Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему "Рада". [[16:00:38]] Зареєструвались в сесійній залі картками 329 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України. Перепрошую. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, давайте таким чином. Зараз продовжимо розгляд питань в режимі другого читання, а потім будемо повертатися до тих законопроектів, які в нас. Ні, я маю на увазі, які включені до порядку денного на ранковому засіданні. До тих не будемо поки що. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо зміни ставок деяких податків і зборів]] [[реєстраційний номер 10687]]. Доповідач – Віталій Хомутиннік. Мікрофон на трибуні ввімкніть, будь ласка.
Комітет з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики розглянув проект Закону 10687 [[щодо індексації ставок на наступний рік по деяких видах податків]]. Я хочу нагадати, що згідно з Податковим кодексом ми маємо щорічно проводити індексацію податків, таких як акциз, сплата платежів по корисних копалинах та іншим позиціям. На наступний рік індекс споживчих цін планується на рівні 7,9 відсотків і так само проіндексовані ставки саме на цей відсоток. Комітет до другого читання розглянув всі пропозиції народних депутатів, які надійшли. Загалом було 63 пропозиції, з яких 43 – враховані, 16 – відхилені. Загальний баланс по даному законопроекту виходить біля двох мільярдів гривень додаткових надходжень у 2013 році. Комітет в остаточній редакції відмовився від індексації ставок на нафтопродукти, аргументуючи це тим, що акциз на нафтопродукти в діючому законодавстві складається і перераховується з євро. І перехід в даній ситуації з євро на гривню, на наш погляд не принесе додаткових надходжень. Тому в принципі ті пропозиції, які надійшли від народних депутатів та уряду, у тому числі від урядових законопроектів 11284 і.285 ми перенесли ряд пропозицій, які були підтримані комітетом і також вони знаходяться в Порівняльній таблиці. Ми готові для того, щоб розглядати в другому читанні і приймати в цілому даний проект.
Шановні колеги, давайте будемо йти по поправках. Нема заперечень? Відхилена поправка 17-а. Ганущак наполягає на ній? Юрій Іванович! Мікрофон Ганущака.
У мене немає таблиці, тому я просто не пам’ятаю про що там. Тому.
Всі ставки зборів та акцизного податку прив’язати до мінімальної заробітної.
А це. Так. Це для всіх абсолютно законопроектів. Прив’язка до мінімального неоподаткованого мінімуму - це є анахронізм. Тобто ми повинні чітко собі усвідомити, що прив’язка повинна йти до тих плаваючих цифр, які вказують на добробут людей, – це до мінімальної зарплати. Прив?язка до мінімальної зарплати – це цілком нормально. Ті самі штрафи теж потрібно до мінімальної, тому що у нас іде інфляція і тоді фактично воно спотворює картину. Тому я віддаю собі звіт, що це не буде проголосовано, як завжди те, що пропонується Ганущаком, але у всякому разі на майбутнє потрібно чітко розуміти, що має бути.
Пропозиція зрозуміла. Ставити її на голосування? Ставиться на голосування поправка номер 17. [[16:06:02]] За-7 Поправка не підтримана. Поправка 19. Климець наполягає? Не бачу. Калюжний, 21-а. Не бачу. Климець, 24-а. 29 поправка врахована. Є наполягання її ставити на голосування на підтвердження. Будь ласка, Ярослав Сухий.
Це моя поправка, і я хочу пояснити особливо громадянам України, які відчувають зараз певний комфорт у зв?язку з дефіцитом бюджету. Україна минулого року завезла більше 22 тисяч автомобільних кузовів, за яких сплачено менше 30 мільйонів гривень у той час, коли імпортер платить 10 процентів, коли завозить імпортний автомобіль. Підвищення ставок акцизного податку на кузови для легкових автомобілів необхідний чому? Та тому, щоб перекрити прихований імпорт готових автомобілів за схемою великого вузлового складання та агрегатного ввезення. Велике вузлове складання автомобілів – це схема імпорту готових автомобілів. Але при цьому бюджет недоотримує на один автомобіль від 1200 до 2000 євро податків і зборів. Я вважаю, що такий підхід не є державницьким. Тому вніс пропозицію. Не 3,5 тисяч євро, як пропонували там інші колеги. Пропоную 800 євро. За наявності сприятливих умов для великовузлового складання повністю відсутня необхідність інвестування.
Будь ласка, Святаш з цього приводу.
Шановні колеги! Я не можу погодитися з такою позицією. Бо якщо буде видане таке мито, то будуть закриті 2 автоскладальних заводи, які сплачують загалом до державного бюджету близько 600 мільйонів гривень. 3,5 тисячі людей втратять роботу. А буде створено штучну монополію одного дуже поважного, але одного підприємства в Україні. Монополію в Україні створювати неможливо. Тому прошу не підтримувати цю поправку. Дякую.
Шановні колеги! Поправка 29, автор – Ярослав Сухий, вона врахована. На вимогу народного депутата Дмитра Святаша ставиться на голосування пропозиція про підтвердження цієї поправки номер 29. Ставлю на голосування. Прошу голосувати. [[16:09:10]] За-176 Поправка не підтримана, тобто не підтверджена. Аналогічним чином тоді поступати треба з поправкою номер 30. Вона аналогічна за змістом. Поправка 32, Пінчук. Ні. Поправка 35, Царьов. Ні. Поправка 38, Пінчук. Ні. Горина, поправка 39. Ні. Поправка 42. Горіна не наполягає. 43-я – також не наполягає. Пінчук, 47-а. Не наполягає. Так, поправка, Калюжний, 51-а. Ні. Поправка, Кармазін, 54-а. Наполягаєте, Юрій Анатолійович? Ні, не наполягає. Царьов, 56-а. Ні? Так, всі інші поправки враховані. Так, Віталій Юрійович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу.
Прошу уваги!
Я прошу для стенограми технічну виправити, поправка 13 Пінчука. Тут в другому абзаці виключити слова "ферментоване", тобто за текстом буде таким чином "ввезення на митну територію України ферментованої тютюнової сировини", слово "ферментованої" виключити. Це технічна помилка.
Нема заперечень? Не треба голосувати? Таким чином, шановні колеги, з урахуванням того, що 29 і 30 поправка не знайшли підтримку, вони не підтримані у Верховній Раді, вони виключаються. Уточнення вноситься в 13 поправку, про яку сказав голова комітету Віталій ’’Хомутиннік. І з урахуванням цього, Віталій Юрійович, ми можемо ставити на голосування, да?
Так. Так.
І з урахуванням цих уточнень, про які я сказав, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо зміни ставок деяких податків і зборів]] [[реєстраційний номер 10687]]. Нагадую, що Головне юридичне управління завізувало документ із зауваженнями. Прошу це враховувати. Ставиться на голосування. Прошу, голосуйте. [[16:12:22]] За-234 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про сільськогосподарську кооперацію" [[нова редакція]] [[друге читання]]. Марина Перестенко, будь ласка, голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, на друге читання пропонується проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про сільськогосподарську кооперацію" [[реєстраційний номер 11221]]. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про сільськогосподарську кооперацію" підготовлено з метою вдосконалення організаційно-правових та економічних засад формування та діяльності сільськогосподарських обслуговуючих кооперативів в Україні та їх інфраструктури з урахуванням світової практики. Однією з найбільш гострих проблем в Україні залишається відсутність кооперативного руху на селі, який би сприяв у подальшому розвитку інфраструктури аграрного ринку, позитивно впливав на цінові коливання на продовольчому ринку, створював прозору мережу заготівлі та збуту сільськогосподарської продукції, вироблену саме дрібними сільгосптоваровиробниками, фізичними особами та особистими селянськими господарствами. До другого читання народними депутатами України було внесено 41 пропозиція. Всі пропозиції розглянуті і обговорені на засіданні. Частину пропозицій відхилено як такі, які не відповідають концепції законопроекту. Враховані пропозиції вдосконалять даний законопроект. Прийняття Закону України суттєво покращить законодавчі, податкові, фінансово-кредитні, економічні умови діяльності сільськогосподарських обслуговуючих кооперативів та їх членів, позитивно вплине на цінові коливання на продовольчому ринку, створить умови для функціонування прозорої мережі заготівлі та збуту сільськогосподарської продукції, що призведе до зростання обсягів виробництва сільськогосподарської продукції, сприятиме забезпеченню продовольчої безпеки країни. Пропозиція комітету: рекомендувати Верховній Раді України прийняти зазначений законопроект в другому читанні і в цілому як закон.
Шановні колеги, давайте тоді підемо по поправках. 1 поправка, Чуднов. Наполягає? Ні, Горіна, 2-а? Ні. Чуднов, 3-я? Ні. Горіна, 6-а? Ні. Кармазін, 7-а? Ні. Чуднов, 8-а? Не наполягає. Так, Кармазін – не наполягає. Так, так. Лук’янчук, 27-а? Ні. Сідельник, 29-а? Іван Сідельник наполягає? Ні. Так, Ганущак, 36-а? Оце ж погано, я вам зачитаю. "В Законі "Про кооперацію" в абзаці 13 слова "може змінюватись" замінити словами "визначається як статутний фонд відповідно до законодавства про підприємницьку діяльність щодо формування статутного фонду товариств". Відмовляється. Так, тоді всі. поправок цих не наполягають, які були. Так, Марина Володимирівна, будь ласка, пропозицію Верховній Раді.
Пропозиція комітету: рекомендувати Верховній Раді України прийняти зазначений законопроект в другому читанні і в цілому як закон.
Шановні народні депутати, прошу уваги! Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про сільськогосподарську кооперацію" [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 11221]]. Прошу голосувати. [[16:17:17]] За-227 Рішення прийнято, тобто закон прийнято, на межі правда. Шановні колеги, зараз ми маємо розглядати проект закону про внесення змін до Закону про внесення змін до Закону України "Про товарну біржу" та деяких інших законодавчих актів України [[реєстраційний номер 11304]]. Разом з тим, є лист від комітету про перенесення розгляду законопроекту в зв’язку з необхідністю додаткового вивчення цього документу на наступний пленарний тиждень. Ну якщо ми його не розглядаємо, то про що можна говорити? Немає заперечень? Ніхто не наполягає? Ні. А тепер, шановні колеги, пропозиція. Давайте перейдемо до розгляду законопроектів, щодо яких вранці ми прийняли рішення про включення до порядку денного і невідкладного їх опрацювання в сесійній залі Верховної Ради України. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну службу" [[щодо оплати праці]]. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[16:18:56]] За-213 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра юстиції України Інна Ємельянова. А також буде виступати Воронін, заступник міністра. Ворона, я перепрошую. Заступник міністра Ворона і потім, Василь Демчишин.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. На ваш розгляд пропонується проект Закону поро внесення змін до Закону України "Про державну службу", який розроблений на виконання підпункту 3 пункту 1 протоколу засідання Кабінету Міністрів. Проектом Закону передбачається перенести термін введення в дію деяких положень Закону України від 17 листопада 2011 року "Про державну службу", який набере чинності з 1 січня 2013 року, в частині оплати праці, преміювання державних службовців, перерахунку раніше призначених пенсій у зв’язку із зміною мінімальної заробітної плати та виплати їм грошової допомоги при наданні щорічної основної відпустки на один рік. Реалізація цього проекту закону не буде потребувати додаткових матеріальних та інших витрат. Прошу поданий на ваш розгляд проект закону прийняти за основу і в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Василь Васильович Демчишен, прошу вас, і по своєму проекту, і від комітету, очевидно.
Шановний Володимире Михайловичу, колеги, нова редакція Закону України "Про державну службу" передбачає набрання ним чинності з 1 січня 2013 року. Положення цього закону системно пов’язані між собою та спрямовані на комплексне реформування державної служби. Так система оплати праці пов’язана з поділом посад за функціональними критеріями і критеріями обсягу компетенції та відповідальності на займаній посаді. Водночас проектом закону, який щойно презентував зам. міністра юстиції, поданий Кабінетом Міністрів, пропонується відтермінувати на один рік набрання чинності низкою статей щодо оплати праці, заохочені соціальні гарантії державного службовця. Проте, ухвалення цього законопроекту призведе до неузгодженості певних положень Закону "Про державну службу". Це, зокрема, я вже наголошував, стосується і кваліфікації посад, рангів і таке інше. Також до цього часу не прийнято нову редакцію Закону України про службу в органах місцевого самоврядування, проект якого Верховна Рада повернула Кабінету Міністрів на доопрацювання із суттєвими зауваженнями. Не забезпечення синхронного та скоординованого введення в дію нових редакцій вказаних законів створюватиме загрозливу ситуацію щодо цілісної реалізації адміністративної реформи та призведе до невідповідності у нормативному регулювання проходження служби в органах місцевого самоврядування. У зв’язку з цим єдиним, на мій погляд, компромісним рішенням вбачається відтермінувати на один рік в цілому Закон України "Про державну службу" від 17.11.2011 року. Впровадження проекту закону не потребуватиме додаткових витрат з Державного бюджету України. Дякую за увагу. Тепер щодо рішення нашого комітету, який сьогодні на своєму засіданні розглянув обидва ці законопроекти. Своїм рішенням комітет не підтримав законопроект, запропонований Кабінетом Міністрів, в принципі, підтримавши ті положення, які я щойно оголосив в своїй доповіді. Щодо мого законопроекту голоси розділилися: було 3 пропозиції підтримати в цілому, ввести в дію з 1 квітня і взагалі відхилити. Найбільше голосів набрала пропозиція підтримати, але це не була пропозиція більшості, тому комітет не визначився і пропонує це зробити в сесійній залі. Дякую за увагу.
Дякую вам, Василь Васильович. Шановні колеги! Прошу записатись на те, щоб обмінятися думками з приводу цього законопроекту. Будь ласка, народний депутат Лук’янчук, фракція "БЮТ - "Батьківщина". Хто буде там виступати?
Мені переставили карточку, я вибачаюсь, це Боднар піднімала руку, карточку поміняли місцями, якщо дозволите, це я просила слова.
Будь ласка, Ольга Боднар.
Я хочу сказати, шановні, говорити про те, що державна служба це останнє місце і ми остання інстанція, не можна. Ми з вами прекрасно розуміємо, я вам вже вранці про це говорила, наскільки важливо мати висококваліфікованих фахівців саме на державній службі. Якщо ми сьогодні запроваджуємо драконівські норми стосовно прийняття на державну службу, якщо ми передбачаємо обов’язкові умови прийняття, а також сьогодні прийнятий новий КПК і ми зараз знаємо, що посилена відповідальність за корупцію боротьбу і так далі, і ми при цьому збираємося людей оплачувати їхню важку працю на копійки, то я вам скажу, що це буде не простіше працювати, і не простіше буде набирати людей, як на низькокваліфіковану робочу працю. Якщо ми хочемо, щоб Україна скотилася куди-небудь туди вниз, я вже не знаю, не хочу ображати якусь іншу країну назвою. Але якщо ми хочемо якимось чином, щоб Україна уже взагалі не виконувала ніяких функцій на рівні державної служби, то це найпростіший крок. Я вас дуже прошу, великий інститут державної служби заслуговує на повагу, якщо ми піднімемо престиж цього інституту, тоді запрацює вся державна машина кваліфіковано. І ми не будемо говорити, що нам документи відсилають невиконані. Ми не будемо говорити, що невчасно виконані якісь матеріали, ми не будемо говорити, що людина б’ється об поріг і не може добитися правди. А ми будемо говорити, що кожна людина в цій країні має захист, тому що Україна направляється правильним шляхом – шляхом демократії. Цей закон – це лакмусовий.
Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир Карпук. Вранці при голосуванні за цей законопроект до внесення до порядку денного вже була дуже величезна дискусія. І, дійсно, я погоджуюся з тим, що перед виборами, коли треба було мобілізувати весь адміністративний ресурс, всіх державних службовців, то тоді про ці зміни до законодавства не говорили. Говорили й обіцяли, що буде підвищення заробітної плати, щоб зацікавити тих людей. Після того, як грубо й цинічно використавши їх потуги і працівників соціальної сфери, культури, охорони здоров’я для того, щоб покращити результат на виборах, після цього вносяться зміни до цього законопроекту, щоб відтермінувати зміни до реформування оплати плати державних службовців. Нині й так складається, що є дефіцит державних службовців, особливо молоді в цій сфері. Середня заробітна плата державної служби не є вищою ніж в інших сферах. І певний цинізм проглядається, Верховна Рада не приймає Закон про службу в органах місцевого самоврядування, відтягує цей процес – підвищення заробітної плати, реформування заробітної плати в цій сфері і, мотивуючи цим, вносяться зміни і до Закону про службу в органах державної влади. Тому ми не будемо підтримувати цей законопроект. І я вважаю, що хай люди бачать, як їх використовується для досягнення своїх цілей. Дякую.
