Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 53. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Eva Irgl, Nada Brinovšek, Suzana Lep Šimenko, mag. Karmen Furman, Monika Gregorčič od 11. do 13. ure, Franc Kramar, dr. Franc Trček do 12. ure in Nik Prebil do 12. ure. Do roka, ki ga je na podlagi tretjega odstavka 93.a člena Poslovnika Državnega zbora določil Kolegij, za danes sodelovanja na seji izven Državnega zbora z uporabo aplikacije za seje na daljavo ni najavil noben poslanec oziroma poslanka. Vse prisotne lepo pozdravljam. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda – to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kazenskem postopku v okviru rednega postopka. Nadaljujemo z razpravo o 14. členu ter amandmaju poslanskih skupin SAB, LMŠ, SD in Levica. Besedo pa ima Tina Heferle.
Hvala lepa, gospod predsednik. Lep pozdrav in dobro jutro vsem! Nadaljevala bi včerajšnjo razpravo in bi uvodoma povedala, da tudi v Poslanski skupini LMŠ bi si želeli, da bi bil Zakon o kazenskem postopku končno nekako spremenjen celovito. Vemo, da imamo pred seboj novelo ZKP-O, kmalu nam bo zmanjkalo črk za vse spremembe, in nismo samo mi tisti, ki opozarjamo na to, da vse te sprememb o procesni kazenski zakonodaji delajo celoten zakon zelo nepregleden in na določenih mestih celo neuporaben. To so besede Vrhovnega sodišča. Me pa hkrati žalosti, da kljub temu pri razpravi o noveli, ki jo dane obravnavamo, niti ne govorimo o vseh ostalih spremembah, ki jih ta novela prinaša v zvezi z evropsko zakonodajo, pač pa smo se vsi osredotočili v bistvu na en sam člen, ki je po našem mnenju tako zelo hudo sporen, da mu namenjamo vso pozornost. To je člen, ki govori o tem, kako in na kakšen način se bo po novem dostopalo do informacij iz kazenskih spisov. Ta člen je koalicija oziroma dve koalicijski stranki, SDS in NSi, sta pripravili nekako z razlogom ali pa z utemeljitvijo, da rešujejo neko situacijo, ki jo je povzročila sodba Vrhovnega sodišča, kjer je Vrhovno sodišče jasno in glasno povedalo, da se pri tem, ko se odloča, kdo ima pravico do vpogleda v kazenski spis in kaj lahko pogleduje, pač uporablja določbe kazenskega procesnega prava. Zaradi nekaj napačnih razumevanj te odločbe Vrhovnega sodišča ali pa če nekdo ni hotel razumeti te odločbe pravilno, zdaj vi na podlagi tega želite sistemsko spremeniti to ureditev v ZKP. In še več; vaša ureditev praktično derogira v tem pogledu sam Zakon o kazenskem postopku in nad njega postavlja Zakon o dostopu do informacij javnega značaja. Prebrala bom to besedilo tega spornega člena in pravi takole, »v skladu z zakonom, ki ureja dostop do informacij javnega značaja, lahko, ne glede na določbe tega zakona« – torej, Zakona o kazenskem postopku – »vsakdo ustno ali pisno zahteva od organa, da mu omogoči dostop do informacij javnega značaja v posameznih kazenskih zadevah.« Ob tem vi pozabljate, da je kazenski postopek eden izmed najbolj občutljivih postopkov pred sodiščem. Gre za najhujše posege v človekove pravice, ne samo obdolžencev oziroma tistega, komur se kaznivo dejanje šele očita, ampak se posega tudi v človekove pravice žrtev kaznivih dejanj. In tukaj zdaj vi popolnoma izključujete uporabo Zakona o kazenskem postopku, kar je popolnoma v nasprotju z odločbo Vrhovnega sodišča, ki je maja letos jasno povedalo, da se pri presoji o tem, kdo vpogleduje v kazenske spise, uporablja Zakon o kazenskem postopku. Vi dejansko s tem členom, s tem 14. členom izigravate odločbo Vrhovnega sodišča. Jaz sem