Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Danas smo imali i glasovanje o prijedlogu koji je kolega Grbin sada spomenuo i kako smo rekli u raspravi tada tako i sada govorim ovdje, ja sam i na Odboru za pravosuđe bio suzdržan na taj prijedlog. Naime, smatram da je on u svojoj naravi, intenciji dobar i tu nema spora. Ja mislim da mi je ono što danas puni novinske stupce i sve medije ta doza transparentnosti zbilja nedostajala i za nju su i platili cijenu i političku i funkcijsku i bivši povjerenik i bivša potpredsjednica. No ono što je problem jel ne možemo se otet dojmu kada govorimo o Zakonu o sprečavanju sukoba interesa, a mi cijelo vrijeme govorimo o Agrokoru, a trebali bi govoriti općenito o svim potencijalnim budućim izvanrednim povjerenicima možda i u ostalih devet ili dao Bog još više tvrtki, da se to radi samo radi jednoga koji više nije, tada je bila intencija kada se i taj zakon predlagao, izmjene zakona. Ali to je jednostavno krivo adresirano sa krivim zakonom. Zakon o sprečavanju sukoba interesa govori u svom članku 1. i 2. o čemu zapravo se tu radi. Radi se o sukobu potencijalnom između privatnog i javnog interesa, govori se o javnim dužnostima, govori se o obvezama, vrlo malo o pravima, više o obvezama tih ljudi. I ja mislim da smo mogli i trebali ovo rješavati kroz još neke druge stvari kroz izmjene Zakona o izvanrednim upravama u sistemskim tvrtkama nego u ovome zakonu, zato što ovaj zakon de facto ne može govoriti o javnoj dužnosti kao načelu privatnog novca, privatne tvrtke jer sam u sebi bi bio u kontradikciji gdje odbor vjerovnika odlučuje o svojim novcima, a ima prvog operativca koji je kao javni dužnosnik i koji ima neke druge obveze koje mu iz toga i proizlaze. Da ne govorim o naknadnim pravima o kojima se sada ništa ne spominje jel on nema kao takav, znači tu možemo govoriti o nekim ustavnim odredbama i jednakosti pred zakonom, nema odredbe niti prava koja mu se garantiraju niti po Zakonu o radu, niti po Zakonu o državnim dužnosnicima, lokalnim dužnosnicima niti ništa. Jel mislim da bi bilo vrlo iluzorno da nekog proglasimo javnim dužnosnikom i onda mu damo šest plus šest prosječne plaće koju je imala uprava Agrokora, dakle samo neto od sedamdesetak tisuća kuna pa bi bilo tri, četiri milijuna za ova dosadašnja tri povjerenika. Znači članak 14. i članak 20. dakle intenciju pozdravljam i pozdravio sam i cijelo vrijeme ne želi se ništa tu sakriti i falila nam je ta doza transparentnosti. Ja sam već nekoliko puta rekao i cijelo vrijeme govorimo tko je pisao zakon, nije pisao, tko je znao, nije znao pa naravno da bi premijer trebao znati koji zakoni mu dolaze na uži kabinet i šta predlaže, pa sve drugo bi bilo neozbiljno i neodgovorno. I nije problem u pisanju zakona, problem je o onome što je došlo nakon toga. I nije problem ni u izboru savjetnika i da je išlo uz ono odobrenje Ministarstva gospodarstva, problem je u izboru podizvođača tih savjetnika. Tu se nepotrebno bacila i kontaminirao cijeli postupak i proces koji mora biti u fokusu i mora nam biti glavni. Mi si ne smijemo dozvoliti da sve prolijemo i bacimo ljude u očaj i na burzu rada i dovedemo državu pred kolaps zato što je nešto bilo na brzinu ili je nešto bilo rađeno hitno. I ja se slažem, mislim da je to i sam premijer rekao da tu treba popraviti neke stvari. Ali kažem još jednom, meni nije spono pisanje zakona, sporno je ono što je bilo nakon toga kada je Vlada svoje odradila, nije napravila i zaštitila se dovoljno i prepustila se u ruke privatnicima koji su navikli raditi kako se to radi na tržištu, ne uzimajući u obzir da oni ipak predlažu. I ovdje kažem još jednom, mislim da je glavni problem ovog prijedloga krivo adresiran zakon i legislativa jer s tim zakonom dovodimo u sukob njegovu samu intenciju, a to je zaštita između privatnog odnosno privatnog i javnog interesa. A mi ovdje imamo privatnu tvrtku koja se financija privatnim novcem od strane vjerovnika i mi ne možemo njima njihova prava ograničavat i zato to treba rješavati na drugačiji način. Zahvaljujem.
Idemo sada dalje. Poštovana zastupnica Marija Puh u ime Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege, u zemlji koja je dostigla standard u pravima nacionalnih manjina koje su nam svojedobno bile razlog zbog kojeg smo postali međunarodno priznata država, a na kraju-krajeva i članica EU, ovih dana referendumske inicijative bave se preispitavanjem i smanjivanjem prava nacionalnih manjina. U 2018. godini, u 21. stoljeću. Zar je moguće da sada kada svi zajedno moramo raditi na tome da građanima povećamo plaće, osiguramo bolje obrazovanje, da radimo na rastu zaposlenosti i privlačenju investicija, da spriječimo odlazak mladih iz zemlje, da nekome najveći problem predstavljaju dosegnuta prava nacionalnih manjina. Prije nekoliko godina na udaru su se našle istospolne zajednice. Danas su na udaru nacionalne manjine, a ja vas pitam tko je slijedeći? Možda će idući put, možda ćete vi koji nosite naočale stajati nekome na putu, možda će se idućim referendumskim pitanjem kao nepoželjna skupina označiti ne znam, neudane žene iznad 35 godina. Svatko, ali baš svatko od nas može se po nečemu okarakterizirati kao manjina. Da li svojim izgledom, da li svojim stavom ili svojim opredjeljenjem. Kao što smo već i ovih dana govorili, od Željke Markić i Živog zida koji su se ujedinili u referendumskoj inicijativi, ne očekujemo napredne, tolerantne odgovorne, progresivne, proueuropske politike, ali od predsjednice Republike svakako očekujemo da bude predsjednica svih građana bez obzira pripadaju li oni većini ili manjini. Odgovorna politika mora se suprotstaviti inicijativama koje nas vuku natrag i suprotstaviti se populizmu koji neizbježno vodi u rušenje demokratskog poretka i destrukciju. Ja želim živjeti u otvorenoj i tolerantnoj zemlji i HNS će učiniti sve što je u našoj moći da očuvamo Hrvatsku kao otvorenu i tolerantnu zemlju u kojoj su svi ljudi, bez obzira na razlike, bez obzira jesu li manjina ili većina, pozvani da daju ono najbolje od sebe za dobrobit svih naših građana. U takvu Hrvatsku vjerujem i za takvu Hrvatsku ću se boriti, za takvu Hrvatsku će se HNS boriti. I naglašavam da će HNS čim potpisi inicijativa dođu u Sabor inzistirati na ocjeni ustavnosti referendumskih pitanja. Zahvaljujem.
Sada ćemo zastati radi iznošenja stajališta u ime kluba. Imamo prijavljena tri kluba, pa ću zamoliti prvo u ime Kluba zastupnika HNS-a kolegu Stjepana Ćuraja da dođe za govornicu. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, mislim da je apsolutno jasno danas koja je tema i bez obzira što smo imali mogućnost rasprave doduše po hitnom postupku, raspravljati isto tako pojedinačno po 10 minuta ispred Kluba plus replike svaki zastupnik koji je mogao imati i raspravljati to također sve što se trebalo. Danas ovdje potenciramo ponovo istu temu i dobro. Nije problem, doduše našao se poslovnički model i on je kao takav iskorišten i mi ne govorimo doduše o amandmani koje je Poslovnik predvidio da se ovdje rasprave nego o samoj srži. Pa onda smo mogli čuti danas vrlo često puta oprečne razloge zašto nešto ne treba. Prvi je ekonomska isplativosti i da građani neće plaćati ili ne trebaju plaćati nečiji tuđi plin, neke tarife da bi projekt bio održiv. Znači, to je već kontradikcija samim time ako govorimo o kopnenom, a kao taj je dobar, a on uzgred košta 50% više u kapitalnoj izgradnji i 30% u operativnim troškovima odnosno održavanju. Pa koliko onda tamo bi morali subvencionirati da bi to bilo fizibilno tvrtci da radi. Uzgred što stoji da sada na open season natječaju je do kraja ovog mjeseca otvoreno zakup spremnika. Ako se tu ne postigne minimalnih 20% zakupa, neće biti ništa od projekta. Zato što je takva ekonomska održivost da ako imamo minimalno 20% uz određene tarife koje će subvencionirat, ako i neće se odraziti na cijenu plina građanima niti mogu jer je tri godine zagarantirana cijena. Onda kako bi kopneni tek bio? Onda bi valjda u redu bilo građanima plaćat više. Naravno, kad govorim o utjecaju na okoliš, studija koja se ne bi mogla raditi da nije predviđeno prostornim planom županije ovakav fazna izgrada plutajućeg pa kopnenog, ne bi bilo uopće, imala podlogu za rad i rekla točno što se može raditi kad je u pitanju otvoreni sustav, zatvoreni sustav, koji su to kriteriji koji su strogi i koji moraju biti provedeni. Tu ne smije biti kompromisa. Ali ima, zna se. A jel to 0,1 miligram, znači 10 dio tisuće kilograma po litri. Jer to je predviđeno za okoliš ništetno. A kažem opet, projekt je neisplativ, onda neće biti ni utjecaja na okoliš jer nešto što je radi ne može utjecati na okoliš. Znači, moramo se prvo tu odlučiti što su nam glavni razlozi. Zašto to? Znači, kolege se slažu, da treba, ali ne taj nego neki drugi koji je skuplji, koji će više opteretiti građane, koji će biti neisplatljiviji, pitanje je njegova održivost. Ali kažu, slažemo se da treba. Pa naravno da treba. Za dvije godine imat ćemo možda 20% vlastite proizvodnje plina. 80% ćemo morati uvoziti. Netko je rekao ovo je kao polica osiguranja koju uzimate da kažete, dao Bog da nam nikad ne trebala, zlu ne trebalo. Neka uvijek nama dobavni pravci iz Rusije budu jeftini, nek naši građani imaju što jeftinije energente. Kako ćemo to postići? Pa i s time da imamo i pregovarat alternativu, da kažemo ako oni kažu ne, sad je plin na tržištu je otišao na 70 eura ili koliko god, duplo skuplji, nego što sada ide, mi kažemo ok, nama je jeftinije onda uzimati ukapljeni koji je 40, 50. Aha, možemo pregovarati ili u krajnjoj liniji koristiti taj dobavni pravac. Kolege su rekli zašto to mi radimo za EU, pa naravno mi onda stavljamo sebe na kartu kao energetsku kartu Europe, kao nekog tko ne sjedi sa strane i nikoga ništa ne pita nego kao jedan koji aktivno kreiraju. Ja bih volio najiskrenije da EU plati izgradnju i plati troškove subvencije a da nama idu svi prihodi. Pa tko to ne bi volio? S druge strane, u članku 6. se kaže nema otuđivanja tvrtke 10 g., ona ostaju u vlasništvu Hrvatske, hrvatska je tvrtka u vlasništvu hrvatskog broda, pa ne vjerujem baš da će doći neki Filipinci da će taj brod biti, ne može biti pod filipinskom zastavom nego hrvatskom jer je u vlasništvu hrvatskih tvrtki, Plinacra i HEP-a odnosno tvrtke LNG Omišalj koji je u vlasništvu HEP-a. Mislim da što se tiče estetike lokacije, da će danas ako bi ovdje raspravljali onda istom logikom, ne bi tamo imali na Krku niti JANAF-ov terminal gdje dolazi nafta, puno veći rizik, niti možda zračnu luku pa niti u krajnjoj liniji tamo Petrokemiju, pa niti onda ovaj LNG jer bi sve to moglo naškoditi a mi uz sve to što imaju, bilježimo tamo rekorde. Tako da smatram da puno se tu priča a malo govori o sadržaju. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
Nastavljamo sa iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče. Evo koristim ovu priliku kako bih malo sumirao s obzirom na aktualnost, danas je dnevni red oko Zakona o odgoju i obrazovanju, zapravo vidimo da se malo lome koplja, možda nekima i nije svejedno, no sigurno u zadnjih godinu dana odgovorno možemo reći da se napravilo više, nego u proteklih 25 godina. Vidimo, ne zato što mi to govorimo i zato što mi to želimo da je tako, naravno da želimo, ali to je ono što vide naši građani. Pa recimo samo ovih dana smo svjedoci povećanog interesa za upis u strukovne škole. Iste one strukovne škole gdje smo u proteklih nekoliko mjeseci donijeli novim Zakonom o strukovnom obrazovanju omogućili otvaranje centra kompetentnosti, ulaganje milijardu kuna europskih sredstava u strukovno obrazovanje, kada gledamo to je gotovo 40 milijuna kuna po županiji i više, ako u nekim županijama bude i više od jedne škole, koje će se uložiti upravo u izvedbene programe, u opremanje, u dogradnju, u sve ono kako bi naši učenici sutra bili konkurentni na tržištu rada, ali ne samo u materijalne stvari, nego mi tu govorimo i o načinu rada. Dakle to je više učenje uz rad i učenje iz rada. Ne onih praksi koje se samo odrade i dobije se potpis i nikom ništa, nego upravo gdje oni koji znaju kako radit i izvode programe. To je ono što se samo napravilo u zadnjih godinu dana. Interes javnost prepoznaje. Kad govorimo o školi za život, eksperimentalnoj provedbi kurikularne reforme, škole koje su prošle oko 72 ili koliko već, 74 ako se ne varam, ogroman interes učenika. Nemaju dovoljno razreda, zašto? Pa zato što upravo i tamo se ulažu nova sredstva i ide se novim načinom i učenja i opremanja tih učionica i sve ono što zapravo smo davnih dana imali napravit i sve ono što se mi svi kunemo da mora biti, ugledamo se na druge, a kad krenemo to realizirat onda samo gledamo kako nešto ne valja. Naravno da uvijek može bolje i da svaka dobra sugestija je uvijek dobrodošla. Danas imamo, naravno kad smo govorili tu o STEM stipendijama, o ne znam uvođenju obavezne informatike u pete razrede, 26 milijuna kuna za nabavku informatičke opreme, dakle apsolutno puno toga, znači stipendije 333% su povećane ove godine. Dakle mislim da rezultati govore za sebe, a samo je godinu dana prošlo. Moramo biti svjesni da većina tih zakona je išla u 2 čitanja, da se trebalo dobro pripremit, javna rasprava, da se treba dobro prilagodit, da to nije samo tako. Naravno kad govorimo o europskim sredstvima, ne dolazi to samo zato što smo mi rekli evo sad smo nešto napravili pa će nam doć, sve to traži vremena. Ali unatoč tome, u godinu dana i sad imamo ovdje na kraju prije ljetne stanke i ove sjednice kao kruna Zakonu o odgoju i obrazovanju. Opet neke primjedbe, meni posebno smeta ova primjedba gdje namjerno, radi politikantstva, dodvoravanja javnosti, govorimo kako se nekog diskriminira. Ja ne mogu to vjerovat. Pa sami onda možemo reći da je cijeli obrazovni sustav diskriminirajuć. Jer zamislite za neke srednje škole, za neke fakultete treba više bodova, više znanja, za neke manje. Kako to? Šta trebalo bi bit sve za isto. Naravno da nije tako još od pamtivijeka, tko kakve ocjene ima, kako tko prolazi na državnim maturama, prije na prijemnima, tako se stvaraju rang liste, pa već tu imamo razlike. Razlike u izvedbenom programu pa nije ministrica pisala izvedbene programe pojedinih fakulteta i ne može mi nitko reći da osoba koju profesor određenog predmeta, sociologije ima jednaka znanja i kompetentnosti kao učitelj razredne nastave sa pojačanom sociologijom. Pa gdje to ima? Pa čemu onda studij sociologije? Ili da govorimo o matematici, kao što sam spomenuo. Profesor matematike koji bazično se školovao da bude profesor u školi izjednačit ga sa dipl. inženjerom matematike s PMF-om na tržištu rada. I sad netko traži određene računske operacije i sve naravno, pa samo treba pogledati izvedbeni program koliko ima čega, koliko ima znanja, koliko svega. I tu je već razlika. I samo tu razliku treba poštovati. Ali mi znamo da nam fali učitelja. Učitelji su osnov svega, općenito i nastavnici i profesori. I zato ne smijemo zatvoriti vrata nikome. I to ovaj Zakon i omogućuje. Ali moramo biti svjesni tko koliko kojih predmeta sluša i ... [[Govornik se ne razumije.]] Zahvaljujem.
Hvala vam kolega.