Шановні народні депутати, тепер мають право виступити, хто не записалися, по одній хвилині – Михайло Чечетов, Сергій Гордієнко. Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! В чем смысл конструктивной работы власти? Когда я имею в виду власть, я имею в виду и правительство, и парламент. Кто бы ни вносил законопроект, но если видится с другой стороны, что его можно улучшить, то нужно это воспринимать как должное, не смотря ни на какие политические воззрения. И мы – большинство, не смотря на то, что правительство, вроде бы наше, внесло законопроект, но депутатский корпус в комитете, а в комитете, там представители разных политических фракций, доработали его и внесли уже исправленный, на наш взгляд, более лучший вариант законопроекта, который нужно поддержать всем залом. Этот тот случай, когда, действительно, депутатский корпус дорабатывает законопроект правительства в лучшую сторону. Просим поддержать и за основу, и в целом законопроект доработанный, Василия Демчишена. Спасибо.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів. Будь ласка, мікрофон.
Сергій Гордієнко. Фракція Компартії України, Полтавщина. Я хотів би сказати наступне, що найбільшою проблемою нинішньої саме державної служби є надзвичайно низька заробітна плата державних службовців. Я хотів би привернути увагу, що середня заробітна плата по промисловості становить понад три тисячі гривень, а середня заробітна плата державного службовця за жовтень 2012 року становить 1 777 гривень. Я хотів. це просто нищить сьогодні державну службу як таку і не про яке інше реформування іти не може. Що вирішує даний законопроект? Не вирішує практично нічого, кладе додаткові обов’язки і обмеження, ніяких соціальних гарантій. Ми наполягаємо на тому, щоб так, як і обіцяв Президент і уряд, реформуючи, вводився закон повністю і комплексно, з усіма тими соціальними гарантіями, які там.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Пропозиція поступити таким чином. Так, як рекомендує тут у виступах ряд народних депутатів. Відповідно до черговості реєстрації я буду ставити на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому. І якщо перший не підтримаєте, то другий, авторський, Демчишена. Пропозиція зрозуміла, да? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну службу" [[11401-урядовий]]. [[16:31:01]] За-0 Рішення не прийнято. Тепер ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу і в цілому проекту Закону [[реєстраційний номер 11401-1]] про внесення змін до Закону України "Про державну службу" [[депутатський]], автор – Демчишен. Прошу голосувати. [[16:31:34]] За-233 Закон прийнято. Будь ласка, Калетнік.
Шановний Володимир Михайлович, Адаме Івановичу, шановні колеги! З метою уточнення формулювань змін, що вносяться в Закон України - Земельний кодекс, які обговорені із авторами поправок, прошу повернутися до розгляду законопроекту 11315 і підтримати пролонгацію мораторію на продаж землі до 2016 року. Прошу поставити на голосування цю пропозицію.
Будь ласка, хто буде з цього приводу? Я Івану Кириленку просто слово хотів дати. Івану Кириленку.
Володимире Михайловичу, прошу поставити на голосування.
Шановні колеги! Пропозиція такого змісту: повернутися до розгляду цього закону про те, щоб у ньому передбачити мораторій на ринок землі до 1 січня 2016 року. Влаштовує така пропозиція? Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, ми готові повернутися до розгляду даного законопроекту і проголосувати за умови, якщо буде врахована тут не одна поправка, а ця поправка, яка складається з трьох частин, оскільки вона чітко передбачає не двотлумачення, а чітке розуміння про те, що не просто мораторій до 1 січня 2016 року, а вона складається з першої частини, де: до набрання чинності законом про обіг земель сільськогосподарського призначення, але не раніше 1 січня 2016 року забороняється внесення права на земельну частку [[пай]] до статутних капіталів господарських товариств. Друга складова. До набрання чинності Законом про обіг земель сільськогосподарського призначення, але не раніше 1 січня 2016 року. І, відповідно, третя складова цієї позиції.
Мікрофон, будь ласка.
І третя позиція. Так само тут є повтор в абзаці другому підпункту "б": "не раніше 1 січня 2016 року". Отже, тут тричі згадується "не раніше 2016 року". Але найпринциповіше, що ми прив?язуємо це до дати, а не до Закону "Про обіг земель сільськогосподарського призначення", як я сформулював у цій поправці. За таких умов наша фракція буде голосувати за закон.
Шановні колеги, саме це і запропонував Григорій Калетнік, щоб наскрізно у тексті було вказано те, що говорив Микола Томенко, там три позиції: "не раніше 1 січня 2016 року".
Я, Володимире Михайловичу, для стенограми хочу назвати поправки. Це потрібно проголосувати, підтримати поправку номер 2 Каплієнка і 1 січня 2014-го проголосувати: 1 січня 2016-го", раз. Томенка повторюється таким чином 3 поправка, вона тоді получається врахованою. Потім 5-та Каплієнка: до набрання чинності Закону "Про обіг земель" – до 1 січня 2014-го голосуємо – до 2016-го. Томенка 6 поправка голосується у повному обсязі. 8-ма Каплієнка. Обов?язково треба проголосувати, де до 1 січня 2013-го до 2016 року, бо вона говорить ще про один пункт Земельного кодексу. І врешті Бевзенка потрібно проголосувати, щоб Кабінет Міністрів підготував такий законопроект і вніс до Верховної Ради. Дякую. Це для стенограми. Таким чином воно у повному обсязі.
Шановні колеги, те, що пропонувалося у цьому законі у правій стороні, ми скрізь пишемо: "не раніше 1 січня 2016 року". І у Прикінцевих положеннях додаємо доручення Кабінету Міністрів України підготувати відповідний проект закону. Правильно?
Да, саме так.
Така пропозиція: суцільно по всьому тексту. З врахуванням цієї пропозиції я ставлю на голосування про повернення до розгляду цього питання, до розгляду саме в такій редакції, яку ми щойно обговорили. Прошу голосувати. [[16:37:30]] За-264 Рішення прийнято. Тепер ставлю на голосування, шановні колеги, ми повернулися про прийняття закону, в якому чітко буде у всіх позиціях зафіксовано – не раніше 1 січня 2016 року. І в прикінцевих положеннях міститься доручення Кабінету Міністрів України розробити та подати на розгляд Верховної Ради України проект Закону про обіг земель сільськогосподарського призначення. Немає заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію про схвалення цього проекту в цілому як закон в редакції, про яку я щойно вам сказав. 1 січня 2016 року, з дорученням Кабінету Міністрів опрацювати відповідний проект закону і подати до Верховної Ради. Прошу голосувати. [[16:38:35]] За-269 Закон прийнято, дякую. Шановні колеги! Це ще раз показали, що ми все-таки можемо знаходити компроміс і приймати відповідне рішення. Шановні колеги! Тепер нам треба розглянути проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо добровільної сплати єдиного внеску [[реєстраційний номер 11266]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[16:39:25]] За-195 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра соціальної політики В’ячеслав Коломієць. Співдоповідач – Голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Валерій Сушкевич. Якщо немає Сушкевича, хто буде від комітету, будь ласка, підготуйтесь. Прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, законопроектом пропонується врегулювати питання сплати єдиного внеску громадянами України, які працюють у розташованих за межами України підприємствах, установах, організаціях, в тому числі міжнародних, з метою реалізації їх прав на пенсійне страхування шляхом укладення угод про добровільну участь. Крім того, законопроектом передбачено врегулювати питання добровільної сплати єдиного внеску для забезпечення участі у пенсійному страхуванні осіб, які не належать до кола платників єдиного внеску, зокрема студентів, іноземців, осіб без громадянства, які постійно проживають або працюють на території України, а також громадян України, які працюють або постійно проживають за межами України. Зазначені зміни сприятимуть наповненню бюджету Пенсійного фонду, а також нададуть можливість зараховувати до страхового стажу відповідні періоди трудової діяльності даної категорії осіб. Зазначеним законопроектом також передбачено внести зміни до Закону України "Про збір на обов’язкове державне пенсійне страхування" в частині уточнення пенсійного віку для відшкодування пільгових пенсій. Реалізація даного проекту акта не потребуватиме додаткових витрат з державного та місцевих бюджетів. Шановні народні депутати, прошу підтримати та прийняти законопроект за основу в першому читанні. Дякую.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Хто від комітету буде виступати? Будь ласка. Володимир Герасимчук, будь ласка. Прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів розглянув поданий законопроект на своєму засіданні 6 листопада 2012 року. Комітет в цілому підтримує законодавчу пропозицію, направлену на забезпечення прав громадян, які працюють за межами України, на пенсійне страхування та вдосконалення норм законів України щодо сплати єдиного внеску. Водночас комітет висловив наступні застереження. По-перше, запропоновані зміни щодо одноразової слати застрахованої особи єдиного внеску за попередній період у сумі не менше мінімального страхового внеску встановленого на дату укладання договору призведуть до збільшення сум внеску, які необхідно сплатити порівняно з діючими умовами. На даний час у випадку одноразової сплати внесків за попередні періоди сума сплачених страхових внесків за кожний місяць не може бути меншою мінімального страхового внеску за місяць, за який сплачується внесок. І по-друге, комітет погоджується з зауваженнями Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради про необхідність уточнення запропонованої у проект норми щодо зменшення суми єдиного внеску в іноземній валюті на суму всіх комісійних винагород, що утримуються банком за здійснення операцій з продажу іноземної валюти. Такі вимоги навряд чи можна вважати виправданими, оскільки вони не містять передбачуваних і прогнозованих показників додаткових витрат громадян, внесок за яких сплачується Пенсійному фонду України. А тим більше, що громадяни не можуть самостійно вибрати банк. Головне науково-експертне управління надає узагальнюючий висновок, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу, з урахуванням висловлених зауважень. З урахуванням проведеного обговорення комітет рекомендує Верховній Раді України проект Закону про внесення до деяких законів України щодо добровільної сплати єдиного внеску [[реєстраційний номер 11266]] за результатами розгляду у першому.
Будь ласка, завершуйте.
комітет пропонує прийняти у першому читанні за основу. Дякую.
Шановні колеги, доповідь, співдоповідь зроблена. Нема заперечень, щоб прийняти за основу, а далі вже визначатися? Юрій Ганущак має іншу думку. Прошу записатися, будь ласка. Прошу записатися. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
законопроект абсолютно прозорий, чіткий і зрозумілий. Є люди, котрі працюють за кордоном на наших підприємствах і сплачувати можуть внески до Пенсійного фонду в іноземній валюті. Я не думаю, що є якась проблема. Тим більше, що ми неодноразово піднімали питання про те, щоб дозволити таким людям, аби продовжувався страховий стаж і нараховувалася їм можливість отримання пенсії після повернення додому. Тому я пропоную підтримати цей законопроект і в першому читанні і в цілому. Дякую.
Юрій Ганущак, будь ласка.
Юрій Ганущак, "Батьківщина". Пані та панове! Чи вирішить цей законопроект проблеми ухиляння від сплати в Пенсійний фонд? Ну, по суті – ні. Ну, якщо пам’ятаєте, в свій час Ляпіна давала законопроект, де людина теж хоче і сплачує внески до Пенсійного фонду, але тоді не підтримали. Зараз виникла проблема від заробітчан, щоб обліковувати, але воно теж фактично не виведе з тіні. Нам потрібно все-таки переходити від солідарної системи, не бавитись накопичувальною, яка в умовах України буде явно, ну, кримінальною, а переходити до солідарної облікової системи, відповідно до якої всі внески по кожному року обліковуються і індексуються. І в цьому випадку людина сама буде зацікавлена в тому, щоби платити ці внески. І навіть якщо у неї сама зарплата в тіні, то на пенсію вона буде відкладати, тому що в цьому випадку у неї буде захищена ця пенсія. Тим більше, що облік у нас з 2000 року всіх виплат здійснюється. Ну, і звичайно, що є тут певні несуразності. Я розумію, що коли обмежується мінімальна сума виплат до Пенсійного, але коли цим законопроектом обмежується максимальна сума виплат – ну, це щось якось ненормально. Людина має зараз гроші – вона хоче внести ці гроші, поки ці гроші є. Ну, це цілком нормальний підхід. Тому що, допустимо, в ІХХ столітті люди накопичували ці гроші на старість. Зараз людина готова вкласти у Пенсійний фонд. І тому обмежувати ці суми не потрібно. Тому що, я ще раз скажу, в нас всі суми обліковуються з 2000 року і якщо перейти до нормальної обліково-солідарної системи, то в цьому випадку ми вирішимо питання виведення сум страхових внесків.
Таким чином, шановні колеги, обговорення питання завершено. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо добровільної сплати єдиного внеску [[реєстраційний номер 11266]]. Прошу голосувати. [[16:47:42]] За-251 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо забезпечення доступу до судових рішень]] [[реєстраційний номер 11215]]. Доповідач – народний депутат України Володимир Пилипенко. Від комітету хто буде виступати? Також Пилипенко? Пропозиція від комітету: розглядати питання за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію і прошу голосувати. [[16:48:30]] За-215 Рішення прийнято. Володимир Пилипович, будь ласка.
Дякую, шановний пане Голово, шановні колеги. Законопроект має на меті визначити конкретні строки надсилання суддею електронних копій, судових рішень, до єдиного державного реєстру судових рішень, та встановити відповідальність за невиконання цього обов’язку. Так, проект передбачає внесення змін до частини першої статті 83 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", якими пропонується запровадити дисциплінарну відповідальність за неподання суддею, у встановлені строки, електронних копій судового рішення до єдиного державного реєстру судових рішень. На разі, ці строки не встановлені і окремі судді подають копії своїх рішень не те, що місяцями, а дехто навіть і за рік не справляється, щоб подати копії усіх прийнятих рішень до єдиного реєстру. Відповідно, це створює певні проблеми як для учасників судового провадження, так і для інших громадян, які цікавляться системою цього реєстру. Гарантування якнайширшого доступу громадян до судових рішень, це важлива складова для забезпечення їх конституційних прав, важливою умовою для підвищення їх довіри до судів України, а також дієвою формою громадського контролю за законністю та обґрунтованістю судових рішень. Хочу наголосити, що прийняття даного закону сприятиме більш чіткому виконанню основних вимог Закону України про доступ до судових рішень, ефективній роботі та постійному наповненню Єдиного державного реєстру судових рішень, а також сприятиме своєчасному ознайомленню громадян із судовими рішеннями. Пропонується даним законопроектом, що електронна копія судового рішення надсилається до реєстру суддею не пізніше дня наступного за днем ухвалення чи постановлення судового рішення. Колеги, просимо підтримати даний законопроект в першому читанні. Дякую.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, шановні наші громадяни, зараз йдеться про захист, в першу чергу, конституційних прав наших громадян. Адже ми багато говоримо про правосуддя, про арбітраж, який має виконувати незалежна судова система в тих суперечках, які тривають або в господарській сфері, або йдеться про кримінальні процеси. І, в першу чергу, ми повинні забезпечити об’єктивність розгляду судових справ. Ми повинні убезпечити нашу судову систему від корупції, ми повинні дати прозорість всім судовим рішенням і узагальнювати судову практику. Все це можливо робити лише за умови, коли ті рішення, які ухвалюються українськими судами, будуть зберігатися в єдиному реєстрі, де є судді як професіонали, коли розглядають аналогічні справи, і громадяни, і правозахисники зможуть ознайомитися з рішеннями судів, і таким чином будувати правову систему України. Ті судді, які виходять за межі закону, які можливо за корупційні свої дії намагаються ухилитися від внесення до реєстру судових рішень ті рішення, які, скажімо так, не в законний спосіб ухвалені, повинні нести покарання. Адже всі ми тут, хто сидить в залі, говоримо про необхідність судової реформи, а це і є судова реформа в тих демократичних європейських традиціях, до яких прагне Україна. Я закликаю всіх підтримати цей законопроект і зробити його частиною українського законодавства. Дякую за увагу.
