim za taj dio da ono ako je nešto državno da ne valja, znači valja i može se to napraviti samo se mora imati jasna vizija i mora se imati kontinuitet. I zato ovdje stalno spominjem uvijek od mene ćete čuti kontinuitet i bivša vlast koja je uspostavila taj registar i ova vlast koja je nastavila i nadogradila taj sustav. Mislim da je to korektno. Ako želimo napraviti neku strukturnu reformu ona ne može biti samo za jedne vlasti nego to mora biti kontinuitet više vlada. Tako ako se i krenu i krenulo se u strukturne reforme u zdravstvu svaka sljedeća vlada će morati nastaviti taj kontinuitet reformi u zdravstvu, a svakako i u mirovinskom sustavu. Jel ako vidimo da su ovo produktivni troškovi mi ne možemo govoriti pogotovo u sustavu zdravstva jer to je produktivan trošak, to je trošak koji daje javnu uslugu i servis našim građanima da imaju sigurnost, zaštitu i njegu i to je produktivan trošak. Međutim koji su neproduktivni troškovi? Neproduktivni troškovi su nam kamate i u tome dijelu moramo vidjeti na koji način da imamo više produktivnijih troškova koji će nam dati veći … isto kao što je bio u ovom primjeru bio slučaj FINA-e gdje se uložila određena sredstva ali će biti produktivan trošak i smatramo da je neka mala vrsta strukturne reforme jel će nam uštediti sve one softvere koje ćemo sada ćemo ih staviti sa strane i FINA će moći zaraditi a sutra i prodati taj softver u regiji. Isto tako je bilo i za fiskalizaciju kada su nas pitali pa kako je kod nas, nije uspjela fiskalizacija a u Hrvatskoj uspjela fiskalizacija. Upravo zato što smo koristili hrvatski proizvod i hrvatske kompanije su radile taj proizvod i svu našu intelektualne strukture koje su radile na tom proizvodu kada sam odlazio i našu kompaniju APIS ja sam se oduševio kakve imamo mlade stručnjake koji su uspjeli vrlo brzo jedan takav softver nadograditi i biti konkurentni, efikasni i brzi. A oni su radili, šta su radili? Radili su na uvoz, uvozu kasi i blagajni iz ne znam Bugarske ne znam kojih zemalja. I u tome konceptu njima nije uspio proces i rekli su mi bi kao što ste i vi radili. Znači mi možemo evo na ova dva primjer i fiskalizacije i centralnog obračuna plaća pokazati da imamo i u državnoj upravi koliko god imaju male plaće da mogu napraviti dobre projekte, produktivne i kada se radi za državu da se može napraviti stvaran iskorak. Ali to mora biti kontinuitet. Mi smo sada ulaskom u EU uvijek ja to volim reći, ušli smo u Ligu prvaka i moram iskren biti malo koliko god je teško se nalazi i državne financije i u Europi ajmo reći ne cvjetaju ruže sa nekakvom malom dragosti kada sam bio na tom sastanku kod njih vidim jednu zavist kako smo ispred njih u tome dijelu uspjeli ali mislim zato što smo imali konsenzus i upravo u pitanju ulaska zajedno u EU smo imali svi zajednički konsenzus i zato smo uspjeli a oni su da ne kažem imaju još dosta toga odraditi. I ako imamo zajednički konsenzus i u zdravstvenoj reformi i zato volimo čuti sve na koji način, moramo biti da ne kažem precizni jeli napraviti takvu reformu a da ne napravite štetu sustavu da ne bude spuštena količina usluge, a da financijski ne predstavlja nekakve dubioze. I tu se stvarno mora da ne kažem kao kirurški napraviti na pravi način da se ne našteti sustavu, a s druge strane da pokaže određene efekte. I tu smo uvijek otvoreni i tu su oni suštinski strukturna pitanja proračuna javnih financija, to su ona strukturna pitanja. Mi sada ulazimo u europski semestar i mi ćemo najvjerojatnije ući u excessive deficit procedure, proceduru prekomjernog deficita. Međutim i kada budemo dobivali preporuke od Europske komisije i zato je bitno kada nastupamo u Europskoj komisiji bez obzira da li bi bili izvršne vlasti na tim vijećima ministara financija ili naše kolege koje su izabrane u EU parlament da moramo imati zajednička stajališta kako braniti se pred većim bratom da očuvamo i da se probamo izboriti zašto smo ušli u EU i da mi tu pronađeno svoj ekonomski interes. I zato je tu bitno i ovo funkcioniranje ulazak u tu Ligu prvaka da zajedno funkcioniramo i da se postavimo da u tom dijelu obranimo taj zajednički interes. Ali kažem vam to su vam sve strukturne zajedničke reforme koje mislim ako se a danas nije bilo velike razlike između sagledavanja strukturnih problema da jedino u takvom jednom kontinuitetu ćemo uspjeti napraviti snažne strukturne reforme u javnim financijama gdje kada imamo konsenzus onda i te promjene ali mora se imati jasna vizija i … ekonomski efekt svake te reforme, vremenski rok jeli predugo traje recesija, predugo traje u tome je problem. da je ona trajala godinu ili dvije dana ali predugo i svaka daljnja zarezavanja u te strukturne reforme građani još jače osjećaju jel predugo to traje. Tako da evo zahvaljujem na vašoj raspravi i sve vaše primjedbe koje sam pozorno slušao su dobrodošle i mislim da jedino na takav način kada imamo zajednički konsenzus i nekakav kontinuitet u tim reformama onda ćemo moći vidjeti da ćemo u pet godina kao država kao društvo to uspjeli napraviti i onda će i konačni benefiti trebaju biti i osjetiti hrvatski građani. Zahvaljujem još jednom.
I ja vama poštovani zamjeniče ministra. Svejedno su prijavljene 4 replike. Prva replika i poštovani zastupnik Branko Vukić. Izvolite.
Uvaženi gospodine Lalovac, eto za razliku od gospodina Linića vi se na sreću znate oduševiti i možete se oduševiti, što dobro, malo optimizma ste u ovu raspravu unijeli, jer kada slušamo gospodina Linića ne znam da li sutra više treba dolaziti na posao. Rekli ste jednu rečenicu koja, koju sam čuo odmah, prepoznao da nije iz vokabulara vaših ministara. Rekli ste nije točno da ako je nešto državno da ne valja. E, dobit ćete kaznu, sve što je državno, ništa ne valja, sve treba rasprodati, kažu vaši ministri. Ne zna država upravljati, dajte to sve u ruke privatnicima, ništa ne smije Hrvatska imati. FINA prodaje pamet. I rekli ste to su, imaju male plaće i dobro rade. Fantastično. A sada zamislite da još imaju ceste pa da ubiru cestarine, pa da još mogu, da imaju znači, da imaju alate neke koje su, pa da imaju Croatia banku, pa da u Croatia banku netko ulaže novac. Vi hoćete, … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatsku poštansku banku, Croatia osiguranje. Znači vi ono, debelu gusku dajete pod nekakvo mršavo pile. I siječete grane na kojima sjedimo. Da, državno može biti dobro i državno jest dobro. Raskrčmiti će se Hrvatska. Sjetite se kada je HDZ-ova Vlada pomislila na tzv. koncesioniranje ceste, tada je prvi potpredsjednik Vlade rekao što činite, nesreću činite. Budućim Vlada ćete izbiti adut s kojim može pokrenuti gospodarstvo. Pa ne znam kako to mijenjate mišljenje i nikom nije neugodno. Danas mislim jedno, sutra drugo, govorim treće. Ovo što ste vi rekli podržavam i svaka čast. Međutim, vi ste ipak zamjenik a odlučiti će nažalost ministar.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Poštovani gospodine Lalovac, rekli ste ti mladi ljudi sa malim plaćama rade jako dobre projekte ukoliko se ne varam. E pa vidite, nije samo plaća motiv za rad već i ozračje, odnos i poštovanje ili u firmi ili u instituciji. A danas ministar Linić kaže ovom Saboru da mu odlaze kvalitetni ljudi. Pa evo vrijeme je da se upita zašto.
Nova replika i poštovani zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra, meni se čini da ste ipak nešto krivo shvatili po pitanju ulaska Hrvatske u Europsku uniju. Naime, tamo ne sjedi nikakav veliki brat, tamo je 28 ravnopravnih članica. Prema tome, tamo neće poslužiti nikakav konsenzus koji je postojao i dobro da je postojao kada smo se približavali Europskoj uniji, kada smo trebali savladati sve prepreke, sve izazove koji su bili postavljeni pred nas. Međutim, u ovom trenutku govoriti o nekakvom konsenzusu kojem bi trebali braniti navodno prekomjerni deficit, neće to imati nikakvog uspjeha. Jer tamo postoje pravila koja danas moramo poštivati. I neće nas nikakav veliki brat tamo učiniti. Tamo smo jednakopravni kao i svi ostali. A isto tako moramo poštivati i pravila koja se odnose na sve ostale. Prema tome, one kazne, penale koje budemo dobivali dobivati ćemo ih zbog naše, odnosno vaše nesposobnosti koji sada vodite Vladu Republike Hrvatske. Nemojte očekivati u tom smislu konsenzus. Naravno sve one strateške interese Republike Hrvatske će uvijek imati konsenzus što se tiče Hrvatske Demokratske Zajednice.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Dujomir Marasović. Izvolite poštovani zastupniče.
Štovani gospodine predsjedniče. Gospodine Lalovac, vi ste rekli da smo prvi u regiji leaderi za fiskalizaciju i još šta je znam neki proces, nismo. Ja sam bio prije 3, 4 godine u Banja Luci, u Banja Luci bila uvedena fiskalizacija od 0 do 100. Ali znate zašto je bilo moguće uvesti na tržnici, bio sam na tržnici, obišao je od A DO Z, uređena tržnica koja je omogućavala uvođenje fiskalizacije. Hrvatska je uredila vojsku, policiju, institucije, autoceste i što sada nama ostaje u državi nego uređivati administrativnu državnu na bolje iz dana u dan. Žalosno je što jedna garnitura ne nasljeđuje ono po … [[Govornik se ne razumije.]] od prethodne nego uvijek netko nekoga viče, trebamo nasljeđivati. I nama je to posao. Oko fiskalizacije nema problema, bio je problem oko uvjeta o kome se može uvesti fiskalizacija. Ali znate što je problem ove Vlade gospodine Lalovac? Znao je svatko da su negativni ekonomski trendovi. Prije godinu i pol, nije godinu i pol, već dvije godine, ovo … [[Govornik se ne razumije.]] i vama je 2 godine na vlasti. Prvo, niste imali hrabrosti za povlačenje pravih poteza, gotovo rekao bih rezova, ajmo to upotrijebiti u društvenoj potrošnji u onom smislu u kojem sam kolegici Jelaš rekao prije nekoliko minuta u zdravstvu. Znači niste srezali potrošnju javnu, niste imali hrabrosti za prave rezove. A još tragičnije niste povukli nekoliko ili jedan potez koji bi okrenuo negativne trendove u gospodarstvu. Ali nije to, je blago rečeno eto štedim sada, negativne trendove. Katastrofu u gospodarstvu koja ide dole trebalo je povući nešto, nešto, neke odluke donijeti koje bi okrenule strelicu gore. To nije povučeno i sada smo tu gdje jesmo, financijski bankrot države. Možemo prodati autoceste, Linić će otići još 10 milijardi u ZET a šta ćemo dogodine? Treba okrenuti ekonomske tijekove na način da treba novu politiku inaugurirati. Koja je to, vi ste ti koji danas trebaju … [[Govornik se ne razumije.]] koja je to.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Palo mi je nešto na pamet pa ću javno to reći. U prošlom sustavu smo teoretski imali da će država odumirati a ona je sve više jačala. Sada stalno se zalažemo za uređenu državu, ja jačanje a ona sve slabija. Ne znam šta je, di smo mi tu nešto. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Ovime smo iscrpili listu prijavljenih za raspravu po ovoj temi. Dakle, o Prijedlogu Godišnjeg izvještaja i o Izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu i Prijedlog Godišnjeg Izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2012. godinu, Izvješću o obavljenoj reviziji godišnjeg Izvještaja o Izvršenju državnog proračuna za 2012. godinu glasovati ćemo kada se steknu uvjeti za to. To će vjerojatno biti u ponedjeljak. Prijedlog Godišnjeg izvještaja o Izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu i Prijedlog godišnjeg Izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2012. godinu. Treba mi jači mikrofon. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu. Molim dizanjem ruke da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 85 glasova za, 35 glasova protiv i 5 suzdržanih glasova donesen Godišnji izvještaj o Izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu. U skladu sa člankom 9. stavak 1. Zakona o fiskalnoj odgovornosti dajem na glasovanje Prijedlog Godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2012. godinu. Molim dizanjem ruke da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 85 glasova za, 32 glasa protiv i 8 suzdržanih donesen Godišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila za 2012. godinu. U skladu sa odredbom članka 111. Zakona o proračunu dajem na glasovanje 1. Odluku o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda za 2012. godinu. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 85 glasova za, 31 glas protiv i 9 suzdržanih glasova donesena Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o Izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda za 2012. godinu. Drugo, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2012. godinu. Molim dizanjem ruke da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova 85 glasova za i 40 glasova protiv donesena Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2012. godinu. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih cesta za 2012. godinu. Molim dizanjem ruke da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova 85 glasova za, 40 glasova protiv donesena Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih cesta za 2012. godinu. Četvrto. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2012. godinu. Molim dizanjem ruke da se izjasnite. Tko je za? Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Ima. Utvrđujem da je većinom glasova, 86 glasova za, 35 glasova protiv i 4 suzdržana glasa, donesena Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2012. godinu. Peto, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Agencije za upravljanje državnom imovinom za 2012. godinu. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Hvala. Rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 85 glasova za, 37 protiv i 3 suzdržana glasa, donesena Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Agencije za upravljanje državnom imovinom za 2012. godinu.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici. Uredba 1234 iz 2008. propisuje postupak ispitivanja izmjena uvjeta odobrenja za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet. Izmjene su klasificirane u različite kategorije, ovisno o njihovom utjecaja na kvalitetu, neškodljivost i djelotvornost VMP-a te time utjecaj na zdravlje životinja, odnosno veterinarsko javno zdravstvo kao manja izmjena tipa A1, manja izmjena tipa 1B, veća izmjena tipa 2. Ovisno o kategoriji izmjene propisan je i različit postupak ispitivanja izmjena uvjeta za predmetna odobrenja. Nakon izdavanja odobrenja za stavljanje VMP-a u promet nužno je pratiti najnoviji znanstveni i tehnički napredak u postupku proizvodnje i provjere kvalitete VMP-a te uvoditi sve potrebne izmjene radi osiguravanja proizvodnje i kvalitete tih proizvoda prema općeprihvaćenim znanstvenim postupcima. Zakonom se utvrđuje Ministarstvo poljoprivrede kao nadležno tijelo za provedbu, postupak nadležnog tijela u slučaju izmjena uvjeta odobrenja za stavljanje VMP-a u promet i inspekcijski nadzor, prekršajne odredbe u slučaju postupanja protivno propisanim odredbama, a koje je moguće propisati jedino zakonom. Uredba 1234 iz 2008. propisuje postupak ispitivanja izmjena uvjeta odobrenja u centraliziranom postupku, decentraliziranom postupku, postupku međusobnog priznavanja te u nacionalnom postupku. Zakonom se ne provode odredbe o centraliziranom postupku jer je za taj postupak nadležna Europska agencija za lijekove. Zakon provodi odredbe Uredbe 1234 iz 2008. kada je nadležno tijelo mjerodavno tijelo ili referentno tijelo za postupak izmjena uvjeta odobrenja za stavljanje VMP-a u promet u decentraliziranom postupku ili postupku međusobnog priznavanja te u slučaju ispitivanja izmjena odobrenja u nacionalnom postupku. Na temelju provedenog decentraliziranog postupka ili postupka međusobnog priznavanja VMP-a isti se mogu istovremeno staviti u promet na područje više od jedne države članice Europske unije. Republika Hrvatska je postala dio jedinstvenog unutarnjeg tržišta Europske unije te ova uredba, odnosno zakon omogućuje nositeljima odobrenja s poslovnim nastanom u Republici Hrvatskoj podnošenje zahtjeva i obavijesti o izmjenama uvjeta odobrenja nadležnom tijelu Republike Hrvatske ili drugim nadležnim tijelima država članica. Fizičkim ili pravnim osobama sa sjedištem u državama članicama omogućuje da se nadležnom tijelu Republike Hrvatske se podnese zahtjeve i obavijest o izmjenama uvjeta odobrenja za VMP. Ovim zakonom sprečavaju se administrativna opterećenja za nositelje odobrenja i ponavljanje istih poslova od strane nadležnih tijela država članica. Za provedbu zakona nisu potrebna sredstva iz državnog proračuna Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana zamjenice ministre. Da li žele izvjestitelji odbora, radnih tijela Hrvatskog sabora iznijet izvješća? Ne. Otvaram raspravu. Za raspravu idemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika HDZ-a i poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena zamjenice ministra sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Moram reći da je ovo jedan od važnih zakona, ali jednako tako i važno je što smo postali članica Europske unije i što je ovaj Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe Komisije EZ br. 1234/2008 o ispitivanju izmjena uvjeta odobrenja za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet. Što su veterinarsko-medicinski proizvodi ili VMP? Prema Zakonu o veterinarsko-medicinskim proizvodima, "Narodne novine" 84/08., veterinarsko-medicinski proizvod ili VMP je svaka tvar ili mješavina tvari koja ima svojstvo liječenja ili sprečavanja bolesti životinja ili svaka tvar ili mješavina tvari koje se mogu primijeniti na životinjama u svrhu obnavljanja, ispravljanja ili prilagodbe fizioloških funkcija farmakološkim, imunoloških ili metaboličkih djelovanjem ili postavljanjem medicinske dijagnoze te sredstva za redukciju mikroorganizama za primjenu u veterinarskoj medicini. Tim zakonom iz 2008. godine koji se odnosio i na industrijski proizvedene premikse za izradu ljekovite hrane za životinje, ali i na aktivne tvari koje se koriste za proizvodnju te tvari koje imaju anabolička, antiinfektivna, antiparazitska, protuupalna, hormonalna i psihotropna svojstva. Svaki VMP mora imati odobrenje za stavljanje u promet, odnosno mora udovoljavati zahtjevima propisanim ovim zakonom iz 2008. godine ali naravno evo i ovim zakonom koji je pred nama. VMP koji ima odobrenje jamči sigurnu i učinkovitu primjenu što proizvođač potvrđuje dokumentacijama. Dokumentacija o VMP-u mora obuhvatiti istraživanje, proizvodnju, kontrolu kakvoće, neškodljivost i učinkovitost. Prema definiciji Svjetske zdravstvene organizacije postoje krivotvoreni lijekovi koji su kao originalni i generički lijekovi koji su namjerno lažno označeni, lažnog su identiteta i podrijetla. Podaci o krivotvorenim lijekovima sporo i teško dolaze do nadležnih tijela pa je razumljivo da se ovakve pojave razmjerno rijetko službeno registriraju. Najčešće se evidentiraju neželjene pojave nastale primjenom nekog krivotvorenog lijeka, međutim posljednjih godina otkriva se sve više takvih lijekova na europskom ali i na svjetskom tržištu. Prema izvješću zdravstvene organizacije pretpostavlja se da je oko 10% lijekova na tržištu krivotvoreno. Krivotvoreni lijekovi su ponekad jeftiniji od legalno stavljenih na tržište jer se ne proizvode niti kontroliraju sukladno propisima, ali da bi bili uvjerljiviji krivotvoritelji često za takve lijekove imaju jednako ili neznatno nižu cijenu od legalno proizvedenih lijekova. Iako se najviše krivotvore lijekovi za primjenu u haumanoj medicini posljednjih godina povećan je broj krivotvorina veterinarsko-medicinskih proizvoda. Slučajevi krivotvorenih veterinarsko-medicinskih proizvoda zabilježeni su i u Europi, SAD-u, Kanadi, Kini i nekim drugim azijskim i afričkim zemljama. Pristupanjem Republike Hrvatske u članstvo EU Republika Hrvatska postala je dio jedinstvenog unutarnjeg tržišta EU, te ova uredba 1234/2008 odnosno ovaj zakon omogućuje nositeljima odobrenja s poslovnim nastanom u Republici Hrvatskoj podnošenje zahtjeva i obavijesti o izmjenima uvjeta odobrenja za stavljanje VMP u promet, mjerodavnim tijelima ili mjerodavnom tijelu referentne države članice EU nadležnom tijelu kao mjerodavnom tijelu ili mjerodavnom tijelu referentne države članice u decentraliziranom postupku ili postupku međusobnog priznavanja. Isto tako, fizičkim ili pravnim osobama sa sjedištem u državi članici EU omogućuje se da nadležnom tijelu podnesu zahtjev i obavijest o izmjenima uvjeta odobrenja za stavljanje VMP u promet kada je ono mjerodavno tijelo, odnosno mjerodavno tijelo referentne države članice. Ovaj zakon i ova uredba 1234/2008 propisuju i nacionalni postupak izmjena uvjeta odobrenja za stavljanje VMP u promet koji vodi nadležno tijelo kao što vidimo u članku 3. Uredba EZ 1234/2008 izravno se primjenjuje od dana pristupanja Republike Hrvatske u EU a zakon zbog toga ne ponavlja normativni sadržaj uredbe. Ova uredba propisuje postupak ispitivanja izmjena uvjeta odobrenja za stavljanje VMP u promet, odobrenih centraliziranim postupkom za izdavanje odobrenja za stavljanje VMP u promet u EU, decentraliziranim postupkom za izdavanje odobrenja za stavljanje VMP u promet u EU, postupak međusobnog priznavanja za izdavanje odobrenja za stavljanje VMP u promet u EU te u nacionalnom postupku. Donošenje ovoga zakona uvjetovano je potrebom za provedbom uredbe Komisije EZ 1234/2008 o ispitivanju izmjena uvjeta odobrenja za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet i uredbe Komisije od 3. kolovoza 2012. godine koja izmjenjuje uredbu 1234/2008 o ispitivanju izmjena uvjeta odobrenja za stavljanje u promet lijekova za primjenu kod ljudi i u veterinarskoj medicini na području Republike Hrvatske a koja regulira područje veterinarsko-medicinskih proizvoda. Stoga su ovim zakonom propisane odredbe za provedbu uredbe 1234/2008 odnosno odredbe o nadležnom tijelu Ministarstvo poljoprivrede je nadležno tijelo postupak nadležnog tijela u slučaju izmjena uvjeta odobrenja za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet koji ima određene posebnosti u odnosu na opći upravni postupak, troškove postupka, inspekcijski nadzor i prekršajne odredbe u slučaju postupanja protivno propisanom uredbom koju je moguće jedino propisati zakonom. Zbog svega ovog navedenog, a i zbog sigurnosti hrane, zdravlja i ljudi naravno da ćemo podržati mi u klubu HDZ-a ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Na redu je klub HNS-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnici Ivica Mandić. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine predsjedniče, uvažena zamjenice ministra poljoprivrede sa suradnicima. Evo ja ću na početku isto reći da sigurno će Hrvatska narodna stranka podržati ovaj zakon koji je od velike važnosti za sigurnost i zdravlja i ljudi i životinja. Ovdje je riječ o provedbi Uredbe Europske komisije 1234 od 2008. godine o ispitivanju izmjena uvjeta odobrenja za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet. Ovdje bih rekao da je ta uredba nastala na direktivama 2001 iz '82., direktivom 2001 iz '83. od Europskog parlamenta i Vijeća kao Uredbom EZ 726 iz 2004. godine koju je donio Europski parlament i Vijeće 31.3.2004. godine. Uredba Komisije EZ 1234 od 2008. godine je na jednostavniji i jasniji, fleksibilniji pravni okvir uz istodobno jamstvo iste razine javnog zdravlja i zdravlja životinja. Sa ovim zakonom zakonodavstvo RH usklađuje se sa zakonodavstvom EU. Ovaj zakon u prvobitnoj varijanti imao je 22 članka, ali danas smo dobili amandman Vlade koji govori o 23 članka, znači zakon koji nije velikog obima ali itekako bitne važnosti. Ovim zakonom se donosi da se veterinarsko-medicinski proizvodi mogu stavljati u promet u centraliziranom postupku koji ide preko Europske agencije za lijekove i u decentraliziranom postupku koji ide preko Ministarstva poljoprivrede. Osim toga ovim zakonom se utvrđuje i nadležnost nadležnog tijela, to je Ministarstvo poljoprivrede i inspekcijski nadzor kao troškovi postupka i prekršajne odredbe. Upravni inspekcijski nadzor obavlja Ministarstvo poljoprivrede upravni nadzor, a inspekcijski nadzor obavljaju veterinarski inspektori prema ovlastima određenim propisom o veterinarstvu te drugi državni službenici koji imaju ovlasti ministra. Ono što je također dobro da ovdje ovim zakonom se predviđa da kod manjih izmjena 1A ima točno na koji način nadležno tijelo, mjerodavno tijelo znači ministarstvo u kojem vremenu daje svoju suglasnost. Kod manjih izmjena rok je 30 dana i daje se suglasnost ili se ne daje suglasnost, a odobrenje se daje u 6 mjeseci. Ono je dobro da je ovaj zakon točno jasan i da daje točno vremenske odrednice. Također, kod manjih izmjena 1B nakon 30 dana ako zahtjev nema odgovora smatra se da je taj zakon i prihvaćen. 6 mjeseci se dobiva odobrenje za stavljanje ovoga veterinarsko-medicinsko proizvoda u promet. Ono što je također bitno da ovaj zakon ne sadržava odredbe o postupku izmjena uvjeta odobrenja za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet u centraliziranom postupku. To je koje daje Europska agencija za lijekove. On se daje po postupku od Europske zajednice 1234/2008. jer taj postupak je nadležna Europska agencija za lijekove. Ono što također ovaj zakon donosi, donosi i prekršajne odredbe i smatramo da će sa ovim zakonom zakonodavstvo RH biti usklađeno sa zakonodavstvom EU i da ovaj zakon stupa na snagu ulaskom Hrvatske u EU 1234 koji se primjenjuje, a zakon ovaj koji je danas predložen on će biti prvog dana nakon objave u Narodnim novinama. Klub HNS-a će podržati ovaj zakon koji je u direktnoj vezi sa sigurnosti i hrane u prehrani ljudi kao i sigurnost veterinarsko-medicinskih pripravaka u korištenju i kod ljudi i kod životinja.