Dobro jutro kolegice i kolege, evo, možemo krenuti, kao što je najavljeno sa našim dnevnom redom, prvo je: - Prijedlog Zakona o zabrani genetski modificiranih organizama, prvo čitanje, P.Z. br. 291 Predlagatelj je zastupnik Miro Bulj temeljem čl. 85 Ustava RH i čl.172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda, primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi predstavniče ministarstva, uvažene kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog koji sam uputio u proceduru, to je novi Zakon o zabrani genetski modificiranih organizama. Temeljem zakona i Ustava, provedba čl. 16. Ustava RH, ovaj zakon sam poslao u proceduru da štitimo zdravlje kao temelj društvene odrednice i pravni poredak i javni moral, a ujedno i s ovim štimo i hrvatsku gospodarstvu i hrvatsku poljoprivredu. Ovim zakonom definira se pitanje uzgoja, uvoza i stavljanje na tržište za sve pojedine GMO skupine, na cijelom području RH. Ovim prijedlogom nije dopuštena uporaba GMO ograničena niti namjerno uvođenje GMO u okoliš za bilo koju svrhu, posebice stavljanje GMO na tržište u svrhu uzgoja na cijelom području RH, kao niti prijenos ili provoz GMO-a preko teritorija RH, osim za medicinske svrhe. Način uporabe GMO u medicinske svrhe, propisati će nadležno Ministarstvo zdravstva posebnim pravilnikom. Ovim zakonom sam predvidio i štete koje su nastale a propisane su štete za sve one koje se protivno ovom prijedlogom uvezu u GMO, stave ga na tržište, rad ili proizvode GMO ili proizvode koje sadrže sastojke ili potiču od GMO. Oni su dužni i ti nadoknaditi štetu koja je prouzročena prekograničnim prijenosom, provozom, uporabom uvođenja u okoliš i stavljanje GMO u proizvoda koje sadrže, sastoje ili potiču od GMO na tržište ili sukladno posebnim propisima. Upravni nadzor nad ovim primjenama ovoga prijedloga zakona, obavljati će nadležno tijelo u svome djelokrugu što je i opisano, možete vidjeti u ovome zakonu. Ovim zakonom, potrebno je zaštiti ekološku proizvodnju na cijelom teritoriju RH. Trenutno u RH imamo oko 750000 hektara neobrađene površine poljoprivrednoga zemljišta, koje je više nego podobno za ekološku proizvodnju. Svi znamo da smo mi turistička zemlja i da to zemljište možemo iskoristiti i u gospodarske svrhe, razvijati poljoprivredu, ekološku, imamo gastro ponudu, brendiranu, poznate od naše hrane, međutim, vrlo malo imamo od toga dobiti. Znači imamo ogromne gubitke gospodarske po tome pitanju i poljoprivredne i stoga smatram da je ovo ogroman potencijal 750000 hektara neobradivih površina, jer jednostavno uvodni lobiji koji pomažu GMO u proizvodima koje uvozimo, jer sadašnji zakon kaže da možemo uvoziti i staviti na tržište. Znači staviti na tržište, možemo GMO, a ovim to zabranjujemo isključivo iz tih razloga, šta jednostavno, ovdje smo mi u neravnopravnom položaju naši poljoprivrednici, pa tako recimo, svinje, koje mi najviše uvozimo u Hrvatskoj svinja, najviše, mi smo uvoznici, kasnije ću vam reći, o koliki se to iznosima radi, kolike su to štete za hrvatsku poljoprivredu, naravno da e to rađeno ciljano. Naravno da je to rađeno, kako kaže Vlada Republike Hrvatske u svome mišljenju, da oni neće, da trenutno ne mogu prihvatiti ovaj zakon, u ovome trenutku. Ne znam kada će biti taj trenutak? Kada se uništi sve. Znači mi ovdje govorimo o vrlo bitnom našem potencijalu i kapacitetu i dobro bi bilo, pošto smo pomorska zemlja, imamo ogromni br. poljoprivrednih površina, da naši proizvodi budu na stolu u restoranima u vrijeme turističke sezone, a ne GMO proizvodi iz drugih država i veće imaju dobiti te multinacionalne kompanije i GMO i oni koji koriste GMO, a kasnije ću kazati i što koriste i što je sve u mesu koje se uvozi u RH i zbog čega su povećane naravno i bolesti i šta kaže Javni zavod za zdravstvo o tome? Znači ovim se odredbama, jednostavno zabranjuje potpuna zabrana GMO, na cijelom području RH, osim rekao sam u medicinske svrhe. Ja bi ovdje morao sada krenuti da još jedno nezadovoljstvo kažem od Vlade i njezinoga mišljenja, jer mi zastupnici moramo štiti i zdravlje ljudi i to je naša obaveza, moramo štiti našu proizvodnju, poljoprivredu i naš gospodarski potencijal. Već je na našim policama u RH, preko 400 GMO proizvoda, što čini velike štete našem gospodarstvu, a i čini velike štete na poglavito našoj poljoprivredi. Još jednom moram naglasiti ovo kako je Vlada u svome mišljenju odgovorila na ovaj prijedlog zakona. U prvoj rečenici drugog stavka kaže, „Vlada RH u ovome trenutku na podržava predmetni prijedlog zakona“. U ovome trenutku. Pa koji je to trenutak? Dvije trećine Hrvatske prazne zbog toga šta milijarde dajemo za uvoz nezdrave hrane, loše hrane koja posljedično uzrokuje ne samo gospodarske štete nego utječe i na zdravlje ljudi i naravno potiče iseljavanje ljudi iz tih područja jer naravno da naši poljoprivrednici ne mogu konkurirati tim proizvođačima hrane koji upotrebljavaju GMO u svom uzgoju poljoprivrednih dobara. Hrvatska je u svijetu rekao sam kod nas najviše uvozi svinjetine. Povećan je uvoz u 2017. godini prehrambenih proizvoda za 12%. Prošle godine u Hrvatskoj uvezeno je 71 kg voća i povrća po glavi stanovnika, radi se o milijardama, 71 kg voća i povrća. Dok u isto vrijeme sjećate se prošle godine u Vrgorcu čovjek ne može prodati svoje breskve ekološki proizvedene, uzeo je motornu pilu i popilao zbog toga što politike i direktive koje mi sluganski poštivamo, a ne štitimo interes i ne čujemo glas osim pojedinih glas i šum u Europskom parlamentu, zbog čega Hrvatska ne bi bila ekološki zaštićena i zbog čega ne bi bili mi jer imamo poljoprivredno zemljište koje je ekološki zaštićeno, zasigurno nije tako u Nizozemskoj gdje možemo proizvoditi domaće proizvode na tradicionalan način naravno modernizirano, zbog čega mi ne bi na tome gradili svoju budućnost i svoj razvoj? Iznenađujući je podatak da u Hrvatskoj u prvih deset mjeseci 2017. godine uvezlo se 40 milijuna eura mesna prerađevina više nego u 2016., samo svinjetine je uvezeno 161 milijun eura što znači preko milijardu kuna. Jednako tako šokantno je da Hrvatska uvozi dok nam je neobrađeno 750.000 hektara stoji, na drugom mjestu se nalazi kruh i pekarski proizvodi 107 milijuna eura. Da potičemo naše poljoprivrednike, ekološku proizvodnju, zdravu proizvodnju imali bi puna sela i Hrvatska država bi i ministarstvo morali jedino to i poticati. Sada smo postali ono što je bio cilj, samo tržište lobijima u EU i šire naravno i u Americi gdje je uključeno i velike kompanije kao što je Monsanto jer se direktive prilagođavaju tim velikim institucijama. Postavlja se pitanje jeli GMO ušao u Hrvatsku i to je legitimno pitanje. Službeno se dugo spominjalo da sjemena u Hrvatskoj nema ili ga barem ne bi smjelo biti jel ako ga ima ne poštiva se zakon. Mi moramo znati da je i naši stručnjaci i znanstvenici Aleksandra Sudarić sa Poljoprivrednog instituta u Osijeku prije nekoliko godina navela kako jedan na jednom od savjetovanja poljoprivrednici su priznali da su uvozili GMO sjeme soje iz BiH i poslije sve radi većega prinosa. Sudarić je javnosti posebno onoj stručnoj poznata po tome što je patentirala vrlo kvalitetnu domaću sortu soje IKA. Ovim saznanjima i sumnjama da se u Hrvatskoj već sije godinama GMO soja upoznala je stručnjake no ništa se tu ne događa. Također je pozvala i resorno ministarstvo da se subvencionira samo sjetva domaćih sorti jer je sjeme iznimno kvalitetno sa certifikatom da nije GMO i koje je baš zbog toga vrlo traženo u EU. Hrvatske institucije zadužene za kontrolu i dalje ističu kako nije otkriven niti jedan GMO proizvod. Međutim pri kontroli zna soje namijenjeno izvozu još 2013. utvrdili smo da je 12% soje proizvedeno u Hrvatskoj još 2013. GMO pozitivno od čega 7% uzoraka je imalo više od dopuštenih 0,9% GMO. U ovoj godini nadzor u godini odmah sljedećoj 2015. nadzor nad 4000 uzoraka pokazalo je da je 6,5% soje pozitivno na GMO. Pozivali su se mjerodavni na temelju ovoga što je napravila Croatia Control u Zagrebu u sklopu jedinog laboratorija u Hrvatskoj koji ima opremu za testiranje po europskim standardima. Tada se pozivalo mjerodavne da obavljaju kontrole preko ruke Zadar-Split … Rijeke i Kopra uvozu soje. I sada ta soja koju hrane poglavito evo vidjeli smo da najviše svinja uvozimo dok Slavonija ima svoju brendiranu crnu svinju, dok ljudi odlaze iz Slavonije mi i dalje uvozimo svinje. Ni prisutnost usjeva u Hrvatskoj na prisutnost upućuje analiza hebricida glifosata u Europljana. O tome je najviše govorio, a poglavito sada i u Hrvata koji nisu puno niži u istraživanjima, o tome je upozoravao naš stručnjak gospodin prof.dr.sc. Marijan JOšt godinama da ti otrovni spojevi su u urinu. EU godišnje uvozi oko 38 milijuna tona soje bez uvoznih carina. Zbog otpora Europljana prema takvoj soji, ta jeftina soja završava kao stočna hrana na velikim industrijskim farmama a rezultiralo je niskim cijenama mesa, jaja, mlijeka i propast malih farmera koji ne mogu tu konkurirati a poglavito to se dogodilo nama u Hrvatskoj. No da bi uopće mogla uvoziti tu soju, EU iz Argentine je morala za 200 puta povećati svoje postojeće maksimalne dozvoljene doze razine glifosata. Danas one iznose 200 puta veće iznose nego što je bilo dozvoljeno. A pokusi su pokazali da se na embriju pileta i žabe degenerativne promjene javljaju i kod 10 puta manjih doza. Mi ovdje kao saborski zastupnici moramo svi zajedno razmišljati prije svega o zdravlju naših ljudi i to ovaj zakon omogućava. Omogućava zbog toga što je zabranjena ta loša hrana koja uništava našu poljoprivredu a šta se tiče medicinskih lijekova, preparata, o tome odlučuju kao i dosada, Ministarstvo zdravstva i svojim pravilnikom. Što znači ovim zakonom štitimo naše poljoprivrednike, naše gospodarstvo jer uvozimo milijarde kuna, milijarde samo voća i povrća, uvozimo samo svinjskog mesa kao što sam rekao, 106 milijuna eura. Meso koje je upitne kvalitete i koje nitko ne kontrolira jer koriste GMO proizvode. Zbog toga mi moramo svi zajedno spriječiti te posljedice jer prema podacima Zavoda za javno zdravstvo, za ljudsko zdravlje mogle bi predstavljati GMO proizvodi alergenost, prijenos gena može uzrokovati također velike štete u prirodi a ovdje ću samo podsjetiti na jednu rečenicu Alberta Einsteina koliko mu je značila priroda i koliko bi mi morali razmišljati o prirodi. „Kad nestane pčela, nestat će i čovjeka.“ Kad nestane pčela u roku 4 godine, nema ni čovjeka, to je priroda. A hrvatska država ima sve uvjete da se zaštititi velikih korporacija kojima je interes samo zarada ne samo na proizvodima nego i na pesticidima, herbicidima, na svim što oni mogu zaraditi a tu su opasni spojevi i to je dokazano, samo se sjetite, ja ću reći kolokvijalno, cidokora koji uništava korov. Tu se nalaze ogromni štetni spojevi i velike dobiti tih korporacija. Ovdje je osnovno pitanje što sa sjemenom? Mi sad na tržištu imamo dozvoljeno tržište i nemamo naše tradicionalno sjeme. Postajemo ovisnici opet velikim multinacionalnih kompanija kao što ne Monsanto jer domaće sjeme izumire i nemamo ga. I ovim pute zbog toga pozivam sve da kupujemo domaće i ovaj zakon u biti i je ono da potičemo domaću proizvodnju, da imamo veću dobit, da ljudi ostaju u svojim mjestima i selima, da potičemo proizvodnju ekološki čiste hrane gdje možemo biti ogromni izvoznici. Ponavljam, 750 000 ha poljoprivrednog zemljišta obradivog je neobrađeno. Koji je to potencijal. Turistička smo zemlja, uvozimo GMO hranu, svinjetinu, voće, povrće. Znači veće dobiti proizvođači hrane imaju strane kompanije nego što ima Hrvatska. Pa kakav je to turizam gdje mi ne nudimo svoje ekološki očuvane proizvode jer jednostavno se ne mogu boriti na tržištu? Zbog toga trebamo zabraniti i prijevoz i provoz i tržište, a ne samo uzgoj jer što ste s uzgojem dobili ako na polici imamo sjeme koje je GMO? Čovjek kupi sjeme GMO koje je posadio, jel' tako? Pitamo se postoji li u Hrvatskoj na poljima GMO proizvoda? Pa naravno da postoji, to znanstvenici dokazuju. Tko će zaustaviti oprašivače, vjetar da ne prenosi taj GMO? Neće nitko. I godinama ljudi upozoravaju kao što je gospodin znanstvenik Marijan Jošt međutim njegov glas se vrlo, vrlo čuo. Navodi Marijan Jošt koje posljedice izuzetno za čovjek se javljaju, on navodi između ostalog 30-ak bolesti. Autizam, … [[Govornik se ne razumije.]] bolest, sterilnost, ugibanje stanica zametka, malformacija ploda, povećanje učestalosti raka, raka jetre, raka žučovoda, prekomjerne debljine, celijakija, visoki krvni tlak, dijabetes, bubrežne bolesti, porast muške neplodnosti itd. Citiram ljude koji nisu se mogli čuti od zaštite zbog toga što su multinacionalne kompanije ponavljam opet, Monsanto, koji kontrolira američka tvrtka, najveći dio svjetskog tržišta i interes im je odvaliti poglavito sjemenom koji poslije treba tretirati a s čime će tretirati, opet sa Monsantovim proizvodima. Zbog toga još jednom naglašavam, ja ću se javljati, ima još dosta toga za kazati, očekujem jednu raspravu, vidim da je se javio popriličan broj, više bih volio da ih se više javilo da ovdje iskažemo svoje zadovoljstvo. Ne svoje prijedloge i konstruktivnost, a to očekujem i od Ministarstva zdravlja i predstavnika Vlade da mi saborski zastupnici ovim Zakonom ne dozvolimo da ubuduće generacije naše budu pokusni kunići. To je naša obaveza i odgovornost. Naša obaveza i odgovornost je zaštititi našu poljoprivredu. Da se kupuje hrvatsko u Hrvatskoj, a ne da uvozimo meso koje je GMO hranom hranjeno. Niti tko kontrolira, niti ima modela da se kontrolira. To je obaveza nas zastupnika o ovome raspravljati. Ja sam vam dao prijedlog kao predlagatelj. Sve vaše amandmane, sve što mislite da treba poboljšati ja ću saslušati, dajte u drugo čitanje pa da vidimo način i model kako da očuvamo gospodarski naš potencijal, poljoprivredne resurse, zaštititi poljoprivrednika, a naravno prije svega i zdravlje naših ljudi. Još jednom, molio bih vas zbog budućnosti naše RH i naše djece, zbog zdravlja da dobro razmislimo o ovome Zakonu. Znam da ovaj Zakon nije lako predložiti, znam da interesne skupine koje čak i političke opcije financiraju koje su pod utjecajem GMO tvrtki koje imaju monopol, ali odvažimo se, mi smo predstavničko tijelo, čak je Ministarstvo tj. Vlada priznala u svome mišljenju da nije sad trenutak izglasati ovaj Zakon. Pa evo, ja bih zamolio predlagatelja da kaže kad je trenutak izglasati ovaj Zakon. Hvala lijepa, ja sam vam na raspolaganju.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo jedan poduži niz replika. Međutim, prije nego što krenemo na replike pozdravimo učenike srednje škole iz Zlatara koji su nam ovdje na galeriji. Pljesak! E, sad krenimo na replike. Prva je poštovanog zastupnika Josipa Križanića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, vi ste o zabrani GMO-a govorili toliko lijepo da ste me skoro uvjerili u vaš stav. Vi i ja znamo da prijedlog ovog Zakona čista demagogija i populizam. Apsolutno je nemoguće i u teoriji provesti ovo što ste vi govorili. Morali bi zatvoriti granice, izaći iz EU, a o zabrani provoza nema šanse. To nije uvoz, dakle uvoz proizvoda o kojima ste vi govorili, meso. Sve to ja podržavam. To nije uvoz nego je unos, jedno tržište. Hrvatska ne proizvodi niti izbliza dovoljno hrane da bi se mogli sami prehraniti da vi zatvorite granice i zabranite sve živo, sve živo što se tiče GMO-a. Koliko god Vi i ja to htjeli, mi ne možemo zabraniti provoz soje, primjerice soje iz Kopra, koja je došla iz Brazila GMO za Bosnu. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa inspekcije bi radile svoj posao, naravno ovim propisima i naravno, da je da je direktiva EU nama nameću i to sad vidimo rezultate svih tih. Mi moramo promišljati da vidimo učinke svih tih direktiva na poljoprivredu i GMO uvoz, a vi ste svjedoci znate, da svinja gdje mi 130 miliona eura svinja, tako da to nije populizam, uvezemo 130 miliona svinja, a vi dolazite iz kraja gdje je svinjogojstvo i vi podržajete ovu dosadašnju politiku umjesto da vi tražite odakle dolazite za svoje građane da se preispita dosadašnje direktive koje mi ovdje implementiramo u zakone koje štete i poljoprivredniku, ekološkoj proizvodnji, znači ekološkom poljoprivredniku i koje potječe odseljavanje hrvatskih seljaka sa područja odakle i vi dolazite. I to je ključni problem. Pa zamislite, samo za svinje 130 miliona kuna, eura uvoza. Milijardu. Jesmo dali poticaj taj našim poljoprivrednicima za ekološku proizvodnju.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi zastupniče Bulj, podržavam vaš prijedlog, pozdravljam ga i raduje me da ste ga uputili u proceduru. Međutim, kao što je zastupnik Križanić ukazao, nemoguće je bez izlaska iz EU zabraniti uvoz GMO hrane recimo iz Amerike zato jer je to na razini EU dogovoreno sporazumom između EU i SAD-a. I upravo iz tog razloga Živi zid traži izlazak naše zemlje iz EU kako bi se mogla maknuti GMO hrana sa polica naših trgovina, te zaštiti naravno zdravlje ljudi i posebno mi je drago da ste spomenuli problem ovih herbicida, glifosfata tzv. ... [[Govornik se ne razumije.]] totalni herbicid Monsanta koji je zapravo živi otrov koji je kancerogen i bezbrojne su studije koje su to dokazivale, od Japana nadalje. Žao mi je što vladajući to ne žele vidjeti niti ih to zanima. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Pernar, slažem se s vama da treba fronta protiv GMO-a unutar EU koji nanosi velike štete. Spomenuli ste i herbicide koji se upotrebljavaju u puno mojoj Dalmaciji u voćarstvu, vinogradarstvu. O tome je govorio gospodin još najviše jer dugi niz godina sam ga pratio. Ne bi se složio s vama da RH mora poštivati sve direktive. Mi smo parlament i ako smo odvažni mi moramo stvarati front, mi smo suverena država da u Europi uopće nema jer nećemo moći sami mi ništa. Mi možemo biti klica te borbe koja već postoji. Ali unutar Europe mi moramo stvarati frontu da proizvodimo ekološki zdravu hranu koja će poticati poljoprivrednike koja će znači, i zdravlje neće biti ugroženo i naravno da neće raditi te interesne skupine unutar Eu za američke tvrtke kao što je Monsanto.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, intencija vašeg zakona je zapravo stvoriti jedan brend od Hrvatske, vi znate koliko Hrvatska prihoduje od turizma i da nam je to glavna gospodarska grana. Ja već vidimo u kojem smjeru će ići replike prema vama, jedna od replika će ići da je GMO free hrana puno skuplja od GMO hrane i uvijek je ono što je zdravlje zapravo skuplje, ali zapravo se tu radi, da je ekološka hrana skuplja i zbog toga što imamo vrlo malo proizvođača. Dakle, ovim vašim zakonom, puno bi više bilo proizvođača i time bi se stvorilo tržite koje bi pojeftinilo hranu. A Hrvatska bi od ovog vašeg zakona za 10 g. postala brend kao jedna ekološka zemlja u kojoj bi zapravo višestruke koristi bilo u tom zakonu. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega, mi imamo jedan ogroman problem, recimo u 2015. u toj godini je 110% više povećan uvoz jaja, poslije smo imali problema, za vrlo niske cijene. Iz Poljske, iz drugih država, 110%. Stotine milijuna jaja uvozimo, a 2/3 Hrvatske imamo prazne. To je uzrokovalo šta ti GMO soja i ostalo, koji one koriste, jednostavno to su jeftini proizvodi koji su štetni za zdravlje i nama pada proizvodnja. Mi moramo zaštiti naše poljoprivrednike, mi smo turistička zemlja, imamo potencijal, 750000 hektara površina neobrađenih. A mi uvozimo jaja, svinjetinu, nema šta ne uvozimo, mljekarski proizvodi također, od sira. Prema tome ja smatram da moramo stvoriti jednu frontu, ponavljam, žao mi je što je Hrvatska bila suzdržana prošle godine oko GMO u Europskom parlamentu, 16 država … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Predrag Matića.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolega Bulj, htio sam danas iskoristiti ovu priliku da riskiram opomenu predsjedavajućega, ali onda u jednom trenutku ukazati na jedan datum, ali onda u jednom trenutku ste vi rekli, da treba zaštiti površinu RH od GMO-a. Dakle, na današnji datum '41. su potpisali Rimski ugovori, o čemu se neki čak i u ovoj dvorani neki vesele, pa je pola Hrvatske, gotovo pola Hrvatske, predano fašistima, pa bi bilo, tu povezujem, da ne dobijem opomenu, lakše bi bilo manju državu, dakle, ostali bi bez Dalmacije, bez otoka, bez Istre, pa bi to bilo lakše zaštiti. A onda su kako opet ovdje neki kažu, '43. g. titojugendi, komunjare, vratile Hrvatskoj oduzeti teritorij i danas moramo brinuti o 56594 četvorna kilometra RH. Hvala.