Володимир Стретович, фракція "Наша Україна - Народна самооборона", будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Ще три роки тому мною вносився аналогічний проект тут на розгляд сесії Верховної Ради, основним лейтмотивом якого було положення про те, що якщо у єдиному державному реєстрі судових рішень немає такого рішення, таке рішення не може вступити в дію. Зрозуміло чому, тому що воно не оприлюднено, не набуває юридичної сили, а від так все повинно відбуватися до закону. Однак, тоді, Верховна Рада не підтримала це рішення і тільки практика як критерій істини в процесі вдосконалення і застосування судових рішень показало, що конче неминуче встановлювати норму, за якою судове рішення повинно бути обов’язково внесено в державний реєстр судових рішень. Тому вважаємо цю пропозицію цілком слушною. Єдине, що я хочу додати, Володимире Михайловичу, в процесі першого читання мою поправку, це що не може вступити в дію судове рішення без оприлюднення його в єдиному державному реєстрі, хай це буде поправкою до другого читання і відразу хай зал визначиться, абсолютно логічна і реальна пропозиція. А що стосується відповідальності суддів, це теж конче необхідно, тому що у нас деякі суди перевантажені, а деякі працюють не в повну силу. Є випадки, коли судді оголошують лише результативну частину рішення, особливо це часто відбувається в господарських судах, а саму описову частину готують декілька тижнів, а потім тільки її виносять. Тому введення відповідної відповідальності суддів, я думаю слушно і цілком позитивно вплине на відповідальність суддів за прийняття і ухвалення правомірних рішень, що ґрунтуються на законі. Пропоную підтримати пропозицію депутата Пилипенка. Дякую.
Дякую вам також. Шановні колеги! Обговорення питання завершено. Будь ласка, Катерина Самойлик. Мікрофон ввімкніть, фракція комуністів.
Щиро дякую. Коли я слухаю виступи своїх колег, мені здається, що це звучить з якихось інших планет, але це не відбувається на планеті Земля і це не відбувається в Україні. Все про що говориться – казка, бо казали і приймали Закон про підтримку вітчизняного сільгоспвиробника, а прибрали звідти те, що не менше 50 відсотків комплектуючих повинно бути вітчизняних. Так і це. Я не знаю, як хто, я пройшла 80 судів. Якщо суд місцевий приймає рішення і голова державної районної адміністрації дає показання про те, що вона використовує адмінресурс і приймає це рішення на мою користь, Одеський апеляційний суд скасовує це рішення. Мені хотілося, щоб оця красива казка, про яку говорив Стретович.
Будь ласка, завершуйте. Мікрофон.
. і особливо Мірошниченко, мені хотілося, щоб оця казка була реальністю, сьогодні суцільна брехня і неправда.
Я думаю, що Мірошниченко не сможет сделать сказку былью, да. Але треба прагнути до цього. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону реєстраційний номер 11215 про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо забезпечення доступу до судових рішень]]. Так, відбувається голосування. Підскажіть мені, там скільки? За- 232. Тут комп’ютер не спрацював. За – 232. Рішення прийнято. Володимире Пилипович, а може ту пропозицію, яку озвучив Володимир Стретович? Спірна, да? Значить, тоді в першому читанні. [[Шум у залі]] Так, шановні колеги, прийняли за основу законопроект. Тепер пропонується вашій увазі проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо подальшого удосконалення адміністрування податків і зборів, [[реєстраційний номер 11284]] А також, проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодоподальшого удосконалення адміністрування податків і зборів, [[реєстраційний номер 11285]] Пропозиція, шановні колеги, щоб було зроблено доповіді одразу по двох законопроектах, а голосування. обговорення і голосування проведемо окремо. Якщо потрібно. якщо потрібно виступити, ви виступите без проблем. Шановний колего, все буде добре, все буде по-чесному. в майбутньому. Ставиться на голосування пропозиція: щоб розглянути це питання за скороченою процедурою, я маю на увазі законопроекти 11284, 11285. Прошу голосувати. [[16:58:27]] За-230 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра фінансів Сергій Рибак. Співдоповідач – голова комітету Віталій Хомутиннік. Будь ласка, Сергій Олександрович.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, Кабінетом Міністрів на ваш розгляд поданий законопроект [[11284]] в даному законопроекті мова йдеться про уточнення процедур, які необхідно уточнити в законодавстві, відповідно до нової редакції Митного кодексу. Так уточнюється термін "імпорт товарів" відповідно до прийнятого законодавчого акту, визначається орган влади, який встановлює фіскальні вимоги до реєстраторів розрахункових касових апаратів, застосовується сфера впровадження розрахункових касових апаратів. Також в цьому законопроекті урегульовується питання щодо терміну обігу марок акцизного сбору в разі зміни зразка марок акцизного збору. Також ми пропонуємо змінити напрям зарахування коштів екологічного збору. Запровадження нового законопроекту буде сприяти забезпеченню умов формування фінансових ресурсів, достатніх для виконання конституційно закріплених функцій держави в державному та місцевих бюджетах. Дякую за увагу. У наступному законопроекті, який поданий Кабінетом Міністрів на ваш розгляд [[№11285]], мова йде про унормування наступних пунктів у законодавстві. Щодо оподаткування операцій з цінними паперами: визначається фінансовий результат від продажу цінних паперів за правилами, які визначені у бухгалтерському обліку; запроваджується облік акцизного податку на операції з відчуження цінних паперів. По акцизному податку ми збільшуємо питому вагу специфічних ставок акцизного збору по цьому податку. З метою уникнення протидії, уникненню відхилення від оподаткування розширюються групи підакцизних товарів, зокрема за рахунок нафтопродуктів, які є компонентами бензину. Запроваджуємо авансову сплату акцизного податку при тому, коли виробники придбають марки акцизного збору. Спрощуємо систему.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Спрощуємо систему оподаткування: ми запроваджуємо електронну форму заповнення заяви про перехід на спрощену систему оподаткування, запроваджуємо для платників спрощеної системи оподаткування і зменшуємо ставки для тих, хто буде діяти по цій, спрощеній, системі оподаткування, задля того щоб залучити більше підприємців і спростити їм дану систему обліку. По адмініструванню податків ми спрощуємо порядок реєстрації платників ПДВ, визначаємо реєстр виданих та отриманих накладних невід’ємною частиною податкової декларації. Загалом, за нашими попередніми підрахунками, даний законопроект забезпечить, крім унормування процедур, також можливе збільшення до бюджету на рівні 2 мільйонів гривень. Міністерство фінансів пропонує прийняти за основу ці дані два законопроекти і доопрацювати їх під час подальшої роботи. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Віталій Хомутиннік, голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Розглядаючи два законопроекти урядових 11284 і.285, я мушу відмітити, що ми щойно прийняли законопроект, комплексний законопроект щодо індексації ставок податків [[10687]] і в той проект перенесли частину, левову частину положень, які містяться в даних законопроектах. Щодо першого законопроекту 11284. Мова йде. в цьому комплексному законопроекті мова йде про зміни до кількох законів. Це Закон про зовнішньоекономічну діяльність, про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті, про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, про державне регулювання виробництва, обігу спирту, а також до Бюджетного кодексу. Зазначені зміни передбачаються у зв’язку з узгодженням з окремими положеннями вказаних законодавчих актів із нормами, запропонованими в наступному законі в 11285. Щодо 11285, то фактично більша частина положень цього законопроекту ми вже перенесли в, ще раз повторюю, в 10687. Це питання, які стосуються оподаткування підакцизних товарів, оподаткування табаку, це питання, пов’язані з адмініструванням. положення з адмініструванням податків. Фактично залишається в цьому проекті тільки положення, які стосуються оподаткування цінних паперів, які ще не врегульовані і над якими ще нам треба буде працювати в другому читанні. Резюмуючи, рекомендація комітету і рішення наступне – прийняти за основу обидва законопроекти з можливим виключенням. .
Завершуйте.
з можливим виключенням вже тих положень, які прийняті в 10687. У проекті рішення комітету всі позиції, про які йдеться, які треба вже вилучити, вони перелічені. Щоб не втрачати час, можна прийняти просто постанову, проект, який рекомендований комітетом. Дякую.
Рішення комітету: за основу в одному і в іншому випадку. Так що. Прошу записатися на виступи. Будь ласка, Карпук.
Прошу передати слово фінансисту серед козаків, і козаку серед фінансистів Станіславу Аржевітінгу.
Будь ласка, Аржевітін. Два закони, 3 хвилини.
Шановні народні депутати, щодо першого закону про те, що Кабінет Міністрів тепер віддає всі свої функції Національному банку. На мій погляд, що стосується зовнішньоекономічної діяльності, то це по великому рахунку пріоритет, прерогатива є Кабінету Міністрів, тому що він повинен бути законодавцем мод в частині розрахунків по зовнішньоекономічній діяльності. Якщо можна було погодитись про те, що ми віддали функцію Національному банку про те, що валютні надходження він одноосібно визначає, яку суму і в який продавати державі, можливо, з цим погодитись. Але що стосується зовнішньоекономічної діяльності – це є пріоритет Кабінету Міністрів. Тепер ми вилучаємо цю норму і Кабінет Міністрів не буде цим займатися, це буде функція Національного банку. Думаю, що це не є добрим. Що стосується фіскальної політики. У сьогоднішній нормі фіскальною політикою по зовнішньоекономічним операціям виступав, як би знову ж таки Кабінет Міністрів в особі Державної податкової адміністрації, яка погоджувала свої дії з Національним банком. Мені здається, це теж було логічно. Тепер це все зникає і визначати фіскальну функцію, фіскальну політику буде Національний банк, з яким будуть погоджувати ці всі речі. Думаю, що це не логічно і теж не правильно. Що стосується різних перевірок планових, позапланових. В законі в сьогоднішній нормі була ціла стаття, яка регулювала, що таке планові, позапланові терміни. Законодавчо визначались ці терміни. Тепер ми цю норму вилучаємо. І скажіть будь ласка, на що будуть орієнтуватись підприємці? Що тепер таке планові, що тепер позапланові? За законом не прописано. Я думаю, що ця норма вилучається теж передчасно, нелогічно і неправильно. Ну, по великому рахунку, я б цей законопроект в такій редакції не підтримував. Далі. Що стосується законопроекту з особливою, наступного законопроекту з особливою функцією оподаткування цінних паперів. Ну, мені здається, що тут Кабінет Міністрів просто переплутав грішне з праведним. Якщо в Європі оподатковуються фінансові трансакції, ще раз наголошую, операції всіх фінансових інститутів, ми висмикуємо один фінансовий інститут, який називається цінні папери. Обзиваємо, я вибачаюсь, що це підакцизний товар на рівні шуби, автомобіля, спирту і обкладаємо його підакцизним податком, мені здається, що тут немає ні логіки, ні економічної суті. Очевидно, Кабінет Міністрів дійсно щось переплутав. Що таке оподатковувати операції на позафондовому біржі, позафондовому ринку? Можливо, мали на увазі позабіржовому ринку? Це ж різні речі! Тому, шановні, не можна у законі допускати ось такі речі. Тому оподатковувати акцизом операції з цінними паперами, це економічний абсурд. Я пропоную теж не підтримувати і цей законопроект. Дякую.
Унгурян, будь ласка, мікрофон.
Унгурян передає. Будь ласка.
Дякую. Володимире Михайловичу, я так розумію, ми зараз одночасно дискутуємо навколо і 11284 і 85, чи окремо?
Ні, разом. Чи разом.
Разом. Тоді я хотів би декілька слів, я хотів би декілька слів сказати щодо законопроекту 11285, а потім передати слово моєму колезі Ганущаку. Отже, щодо 11285, очевидно, що в цьому законопроекті йдеться і про збільшення акцизного навантаження на найдешевші цигарки і вироби, тютюнові вироби в Україні. Я вніс з цього приводу свій законопроект під номером 11197, який, ну, на жаль, з невідомих причин на даний момент не розглядається. Але нам необхідно збільшити податкове навантаження на найдешевші сигарети, в томи числі сигарети без фільтру, тому що саме ці сьогодні вироби є тими, які руйнують життя і здоров’я переважно молодих людей. Тому я наполягаю, щоб саме це було підтримано і ми продовжили нашу гарну традицію збільшення акцизного навантаження на тютюнові вироби. Дякую. І зараз прошу передати час Ганущаку.
Будь ласка, у вас 40 секунд.
Ні, хвилина 40. Дякую. Юрій Ганущак. І я вертаюся до 84-му***, там є зміни до Бюджетного кодексу. Я повторюю ще раз. Спеціальний фонд – це є фонд, який складається з цільових фондів, де є прив’язка, тобто ті кошти, які приходять у доходи, якщо вони зв’язані із видатками певним чином, то це іде синергія. Якщо воно йде у загальний фонд, то у деяких випадках є або невигідно, або легше втікати, або ідуть не туди кошти, на що вони призначалися. Це саме той випадок. Тобто, якщо ми кидаємо у загальний фонд кошти, то вони розмазуються і фактично природоохоронні заходи для того, щоб оця шкода, яка йде і по якій іде компенсаційний цей фонд екологічний, вона не буде компенсуватися і відповідно ці заходи не будуть проводитися. Тому б я хотів би, щоб цього не було. Не кажучи вже про те, що там зменшуються ці кошти до місцевих бюджетів, було 50, тепер 35. Це неправильно. І друга річ. Дуже дивна річ, ми міняємо таке поняття як планові та позапланові перевірки, що було для всіх цілком нормально, на фактичні та документальні перевірки, я уже бачу страшні.
Завершуйте.
Завершую. Вже бачу великі зловживання з боку податкової адміністрації. Ці речі не потрібно допускати. Тому цей закон не можна голосувати.
Дякую. Шановні колеги, обговорення законопроекту. Ну, будь ласка, Олег Ляшко, тільки на цьому засіданні в останній раз уже.
Як Бог дасть. Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, от ті автори законопроекту, які сюди внесли його. Я хочу нагадати, що Україна займає перше місце в світі по кількості податків і зборів. Внаслідок такої репресивної політики, зокрема після прийняття Податкового кодексу нового, сотні тисяч українських громадян залишилися без роботи, без засобів до існування. І уряд, депутати замість того, щоб пропонувати законопроекти про зниження податкового тиску, які б у підсумку дали створення нових робочих місць, активізацію економічної діяльності. Уряд пропонує законопроекти, які навпаки знову піднімають податкове навантаження, які запроваджують тотальний контроль і репресії з боку податкової адміністрації. Я вважаю, що ця політика є катастрофічно неправильною. Треба не запроваджувати нові податки, треба не піднімати старі податки, а треба навпаки радикально скорочувати чисельність податків і зменшувати їх обсяг. Лише це дасть можливість змінити економічну ситуацію в Україні, створити нові робочі місця для мільйонів людей.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я буду окремо ставити законопроекти на голосування. А саме: проект Закону [[реєстраційний номер 11284]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо подальшого вдосконалення адміністрування податків і зборів для прийняття його за основу. Прошу голосувати. [[17:14:13]] За-231 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо подальшого вдосконалення адміністрування податків і зборів [[реєстраційний номер 11281]] для прийняття його за основу. Прошу голосувати. 11285, перепрошую! 11285, прошу голосувати. [[17:14:47]] За-217 Рішення не прийнято. Ну тоді логіка пропадає в цих проектних документах. Ставлю на голосування пропозицію про повернення до розгляду проекту Закону (реєстраційний номер 11285). Ну, логіка тоді пропадає ж! Про повернення, голосуйте, будь ласка. [[Шум у залі]] [[17:15:18]] За-230 Рішення прийнято, повернулись. Ставлю на голосування про прийняття за основу проекту (реєстраційний номер 11285). [[Шум у залі]] Усе буде, слухайте, усе буде добре навіть якщо буде інакше! Що ви переживаєте?! [[Шум у залі]] Голосуйте! Нова Верховна Рада хай розбирається. [[17:15:48]] За-231 Рішення прийнято, дякую. Шановні колеги, а тепер нам треба розглянути одне питання, яке складається з низки законопроектів, це про утилізаційний збір транспортних засобів, так, які знімаються із експлуатації. У нас тут є законопроекти 11259, 11260 [[автори його відкликали]]. Ну, ви лист подали про відкликаєте, я зараз вам покажу. От, почитайте, про те, що ви його відкликаєте, це ж не я. Правильно там написано? [[Шум у залі]] Так я ж говорю, що 11259 залишається, а 11260 ви відкликаєте. Правильно? Ярослав Михайлович?