Hvala lijepa. Ovime je rasprava o tekstu zakona P.Z.E. br. 435. završena. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti o ovom konačnom prijedlogu zakona. Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe Komisije EZ br. 1234/2008 o ispitivanju izmjena i uvjeta odobrenja za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 435. Rasprava o konačnom tekstu zakona je završena. Vlada Republike Hrvatske dostavila je amandmane u poslovničkom roku pa postali su sastavni dio konačnog prijedloga. Nećemo o njima raspravljati. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 108 glasova, donesen Zakon o provedbi Uredbe Komisije Europske zajednice, PZE br. 435, u tekstu kako ga je predložila Vlada. Idemo dalje.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici. Donošenjem ovog zakona RH ispunjava svoju obvezu kao potpisnica Konvencije UN-a o pravu mora koja je temelj za donošenje predmetnog sporazuma. Opredjeljuje se za prihvaćanje načela očuvanja i gospodarenja određenim ribljim naseljima u područjima mora na koja se sporazum odnosi. Istovremeno ispunjava se obveza u okviru pristupanja EU jer će se u sjedištu UN-a prilikom polaganja isprave o pristupu RH sporazumu položiti odgovarajuća izjava u kojoj se navodi da se izjave koje je EU dala po ratifikaciji sporazuma u odnosu na prijenos ovlasti država članica na EU nakon pristupanja Republike Hrvatske EU primjenjuju i na RH. Navedeni sporazum o primjeni odredaba Konvencije UN-a o pravu mora usvojen je u New Yorku na Konferenciji UN-a o ribljim naseljima koja se nalaze u više različitih pojaseva i naselja vrlo migratornih vrsta riba održanoj 4. kolovoza 1995. godine. Sporazum je bio otvoren za potpisivanje u sjedištu UN-a u razdoblju od 4. prosinca 1995. do 4. prosinca 1996., a stupio je na snagu 30 dana nakon polaganja tridesete isprave o ratifikaciji ili pristupu koji je položila Malta 11.studenog 2001. Sporazum je do sada ratificiralo 80 članica. Ovim zakonom potvrđuje se sporazum kako bi njegove odredbe sukladno Ustavu RH postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH, a kako je EU također članica sporazuma odredbe sporazuma su i dio pravnog poretka EU koji su u upravljanju ribolovnim resursima izravno primijenjene države članice. Ovaj zakon uz novi Zakon o morskom ribarstvu kojem su preuzete uredbe EU na nacionalnoj razini te je određena nadležnost i nacionalni mehanizmi za njihovu provedbu u okvirima zajedničke ribarstvene politike EU omogućava provedbu te politike. Uredbama EU se uređuju svi segmenti ribarstva pa tako i upravljanje živim resursima mora. Zemlje članice su potpisnice sporazuma te su na Europsku komisiju prenijele ovlasti koje se odnose na donošenje mjera potrebnih za upravljanje ribolovnim resursima, a koje su predmet sporazuma. Pristupanjem sporazumu RH se pridružuje skupini od 80 članica UN od 165 potpisnica Konvencije o pravu mora koje su već prihvatile sporazum te time prihvaća rješavanje pitanje očuvanja i gospodarenja određenim ribljim … na način određenim sporazumom. Obzirom na potvrdu potvrđivanja ovog sporazuma kojem kao država i formalno izražavamo spremnost preuzimanja odgovornosti za već potpisan međunarodni ugovor tj. Konvenciju UN o pravu mora kao i na činjenicu sa se u ovoj fazi ne mogu vršiti izmjene ili dopune samog međunarodnog ugovora potrebno je ovaj prijedlog zakona raspraviti i donijeti po hitnom postupku. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Da li predstavnici radnih tijela žele uzeti učešća u izvještajima? Ne. Otvaram raspravu. U raspravu krećemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. na redu je klub HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Branko Kutija.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Gospođo zamjenice sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo ribarstvo u Hrvatskoj još uvijek ima važnu socijalnu i gospodarsku ulogu učinkovitom i održivom gospodarenju te upravljanju morem i obalnim područjima pridaje se još uvijek mala važnost. Temeljno načelo razvoja hrvatskog ribarstva je njegova održivost koja se treba temeljiti na međusobnoj ovisnosti njena tri stupa, gospodarskom razvoju, socijalne pravednosti zaštite okoliša kao i na unaprjeđenom upravljanju. Razvoj ne može biti održiv ako se ne prekinu neodrživi postupci koji prije svega utječu na biološku raznolikost mora te ako se ne pruži pomoć za obnovu ovog nacionalnog dobra. Prekomjerno iskorištavanje živih morskih bogatstava Jadranskog mora zbog nemogućnosti primjene mjera planiranja, ograničavanja i nadzora ribolova u najvećoj mjeri se odvija u dijelu Jadrana koji se nalazi u režim otvorenog mora. Ocjenjujući da nastavljanje ovakve prakse ugrožava održivo gospodarenje ribljim bogatstvom i njegovo održivo iskorištavanje te šteti interesima RH i svih ostalih jadranskih država i pogoduje ilegalnom nereguliranom i neprijavljenom ribolovu Sabor RH 3.listopada 2003.donio je odluku o proširenju jurisdikcije RH na Jadranskom moru. Primjena pravnog režima zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa RH nakon nekoliko odgoda od 1.siječnja 2008.godine primijenit će se i ne zemlje članice EU. Ovaj sporazum će se primjenjivati po modelu mutatis mutandis znači prihvatite jedan zakon odnosno prihvatite ga pošto u njemu bude izmijenjeno sve što je potrebno izmijeniti. Proširenjem jurisdikcije Hrvatska ima suverena prava na ukupno 56 tisuća 67 kilometara kvadratnih morskog prostora. Održivi razvoj hrvatskog ribarstva je cilj koji ima za svrhu udovoljiti potrebama sadašnjih naraštaja bez ugrožavanja mogućnosti budućih naraštaja da ispune vlastite potrebe. Zaštita morske biološke raznolikosti i morskih resursa važna je nacionalna ali i međunarodna i europska obveza. Polazeći od činjenice da u Hrvatskoj još uvijek nema odgovarajuće ribarske infrastrukture te uzimajući u obzir sadašnje stanje ribarske flote, tržište riba i postojeće probleme ovim prijedlogom zakona postići će se rješavanje problema oko onečišćenja obalnog područja i mora koji su zahvaćeni izgradnjom ili erozijom dok se riblji resursi osiromašuju, očuvat će se i razviti samoodrživo hrvatsko morsko ribarstvo čija će proizvodnja zadovoljiti hrvatske potrebe kao i realno inozemnu potražnju poštujući pri tome tržišne i ekološke zakonitosti, određivanje kriterija za definiranje i upravljanje ribarskom infrastrukturom sukladno pravnoj stečevini EU. Ovim prijedlogom zakona Hrvatska ispunjava obvezu u okviru procesa pristupanja EU i radi na prilagodbi vlastitog zakonodavstva prema pravnoj stečevini. Cilj je pri tome zaštita i održivo upravljanje prirodnim resursima za gospodarski i socijalni razvoj i učinkovitije integriranje međunarodnih propisa prilagođenih lokalnim uvjetima i uvjetima ove eko regije. Evo i na kraju dva pitanja, s obzirom da smo jučer postavili pitanje gospođi zamjenici vezano za naziv ribarsko naselje, za mene je ribarsko naselje ne znam jezera, kalij itd. bojim se da to nije najbolji izraz. Mislim da bi to primjerenije bilo riblje stanište. I drugo pitanje, čini mi se da je zakon trebalo donijeti prije ulaska Hrvatske u EU ali dobro, nismo propustili puno dana ali bez obzira postavlja se pitanje zašto to nismo napravili prije. Klub HDZ-a će podržati donošenje ovog zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se i ja vama. Na redu je klub HNS-a i poštovani zastupnik Petar Baranović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, uvažena gospođo zamjenice ministra, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je jedan čisto tehnički dokument koji se dotiče ribarstva i ribarstvene politike. Radi se o tome da je Republika Hrvatska kao i sve druge pomorske zemlje svijeta uglavnom ratificirala Međunarodnu konvenciju o pravu mora iz 1982. godine koja je ključni dokument Međunarodnog prava mora. I ona regulira između ostaloga ne samo način utvrđivanja granica na moru, elemente suvereniteta pomorskih država već načine iskorištavanja bogatstava, ne samo živih nego i neživih bogatstava mora. Nego se između ostaloga i vrlo detaljno posvećuje očuvanju, gospodarenju, biološkim bogatstvima mora. I slijedom toga je nastao i ovaj Sporazum koji je stupio na snagu nakon što ga je Malta kao 30 zemlja članica tamo negdje 96. godine čini mi se ratificirala. A danas je 80 pomorskih zemalja svijeta ratificiralo ovaj Sporazum. A njegova je zapravo svrha da svodi pravni okvir kojim se propisuju načela gospodarenja migratornim vrstama riba uglavnom koje je u ukupnoj strukturi svjetskog ulova zapravo čine najveći dio i u komercijalno i u kvantitativnom smislu. Ovaj Sporazum je napravljen zato da bi se sve zemlje koje su ga ratificirale navelo na to da se države načela suradnje, da se drže načela i da koriste sve moguće mjere kojima bi unaprijedili ribolov na način da ribolov bude održiv. Isto tako da se sačuva biološka raznolikost što je rečeno u uvodnom izlaganju gospođe zamjenice a i kolege Kutije. U svakom slučaju kada iščitate njegove detalje, u njemu je puno jasnije propisano mnogo toga nego što je bilo do sada i sada je u našem, našem zakonodavstvu. U njemu su postavljena vrlo bitna načela. I bilo bi dobro da ih se držimo. Međutim, ono što me potaklo da se javim na raspravu to je što je kolega Kutija spomenuo jedan drugi instrument Međunarodnog prava mora koji je Hrvatska konzumirala na jedan način koji bih ja nazvao sramotnim. 2003. godine, 3. listopada donesen je Zakon o ekološko ribolovnom pojasu kojim se proširuje jurizdikcija Republike Hrvatske do crte ekvidistance s obzirom da Jadran spada u poluzatvorena mora i da nema dovoljno širine da dosegne proširena jurizdikcija svoj puni domet od 200 nautičkih milja. Tim se činom nakon dugogodišnjeg pritiska ribarstvene znanosti a i samih profesionalnih ribara pokušalo zaustaviti devastaciju Jadrana, očuvati biološku raznolikost, biološka bogatstva i ostaviti budućim generacijama ono što smo posudili od njih. Međutim, u primjeni tog zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa što je zapravo pravni derivat iz gospodarskog pojasa. Ako puni gospodarski pojas nismo proglasili iz čistih politikanskih i špekulanskih razloga, nije bilo nikakvog razloga da ga ne proglasimo. Tu je politika i ovaj časni Dom odigrao nečasnu ulogu. Kada se prvi put 2004. godine donosila odluka o suspenziji, o suspenziji pune primjene ZERP-a odnosno donosila odluka da se to ne odnosi na zemlje članice Europske unije tog momenta smo šutnuli vlastiti Ustav nogom u rit kako bi rekli Zagorci. Tog momenta smo ponizili nacionalni suverenitet. Tog momenta smo ignorirali sve ono što je ribarstvena znanost kazala i dokazala o stanju i trendovima kada je u pitanju biološko bogatstvo Jadrana. Tog momenta su ribarski kapetani od 60 godina dame i gospodo plakali od poniženja na moru. I moja preporuka da ZERP ako držimo do sebe nikada više niti ne spominjemo u ovoj kući. Jer ova kuća je ostala trajno osramoćena onim što se događalo sve do ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju. Zamislite paradoksa, dopustili smo sebi da nam o trošku hrvatskih poreznih obveznika patrolni brodovi … [[Govornik se ne razumije.]] ZERP, prolazu među šumom talijanskih ribarskih brodova da bi našli jednog Komižana i da ga pitaju je li mu istekao aparat za gašenje, ima li uredne papire na brodu. Napravili smo parodiju od suvereniteta jedne države. Smijao nam se čitav svijet. Rezultat takve politike danas su devastirana i osiromašena naselja … [[Govornik se ne razumije.]] vrsta. Kolega Kutija bili ste u krivoj dilemi, upotrijebljen je točni izraz, nisu ribarska ali jesu riblja naselja. I danas je taj prostor Hrvatskog ZERP-a jednako kao i međunarodne vode koje pripadaju po međunarodnom pravu mora proširene jurizdikcije Republike Italije prazni prostor kod kojega je vrlo moguće da smo dosegli ono što se u biologiji, posebno biologiji mora zove točkom bez povratka. Točka bez povratka je trenutak kada jedna vrsta dođe u toliko loše stanje da dolazi do fizičkog razdvajanja jedinki i da se smanjuje mogućnost kontakta radi … [[Govornik se ne razumije.]] Točka bez povratka je nešto šta su većina hrskavičnjača koje su nekada bile 2/3 u masovnom udjelu ulova recimo tijekom ekspedicije Hvar 48. godine u Koćarskim lovinama su hrskavičnjače činile nekih 60, 70% težine. Danas ih uopće nema. U doba mog početka profesionalnog ribolova još smo lovili pojedine primjerke, danas ih apsolutno nema. I to dokazuje da smo uništili svjesno provodeći krivu ribarstvenu politiku biološku raznolikost a isto tako smo osiromašili … [[Govornik se ne razumije.]] naselja riba u Jadranu. I o ZERP-u nam je najpametnije da ga se sjetimo jedino kada budemo sljedeći put u ovom Domu imali nekakav bitan dokument i bitnu odluku koja se tiče nacionalnog suvereniteta. Onda moramo se sjetiti ZERP-a da nam se takva sramota i takav debakl više nikada ne ponovi. A što se tiče stanja hrvatskog morskog ribarstva ono je rezultat između ostaloga i takve politike, ono nije toliko katastrofalno kao što je kod naših susjeda i ja se iskreno nadam da će ova uprava za ribarstvo, ovo Ministarstvo pa i buduće generacije hrvatske politike ozbiljnije voditi računa o Jadranu nego što se to radilo dosad. A isto tako s obzirom da je u ovom dokumentu precizirano puno toga što se tiče migratornih vrsta, uglavnom pelagičnih vrsta sa naglaskom na plavorepu tunu, nadam se da će ovaj dokument kojeg će HNS podržati pridonijeti da ubuduće vodimo odgovorniju politiku gospodarenja Jadranom. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Ima jedna replika poštovanog zastupnika Branka Vukšića. Izvolite.
Uvaženi kolega Baranoviću, izrekli ste jednu rečenicu, odustajanjem od ZERP-a trajno je osramoćen Hrvatski sabor i s time se u potpunosti slažem s vama. Sramotili su i s jedne i s druge strane, gazili su suverenitet Hrvatske i s jedne i s druge strane, međutim najzanimljivije je to što nitko od onih ljudi koji su digli ruke za sramoćenje ovoga Sabora danas ne osjeća sram, odgovornost niti krivicu zato što su smatrali da gaženjem suvereniteta Republike Hrvatske Republici Hrvatskoj doprinose. Tako su tumačili, to je interes u tom trenutku bio Republike Hrvatske da se pogazi suverenitet Republike Hrvatske. Zašto? Zbog vazalskog odnos koji je vjekovni u Hrvatskoj, a nastavlja se i dalje i s ovom vladom.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Petar Baranović.