Ispravno ste rekli, da to baš nema veze s time, a sumnjamo, a osim toga sumnjam da se itko veselio tome, ali nešto će o tome reći kolega Bulj, izvolite. … [[Govornik se ne razumije.]]
Ja bi samo kratko rekao, ne bi ulazio sada u povijesna događanja, govorimo o GMO, mi ako ćemo govoriti o tome, možemo govoriti o Domovinskom ratu i … [[Govornik se ne razumije.]] ali ovo je tema GMO. Ja bi vas zamolio da se vratimo na ovu ozbiljnu temu, poljoprivrednici gledaju, 2/3 Hrvatske sada prazne. Nažalost, to nije država gdje je teritorij prazan, puno je krvi proliveno i kroz povijesti Domovinskom ratu, molim vas, vratimo se na temu, koja je bitna za naše poljoprivrednike, opstanak naroda u 2/3 Hrvatske, Slavonija je prazna, Zagora je prazna i prazni nam se i Lika. Molim vas još jednom, razgovarajmo ozbiljno, da očuvamo našu proizvodnju na cijelom teritoriju RH, inače ćemo biti samo tržište, što jesmo, stranih korporacija i loše hrane. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Bulj, da ne bude zabune, ja sam za apsolutni zagovornik organske hrane, na riječkoj tržišni kupujem već godinama kod istih prodavačica domaću hranu, na Konzali u istoj mesnici kupujem godinama meso naših proizvođača, ali Sabor je mjesto koje se mora raspolagati i baratati činjenicama, jer ovo slušaju građani koji ne bi smijali podlijegati populističkim izjavama. Recimo, kada smo govorili o cijepljenju, svašta se ovdje rekla, pa je opet pala stopa cijepljenja u Dalmatinskoj i Dubrovačkoj županiji koja opasno ugrožava naše zdravlje. Tako da i puno toga što ste vi rekli nije istina. Stoga treba još jedanput naglasiti, u Hrvatskoj, Hrvatska je GMO free uzgoj zemlja, nema uzgoja GMO proizvoda. Da bi se na hrvatske police stavio GMO proizvod, mora se zatražiti zahtjev, u Hrvatskoj nema GMO proizvoda, 129 je uzoraka uzeto, niti u jednom nije nađen GMO proizvod, od bilo koje vrste hrane, mesne, kukuruzne, sojine, svih prerađevina. Dakle, moramo građanima govoriti istinu.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega ovo zadnje ću vam kazati, to je neistina i to je dokazala jedini institut koji ima, privatni, koji ima svu opremu, modernu, to je Croatia control to sam i citirao koliko je pronađemo GMO proizvoda i u kojemu postotku. Što se tiče, da li je ovo populizam ili nije populizam, ja sam dao prijedlog zakona, vi ste govorili o medicinskim, u medicini GMO, pa baš sam to zaštitio. Isto bi bilo što se tiče medicine, bilo kojega pripravka lijeka, znači o tome pravilniku, samo je to izuzeto, ja ne znam, jeste li vi pročitali zakon, volio bi da ste pročitali prijedlog zakona, što se tiče medicinske upotrebe, u medicini, svih lijekova i preparata, ona je izuzeta iz ovoga i to Ministarstvo ili ministar određuje pravilnikom. To sam naveo u ovom zakonu i jedino je to izuzeto iz ovoga i smatram da jednostavno ova vaša replika nije bila u tome dijelu na ovome mjestu. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislav Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, drago mi je da ste otvorili ovu temu, ova tema je svakako, ako kažemo u najširem smislu i svjetonazorsko pitanje. RH još iz onoga kako ga volimo zvati bivšeg sustava se opredijelila za jednu vrstu poljoprivrede koju nazivamo u modernom svijetu intenzivna poljoprivreda u kojoj se koristi dosta kemijskih sredstava i dosta mehanizacije i s tim smo smjerom nastavili. Međutim, vi s pravom upozoravate da unatoč novcu koji nikad više novca se nije ulagalo u poljoprivredu, a imamo najslabije rezultate. Nešto je tome uzrok. Naša se sela prazne, ja ne dijelim mišljenje da je uzrok da je opasnost najveća u GMO proizvodnji, ali kada spominjete ekološku proizvodnju onda je to sigurno prilika za RH da proizvodi kvalitetnu hranu i da tu hranu može plasirati na tržište EU jer to je bolji način za konkurentnost nego da ubacujemo sve više pesticida, sve više umjetnih gnojiva i sve više mehanizacije, a teško ćemo biti konkurentni sa zemljama EU.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Mi se moramo boriti unutar Europe da budemo GMO free komplet znači cijeli teritorij jel imamo turistički potencijal i mi možemo biti hrvatski brend, eko proizvodnja. A ne da mi uvozimo 50% voća i povrća i to je porast, na milijune jaja, znači svake godine po 100% u 2015. 110% više jaja uvozimo, mliječnih proizvoda. znači mi moramo zaštiti i izboriti se unutar Europe da smo mi ti koji ćemo na Jadranu prodavati naše ekološke proizvode, a ne njihove. To je sada borba, trebamo stati na stranu našeg tradicionalne i konvencionalne proizvodnje koju moramo usavršiti i boriti se. Boriti se da Hrvatska 750.000 hektara zemljišta budu ekološki proizvodi. To je naš gospodarski potencijal. A ne da imamo 400 proizvoda na policama GMO.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Pranića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, apsolutno se slažem s vašom intencijom novog zakona. Hrvatska je malte ne turistička država i svi znamo koliko godišnje prihodujemo u državni proračun baš iz sektora turizma. I baš smatram kada bi se deklarirali kao država možda jedina u EU koja malte ne je GMO free zemlja koliki bi imali još dodatni turistički potencijal jel mi se ne možemo sa drugim članicama usporedi s Njemačkom, Poljskom i većim članicama koje idu na kvantitetu. Mi možemo govoriti jedino o kvaliteti. Što se tiče stava da ne postoji u Hrvatskoj GMO proizvodi, sanitarne inspekcije na godišnjoj razini odrade 200 kontrola i utvrđeno je 10 do 20% u tim proizvodima da sadrže GMO supstance, a s tim da ona iznosi manje od 0,9% one dopuštene granice. I upravo je to jedna fiktivna brojka tih 0,9% i smatram da bi u Hrvatskoj trebalo biti 0%. ujedno ako sadrži do 0,9% trebamo … se uopće ne trebaju deklarirati. Prema tome, vjerojatno ovih 10 do 20% proizvoda koji postoje hrvatski državljani uopće ne znaju da postoji GMO sadržaj u njima.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Evo kada pričamo kolega Praniću onda bi volio spomenuti recimo isto hrvatski brend vrgoračke jagode ili moj glavički kupus iz Sinja i brojne druge proizvode koje tribamo reklamirati i pozivati da kupujemo domaće. Evo sada smo imali Vladu koja … novac koji daje za uvoz ili mandarine u Metkoviću, a koji dajemo za uvoz da smo uložili u navodnjavanje sinjskoga polja koje su uopće zaboravili 6 hektara staviti na sjednici Vlade, vrgoračkoga ponavlja se svako 4 godina i da smo imotskoga, drniškoga nebitno koja područja kraških polja nije bitno, smatram da taj nova koji dajemo za uvoz da smo mogli imati vrgoračke jagode svagdje po svijetu, a ne da nam sada guraju španjolske koje su četiri puta veće, koje nemaju okusa i mirisa i tko zna jesu li uopće vidjele zemlju, jesu uopće bile usađene u zemlju. Možda usput tijekom prijevoza su vidjele zemlju, tko zna odakle restu. To potiču ovdje oni, a vidjet ćemo kako će glasat. Hvala.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Ivana Kirina.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Čovjek od kada se bavi poljoprivredom dakle cca 10 tisuća godina bavi se križanjem odnosno bavi se genetikom. Možemo krenuti od Gregor Menedela koji je prvi postavio genetičke zakone i koji se bavio križanjem na jedan primitivniji način do suvremenih genetičara koji koriste sofisticirane metode. Mi znamo da je Hrvatska GMO free country dakle nema proizvodnje i nema proizvodnje i nema sijanja GMO sjemena u Hrvatskoj. Dakle proizvodi koji se uvoze u Hrvatsku moraju biti deklarirani ako imaju iznad 0,9% GMO proizvoda, to je nešto što moramo prihvatiti, to je europski zakon koji mi moramo prihvatiti. Ali moje pitanje vama, moramo biti kritični, da li više šteti pretjerana upotreba pesticida i insekticida sa dugim poluvremenom raspada nego GMO proizvodi odnosno biljke koje su temeljem križanja zaštićeni od utjecaja ne treba puno pesticida?
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Šteta naravno da je šteta i pesticidi i hebricidi i naravno da je to MOnsantu u interesu, oni najotrovniji. To će domaći reći cidokor … po korovu to je njihov proizvod, … kako se uništaje okolo. Ali zbog čega oni to rade? Jel domaće tradicionalne koje su bile sjemenja više nisu jednostavno ih se ne može tim tretirati. Oni sjeme napreduju i bitno je sjeme oni kontroliraju i ti preprati jednostavno će se jedino moći kupiti kod njih za tretiranje tih svih biljka. To je interes preuzimanja. Pa provjerite malo koje proizvode i što znanstvenici kažu o proizvodima Monsanta i hebricidima. Mi ovdje govorimo o GMO proizvodima. Prema tome, mi moramo ovdje čuvati tradicionalnu proizvodnju, strateški je to jer imat ćemo poljoprivrednog zemljišta obrađeno ekološki, imamo turizam, imamo gastro ponudu odličnu. Evo u mome Sinju sinjski arambaš svak je čuo, za brojne druge sinjski pršut, drniški pršut, vrgorački pršut, ali da budu svinja na domaći način, a ne GMO
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kolega Bulj, RH je članica EU-a, znači zajedničkog europskog tržišta koje čini 508 milijuna stanovnika i upravo tu vidim priliku za naše poljoprivredne proizvođače a i za proizvođača hrane. I sad s obzirom da su naši poljoprivredni proizvodi kvalitetniji, umjesto da jačamo poljoprivredu, poljoprivredne proizvođače, koristimo fondove EU-a, mi zadnje vrijeme sve više raspravljamo o nekoj po meni, suludoj ideji izlaska RH iz EU-a. Zamislite vi situaciju da se mi samo odričemo svih tih milijardi koje su nam na raspolaganju, i za poljoprivredu, i za infrastrukturu, zdravstvo i školstvo. Prema tome, ja smatram da bi trebalo daleko više rasprava biti kako iskoristiti što kvalitetnije fondove EU-a pogotovo kad je u pitanju poljoprivreda. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa mi to trebamo preispitati. RH od 2014. do 2020. uplatit će u fondove EU-a oko 4 milijarde eura ili 30 milijarde kuna a vratit će 3%. Znači mi moramo doći u fazu preispitivanja svih direktiva, odlika i onog što smo potpisali pa čak do 2021., Juncker, Tusk, Macron i ta ekipa gdje pripada i naš premijer će da od 2021. neće biti taj fond za izravnavanje, ti fondovi za dostizanje, pa tako me strah da to što smo platiti da će ostati u tim državama gdje uplaćujemo. Znači mi moramo preispitati cijelu priču i moramo zaštititi poljoprivrednika jer ako mi uvozimo najviše svinja a imamo pogodnosti za proizvodnju svinja, domaćih, ja ću sada citirati poslije kad budem 5 minuta, jednoga svoga prijatelja što je kazao o slavonskim svinjama i koliko bi se novca moglo donijeti samo da političari maknu svoje prste i interesne skupine koje pogoduju GMO proizvodnji.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Bulj, znači vi vjerovatno već unaprijed znate da ja ovaj zakon podržavam, da je to jedan od boljih zakona koji je napisan u ovom Saboru, doneseno na raspravu, zaslužuje svaku pohvalu. Ono međutim što mi nije jasno, zašto ste taj zakon napisali u svoje vlastito ime, zašto nije napisano u ime MOST-a nezavisnih lista kojemu vi pripadate, nije valjda da vaš vlastiti ne podržava ovaj vaš zakon? Pa evo, ako možete objasniti zašto baš vaša inicijativa. Hvala vam lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Bunjac, mi smo ovdje zastupnici pojedinačno, naravno da pripadamo svi nekakvim klubovima a možemo i pojedinačno djelovati. Evo na Odboru za zdravstvo glasali su zastupnici Marko Sladoljev za ovaj zakon, Ines Strenja-Linić i na Odboru za zakonodavstvo isto troje oporbenih, gospodin Vlaović i gospodin Aleksić. Znači pojedinci su glasali iz tih klubova. Ja vjerujem da će ovdje glasati svi oni koji misle da treba glasati, oni koji misle da trebaju poboljšanja, da ćemo uglavnom izglasati, ide u drugo čitanje. To je bitno, da će većina. Ja vjerujem, evo da će kolege koji misle iz MOST-a, iz drugih, da će glasati i svi ovo podržavati. Ovo je moja osobna inicijativa jer sam dao i amandman na zakon koji je bio donesen o GMO-u prije nekoliko mjeseci.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, da nije bilo križanja, da nije bilo pesticida, da nije bilo zaštite usjeva, voća, povrća određenim sredstvima, sve bi to propadalo i mi bi živjeli u gladi. Mi bi radili još za kilu masti, cijeli dan bi kopali kukuruz Turićaninu. Ja ću vam reći ovak. Kad govorite o pršutu, ajmo otkriti odakle dolaze te svinje, te silne svinje za taj silni pršut koji se proizvodi. Iz Slavonije jednim dijelom. A Slavonija je zaštićena u slavonskoj Cvelferiji i od GMO-a i od uvoza svinjetine jer mi imamo naše Ferbežara da ga ne reklamiramo ovdje ali moram reći, mi kupujemo i jedemo još uvijek svoje i vi neće vidjeti Slavonca da ide u Lidl, i u Billu da kupi slaninu, da kupi kulen ili kobasicu, oni jedu domaće. Mi moramo sebe promijeniti, moramo promijeniti svoju svijest. Sebe osobno a ne svijet. Kad mi budemo kupovali od svojega i svoje, onda će i naše ići naprijed a ne tuđe.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Prirodna križanja su ok, međutim ovdje je nešto drugo, ovdje je nešto drugo o čemu mi pričamo. Vi ste znali suglasni da mi 131 milijun eura samo za svinje dajemo? Pa koliko Kinezi bi uvezli slavonskih svinja, moglo bi biti od Ploča do srpske granice, znači trebalo bi 1000 km, ali samo da maknemo mi svoje pipke i da ne pogodujemo ovnima koji kontroliraju i sjeme i koji ne kupuju domaće. Vjerujte mi, 2/3 Hrvatske su prazne, vi znate da su prazne. Mi nemamo navodnjavanje, mi samo za taj novac koji dajemo za uvoz svinja, mogli smo navodniti polje Vrgoračko i Sinjsko, Imotsko i Drniško, ali mi to ne radimo. I mi ne prodajemo svoje proizvode na Jadranu nego nažalost nego vaše zelene Hrvatske dolaze dolje na sezonu a prodaju ove GMO proizvode i svinje iz drugih država, iz Nizozemske. I tu je problem. 750 000 ha zemlje je neobrađeno, poljoprivredno.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu zdravstva, dr. Željko Plazonić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi saborski zastupnici. Ja bih bio vrlo kratak, s druge strane vratio bih se na meritum stvari, a to je sam Zakon o GMO. Naime, prijedlog Zakona o zabrani GMO koji je predložio gospodin saborski zastupnik Bulj je u suprotnosti sa zakonodavstvom EU, a koje smo mi obvezni primjenjivati od pristupanja EU, te njegovim donošenjem nastala bi pravna praznina i hrvatsko nacionalno zakonodavstvo više ne bi bilo usklađeno sa propisima EU u ovom području. Vrlo kratko, ono što je jako bitno na što bih ja stavio glavni akcenat jeste odredba europske zajednice i Direktiva iz 2015. 412 europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o izmjeni direktive iz 2001. koja kaže, ja bih zamolio da svi budemo jako, jako pažljivi. Ona regulira mogućnost država članica da ograniče ili zabrane uzgoj genetski modificiranih organizama na svojem državnom teritoriju. Prema tome, ukoliko mi prihvatimo direktivu, mi kao država imamo pravo i mogućnost, a vidim da bi to bilo vrlo interesantna mogućnost da zabranimo ili ograničimo modificirane organizme na svojim državnom teritoriju. Zato Ministarstvo zdravstva ne podržava postavljeni Prijedlog Zakona o zabrani GMO zastupnika gospodina Bulja jer je isti u suprotnosti sa postojećim zakonodavstvom u EU i mišljenje je usaglašeno sa središnjim tijelima državne uprave nadležnim za poljoprivredu, za znanost i za okoliš, za zaštitu okoliša sukladno nadležnostima iz članka 3. Zakona o genetski modificiranim organizmima NN od 70/05, te sa predsjednicima Vijeća za GMO, odborima za uvođenje GMO-a u okoliš i Odbora za ograničenu uporabu GMO. Evo, toliko sam rekao. Hvala vam lijepo na pažnji.
Imamo nekoliko replike. Prvo je poštovani zastupnik Željko Jovanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, meni zanima obzirom da Ministarstvo zdravstva nadležno za uzorkovanje hrane u RH, da li su točni podaci koje sam našao, a kolega Bulj je rekao da to nije točno, da u RH niti u jednom uzorku nije pronađen GMO proizvod. Dakle, da na hrvatskim policama nema GMO proizvoda. I drugo, da li je bilo koji proizvođač, distributer zatražio i podnio zahtjev za stavljanje na police GMO proizvoda u RH?