Тут написано: "Відкликаємо проект закону з метою його доопрацювання". Так де? Я його не бачу. Законопроекти [[реєстраційні номери 11259, 11260, 11437, 11442 і 11443]], це законопроекти, з яких 3 урядових і 2 авторських, які, фактично, стосуються однієї проблеми. Тому їх ми об’єднуємо для обговорення, а голосувати будемо кожен окремо. Я ставлю на голосування про розгляд його цього питання за скороченою процедурою. Доповіді робляться по всіх законопроектах, співдоповідь робиться по всіх законопроектах, обговорення і голосування по кожному з запропонованих законопроектів. Немає заперечень? Ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[17:18:22]] За-236 Рішення прийнято. Тому, шановні колеги, першим для доповіді має слово Ярослав Михайлович Сухий, він буде доповідати про законопроекти 11259, 11260. Так, будь ласка.
Шановні колеги, з березня 1998 року, коли було прийнято Закон про відходи, до нього багато раз і багато хто з вас пам’ятає, в цьому залі, вносилися зміни та доповнення. Головна причина внесення таких змін, необхідність реагування на зміни в навколишньому природному середовищі через техногенне перенавантаження і необхідність законодавчого врегулювання засад діяльності, пов’язаних, у тому числі, з утилізацією та видаленням чи знешкодженням, чи відверненням, ми писали колись в законах, негативному впливу таких відходів на здоров’я людей. Отже, утилізація транспортних засобів давно стала актуальною темою, яка в нашій країні законодавчо поки що не врегульована, хоча Україна взяла на себе міжнародні зобов’язання щодо врегулювання цієї сфери господарської діяльності. Український автомобільний парк сьогодні складає біля 8 мільйонів транспортних засобів, легкових, вантажних автобусів, з них вже сотні тисяч передбачається утилізувати тільки в цьому році. Я тут, при обговоренні, внесенні цього законопроекту, говорив про те, що в нас сотні автомобілів тільки в місті Києві захаращують двори, виділяючи в землю кадмій, вольфрам, свинець, ртуть, розкладається пластик і все це завдає шкоди, безумовно, середовищу. Чому одночасне? Та тому що прийняття і введення в дію в проекті закону 11259 і 11260 розв’яже організаційні фінансові питання, пов’язані із функціонуванням системи утилізації транспортних засобів. Крім того, прийняття цих двох законопроектів це адекватне. Розв’язання проблеми з експортом продукції українського автомобілебудування, яка виникла внаслідок запровадження Російською Федерацією утилізаційного збору з транспортних засобів. Російська Федерація, як відомо, з метою посилення захисту власного автомобільного виробництва під час вступу до СОТ, запровадила з 1 вересня 2012 року утилізаційний збір на імпортні автомобілі та автобуси, що значно ускладнило експорт української автомобільної продукції на російський ринок. Тобто, мова йде про грубе порушення паритетності у торгівельних відносинах між двома країнами. Адже російські транспортні засоби і надалі ввозяться в Україну без сплати ввізного мита в межах зони вільної торгівлі СНД. Ще одне хочу сказати, абсолютно, надзвичайно важливе. Шановні колеги, я прошу всіх пам’ятати, що запровадження екологічного податку на утилізацію транспортних засобів вже в перший рік, згідно висновків, які зроблені, експертні висновки уряду, вже в перший рік його справляння, дасть можливість отримати додаткові прямі надходження до резервного бюджету в обсязі 2-2,5 мільярда гривень. В законопроекті чітко визначається: визнання транспортних засобів, які підлягають утилізації, порядок утилізації і зобов’язання. В законопроекті 11260 шляхом внесення до Податкового кодексу передбачається розширення бази оподаткування екологічного податку і передбачати справляння цього податку за утилізацію знятих з експлуатації транспортних засобів різних категорій. При чому платниками чітко визначається обсяг ті, що ввозять, виробляють, придбають***, перепродують. І на зауваження колеги Сушкевича, він мені задавав питання, чітко передбачені, хто не є платниками екологічного податку за утилізацію, перелік цілий йде, автомобілі, які обслуговують міжнародні, консульські, посольські організації і тому подібне. Я вношу пропозицію. Цей законопроект він дуже важко йшов, він важко проходив, але без нього ми не зможемо вести нормальні перемовини і ми без нього не зможемо нормально налагодити підтримку, державну підтримку вітчизняного товаровиробника і забезпечити безпечне довкілля. Тому, шановні колеги, я вношу пропозицію підтримайте ці два законопроекти за основу і в цілому. Дякую.
Одразу я просив би, щоб говорили, а що з урядовими робити, тоді ми їх відхиляємо? А що з урядовими тоді нам робити? Є урядові. Шановні колеги, ми вранці їх включили в порядок денний, є вони, про що ви говорите? Доповіді по двох перших законопроектах зробили, зараз вам розкажуть, наступний законопроект 11437 – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо утилізаційного збору. Доповідачем буде виступати Мормуль Дмитро Дмитрович, заступник міністра екології та природніх ресурсів. І він же буде виступати щодо змісту законопроектів 11442 – це проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо утилізаційного збору і законопроект 11443 – про внесення змін до статті 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" [[щодо утилізаційного збору]]. Будь ласка, у вас 6 хвилин. Вкладетеся за 4, буде добре.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Як і в попередньому виступі, я хотів би наголосити на те, що ця проблема дуже важлива для країни. В зв’язку з тим, що велика кількість кожний рік автотранспортних засобів повинна списуватися і відповідно утилізовуватися. у зв’язку з цим гостро постає питання комплексного вирішення науково-методичних, економічних, соціальних питань щодо цієї техніки. Одне з таких завдань – утилізація транспортної техніки, яка потребує розробки реалізації системного підходу до створення розвитку та постійного вдосконалення виробничо-технічного потенціалу утилізації транспортних засобів. Запровадження системи комплексної утилізації автотранспортних заходів дозволить розв’язати низку соціально-економічних і виробничих завдань, пов’язаних з активізацією виробничої діяльності авторемонтних підприємств, розширення кількості робочих місць та створення цехів і дільниць цілеспрямованої переробки вузлів і агрегатів утилізованої техніки за відповідною номенклатурою народного виробничого споживання. З метою подальшого структурування і розвитку в Україні сфери поводження з відходами, запровадження новітніх технологій утилізації транспортних засобів, їх максимального повторного залучення в господарський оборот як вторинних ресурсів Кабінетом Міністрів України на розгляд Верховної Ради України вноситься пакет законопроектів: про внесення змін до Податкового кодексу [[щодо утилізаційного збору]], про внесення змін до Податкового кодексу України щодо Бюджетного кодексу, про внесення змін до статті 47 Закону України "Про охорону навколишнього середовища". Пакетом законопроектів запропоновано внести утилізаційний збір за утилізацію транспортних засобів, який сплачуватиметься як вітчизняними виробниками транспортних засобів, так і імпортерами останніх. Утилізаційний збір, який сплачується імпортерами зараховується у розмірі: 30 відсотків – до загального фонду Державного бюджету і 70 відсотків – до спеціального фонду Державного бюджету України. Кошти у розмірі 70 відсотків, як надійшли від утилізаційного збору, використовуються на заготівлю та утилізацію відходів, що утворюються внаслідок втрати транспортними засобами своїх споживчих властивостей через Державний фонд охорони навколишнього природного середовища. Вітчизняні виробники матимуть можливість перерахувати суму утилізаційного збору на відкриті ними спеціальні рахунки та використовувати їх виключно за напрямками визначеними законопроектом. Прошу підтримати дані законопроекти.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Я прошу Михайла Чечетова до виступу від комітету щодо законопроекту 11259. Потім буде виступати Віталій Хомутиннік.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань промислової, регуляторної політики та підприємництва розглянув проект Закону України про утилізацію знятих з експлуатації транспортних засобів [[реєстраційний номер 11259]], поданий народним депутатом України Сухим Ярославом Михайловичем та Крайнім. Метою законопроекту є запровадження в Україні системи збирання, видалення, знешкодження та утилізації непридатних до використання колісних транспортних засобів категорії "М" і "Н" – це легкові, вантажні вантажопасажирські автомобілі, автобуси та спеціальні транспортні засоби, та відходів, що утворилися в процесі їх утилізації, зменшення негативного впливу цих відходів на навколишнє природнє середовище та здоров’я людей. Під час обговорення законопроекту народні депутати України члени комітету наголосили про важність і актуальність зазначеної проблеми та прийняли рішення: проект Закону України про утилізацію знятих з експлуатації транспортних засобів внести на розгляд Верховної Ради України та пропонувати прийняти його за основу. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Віталій Юрійович Хомутиннік, будь ласка, щодо законопроектів 11260, 11437.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітет розглянув обидва законопроекти, точніше ретельно був проаналізований законопроект 11260 наших колег – народних депутатів. Тому що кабмінівський законопроект був зареєстрований тільки вчора, і зрозуміло, що в такому режимі ми не мали змоги провести засідання. Але різниця між двома проектами законодавчих актів полягає в тому, що законопроект Кабінету Міністрів пропонує створення спеціального фонду при Міністерстві екології, до якого буде зараховуватися 70 відсотків від екологічного збору за утилізацію транспортних засобів, а також необхідність відкриття спеціальних рахунків для виробників. Тобто це така, ключова відмінність. Також є певні технічні зміни, але я вважаю, що вони не суттєві. Тому, якщо ми приймемо рішення підтримати депутатський проект, проект 11260, то до другого читання ми зможемо узгодити ті положення щодо спеціальних фондів з урядом – і вийти вже на єдину, узгоджену позицію. Я хочу нагадати, що розмір запропонованих ставок по екологічному податку аналогічний до розмірів ставок, які запропонувала Російська Федерація для українських експортерів транспортних засобів. І введення такого екологічного податку забезпечить вітчизняним виробникам, які здійснюють експорт транспортних засобів, можливість залишитися конкурентоспроможними на цьому ринку. Тому комітет пропонує прийняти за основу проект 11260 і створити робочу групу спільно з урядом, разом доопрацювати це питання до другого читання. Дякую.
Я тільки додам, Віталій Юрійович і шановні колеги, що прохання було від уряду і звернення, оскільки треба проводити переговори з Російською Федерацією, щоб ми визначилися і прийняли рішення. А якщо ми будемо ще створювати робочу групу, то ви розумієте, що це буде відсувати далі процес проведення консультацій і переговорів. Тому ви сьогодні це питання повинні вирішити разом з урядом. Ми повинні вийти на прийняття рішення. Я зранку вам же говорив з цього приводу. Йдемо далі. Валерій Баранов, будь ласка. Щодо проекту закону 11442.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні депутати! Законопроект про внесення змін до Бюджетного кодексу номер 11442, поданий Кабінетом Міністрів, не надійшов до нашого комітету, і ми його не розглядали. Але попереднє вивчення законопроекту свідчить, що цей законопроект має прийматися лише у разі прийняття законопроекту про внесення змін до Податкового кодексу України номер 11437, яким буде запроваджено такий збір, та після підписання відповідного закону Президентом України. Крім того, в Пояснювальній записці до законопроекту вказано, що цей законопроект потребує погодження з Мінфіном і Мінюстом, оскільки в законопроекті передбачено зарахування цього збору до загального фонду і спеціального фонду Державного бюджету 30 і 70 відсотків, необхідно разом з Міністерством фінансів погодити такий розподіл збору з метою дотримання збалансованості показників Державного бюджету. Пропоную прийняти його сьогодні за основу. Спасибі.
Тепер, будь ласка, Глазунов Сергій. Від комітету з питань екологічної політики щодо законопроекту 11443 "Про охорону навколишнього природного середовища" [[щодо утилізаційного збору]].
Дякую. Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! На розгляд Верховної Ради України вноситься проект Закону про внесення змін до статті 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", поданий Кабінетом Міністрів України. Ми його розглянули сьогодні на засіданні комітету. Законопроект спрямований на розв’язання фінансових та організаційних питань, пов’язаних з дією системи утилізації транспортних засобів. З цією метою передбачається внесення змін до статті 47 Закону України про охорону навколишнього і природного середовища, якими визначити, що 70 відсотків утилізаційного збору надходять до Державного фонду охорони навколишнього природного середовища. Законопроектом також пропонується встановити, що порядок заготівлі та утилізації відходів, що утворюються внаслідок втрати транспортними засобами своїх споживчих властивостей, визначається Кабінетом Міністрів України. Комітет пропонує Верховній Раді України підтримати проект Закону про внесення змін до статті 47 Закону України "Про охорону навколишнього і природного середовища" [[номер 11443]] та прийняти його за основу. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Записуйтесь, будь ласка. Алла Александровська, фракція комуністів. Будь ласка, ваш виступ. Потім буде виступати Ярослав Сухий.
Уважаемые коллеги, мы с вами сегодня становимся свидетелями крупномасштабной такой аферы. По-другому нельзя назвать ситуацию, которая сложилась с теми законопроектами, которые нам сейчас в зале предлагают принять даже в целом. Во-первых, сама идея, мягко говоря, странная. Никто не говорит о том, что каждый гражданин Украины, который должен будет вывести из эксплуатации свой личный автомобиль, должен будет заплатить порядка, если не ошибаюсь, 5,5 тысяч гривен. Тот, кто является частным предпринимателем, занимается автоперевозками, чтобы вывести из эксплуатации свой какой-то хромой уже автобус, он должен будет заплатить 38 тысяч гривен. Нам только сейчас предлагают обсудить, куда пойдут эти деньги. Речь идет о том, что Сухой предлагает в бюджет государства внести дополнительно 2 – 2,5 миллиарда гривен. Это он сегодня сказал, нас порадовал, что, если мы введем этот сбор, то в бюджет поступит 2 – 2,5 миллиарда гривен. Кто заплатит эти деньги? Наши люди. Вам не кажется, что уже какие-то границы должны быть? Сколько можно из карманов у людей тащить денег? Кто будет этими деньгами распоряжаться? Только что прозвучало, как это будет происходить, утилизация и так далее, будет определяться каким-то решением Кабинета Министров. Вы меня извините, частный собственник автомобиля не сможет разобрать на детали свою машину, потому что будет решение Кабмина как это делать. И он еще за это будет платить! Ну, вам не кажется, что это вообще-то похоже на какую-то такую странную идею? Вместо того, чтобы договариваться с Россией о нормальном экономическом сотрудничестве и при этом снять всевозможные вот эти припоны, которые постоянно создаются, вместо этого мы начинаем придумывать такие странные механизмы. И говорим, что 2,5 миллиарда мы соберем денег и на эти деньги будем проводить утилизацию транспорта. Это абсурд и за это голосовать нельзя!
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги! Ну, я, по-перше, відповім реплікою. Договариваться с Россией, это значит зона вільної торгівлі з СНД ми вже вступили. Тепер Росія завозить автомобілі зовсім без мита. А ми як платили, так і платимо. Це по-перше. Якщо мова йде про Митний союз, то це зовсім різні речі. Я чому взяв слово і записався проти. Я проти урядових законопроектів. Тому що утилізаційний збір, котрий ми запропонували з колегою Крайнім, мова йде про схему прозору, зрозумілу сплати екологічного податку. Чітко. Що пропонує уряд? Кошти на спецфонд, на ще один фонд. І в кінці кінців, як наслідок, всі ці кошти йдуть в Держказначейство! Хто має відношення зараз до бюджету, ті прекрасно можуть зрозуміти, що собою представляє нині і буде представляти в подальшому казначейство, чи зможемо ми мати ці там кошти, аби утилізувати. Я тільки прошу шановних колег і особливо ту, що виступала щойно, ну, візьміть в руки закон та й прочитайте. Які 5 тисяч?! Які 38 тисяч? Чітко розписана процедура, хто підлягає утилізації, а хто підлягає зняттю з експлуатації. Абсолютно різні речі! Ми не говоримо про зняття з експлуатації, ми кажемо про утилізацію і хто цією утилізацією має займатися. І хто має платити спеціальний збір. Я ще раз вам нагадаю головну ідею, головну думку, про яку я сказав вам. Аби адекватно розв’язати проблему з експортом продукції українського автомобілебудування, яка виникла внаслідок запровадження Російською Федерацією утилізаційного збору з транспортних засобів, ми з колегою Крайнім пропонуємо ввести адекватний в такому самому процентному відношенні збір. Всього-навсього! І це дасть нам можливість при прийнятті цього законопроекту вести перемовини, вести переговори, те, про що ви вже дальше кажете, на якійсь основі, на якійсь базі. Ми поки що Закону про утилізаційний збір автотранспорту не мали, ми його будемо мати і будемо на основі цих двох законопроектів вести мову про порозуміння. Я проти урядових законопроектів. Їх потрібно відхилити.