že na odboru povedala, da to po mojem mnenju pač kaže na vaš odnos do vladavine prava ali pa do spoštovanja odločb Vrhovnega sodišča in nek odnos do sodne veje oblasti. Hkrati tudi pozabljate, kajne, da Zakon o kazenskem postopku celoten postopek ne ločuje formalno na posamezne faze. Tako s tem členom vi omogočate vpogledovanje v kazenske spise tako v fazi preiskave kot v fazi predkazenskega postopka, ki pa seveda nista javna, kajne, in to je velik problem. Da ne bom govorila na pamet, bom prebrala tudi zelo na kratko en odsek stališča Vrhovnega državnega tožilstva, ki pravi takole, »Predlagana sprememba Zakona o kazenskem postopku tako, da bo mimo vseh varoval iz tega zakona kdorkoli lahko pridobival podatke iz kazenskega spisa na podlagi Zakona o dostopu do informacij javnega značaja, je nelogična, nesistemska in neskladna z Ustavo Republike Slovenije. Predlagana novela de facto ukinja tajnost postopka v celoti, vpliv na tek predkazenskega oziroma kazenskega postopka pa jemlje iz sfere pravosodja in ga podreja drugemu državnemu organu. Pripravljena je v popolnem nasprotju z argumenti, stališči strokovne javnosti.« Vi greste tukaj spet mimo celotne stroke, mimo naših dobronamernih opozoril s strani opozicije in, kot sem že rekla, degradirate sam Zakon o kazenskem postopku; in še več, s to določbo informacijskega pooblaščenca, ki je upravni organ, postavljate nad sodnikom, nad sodno vejo oblasti, ker – kaj se tukaj zgodi? Zakon o informacijskem pooblaščencu določa oziroma Zakon o dostopu do informacij javnega značaja, na katerega zdaj vi prelagate to odgovornost odločanja, določa, da pač o vpogledu odloča informacijski pooblaščenec, ki pa – naj poudarim, sem že povedala v stališču – ni nujno, da je kazenskopravni strokovnjak, sploh pa ni nujno oziroma ni pa nujno niti to, da bi bil pravne stroke. Edini pogoj za to, da nekdo zasede mesto informacijskega pooblaščenca je, da ima 7. stopnjo izobrazbe in zdaj bo tak človek odločal praktično v kazenskem postopku, o tem, kdo, kako, kdaj bo vpogledoval v kazenske spise. To je zelo – hm, kako bi rekla, da ne bom preostra, no – nesprejemljivo; enostavno nesprejemljivo. Če še malce z drugega zornega kota pogledam to vašo novo določbo, ki dovoljuje vpogledovanje v kazenske spise kar vsepovprek, praktično bo privedla v praksi – na to so opozarjali tudi odvetniki oziroma predstavniki Odvetniške zbornice – bo privedla v praksi do tega, recimo, da se bodo priče lahko seznanjale s pričanjem drugih prič, kar vemo, da vpliva potem na njihovo pričanje, kar zelo in bistveno ogroža oziroma vsaj otežuje kazenski postopek, če ne kar celotni izplen kazenskega postopka. Lahko celo pade sama obtožba zaradi tega, ker bo priča okužena, se reče. In pa drugi vidik, lahko bomo privedli do tega, boste privedli do tega, da se bo praktično izničil eden izmed pripornih razlogov, ki ga Zakon o kazenskem postopku opredeljuje. In to je, da se lahko pripre osumljenega kaznivega dejanja, če obstaja nevarnost, da bi ta uničil dokaze, pridobljene v tem postopku. Sedaj, če zelo poenostavim, pa upam, da bom na razumljiv način uspela povedati. V Zakonu o kazenskem postopku mu boste vi sedaj po novem dali možnost, da kadarkoli vpogleda v vse; v kazenski spis v vseh njegovih fazah. Kdorkoli. S čimer mu boste omogočili, da bo tako ali drugače, posredno ali neposredno vplival, recimo, na priče ali pa na same materialne dokaze. Po drugi strani pa lahko osumljencu ta isti zakon prepoveduje in ga celo pripre, zato da ne bi uničil