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Koliko sam ja informiran, vaši podaci su točni i odgovaraju istinitom stanju. Koliko ja znam nitko nije podnio zahtjev za stavljanje GMO proizvoda na police naših trgovačkih marketa jer jednostavno to ni po sadašnjem zakonom nije dozvoljeno. Prema tome, mi imamo Zakon koji je star 12 godina i on to ne dozvoljava pa se još uvijek moramo po tom starom zakonu ponašati. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, vi ste tu branili Zakon znači, koji je HDZ sa svojim partnerima HNS-om i ostalima donio, koji na mala vrata dozvoljava da se unesu GMO proizvodi, sjeme i da se uzgajaju u RH. Ovo što se tvrdi da u RH nema GMO proizvoda, to je notorna laž. Najveći dio sojine sačme koja se koristi za tov stoke je iz Argentine koja je najveći svjetski ... [[Govornik se ne razumije.]] za proizvodnju GMO hrane. I ako vi mislite da svinje koje su pojele GMO sačmu nisu GMO tretirane, onda ste u jednoj velikoj zabludi. Kao drugo, proizvođači soje su prošle godine, hrvatski proizvođači soje, iako su dobili deklaracije da soja sjemenska nije GMO, dolaskom u silose i ispitivanjem pokazalo se da su određeni uzorci pokazali da je GMO. Znači, netko nam podmeće, a mi se ne možemo braniti jer ste vi donijeli takav lijepi Zakon koji nam pomaže da u RH dođe GMO. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa uvaženi državni tajniče. Moram priznati da me malo podsjećate na Andreja Plenkovića koji stalno govori da nema nikakve afere, a onda malo poslije par sati ga stvarnost demantira. Znači, vi kažete da EU dozvoljava Hrvatskoj da zabrani GMO, ali ne dozvoljava zastupniku Bulju da zabrani GMO. Znači, objasnite mi molim vas tu logiku. Druga vaša nelogičnost, vi kažete da u RH nema GMO proizvoda. U čemu je onda problem? Onda je Zakon gospodina Bulja potpuno isprazna forma. On nikoga ne ugrožava. Nema GMO, OK. Onda šta? Zakon je najobičniji nekakav komad papira, ne odnosi se na ništa, ne zabranjuje ništa. Čega se onda bojite? Objasnite mi malo to, ne razumijem tu vašu logiku. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, ovo ću reći zbog vas, a i prije svega zbog javnosti. Ukazati ću vam na jedan problem. Iako je riječ o medicinskim proizvodima koji se koriste u veterini, oni imaju itekako implikacija na zdravlje čovjeka. Prema navodima mnogih veterinara, ne provodi se dovoljno jasna i precizne inspekcije proizvoda koji se daju životinjama, puno puta su ti proizvodi nabavljaju na crnom tržištu, naravno iz ekonomskih razloga i o tome bi svakako, koliko sam shvatio vi ste iz Ministarstva zdravlja, zdravstva. O tome bi ipak trebalo posvetiti pažnju da se te kontrole uspostave jer možda je to opasnije u ovom trenutku od ove opasnosti o kojoj danas govorimo.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi predstavniče Vlade, ja bi citirao vaše mišljenje u prvoj rečenici, vi predstavljate Vladu. Vlada RH, znači u mišljenju, u ovom trenutku ne podržava predmetni prijedlog zakona, u ovome trenutku, jel podržavate sada ili nikako? Ili ćete vi dati možda bolji prijedlog, ili ćete puštati u drugo čitanje, pa ćemo vidjeti. Znači, vi u ovom trenutku, kažete, da sad, baš u ovom trenutku, ne podržavate ovaj prijedlog. Evo, uzmite mišljenje, pa ćete vidjeti. Ova definicija se još nije dogodila nikada. Pa zašto ne u ovome trenutku, trebalo je prije, jer bi zaštitili ekološku, našu proizvodnju u RH, pa ne bi uvozili ovo sve što uvozimo od 71 kg voća o povrća po glavi stanovnika. Ne bi uvozili najviše svinja, ne bi nam stočarstvo, tj. mljekarska proizvodnja propala, ne bi nam 750000 hektara zemlje ležalo neobrađeno i koje je pogodno bilo tlo za proizvodnje hrane, pa bi sve to bilo impliciralo gospodarski rast, zapošljavanje, jer bi u turizmu prodavali našu hranu, hranu proizvedeno na teritoriju RH. A za ovaj novac šta uvozimo mogli smo navodniti sva polja, cijelu Slavoniju, imat najbolji sustav navodnjavanja. Ali, mi to nemamo, mi imamo samo obećanja, a ljudi odlaze, 2/3 Hrvatske su prazne. Tko će sada postati vlasnik tih parcela, ovih, poljoprivrednog zemljišta. Znamo da Zakonom o prodaji poljoprivrednih zemljišta 2020. ste omogućili da mogu stranci kupiti zemlju poljoprivrednu, pa čak i OPG mogu stranci otvoriti. Znači kome ste vi omogućili cijeli ovaj proces da se 2/3 Hrvatske isprazne, a da uvozimo najviše svinja. A znate koliko se može proizvesti dalmatinskog pršuta, drniškog pršuta, od domaćih svinja da potičemo domaću proizvodnju za ovaj novac što uvozimo. Koliko se može poljoprivrednih dobara uvesti, dokle vi kažete da u ovome trenutku, a taj trenutak je trebao biti, ima 20 g., 15. Poticati sve ovu poljoprivredu, a ne uvozni lobiji da unište hrvatskog seljaka i selo. Jer bez seljaka nema bogate države i mi nema ni grada. Pa 2/3 Hrvatske su prazne. Evo kolege s menom iz mojih krajeva, kada idemo dole, prazna Lika, ne vidite ovce, krave, koze, ne vidite ništa, prazno. Ja vas zamolio da još jednom razmislite i da objasnite ovdje, svima nama, da nam objasnite, šta znači u ovome trenutku ne podržavate predmetni prijedlog, a inače, sanitarne inspekcije, svake godine provedu približno 200 kontrola različitih proizvoda iz Hrvatske, u hrvatskim trgovinama. U prosijeku se utvrdi da između 10 i 20% proizvoda sadrži GMO. On je u granicama od 9 i onda se mora, on je iznad granica 0,9 čak su iznad granica, znači 0,9 granica i u 0,9% je sporna, međutim, činjenica je da je jedini laboratorij koji je opremljen za testiranje hrane po europskim standardima, dokazao Croatia control, to iz medija vidimo na tribini, di je bio tada i bivši ministar Jakovina, da je dokazao, da pri kontroli zrno soje, namijenjenog izvozu 2013. g. utvrdili su da je 12% soje proizvedeno u Hrvatskoj, GMO pozitivno, od samo … [[Govornik se ne razumije.]] uzoraka je imalo više od dopuštenih 0,9% GMO. U godini sljedećoj znači 2015. tj. nazor nad 4000 uzoraka, pokazalo je da je 6,5% soje pozitivno na GMO, zato, trebam još jednom kazati, pozivam se i na neovisne laboratorije, koji postoje u RH i koji su javno iznosili te podatke, međutim, mi to ne želimo ćuti. A zamolio bi još jednom sve vas kolege saborski zastupnici, pošto je vlada u svom mišljenju rekla, da u ovom trenutku ne podržava ovaj zakon, da ga vi podržati, a u drugom čitanju će biti valjda trenutak, da napokon bolji, poboljša zakon sa amandmanima, da ga napokon prihvatimo. Jer ovakva definiciju nitko ne može prihvatiti, a poglavito mi saborski zastupnici, da od trenutno ne može se … [[Govornik se ne razumije.]] a biti će u budućnosti. Hvala lijepo.
Imamo 2 replike, prva je poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, ovo ste dobro citirali, da Vlada u ovom trenutku ne podržava ovaj vaš zakon koji se bori protiv GMO, znamo što vlada podržava, grupni kapital, bankarski sektor, a jedan od najvećih krupnih kapitala je Monsantno. Znamo gdje je Monsantno stručnjak i što najviše radi i egzistira i u Hrvatskoj na jednoj adresi gdje nikad nikoga nema, ali Monsantno se kreće i polako ulazi na hrvatska polja. A kako to izgleda, bio je jedan serijal u Americi, gdje su farmeri proizvodili soje sjeme soje, Monsantno puštajući gen koji su patentirali kroz svoje sjeme, na kraju je kroz svoju policiju koju su formirali, uspio dokazati da je taj gen prešao na sve soje koje su farmeri uzgajali. I više nitko mogao uzimati svoje sjeme, nego su svi morali kupiti od Monsanta. To će se dogoditi i nama, ali tada će biti kasno.
Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Ta zadnja rečenica kojega je u biti definicija svega. To je definicija svega, to u Americi dogodilo se, da su poljoprivrednici, znači da je oprašila njihove površine sa GMO površina i jednostavno oni više nisu mogli, nego samo njihovo sjeme. I to je interes, borba za sjeme. Onaj tko ima sjeme u svojim rukama i tko vlada nad sjemenom, tja je vladar cijelog svijeta, jer sjeme je izvor života, a bez poljoprivrednog proizvoda sjemena nema. Mi zato u Hrvatskoj, moramo pokrenuti cijelu frontu, ako treba u cijeloj EU, mi potencirati iz Hrvatske, da zaštitimo ekološku proizvodnju, tj. proizvodnju, tradicionalnu, kongenijalnu, a imamo površina i imamo mi čak i tržište za naše površine a to je turistička sezona, gdje imamo dobiti milijun, a ovako bi imali 5 puta bi veću dobit imali u turističkoj sezoni, više zaposlenih, zemlja bi bila obrađena 2/3 Hrvatske ne bi bile prazne, a ovaj novac od uvoza, gdje uvozimo meso, koje ne kontroliramo i koje se hranilo GMO proizvodima i sojom, ona je u biti kontaminirana cijeli prostor RH.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Zekanovića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Ovdje mi je jako interesantno da zapravo evo kolega Jovanović upravo je napustio sabornicu i državni tajnik složili da u Hrvatskoj nema GMO hrane, da nema GMO proizvoda na hrvatskim policama, a onda je kolega Bunjac fantastično reagirao, ako nema u čemu je problem. Zapravo imamo dvije teze ili netko laže, znači ima ga, ili jednostavno vi ne razumijete meritum ovog zakona. Ako nema GMO proizvoda pa u čemu bi bio problem onda ovaj zakon usvojiti? Zašto ga Vlada ne prihvaća? Znači jako jednostavno, evo kolega Bunjac je to fantastično shvatio, ako nema. a vi i kolega Jovanović iz SDP-a ste se složili da nema, ajde onda ajmo ovaj zakona usvojiti pa problema nema nikakvih niti je bilo GMO-a niti će ga biti, tako da je stvar iznimno, iznimno logična. Ne vidim problem nikakav. Možda ipak malo ima GMO-a.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Ma evo složio bih se znači jednostavno ako nema GMO-a zašto ne bi usvojili zakon, ako ga ima zašto ga ne bi usvojili. Ovdje se cijelo vrijeme potencira da nema GMO-a, a evo i nezavisni laboratorij koji je jedini po standardima EU mogu kontrolirati oni su javno iznosili na tribinama gdje je bio bivši ministar Jakovina 2015. naveo je da ima GMO-a na našim policama, u stočnoj hrani. U stočnoj hrani je problem šta mi primjera meso koje uvozimo ne kontroliramo, a naravno da ga se hrani vanka GMO proizvodima i da tako naše stočarstvo propada i tako se nama štete još više nanose ne samo iseljavanje, ovo je demografska mjera ovaj zakon. Jer bi mi poticali ekološku proizvodnju, tradicionalnu proizvodnju, a ovaj novac koji dajemo za uvoz, a uvozni lobij je prejak. Oni su ovdje sada vrlo šutljivi, znači taj uvozni lobij je prejak i mi se možemo. Kažu kako ćemo mi to sami? Ajmo napraviti frontu u cijeloj EU neka se čuje glas i u Europarlamentu, ajmo se boriti jel će biti Hrvatska izumrijet će. Hvala.
Hvala. Sada će u ime KLuba zastupnika Živog zida i SNAGA-e govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Poštovani državni tajniče. Pred nama je danas jedan zakon koji je potpuno logičan, vrlo konstruktivan, vrlo pozitivan, zakon koji štiti hrvatske građane, koji štiti ono najvrjednije ono što oni imaju, a to su njihovo zdravlje pa i sami životi. Vrlo je zanimljivo da je ovaj Visoki dom još prije 20 godina znači 1998. zabranio sjetvu GMO-a i korištenje čak i u pokusne svrhe. U međuvremenu svih 21 županija proglasile su se GMO free područjem i prema nekim dostupnim anketama 90% stanovništva Hrvatske je protiv GMO-a. I veli ovdje jedan kolega zastupnik, zašto se Hrvatska ne brendira kao zemlja bez GMO-a, ona se brendirala, brendirala se 2001. godine kada su po cijeloj Hrvatskoj, a osobito po turističkim zonama dignuti jumbo plakati i na tim jumbo plakatima pisalo je sljedeće: „Dragi gosti, želimo da vam boravak u Hrvatskoj bude što ugodniji, sadržajniji i zdraviji. Hrvatska je zemlja u kojoj su pitanja zaštite prirode i okoliša jako važna cijelom njezinom stanovništvu. Očuvanje netaknute prirode, njezine ljepote i biološkog bogatstva prioritet je svim građanima RH. Stoga je Hrvatska rekla NE proizvodnji hrane koja sadrži GMO organizme i sačuvala tradicionalni način proizvodnje hrane. Hrvatska je zemlja zdrave hrane, očuvane prirode i okoliša, čistog mora i srdačnih ljudi. Ako tražite zdravi odmor na pravom ste mjestu. Dobrodošli!“ To je bila kampanja Ministarstva turizma, Ministarstva okoliša i Ministarstva gospodarstva 2001. godine, dijelili su se letci, bili su jumbo plakati. Što se je u međuvremenu promijenilo? U međuvremenu se promijenilo to, da su naravno letci i jumbo plakati nestali, a 2003. godine odjednom se donosi Zakon o zaštiti prirode koji načelno dozvoljava uvođenje GMO-a. 2005. godine Sabor već donosi Zakon o GMO-u kojim se uvodi kao pokusno, namjerno uvođenje, pa počinju priče potpuno neutemeljene na nekakvoj koegzistenciji GMO-a i ekološke poljoprivrede, znači to je ne samo laž, to je notorna glupost. Kao što kaže državni tajni, to je u suprotnosti sa zakonima EU, a ja tvrdim da je koegzistencija GMO i ekološke poljoprivrede suprotna sa zdravom pameti. Jer misliti da može postojati GMO polje i pokraj njega ekološko polje jednostavno nije moguće. Posljedice GMO polja osjećaju se u krugu 25km, zahvaljujući prometu recimo to tako, pčela, kukaca, ptica, klimatskim uvjetima kao što je vjetar itd. nije moguće, a to u ovom zakonu piše da je moguće. Mi smo vidjeli da 2004., 2005. prema uhvaćenim wikileaks depešama američko veleposlanstvo kaže da je u Hrvatskoj otpor vrlo jak i da će ga trebati postupno slamati dva do tri desetljeća. Sada je prošlo već 15 godina od tada, vidimo da se otpor slama. Ubacuju se GMO lobisti u sva vijeća koja se tiču GMO-a, kupuju se znanstvenici. Monsanto kaže da će kupiti jednu trećinu hrvatske zemlje. Premjer Tim Orešković, htio je kupiti 10000 hektara u Slavoniji, nikada nije rekao, što je za što mu to treba, jer je to kao poslovna tajna. Pazite, premjer jedne države ima poslovnu tajnu. To je valjda isto poslovna tajna borg 2. Nadstojnici kvazi znanstvenici koje ovdje slušamo čak i u ovdje u Saboru, dolaze nam s pričom da se ovdje radi o znanosti i to ne o znanosti, koja je recimo, objektivna, nego znanosti koja je fatalna. Širi se znanstveni fetalizam, pa se govori da je GMO nužan, da je on neizbježan i da odgađanje uvođenja GMO sprječava napredak, a ne radi se ni o kakvoj znanosti, nego se radi o kontaniminiranoj znanosti i propagandi, koja služi isključivo profitu. Ponavljam profitu, a znanost ne smije služiti profitu. I to što je najbitnije, on služi profitu isključivo stranih korporacija i što je najsmješnije od svega profitu 3 korporacije. Znači kompletno zakonodavstvo GMO koje se donosi, donosi se u interesu 3 strane korporacije i to se onda još naziva znanošću. Mi ovdje slušamo također laž, ljudi koji nemaju pojama što pričaju. Da su GMO proizvodi jeftiniji od konvencijalne, odnosno, od ekoloških, nisu. Skuplji su. Troši se daleko više herbicida, daleko su posljedice su katastrofalne, po prirodu prije svega, po organizme, po životinje. Prinosi su 15% manji u odnosu na ekološku poljoprivredu, dajte se informirate. Ima dole, evo pod našim nogama knjižnica, ako niste znali, idite, posudite si koju knjigu, imate knjige pa čitajte. Pustite portale, pustite državnog tajnika i njegovog pričice i Jovanovićeve, nego dajte se informirajte. Ne slušajte Monsantno propagandu, Monsanto je tvrtka koja je nastala da proizvodi bojne otrove. Tvrtka ubojica. Koja je u Indiji uzrokovala svojim ugovorima, GMO sadnji 300000 samoubojstava poljoprivrednika, 300000. Takvu tvrtku netko želi dovesti u Hrvatsku. Pa gdje to ima, nije li to zločin nad svojim vlastitim narodom. Kaže, u Hrvatskoj nema GMO. Hrvatski zavod za javno zdravstvo 2009. g. objavio da od 33 kontrolirana proizvoda, 14 sadrži GMO, znači gotovo 50%. Znate li koja je bila posljedica? Smijenjen je ravnatelj HZZO-a, toga Zavoda za javno zdravstvo, to je bila mjera vlade. Umjesto da provjere, jel to istina, oni su ga jednostavno smijenili i kraj priče, što češ ti nama, objavljivati neke podatke. Da li znate da 100% usjeva na kugli zemaljskoj, od 100% usjeva, 71% oprašuju pčele. Da u Kanadi nakon uvođenja GMO-a su pčele pomrle. Što ćete u budućnosti rukama oprašivati voćnjake, kada više ne bude pčela. Proučite si studiju danskih farmera, koja je objavljena na konferenciji o sigurnosti hrane u Pekingu, 25. i 26. 7. 