Юрій Ганущак, будь ласка, 1 хвилина. Потім – Святаш. А, виступав від фракції уже. Ні, ну.
Пані та панове, ну, насамперед, який проект приймати, очевидно. Якщо уряд прошляпив – це його проблеми. Регламент є для всіх. тобто треба розглядати той проект, який подали депутати. Очевидно, що це треба було, щоб було давно. Виникає тільки дійсно одне єдине питання. До якого бюджету? Я категоричний противник, щоб це йшло до державного бюджету. Це повинно йти до місцевих бюджетів, тому що найбільше від автомобілів страждають саме місцеві. І якщо воно буде йти до місцевого бюджету, в цьому випадку вони будуть зацікавлені у тому, щоб оте старье, яке захаращує наші двори, щоб його певним чином забирати. І в цьому випадку дійсно оці суми, які будуть виникати, якщо їх поділити пропорційно, ну, навіть не до кількості транспортних засобів, а навіть пропорційно до кількості населення, але передавати за місцем реєстрації транспортних засобів, то в цьому випадку ми можемо вимагати від органів місцевого самоврядування.
Будь ласка, завершіть свою думку.
Я пропоную, тому я пропоную взяти, проголосувати саме проекти, оці два проекти, які 59., ну, що депутатські. Це абсолютно нормально. І не треба розглядати, що це є наша "відповідь Чемберлену". Давно треба було приймати такі закони. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я звертаюся до уряду. Якщо ми зараз будемо ставити на голосування і Верховна Рада України приймає рішення про підтримку законопроектів 11259 і 11260, це авторські, народних депутатів, так я розумію, що ми урядові дальше не розглядаємо? Так чи ні? Ну, якщо у вас нема кому відповісти, так я ж не можу за вас працювати. Я буду в порядку реєстрації, обговорення ставити на голосування позиції про прийняття за основу законопроектів. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про утилізацію знятих з експлуатації транспортних засобів [[реєстраційний номер 11259]]. Прошу голосувати. [[17:41:53]] За-235 Рішення прийнято. Тепер ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону 11260 про внесення змін до Податкового кодексу України щодо сплати екологічного податку за утилізацію знятих з експлуатації транспортних засобів, ще раз наголошую, реєстраційний номер 11260. Прошу голосувати. [[17:42:30]] За-232 Рішення прийнято. Тоді, шановні колеги, немає потреби голосувати за урядові законопроекти. Якщо нема заперечень, тоді можна було б, шановні колеги, якщо нема заперечень, ці два законопроекти прийняти в цілому.
Є заперечення, значить, є заперечення. Шановні колеги, я просив би вас. Я просив би. Все зрозуміло. Не можна ж усе одразу протиснути. Вот в цьому законі протиснули, в цьому. Треба ж трошки якусь міру знати, я так думаю, і думати, що є державні інтереси. Що є заперечення у вас. Я просив би голову комітету і з Кабінету Міністрів проведіть консультацію. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо приведення законодавства у відповідність з Кримінальним процесуальним кодексом України [[реєстраційний номер 11355]]. Пропозиція розглянути питання за скороченою процедуро. Прошу за цю пропозицію голосувати. [[17:44:17]] За-220 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра юстиції Інна Ємельянова. Від комітету буде виступати Володимир Олійник. Будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! На ваш розгляд представлений проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо приведення законодавства у відповідність з Кримінальним процесуальним кодексом, який якраз сьогодні набув чинності. Проект Закону розроблено на виконання положень пункту 21 розділу ХІІ "Перехідні положення Кримінально-процесуального кодексу" насамперед з метою приведення термінології інших законів України у відповідність до нового КПК. Це стосується Кримінального, Кримінально-виконавчого, Господарсько-процесуального, Цивільного процесуального кодексів, Кодексу адміністративного судочинства, Митного кодексу, Закону "Про виконавче провадження", Закону "Про запобігання та протидії легалізації та відмивання доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансування тероризму", "Про охоронну діяльність" і "Про міліцію". Ще раз хочу повторити, що мова йде про приведення в першу чергу понятійного апарату, який застосовується в інших законах, у відповідність до нового Кримінально-процесуального кодексу. І прийняття цього закону дозволить усунути неузгодженості між новим КПК та іншими законами України. Прошу підтримати вказаний законопроект. Дякую.
Дякую вам також. Володимир Олійник – перший заступник голови комітету, будь ласка. Хто від комітету буде виступати? Будь ласка, запишіться на виступи тоді. Так, прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Гривковський? Відмовляється. Більше бажаючих не бачу. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо приведення.
Ні, за основу я ставлю. Щодо приведення законодавства у відповідність з Кримінальним процесуальним кодексом України. Я запитав, не записалися. Реєстраційний номер 11355. Прошу голосувати. [[17:46:53]] За-256 Рішення прийнято. Так, шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо інформування населення про вміст у харчовій продукції генетично модифікованих організмів [[реєстраційний номер 11299]]. Я вам скажу, що нам може і не треба приймати, зараз же, яку продукцію не візьмеш, там написано "Без ГМО". Пропозиція розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:47:45]] За-222 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра соціальної політики Вячеслав Коломієць. Співдоповідач - голова Комітету Тетяна Бахтеєва. Будь ласка, хто? Я звертаю увагу секретаріату про те, що ви тут правильно ж давайте інформацію: заступник міністра аграрної політики.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні депутати. Дійсно, даним законопроектом пропонується врегулювати ту ситуацію, про яку говорив Володимир Михайлович і яка виникла з 2009 року. Коли прийняли закони щодо інформування про наявність в харчових продуктах генетично модифікованих продуктів, це 1778 і 1779. З цього часу Україна стала першою єдиною країною, яка зобов’язала виробників-імпортерів вказувати позначку "Без ГМО" у маркуванні всіх, без визначення, харчових продуктах, навіть тих, в яких ГМО не може апріорі бути, тобто тих, в яких немає білку, сіль, вода, продукти і інші продукти. Це суперечить вимогам як європейського законодавства так і законодавства сусідніх наших країн. У зв’язку з цим даним законопроектом пропонується, що суб’єкти господарювання повинні будуть на етикетці харчового продукту назначати інформацію про наявність ГМО у харчових продуктах, зареєстрованих у встановленому порядку генетично-модифікованих організмів та складових інгредієнтів, які були вироблені із зареєстрованих генетично-модифікованих організмів, якщо частка ГМО в харчовій продукції перевищує 0,9 відсотка або з меншою часткою ГМО, якщо така наявність є невипадковою чи такою, що технічно можна було уникнути. Враховуючи вище викладене, я прошу підтримати даний законопроект. Дякую.
Тетяна Дмитрівна Бахтеєва, будь ласка, голова Комітету з питань охорони здоров’я.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, поданный Кабинетом Министров законопроект 11299 поддержан нашим комитетом 27 ноября этого года. Как уже было отмечено, запретить оборот пищевых продуктов, которые содержат генетически-модифицированные организмы или произведенных с их использованием до их производственной регистрации. Установить на законодательном уровне требования к маркировке пищевых продуктов, в соответствии с которыми производители и продавцы должны будут отображать на этикетке продуктов информация о ГМО лишь в тех случаях, когда содержание ГМО превышает 0,9 процентов. Это есть европейская норма, это есть в Российской Федерации, это есть в Америке, есть в Канаде. В Украине же на сегодняшний день, без исключения, все пищевые продукты маркируются надписью "Без ГМО" или "С ГМО". Практика применения таких норм показала их неэффективность, и наш комитет неоднократно на это указывал внимание, зачем наносить отметку без ГМО на продукцию, которая даже теоретически не может содержать ГМО? Это не только бессмысленно, но и, конечно же, и экономически не оправдано. Главное научно-экспертное управление поддерживает данный законопроект и предлагает принять его за основу. Наш комитет считает, что данный законопроект является очень актуальным и предлагает принять его сразу в первом чтении и в целом как закон, при условии внесения в текст поправки, которая, по мнению комитета, является очень важной. Говорю под стенограмму. Предложенной редакции пункта 10 статьи 38 Закона Украины "О безопасности и качестве пищевых продуктов", а также части 3 статьи 15 Закона Украины.
Будь ласка, мікрофон.
при создании, испытании, транспортировки, использования генетически модифицированных организмов после слов "0,9 відсотка" поставить точку. Остальную часть предложения "або з меншою часткою генетично модифікованих організмів, якщо така наявність є не випадковою чи такою, яку технічно можна було уникнути" исключить. Это очень существенное изменение и поэтому я думаю, что мы сегодня с этой поправкой должны решить о принятии данного законопроекта, потому что это очень важно для нашей страны.
Дякую. Будь ласка, записуйтесь шановні колеги. Так, все, запис припинено. Покажіть, хто записався. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона"
Володимир Карпук. Підтримуємо прийняття цього законопроекту, як за основу, так і в цілому з поправками, про які говорила Тетяна Дмитрівна – етикування замість маркування, що відповідає Закону "Про якість і безпечність харчових продуктів" та 0,9 вмісту зазначеній на упаковці. Законопроект, який відповідає тим стандартам і тим нормам, які прийняті в Європейському Союзі, в Російській Федерації, США, Канаді і в інших країнах. Тому, дійсно, для чого на пачці солі чи на пляшці води писати "без ГМО". Дякую.
Андрій Павловський, фракція "БЮТ" – "Батьківщина".
Андрій Павловський, фракція Юлії Тимошенко "Батьківщина". Шановні колеги! Шановні співвітчизники! Вважаю, що треба залишити в тій редакції чинне законодавство, як воно є. Громадяни України мають право знати згідно Конституції інформацію про вміст продукції, яку вони споживають, про наявність тих компонентів і складових в тому числі генномодифікованих організмів. І якраз, наприклад, в тій же Франції там є от така мітка, на продукції пишеться "без генно-модифікованих організмів". Що вас так лякає? Ви подивіться, що хоча закон діючий зараз вимагає писати і "з ГМО" там, де воно є, жодний виробник утаємничує цю інформацію і не пише. А що буде далі? Якщо ми приймемо цей урядовий законопроект. Те, що будуть не тільки не писати "без ГМО" не будуть писати там, де воно і є. І тобто люди взагалі не будуть мати інформацію, що вони споживають, які там складові, які може і не на користь здоров’ю людей. Тому в даному випадку краще зберегти ту діючу редакцію Закону про інформування населення про наявність ГМО в продуктах харчування, яка є. А якщо є певні дурниці і недоречності, то це питання до виконавчої влади: чому вона постановами Уряду не врегулювала питання, щоб на горілці, щоб на мінеральній воді не писали, там, де нема того ГМО і не повинно бути? Це питання технічне і питання до прокуратури: чому вона не відслідковує, як виконується діюче законодавство, діюче, до речі, два роки? Так що питання до Уряду: чому він не відслідковує, як виконується вже прийнятий закон? Тому наша фракція рахує. вважає, що в жодному випадку цього не можна підтримувати, хай залишається діюче законодавство. І хай наші виробники, якщо нема ГМО, пишуть "без ГМО", це для них реклама екологічно чистої продукції. Так що підтримуємо нашого вітчизняного українського.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановний Володимир Михайлович шановні колеги, я хотів би привернути увагу до того, що внесення позначки "без ГМО" у нас в Україні є скоріше ритуальним і вона пишеться там, де потрібно і там, де не потрібно. Якщо написано, що там без ГМО, значить точно шукай, там єсть ГМО. Я хотів би вернутися до Уряду з такою пропозицією, щоб краще б Уряд проінформував українське суспільство про те, які культури і на яких площах за обсягом у нас вирощуються генно-модифікованих, і з них в обов’язковому порядку виробляється продукція, яка потім попадає у харчування нашим громадянам. Я пропоную Уряду і депутатам у новій каденції підготувати законопроект, яким слід заборонити використання тропічних жирів у нас у продуктах. Ви ж розумієте, яка це величезна є проблема. Тому фракція Компартії України не буде підтримувати цей законопроект, бо він по суті нічого не вирішує. І всі громадяни України знають, що якщо написано "без ГМО", значить, точно там ГМО стільки, скільки потрібно. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ставиться на голосування пропозиція. Ну, ми ж нікуди не поспішаємо. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо інформування населення про вміст у харчовій продукції генетично модифікованих організмів [[реєстраційний номер 11299]] з урахуванням уточнень, які висловила голова комітету Тетяна Бахтеєва. За основу. [[17:58:30]] За-236 Рішення прийнято. Шановні колеги, тут є пропозиція: дати доручення відповідним комітетам підготувати законопроекти, які ми прийняли за основу: 11259 і 11260, - до другого читання за скороченою процедурою, тобто на 4 грудня. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[Шум у залі]] Я просив, щоб між собою узгодили позиції. Комітети, Кабінет Міністрів запропонували таке рішення. Я ще раз ставлю на голосування пропозицію про доручення комітетам, відповідним комітетам, підготувати до другого читання законопроекти 11259, 11260 за скороченою процедурою. Зараз відбудеться перезавантаження інформаційної системи "Рада" і після того буде голосування. Так що тримайте себе. [[Шум у залі]] Чекаємо. Чекаємо, шановні колеги. В напруженому чеканні. Справа в тім, що, оскільки Верховна Рада зазвичай працює до 18-ї години, треба зараз перезавантажити комп’ютер, щоб вона,. щоб можна було працювати успішно до 22-ої години. Шановні колеги, давайте таким чином поступимо. Зараз. але нам треба знову ж таки. перейдемо до обговорення наступного законопроекту. Знову ж таки, як ми домовлялися, за скороченою процедурою. Вже система готова. Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про доручення профільним комітетам підготувати законопроекти 11259, 11260 до розгляду Верховною Радою України у другому читанні за скороченою процедурою, тобто на наступний пленарний тиждень. Прошу голосувати. [[18:01:45]] За-252 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про основні засади державного нагляду [[контролю]] у сфері господарської діяльності" щодо обмеження втручання у діяльність суб’єктів господарювання [[реєстраційний номер 11351]]. Комітет просить розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:02:22]] За-216 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Володимир Павленко, будь ласка. Співдоповідач – Михайло Чечетов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, зазначеним проектом закону України передбачається встановити заборону на проведення перевірок одного суб?єкта господарювання протягом календарного року окремо різними контролюючими органами, запровадити механізм зупинення виробництва у суб’єктів господарювання, що відносяться до середнього та низького ступеня ризику виключно за рішенням суду. Законопроект спрямований на суттєве зменшення адміністративного тиску на підприємців шляхом запровадження обмежень втручання суб’єктів владних повноважень у господарську діяльність підприємств та недопущення безпідставного зупинення контролюючого органу і господарської діяльності підприємців. Прийняття законопроекту дозволить змінити підходи до здійснення державного нагляду за господарською діяльністю, що сприятиме стабільному розвитку підприємництва, зменшенню корупції та адміністративного тиску на суб’єктів господарювання. Враховуючи зазначене, прошу підтримати зазначений проект закону. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Михайло Васильович Чечетов, голова підкомітету Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва розглянув даний законопроект. Метою зазначеного законопроекту є встановлення на законодавчому рівні обмеження і неправомірного або зайвого втручання посадових осіб контролюючих органів у діяльність суб’єктів господарювання при проведенні заходів нагляду та контролю. Члени комітету, обговоривши проект закону, зазначили, що його прийняття закріпить на законодавчому рівні відповідальність посадових осіб контролюючих органів за недотримання ними процедури здійснення державного нагляду. Та сприятиме розвитку конкуренції, зменшення адміністративного тиску на суб’єктів господарювання. Враховуючи вище зазначене, члени комітету пропонують Верховній Раді прийняти за основу даний законопроект. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Що, будемо голосувати? Ну, запишіться тоді. Так, прізвища народних депутатів покажіть. Юрій Ганущак, фракція "БЮТ - "Батьківщина". Потім – Станіслав Аржевітін.