Mene uvaženi kolega Vukšić tu ne brine razina srama koju netko osjeća ili ne osjeća. Ono što mene brine u tom slučaju je nešto što se dogodilo, što je neprihvatljivo jednoj uređenoj pravnoj državi, a to je da se ignoriraju temeljne odredbe vlastitoga Ustava jer je apsolutno nedopustivo da se na jednom području zakon primjenjuje selektivno. To je prva stvar, a druga stvar što smo pristali da Europa upravo na nama pogazi načelo nediskriminatornosti koje je jedno od temeljnih načela Europske unije. Tijekom pregovora u Bruxellesu 2005. godine osobno sam postavio pitanje predstavnicima Europske komisije kako je moguće da su pogazili načelo ne diskriminatornosti i da su nam uskratili pravo koje su imale sve zemlje članice Europske unije i koje su ga konzumirale jer osim Italije i Grčke sve druge zemlje članice Europske unije, uključujući Maltu, su proglasile svoju proširenu jurisdikciju i našle načina da zaštite svoje interese. Mi to nismo imali karaktera napravit. Zato još jedanput upozoravam, ugledajmo se na one koji znaju štititi vlastite interese po svaku cijenu. Velika Britanija upravo radi proširenja jurisdikcije na području Facklanda ušla je u oružani sukob. Imaju šest proširenja jurisdikcija na svijetu, oko svakog kamena kojim Britanija gospodari je 200 milja zašestaren, a mi nismo bili kadri zaštititi vlastiti interes i još smo se pri tome ponizili što će vrlo vjerojatno biti jedan od rijetkih slučajeva takve vrste zabilježenih u povijesti međunarodnoga prava. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Ovime smo završili, iscrpili raspravu o tekstu zakona PZ br. 431. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti za to. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o primjeni odredaba Konvencije UN-a o pravu mora od 10. prosinca 1982. godine koje se odnose na očuvanje i gospodarenje ribljim naseljima koja se nalaze u više različitih pojaseva i naselja, vrlo migratornih vrsta riba, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 431. Rasprava o tekstu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno donesen Zakon o potvrđivanju sporazuma o primjeni odredaba Konvencije UN o pravu mora od 10. prosinca 1982. u tekstu kako ga je predložila predlagateljica, tj. broj 431. sa 109 glasova za.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Republika Hrvatska je tijekom pretpristupnog razdoblja ugradila u nacionalno zakonodavstvo odredbe paketa uredbi Europske unije kojima se štite vrste divljih životinja i biljaka uređenjem trgovine i prekograničnog prometa kroz odredbe Zakona o zaštiti prirode ("Narodne novine", 70/05., 139/08. te 57/11.) te Pravilnika o prekograničnom prometu i trgovini zaštićenim vrstama. Obzirom da su danom pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji uredbe kao sekundarni izvor prava Europske unije postale neposredno i u cijelosti primjenjive u Republici Hrvatskoj donošenjem ovog zakona osigurat će se učinkovita provedba i primjena dvije osnovne uredbe iz područja prekograničnog prometa i trgovine divljim vrstama, Uredbe Vijeća EZ 338/97 od 9. prosinca 1996. godine o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine …, Uredbe Komisije EZ 865/2006 od 4. svibnja 2006. godine o utvrđivanju detaljnih pravila o provedbi Uredbe Vijeća EZ br. 338/97 te pet uredbi iz istog područja kojima se detaljnije propisuje postupanje i provođenje navedenih osnovnih uredbi. Ovim uredbama se na razini Europske unije implementira konvencija o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka, CITES. Republika Hrvatska stranka je ove konvencije od 2000. godine i otada aktivno provodi njezine odredbe. Upravno postupanje temeljeno na odredbama CITES konvencije jedno je od najrazrađenijih postupanja Ministarstva zaštite okoliša i prirode koje je tijelo nadležno za njezinu provedbu. Obzirom da novi Zakon o zaštiti prirode koji je stupio na snagu 6. srpnja 2013. godine više ne uređuje područje prekograničnog prometa i trgovine divljim vrstama. Zakonom o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama osigurana je neposredna primjena i provedba navedenih uredbi, te je regulirano korištenje primjeraka strogo zaštićenih zavičajnih divljih vrsta. Zakonom o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama utvrđuju se tijela nadležna za provedbu i nadzor provedbe navedenih uredbi i samog zakona, te zadaće nadležnih tijela. Propisuju se način i metode označavanja primjeraka, postupak izdavanja, oblik i sadržaj dopuštenja, potvrda ovlaštenja, oblik i sadržaj zahtjeva koje podnose fizičke ili pravne osobe, izgled, način popunjavanja i označavanja obrazaca, te uporaba jezika, valjanost dopuštenja i potvrda, zamjena izdanih dopuštenja i potvrda, vođenje i ažuriranje propisanih evidencija, postupanje sa oduzetim primjercima, te prekršajne odredbe. Odredbe o načinu ishođenja dopuštenja usklađuju se sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku. Također, ovim zakonom propisuju se odredbe o komercijalnom korištenju, izvozu i premještaju primjeraka strogo zaštićenih zavičajnih vrsta proglašenih temeljem Zakona o zaštiti prirode. Predloženi zakon uvažava posebnost vremena i procesa pristupanja Republike Hrvatske EU, te omogućava prilagodbu nacionalnog zakonodavstva i izravnu primjenu uredbi EU nakon pristupanja. Hvala lijepa.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Da li predstavnici radnih tijela Hrvatskog sabora žele iznijeti izvješća? Ne. Otvaram raspravu. Idemo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je klub Hrvatskih laburista u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Nenad Pleše.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Temeljni propis kojim se u Republici Hrvatskoj štite divlje vrste je Zakon o zaštiti prirode. Ovaj zakon je nadogradnja kako bi se spriječilo prekobrojno ubijanje, izlova i divljih vrsta i njihov prekogranični promet koji može rasti ako je sustav prekograničnog prometa nedefiniran i neuredan. Iskorištavanje biljaka i životinja u komercijalne svrhe uz uništavanje njihova staništa jedan je od najvećih opasnosti za biljni i životinjski svijet. Posljedica međunarodne trgovine divljom florom i faunom je da su mnoge biljne i životinjske vrste ugrožene u očuvanju svoje populacije ili im čak prijeti izumiranje. Konvencija o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka međunarodni je sporazum iz 1973. godine koji štiti ugrožene biljne i životinjske vrste. Poznato je i po nazivu Washingtonska konvencija ili skraćenicom CTS. Republika Hrvatska je potpisnica Konvencije o međunarodnoj trgovini i ugroženim vrstama divlje flore i faune koja obvezuje zemlje stranke na nadzor međunarodne trgovine ugroženim vrstama putem sustava izdavanja uvoznih i izvoznih dopuštenja i uvjerenja. Na konferencijama zemalja potpisnica konvencije koje se održavaju svake dvije do tri godine aktualiziraju se popisi zaštićenih životinjskih biljnih vrsta iz dodataka konvencije, te se donose mjere o poboljšanju zaštite ugroženih vrsta. Dozvoljen globalni uvoz divlje flore i faune godišnje dosegne vrijednosti od oko 300 milijardi dolara, a dozvole za komercijalnu trgovinu izdaje CTS. Nekontrolirano i prekomjerno korištenje divljih vrsta životinja i biljaka druga je po redu prijetnja za njihov opstanak u prirodi odmah poslije uništavanja staništa. Svake godine oko 25000 primata, 3 milijuna ptica, 10 milijuna … [[Govornik se ne razumije.]] leptira i preko 500 milijuna tropskih riba, kupuje se ili prodaje širom svijeta. Ovo su cifre koje predstavljaju statički podatak samo za legalni dio trgovine. Procjenjuje se da ilegalna trgovina rijetkim vrstama godišnje vrijedi oko 20 milijardi dolara, a cijene za poneke primjerke vrsta i njihova dijelova i derivata dostiže do nekoliko desetaka tisuća dolara po primjerku. Mnogi problemi vezani uz zaštitu divljih i ugroženih vrsta nastaju zbog nedovoljne suradnje između nadležnih tijela institucija, Europske komisije i pojedinih vlada zemalja središnje i istočne Europe. Zato se predlaže obavezna suradnja između državnih vlasti, veterinarskih i carinskih službi, policije i sudskih tijela. Vlade moraju tim tijelima i institucijama osigurati i primjerenu koordinaciju, te dovoljna sredstva za provedbu svih programa. Jedna od aktivnosti koja se provodi u mnogim zemljama središnje i istočne Europe a za kojima Hrvatska još prilično zaostaje, educiranje carinika i graničara o prepoznavanju … [[Govornik se ne razumije.]] divljih egzotičnih vrsta životinja. No, kako se mnogi od tih seminara održavaju u ograničenom opsegu gdje sudjeluje manji broj službenih osoba i carinskih ureda i predsjednika graničnih ureda utjecaj ovakvih seminara je smanjen. Potpisivanje … [[Govornik se ne razumije.]] konvencije Hrvatska se obavezala na strogu zaštitu ugroženih u europskim razmjerima vrsta, među njima i medvjeda. Prema toj konvenciji postoji mogućnost ograničenog korištenja lova na pojedinu vrstu ako zemlje potpisnice konvencije dokažu da ima stabilnu populaciju, određene vrste i da određeni strogo ograničeni lovni zahvat neće utjecati na brojno stanje populacije u mjeri da ju ugrozi. … [[Govornik se ne razumije.]] konvencija predviđa u takvim slučajevima sačinjavanje plana upravljanja za te vrste na razini država da bi izbjegle manipulaciju poput multipliciranja brojnog stanja i radi lakše kontrole cijelog sustava. Pod pritiskom Međunarodne zajednice u čemu je pomogla i prijava protiv Republike Hrvatske CTS konvenciji koju su protiv Republike Hrvatske podnijela dva člana Udruge "Animalia" Hrvatska je pristupila izradi jedinstvenog plana upravljanja medvjedom. Medvjed se nalazi na dodatku dva CTS-a što znači da je potencijalno ugrožena vrsta, pa međunarodna trgovina mora biti strogo kontrolirana, izvoz i uvoz medvjeda moguće je jedino uz osobna dopuštenja. Plan gospodarenja smeđim medvjedom u Republici Hrvatskoj prvi je sveobuhvatni jedinstveni dokument koji uređuje osnovne odrednice obitavanja medvjeda i gospodarenja medvjeda u RH. Ovaj plan utemeljen je na znanstvenim i ekološkim ishodištima unutar zakonskih upravnih, kulturnih, gospodarskih i socioloških okvira u Hrvatskoj. Također, velikim dijelom ovaj plan temeljen je na prihvaćanim međunarodnim konvencijama, planovima i preporukama koje se odnose na očuvanje i zaštitu smeđeg medvjeda u Europi, a pogotovo u njezinom alpsko-dinarskom području. Plan je zamišljen kao aktivni dokument koji će se dopunjavati, a prouzrokovao je izmjene i dopune važećih zakonskih i podzakonskih propisa koji uređuju lovstvo, zaštitu biološke i krajobrazne raznolikosti i druge djelatnosti, a sam plan se temelji na Zakonu o lovstvu. Na njemu će se temeljiti godišnji planovi gospodarenja smeđim medvjedom, monitoring stanja i izvještaji nadležnim tijelima. U tom je smislu ovaj plan zamišljen kao osnovni dokument kojem će se dodavati prilozi vezani na posebna istraživanja sociološka, gospodarska, biološka i druga te akcijski plan za svaku kalendarsku godinu. U Republici Hrvatskoj odvijaju se i mogu se očekivati u narednom razdoblju velike promjene u nizu djelatnosti što može imati znatan utjecaj na populaciju smeđeg medvjeda. Te promjene uglavnom imaju negativan utjecaj i zato je važno da se prepoznaju, vrednuju te pronađu mehanizmi za smanjenje njihovih negativnih utjecaja. Sukladno posebnoj Međunarodnoj konvenciji CTS-a te uredbi Vijeća Europske zajednice broj 338/97. od 9. prosinca 1996. godine o zaštiti vrsta divlje flore i faune uređenjem trgovine tim vrstama te pripadajuće uredbe komisije i … uredbi komisija prekogranični promet i trgovina divljim vrstama moguća je samo uz podnošenje odgovarajućih dopuštenja ili potvrde nadležnog tijela carinskom službeniku na graničnom carinskom uredu. Samo dosljedno poštivanje preuzetih međunarodnih ugovora, konvencija, poštivanjem i primjenom domaćih zakona možemo utjecati na nezakonito trgovanje ugroženim vrstama flore i faune. I zato svaki napredak donošenja zakona u tom smislu klub Hrvatskih laburista će podržati. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na redu je klub HNS-a i poštovani Marijan Škvarić. Izvolite Marijane.