2014. g. koja se temelji na promatranju 30000 svinja. Svinje koje su hranjene GMO, imale su probavne smetnje, trebale su 3 puta više lijekova, nego svinje hranjene normalnim putem. Imale su 2, po 2 praščića manje u svakom leglu. Daleko manje su produdirale mlijeko, imale su veliko krvarenje u trbuhu, čireve, skraćeni životni vijek, a plodnost krmača smanjena je sa 8 legala na 6 tijeku životnog razdoblja. U krvi, bubrezima i srčanom tkivu imali su ogromnu količinu glifosata, koji dolazi zajedno sa GMO. Ne slušajte mene, informirajte se među pravnim znanstvenicima. Proučite jedan od najvećih eksperimenata, koji je ikada napravljen u Velikoj Britaniji i zove se …/Govornik govori engleski./… koji je koštao 11 milijuna dolara i prilikom kojeg je ostvareno 4000 posjeta poljima, pregledano je milijun biljki, 750 tisuća sjemenka i milijun i pol životinja. Utvrđeno je da tamo, gdje su se nalazila GMO polja, da su biljke u potpunosti uništenosti po principu spaljene zemlje, da je broj leptira otpao za 2/3, da je broj pčela opao za minimalno 50%, da su nestali paukovi, da su nestali kukci, da su nestale ptice. Da je u potpunosti uništena bio raznolikost. Ponavljam još jednom, ne vjerujte meni, informirajte se, to su javno dostupni podaci, samo je potrebno malo dobre volje. Pročitajte studiju … [[Govornik se ne razumije.]] znanstvenika Andresa Karaska, koji je dokazao, da GMO i glifosati uzrokuju malformacije kod embrija žaba i kokoši i to identični onima koji se pojavljuju kod malformiranih beba, koja se rađaju u ruralnim područjima. Nakon uvođenja GMO, prije uvođenja, 19 beba je bilo malformirano na 100000 rođenih, nakon uvođenja GMO 90. Broj malfromacija se povećao za 4 do 5 puta. Probavne smetnje su se povećale za 250%, upala pluća za 350%, rak jetre za 10 puta. Pročitajte u Paragvaju gdje su zaprašivali s glifosatima iz aviona, kada bi ti glifosati pali na djecu, djeca bi umrla, umrla. Pročitajte, ne vjerujte meni, informirajte se, gospodine ja znam da je teško čitati, ali evo, ako želite raspravljati, pa, molim vas, potrudite se malo. Također istraživanje u regijama RR soje u Brazilu i Argentini pokazale su da su ljudi imali toksične poremećaje vida i disanja, da se povećava broj spontanih pobačaja, da je neplodnost povećana za 25%, da su ljudi imali promjene u živčanom sustavu, oštećenja kostiju, bubrega, kože, alergije na gluten, potpuno nepoznata bolest prije 20. stoljeća, celiakliju također nitko ne zna. Okrenite se oko sebe. Evo, ja sam postavio zastupnička pitanja. Kakva je tendencija oboljelih od raka u RH? Ovako. Evo, zna i gospodin Ćelić. Ravna crta. Hrvatska je 6. u svijetu po smrtnosti od raka, 6. u svijetu. Kolike su stope rasta Alzheimera, Parkinsona, Chronove bolesti, autoimunih bolesti. Pa neki uzrok tome postoji, neki uzrok postoji. '97. smo uveli te trgovačke centre i od onda se počinjemo hraniti u trgovačkim centrima s uvoznom hranom, evo prošle godine smo uvezli čak 10 milijardi kuna hrane. Uvozimo sve živo. Uvozimo lišće, granje uvozimo, mahovinu uvozimo, meso, voće, povrće. Negdje uzrok postoji. Jeste čuli na Odboru za zdravstvo ministra Kujundžića koji kaže uzrok bolesti je hrana. Nisam ja rekao, rekao je vaš ministar zdravstva. Imate li uši da čujete? Prema tome, ako je ova Vlada doista protiv GMO-a i ako je svjesna svih njegovih posljedica i ako su svi Hrvatski protiv toga i ako svi hrvatski građani žele zdravo jesti, ja se nadam da državni tajnik ne želi jesti GMO hranu. Ja se nadam da ne želi nositi GMO odjeću, recimo GMO pamuk. Ja se nadam da ne želi koristiti GMO kozmetiku, bilo da je to dezodorans, bilo da je to deterdžent ili nešto drugo. Nadam se da je to tako. Onda poduzmite oštre mjere. Vi sami kažete Europa dozvoljava. Idemo to zabraniti. Zašto ne objavljujete deklaracije za GMO? 2005. ste Zakonom o GMO-u propisali da moraju biti deklaracije. Znači, vi u vašemu Ministarstvu zdravstva koje ništa ne radi, ovdje nije donijelo jedan-jedini zakon, totalni nesposobnjakovići, nisu u stanju provesti Zakon iz 2005. godine. Vi kršite prava potrošača, kršite prava potrošača na informacije. Kršite hrvatske zakone. Prodajete maglu. Kako je moguće da dođete u Sloveniju, evo tu možda sat vremena odavde, da je svaki proizvod označen da li ima GMO, da li sadrži boje, da li sadrži aditive, da li sadrži laktozu, bilo šta, sve imate na onoj prvoj stranici vidljivo da čovjek s visokom dioptrijom može vidjeti isti trenutak. A kod nas toga nema. Zašto? Čega se bojite? Znate li što je rekao ministar zdravstva Andrija Hebrang zašto se ne smiju uvesti deklaracije? Zato što bi to oštetilo profit korporacija. Pazite vi izjavu ministra zdravstva. Znači, to je ministar za zaštitu korporacija, a ne ministar za zaštitu zdravlja ljudi. Razmislite o ovome što ste sada čuli, informirajte se.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Josip Križanić.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Htio bih za ovom govornicom o ovoj ozbiljnoj temi i razgovarati o realnim okolnostima u kojima donosimo ovaj Zakon. Gospodine Bulj, sad vi mene malo slušajte, ja sam vas slušao. Dakle, mislio sam govoriti na isti način kao i vi, napamet, 15 minuta koristiti, pa da ja onda govorim o svim nemogućnostima i nebulozama koliko sadrže onih 5 članaka u realnom vremenu. Drago mi je da je tu gospodin Zekanović koje je glasova prije dva mjeseca za onaj prethodni Zakon i drago mi je da tu sa mnom sjedi i gospodin Vlaović i da je tu stavio non-GMO ili GMO free jer smo u prethodnom sazivu Sabora na istoj valnoj duljini raspravljali o onom prethodnom Zakonu. Dakle, za razliku od kolege Bunjca, ja tvrdim da ovaj Zakon nije logičan, ovaj Prijedlog Zakona i nije provediv i nije realan. Eto, to je moje mišljenje. Ali prije rasprave o Prijedlogu Zakona, osvrnuo bih se na mišljenje koje je u okviru političkog dijaloga. U lipnju 2015. mi smo sjedili zajedno u Odboru za poljoprivredu. Saborski Odbor za poljoprivredu uputio je Europskoj komisiji o mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabo genetski modificirane hrane i hrane za ... [[Govornik se ne razumije.]] na svom području. Dakle, tad je izraženo mišljenje kako je prijedlog uredbe koja je tada bila u proceduri donošenja, bilo potrebno propisati jasnije, mi smo to mišljenje tražili, da se jasnije propišu mogućnost izuzeća uporabe genetski modificirane hrane i hrane za životinje, ali i ostavi pravo odlučivanja državama članicama za izuzeće od uporabe bez navođenja posebnih uvjeta. Tada nam je komisija odgovorila na ovaj upit i ukazala nam na odredbe Povelje o temeljnim pravima EU, a posebno čl. 15. sloboda poduzetništva i čl. 41. pravo na dobru upravu. Dakle, tada se radilo o uporabi GMO hrane i hrane za životinje, a u međuvremenu smo donijeli Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o GMO-u, generalno govoreći o sveobuhvatnom postupanju sa GMO. Bitno je naglasiti da RH kao ozbiljna članica Eu preuzela prava i obaveze koje trebamo i moramo ispoštivati želimo li ostati u Eu i želimo li biti članica EU i želimo li se ponašati po pravilima koje propisuje jedna sređena zajednica. Naravno da istovremeno pri tome trebamo štititi interese koje RH zastupa, a vezano uz GMO. Želim ovdje podsjetiti, vi ste rekli kolega predlagač kako su sve jedinice regionalne samouprave svojim odlukama proglasile svoja područja, dakle sve županije GMO free i one potvrđuju smjer RH kao GMO free države. Donošenjem zakona, prošlog u ovom Saboru 2. veljače 2018. o GMO-u predviđeno je donošenje uredbe Vlade RH na prijedlog Ministarstva poljoprivrede kojim će se propisivati ograničavanje ili zabrana uzgoja, dakle govorim o zabrani uzgoja na dijelu ili cijelom području RH. Slijedom navedenog u proceduri koju će RH podnositi EU zahtjev za izuzećem od uzgoja GMO-a ostavljeno je dovoljno prostora za određivanje razloga na koje se RH može pozvati u svezi navedenog zahtjeva. Dakle nedvojbeno smo klub HDZ-a je nedvojbeno protiv uzgoja GMO-a na cijelom području RH sukladno stavu svih 21 županija u RH. Neovisno o tome tema GMO izaziva s pravom veliki interes javnosti, ali i određenih i opravdanih sumnji u mogućnost sprečavanja utjecaja globalizacija posebice jedinstvenog europskog tržišta na čuvanje državnog suvereniteta RH po pitanju unošenja GMO hrane u RH u vidu hrane, ali bitnije sjemena te zabrane uzgoja istog. Tu moramo biti energični i rezolutni jer bi i sama pomisao na mogućnost i pokusnog polja kolega Bulj, makar i u kontroliranim uvjetima mogla izazvati nesagledive posljedice, a kakve GMO sjeme može izazvati ako izmakne kontroli. Hrvatska je mala država i stoga sam što se tiče unosa bilo kakvog GMO sjemena makar i za pokuse izričito protiv. I u najstrože kontroliranim uvjetima, dakle poduzeti sve mjere zaštite od sjetve GMO sjemena kao i mjere strogog kažnjavanja prekršitelja. S druge pak strane već naprijed navedenom RH je članica Jedinstvenog europskog tržišta, samim time preuzela je prava i obveze kako je nemoguće zabraniti uvoz mesa od životinja hranjene GMO hranom, kolega Bulj. Tu i nema uvoza nego se radi o unosu, nema kontrole na granici. Nije korektno niti ekonomski opravdano i dopustivo zabraniti našim seljacima, sada vama gospodo govorim iz HSS-a jer u jednom momentu govorite jedno, a sada govorite drugo. Vrlo jasno bi htio čuti vaš stav o tome. Da li smo mi za to da našim seljacima zabranimo GMO hranu za životinje koju nesmetano koriste njihove kolege u EU i koja hrana upravo ovo meso nesmetano dolazi u RH? Vama gospodine Bunjac, za informaciju, da, GMO soja je jeftinija, a ne skuplja, jeftinija je 20% i tko bi inače uvozio GMO soju? Jel to logično? Je. Zato je uvoze jer je jeftinija. Isto tako je normalno da … sjeme GMO zato jer vrlo vjerojatno daje veće prinose, a ne manje. Takvom zabranom naš bi stočar uz sve druge benefite koje koriste seljaci u EU bio dodatno nekonkurentan. Primjerice postavljam pitanje ponovno ovo vaše koje ste vi govorili, kamo ide GMO soja koja pristigne u Koper? Ide u okruženju, u Bosnu u Hrvatsku, u Srbiju, u Austriju, Mađarsku itd. to meso tih životinja nesmetano ulazi na naše police, uvoze ju lanci, to meso je subvencionirano od zemalja članica koje sam nabrojio i time se ruši hrvatska proizvodnja. Ali ću vam sada reći jednu drugu stvar o kojem danas niste govorili, ali je vrlo važno reći, a to je nadolazeća afrička svinjska kuga koja je na granicama RH već i u Mađarskoj, ali između Češke i Poljske se dižu barijere na granici. Takav pritisak takvih svinja hranjenih sojom GMO koje dolaze sada u RH iz Mađarske po sedam kuna, srušio je ovog momenta cijenu svinja na osam kuna. E tu sada apeliram na resornog ministra i na ostala ministarstva da nas zaštite od takve nelojalne konkurencije jer su te svinje, žive svinje ulaze. Dakle Republika Srbija je zabranila provoz kroz Mađarsku odojaka, zabranila je uvoz mesa. Doduše oni nisu u EU, ali moramo naći mehanizme da se zaštitimo od takve situacije. Dakle to su te svinje koje su hranjene GMO sojom i koje sada žive ulaze u RH ovaj tjedan i kolju se tu po sedam kuna. Dakle, Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja kolega Bulj nije napravila svoj posao. Mi smo donesli Zakon o nepoštenoj trgovačkoj praksi, 20 kuna se reklamira svaki dan na televiziji meso vratina, jel normalno da 20 kuna košta vratina, a salata ili paprika 30? Nije. E to meso je subvencionirano, to je meso hranjeno GMO sojom i to meso je dovezeno iz Mađarske iz zaraženog područja sa afričkom svinjskom kugom, dragi prijatelji 20 kuna. Jel ja trebam prijaviti Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja da se meso prodaje po 20 kuna, da je ono ispod proizvođačke cijene, pa svaki dan su reklame na televiziji. Jel svako normalan zna izračunati da ne može koštati 20 kuna. Dragi prijatelju to je puno veći problem od ovoga. Zato je punovažnije po uzoru na druge članice EU maksimalno poticati sve moguće načine GMO free proizvodnje, poticat GMO free proizvodnju. Da, uvoznički lobij nas je uništio, uništava nas i dalje, slažem tu s vama 100%, jasno propisati obvezu označavanja. Propisana je, da li ju neko kontrolira? GMO free, te onda u tom slučaju je izbor na potrošaču, svaki može izabrati ono što želi. Naravno da treba proklamirati i da nam nitko ne može zabraniti da mi zastupnici Hrvatske države našim ljudima govorimo da kupuju hrvatske proizvode, domaće deklarirane GMO free proizvode, naravno. Još jedanput želim vrlo jasno i čvrsto reći GMO free uzgoju ne, ne niti za pokuse u laboratorijskim uvjetima najstrože kontroliranim, ne. Hrana za životinje da uz obvezu deklaracije i označavanja, da, tako dugo dok god ne možemo kontrolirati uvoz svega ostalog izvana tako dugo da. Na kraju želim vrlo jasno reći da Zakon o GMO koji je na snazi već duže od 12 godina, on je usklađen sa odgovarajućim zakonodavstvom EU, odredbe spomenutog zakona kao i novi zakon o izmjenama i dopunama Zakona kojega je ovaj Sabor donio u veljači mjesecu osigurali ste da Hrvatska još uvijek ostane zemlja slobodna od GMO-a na našim poljima, barem službeno. Slijedom navedenog klub HDZ-a neće podržati ovaj Prijedlog Zakona o zabrani GMO-a jer on je neprovediv i nerealan. Hvala.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvažene kolege. Evo zahvalio bih kolegi Bunjcu i sada kolegi Križaniću iz HDZ-a na njihovim opservacijama, na njihovim prijedlozima, ali žao mi je šta kolega Križanić nije prihvatio ovo da ide u drugo čitanje jel je i sam svjestan da samo uzgoj u RH ako je zabranjen da to u biti još više šteti našem seljaku, a vi ste na kraju to i objasnili. Od ove soje preko Mađarske dolaze nam ove GMO soje kojom se hrane i ne kontrolira ga nitko pa vidimo da reklamira inače najviše je koristio Agrokor po priznanju MOnsantovih proizvoda i sjemena to je poznata činjenica. Znači vi ste ovdje kazali mi smo zabranili uzgoj, a ostaje uvoz i tržište. Pa naravno da će oni tu onda ako je uvoz moguće i tržište te stoke i toga mesa da će nama dati jel vi ste to dozvolili, vi dozvolili. Kužite logiku, jednostavno logički. A ovim zakonom ne bi moglo to meso biti na našim policama, ne bi moglo biti jel vi ste zabranili uzgoj, a dozvolili ste uvoz, prijevoz i tržište. Znači vi na tržište možete to dostaviti tako da pregovarat nekome što je bilo prije dvije godine, šta je bilo tri to je besmisleno. Činjenica je da stočni fond tj. mi kao Hrvatska uvozimo najviše svinja 131 milijun eura, to vam je negdje oko milijardu kuna, 71 kg voća i povrća po glavi stanovnika RH. Ja sam malo prije kazao primjer gdje ljudi evo u vrgoračkom kraju prošle godine je čovjek ispilao cijeli voćnjak popilao, mladi voćnjak i otišao vanka jel naši nisu mogli voće koje je ekološki, konvencionalno ekološki proizvedeno na naš način kako radimo tradicionalno morao ispilati veliki ogromni voćnjak i otići van. Za ove sve subvencije pogodovanja koje mi dajemo tj. izvozni lobij koji dajemo da smo ulagali u navodnjavanje sinjskog polja, vrgoračkog polja, vaših krajeva da smo davali u poticaje i proizvodnju svinja onda ne bi iz vaših krajeva, ljudi iz Slavonije odlazili u sezoni na Jadran ili u Irsku, Jadran je čak i dobro, a domaćinstva bi ostajala prazna, farme prazne. To je ogroman novac. Znači činjenica je da mi jedino zabranom osim u medicinske svrhe, to sam rekao, zabranom GMO proizvoda možemo zaustaviti i uvoz mesa koji se od soje hrani u drugim državama, dolazi preko Mađarske i uništava naše svinjogojstvo, našu stočarsku proizvodnju i kompletnu proizvodnju i gospodarski ima katastrofalne učinke. Jel mi smo turistička zemlja, imamo brendove, pa evo ja Sinjske arambaše spominjem, Glavički kupus, Vrgoračka jagoda, Slavonski kulen pa sve je to trebalo biti od domaćih proizvoda. Od čega će biti, od tih mađarskih od soje, GMO? Znači vi ste sami hvala vam šta ste priznali da je u biti dozvoljeno u Hrvatsku uveze te svinje koje uništavaju hrvatsko selo i seljaka, dvije trećine Hrvatske zbog toga su prazne i naše legitimno pravo, ja neću sada nabrajati, a imam vremena ove sve genetski modificirane kulture od kukuruza, soje, pamuka, uljane repice, rajčice, krumpira, šećerne repe, riža, pšenica, klinča, bundeva, duhana, cikorija, lana, dinja, papaja itd., itd. čak i dinje uvozimo dok naše ne možemo prodati koje su također GMO proizvodi, a kvalificiraju se tko zna na koji način da su hrvatska proizvodnja. U biti uništajemo sve što se da uništiti i ja mislim da ovaj zakon i da možemo stvoriti frontu unutar Europe, EU da bude Hrvatska zaštićena od GMO-a jel imamo zemljište. 750.000 hektara neobrađenog zemljišta gdje možemo proizvoditi i voćku i druge poljoprivredne proizvode, a ne da 71 kg po glavi uvozimo voća i povrća tko zna kojega i tko zna koliki je GMO udio u tome. A dokazano, vi kažete da nema GMO-a, dokazano je da ima GMO-a na policama hrvatskim 400 artikala. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Ivana Ćelića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa poštovani kolega Bulj, ja razumijem vašu zabrinutost, ali ne razumijem vašu logiku jer čini mi se da vi želite bit papskiji od Pape. Znači, sa Izmjenama i dopunama Zakona o GMO napravljena su dodatna postroženja koja ojačavaju suverenitet RH i neovisnost Zagreba od Brisela, dakle da Zagreb neovisno o Briselu i o mišljenju Europske komisije može donijeti zabranu na području, dijelu ili na cijelom području RH, a isto tako neovisnos od Parme gdje je sjedište Europske agencije za sigurnost hrane, a oni su najoodgovorniji za zdravstvene rizike. Sada sa izmjenama Zakona koje su se dogodile više nisu potrebni znanstveni dokazi o štetnosti, već je dovoljno da zemlja članica proglasi GM proizvod nekompatibilnim i neprikladnim za javni interes RH. Tako da ja ne razumijem, vi tražite nešto što je već inkorporirano u ove izmjene i dopune Zakona, pa ne znam zašto to činite.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Nije mi jasno, pa dogovorite se. Nije mi jasno, dozvoljen uvoz i prijevoz i tržište u RH, znači na području RH, samo nije uzgoj. Zbog toga nama iz Mađarske, što je govorio vaš kolega stranački u ime kluba i je problem jer nam oni uvoze to što hrane sojom, sojinom sačmom koja je GMO proizvod i nama je prodaju jeftino. Evo, rekao je vratina za 20 kuna. I uništilo svinjogojstvo. Mi uvozimo 131 milion eura svinja godišnje, a Slavonija je prazna i sada ti ljudi koji su se bavili svinjogojstvom ili će ić na sezonu ili u Irsku. Umjesto da je taj proizvod, da je ovaj Zakon se doveze, da ga prihvatite i date drugo čitanje, jel i Vlada sama priznala u svom mišljenju da u ovome trenutku ga ne more prihvati. Da stvaramo tu svi zajedno frontu da zaštitimo 750 tisuća hektara neobrađenog zemljišta gdje možemo stvarati naše brendove i prodavati, izvoziti, mi radimo suprotno. I ovaj Zakon to rješaje.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Križanića.