Юрій Ганущак, "Батьківщина". Пані та панове, ну, в принципі, закон може бути і непоганий, але в кожній бочці меду завжди знайдеться ложка дьогтю. Ну, я маю на увазі останню фразу, бо у разі, прочитаю "у разі відшкодування суб’єктам господарювання шкоди, завданої ним, фізичними чи юридичними особам, державі, за умови, що за допущені порушення вимог щодо провадження господарської діяльності не встановлено кримінальної відповідальності, позапланові заходи державного нагляду не проводяться. Тобто що це є? Це є прихований шантаж підприємців. Тобто ми підозрюємо, що у вас є якісь там негаразди. Ми вам будемо робити позапланову перевірку. Заплатіть гроші. Тобто оця фраза свідчить саме про оці речі. Позапланові перевірки повинні проводитися виключно за рішенням суду. Тобто оця поправка до закону повинна бути однозначна. І в цьому випадку оце "відкупився" не виходить. Чому? Тому що, коли йдуть, коли звертається контролюючий орган до суб’єкта, він каже, що у нас є, подивіться, там є підстави проведення, у нас є дані про те, що ви не заплатили. Є. І отут не потрібно взагалі проводити ніяких перевірок і навіть погрожувати проведенням перевірок, тому що в цьому випадку йдеться про неузгодженість у балансовому звіті, яка може бути усунена у робочому порядку. Тому оці речі обов’язково на друге читання потрібно мати на увазі. Ну, і більш детально треба розписати все–таки порядок координації діяльності от перевіряючих сторін. Чому? Тому що не можна це переводити на Кабмін. Ідеться щодо людей, а не органів, якихось органів.
Так, будь ласка, Станіслав Аржевітін.
Прошу передати слово Юрію Кармазіну.
Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, українська опозиція. На превеликий жаль, я без вил. Хоча Олег Ляшко правильно каже, що вже треба з вилами ці питання вирішувати. Я не буду підтримувати цього законопроекту, як і взагалі не підтримую цей уряд "попєрєдніка" Азарова, бо йому треба збирати речі і іти, іти швидше. Бо його місце потім буде там, де сьогодні у Юрія Луценка. Не треба цього робити, Микола Янович. Ви робите багато шкоди своєю діяльністю і ваше законотворення, особливо зараз в останній час, коли у всіх державних службовців 1 січня буде настрій, вони ж планували, що ви їм обіцяли правду з рекламних щитів, а ви 24 мільярда забираєте зараз у всіх державних службовців. Тому ви є уряд обманщиків, брехунів, як це кажуть сьогодні в Україні. Ви є "бріхун", якщо так говорити, як ви кажете на нашу українську мову. А тепер щодо того зауваження, яке зробив Ганущак. Абсолютно правильне зауваження зробив. До речі, науково-експертне управління каменя на камені не залишили на цьому проекті, написало, що його доцільно повернути на доопрацювання з урахуванням зауважень. А я ж хочу до тих зауважень, яких немає в науково-експертному, додати ще зауваження. Подивіться, будь ласка, що пропонує уряд. Він пропонує замість того, що вже передбачено, що є координація між собою [[це частина друга статті 4 "Загальні вимоги до здійснення нагляду"]], а він пропонує, щоби встановлювались, коли проводяться комплексні заходи, щоб вони здійснювалися у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Тобто не закон буде визначати як буде проводитися ці свавільні перевірки і так далі, а Кабінет Міністрів буде визначати. Ні, Микола Янович, я б вам не довірив навіть працювати.
Так, шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України про основні засади державного нагляду [[контролю]] у сфері господарської діяльності щодо обмеження втручання у діяльність суб’єктів господарювання [[реєстраційний номер 11351]]. Прошу голосувати. [[18:10:18]] За-223 Шановні колеги, давайте повернемося до розгляду, але я. [[Шум у залі]] Одну хвилинку, не кричіть!
Володимир Михайлович!
Ну, я, я прошу вас, не кричіть! Я звертаюсь до., давайте працювати!
Володимире Михайловичу, є Регламент!
Так я по Регламенту! Я ж по Регламенту. [[Шум у залі]] Ставлю на голосування про повернення до проекту Закону (реєстраційний номер 11351).
Володимире Михайловичу, це не по Регламенту!
По Регламенту. [[18:10:58]] За-232 Повернулись. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 11351]]. Прошу голосувати.
Володимире Михайловичу, забезпечте поіменне голосування.
До речі, шановні колеги, це відкрите поіменне голосування, тим більше, Верховна Рада прийняла рішення таким чином тільки й діяти. [[18:11:23]] За-236 Рішення прийнято. Це перше читання, так. Тепер оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про молоко та молочні продукти" та інших законодавчих актів щодо посилення заходів боротьби з фальсифікацією молочних продуктів [[реєстраційний номер 11177]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:12:02]] За-224 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Андрій Деркач. Співдоповідач – голова комітету Григорій Калетнік. Так, доповідач і співдоповідач є? Немає. Значить не розглядаємо. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 85 Бюджетного кодексу України [[щодо фінансування вищих медичних навчальних закладів, закладів післядипломної освіти]]. Ставиться на голосування пропозиція про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:12:48]] За-223 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Геннадій Самофалов. Співдоповідач – голова комітету Валерій Баранов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, хочу підкреслити, що у запропонованому проекті закону немає ніякої політики, мова йде тільки про життя та здоров’я людей. Історично склалася така ситуація, при якій кафедри вищих медичних закладів і базові лікувально-профілактичні установи, доповнюючи один одного, надають повний обсяг медичних послуг населенню, причому отримуючи фінансування кожний із свого джерела. Станом на червень 2012 года имеются очень большие площади, которые приходится использовать для высших учебных медицинских заведений. Клиничные кафедры 18 высших навчальних закладів розташовано на 1 тисяча 861клиничной базе, 933 лікувально-профілактичних закладів різних форм власності та підпорядкування. Працівниками кафедр щорічно безкоштовно виконується близько 500 тисяч оперативних втручань та півтора мільйона консультацій. З часу прийняття Бюджетного кодексу та розмежування державного та місцевих бюджетів змінилися і юридичні підстави для співпраці державних закладів вищої медичної освіти, фінансування з державного бюджету та закладів охорони здоров’я міста та області, які підпорядковані та фінансуються з місцевим бюджетом. Співпраця державних закладів вищої медичної освіти та муніципальних лікувально-профілактичних закладів вступає в протиріччя з Бюджетним кодексом України, на що неодноразово звертало увагу контрольно-ревізійне управління. В зв’язку з цим виникла необхідність вирішення даної правової колізії, яка вирішується запропонованим проектом постанови в наступній редакції. В частині 2 статті 85 після слів "на будь яку дату" доповнити словами "а також у разі.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Валерій Баранов, будь ласка.
Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 6 листопада розглянув цей законопроект за формулою, яка пропонується, визначається не утримання однієї установи з різних бюджетів, а фінансове забезпечення двох установ в одному приміщенні. Тобто є намагання визначити між такими установами договірні відносини. Така пропозиція не в повній мірі відповідає предмету регулювання частини 2 статті 85 Бюджетного кодексу. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради висловлює ряд зауважень до цього законопроекту. Міністерство фінансів неодноразово зазначало про недоцільність такої законодавчої пропозиції у зв’язку з врегулюванням порушеного питання рішенням уряду, зокрема розпорядженням уряду від 11 січня поточного року номер 4Р. Поряд з тим 16 жовтня цього року внесені зміни до Бюджетного кодексу, зокрема і до частини 2 статті 85, відповідно до яких дозволяється як виняток здійснювати видатки на утримання бюджетних установ одночасно з різних бюджетів за рішенням Кабінету Міністрів. Таким чином Бюджетним кодексом надано право врегулювати порушення в законопроекті за номером 8793 питання рішенням уряду. Відтак законопроект втрачає свою актуальність. За наслідками розгляду комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді цей законопроект відхилити. Дякую за увагу.
Шановні колеги, будемо голосувати? Будь ласка, запишіться. Так, прошу прізвища народних депутатів висвітлити на табло. Станіслав Аржевітін.
Прошу передати Юрію Кармазіну.
Так, будь ласка, Юрій Кармазін. Потім – Геннадій Самофалов.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я хотів би сказати, що те, що сьогодні відбувається в охороні здоров’я, я не знаю чи є пані Баттеєва зараз тут? Є. Так. Тетяно Дмитрівно, це зараз не Міністерство охорони здоров’я, це Міністерство статистики по похоронній охороні здоров’я. І тому ви запишіть, будь ласка, поки ще працює ця Верховна Рада і буде далі, що треба ставити питання про негайне усунення від посади міністра охорони здоров’я Раїси Богатирьової. Занадто багато уваги антуражу, другий поверх ремонтувати, з охороною і все обкласти і так далі і нуль уваги роботі. Через це очевидно і не доб’ються. і ця законодавча ініціатива виникла, бо ніякого рішення уряд не прийме. І я підтримую цей законопроект, він правильний і по суті, і по формі, його треба підтримувати. Я дивуюся, чому наш колега Баранов сказав, що комітет його не підтримав. Його треба підтримувати. А я звертався до уряду з запитами, зі зверненнями, з усім щодо винаходу геніального українського лікаря Анатолія Івановича Потопальського, людина винайшла ліки проти раку, СНІДу, туберкульозу. Запровадити їх – це наше зобов’язання перед людством. І ми цього не робимо. Відповідь навіть за підписом віце-прем’єр-міністра не можна отримати. Очевидно, вони так відносяться до того, бо вигідно сьогодні сидіти на закордонних ліках, на закордонній хімії, на всьому цьому. Через те, шановні друзі, почитайте і висновок науково-експертного управління, вони погоджуються з законом, з проектом закону, він хороший, він правильний, дійсно, треба і з того, і з того бюджету фінансувати, бо ці заклади мають вижити, бо медицина має вижити, не зважаючи.
Дякую, Геннадій Самофалов, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Євген Кирильчук. Передає право на виступ Ганущаку, да?
Я бы согласился с выступлением председателя бюджетного комитета, если бы не одно "но". Вот этот проект Закона пролежал почти полтора года. Все правильно принимало решения Правительство, но он сегодня не работает и не будет, видимо, работать в ближайшее время, потому что в новому Правительству будет пока не до этого. А ситуация такова: вот сегодня на комитете мы слушали главного кардиолога Украины. Он сказал, что Центр сердца киевский в двадцати регионах провел операции сердечно-сосудистые, провел. расходных материалов нет, потому что нет финансов у него. Ему дали расходные материалы на местах, но он уже вступил в нарушение Бюджетного кодекса, за этим следует ответственность разная, вплоть до уголовной. И мы сегодня этого допустить не должны. Я могу привести другие примеры, когда есть уникальное оборудование, которого нет в лечебных учреждениях. Высшие учебные заведения представляют его, работают, делают пятьсот тысяч операций в год. Полтора миллиона – проводят консультации, повышают профессиональный уровень врачей. Это нужно сегодня. И опять попадают под нарушение Бюджетного кодекса. Поэтому я предлагаю принять этот проект закона за основу и в целом. Дякую.
Юрій Ганущак, фракція "БЮТ-"Батьківщина", будь ласка.
Пані та панове, Бюджетний кодекс відноситься до органічних законів – це є Біблія. І там вносити зміни на кожний "пчих" не можна, це є певна система. Розподіл за рівнями бюджетними йде за принципом субсидіарності, тобто найнижче до того рівня, на якому можуть надаватися послуги достатнього рівня якості. Тобто, про що йдеться? Якщо десь якийсь рівень не справляється, наприклад села, там, сільські ради, чи районні, є сенс передати всю абсолютно функцію на наступний рівень. Чому це потрібно? Тому що сама головна річ – це однорідність, порівнюваність дає Бюджетний кодекс. Тобто ми можемо сказати, де краще, де гірше, тільки порівнюючи однорідні системи. Я вже не кажу про те, що якщо вносити якісь зміни, то точно не до 85 статті, яка каже загальні принципи передачі, а не секторальні, тобто саме по охороні здоров’я чи там по освіті. Що, в нас таких проблем немає по освіті? Я ще раз кажу: якщо хочете вирішити проблему, передайте на державний бюджет повністю всю функцію. Не можна фінансувати одну й ту саму бюджетну установу з двох бюджетів по одній причині – це облік – раз, друге – це є хто приймає рішення: держава приймає чи орган місцевого самоврядування, яким чином вони зв’язані; і третя річ – це з’являються підстави для шантажу. Тобто що робить держава? Не профінансувала, шукайте ви кошти. Ви маєте право. Тобто якщо не визначено чітко рівень, тоді іде шантаж на користь того, хто є сильніший. Держава не буде фінансувати те, що дозволено фінансувати із інших рівнів. Тому, хочучи зробити щось добре, насправді ви зробите зле для органів місцевого самоврядування.
Дякую. Шановні колеги, комітет рекомендує відхилити законопроект. Відповідно до Регламент я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 85 Бюджетного кодексу України [[щодо фінансування вищих медичних навчальних закладів, закладів післядипломної освіти]] [[реєстраційний номер 8793]]. Прошу голосувати. [[18:23:54]] За-244 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект закону 11397. Ставиться на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[18:24:34]] За-213 Рішення прийнято. Шановні колеги, доповідач – Валерій Баранов, будь ласка. Нам ще небагато залишилось працювати. Прошу все-таки змобілізуватися.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні депутати, Комітет з питань бюджету підготував на своєму засіданні 20 листопада і розглянув в доопрацьованій комітетом редакції законопроект про внесення змін до Закону про Державний бюджет [[номер 11397]]. Про підтримку цього законопроекту висловилось Міністерство фінансів та Укравтодор. Додатково міністерство фінансів запропонувало у цьому законопроекті врахувати питання щодо зменшення бюджетних показників за деякими інвестиційними програмами, реалізація яких здійснюється за рахунок залучення державою іноземних кредитів. З врахуванням пропозицій Мінфіну додаткова потреба в коштах для розвитку автомобільних доріг у сумі 1,1 мільярда гривень частково компенсується зменшенням залучення коштів для реалізації інших інвестиційних проектів на суму 404 мільйона гривень. Варто зауважити, що залучення кредитних ресурсів відбувається за ратифікованою Верховною Радою міжнародними договорами, при чому вибірка кредитних коштів здійснюється у межах загального обсягу кредитних коштів здійснюється у межах загального обсягу кредиту, передбаченого кредитними договорами, залежно від фактичного стану виконання відповідного проекту. Загалом положення законопроекту є збалансованими за показниками надходжень та витрат Державного бюджету. Комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект 11397, доопрацьований Комітетом з питаньбюджету в редакції прийняти за основу та в цілому як закон. З урахуванням необхідності уточнення бюджетних показників в тексті та в додатках до законопроекту в разі розгляду та прийняття Верховною Радою інших аналогічних законопроектів до розгляду даного проекту. Таким чином, в разі прийняття даного законопроекту, Комітету з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням при оформленні закону належить внести до нього, до тексту і додатків, необхідні редакційні та техніко-юридичні уточнення, пов’язані з ухваленим комітетом рішенням щодо цього законопроекту. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую, сідайте, будь ласка. Давайте будемо голосувати, напевно? Запишіться, будь ласка. Ну, я прошу вас, ну, вже замучили всіх. Запишіться, будь ласка. Володимир Карпук. Станіславу Аржевітіну передає? Станіслав Аржевітін, потім Ганущак.
Так, прошу передати Аржевітіну.