Uvaženi predsjedniče Sabora, poštovane zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Pa kad definiramo prijedlog Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama prije svega možemo definirati što je to ocjena stanja. Pa prije svega u cilju usklađivanja zakonodavstva s pravnom stečevinom EU Republika Hrvatska je tijekom pretpristupnog razdoblja preuzela u nacionalno zakonodavstvo odredbe uredbi EU kojim se štite vrste divljih životinja i biljaka uređenjem trgovine tim divljim vrstama na području EU. Navedenim uredbama implementira se Konvencija o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka CITES konvencije. Odredbe ovih uredbi bile su prenesene kroz odredbe članka Zakona o zaštiti prirode te pripadajućeg Pravilnika o prekograničnom prometu i trgovini zaštićenih vrsta. Koja su osnovna pitanja koja se trebaju urediti ovim zakonom? Prije svega želimo napomenuti i posebno istaknuti da se to uređuje postupanjem u prekograničnom prometu i trgovini primjercima životinja i biljaka te njihovim dijelovima i derivatima. Naime, prije svega u konačnici ako se to ne primjenjuje može dovesti i do pitanja njihov opstanak prije svega svih divljih vrsta. Naime, također ugrožene vrste se najčešće uzimaju iz prirode i zatim se preprodaju po višestrukim cijenama bilo žive, bilo njihovi derivati, primjerice njihova koža. Cijeli taj dio ilegalne trgovine na današnjoj razini se definira od 10 do 20 milijardi dolara. Što reći kako se osjeća životinja kada kao živa završi kao kućni ljubimac, a mrtve kao suvenir, ukrasni predmeti, trofeji, odjevni predmeti? Zaista u tom dijelu trebamo itekako taj naš zakon dovesti da bude održiv i da bude životan. Također, zakonom se uređuje i postupanje pri komercijalnom korištenju u izvozu primjeraka za većinu divljih vrsta životinje, biljke, gljive ili alge te njihovih dijelova i derivata strogo zaštićenih temeljem Zakona o zaštiti prirode. Nadležna tijela za provedbu uredbi i konvencije u međunarodnoj trgovini ugroženih vrsta divljih životinja i biljaka i ovog zakona je Središnje tijelo državne uprave nadležno za zaštitu prirode tj. ministarstvo. A također, nadležno tijelo za obavljanje stručnih poslova propisanih uredbama, konvencijom i ovim zakonom je Državni zavod za zaštitu prirode. Zakon nadalje sadrži sljedeće odredbe, odredbe o označavanju i to na način propisan uredbama iz ovog zakona i Zakon o zaštiti prirode. Odredba o prekograničnom prometu i komercijalno korištenje primjeraka prije svega definira se koji su to granični prijevozi RH na kojima je dopušten prekogranični promet i provoz primjeraka na koje se odnose odredbe ovog zakona, a za koji je obvezan zdravstveni, veterinarski ili fitosanitarni pregled. Propisuje se i obveza i postupak ishođenja potvrde te uvjeti za komercijalno korištenje, izvoz ili premještaj na druge lokacije primjeraka strogo zaštićenih zavičajnih vrsta koje nisu navedene u prilogu A Uredbe Europske zajednice. Detaljno je propisan način izdavanja potvrda, obrazac zahtjeva, obrazac potvrde, obveze imatelja potvrde. Također je propisano da ministarstvo vodi evidenciju izdanih potvrda. Također odredbom je definirano i dopuštanje i potvrde tako da ovim člancima propisane su opće postupne odredbe vezane za podnošenje zahtjeva za izdavanje dopuštenja i potvrda temeljem predmetnih uredbi EU i ovog zakona, a koje se odnose na obvezu podnošenja zahtjeva u pisanom obliku, obvezu pravovremenog podnošenja zahtjeva te obvezu navođenja istinitih podataka. Također, propisana je i mogućnost prosljeđivanja zahtjeva na mišljenje nadležnom znanstvenom tijelu kao i rok izdavanja zatraženog stručnog mišljenja. Određena su i sva dopuštenja, potvrde i ovlaštenja koje se izdaju temeljem predmetnih uredbi i odredbi ovog zakona i kao upravnog akta te je za iste propisan i pravni lijek. Nadalje, propisuju se mogućnosti izdavanja dopuštanja za putujuće izložbe koje sadrže žive ili mrtve primjerke životinja ili biljnih vrsta navedenih u prilozima. Također, prethodno je potrebno ishoditi jedinstveni broj putujuće izložbe i sadržaj zahtjeva. Također i znanstvenici i znanstvene ustanove mogu se evidentirati u svrhu razmjene znanstvenih materijala od vrsta navedenih u prilozima uredbe Europske zajednice. Definiranje i postupanje sa oduzetim primjercima prije svega propisuje se postupak privremenog oduzimanja primjeraka životinjskih ili biljnih vrsta, gljiva ili algi u slučaju kršenja odredbi predmetnih uredbi odnosno ovog zakona. također određeno je da sve troškove nastale povredom predmetnih uredbi ovog zakona i konvencije vezane za oduzimanje određivanje vrsta ili utvrđivanje vrsta za koje dio ili derivat potječu, neškodljivo uklanjanje, transport, liječenje i skrb za privremeno oduzete primjerke snosi počinitelj odnosno vlasnik primjerka, a u slučaju nepoznatog počinitelja stavljaju se na teret državnog proračuna RH. Propisano je postupanje s privremeno oduzetim primjercima životinja, biljaka, gljiva ili algi i njihov smještaj do okončanja prekršajnog postupka. Cilj te nadzor ovog zakona se definira kroz upravni nadzor, inspekcijski nadzor, carinski nadzor, postupanje granične veterinarske i fitosanitarne inspekcije i naravno nadzor policije. Nakon nadzora i dijela definiraju se prekršajne odredbe koje su definirane i to visine novčanih kazni za pravne i fizičke osobe uključujući i odgovorne osobe u pravnoj osobi te fizičke osobe, obrtnike i osobe koje objavljuju drugu samostalnu djelatnost koje se odnose na povrede pojedinih odredaba predmetnih uredbi EU i ovog zakona. Prije svega … prijedlog za donošenje zakona po hitnom postupku da zbog potrebe usklađivanja zakonodavstva RH sa pravnom stečevinom EU i omogućavanja neposredne primjene uredbi EU u području prekograničnog prometa i trgovine divljim vrstama a prema članku 206. Poslovnika Hrvatskog sabora predloženo je donošenje Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama. Također s obzirom da se zakonom regulira i neposredna primjena uredbi EU koje su za RH stupile na snagu danom ulaska u EU predlaže se stupanje na snagu ovog zakona prvog dana od dana objave u NN. Evo tijekom svih ovih navoda koji su definirani ovim zakonom Hrvatska stranka-Liberalni demokrati će podržati prijedlog zakona. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na redu je klub HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Šimo Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine pomoćniče ministra, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama, s Konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada RH od 4.7.2013.godine. Rečeno je ovdje a i svima nam je poznato da ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Odmah ne želim dalje iščitavati jer je sve ovdje već rečeno u ime predlagatelja u ime klubova, samo želim iskazati i reći da će klub HDZ-a poduprijeti ovaj Konačni prijedlog zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama, ali uvijek ima jedan ali tražim obrazloženje od predlagatelja kako i na koji način će se komunicirati Neumskim koridorom. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Da li želi na kraju? Da. Zamjenik ministra zaštite okoliša i priroda poštovani Hrvoje Dokoza, završna riječ. Izvolite.
Hvala lijepa. Možda samo kratak odgovor vezano za koridor za divlje vrste. Znači upravo pitanje je bilo usmjereno u tom pravcu znači za divlje vrste i provoz divljih vrsta u RH iz EU potreban je samo račun. A što se tiče provoza bit će riješeno kroz CITES dokumentaciju upravo poanta je uvođenje ove dokumentacije i sređivanja stanja. Evo samo kratko. Hvala.
Hvala lijepa. Ovime je iscrpljena rasprava o tekstu zakona broj P.Z.E . br. 437. Glasovat ćemo o njemu kada se steknu uvjeti za to. Konačni prijedlog zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 437. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim ministra zaštite okoliša i prirode poštovanog Mihaela Zmajlovića da se očituje. Amandman broj 1 Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepo. Amandman br. 1. ne prihvaća se iz razloga što se prekršajne odredbe o navedenim člancima odnose na odredbe ovoga Zakona ali na odredbe Uredbe broj 338/97 i Uredbe broj 865/2006 koje su navedene u zagradama uz odgovarajuće prekršajne odredbe. Iz tog je razloga prema uputi Ureda za zakonodavstvo Vlade Republike Hrvatske prekršajne odredbe bilo potrebno dopuniti i to na način da se u zagradama uz svako navođenje članka na koji se prekršaj odnosi navede i izvor kako bi se izbjegla dvosmislenost prekršajnih odredbi.
Hvala lijepa. Povlači se amandman. Hvala lijepa. Amandman br. 2. istog Odbora.
Ne prihvaća se obzirom da se radi o obrascima i, obrascima i zahtjevima koji proizlaze iz odredbi Uredbe Europske unije a kojima je propisan njihov izgled i sadržaj pa trebaju biti tiskani u Zakonu.
Hvala lijepa. Povlači se amandman br. 2. Time smo iscrpili listu amandmana. Ministre hvala lijepa. Dajem, zaključujem raspravu. I dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 102 glasa za i 3 suzdržana glasa donesen Zakon o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Idemo naprijed: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 434 Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog zakona primili ste u pretince. U skladu sa člankom 204. Poslovnika Hrvatskog sabora hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmane možemo podnositi do kraja rasprave u skladu s člankom 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu o konačnom prijedlogu zakona proveli su radna tijela Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Zamjenik ministra zdravlja poštovani Marijan Cesarik. Izvolite poštovani zamjeniče ministra.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Dakle u okviru mjera za smanjenje i ograničavanje duhanskih proizvoda važećim Zakonom o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda zabranjena je izravna i neizravna promidžba duhanskih proizvoda te su precizirane odredbe koje se odnose na neizravnu promidžbu duhanskih proizvoda. U praćenju provedbe zakona ustanovljeno je da se pojavilo pitanje zabrane i izlaganja pojedinačnih pakiranja cigareta kao izlaganja ostalih duhanskih proizvoda na vidljivim pozicijama na mjestima gdje se prodaju duhanski proizvodi što je uzrokovalo neujednačeno postupanje nadležnih državnih tijela u pogledu sankcioniranja ovakvog ponašanja, a time i dovelo do pravne nesigurnosti svih subjekata na tržištu. U okviru mjera za smanjenje i ograničenje duhanskih proizvoda odredbom članka 11.stavkom 8.važećeg zakona zabranjena je prodaja duhanskih proizvoda iz automatskih naprava ali su od zabrane izuzeti elektronički kiosci za prodaju duhanskih i drugih proizvoda uz elektroničku autorizaciju i identifikaciju kupaca. U praćenju provedbe zakona ustanovljeno je da ova odredba ostavlja prostor za dvojbena tumačenja te da nije u duhu zakona. Naime, jedan od glavnih ciljeva zakona jeste onemogućavanje kupovine duhanskih proizvoda od strane maloljetnika. To je jedan od glavnih razloga zašto je stavkom 7. članka 11. važećeg Zakona propisana apsolutna zabrana prodaje duhanskih proizvoda putem Interneta bez iznimke za onu prodaju koja bi uključivala elektroničku autorizaciju i identifikaciju kupca. S obzirom da tehnologija autorizacije i identifikacije kupca na elektroničkim kioscima pruža puno manju sigurnosti da će maloljetnicima biti onemogućen pristup duhanskim proizvodima nego što je to slučaj kada prodaju obave ljudsko biće. Opravdano je uvesti potpunu zabranu prodaje duhanskih proizvoda iz automatskih naprava bilo koje vrste. Ovaj Zakonski prijedlog prvenstveno ima za cilj zaštitu zdravlja ljudi smanjenjem broja pušaća, posebno kod mlade populacije. Primjeri i istraživanja u zemljama koja već imaju uvedene mjere predloženo ovim Zakonskim prijedlogom pokazuju da iste imaju pozitivan učinak na smanjenje pušenja kod mladih. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama, poštovani zamjeniče ministra. Da li žele izvjestitelji radnih tijela Hrvatskoga sabora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, krećemo u raspravu po Klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub socijal-demokratske partije Hrvatske u Hrvatskom saboru i poštovana zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Klub SDP-a pozdravlja donošenje ovoga Zakona, odnosno izmjena i dopuna Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda. Smatramo da je prijedlog dobar jer prije svega je u interesu zdravlja djece i mladih. Zakon kao što smo čuli zabranjuje promidžbu duhanskih proizvoda, cigareta, onu izravnu i onu neizravnu. Prijašnjim izmjenama i dopunama smo zabranili prodaju cigareta na automatima a sada će se uvesti i apsolutna zabrana prodaje duhanskih proizvoda putem interneta. Ukoliko se sadašnji trendovi koje imamo ne zaustave, dakle trendovi pušenja ne zaustave a Ministarstvo i Vlada svakako imaju i moć i obvezu da to učine do 2030. godine će brojka od 5 milijuna ljudi koliko na godišnjoj razini umire od posljedica konzumiranja nikotina i duhana mogla bi, dakle ta brojka doseći i 8 milijuna. Povjerenik Europske komisije Tonio Bork koji je zadužen za resor zdravstva je 31. svibnja ove godine kada obilježavamo inače svjetski dan nepušenja upozorio da 70% pušaća u Europskoj uniji započinje pušiti prije svoje 18.-te godine. I upozorio je da moramo učiniti sve kako bismo duhanske proizvode i pušenje učinili što manje atraktivnim mladim ljudima. I tada je najavio znatno pooštrenje zakonodavstva Europske unije osobito u daljnjem smanjenju mogućnosti promocije i općenito promidžbe duhanskih proizvoda i njene atraktivnosti. I ovaj Zakon čini se da je upravo usklađenje sa tim i takvim namjerama koje su najavljene od strane povjerenika Borga. Dakle, u cilju zaštite i sadašnjih, ali ne samo sadašnjih već i budućih generacija od i zdravstvenih i socijalnih i ekonomskih i okolišnih posljedica konzumacije cigareta, 174 države su se obvezale na nekakvi zajednički rad i platformu kroz Okvirnu konvenciju o nadzoru nad duhanom. To je prva Međunarodna konvencija pod pokroviteljstvom Svjetske zdravstvene organizacije, jedan iznimno važan dokument koji predstavlja veliko unapređenje javnog zdravlja. I interesantno je Konvencija već u svojoj preambuli kaže citirati ću, potrebu, dakle ističe potrebu za opreznošću prema svim naporima duhanske industrije da potkopa napore u kontroli duhana. Učinak nikotina na zdravlje je loš, nepobitan i znanstveno dokazan. U jednom od najcitiranijih, najprestižnijih znanstvenih časopisa Nature još krajem 90.