Kolega Bulj, dakle rekao sam da smo zadnjim Zakonom nedvojbeno protiv uzgoja GMO-a i taj smo Zakon morali donijeti da bi Vlada mogla donijeti Uredbu. Ja vas ponovno pitam, po 15-ti put. Mi smo jedinstveno europsko tržište, intertrade. Nema granica, kamioni, šleperi sa mesom dolaze u RH nesmetano. Nema niti jedna, ni na niti jednoj granici barijere da to meso iz EU ne može proći. Recite mi način, osim izlaska iz EU i zatvaranja granica, koji je način kontrole takvog meso koje jedinstveno europsko tržište, isto kao što je jedinstveno hrvatsko tržište kada vozite iz Zagreba u Split. Nema granice. Takvo meso koje sad dolazi iz Mađarske, ali ne samo meso nego i žive svinje koje sad dolaze iz Mađarske, ruše cijenu našim proizvođačima na 7 kuna, nesmetano prolazi kroz ovo. Recite mi način zabrane. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa evo, ovo je jedan od Zakona i gdje bi u EU mi se trebali boriti na ovaj način. Ovaj Zakon i mi smo suverena država i mi možemo donijeti Zakon da to u biti vi sami priznajete da imamo problem, da je uništeno svinjogojstvo, da se snižaje cijena, vi sami priznajete, u vašem kraju. I da uvozimo lošu hranu koja uzrokuje brojne bolesti od tumora nadalje, jel je to hrana i vi kažete šta ćemo mi. Pa, evo da sam vam ja prijedlog Zakona. Dajte ga u drugo čitanje. Jel i Vlada sama priznala da je dobar Zakon, al da ga trenutno ne može prihvatiti, tako je u drugom, možete evo ja, ako nemate ... [[Govornik se ne razumije.]] pa to vidjeti. Odgovaram jednostavno, da ovim Zakonom rješajemo taj problem i da te svinje koje su hranjene GMO hranom, koje su štetne za zdravlje naših ljudi i uništavaju naše proizvođače svinja i utječu puno na gospodarstvu i demografsku depopulaciju tih krajeva, da ova Zakon taj problem rješava i da svi zajedno u europskom parlamentu, ako imate hrabrosti, kažemo mi smo protiv toga.
Slijedeći klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Bernarda Topolko. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog Zakona o zabrani GMO uvaženog zastupnika Mire Bulja kojim se predlaže potpuna zabrana uzgoja, uvoza i stavljanja na tržište za sve pojedine GMO proizvode ili skupine GMO-a na cijelom području RH. Što se tiče ovog Prijedloga Zakona, Klub HNS-a ga ne može podržati i to iz nekoliko razloga. Prije svega, podsjetit ću da je RH članica EU i kao takva poštuje europske normativne okvire, europske politike i zakonodavstvo, a ovaj Prijedlog Zakona nije u skladu s odredbama trenutno važećeg zakonodavstva EU kojim je određeno da države članice EU ne mogu zabraniti, ograničiti ili ometati stavljanje u promet GMO-a kao proizvoda ili GMO-a u sastavu proizvoda kada ispunjavaju odredbe Direktive i Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 22. runa 2003. godine o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje. Također, Hrvatska je Zakon o GMO kojima se regulira postupanje u području ograničenja upotrebe GMO-a, njihovo uvođenje u okoliš i stavljanje na tržište donijela još 2005. godine i kroz nekoliko izmjena do sada uskladila ga s odgovarajućim zakonodavstvom EU. Zadnje izmjene Zakona usvojili smo početkom veljače, čime je Hrvatska dodatno poboljšala svoj status u odnosu na GMO proizvode i zapravo imamo restriktivnija pravila u odnosu na većinu zemalja EU gdje GMO u hrani može biti do 1%, a da to nije posebno naznačeno na proizvodu, dok je kod nas u Hrvatskoj ta granica 0,9% i sve što prelazi tu granicu mora biti označeno kao GMO proizvod. Napomenut ću da je u Hrvatskoj i dalje zabranjen uzgoj genetski modificiranih usjeva, no pitam vas kako zabraniti prijevoz i provoz GMO-a preko teritorija RH s obzorom da Hrvatska nije izolirani otok već je država koja poštuje međunarodne ekonomske i pravne norme. HNS je itekako svjestan potencijala Hrvatske za ekološki uzgoj i održivu poljoprivrednu proizvodnju i podržavamo svako namjeru njihovog unapređenja i očuvanja i naravno da je kroz politike i zakonske okvire potrebno kontinuirano raditi na poticanju poljoprivredne proizvodnje i očuvanja okoliša. No u tom procesu potrebno je donijeti zakonska rješenja koja su u skladu s primjenama dobre prakse i europskim zakonodavstvom na koje smo se svojim članstvom u EU obvezali. Napominjem, HNS nije protiv GMO-a međutim zbog navedenih razloga ne možemo podržati ovaj prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče. Evo klub HSS-a će podržati ovaj Prijedlog zakona o zabrani proizvodnje i prometa GMO-a u RH. Nadam se da i HDZ i SDP i ostali koji su protiv nisu protiv ovog zakona samo zato što mislite da je ovo populistički zakon, da je gospodin Bulj populista, mislim ja osobno, a i drugi da njemu ne treba novi politički rejting i praćenje njegove pojavnosti jer je u puno medija prisutan, preko 1400 puta je diskutirao ovdje u Saboru i cijela Hrvatska ga zna. Ispada da ga ima svagdje, da ispada ono kao što je prije bilo za neke druge rečeno da viri iz svake paštete ili razgovara o svim temama pa se u sve miješa, da je ko Vegeta da se uz sve miješa. A ono što mi iz HSS-a želimo poručiti da želimo da svaki naš potrošač, svaki čovjek u Hrvatskoj zna što je u toj pašteti i da ti sastojci u Podravkinoj Vegeti budu iz domaće sirovine proizvedene. Nažalost, danas to nije. Danas je preko 90% unutar tih proizvoda iz uvoza. Da, HSS je bila i radila i kampanju i za je da Hrvatska bude dio EU i da poštujemo europsko zakonodavstvo, s ciljem da kroz povlačenjem sredstava za poljoprivredu i proizvodnju hrane očuvamo svoju proizvodnju, dignemo svoju proizvodnju da budemo dostatni u svim područjima proizvodnje hrane i da naš potrošač zna što to jede. Da li postojeći Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani i prometu GMO-a u RH 100% osigurava ono što svi želimo, što 21 županija želi da budemo bez GMO-a u RH? Ne, i zato smo glasali protiv toga zakona jer u jednom članku dozvoljava ministru i Ministarstvu poljoprivrede da pravilnikom i svojim odlukama odluči gdje i na kojoj čestici će se raditi pokusi sa GMO-om, zato smo bili protiv onog zakona i zato podržavamo ovaj zakon koji je ipak korak dalje da zaštitimo domaću proizvodnju. I lijepo je predlagatelj rekao, ako nešto nije u skladu sa europskim direktivama i zakonodavstvom popravite do drugog čitanja da napravimo jedan zakon koji će zaštititi domaću proizvodnju i koji će biti u suglasju sa europskom direktivom 412/2015 jer i ona kaže da svaka država unutar EU ima mogućnost ograničiti ili zabraniti GMO samo to treba kvalitetno obrazložiti. Pa upravo je uloga i ove rasprave, pa pozivam evo i znanstvenu zajednicu da se uključi, da nam da podloge da donesemo kvalitetniji zakon da budemo dio te Europe i da proizvodimo hranu na našim njivama, da naš potrošač zna što jede, a s druge strane da čuvamo i zdravlje tih ljudi. Ja sam agronom, baš smjer zaštita bilja, radio sam u Poljoprivrednom industrijskom kombinatu Nova Gradiška. Nakon toga deset godina da bude evo zanimljivije bavio se veleprodajom sredstava za zaštitu bilja i što kaže Ćiro Blažević utvaram si da nešto znam o ovoj problematici, a isto tako bio sam i pročelnik za poljoprivredu u Brodsko-posavskoj županiji koja je jedna od prvih koja je donijela na svojoj županijskoj skupštini da želimo da budemo bez GMO-a na svom području, upravo iz tih razloga što znam koliki je to problem. Jedno je prirodno križanje gena, biljaka, životinja, izlučivanja oni koja svojstva da oni imaju da bi povećali produktivnost, proizvodnost po jedinici površini ili po jedinici po grlu. A drugo je kada nasilno laserski ili nekim drugim mehanizmima upucavate gen u biljku ili u životinjsko tkivo, a to se događa sa genetskim modificiranjem. Najbolji vam je primjer rajčica ili paradajz kako ko zove u svom kraju. Ako uzmemo od moje majke ili vi od svoje majke iz vrta nakon dva ili tri dana on smekša, počne truniti jer je to prirodni proces. A što se događa sa rajčicom koju kupite u trgovačkom lancu koja je uvezena od ne znam kud, koja je kao teniska loptica lijepa, sjajna, jednakih oblika? Pa mjesec dana može stajati ništa se neće dogoditi, pa zato što su unešeni geni koji to omogućavaju. Ali što se događa nakon 5, 10 ili 20 godina? Da li tko radi ta istraživanja organizmu čovjeka koji konzumira takva jela? Takvu hranu? Podsjetio bi da smo još 50-ih i 60-ih godina koristili jedan strašan dobar insekticid DDTI koji je bio sveobuhvatan, rješavao je sve probleme i sa lisnim ušima i sa nametnicima na životinjama pa i na čovjeku. Nakon 20 godina se utvrdilo da je kancerogen. Trebalo je 10 godina da ga se zabrani a još i dandanas ga imamo u tlu u ostacima jer je takav njegov vijek poluraspada. Slično se utvrdilo i za glifosat koji proizvodi spomenuta kompanija. Aktivna supstanca je glifosat a trgovački nazivi su spomenuti već ovdje. Neću ih reklamirati. Zašto to spominjem? Pa to što se i svijest u Europi mijenja. Svijest europskih zastupnika. Zatraženo je od Europskog parlamenta da zabrani upotrebu glifosata u Europi i otvorena je široka rasprava, dokazi za i protiv. I znate za koliko je ostao još 2 godine u uporabi? Za 2 glasa u Europskom parlamentu. Što to govori? Da i mi moramo promišljati i ne čekati da netko drugi nam kaže e sad to trebate zabraniti nego ajmo mi bit korak ispred. Pa i HSS još 2001., 2002. pokrenula je inicijativu da se Hrvatska proglasi slobodna od GMO organizama, pokrenuli smo inicijativu sa Slovenijom, Italijom i Austrijom da budemo regija Alpe-Adria bez GMO organizama jer smo svjesni da naših 11 zastupnika u Europskom parlamentu nema tu snagu da nametne tu volju Europskom vijeću i Europskom parlamentu. Ali udruženi sa zemljama iz okruženja, to možemo. I prilika je da na taj način nastupimo, da još više zaštitimo svoju proizvodnju, da se ne dogodi ovo što je gospodin Križanić rekao u ime kluba HDZ-a. Žalosno je da mi ne možemo zatvoriti granice i zabraniti uvoz sojine sačme jer nemamo s čime onda hraniti svoju stoku. A imamo potencijal. Imamo naše institute, Poljoprivredni institut Osijek, … [[Govornik se ne razumije.]] institut koji imaju kvalitetno sjeme soje. Imamo i površine na kojima se može sijati ali ne, treba uvesti jer je to jeftinije. Ma molim te, da li je jeftinije, evo provjerio sam u međuvremenu, sojina sačma se u veleprodaji prodaje u Hrvatskoj između 2,8 kuna i 3 kune. A merkantilna soja proizvedena od našeg sjemena je isto tržena između 2,8 do 3,2 kune. A ako tu domaću soju od domaćeg sjemena ekstrudirate, imate ne samo sojinu sačmu nego i ulje. A šta je jeftinije? Naravno žalosno je da mi bez uvoza u ovom trenutku nemamo mogućnost prehraniti ni ovih 500 000 svinja kojih proizvedemo u Hrvatskoj a treba nam 2,5 milijuna. Evo do kud smo doveli svoju poljoprivredu i poljoprivrednu proizvodnju. Na 2 milijuna svinja nam nedostaje jer ne dovoljno štitimo domaću proizvodnju, nedovoljno potičemo domaću proizvodnju i ne štitimo domaću znanost i industriju poput spomenutih instituta. A tražio sam i sa ove govornice prije mjesec dana, prije početka sjetve soje ove godine u Hrvatskoj jer su neke kompanije, neću ih imenovat, tražile da dobiju deklaraciju da mogu pustiti sjeme soje sa klijavošću od 70% na tržište. I pustili su. Tražio sam da se dozvoli da naši poljoprivredni proizvođači siju vlastitu soju sa vlastitog tavana koja je bolje kvalitete i koja je imala klijavost oko 90%. A moraju kupiti ovu deklariranu od uvaženih kompanija jer mora imat račun da je kupio 80 kg sjemena soje po hektaru da bi ostvario pravo na isplatu direktnih plaćanja. Evo to je naš apsurd gdje jednim pravilnik, jednim uredbama i ministar zbog izvanrednih okolnosti je mogao takvu mjeru donijeti, nije. Znači da, zakone trebamo imati, trebamo imati alate, ali moramo i prave politike pa i sama Predsjednica RH je rekla da joj je žalosno da smo uložili preko 40 milijardi u poljoprivredu, da se prepolovila proizvodnja i da nemamo strategiju razvoja poljoprivrede i proizvodnje hrane u RH. I o tome je i ona javno govorila i ja ovdje govorim ali svi zajedno moramo se pokrenuti i učiniti nešto da stvarno to naši OPG-ovi, naše tvrtke i kompanije, obrti koji se bave poljoprivrednom proizvodnjom imaju šansu. Nije istina da se s genetskim modificiranim sjemenom se diči prinos po jedinici površine. To možete raditi, imaju instituti naši usporedne pokazatelje, sjetvene pokuse, sorti sjemena sa instituta Osijek, sa uvoznim i tu su prinosi, čak su neki naši i bolji. Nije istina da je jeftinija proizvodnja. Tu su tu negdje parametri. Samo je cilj kompanijama stranim uništiti domaću proizvodnju, cilj je naše tržište i cilj da budemo ovisni o uvozu. A onda kad se dogodi ovakva katastrofa koja se može dogoditi kao što je svinjska kuga u Mađarskoj, onda je panika, niti imamo dovoljno vlastite proizvodnje niti možemo zaštititi svoje granice. I gospodin Jovanović kaže 129 uzoraka je analizirano u Hrvatskoj u 2016. i ni u jednom nema prisutnosti GMO organizama. 129 šlepera hrane tjedno a možda i dnevno uđe u Hrvatsku. Da li je tih 129 analiza dovoljno? Nije, i o tom sam već ovdje i govorio, da moramo pojačati kontrolu i kvalitetnu analizu svih tih uzoraka da bi zaštitili domaćeg proizvođača. A evo i prije 15-ak dana je bila vijest u medijima da se povlači s polica velike količine mesa jer je bilo neuvjetno za ljudsku potrošnju. Da, djeluju inspekcije ali nemaju dovoljno sredstava ni kapaciteta i to je ono zašto se mi svi zajedno borimo da ojačamo domaće institucije, da se provode zakoni, ali ono što je još važnije, da svi budu jednaki u Hrvatskoj prema tim zakonima. I nedopustivo je da urušavamo domaću proizvodnju, a da smo toliko liberalni i samo kažemo, dio smo zajedničkog europskog tržišta i ne smijemo ništa učiniti mimo toga. A svi smo svjesni i znamo i govorili smo i Kržanić i ja već više puta ovdje, da postoje potpore članicama EU, koje nisu prikazane, na ovaj ili na onaj način. Pa ne bi onaj stočar sa 15 krava mogao na 2000 m nadmorske visine u Alpama biti konkurentan onome u ravnici, ali ima druge potpore i ostaje gore živi i proizvodi. E to je ono što HSS traži da se napravi, poseban zakon o Slavoniji, Baranji i Srijemu i drugim nerazvijenim regijama, sa posebnim potporama da bi sačuvali život i proizvodnju u tim krajevima. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Evo, prije nego što krenemo dalje, pozdravimo učenike Osnovne škole Nikole Tesle iz Mirkovaca i učenike Osnovne škole Ivan Goran Kovačić iz … [[Govornik se ne razumije.]] sa željom da kada narastu, ostanu u svojoj domovi u istočnoj Slavoniji … [[Pljesak.]] Evo ga, sada će nam poštovani zastupnik Miro Bulj u ime predlagača nešto govoriti.
Hvala lijepo predsjedavajući. Evo, iza Kluba HNS-a koji nije podržao i HSS-a moram prikazati, da Hrvatskoj, svake g. povećava se uvoz hrane i to pretežito GMO … [[Govornik se ne razumije.]] i nije mi jasno kako to ne podržati, pa da bar drugom, zbog čega, barem u drugom čitanju. Pa zbog čega da budu pokusni kunići naša djeca, da jedu tu hranu koja je nezdrava, povećanje broja bolesti, raznih, čitao sam, govorili smo da ova djeca se ne truju, a imamo potencijal i kapacitet na zemlju, imamo resurs, 750000 hektara poljoprivrednog zemljišta neobrađeno, turistička smo zemlja. U srcu Europe, imamo Jadran, jadranska smo zemlja, umjesto tu hranu, našu, domaću i zato se moramo boriti. Prodajemo na tržištu i naši ljudi 2/3 Hrvatske iseljavaju. Gdje se može proizvoditi hrana, a ne poma koja je svaka ista, koja 2 g. ne gine, nema prirodnog procesa da bude na tržištu za vrijeme sezone na našim restoranima, uz najljepšu obalu na svijetu. Mi smo bogom dana država, a 2/3 Hrvatske su prazne, ne ulažemo u navodnjavanja, dok u isto pogodujemo uvoznim lobijima. Uvoznim lobijima nezdrave hrane, hrane gdje je povećan broj tumora. I brojnih drugih bolesti. Pa Kinezi su oduševljeni proizvodima crnih svinja, slavonski, zamislite koliko je to tržište, da lobiramo, da zaštitimo, da ulažemo u ovaj novac, koji daju lobiji koji godinama uništavaju hrvatsko selo i seljaka da se izbore. Ali, ovaj prijedlog zakona, onemogućava, ono što je kolega iz HDZ-a u ime kluba, Križanić govorio, da uvoze svinje koje se hrane GMO proizvodima, sojinom sačmom, zbog koje je povećan broj bolesti. Zato u zadnje vrijeme, javni zavod za zdravstvo, namjerno šuti, daje li i podatke o povećanju bolesti? Pa naravno da smo mi u Europi, pa nismo u Africi, gdje smo? Ali, borimo se da ne bude 750000 hektara zemljišta neobrađenoga. Proizvodimo tu hranu. Neka to bude brend hrvatski. 71 kg voća i povrća uvezemo godišnje po glavi stanovnika. Kakvog voća i povrća, tko tko kontrolira? Na policama ima 400 proizvoda, do sada, 400 proizvoda na hrvatskim policama. I ne samo to, kolega iz HSS-a je spominjao i tu se slažem apsolutno, da Monsantno, sam, na području biše Jugoslavije, predstavnici ti, govore da je najveći Monsantno kukuruz se poslati u zapadnoj, znači istočnoj Hrvatskoj, a najviše koristi znači prema njihovim riječima je Agrokor Ivice Todorića i njihove proizvodnje. A naravno, da kada ste promijenili glifosad u vinogradarstvu i voćarstvu najviše u Dalmaciji, najviše u Dalmaciji, a kazali ste za 2 glasa, da je trebalo biti ukinuto i zabranjeno, da li je to iz lobirano, da li trujemo se? Da li se mi trujemo? Da li mi imamo pravo u EU, reći ovaj parlament svoj glas, o ovome što se događa i da mi budemo njihovo tržište, kao zabranili uzgoj, ali možemo biti uvozit tržište, njihovih proizvoda. I to kolega Križanić sam prizna, on je to priznao čovjek, ja sam dao prijedlog. Žao mi je što HNS, hvala HSS-u, naravno, ali žao mi je što HNS ne shvaća ovu temu ozbiljno, diže u drugo čitanje, da iđe u drugo čitanje, jer Vlada sama kaže, da u ovome trenutku, nema nekakve prigovore, da u ovome trenutku, ne mogu donijeti ovaj zakon. Zašto? Jer su dužni lobijima, koji su uništili hrvatskog poljoprivrednika, zbog čega je 2/3 Hrvatske prazno, a imamo najveći potencijal i resurs, to je ponavljati ću cijeli dan, 750000 hektara ekološko očuvanog zemljišta, poljoprivrednog, koje je neobrađeno i svaki dan je toga sve više i više. A sve su zakonske inicijative, do sada koje su prolazile, po direktive EU, namijenjena da tu zemlju kupe stranci, zbog čega? Jer u njih zemlja nije tako kvalitetna koliko je u nas očuvana. I Zakon o poljoprivredi, poljoprivredno zemljište 2020. će se moći prodati zemlja strancima, a i OPG-ovi stranci mogu otvoriti po boljim kriterijima, nego hrvatski građani i hrvatski seljak. 2/3 Hrvatske su prazne i ovo je razlog, podržite ovo u drugome čitanje ili napravite vi isti zakon ili bolji. Hvala.