Шановні народні депутати! Я вийшов сюди сказати про те, що ми з вами ось такими рішеннями, коли зараз будемо приймати, ми стимулюємо розбалансування, якщо хочете, грошово-кредитної діяльності тих суб’єктів господарювання, які отримують ці кредити. Хотів вам наголосити, що законопроект, який ми розглядали минулого разу і відправили його на розгляд, мова йшла виключно про автомобільні дороги. Тепер в цьому законопроекті ми ще корегуємо по п’яти чи по шести іншим програмам, які фінансуються за рахунок міжнародних фінансових установ, і відходимо від попереднього нашого законопроекту. Скажіть будь ласка, чому ми дозволяємо тим чиновникам, які нам тут доказували, що по тій і по іншій, по четвертій і по п’ятій програмі, які ми зараз корегуємо, вони не виконують свої зобов’язання. Вони не вибирають ті кредити, про які вони нам тут розповідали. Між іншим, за міжнародними угодами ми процентні ставки все рівно будемо платити. Чому ми дозволяємо цю безалаберність цих чиновників, які сидять у тих чи інших міністерствах і доказували нам, що той чи інший проект є дуже важливий, і щоб ми дозволили використати ті кошти міжнародних фінансових організацій. Тому я не розумію, чому ми законопроект подали з одним предметом розгляду, зараз внесли коригування до програми модернізації державних фінансів, модернізація податкової служби, фінансування заходів по міській інфраструктурі, по водовідведенню, вдосконалення соціальної допомоги і таке інше. Чому ми це дозволяємо? Чому не виконуються ті угоди по тим кредитам, за які ми тут голосували? Я думаю що це пагубна практика, яка розбалансовує і дає можливість тим чиновникам, які відповідають за той чи інший проект, ось так поступати. Тому очевидно, що цей законопроект потрібно підтримати і той мільярд, про який ми говорили, на інфраструктуру, за яку відповідає Державне агентство автомобільних доріг, потрібно підтримати. Тому я якби голосую за ці зміни в бюджеті, але я проти тієї пагубної практики, яку ми дозволяємо запроваджувати отут і нашими руками оцю покривати безалаберність. Дякую.
Юрій Ганущак, фракція "БЮТ - "Батьківщина".
Юрій Ганущак, "Батьківщина". Пані та панове, ну, з точки зору того, що гроші залучаються до бюджету розвитку, це потрібно вітати. Більше того, я подав законопроект, який більшість не хоче розглядати, тому що, ну, ну, не хоче, бо опозиційні проекти не розглядаються, що дефіцит голосується виключно тільки в частині бюджету розвитку. Але я хочу звернути увагу на що? На дуже погане планування, яке здійснюється нашим урядом. Тому що ці речі повинні з’являтися із проектом державного бюджету. А вони з’явилися тільки зараз. Ну, лукаво казати, що збалансовано по надходженням і витратам, тому що воно завжди збалансовано. Воно не збалансовано по доходам і видаткам. Тобто ми маємо додатково мільярд дефіциту. Це до того мільярду, який був запланований 30. До тих 30-и, які соціальні ініціативи, які не покриті. До тих ще 16-и, які списали у нас, ну, приватному сектору. Тобто разом у нас так дійде до 100 мільярдів дефіциту тільки в цьому році, який фактично закінчується тим, що уряд вибирає, що фінансувати. І у нас місцеві бюджети зараз фактично не мають грошей не тільки на те, щоби фінансувати все, що положено по бюджету, а навіть на заробітну плату. І казначейство практично не оплачує жодних рахунків місцевих бюджетів. Тому що 20 мільярдів не заклали – раз. І навіть те, що є надходження до місцевих бюджетів, казначейство не пропускає. Ви пам’ятаєте, колись хотіли судити голову казначейства за те, що воно 31 грудня заблокувало і далі не фінансувало. Зараз у нас листопад місяць, а не фінансують. Чому? Тому що є забаганки деяких лобістів і кажуть: профінансуйте мені зараз оце, а місцеві бюджети виживуть. Не можна так робити. Тому що це є.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Прошу уваги, підготуватися до голосування. Ставлю на голосування пропозицію комітету щодо проекту Закону [[реєстраційний номер 113910]] для прийняття його, ой, я перепрошую, я вже заплутався. Ставиться на голосування законопроект [[реєстраційний номер 11397]] для схвалення проекту як закон. Прошу голосувати. [[18:32:51]] За-215 Ставлю на голосування про повернення до розгляду законопроекту [[реєстраційний номер 11397]].
Один раз можна. Підготуватись до голосування. Голосуйте, будь ласка. [[18:33:20]] За-217 Рішення не прийнято, дякую. [[Шум у залі]] оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито" (щодо ставок за проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно) (реєстраційний номер 8296, 8296-д). Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[18:34:00]] За-219 Рішення прийнято. Доповідач заступник міністра юстиції – Дмитро Ворона. Інна Ємельянова, да? Будь ласка, перший заступник міністра. І голова комітету Віталій Хомутиннік.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! На ваш розгляд представлено проект Закону про внесення змін до Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито" щодо встановлення ставок за проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно. Зокрема пропонується встановити такі ставки: за реєстрацію права власності на нерухоме майно 7 неоподаткованих мінімумів і за реєстрацію іншого речового права на нерухоме майно та обтяження права на нерухоме майно 3 неоподаткованих мінімуми. Шановні народні депутати, конче потрібно прийняти саме сьогодні ці зміни, тому що з 1 січня набуває чинності Закон про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно. І тому потрібно внести зміни до Декрету про державне мито щодо встановлення ставок за реєстрацію речових прав. Уряд підтримує доопрацьований комітетом Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності податкової та митної політики урядовий законопроект, який буде доповідати наступним голова комітету Хомутиннік Віталій Юрійович. І, зокрема, цим законопроектом пропонується вилучити положення щодо встановлення ставок за державну реєстрацію права на нерухоме майно, які виникли та зареєстровані до 1 січня 2012 року. І прохання підтримати доопрацьований комітетом Верховної Ради законопроект як в першому читанні, так і в цілому. Дякую.
Дякую. Віталій Юрійович, будь ласка, рішення комітету і будемо голосувати зразу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, відмінність цих двох законопроектів, кабмінівського та комітетського, полягає в тому, єдине, що Кабінет Міністрів, в своєму проекті, залишив положення, які передбачають, що власники нерухомого майна, які здійснили його реєстрацію в БТІ до 1 січня 2012 року, будуть зобов’язані знову провести державну реєстрацію цього ж майна, вже в новоствореному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та сплатити державне мито. Комітет виступив проти такої позиції і в доопрацьованій редакції, яка подана комітетом під номером 8296-д, це питання виключене. Всі решта позицій щодо ставок залишились у тому самому вигляді, як і в редакції Кабінету Міністрів. Тому пропозиція комітету: підтримати законопроект 8296-д в редакції комітету за основу та в цілому як закон. Дякую.
Шановні колеги, перший заступник міністра погоджується, щоб Верховна Рада України розглянула і прийняла доопрацьований комітетом законопроект. Так? То нема заперечень. Давайте приймемо, просять. Там нема що в першому читанні. Не можна буде збирати вже гроші, розумієте. Давайте я в порядку по черговості поставлю. Першим ставиться проект закону урядовий [[реєстраційний номер 8296]]. Прошу визначатися. [[18:37:58]] За-5 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про схвалення Закону України про внесення змін до Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито" [[щодо ставок за проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно]] [[реєстраційний номер 8296-д]]. Прошу голосувати. [[18:38:30]] За-233 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про державну службу" [[реєстраційний номер 10728]]. Ставиться на голосування пропозиція про розгляд питання за скороченою процедурою. Але виникає питання: якщо ми його на рік його відтермінували, то є потреба вносити зміни? [[18:39:01]] За-214 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник голови Національного агентства з питань державної служби Ігор Попов. Співдоповідач – Василь Демчишен. Будь ласка, Ігор Володимирович.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Прийняття запропонованого проекту закону дозволить забезпечити реалізацію положень Закону України "Про державну службу" в новій редакції, вирішить питання дисциплінарної та майнової відповідальності зазначених працівників державних органів, а також припинення служби таких осіб не у відповідності до законодавства про працю, а до Закону України "Про державну службу". Проектом закону запропоновано внести зміни до таких трьох законів. Перше – до Закону України "Про дипломатичну службу", зокрема щодо вимог до рівня професійної компетентності та підстав припинення дипломатичної служби відповідно до Закону України "Про державну службу". Друге – це до Закону України "Про місцеві державні адміністрації" щодо майнової відповідальності у порядку, передбаченому Законом України "Про державну службу". І третє – до Закону України "Про Антимонопольний комітет України" щодо притягнення до кримінальної відповідальності посадових осіб. Цей закон набере чинності одночасно з набранням чинності нового Закону "Про державну службу", оскільки новий Закон про державну службу не відхилено, а просто перенесено в часі його введення в дію, то логічно продовжування напрацювання нормативної бази для його запровадження. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Василь Демчишин, голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування.
Шановні колеги, комітет розглянув на своєму засіданні законопроект про внесення змін до деяких законів України в зв’язку з прийняттям Закону України "Про державну службу" [[реєстраційний номер 10728]], поданий Кабінетом Міністрів України та розроблений ним з метою забезпечення реалізацій певних вимог Закону України "Про державну службу", зокрема, це стосується Законів про місцеві державні адміністрації, Антимонопольний комітет, дипломатичну службу. Головне науково-експертне управління у своєму висновку на даний законопроект висловлює концептуальні зауваження до його положень і вважає, що законопроект доцільно повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Комітет у закордонних справах рекомендує прийняти законопроект із застереженням щодо недоцільності виключення статті 14 із тексту Закону України "Про дипломатичну службу", що матиме негативний вплив на формування та професійний рівень дипломатичних кадрів України. Комітет з питань бюджету зробив висновок, що законопроект не має впливу на показники бюджету. За підсумками розгляду комітет висловив до певних положень законопроекту зауваження, які ми відзначили у нашому поданні. І рекомендую Верховній Раді України прийняти даний законопроект за основу. Дякую за увагу.
Так що, голосуємо, да? Ну, будь ласка, тоді запишіться, хто обговорить. [[Шум у залі]] Ярослав Сухий.
Відмовляюся від слова.
Відмовляється. Шановні колеги, тоді ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про державну службу" [[реєстраційний номер 10728]]. Прошу голосувати. [[18:43:16]] За-235 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо національних комісій регулювання природних монополій [[реєстраційний номер 10650]]. Пропозиція: розглядати питання за скороченою процедурою. [[ГОЛОС ІЗ ЗАЛУ. Кажи що-небудь.]] [[18:43:52]] За-219 Кажу не "що-небудь", а те, що підтримали 219 людей цю пропозицію. Доповідач – заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Володимир Павленко, співдоповідач – Олексій Плотніков. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд виноситься законопроект, який передбачає запровадження взаємодії Кабінету Міністрів України з національними комісіями, що здійснюють державне регулювання у сфері природних монополій. Відповідно до Конституції України, законів України "Про Кабінет Міністрів", "Про ціни та ціноутворення" Кабінет Міністрів забезпечує проведення цінової політики. Враховуючи, що одним з завдань комісії є регулювання цін, тарифів та послуг, які заправляють визначальний вплив на загальний рівень і динаміку цін в державі та мають важливе соціально-економічне значення, незбалансованість прийняття ними рішень з питань ціноутворення може призвести до розкручування інфляційних процесів у державі та соціальної напруги у суспільстві. Взаємодії Кабінету Міністрів з комісією передбачається досягти шляхом внесення змін до статті 9 та 11 Закону України "Про природні монополії", згідно з якими комісії при регулюванні цін, тарифів враховуватимуть, зокрема, основні макроекономічні показники, та статті 17 Закону "Про державне прогнозування та розроблення програм економічного і соціального розвитку України" щодо залучення комісій до переліку учасників державного прогнозування та розроблення програм економічного, соціального розвитку. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую вам також. Сідайте. Голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олексій Плотніков. Будь ласка, рішення комітету.
Комітет з питань економічної політики на засіданні 18 вересня 2012 року [[Протокол 94]] розглянув поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо національних комісій регулювання природних монополій [[реєстраційний номер 10650]]. Комітет. Головне науково-експертне управління вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. Комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо національних комісій регулювання природних монополій [[реєстраційний номер 10650]] за основу. Спасибі.
Шановні колеги! Доповідь і співдоповідь зроблена. Будь ласка, запишіться за обговорення. Прізвища народних депутатів. Юрій Ганущак. Потім – Юрій Кармазін, потім – Гривковський.
Юрій Ганущак, "Батьківщина". Пані та панове! Дійсно, проблема існує. Чому існує проблема? Тому що фактично у нас регулювання цін і тарифів іде певним чином відірвано від загального контексту тих речей, які відбуваються в державі. Тобто комісія діє сама по собі, а уряд ніби діє сам по собі. І направленість на те, щоб пішла взаємодія, щоби враховувалися макроекономічні показники – це є достатньо непоганий підхід. Але я дивлюся теж по техніці самого закону і бачу, навіть ота стаття, яка йдеться про взаємодію комісії з Кабінетом Міністрів України. Кабінет Міністрів та комісії проводять консультації. І останнє питання. У засіданнях комісій можуть брати участь члени Кабінету Міністрів з правом дорадчого голосу. Ну, тут трошки не грає. Тобто Кабінет Міністрів в особі кого тоді проводить? Якщо йдеться про те, що має бути орган, який відповідає за узгодження, то прямо пишіть: Міністерство економіки, а інші члени уряду беруть участь у цьому засіданні. Тобто я технологію оцих консультацій наразі не бачу. Так, як оце написано у законопроекті, воно трошки не грає. Кабінет Міністрів – це цілісний орган, цілісний орган і там, якщо члени беруть участь, то це вже не дорадчий. Це раз. Крім того, це консультації. За результатами консультацій приймається або рішення, або протокольне якесь рішення, і після цього орган, який зобов?язаний регулювати, він приймає своє рішення. Після цього стоїть питання, наскільки результати консультацій є обов?язкові для регулятора? Цього не описано от тут, у законопроекті. Тому це треба мати на увазі, коли доробляється законопроект у другому читанні. Дякую.
Юрій Кармазін, "Наша Україна - Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, українська опозиція. Колега Ганущак, говорячи зараз про Кабінет Міністрів як про цілісний орган, очевидно, мав на увазі колегіальний орган. Але у нас нема ні колегіальності в тому органі, ні здорового глузду. Через те і відбуваються на словах нібито покращення. На справі ми вже побачили сьогодні, коли всіх державних службовців поставили в таке становище, що вони вже на наступний рік покращення дочекалися. Вибори пройшли. Я думаю, що покращення буде по інших напрямках. Ну, наприклад, мене весь час люди запитують, а у кого запитував уряд, що він, на квитки "Укрзалізниця", на залізничні квитки на поїзди "Хюндай" раптом зробила ціну в два з половиною рази вищу, ніж вона була до того? В два з половиною рази вище! Де? Тут є хтось представники від попєрєдніков? Я прошу, передайте Азарову, хай він порахує, що це не вартість капусти рахувати на 10 чи на 15 копійок! Це в рази підвищилась ціна, в рази! І ми не реагуємо на це. Або зараз у нас те саме з електрикою відбувається, з електроенергією. Або з водою те саме відбувається. І ми не бачимо і не реагуємо. Через це у нас просто нема уряду. А що стосується, треба чи не треба приймати закон, очевидно, подібний закон треба було приймати. Але уряд не здатний навіть зрозуміти, що вже декрети мають давно канути в Лєту. А він все пропонує нам вносити зміни в декрети. І ми тільки що голосували, Михайло Васильович. Ви ж системна людина, ви голосували зміни до декретів ще. Вдумайтесь, коли був уряд Кучми, коли були декрети. По новій Конституції декретів нема, є закони, а ви вносите зміни до декретів. Через це.
Юрій Анатолійович, завершуйте.
Я завершую. Через те, шановні, я категорично проти такої взаємодії уряду з національними комісіями по регулюванню природних монополій, по яким народу не говорять про рішення.
Дякую. Дякую. Шановні колеги, я прошу прислухатися до Юрія Анатолійовича і проголосувати за прийняття законопроекту за основу в першому читанні. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону, реєстраційний номер 10650, про внесення змін до деяких законів України щодо національних комісій регулювання природних монополій. Прошу голосувати. [[18:52:05]] За-231 Рішення прийнято. Будь ласка, Михайло Чечетов. З якого приводу?
Уважаемый Владимир Михайлович, у нас еще осталось два закона, но они очень важные. Но тем не менее спаренный закон 10637 и 10637-1 депутатский и урядовый, они требуют дополнительных согласований, чтоб мы их не завалили. И то же самое законопроект 10645 – это тоже очень важный законопроект урядовый. Но нужны дополнительные согласования с тем, чтоб опять-таки мы закон не спалили. Поэтому просьба – перенести рассмотрения этих законопроектов на следующий пленарный день и в тоже время дополнительно включить и рассмотреть в первом чтении законопроект Мартыненка 10571 про засади функціонування ринку електричної енергії України. Дякую.
будь ласка, Юрій Кармазін. Він автор одного з законопроектів.