-ih godina je objavljen jedan vrlo važan znanstveni članak koji je pokazao da konačno je uspio pokazati direktnu uzročno posljedičnu vezu između pušenja i nastanka karcinoma. Dakle, do tada smo se oslanjali na statističke pokazatelje koji su govorili da oni koji puše češće obolijevaju od karcinoma. Tek smo tada dobili prave konkretne, znanstvene dokaze da povezanost postoji. Naravno pušaći se tješe i kažu da od karcinoma pluća umiru i oni koji ne puše. I po njima argumentacija znanstvena pada u vodu. Međutim, to nije točno jer umiru pasivni nepušaći koji su iznimno osjetljivi na nikotin. Znanost mora dati odgovor na jedno drugo važno pitanje zašto svi oni koji puše ne obole od karcinoma pluća. I znanost je zapravo na tragu odgovora. A odgovor bi trebao biti otprilike sljedeći da postoji gen koji neki od nas imaju, neki ga nemaju ali i oni koji ga imaju imaju i otpornost na nikotin i to je razlog zašto mogu pušiti što se ono kaže i 90 godina i 100 a ništa im biti neće. Dakle, ono što je također nepobitno jest da duhanska industrija nema milosti. Njenoj domišljatosti kako pridobiti mlade ljude nema kraja. Jer treba zamijeniti one koji su odlučili prestati pušiti i treba zamijeniti one koji su prestali pušiti nažalost zato što su umrli. I mlade ljude, dakle nema sentimenta tu, mlade ljude treba naprosto na sve moguće načine privući. Kako to danas radi duhanska industrija, pa radi to tako što cigaretama daje vrlo interesantnu i provokativnu ambalažu lijepih šarenih boja, dodaju se aditivi, mijenja se okus cigareta, dodaju se šećeri, dodaju se mentoli, epiricije, ubacuju se kapsule mentola u filter cigarete, proizvode se slim cigarete za kojima su npr. poludjele mlade žene itd., itd. Odbor za zaštitu okoliša, sigurnost hrane i javno zdravstvo Europskog parlamenta je prije nekoliko mjeseci održao jednu vrlo interesantnu tematsku sjednicu na temu duhanskih proizvoda i rasprava se vodila oko dvije ključne stvari. Prvo jesu aditivi i dodavanje aditiva u cigarete, a drugo jest izgled kutije cigareta i navodno duhanska industrija koristi preko 600 različitih aditiva koja u osnovi ima, aditiva u cigarete, koji u osnovi imaju tri cilja. Prvi cilj je da poboljša okus, drugi cilj je da smanji iritaciju sluznice, dišnih puteva od strane dima i treća je na taj način da plastično kažem, duhanski dim lakše klizi kroz dišni trakt i treći cilj je da se poveća atraktivnost i to posebno za mlađe ljude. Sve to vodi većoj potrošnji, veća potrošnja povećava rizik za zdravlje, povećava rizik od karcinoma, konačno povećava morbiditet i mortalitet. I mentol je, ne znam da li ste to znali, jedan dobar primjer za to o čemu govorim. Mentol se vrlo često dodaje u cigarete, a ima iznimno štetan efekt na zdravlje i to kroz tri momenta. Prvi je da mentol proizvodi efekt hlađenja, da umanjuje osjetljivost sluznice, dišnih puteva na bolove, ima jedan blago omamljujući efekt i zbog toga maskira iritirajući efekt koji objektivno duhanski dim ima na sluznicu dišnoga trakta i na taj način se duhanski dim lakše inhalira. Drugi moment jest da mentol smanjuje osjetljivost stanica na nikotin, smanjuje prag tolerancije, možemo konzumirat više duhana, a što više duhana se koristi tim se povećava mogućnost nastanka ovisnosti i na taj način koliko god to zvučalo nevjerojatno, cigarete koje su obogaćene mentolom pojačavaju i mogućnost nastanka ovisnosti. I konačno treća stvar jest ta da mentol povećava apsorpciju loših supstanci iz duhana i iz dima u pluća i na taj način direktno pojačava mogućnost nastanka karcinoma. Dakle eto zašto se već mjesecima u Bruxellesu, u Europskom parlamentu vode vrlo žustre rasprave i nastoji se postići konsenzus oko zabrane korištenja aditiva u duhanskoj industriji, ne određivanje minimalnih količina aditiva već potpuna, apsolutna zabrana u duhanskoj industriji. Naravno, smatra se da će na taj način zaštititi mlade ljude od toga da uđu u svijet pušača, a da će ujedno pomoći odraslima, onima koji su odlučili prestati pušiti da do tog cilja doista i dođu. Drugo o čemu se raspravlja jest izgled ambalaže, odnosno kutije cigareta jer je dokazano da privlačno pakiranje djeluje stimulativno, da djeluje motivirajuće za mlade ljude. Primjer je Australija koja je fenomenalne rezultate postigla jednom vrlo agresivnom kampanjom. Oni su kampanju antipušačku započeli '76. godine i u zadnjih nekoliko godina su odlučili da na kutijama cigareta budu vrlo uznemiravajuće fotografije koje pokazuju oboljele organe, koje su vrlo upečatljive i koje kad ih jednom vidite ne možete ih zaboraviti. Rezultat je toga da u Australiji danas puši svega 15% ljudi, a u Hrvatskoj praktički svaki treći je pušač. Ovako agresivna, ali po našem mišljenju i vrlo opravdana antipušačka kampanja je dakle apsolutno opravdana zato što može djelovati vrlo edukativno na mlade ljude. Novi Zeland je također započeo sa primjenom ovakve vrste kampanje. Bili smo svjedoci takve vrste kampanje i na našoj televiziji, doduše ona je vrlo kratko trajala. Držimo da bi bilo dobro obzirom da daje vrlo dobre rezultate ponovno posegnuti za njom. Direktiva s kojom se usklađujemo je podigla doista dosta prašine u Europskoj uniji, ali u njenoj obrani povjerenik Tonio Borg bio je vrlo uvjerljiv i vrlo argumentiran. Napadano je u javnosti da je direktiva u koliziji, direktiva dakle koju mi danas prenosimo u naše zakonodavstvo, direktiva je u koliziji navodno sa slobodom i pravom čovjeka na izbor. Međutim, to zapravo nije točno. Nije točno zato što naprosto dostupnost duhanskih proizvoda nije nužna kako bi se očuvala sloboda izbora jer se sloboda izbora ne može izjednačavati sa ovisnošću. Dakle, 70% pušaća to postane prije 18 godine najčešće iz pogrešnih razloga. Ali nastave zato što su postali ovisni. Počinju jer misle da je to cool, ali nastavljaju zato što su ovisnici. Dakle, kada postaneš ovisnik o kakvoj slobodi izbora možemo govoriti. Istraživanja pokazuju da boja kutije, da oblik i dizajn kao i okus su jako primamljivi mladim ljudima posebno ženama. To istraživanja govore i stoga je predložena direktiva na tragu toga da duhanski proizvodi budu ono što jesu, da duhan izgleda kao duhan i da duhan ima okus kakav bi trebao imati. Interesantno je to da su mediji govorili o tome da građani EU zapravo ne podržavaju ovu direktivu, međutim ni to nije točno zato što je istraživanje Eurobarometra pokazalo da građani itekako podržavaju. 76% građana odobrava slike posljedica pušenja na ambalaži cigareta, 63% bi zabranilo aromatizirane cigarete, a 73% se zalaže za uvođenje sigurnosnih mjera koje bi sprječavale krijumčarenje duhanskih proizvoda makar to značilo i povećanje cijene istih. Mi u Hrvatskoj doista imamo veliki problem. Ne samo da smo iznad europskih prosjeka kada se radi o odrasloj populaciji već što još i više brine postoje dokazi o tome da hrvatska mladost jako, jako rano započinje sa pušenjem u 11 godini. Preko 25% djece je probalo pušiti. Dakle, to je ozbiljan problem. Mi se doduše nemamo čemu čuditi, zato što živimo u društvu u kojem je pušenje i pijenje postalo norma ponašanja, skoro pa poželjna norma ponašanja i nešto u tom smislu apsolutno treba učiniti. Direktiva koju prenosimo u naše zakonodavstvo ide u tom smjeru. Mi smo zbog prevelikog pritiska donijeli odluku, pa povukli o zabrani pušenja u kafićima, mi dozvoljavamo da se pivo reklamira kao prehrambeni proizvod što po zakonu i jest. Međutim, to jednostavno nije dobro. To nije dobro i moramo kao odgovorno društvo reagirati, jer zaključno pušenje jest rizični čimbenik za zdravlje. Posljedice konzumiranja duhana su opsežne kako za pojedinca, tako i za društvo, a odgovorno društvo ne prepušta stvari slučaju niti lošim trendovima već se bori protiv njih i to učinkovitim politikama i dobrim zakonima i naravno dobrom kontrolom zakona koje ima. Klub SDP-a apsolutno će podržati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Dujomir Marasović.
Štovana gospođo dopredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra, dame i gospodo saborski zastupnici. Ja ću vam samo u nekoliko misli bez nekog čitanja reći stav Hrvatske demokratske zajednice. Ovo je dakle pred nama Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ograničavanju upotrebe duhanskih proizvoda i odmah na početku želim reći da će HDZ podržati ovaj zakon, odnosno izmjene ovog zakona. Mi dakle imamo već Zakon o ograničenju uporabe duhanskih proizvoda donesen 2008. godine i taj zakon je dobar. On je polučio pozitivne, mislim solidne rezultate u smislu onoga zbog čega je i donesen. Ovo je jedna dopuna. Ako smatramo da je to kontinuitet nečega dobrog, a HDZ u ovom slučaju smatra onda nema razloga da to ne podržimo pa ćemo to i podržati. A o čemu se ovdje radi u ovom, idemo na meritum stvari. Ovdje se radi o tri stvari, da ovim izmjenama zakona dopunjujemo prvo da zabranjujemo prodaju duhanskih proizvoda preko automata i na način kroz automat. Drugo da zabranjujemo prodaju duhanskih proizvoda na teritoriju gdje je inače duhan zabranjen. Znači u jednom kiosku u krugu bolnice možete prodavati duhan, ne smijete pušiti. E sad se neće smit ni prodavat. Zabranjujemo prodaju putem interneta i to je smisao ovoga zakona. I mi ćemo i što je najvažnije četvrta odredba mi praktički ovdje duhan sklanjamo od očiju onoga tko taj duhan kupuje. To je važno reći. Sklanjamo ga s očiju na kasama u samoposlugama, sklanjamo ga sa očiju javnosti ili onoga tko će ga kupiti u bilo kojim situacijama. To mora ić negdi, ne znam točno u ovom momentu je li to u skladište ili negdi u nekoj samoposluzi u zapečak tamo da ga nitko ne vidi a ne smije više bit na blagajni, da bi se izbjegla tzv. impulzivna prodaja. Jer kad idete, kupili ste punu torbu potrepština i onda, aha tu je još i duhan, e sad ću kupit to. E nema više toga. Računa se da će se rješavajući tu prodaju, da će se smanjit prodaja duhana. Klub HDZ-a ponavljam drugi put će to podržat. E sad malo me smeta. Uvijek ovo jedno čitanje, brza procedura zbog usklađivanja sa zakonodavstvom Europske unije. Ako se mi nismo gospodine zamjeniče ministra u ovih 10 godina uskladili, pa mi smo se preuskladili sa zakonima Europske unije. Nama ovo, nitko nas na ovo ne tjera. Neka sad Beograd malo trči sad sa svojim tempom i tim usklađivanjem, pustite nas malo da živimo. Ali ako se slažemo oko nečega ne moramo u dva čitanja. Zašto skraćivati nama naše vrijeme i jesam za to da se u jednom čitanju pročita i usvoji ali uz jedno normalno obrazloženje. Isto još jedna stvar što me je zasmetala. Tko vama ovo tamo malo pripazite vi gospodine zamjeniče ministra tko vama to piše. Nisam htio na odboru baš cijepat dlaku uzdužno jer sam vodio tu sjednicu obzirom itd. Kaže ovako: "Samo će denormalizacija pušenja kao aktivnosti promijeniti stavove, a time i ponašanje što će rezultirati … [[Govornik se ne razumije.]] " Denormalizacija pušenja. Sad zamislimo se mi što ovo znači? To znači da će se proglasiti nenormalni svi oni koji puše ili da se ovdje proglašavaju svi oni koji puše. Ovo je na neki način uvoz iz Amerike jer su Amerikanci najprije izmislili, tamo je duhan uz sifilis donesen u Europu iz Amerike, počela se pušiti kuba i one stvari u svim filmovima Holywooda, političari, glumci itd. puše pa i kod nas su veliki predsjednici iz socijalizma i ovi u demokraciji su pušili kubu kao znak prestiža itd. Onda su rekli i mi onda počeli pušiti kubu kao i Amerikanci, to je bio cool. Onda je gay ok, onda mi vičemo gay je ok. Onda su se Amerikanci, to je kod njih pojava, nemojte misliti da ja ove dvije stvari ne brkam, e sad su Amerikanci rekli glup je onaj, nije normalan tko puši. To otprilike ima u nekim sredinama tamo u Teksasu da ako vidite susjeda da puši na svom posjedu da ga možete prijaviti. E sad bi mi trebali reći da su nenormalni sljedeći ove američke na neki način trendove da su nenormalni svi oni koji puše. Nisu, mislim to ne treba ni govoriti ali ne treba ni pisati. To su normalni ljudi, ali eto dolaze u neku naviku ovisnost. Mi se moramo zapitati zadnju misao, zadnju rečenicu, što smo mi već ovim prethodnim zakonom postigli? Postigli smo gospodo dosta velikog uspjeha u prometu, znači na brodovima ok ne puši se, u autobusu, na tramvaju itd. U restoranima koliko je meni jasno dobro se poštuje, u državnim institucijama uz malu ilegalu koja je zanemariva se poštuje, ostaju na 2 razine i s ovim ću završiti. Prvo je razina privatnosti, stan, da li je neodgovoran jedan član obitelji, puši u uvjetima ili u prostorijama gdje su mu djeca. Ostaje nam dakle trudnice da li puše za vrijeme trudnoće, da, da, godišnje se rodi 40 tisuća djece, postavlja se pitanje koliko majki puši tijekom trudnoće? I ostaje nam ono što nismo riješili, odnosno riješili smo zakonom ali nije provedeno i gospodine zamjeniče ministra trebalo je na tome poraditi. Kafići ne poštuju odluku, ona o ventiliranju prostorija. Ne bih ja rekao čak iz neke velike škrtosti nego naprosto iz ignorancije svega toga. Jer imaju i ovako i onako ventilaciju, da upale svako pol sata po 5 minuta bilo bi podnošljivo. Ali ne pale. To je prvi problem. I drugi problem su ljetne terase koje se zimi pretvaraju ustvari u zatvorene prostore. Oni nemaju nikakve instalacije, nikakve ventilacije i onda se to sve skupa svodi na svađu između onoga tko je kod vrata pa ne daju da su vrata otvorena i onoga koji je tamo pa žele. Razumjeli ste me. Dakle, ja apeliram na Vladu da u tom smislu malo poboljša provođenje postojećih zakonskih normi. Eto, ovo što sam govorio o nenormalnosti ona srećom nije sastavni dio prijedloga ovog zakona, ali je u pred tekstu pa ja bih eto još jedan put apelirao na to da se malo ubuduće pripazi na to. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala lijepa kolega Marasović. Imate i dvije replike. Kolega Vladimir Bilek, izvolite.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice Sabora, gospodine zamjeniče ministra. Pa naime, gospodin Marasović većinu stvari koje ste pričali ja vjerujem da se dosta ljudi slaže ovdje međutim rekli ste nekoliko stvari koje ne stoje u skladu sa zakonom, a to je naime neće se zabraniti prodaja unutar kioska koji su negdje u bolnicama ili negdje blizu blagajni nego će se samo morati zatvoriti da se u tom segmentu ne vidi. I druga stvar, pričali ste puno o Americi. Amerika ima neke loše stvari, neke stvari ima dobre. Ono što je možda u ovom slučaju dobro o kojem ste i vi pričali je to da u Americi se mogu kupiti cigarete samo u određenim trgovinama. Znači, ne mogu se kupiti u voćarni, ne može se kupiti u trgovini mješovite robe a to je ono možda što bi bio veći korak da se samo mogu cigarete kupiti u strogo namjenski specijaliziranim trgovinama ili određenim benzinskim postajama itd. Jer nije cilj možda ovoga i kako je kolegica pričala imamo problem taj što nam 70% pušačke populacije počinje pušiti prije 18 godina. Nije im cilj možda maknuti da oni ne vide u specijaliziranoj trgovini tu cigaretu nego da do 18. godine ni ne mogu praktički doći do te cigarete i tu se u tom segmentu slažem.