Hvala. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Mladena Madjera. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, jasno da će HSS podržati ovaj vaš prijedlog zakona, jer upravo on onemogućava ono što je kolega Križanić govorio da uvozimo iz Mađarske, zamislite, ja uvozimo iz Mađarske meso, takvo meso ide na police trgovačkih lanaca. Praktički mi sami dozvoljavamo trovanje naših ljudi pa da li je to normalno? I sada kad se ovaj Zakon, ovim Zakonom to će onemogućiti oni neće podržat. Pa molim ipak da oni, da ide u drugo čitanje jer ovo je stvarno nevjerojatno da sami priznamo da uvozimo GMO zaraženo meso, a ovim Zakonom ćemo to onemogućiti.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa to je nevjerojatno i slažem se s vama da kolega Križanić, slažem se s njime da mađarsko meso i živo meso i kao proizvod, znači, žive svinje da dolaze priko znači, mađarskoga, znači preko Mađarske u RH i da mi uništavamo svinjogojstvo. I to ne samo da je to šteta zdravlje je najbitnije jer je to dokazano da je GMO kontaminirana, a ne znamo koje će biti znači, kasnije rezultati poglavito na mladu djecu i da su naša djeca pokusni kunići. A nećemo govoriti koliko je to za gospodarski rast, za iseljavanje, demografsku sliku jer ljudi se mogu baviti svinjogojstvom, a ovim Zakonom se to rješaje, samo ga triba poboljšat ako triba. Ja sam da Zakon na način koji sam dao. I smatram da bi trebalo ić u drugo čitanje. I Vlada se ne protivi u svom mišljenju, nego kaže nije sad trenutak ovoga Zakona. I naravno, jer očito lobiji Monsanto ekipa imaju prevelik pritisak na njih.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bulj, ja sam apsolutno protiv GMO-a, ali znate vi koji mi imamo problem? Mi imamo taj problem da smo mi preko 20 godina zapuštali našu poljoprivredu i stočarstvo, da ne postoji nikakva strategija za unapređenje poljoprivrede i stočarstva, da nismo kao država ništa napravili da ljudi okrupnimo u nekakve zadruge. Zadruga je kod nas nekakav pojam opasan. Zadruga, zamislite to je nešto iz bivšeg sustava, a zadruga nije ništa nego korporacija poljoprivrednika i stočara. Dakle, zašto država nije pokrenula nekakve aktivnosti da poljoprivrednike i stočare ukorporira da oni rade zajedno, da zajedno sudjeluju. Ne. Radimo na trgovini, radimo na tome da pomognemo trgovcima, radimo na tome da pomognemo financijskim institucijama da prelijevaju iz šupljeg u prazno i da se bogate na tome. Kako vidite kako je moguće da promijenimo ovu našu politiku koja je totalno pogrešna unazad 25 godina?
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Aleksiću, činjenica da su političke elite u biti pogodovale uvoznim lobijima. To je eklatantan primjer, ali mi svake godine nam se povećaje uvoz hrane, ja sam i opet ću ponoviti da hrvatski građani, mi uvozimo po glavi stanovnika 71 kg voća i povrća, dok u isto vrijeme naši voćari pilaju svoje voćnjake iz revolta i odlaze u Irsku. Znači, mi ogroman novac samo za svinjogojstvo dajemo 131 milion eura. Znači, mi potičemo u biti tu hranu da uvozimo, a ne potičemo znači to su uvozni lobiji. To je zločin protiv RH i to je napravilo veće zlo nego svi okupatori, četnici, Turci, 2/3 Hrvatske su prazne. ... [[Upadica: ne čuje se.]] 2/3 Hrvatske su prazne i mene to razočaraje.
…/Upadica Glasnović: Lažeš, lažeš./…
…/Upadica Reiner: Molim vas. Kolega Glasnović, molim vas smirite se./…
2/3 Hrvatske su prazne jer se pogoduje stranim korporacijama.
… [[Upadica Glasnović: ne razumije se.]]
Istina je to.
…/Upadica Reiner: Kolega Glasonović, smirite se./…
U čemu je problem?
…/Upadica Reiner: Kolega Glasnović, izričem vam opomenu./…
… [[Upadica Glasnović: ne čuje se.]]
Slijedeća replika je poštovanog… Kolega Glasnović, dosta!
… [[Upadica Glasnović: ne čuje se.]]
Dosta! Dosta! Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Ćelića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo, ja ću ovaj, 2005. kada je bila rasprava, tada je gospodin Božidar Pankretić rekao, ukoliko sve županije usvoje odluku da budu bez GMO-a, tada Zakon o GMO-u uopće neće biti potreban. Tako isto ponovno naglašavam dakle, ove izmjene i dopune ojačavaju hrvatsku autonomiju, suverenitet da neovisno o Briselu i o Parmi mogu donositi odluke. A jedno pitanje za vas kolega Bulj, kako ćete vi ograničiti dakle, insekte, leptire i vjetar koji prenosi polen preko državnih granica, na koji način to planirate sa ovim izmjenama Zakona riješiti?
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
... [[Govornik se ne razumije.]] citirat Einsteina koji je jasno rekao, kad nestane pčela, vrlo kratak je rok da nestanu i ljudi. Prema tome, sasvim ste okrenuli sad. Činjenica je da hrvatska država 750 tisuća hektara poljoprivrednoga zemljišta leži, a da mi smo dozvolili da uvozimo iz Mađarske kontaminirano preko Mađarske, kontaminirano GMO svinje i žive i meso. To je činjenica. I ovim Zakonom mi dajemo rješenje. I Vlada to priznaje gdje kaže da nije trenutak u svom mišljenju, da sad nije trenutak da zaštitimo poljoprivrednike, hrvatskog poljoprivrednika. Mi moramo biti suvereni i mi možemo proizvoditi, a ovaj novac koji dajemo za uvoz, da dajemo seljaku. Pa evo ja znam u vrgoračkom, sinjskom kraju brojni ljudi odlaze, pilaju svoje voćnjake. Pa pogledajte na tržištu što se nalazi. Gdje su domaći hrvatski proizvodi? Nego ljudi iz Slavonije odlaze sada na Jadran, umjesto da njihova roba bude u našim restoranima.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, nije čudno da je ovaj vaš prijedlog Zakona izazvao malo širu raspravu nego što je sama intencija. Koliko sam ja shvatio, vi želite da građani RH jedu zdravu hranu, a ono što je problem, mi ne možemo proizvoditi dovoljnu količinu te zdrave hrane. S vama se slažem, ako dođete kod mene u Slatinu možemo slobodno hodati ispod silosa, nema gore više ni goluba da se moramo plašiti da nas ne bi uneredili. Dakle, ono što se slažem s kolegom Aleksićem, hrvatska poljoprivreda nema strategiju. Hrvatsku poljoprivredu u zadnjih 30 godina obilježili su lažni manipulatori koji su se poljoprivredom bavili samo zbog poticaja. Sad dolaze u trenutak kad se moramo odlučiti hoće li hrvatska poljoprivreda biti izgrađena na zdravim temeljima. Ministar Tolušić je dao dobar okvir, ja se čudim da je taj zakon i prošao. Kad je dozvolio jedinicama lokalne samouprave da ograniče količinu zemljišta koje bi pojedini poljoprivrednik mogao imati u zakupu, vidjet ćemo kako će to na kraju proći, hoće li to ministarstvo samo zaustaviti tu odluku zakona koji je donio.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Kratko, država je imala strategiju ali strategiju za uvozni lobij i uništavanje hrvatskoga sela. Hrvatski seljak je mogao opstati na ovim područjima, imamo tržište, mi smo turistička zemlja, mi imamo brandove. Mi u svakom području imamo svoju gastro ponudu. Imamo od dalmatinskog pršuta do slavonskog kulena. I mi imamo mogućnost razvoja toga da bude to od hrvatskih svinja, da bude dalmatinski pršut a ne uvozne svinje koja je GMO a nitko ne kontrolira. I zbog toga najviše uvozimo svinja. Zbog toga su nam prazna sela jer se ne isplati proizvoditi. A ovim zakonom se onemogućava uvoz tih svinja. Znači mi ovdje onemogućavamo uvoz tih svinja. I smatram da je ovim zakonom koji ide po pitanju poljoprivrednog zemljišta, vidjet ćemo tko će, kad će stranci moći, tko će postati vlasnik ovog kvalitetnijeg zemljišta, 750 000 ha.
Hvala. Slijedeća replika je poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bulj, vi ste predložili…
Kolegice i kolege, malo saslušajmo kolegu Lovrinovića, molim vas. Smirite se malo.
Uvaženi kolega Bulj, vi ste predložili Zakon o zabrani GMO-a i stranka Promijenimo Hrvatsku će podržati vaš prijedlog. Ovdje nije riječ o stranačkom pitanju jer svi predstavnici svih stranaka su izloženi opasnosti koje donosi konzumiranje namirnica u kojima je sadržano, znači goje su genetski modificirane. Vi navodite informacije da ima preko 700 000 ha neobrađene zemlje, da je zdravo tlo itd., međutim ja želim ovdje naglasiti da ovdje nije riječ o njihovom neznanju. Sve oni to znaju. Ovo je državna politika, odnosno politika koje su vodile stranke koje su vodile Hrvatsku proteklih 20-ak godina. Samo nove stranke koje su došle u Hrvatski sabor mogu promijeniti ovakvu jednu štetnu politiku i sačuvati hrvatske građane i hrvatski narod od raznih bolesti i zajamčiti mu jednu zdravstvenu sigurnost.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja, molim vas!
Predsjedavajući, ako možete, znam da njima nije bitna ova tema.
Molim vas, smirite se malo da kolega Bulj može odgovoriti. Molim vas. Izvolite, kolega Bulj.
Hvala. Kolega Lovrinoviću, slažem se da su političke elite godinama u biti radile protiv interesa hrvatske poljoprivrede, da su radile u interesu uvozničkih lobija a ovim prijedlogom dat je okvir koji se može u drugome čitanju mijenjati ali oni to ne žele. I slažem se u potpunosti da jednostavno novi ljudi, to se osjeti, da će nove političke opcije, tko će biti u idućem mandatu, ne, da će ipak stat se u kraj samo da ne bi bilo kasno, strah me. Jel' i Vlada navodi, ona navodi, … [[Govornik se ne razumije.]] zna šta će se dogoditi da u ovome trenutku ne mogu ovo podržati. Što je znak da će biti u idućem trenutku a vjerojatno kad ove stare političke elite više ne budu ovdje. Hvala.
Hvala. Izvolite, kolega Lovrinović.
Gospodine potpredsjedniče, mislim da nije moguće u ovakvim uvjetima raditi, molim vas prekinite raspravu da glasujemo dok ovih rukopodizači obave posao, pa da poslije o ovoj pametnoj i dobroj temi pričamo.
Ja sam i zatražio od kolega da se smire i evo, smirili se jesu. Nastavit ćemo s raspravom. Za pojedinačnu se javio kolega Branimir Bunjac, nema ga ovdje, gubi pravo na raspravu. Sada ćemo se vratiti na raspravu pojedinačnu o prijedlogu Zakona o zabrani GMO-a. Javio se za raspravu, pojedinačnu, poštovani zastupnik Željko Lenart, nema ga ovdje, gubi pravo na govor. I sljedeći je poštovani zastupnik Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bulj, ja ću naravno podržati vaš prijedlog, to se podrazumijeva. GMO je nešto što je potpuno neistraženo, ne znamo kako će to završiti. Na kraju čujemo da ćemo tek za 10, 20 g. možda saznati koliko je to dobro ili nije dobro. Znači, vrlo rizična stvar je GMO i mi to moramo u Hrvatskoj zabraniti, međutim, ono o čemu bi ja htio govoriti, osim o tome, jeste činjenica da mi nismo unazad 25 g. ništa učinili da naše poljoprivredu i naše stočarstvo podignemo na nivo zemalja koje to imaju vrlo razvijeno. Zašto nismo pitanje je sad? Sjetimo se u onom bivšem sustavu je bilo prijepora kako se radništvo protežira ispred poljoprivrednika i stočara, pa onda ljudi biježe u radnike, ne želi nitko biti poljoprivrednik i stočar. Ljudi su se bavili samo za domaće potrebe poljoprivredom i stočarstvom, nije to bilo nešto organizirano na većem nivou. Međutim, RH je trebala i morala i poljoprivredu i stočarstvo podići na daleko viši nivo i trebala je pomoći ljudima da se udruže i da zajedno rade. Da zajedno proizvode, da zajedno plasiraju proizvode, da pobjegnu od trgovaca koji ih iskorištavaju, da mogu prodati svoje proizvode po nekoj realnoj cijeni, a ne da ih trgovci iskorištavaju, da otkupljuju od njih po niskim cijenama i onda prodaju po 5 puta većim cijenama nama potrošačima. Kako to učiniti pitanje je sada? Ako smo to zanemarili ovih 25 g. unazad, kako to učiniti sad odjednom. Kako promijeniti politiku u potpunosti? Kako formirati strategiju da unaprijedimo našu poljoprivredu i stočarstvo, da se ljudi okrenu tom načinu proizvodnje i da vide u tome korist? Evo, nedavno sam razgovarao s jednim čovjekom koji mi je objasnio što rade strane korporacije u RH. Oni rade sljedeće, dogovaraju se s našim OPG-ima, koji onda na svojim zemljama uzgajaju djetelinu, ta djetelina se suši, peletira se i odvozi se u Austriju i onda tom našom djetelinom, Austrijanci hrane svoje krave. I onda nam prodaju meso tih krava. Dakle, mi umjesto da proizvodimo ovdje, mi kupujemo meso iz vana, koje je možda i kvalitetno, ne kažem da nije, ali zašto mi ne bismo uistinu u RH podigli na viši nivo, zašto ju ne bismo uistinu pretvorili u jednu pravu, pravu ekološku zemlju, što Hrvatska jest, ona još uvijek nije zagađena kao neke druge visoko razvijene industrijske zemlje. Zašto se ne bismo okrenuli strategijski prema većoj proizvodnji u poljoprivredi i stočarstvu, zašto ne bismo to malo povezali s turizmom? Zašto ne bismo to dodatno brendirali i zašto ne bismo postali prepoznati u svijetu kao jedna oaza ekoloških proizvoda? Mi to možemo, ali ne možemo bez države. Država je ta koja mora osmisliti strategiju, država je ta koja mora pomoći ljudima da svoju proizvodnju unaprijede i da im se ta proizvodnja isplati. Kad netko kaže riječ zadruga, mnogi se vrate unazad u neki socijalizam, međutim zadruga nije ništa drugo nego korporacija. U današnje vrijeme zadrugarstvo bi trebalo biti u stvari korporacija poljoprivrednika, korporacija stočara, koji i proizvode i prodaju. Ako će oni i proizvoditi i prodavati, onda će veliki trgovački lanci i manji trgovački lanci sigurno doći u drugi plan. Ovako, ovim način politike kakvu vodimo mi, sve što omogućujemo jest da strani trgovci i domaći trgovci skupljaju mast, dok oni koji proizvode jedva preživljavaju. Ne bih više duljio. Mislim da sam dovoljno rekao. Potrebna nam je uistinu jedna globalna strategija, državna strategija, dugoročni planovi, potrebno je oko toga skupiti najbolje glave u RH koje znaju kako se to radi i potrebno je ljudima uistinu pomoći da proizvode na održiv način, a to nije način koji je bio do sad da se ljudima da poticaj i ne razmišlja se o tome na što će on taj poticaj potrošiti. Znamo da su se poticaji trošili na svašta, a ne na ono na što su trebali biti potrošeni i zbog toga država mora i u tom dijelu imati kontrolu. Ako se napravi jedna dobra i kvalitetna dugoročna strategija, ta kontrola neće izostati, a neće izostati sigurno niti rezultati, a sigurno će to pomoći u demografskom smislu, pa će ljudi manje odlaziti van, otvoriti će se nove mogućnosti i ostati će ovdje i proizvoditi će ovdje jer će im se to isplatiti. U ovome trenutku imamo jedva održivu poljoprivredu, jedva održivo stočarstvo i zbog toga smo na niskim granama što se toga tiče, a GMO će još dodatno zatući sve to u zemlju. Hvala.
Hvala vam lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Aleksić, u jednoj stvari ste apsolutno slažemo, a to je da Hrvatskoj nedostaje vizije. Nemamo strategiju razvoja poljoprivrede, ne znamo kamo idemo i nažalost, to je problem u ne samo u poljoprivredi, gospodarstvo općenito u razvoju države, nemamo jasnu viziju kako se želimo razvijati, u kojem smjeru, a to je za strateške grane poput poljoprivrede izuzetno bitno. GMO je svakako problem. Smo pogledajte u SAD-u koliko problema imaju zbog velikih nasada GMO-a. Međutim, ja bih tu istakao i EU koja je svojim direktivama učinila puno da se ograniči GMO na području EU, kao i naši zastupnici u europskom parlamentu koji su po tom pitanju jako bili aktivni. Dakle, nama GMO nije potreban, mi imamo kvalitetnu zemlju, imamo i know how, dakle znanje koje možemo upotrijebiti samo kažem, staviti tu zemlju i trebamo staviti poljoprivrednike u funkciju i razvijati je strateški, dugoročno i u pravom smjeru.
Odgovor poštovanog zastupnika Aleksića.