Дякую. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Михайло Васильович, я звертаюся персонально до вас, щоб ви зрозуміли, про що йде мова. Законопроект про внесення змін до деяких законів щодо оцінки майна був внесений для того, щоб уряд не узурпував оті речі, коли він для кількох своїх оцінщиків, ну, з певного середовища створив. Саме для того, щоб зупинити цю вакханалію, був внесений цей законопроект, на який є позитивна реакція нашого науково-експертного управління і нашого українського народу. З тим, щоб не допустити монополізацію, яку робив Азаров, для цього і був внесений цей законопроект Кармазіним. Я думаю, що його треба було б прийняти, подивіться уважно. Що стосується внесення зараз інших законів. Нагадую норму Регламенту, що вони мають бути проголосовані на ранковому засіданні, тільки, про включення до порядку денного. Більше ми не маємо права вносити інші. Або ми ці розглядаємо, або ми вже нічого не розглядаємо.
Сергій Сас і будемо визначитись.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Володимир Михайлович, я хочу до вас звернутися. Хто керує Верховною Радою: Володимир Михайлович Литвин чи Міша – "золота ручка", який зараз командує, які закони приймати, які не приймати?! Володимир Михайлович, якщо вони, ці закони, включені до порядку денного, ви зобов’язані їх розглядати. Це перше. А якщо розглядати ті, які не включені, то, дійсно, правий Кармазін, що їх треба було включити відповідно до, якщо мені не зраджує пам’ять, частини п’ятої статті 47 на ранковому засіданні до порядку денного. І припиніть-но оте, що відбувається, тому що воно не витримує абсолютно ніякої критики!
Ну, от мені говорять, що законопроект 10571 до порядку денного уже включений був раніше. Що стосується законопроектів 10637, 10637-1 і 10645, ну, давайте тут ми з вами порадимось, не дискутуючи хто керує Верховною Радою. Бо Голова Верховної Ради не керує Верховною Радою, він веде засідання Верховної Ради, так як написано в Конституції. То якщо сьогодні немає бажання голосувати, то це означає, що буде цей законопроект завалений. Тому, можливо, краще, все-таки, якщо така заява прозвучала, ну, ви послухайте, будь ласка, ну це рівнозначно, що голосувати не будуть. Працювати "на корзинку", я думаю, ніхто ж такого не хоче. Тому я поставлю на голосування зараз таку пропозицію. Перше. Про відтермінування розгляду двох законопроектів, про які щойно сказали. Якщо не підтримаємо, будемо розглядати. І наступна пропозиція, про те, щоб розглядати законопроект. Підтримають, будемо розглядати, а не підтримають, не будемо розглядати, та й усе. Тому я ставлю на голосування пропозицію, яка щойно прозвучала. У зв’язку з неготовністю приймати рішення по двох законопроектах [[реєстраційні номери 10637, 10637-1 і 10645]], щоб їх розгляд відкласти. Прошу голосувати. [[18:56:48]] За-235 Рішення прийнято. Далі. Хто за те, шановні колеги, щоб розглянути зараз.
Можна! Я ще раз хочу сказати, він включений до порядку денного, я не хочу розглядати, але пропозиція прозвучала. Ви краще не голосуйте. Хто за те, щоб підтримати пропозицію про розгляд проекту Закону [[реєстраційний номер 10571]]. Прошу, голосуйте. [[18:57:34]] За-233 Рішення прийнято. Таким чином, шановні колеги, пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:57:59]] За-228 Рішення прийнято. Доповідач – Ігор Глущенко. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, проект Закону України [[№ 10571]] про засади функціонування ринку електричної енергії України було розроблено з урахуванням статті 2 Протоколу про приєднання України до договору про заснування енергетичного співробітництва, ратифіковано Законом України [[№ 2787]] від 15.12.2010 року. Основною метою законопроекту є здійснення лібералізації оптового ринку електричної енергії України, забезпечення стабільного та безперебійного постачання електроенергії споживачами України та підвищення ефективності функціонування електроенергетичної галузі на основі запровадження конкуренції на всіх сегментах ринку електричної енергії та стимулювання залучення інвестицій в систему виробництва, передачі та постачання електроенергії. Проект закону забезпечує створення конкурентного внутрішнього ринку шляхом врегулювання питань функціонування ринку електричної енергії України на засадах рівної можливості доступу до ринку електричної енергії, рівності прав на продаж та купівлю електричної енергії, вільного вибору енергопостачальника споживачем, рівної можливості доступу до магістральних і міждержавних та місцевих локальних електричних мереж, функціонування конкурентних ринків електричної енергії, ринку двосторонніх договорів, ринку "на добу наперед", балансуючого ринку, ринку допоміжних послуг, роздрібного ринку електричної енергії, врегулювання порядку розрахунків між учасниками ринку електричної енергії. Положеннями проекту закону визначені повноваження та функції органів державної влади та суб’єктів ринку електричної енергії щодо діяльності на ринку електроенергії, повноваження центрального органу виконавчої влади, що здійснює державне управління в галузі Міненерговугілля та Національної комісії, що здійснює державне врегулювання у сфері енергетики. Під час обговорення законопроекту до тексту надійшла низка пропозицій та зауважень від профільного міністерства і інших центральних органів виконавчої влади.
Завершуйте, будь ласка.
Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сфері енергетики, а також від секретаріату енергетичного співробітництва Світового банку, європейської бізнес-асоціації, Американської торговельної палати в Україні експертного середовища. Усі надані зауваження та пропозиції були уважно проаналізовані та в основному враховані в процесі доопрацювання редакції законопроекту 10571 в ході його розгляду Комітетом Верховної Ради з питань паливно-енергетичного комплексу та ядерної безпеки. Враховується те, що прийняття проекту Закону про засади функціонування ринку електричної енергії забезпечить виконання прийнятих на себе Україною міжнародних зобов’язань, створить можливість впровадження в електроенергетичну галузі України провідного впровадження. Прошу Верховну Раду підтримати доопрацьований комітетом законопроект у першому читанні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обговорювати? Запишіться. Якщо не буде, зараз побачимо. Запишіться. Федун. Не наполягає. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, українська опозиція. Шановні народні депутати! Законопроект занадто складний, щоб так його розглядати похибцем, як це зараз є, на кінець робочого дня, і великий по обсягу. Хочу вам тільки наголосити, щоб зрозуміло було і нашим радіослухачам, що одні зауваження Науково-експертного управління до цього закону розташовані на десяти сторінках. Ви можете собі уявити, скільки тут проблем піднято, в тому числі проблем, які, я бачу, потягнуть за собою підвищення ціни, яка ляже на український народ, на населення. Через це, очевидно, не та економічна ситуація зараз, щоб ми всі інвестиційну складову відшкодовували сьогодні інвесторам, очевидно, не та у нас ситуація зараз в державі, очевидно, не те. Тут написано: доручення Уряду – забезпечити фінансування закупівлі ДП "НЕК Укренерго" програмного технічного забезпечення і так далі. Так що це, в нас прямо в законі написано, кому, що забезпечити і закупити? І це нам пропонується прийняти під завісу діяльності парламенту? Я хотів би застерегти від прийняття таких законопроектів. Якщо вистачить у когось сили, можливості продавити прийняття цього законопроекту в першому читанні, то я прошу занести в стенограму, що я категорично заперечую проти прийняття цього законопроекту в цілому. Я до нього напишу не менше пів сотні поправок і це буде правильно, бо це є кошти платників податків, це наші з вами кошти. І ми не будемо миритися з тим, як люди, які купили Обленерго, всі інші компанії, сьогодні ще думають, як щось отримати, прикриваючись якимись гаслами.
Будь ласка, Михайло Чечетов. Одна хвилина, від фракції. Мікрофон.
Партия регионов никогда не принимает решение о поддержке того законопроекта или другого через призму политической идентификации автора, независимо от того: это автор наш или автор наших политических оппонентов, - если закон нормальный, мы поддержим. Автором является один из лидеров, не один из лидеров, а лидер Мартыненко. И если Мартыненко. казалось бы, нам с руки было не голосовать, но мы законопроект. увидели в этом рациональное зерно, и предлагаем поддержать законопроект всем залом, поскольку он нужен, действительно, для страны. Спасибо.
Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 10571]] про засади функціонування ринку електричної енергії України. [[19:05:15]] За-226 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 178, "БЮТ-"Батьківщина" – 0, "Наша Україна - Народна самооборона" – 2, комуністів – 0, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 7. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття як закону України проекту Закону України "Про всеукраїнський референдум" [[реєстраційний номер 6278-П]]. Доповідач – народний депутат України Сергій Сас. І від комітету. Голова комітету Макеєнко, будь ласка. Сергіій Сас – мікрофон.
Дякую. Шановний головуючий! шановні колеги! На жаль, в парламенті склалася традиція – регулярне порушення процедури при розгляді законопроектів. Мені складно пригадати в останню сесію, який законопроект був розглянутий з дотриманням процедури. Якщо ця традиція перехідною хворобою перейде в парламент і сьомого скликання, то на парламентаризмі в Україні потрібно буде поставити великий хрест. Випадок, який склався. який стався із законопроектом 6228 взагалі є безпрецедентним. Ще 3 липня 2010 року законопроект був прийнятий в першому читанні. 7 липня він був розглянутий у другому читанні і направлений на повторне друге читання до комітету у зв?язку з тим, що частина його положень протирічить положенням Конституції України. І от буквально 6 листопада комітет не розглядав цей законопроект, порівняльну таблицю не складав, перекреслили пропозиції народних депутатів, було внесено понад 900 пропозицій, і на засіданні Верховної Ради України, не дивлячись на те, що комітет не приймав ніякого рішення, за пропозицією одного з депутатів головуючий Адам Мартинюк на тому засіданні поставив про прийняття закону у першому читанні і в цілому. Я не буду продовжувати далі, але суть цього закону полягає у тому, що він веде до створення умов для державного перевороту в Україні. Тому просто треба попередити громадян України. Комітет з питань Регламенту цей проект постанови не розглядав, тому ми не можемо навіть зараз розглядати цей.
Мікрофон. Дайте завершити виступ.
Дякую, Володимире Михайловичу. Комітет з питань Регламенту не розглядав у визначений трьохденний термін 48 статтею Регламенту цей проект постанови, тому ми не маємо підстав розглядати цей законопроект зараз. Але ви знову махнете на це рукою, заплющите очі і приймете потрібне, яке вам сказали, рішення. Дякую за увагу.
Дякую. Прошу записатися на обговорення цього питання. Як ви знаєте, шановні колеги, це питання обговорюється за скороченою процедурою. Прошу записатись. Та там в регламенті визначено, що за скороченою. Прошу записатись. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Михайло Чечетов і Юрій Прокопчук. Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Я понимаю, что все мы устали. Но оппонируя предыдущему оратору, я хотел сказать одно. Что рассматривал комитет, не рассматривал комитет, принял комитет позитивное решение, принял негативное, - окончательное решение принимает сессионный зал! И сессионный зал, он всегда ставит последнюю точку. Поэтому сейчас и поставим последнюю точку. Даже если бы комитет поддержал, не поддержал, - сессионный зал выступает в роли рефери, согласно тех полномочий, которые даны ему Конституцией. Спасибо.
Микола Томенко, фракція "БЮТ - "Батьківщина". Будь ласка.
Шановні колеги! Я думаю, що за нестачею часу багато колег не познайомились з Законом про референдум. І таким чином, не познайомились з 16 сторінками висновків Науково-експертного управління. Що передбачає даний законопроект. Даний законопроект передбачає в будь-яку хвилину, коли політична доцільність підкаже провести референдум стосовно того чи іншого питання, - протягом 5 днів Центральна виборча комісія повинна прийняти рішення про коректність тих чи інших запитань. Сформувати комісії системою місцевої влади через голів обласних рад, які в системі обласних адміністрацій. Політичні партії повністю поза процесом референдуму, що повністю суперечить стандартам проведення референдуму. І на референдум виноситься, можна 10 питань, можна 15 запитань, що суперечить самій ідеології проведення референдуму. Ну, наприклад, на наступному році буде винесена нова редакція Конституції, то буде запропоновано 300 народних депутатів. Український народ радісно підтримає це рішення, ну, разом з виборами Президента в парламенті. І за рішенням оголошує Центральна виборча комісія без жодного рішення Верховної Ради України – дана зміна до Конституції стає чинною. Підемо на нові вибори. Ми зацікавлені як опозиція. Я думаю, що Партія регіонів радісно підтримає піти в наступному році на дострокові вибори, де буде 300 народних депутатів. Референдум по цьому закону можна провести одночасно з парламентськими і президентськими виборами, що прямо суперечить ідеології референдуму. Тому що президентські вибори – Президента обирають, парламентські – парламент, а референдум – визначається стратегія розвитку країни. Ми сюди рухаємося чи в інший спосіб. Тобто на 16 сторінках наше науково-експертне управління написало, що це не має жодного відношення до ідеології демократії і принципів прямої демократії через референдум, який запропонований в даному законопроекті. Ми з сумом констатуємо цей факт і вважаємо, що з таким документом, ну, буде прийнято, ну, можна прийняти будь-яке рішення, чи проходження в Митний союз, чи про Верховну Раду із 50 людей. Тому ми із колегою Сасом звернули увагу і на порушення процедури розгляду даного законопроекту, бо він з другого читання він розглядався, і, звичайно, на ідеологію. Мені здається, що з таким законом, ну, далеко ми зайдемо. І точно тоді не Верховна Рада буде приймати рішення, а Адміністрація Президента і ЦВК.
Шановні колеги, всі, хто записався, виступили з цього приводу. Тут, я думаю, цілком очевидно, що нам треба всім було вже новій Верховній Раді працювати виключно в правовому полі. Бо коли вигідно, то нам шукають якісь приводи для того, щоб зробити так, як це належить. Ну, як наприклад, в 2007 році провели достроково вибори, розігнали Верховну Раду. Хоча я особисто вдячний. Вдалося повернутися у Верховну Раду. Але давайте ми тоді всі якось уже, мабуть, у новій Верховній Раді подивимося об’єктивно на те, як ми працюємо. Ми абсолютно працюємо, порушуючи будь-які норми. Але разом з тим, коли був внесений проект Постанови відповідно статті 48 про скасування прийнятого рішення, протягом трьох днів комітет зобов’язаний його розглянути. На превеликий жаль, комітет не розглянув цей законопроект. Що робити? Розглядати у Верховній Раді його, очевидно, знову ж таки, якщо закликати один одного і навертати один до дотримання Регламенту. Давайте буд6емо дотримуватися його. Тому ми розглянули це питання відповідно знову ж таки до Регламенту за скороченою процедурою. І рішення про скасування прийнятого закону приймається простою більшістю, тобто 226 голосів. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Постанови Верховної Ради України про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття як Закону проекту Закону України про всеукраїнський референдум [[реєстраційний номер 6278-П]]. Іде голосування. [[Шум у залі]] [[19:13:54]] За-16 Шановні колеги, за -16. Рішення не прийнято. Голос Юрія Анатолійовича зараховується. Да, за -17.
По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "БЮТ – "Батьківщина" – 14, "Наша Україна – Народна самооборона" – 0, комуністів – 0, Народна Партія – 0, "Реформи заради майбутнього" – 1, позафракційні – 1. Шановні колеги, для завершення, так, чистоти нашої роботи тут є ще одне звернення Комітету із питань будівництва, містобудування, житлово-комунального господарства та регіональної політики. Ми розглядали з вами проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань регулювання містобудівної діяльності. Розглянули всі поправки, але результативного голосування не було. Комітет звернувся з проханням до Верховної Ради України і мотивує тим, що дуже довго працювали над цим документом, узгоджували всі пропозиції, щоб спробувати ще раз повернутися до прийняття цього рішення. [[Шум у залі]] Ну, для чистоти експерименту, я вас прошу! Ну, щоб завершити, щоб не було якихось зобов’язань. [[Шум у залі]] Я ставлю на голосування пропозицію і прохання комітету про повернення до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань регулювання містобудівної діяльності [[реєстраційний номер 11252]]. Прошу голосувати. [[19:15:36]] За-235 Рішення прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань регулювання містобудівної діяльності [[реєстраційний номер 11252]]. Прошу голосувати. [[19:16:08]] За-238 Закон прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Верховна Рада України продовжить засідання в пленарному режимі 4 грудня, якщо не буде інших обставин. Тому, дякую за роботу. З завтрашнього дня робота в комітетах і фракціях, безпосередньо.