Tatjana Šimac-Bonačić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Marasović nekako slušajući vas kao liječnika kao da ste minorizirali opasnost, odnosno posljedice pušenja kad ste govorili o onom terminu nenormalnosti pušenja. Međutim, ja bih rekla, vjerojatno ćete se složiti sa mnom, da je ipak to jedan vid autoagresije. Jer kad pogledate istraživanja gdje se kaže da djeca najčešće puše, a počinju pušiti vrlo rano, čak s 11, 12 godina da je to od neznanja i upravo zbog toga kad ste vi spomenuli kad ste govorili o odnosu prema djeci, spomenuli ste što možemo napraviti u zatvorenim prostorijama kada majke puše ili u trudnoći ili kad su im djeca mala. Međutim, moramo naglasiti još jednu stvar, da su djeca nenadmašeni majstori u opažanju svijeta oko sebe. I upravo je jako bitno ona prevencija u odgoju jer majka ili otac sa cigaretom u ustima ne može reći svome djetetu ovo je opasno, pušenje je opasno nemojte vi. Upravo zbog toga ja bih apelirala i ovdje koju nitko još zapravo nije ni spomenuo o prevenciji pušenja. Na taj način idemo na ovo, djeca uče po modelu, ponovno se vraćam na to da većina djece počinju pušiti zbog neznanja. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Dujomir Marasović.
Kolegice ma slažem se sa svim što ste izrekli. Odgovor bi mogao biti kilometar dugačak, pokušat ću vam samo nešto. To u vezi djece i u vezi obitelji, nama ministarstvo u državi svima nama stoji na savjesti jača promidžbena aktivnost prema domu, prema stanu, prema roditeljima, prema onome svemu što bi moglo pomoći ovdje. A ja sam kada sam rekao o onim stvarima itd., što sam u svom govoru to rekao, misleći u prvom redu da treba zaštititi one koji trpe od pasivnog pušenja. Ja po mojoj filozofiji uvijek treba braniti treću osobu, nedužnu osobu pa neću sada brkaju homoseksualnim brakovima i ovi i oni. Meni je bit stvari ne može dijete imati koje štitim treću osobu. Štititi pasivnog pušača i zato bi bio rigorozan u svim situacijama gdje pasivni pušač trpi. Eto to je to. A recimo to što sam govorio o Americi kolegi i tako moja je duša puna više toga plaćanja cijene ulaska u EU i kopiranje stranih modela. Mi smo platili to iz … 3 milijarde i što bi sada trebali trkati za svakim nekim pomodarstvom. Trebamo odustati od ZERP-a, ja bih danas potpisao odustajanje od ZERP-a u prvoj prilici kada bi to mogao. Ako je to moguće sutra bi to proglasio. To da vam kažem sve skupa sam malo vam kompilaciju napravio.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolegica Nada Turina Đurić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Mi u HNS-u naravno podržavamo svaki napor Vlade RH koja donosi predlaže zakone koji idu u pravcu zaštite zdravlja građana RH i sigurno da u jednom dobrom dijelu ovaj zakon ide upravo u tom pravcu znači pokušava na neki način udaljiti građane od ove jedne vrlo štetne pojave koja je nažalost jako raširena znači uživanje duhana. Međutim mi u HNS-u uvijek imamo određene dvojbe ne u ovom dijelu koji se odnosi na pokušaj Vlade da učini taj jedan pomak kroz ovaj zakon nego u sasvim konkretnim stvarima koje će se dogoditi kada ovaj zakon dođe u primjenu. Naime, prema prijedlogu zakona te proizvode treba ih ukloniti odnosno ukloniti nego ih učiniti nevidljivima odnosno vidljivost njihovu smanjiti u roku od dva mjeseca. Ono što raspitavši se kod i specijaliziranih trgovina ali i kod ovih koje su trgovine široke potrošnje a gdje se prodaju duhanski proizvodi taj rok je po svima njima definitivno prekratak. Znači smatramo da bi za ovako jednu prilagodbu bilo potrebno produžiti rok, a kako se ovdje u svim raspravama smo se pozivali na iskustva zemalja EU onda evo jedan od zadnjih iskustava, znači 2012.godine je upravo Velika Britanija donesla jedan sličan zakon i dozvolila je dvije odnosno tri godine vremenske prilagodbe trgovina koje se bave prodajom odnosno imaju i prodaju duhanskih proizvoda da ih uklone na ovaj način na koji ovaj zakon predlaže. Ne znam iz kojeg razloga bi naši trgovci odnosno trgovački lanci ili pojedinci koji imaju trafike koji se bave tom djelatnošću bili u nekakvoj boljoj poziciji da to učine u dva mjeseca u odnosu na takve iste u Velikoj Britaniji. Smatramo i podnijeli smo amandman u tom smislu, možda je dvije godine predugo razdoblje ali svakako mislim da bi predlagatelj trebao razmisliti o tome da taj rok prilagodbe od ovih dva mjeseca produži jer će se naći u velikim problemima oni koji to moraju učiniti. Ne samo zato što to moraju učiniti nego što će to i određena financijska sredstva iziskivati. I druga stvar, mi smo turistička zemlja, uživanje duhana je legalno i to je ustvari ključni problem. kolega Romana Jerković je rekla duhan je štetan, na zdravlje ima takve i takve posljedice. Neke stvari su u ovoj državi, ne u ovoj nego u većini europskih država zabranjene pa ako se stvarno želimo riješiti onda zabranimo. Međutim on je legalan, uživanje duhana je legalno, mi smo turistička zemlja i mi u HNS-u mislimo da ovi tobacco shopovi specijalizirane trgovine koje se bave prodajom duhanskih proizvoda koji kao što sami znate znaju vrlo atraktivno turistički izgledati mislimo da one koje prodaju više od 50% u samom prometu imaju realizirano od prodaje duhanskih proizvoda da bi trebale biti izuzete od ove odredbe vidljivosti izlaganja duhanskih proizvoda. Naravno da bi tu trebalo provesti onda i jednu bolju kontrolu nad tim sustavima. Inače nam je kontrola veliki problem jer mi stalno govorimo ovdje o mladima, pa kod nas je zabranjena prodaja duhanskih proizvoda mlađima od 18 godina, zabranjena je prodaja alkoholnih pića. Pa šta mi smatramo da su naši ljudi koji su punoljetni maloumni pa ćemo im zato što ćemo im staviti nešto ispod pulta na taj način ih od toga odvratiti? Možda hoćemo. I HNS će podržati ovo, učinke svega ovoga ćemo vjerojatno vrlo brzo vidjeti. Biti protiv ovoga nije sigurno nešto što je dobra poruka, ali koji će biti stvarni učinci ovoga košta. Ja smatram da je zakon kojim smo pokušali izvesti duhanske proizvode iz ugostiteljskih objekata generalno bio puno bolja ideja od ovog zakona pa ga nismo bili dosljedniji i nismo vjerodostojni u donošenju svojih zakona pa smo se povukli. Vidjet ćemo što će se dogoditi s ovim. Ali nećemo biti protiv, ali mislimo da ćemo definitivno ljude koji se bave tim poslom, mi imamo cijeli niz malih biznisa trafika gdje se ljudi samozapošljavaju de facto. Ako im sada nametnemo dva mjeseca prilagodbe mislim da ćemo ih dovesti u velike probleme. Pa evo ja apeliram u ime HNS-a da ne budemo veći katolici od Pape i da ako su neke druge zemlje omogućile da se prilagodba vrši u nekom dužem periodu da to učinimo i da mi izađemo u susret našim poduzetnicima i da to učinimo i za njih. Evo, hvala vam lijepa.
Hvala. Kolega Vladimir Bilek, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Evo kolegica Nada je sve to lijepo rekla, spomenula je i rokove koji su definitivno što se tiče prilagodbe, ako j e jedna Velika Britanija dala tri godine roka prilagodbe svim trgovačkim lancima, odnosno trgovinama koje su preko 100 kvadratnih metara, odnosno dvije godine prilagodbe trgovinama koje su do 100 kvadratnih metara. A samo da podsjetimo ti rokovi ističu na godinu u 4 mjesecu za velike a za dvije godine u 4 mjesecu za ove male. A mi ćemo sada donoseći Zakon sutra za 2 mjeseca ograničiti naše i biti na neki način kao što je gospođa Nada rekla veći katolici od Pape jer istina je da određene prilagodbe donose i potrebe za određenim financijskim sredstvima. I ta sredstva nisu mala. Znajući da neke od tih trgovina, pogotovo kada su to manje trgovine ili kiosci već i danas rade na rubu, na samom rubu svog opstanka i sada na ovakav način u tom kratkom periodu iziskivati od njih novu investiciju moglo bi značiti da one postanu jednostavno ne rentabilne u jednom dijelu. U drugom dijelu kao što ste rekli kolegice, Hrvatska je turistička zemlja. Turisti koji dolaze, nije samo u Hrvatskoj da je navika pušenja među odraslima koja je, ona je i tako i u širem znači u svijetu, turisti koji dolaze, dolaze tu kod nas kupiti. I sada recite mi sistem kako jedan recimo pod navodnicima nazovimo ga "tabaco shop" koji je u smislu kioska negdje postavljen gdje ima staklenu površinu i ima izloženo znači 70% njihove prodaje jesu upravo duhanski proizvodi i on je namijenjen za prodaju duhanskih proizvoda i takvih ima 700-tinjak u Republici Hrvatskoj kako će on sakriti sve te svoje proizvode uopće, kako će svoju površinu organizirati, gotovo nemoguće? Ono što ste rekli da su tabaco shopovi da bi ih trebalo izuzeti i u kojem smislu je išao i ovaj amandman je uistinu ono što je praksa Europske unije. Znači i u Engleskoj koja je tek uvodi taj dio i u Irskoj i u Norveškoj koja već ima uvedene takve zakone ti mali tabaco shopovi koji imaju svoju prodaju isključivo znači tih proizvoda, gotovo isključivo su izuzeti iz toga. Pa mislim da je to stvarno amandman koji je na mjestu. Hvala.
U ime Kluba zastupnik Hrvatskih laburista-stranke rada kolega Mladen Novak.
Poštovana zamjenice, uvaženi zamjeniče. Evo ovako da podršku ovom Zakonu daje jedan neću početi kašljasti, jedan pravi pušač, da jesam, nema razloga da se ponosim ali ne sramim se sa tim, samo što je je. Obrazloženje koje su rekle kolege iz HNS-a, nemam ništa protiv ali isto tako sjetite se da u Americi nema šanse da ćete igdje zapaliti cigaretu. Znam od ovih koji su bili pa veli nakon 14 dana što su došli odande svi su prešli na normabele i slične zamjenske proizvode. Tako da nije to najveće zlo. Kao pušač podržavam ovo. Šta moram više od toga reći. Imam primjedbu onu koju je rekao i kolega Marasović oko ovih svih silnih hitnih procedura. Ovo mislim da stvarno nije jedan od tih Zakona koji mora u hitnu proceduru ali sada je očito da ćemo bas sve ići u hitnu proceduru, ali dobro red je ponovno da vam to kažemo. Kolegici Jerković zahvaljujem na izrazito nadahnutoj raspravi. Svečano se obavezujem neću pušiti cigarete sa mentolom jer sam vidio koliko su štetne. Isto tako spomenula je da je pušenje i pijenje postala norma ponašanja kod nas. Mogu se složiti samo nije to baš ono da sada izdvojimo, budimo iskreni da je to malo plod i svega, svega ostaloga. Pa između ostaloga djeca nije striktno vezano na ovu temu ali činjenica je da sad bilo kojim sportom ako se želite baviti roditelji moraju platiti i članarinu i kotizaciju za takmičenja i sportsku opremu. Nekada toga nije bilo. S obzirom da roditelj nemaju te mogućnosti onda sve više djece nažalost i u taj dio jednostavno moraju si, moraju si nekako, moraju si, negdje nađu svoje interese u tome. Znam da vi niste iz tog ministarstva ali vjerujem da će ovo imati za posljedicu danas sutra i smanjenje potražnje za duhanskim proizvodima. Sjetite se poljoprivrednika koji su dobili između ostaloga i kapitalna, povrat kapitalnih ulaganja za specijalizirane strojeve koji su izuzetno skupi, za one koji ne znaju stvarno su izuzetno skupi. I ti strojevi nisu da ih možete danas koristiti za jednu vrstu, sutra za drugu poljoprivrednu. Prema tome, možda će trebati tražiti načina i šta sa tim ljudima, kako njima pomoći da oni prebrode ovu novonastalu situaciju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imali ste kratko izlaganje ali imate i četiri replike. Vladimir Bilek, izvolite.