Zahvaljujem. Kolega Hajdukoviću, radi se o tome da jednostavno klijentizam je rak koji izjeda Hrvatsku i taj klijentizam je prisutan svuda pa tako i u ovom dijelu koji se odnosi na poljoprivredu i stočarstvo. Klijentizam je nešto što se mora staviti u optimalne okvire kada jednog dana budemo imali, ako ćemo to doživjeti, nadam se da hoćemo, situaciju da će najbolji među nama koji su sposobni za određeno područje obavljati poslove koji su odgovorni u tome području, tada možemo očekivati napredak. Dokle god se namješta po stranačkom ključu, po političkom ključu, dokle god se oni koji siđu s vlasti stave u zapećak negdje one koji su bili njihovi ljudi, a vlast im to dopušta da negdje čekaju u zapećku, pa kad nova vlast dođe da ih vrate natrag, dotle ćemo imati takvu situaciju. Dakle, klijentizam je karcinom koji izjeda RH i to se mora iskorijeniti.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Alena Preleca. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Evo, kolega Aleksić ja sam pozorno slušao i slažem se sa svim onim što ste govorili, a i evo kolege iz MOST-a koji su dali ovakve prijedloge. Međutim, ja bih htio reći da trebamo biti vrlo oprezni kad se tiče GMO-a. Ne bih htio da se to svede na lov na vještice. Više puta smo imali u povijesti takvih primjera. Možda bi bilo dobro da budemo oprezni u kvalifikaciji da li je GMO dobar ili loš. Ja smatram, više sam naklonjen onom da je loš. Međutim, čini mi se da moramo stvarno imati konkretne podatke koliko je štetan za ljudsko zdravlje. Koliko je štetan? Pa kad bi mogli imati takve podatke, a znamo da GMO dugo nije među nama, pa da onda možemo dati jednu pravu kvalifikaciju iako evo, ja bih postavio pitanje koliko nam je dobro za našu poljoprivredu i tradicionalni način uz korištenje pesticida? ja vam moram reći da sam u ovom trenutku, a ne znam puno o GMO-u i nitko od nas ne zna puno o GMO-u, puno više sam zabrinut za pesticide nego za GMO. Evo, to je moje mišljenje, a što se tiče poljoprivrede, možemo stvarno dugo pričati kaj je bolje za poljoprivredu. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Aleksića.
Zahvaljujem. Pa vidite, ja sam rekao da trebamo forsirati ekološku proizvodnju. Ako forsiramo ekološku proizvodnju, onda će pesticida biti puno manje, ali to država mora strateški osmisliti i treba to onda pomoći ljudima jer ekološka proizvodnja je sigurno i rizičnija, sigurno su manje mogući dobici, ali ako se to strateški osmisli, onda su mogućnosti ogromne. Pogotovo jer imamo turizam, ako turisti koji budu dolazili ovdje shvate da se ovdje može jesti zdravo, seljački da tako kažem, onda će oni još više dolaziti i uživat će ovdje u našoj hrani jer uživaju i sada, ali kad budu imali uistinu dokaz, argument, činjenicu da je ovdje hrana ono extra klase, to će biti još jače i bolje. Znači, turizam uz poljoprivredu i stočarstvo ovu zemlju uistinu može dovesti do vrhunaca. Hvala.
Hvala. I sada će u ime predlagatelja završno nešto reći poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, danas smo otvorili jedno pitanje u biti koje je ključno pitanje razvoja RH a to je ono što imamo i što nam je Bog dao uz to što smo turistička zemlja, to je poljoprivredno zemljište. Opet ću ponoviti i to ću uvijek ponavljati, u ovome trenutku 750.000 hektara obradive zemlje, ekološki očuvane imamo koju ne koristimo i jednostavno mi smo oni koji to moramo potencirati, a ne da kao do sada uvozni lobiji plasiraju hranu kroz meso ili životinje, čekaju što je u slučaju svinja to sam rekao, gdje 131 milijun eura godišnje Hrvatska uveze samo svinja, to je milijardu kuna samo svinja govorimo. U tome trenutku mi kada govorimo o ovom zakonu ja očekujem ne da mi kažem mi ne znamo što će znanost kazat o GMO-u, a zašto bi mi bili pokusni kunići, zašto bi mi urušavali svoj gospodarski sustav i potencijal, zašto bi mi uništavali poljoprivredu da bi mi kod sebe važećim zakonom zabranili uzgoj, a dozvolili smo tržište, znači samim tim i prodaju i prijevoz preko našega područja. Pa mislim to je apsurd, to je nespojivo. Mi ovim zakonom postojećim, jel ovaj zakon kada bi stupio na snagu koji sam predložio, a nadam se i očekujem od zastupnika da će ga prihvatiti i ići u drugo čitanje, mi ovim zakonom u biti sprječajemo da ta svinjetina i ostalo meso koje je kontaminirano GMO i kolega iz SDP-a je malo prije dobro rekao kolike su posljedice i onda smo nabrajali znanstvenike i sve posljedice GMO-a, naravno ne možemo sve znati, ali zašto bi bili pokusni kunići loše kvalitete prehrambenih proizvoda. Pa mi danas uvozimo sve, samo u 2015. a tako u porastu je za 110% porastao uvoz jaja, a dvije trećine Hrvatske su nam prazne. Prema tome, mi ovaj moj prijedlog zakona kojega sam dao isključivo zbog toga jer mi je nejasno da imamo postojeći zakon o GMO-u koji kaže ne možete uzgajati, al može se uvoziti, može se prodavati. Mi prodajemo svinje koje su pune sojine sačme od GMO-a znači kontaminirano i naravno da će onda vratine od svinja biti po 15 kuna u centrima stranim i koji je onda nama tu interes, koji mi imamo interes. A imamo sve Bogom dato, imamo turizam, imamo zemljište ekološki očuvano i ovim zakonom to sprečajemo da to aktiviramo i da ovaj novac koji dajemo u uvoz da zaštitimo tako lošu kvalitetu hrane koja ulazi kod nas. Jel moramo znati još jednom ponavljam da 76 kg godišnje 76 po glavi stanovnika uvezemo povrća i voća, to nije mala količina. 50% potreba voća i povrća mi uvozimo. Dok ja govorim o svome kraju evo o Vrgorcu čovjek je se bavio, mladi čovjek voćarstvo breskvama nije ih mogao prodati zbog uvoznog lobija i GMO hrane jel ljepše izgledaju, jeftinije su ali nisu prirodne ekološki učuvane. Čovjek je od bijesa i više nemoći da se bori s tom konkurencijom nelegalnom uzeo motornu pilu i popilao mladi voćnjak bresaka. I to je istina i sad je taj čovjek otišao u Irsku. O čemu mi pričamo ovdje? Znači ovim zakonom se brani uvoz GMO-a. kako kontrolirati jel mi smo u EU, da mi smo dio Europe. Pa borimo se, šaljimo poruku odavde, a ne vladino mišljenje kaže u ovome trenutku nismo spremni podržati ovaj zakon. Kad će biti taj trenutak Majko božja? Kada ne bude više sela, kada ne bude više seljaka na poljoprivrednom zemljištu. Svakako su zakoni doneseni evo 2020. mogu stranci kupovati zemlju, na to smo upozoravali i mi iz Most-a i većina klubova iz oporbe od 2020. OPG-i sada mogu stranci u povoljnijim okolnostima otvoriti nego hrvatski građani i državljani. Što smo napravili? Mi smo napravili mogućnost da Mađarska je zabranila kupovinu poljoprivrednog zemljišta, međutim mađarska Mađar pravna i fizička osoba može kupiti naše poljoprivredno zemljište i to će kupiti za male pare. Čisto očuvano zemljište, ekološki naravno koje će morati obrađivati jel je zapuštano. Još jednom, uvoznici smo kruha, kruha smo uvoznici znači 107 milijuna eura uvozimo kruha i pekarskih proizvoda, a 750.000 hektara zemlje nam leži. Stanimo, kakva je to politika? I slažem se s kolegom Aleksićem i kolegama iz HSS-a gdje kažu da je zadrugarstvo ono koje bi trebalo potencirati i tome težiti i to raditi u sustavu klastera ovi proizvode, ovi prodaju i tako. Ali je činjenica da Monsanto spominjao je pesticide koje Monsanto, ja neću sada ponavljati ni imena tih svih pesticida, ovo je pogodovanje politika uvoznim lobijima, uvoznim korporacijama koji direktivama EU pogoduju jel to su lobiji unutar EU. A zašto mi kao Parlament koji imamo sve uvjete, hrvatski Parlament i za poljoprivrednu proizvodnju i za tržište imamo turizam, zbog čega bi se nama ovdje prodavala svinjetina iz Mađarske koja ulazi preko Mađarske koja je GMO kontaminirana u turističkoj sezoni? A naši ljudi koji su prije imali farme u Slavoniji i drugim krajevima idu konobariti i raditi na obalu, prazne farme ili čak još gore odu u Irsku, umjesto da je obrnuto. Uvijek smo spominjali spoj plave i zelene Hrvatske, ovaj zakon je spoj plave i zelene Hrvatske. Ja ne kažem da je on najbolji, ali je jasan. Mi se ovdje ne miješamo u medicinske svrhe, znači u GMO koji se u medicinske svrhe to neka ministar određuje pravilnikom od inzulina, drugih pripravaka. Nažalost uništili smo i ono što smo proizvodili po tome pitanju u Hrvatskoj. Ovdje jasno još jednom ponavljam da dosadašnji zakoni, a poglavito ovaj važeći Zakon o GMO-u u RH pogoduje uvoznim lobijima i uvozi se štetna hrana, a to je dokazano i znamo da proizvodi koji su lošije kvalitete prodaju se skuplje od nas koji se uvozi iz EU. O tome su govorili brojni naši znanstvenici, a naj.. mogu spomenut Alberta Einsteina, to je ostalo mi od njega, znači onoga trenutka, on je to uvijek ponavljao, ali to je i dokazano. Onoga trenutka kad nestane pčela, nestati će i ljudi. Predviđa se da kad bi nestalo pčela, da bi u roku 4 godine bilo upitno cijelo ... [[Govornik se ne razumije.]] četiri, pet. Znači, mi ovdje se ne smijemo igrati, ni loviti vještice. Mi ovdje samo potičemo domaću ekološku proizvodnju. U Slavoniji imamo znači slavonski kulen, u Zagorju, svaki ima svoj brend. Ja sam evo spustit se na svoj kraj, na cetinski kraj. Imamo arambaše, dalmatinski pršut, glavički kupus, to zna bivši premijer Milanović, on je iz Glavica, glavički kupus. To triba brendirat, to triba… Pršuti drniški, imamo. Ali ne možemo imat pršut drniški ako nemamo svinja. Jel možemo GMO mađarski. Mi moramo poticati, pa milijardu kuna dajemo za uvoz samo svinja i 50% uvozimo voća i povrća. Vidim pome – rajčice, mi kažemo pomidore u Dalmaciji, kad dođu iz vana sve iste. Ko blizanci. Cila gajba ko blizanci. Iste veličine i ja ih držim godinu dana, uvik iste boje prekrasne, al nema okusa. Jel to prirodno? Je li prirodno ovo što se događa polivanje pesticidima po Brazilu, južnoj Americi, po Kini gdje nema pčela jer nište pčele ti pesticidi pa ljudi se penju po granama pa tresu sami. Pa ima tu prikazivano dokumentarnim filmovima ozbiljni koji su snimani. Imamo dokaze mutacija pčela koje su, mislim imamo dokaze brojnih tih stvar i zbog toga. Ljudska ruka ne bi smjela urušiti cili sustav. A kad gledamo RH, oni se boje EU i direktiva koje u ovome slučaju pogoduju Monsantu. I to svak živ vidi, svak. I to ima znanstvenih literatura. Pa ljudi to objavljuju. Ali prejake su to kompanije da mi možemo se boriti s njima, ali imamo mi kao parlament mogućnost ovaj Zakon donijeti. Naravno ja očekujem kad bi prošao i kad bi Vlada da daju svoje amandmane, pa neka ga izmijene ili neka oni donesu bolji. Al ne, ovaj koji je na štetu hrvatske poljoprivrede gdje je zabranjen uzgoj, a dozvoljen je uvoz te hrane i apsolutno uništenje hrvatske poljoprivrede. 2/3 Hrvatske prazne, turizam će više zarađivati proizvođači izvana, poljoprivredni proizvođači nego hrvatski poljoprivrednici i to je jedina poanta ove priče. Na kraju, evo još jednom kupujmo hrvatsko, kupujmo na peškarijama kaže se u Dalmaciji, na ... [[Govornik se ne razumije.]] trgovima, odlazimo kod naših OPG-ova, borimo se protiv ovih štetnih namirnica kontaminiranih koje nam se uvoze, borimo se protiv toga, a jedni način da naglašavamo kupujmo hrvatsko, kupujmo domaće. Nitko nije od nas svet, svak iđe u ... [[Govornik se ne razumije.]] svjestan sam, al svi se tribamo motivirati i kupovati kod naših ljudi. To je ono ključno. Inače ovim Zakonom kojega Vlada sad ne želi prihvatiti pogoduje se GMO proizvođačima, velikim multinacionalnim kompanijama koji proizvode i razno-razne otrove, to je pesticide, herbicide koji su otrovni i koji se lobiraju u EU da budu oni na tržištu, pa prolaze jedva za glas i jedan, dva glasa. ... [[Govornik se ne razumije.]] poziva naše europarlamentarce da budu glasni, da pozivaju na preispitivanje ovoga svega što se događa po pitanju GMO-a i ne dozvolimo da naša djeca budu pokusni kunići. Pa barem to. Ako sumnjamo da ovo nije kako se piše, kako se govori, pa ne dozvolimo da naša djeca budu pokusni kunići. Evo, barem to. Evo, uvaženi tajniče, izborimo se glasno i jasno, nemojmo biti dodvornici na štetu naših ljudi jel GMO, poglavito spominjem ... [[Govornik se ne razumije.]] svinje, a tako i voćarstvo i poljoprivreda, dajemo milijarde kuna, desetine milijardi kuna za uvoz te hrane koja ugrožava zdravlje ljudi, povećan je broj tumora, al niko to ne govori. Koji su razlozi povećanja tumora? Uvoz hrane. Evo, još jednom kolegice i kolege hvala vam svima i oni koji su davali svoje primjedbe, mislim da će se svaki saborski zastupnik kod glasanja kod ovoga Zakona stat sam ispred sebe, bez obzira na stranačku pripadnost. Žao mi je što Vlada je dala ovakvo mišljenje da u ovome trenutku ne mogu podržati Zakon o zabrani GMO-a, ali očekujem da ipak u, pošto se u parlamentu evo pojavili ljudi koji o tome pričaju otvoreno, pa čak predlažemo i zakone, da će uskoro dogoditi se da će ovdje biti većina narodnih zastupnika koja će stati u zaštitu hrvatskog gospodarstva, hrvatske poljoprivrede, hrvatskog turizma, hrvatskog gospodarstva i da će ovakvi zakon u zagovoru i borbi i na razini EU ipak prolaziti i da ćemo biti čvrst orah u zaštiti nacionalnih interesa, a ne briselski činovnici. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Željka Lenarta, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, evo HSS je apsolutno protiv GMO organizama u RH na bilo koji način. O štetnosti toga dr. agronomije gospodin Marijan ... [[Govornik se ne razumije.]] je napisao jednu knjigu koja ima naslov „Izum bez razuma“ ili kad je drugačije čitamo, um bez uma. Nažalost, u njoj priča o štetnostima GMO organizama i te proizvodnje, ali nažalost naša Vlada ne sluša stručnjake, oni su se dokazali da su u zaštiti krupnoga kapitala, bankarskog sektora i da jednostavno ne razmišljaju o hrvatskom narodu. Nažalost, u našoj Vladi nema niti uma niti razuma, a bogami niti izuma. Često puta smo spominjali Mađarsku ovdje. Ja bih volio da Hrvatska ima premijera kao što ga ima Mađarska, koji se suprotstavi EU i radi najbolje što je za njegov narod. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Nemam što dodati. U ovoj raspravi smo došli do zaključaka, jedino što možemo kazati i poručiti kolegama drugim saborskim zastupnicima jel Vlada nije prihvatila da će do glasanja dati priliku da ovo ide u drugo čitanje i da ćemo napraviti poboljšanje ovoga prijedloga i da ćemo zajednički zaštititi ono što je strateški, a to je hrvatska poljoprivreda, gospodarski rast, opstanak ljudi na tim područjima i proizvodnja zdrave hrane, a imamo je gdje plasirati. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, spominjali ste svinjsko meso i uvoz. Dakle baš zbog toga je bitna strategija i strateško promišljanje o razvoju naše poljoprivrede. Naime, znate vjerojatno i sami da je Danska najveći proizvođač svinjskog mesa u EU i da je jednostavno jako teško biti konkurentan njima koji su se godinama pripremali i gradili taj sustav da bi upravo bili najveći proizvođač. Zbog toga mi moramo jasno prvo sami sa sobom se dogovoriti gdje želimo usmjeriti našu poljoprivredu. Količinama ne možemo konkurirati Dancima, dakle ni cijenom te trebamo odlučiti koji će onda biti smjer u kojem ćemo razvijati poljoprivredu, da li je to ekološka proizvodnja, dakle proizvodnja na malo, ali kvalitetno što je isto prepoznato na tržištu ne samo u Hrvatskoj nego i u Europi ili je to neki drugi smjer, ali mi taj smjer moramo odabrati. Već smo ga trebali odabrati prije 20 godina, ali još nije kasno.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. … moga prijatelja Marka Buratovića napisao je 26. siječnja jedan svoj status „Svinjski proračun. Bili neki dan delegacije iz Kine i vidjela uzgoj domaćih crnih slavonskih svinja, odmah bi da naruče pet milijuna komada. Da predočim bolje, kada bi ih izvozili u Luci Ploče to je osam redi svinja, jedna svinja na jedan metar od Bajakova-Srbija do Ploča 777 km, to je 600 tona mesa. Ako je kilo takve ekološke svinje 20 kuna žive vage to je 12 milijardi kuna, desetina proračuna, Pelješki most iz PDV-a, ostatak dati političarima izabranim za plaću i da slučajno ne dolaze na posao. Mogao sam pokvariti kao Mujo u Apolu, HRvati manite se visoke tehnologije, Nijemac je i onako sve već izmislio. Zatvorite jednu traku autoputa sedam dana i eto keka. Učinite Slavoniju sretnom“. Ja bi s ovim završio ovo je čovjek obični iz naroda, profesor je ali čovjek je rekao cijelu priču. Političari maknite šape, a poglavito uvozni lobij. Hvala lijepo.
Hvala. Evo time bih zaključio raspravu o ovoj točci, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. A za desetak nas koji smo ovdje u dvorani ostali nastavit ćemo sa sjednicom u srijedu 23. svibnja u 9,30 i prva točka bit će Izvješće o provedbi plana protuminskog djelovanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2017. godinu. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,36 SATI.
Prijedlog Zakona o zabrani genetski modificiranih organizama, prvo čitanje, P.Z. br. 291, predlagatelj je zastupnik Miro Bulj, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog Zakona o zabrani genetski modificiranih organizama, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 za, 3 suzdržana i 39 protiv, donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Izvješće o radu Vijeće za vodne usluge, od ožujka 2015. do prosinca 2016. g. podnositelj je Vijeće za vodne usluge. O ovoj točci dnevnog reda, glasovati ćemo sukladno čl. 44. stavkom 4 Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o radu Vijeća za vodne usluge od ožujka 2015.-prosinca 2016. g. Molim glasujmo. Utvrđujem je većinom glasova 77 za i 3 glasa protiv donijet zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.