posameznih dokazov, zbranih v kazenskem postopku. To je malce kontradiktorno: po eni strani mu dajete pravico, po drugi strani ga pa zakon lahko celo pripre, zato da ne bi te pravice izkoristil in vplival ali pa uničil pridobljenih dokazov v kazenskem postopku. Skratka, ta določba 14. člena, ki posega v 128. člen ZKP, je izjemno škodljiva. Čudi me, da jo podpirajo na Ministrstvu za pravosodje, kjer bi morali biti pravno podkovani. Lahko se samo sprašujem, tako malce bolj retorično, kakšen interes v resnici je v tej določbi, kakšne interese zasledujete pri tem. Vemo, da se bo lahko dogajalo, da bo kdorkoli, sem že povedala, od novinarjev do raznih politično motiviranih oseb prišel, odprl kazenski spis, malo pogledalo, malo prebralo, se seznanilo s tem in onim, ne vem, o sosedih, o komurkoli. Na ta način boste tudi diskreditirali že predhodno, preden bo sploh končan pravnomočno kazenski postopek, boste diskreditirali osumljenca, hkrati tudi žrtve kaznivega dejanja in to je za nas enostavno sporno. Zakonska podlaga, kot je sedaj, je popolnoma v redu, omogoča vpogledovanje v kazenske spise vsem deležnikom na način, da o tem presodijo sodniki. Se pravi, sodna veja oblasti in ne upravni organ. Zato pač predlagamo v opoziciji, da se ta člen črta, ker je izjemno škodljiv za sam kazenski postopek. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji je prijavljen Nik Prebil. Imate besedo.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi, predstavnik ministrstva! Bom nadaljeval tam, kjer je končala kolegica Heferle, in dodal, da poleg nesprejemljivosti tega amandmaja gre pravzaprav za norost. To, kar ta vlada nosi v Državni zbor, takšne člene, zakone, podtaknjence – to se je sedaj tukaj en zanimiv izraz vzpostavil –, ker namreč tega je toliko, da to ni več normalno. Mi spreminjamo zakonodajo, ki je leta in leta stala, ki je bila funkcionalna, ki je delovala. Vi na podlagi tega, da navajate, da je razlog za sprejem zakona prenos uredbe in implementacije direktive, potem tri četrtine novele prilagodite po svoje in greste spet mimo, s tem da potem praktično to ni več novela, ampak gre skorajda že za nov zakon. Prvi problem je, da gre torej za preobširnost tega. Zakon o kazenskem postopku postaja vedno bolj nepregleden, pravzaprav pa vzbuja dvom v neko ustavno načelnost pravne države. Velikokrat poslušam s strani predstavnikov koalicije o spoštovanju načela pravne države in te vladavine prava. Zelo veliko smo že imeli debat o tem in ves čas, kako je to pomembno, kako mi to spoštujemo in kako mi to zagovarjamo. In še enkrat; zagovarjate to samo takrat, ko vam to ustreza, takrat, ko vam pa ne, je pa to največji sovražnik proti vam. Še enkrat, naj tukaj mogoče grem v pravno državo kot nek konstitutivni koncept naše države, ki ga imamo, oziroma nekih modernih demokracij. Verjamem, da poznate to načelo demokratičnosti, načelo legalitete oziroma legalitetno načelo, ki jasno pove, seveda v okviru načela demokratičnosti, to, da neposredno izvoljeni poslanci v parlamentu sprejemamo najpomembnejše odločitve, zlasti tiste, ki se tičejo državljank in državljanov in da je Državni zbor kot tak s poslanci nad izvršilno vejo oblasti. Imam občutek, da ta izvršilna veja oblasti na vsak način želi s svojimi predlogi posegati ravno v te odločitve. Vi si itak mislite, saj stvari bodo šle čez, imamo dovolj glasov. Vaši koalicijski poslanci zadeve podprejo, ne glede na vse. Ampak v bistvu delate dolgoročno škodo državi, zaradi tega ker se posega v stvari, kamor se