Evo poštovani kolega Novak, kao što ste rekli u Americi postoje određena ograničenja, ali to ne znači da se tamo ne smije pušiti. Prije svega su to ograničenja u kupnji gdje se može kupiti, što smo i razgovarali ovdje, što znači da postoje trgovine, shopovi itd., gdje se može kupiti čak i degustirati recimo neki određeni proizvodi jer to je ovlašteno i svatko tko želi, punoljetna osoba smije zapaliti. S druge strane ono u Americi što ste rekli postoje ograničenja u konzumiranju, odnosno mjestu konzumiranja, pa recimo tako 50 metara od javnih ustanova, zgrada, državnih institucija, škola, fakulteta, znači 50 metara izvan kruga tih ustanova, institucija nema pušenja. To su puno, i restorana, znači i terasa restorana, ne čak ni na terasi kafića vani, nego 50 metara od terase kafića. Možda su to mjere koje bi puno više i puno jače pomogle u ovom segmentu, makar i ovaj zakon ima svojih dobrih određenih stavova. Međutim, svi gledamo sad ovaj zakon samo sa zdravstvenog aspekta. Vi ste iz Stranke rada, a nismo rekli ništa o tome da recimo i u samoj Engleskoj nakon toga što su kretali i u Norveškoj i u Irskoj u kojoj su to uveli zatvoreno je u kratkom času 700 malih trgovina koje su bile specijalizirane za to. Da li je Hrvatska trenutno spremna za ukidanje radnih mjesta? S druge strane pričali ste o poljoprivredi, subvencioniramo proizvodnju duhana. Puno naših poljoprivrednika preživljava, gotovo jedan veći dio Podravine koji ima izuzetnu zemlju jer duhan podnosi samo PH 7, znači zemlju koja je neutralna da bi se mogla proizvoditi. Imamo s te strane izvozni proizvod koji puni naš proračun, koji u trošarinama puni naš proračun, puni proračun Ministarstva zdravlja kako bi mogli i rješavati te probleme. Znači ne možemo gledati samo određeni aspekt toga, tu su povezana od Ministarstva financija, Ministarstvo zdravlja, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo rada, svi su u jednom segmentu, znači moramo gledat utjecaj pojedinih zakona na sve …. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Mladen Novak.
Hvala lijepo. Pa kolega, ja se apsolutno slažem s tim da trebamo gledat utjecaj na sve i zato sam spomenuo ove poljoprivrednike ali mislim da prvenstveno trebamo gledati utjecaj na zdravlje. Budimo realni, mislim da je ipak zdravlje preče nego nečije zadovoljstvo, pa makar to bilo i moje zadovoljstvo, pogotovo poslije ručka onih 5 ili 10 minuta je neprocjenjivo. … [[Upadica se ne razumije.]] Kog sam reklamirao? Nisam nikoga, samo sam rekao… … [[Upadica se ne razumije.]] Mislim da se ovo da i na drugačiji način izvest. Dapače, ako vi sa vašim koalicijskim partnerima dogovorite ionako će naše ruke biti nebitne u tom dijelu priče. Ali kad pogledate koje štete prouzrokuje taj dio i sad kad pogledamo i izdvajanje u zdravstvu pa ako to zbrojite jedno s drugim ja nemam dojam da ste vi dosad ostavljali, barem nama niste ostavili dojam da ste toliko socijalno osjetljivi prema gašenju svih drugih radnih mjesta. Ovo me ganulo moram priznati, za ovih 700 Hvala.
Silvano Hrelja, replika.
Uvaženi kolega Novak, vrlo je pohvalno od vas da ste priznali da ste strastveni pušač, ali nekako mi je čudno palo kad ste vi rekli da se baš ne ponosite time. Mislim da upravo suprotno, vi bi se trebali ponosit time da ste pušač, da ste rodoljub, da punite državni proračun. Ja mislim da u suštini bi vas trebalo i kandidirati, odnosno ministar Linić bi vas mogao kandidirati za zasluge za narod. Sigurno ćete doprinijeti profitabilnosti farmaceutske industrije, sigurno će bit u redu i sa zdravstvom i zašto ne bi trebali bit ponosni. Pa sve vi to na kraju plaćate. Na kraju krajeva, ja sam ponosan što sam bio pušač do 2001. godine do 17.7. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, ja sam ponosan, ponosan što sam pomogao ovoj državi kad je bilo najteže, ponosan sam što sam pomogao možda u nekom promilu stjecanju bogatstva i gospodina Ante Vlahovića, ali sam još ponosniji da u zadnjih 12 godina nisam zapalio nijednu. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Mladen Novak.
Nisam ponosan, ali se i ne sramim. /Smijeh./ Samo mislim da vi kao koalicijski partner ovih svojih ostalih morate bit vrlo oprezni jer mogao bi vas vaš ministar Linić, doduše i naš, mogao bi vas kazniti jer ste uskratili mu dio prihoda. Mislim da je krajnje vrijeme da se vratite onom omiljenom pušenju.
I Marija Lugarić, replika.
Poštovani kolega Novak, rekli ste u svom izlaganju tezu da jedan dio mladih osoba puši uglavnom, da se ne može uključit u sport jer je to skupo itd. i da se onda pije i puši i dakle bavi se ovime što želimo spriječit tim aktivnostima. Vaša teza je problematična iz dva razloga. Prvo, … istraživanje je pokazalo, na 15-godišnjacima se radilo, da mladi piju uglavnom zbog opijanja i stoga što je to društveno prihvatljiv oblik ponašanja. Bing drinking, dakle ispijanje tri i više pića u vrlo kratkom vremenu, nabrzaka je upravo pokazatelj toga. Dakle oni ne piju zato što im je dosadno ili ne znaš nego upravo stoga što je to društveno prihvatljivo ponašanje i to prekomjerno pijenje je društveno prihvatljivo i to jest problem. Drugo, teza da i oni programi sportom protiv droge, sportom protiv alkohola i ovisnosti pokazalo da zapravo nemate niti jednu pozitivnu korelaciju bavljenja sportskim aktivnostima i ovisnosti i to je najveća zabluda koja postoji. Sport ima svoje benefite, ja bih rekla svatko se treba bavit sportom, no međutim nikoga bavljenje sportom nije spriječilo da bude ovisnik o ovome ili onome na bilo koji način i moramo jednom razbiti te ružičaste zavjese koje oko toga imamo. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku, Mladen Novak.
Pa ne bih se baš složio, ok vi… … [[Upadica se ne razumije.]] Vrlo su zgodna istraživanja kad ih radite na situaciji koju imate, ali da je drugačija situacija da li bi onda bilo tako? Ako imate ljude koji su, ako djeci omogućite da idu na sport onda više nije u tom društvu. Možda nije in ispijanje, tri na jednu ili kako ste već rekli, tri na eks. Ne znam ali ja imam dojam da kad dođem u to neko okruženje djece koja se bave sportom da recimo spomen nekog dal cigarete, dal pušenja, dal pijenja, tako svejedno, da ih jednostavno ne interesira, da imaju sasvim drugi svijet, žive u sasvim drugom svijetu, imaju neke sasvim druge ideale i bave se s nečim sasvim drugim. Ne znam, apsolutno vama ne osporavam pravo da se pozivate na podatke. Ja se pozivam na život, ono što gledam oko sebe.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je i jedini kolega Zdravko Ronko.
Poštovana potpredsjednice, kolegice i kolege, dragi zamjeniče. Morao sam se javiti, iako ću izgleda sad nakon ovoga biti u nemilosti Linića kako reče kolega, jer evo ovo je moje prvo nepušačko punoljetstvo. Naime evo sa 1.1. ove godine punih 18 godina kako ne pušim i morao sam se javiti. Ali dobro, bez obzira na to htio sam samo reći evo svako moje neko zagrebačko jutro ili gotovo svako moje zagrebačko jutro počinje sa taxiem i kad sjednem u taj taxi prvo što mi onako prenapadno i nabiju na nos onu jednu policu sa nekakvih 6, 7 pregrada. Unutar su vam šarene one cigarete sa velikim istaknutim cjenikom i dok se vozim evo do Sabora onda znam uglavnom pitati onaj neobvezni razgovor pa pitam kako ide posao, zašto to prodajete, kakva je zarada. I onda odgovori su vam bez obzira što tih vozača ima koliko hoćete, ali odgovori su vam identični. Prvo odgovor je da najbolje ide noću i vikendom. Drugi odgovor je da zarade nekakve posebne nema. Treći je odgovor da su kupci isključivo mladi. I četvrto ovako interesantno da nitko, da oni ne rade to zbog nekakve zarade jer su male marže, nego zato da bi bili na usluzi i pri ruci svojim klijentima. Mislim da sam time na neki način dosta rekao, a ako se uzme u obzir da smo mi evo popustili i u kontrolama i tih kioska i tih trgovina i promidžbe i koječega, a da smo propustili već polako i one kontrole o ograničenju prostora gdje se mogu koristiti ti duhanski proizvodi onda bih se ja na neki način založi da ovaj zakon ide što prije, da rok primjene bude što kraći i da zasigurno ne idemo u onom pravcu da sada nam počnu kao gljive nicati po gradovima nekakve specijalizirane prodavaonice jer to će bit još gore od onoga što smo imali do sada. I vjerujem da će ta kontrola biti što je moguće rigoroznija i za to bih se uvijek i založio. I sad bih rekao nešto kratko, globalno. Naime, kad bi u ovom stoljeću svijet bio manje licemjeran, kada bi mi doista imali želju i volju ili kad bi taj svijet imao želju i volju da spasi milijardu ljudi koji će umrijeti upravo od posljedica pušenja ili kada bi mi u Lijepoj našoj imali volju da spasimo milijun u ovom stoljeću, milijun Hrvatica i Hrvata onda bi se mi ostavili svih onih naših ja ću reći cjenovnih i necjenovnih pušačkih politika, kojekakvih promidžbenih ograničenja i jednostavno bi po meni trebali te cigarete smjestiti u ljekarne. Da, točno u ljekarne. Jer ako je pušenje ovisnost, ako je ovisnost bolest, onda mi pred sobom imamo bolesnika kojem treba recimo dati nikotinsku terapiju. Dakle, trebamo ga pregledati i neke nalaze obaviti, treba mu prepisati recept, poslat ga u ljekarnu i tamo lijepo ti piše 3 puta jednu cigaretu dnevno i mi bi to sve na najbolji mogući način riješili. Ja znam da je to ovog trenutka ovako utopija, ja znam da nam je to budućnost ali to rješenje je sigurno najjednostavnije. Sve ovo ostalo je jedna vrst licemjerstva ali zašto. Zato što postoji razlog, postoji biznis, postoji kapital i postoji porez. I mi tu se igramo mačke i miša i jedni druge zavaravamo, a ne tisuće, ne milijuni, nego milijarde ljudi umiru od posljedica pušenja. Evo neću više, ali neću ni pušiti.
Hvala lijepa. Rasprava je bila zanimljiva i inspirativna i pitam zamjenika ministra želi li završnu riječ? Izvolite, Marijan Cesarik.
Hvala vam lijepo. Evo kao što je iz ove rasprave vidljivo svaki bivši pušač jako dobro pamti dan kada je prestao pušiti i svaki pušač evo to isto svjestan je štete koju čini i sebi i drugima. Pa mislim da ako je činjenica da oko 9000 ljudi godišnje umire od posljedica pušenja je alarmantno, ali znajte da nije samo to. Još daleko veći broj je onih koji pate svakodnevno zbog pušenja. I zato se ja baš ne slažem sa pretpostavkom da su te specijalizirane trgovine rješenje. Dapače, mislim da bi uskoro u Hrvatskoj mogao porasti i broj tih specijaliziranih trgovina gdje bi se onda iskoristilo za promidžbu itekako. Onda bismo na svakom ćošku imali specijaliziranu trgovinu. Netko je rekao da ne treba biti veći katolik od Pape. Pa evo kad se već govori o religijskim aspektima ja bih vam još samo rekao ono što je Isus rekao Judi, ono što moraš učini što prije. Pa ako mi nešto i trebamo učiniti ljudi moji učinimo to što prije, neka to bude dva mjeseca, nemojmo odgađati na dvije ili čak 20 godina. Mislim da to nema smisla i da se mi ovome trebamo što prije posvetiti jer su upravo ti oportunitetni troškovi dakle ona korist koja će od ovoga zakona biti, biti upravo na korist našim građanima, našoj naciji, prije svega našim mladim ljudima, našoj djeci. Zato, ja vam predlažem da podržite u potpunosti ovaj zakon. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno. A sad samo da vam kažem što ćemo raditi sutra. Prvo ćemo raspraviti konačni prijedlog Zakona o željeznici, konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim i stvarnopravnim odnosima u zračnom prometu i točku 52. prijedlog Zakona o doživotnoj otpremnini odnosno dokupu mirovine. Hvala lijepa i laku noć.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E . br. 434. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Klub zastupnika HNS-a. Molim zamjenika ministra poštovanog Marijana Cesarik da se očituje. Amandman broj 1 Kluba zastupnika HNS-a broj 1.
Hvala lijepo. Amandman 1 Kluba zastupnika HNS-a da se dopusti izravna i neizravna promidžba duhanskih proizvoda u specijaliziranim trgovinama za prodaju duhanskih proizvoda koje ostvaruju najmanje 50% prihoda od prodaje duhanskih proizvoda ne prihvaća se uz sljedeće obrazloženje. Izravna i neizravna promidžba duhanskih proizvoda kao izlaganje duhanskih proizvoda na svim maloprodajnim mjestima daju mogućnost oglašavanja duhana. Nakon zabrane oglašavanja i promidžbe duhana vidljiva dostupnost duhanskih proizvod na svim maloprodajnim mjestima je sve veća, toliko da je postala sredstvo promidžbe pušenja za djecu i odrasle. Djeca i mladi naročito su otvoreni prema oglašavanju za koje su izloženi oglašavanju i promidžbu duhana vjerojatnost da će se naviknuti na pušenje je veća što je u suprotnosti sa ciljem ovog zakonskog prijedloga, a to je zaštita zdravlja ljudi smanjenjem broja pušača posebno kod mlađe populacije.
U ime podnositelja amandmana poštovana zastupnica Nada Turina Đurić.
Mi u NHS-u smo smatrali da će biti više razumijevanja za amandmane na prijedlog zakona budući da smo mi prvo turistička zemlja, a drugo čini mi se da će u samoj praksi čini nam se da će u samoj praksi doći do problema prije svega praktičnih problema onih koji takve radnje imaju. I čini mi se evo da će već u narednih par mjeseci se dogoditi to da na većini ovih specijaliziranih trgovina ćemo vidjeti zatvoreno radi preuređenja ili ne znam kojeg drugog razloga jednostavno neće imati više razloga da uopće postoje. I smatrali smo da će biti više razumijevanja u raspravi kolega i sa jedne i sa druge strane budući da smo već u raspravi vidjeli da razumijevanja nije bilo povlačimo amandman. Hvala.
Hvala lijepa. Amandman broj 2. Oba amandmana povlačite poštovana zastupnice? Oba amandmana. Hvala lijepa. Oba amandmana su povučena. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. molim da se izjasnimo. Tko ja za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 75 glasova za , 21 glasa protiv i 1 suzdržanim glasom donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.