ne bi smelo posegati. Da se vrnem k temu zloglasnemu 14. členu. V opoziciji predlagamo črtanje tega člena, vsekakor je ta člen nesprejemljiv. Kot je povedala kolegica, pa niti ne gre za to, kaj govorimo v opoziciji, saj vidimo, da nas ne poslušate. Poslušajte pa vsaj stroko. Tisto stroko, katero opevate noč in dan, kako je pomembna, kako jo je treba poslušati, kako mora biti vse sistemsko, potem pa z nesistemskimi členi spreminjate to sistemskost. To je specialni zakon. ZKP je specialni zakon in ureja izključno določeno področje. Sedaj boste vi s tem členom v bistvu preglasovali ZKP, torej zakon, ki je določen za neko področje, s tem da ga boste z nekim splošnim zakonom, kot je Zakon o dostopnosti informacij javnega značaja, preglasovali. Veste, nekako neverjetno je, da v nekem specializiranem zakonu dodate člen, ne glede na določbe tega zakona, lahko pa velja to pa to pa to. Mene resnično žalosti, da ni ministrice danes tukaj. Mislim, v Državnem zboru se počasi tukaj začelo dogajati, da ministri sploh več ne hodijo v ta državni zbor. Ja, je državni sekretark tukaj, ampak jaz hočem ministrico vprašati, njo osebno, kakšno je njeno mnenje do tega, da ona kot magistrica pravnih znanosti, kot pravni strokovnjak dopušča tako zlorabo zakona! To jasno kaže, da potem za to mesto pač ni sposobna. In da [[…]]Ne vem, kaj vi jeste tam na vladi ali pa v koaliciji, ampak to je norost, kar vi počnete. Da bo nekdo sredi kazenskega postopka lahko vpogledal pričanje prič, v celotne kazenske spise in morebitno vplival na spremembo sodbe, na spremembo življenj ljudi. V kolikor amandma za črtanje tega člena ne bo sprejet, seveda, sem absolutno proti. Hvala.
Hvala lepa. Še kakšen interes? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v četrtek v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DAVKU NA MOTORNA VOZILA V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, predstavnici mag. Kristini Šteblaj, državni sekretarki na Ministrstvu za finance.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni spoštovane poslanke in poslanci! Predlog zakona o davku na motorna vozila, ki je pred vami, zasleduje tri ključne cilje: preprečitev zviševanja davka na motorna vozila zaradi novega načina merjenja izpustov CO2, znižanje obstoječe obdavčitve motornih vozil in avtomatizacijo oziroma pospešitev postopkov za odmero davka na motorna vozila. Zaradi nove okoljske in prometne zakonodaje ter posledično novega načina merjenja izpustov CO2 bi se namreč davek na motorna vozila po sedaj veljavnem zakonu s 1. januarjem 2021 močno povišal. S ciljem preprečitve takega povišanja je v tem predlogu zakona predvidena prenovljena lestvica obdavčitve motornih vozil, tako da se bo davek v bodoče določal glede na emisijski standard Euro, vrsto goriva in izpust CO2. Za določene vrste vozil pa bo na izračun davka še vedno vplivala tudi moč motorja. Z davkom bodo tako bolj obremenjena motorna vozila, ki so okolju manj prijazna, medtem ko se za električna vozila in druga motorna vozila brez izpustov davek ne bo plačeval. Odpravlja se tudi dodatni, tako imenovani luksuzni, davek na motorna vozila, ki je bil uveden leta 2012 z Zakonom za uravnoteženje javnih financ. V letu 2019 je bilo iz naslova davka na motorna vozila in dodatnega davka na motorna vozila realiziranih približno 45 milijonov evrov prihodkov proračuna. S predlagano spremembo obdavčitve se davčna obremenitev v celoti znižuje za okoli dve tretjini oziroma predvidoma na okoli 16 milijonov evrov. V tem skoraj 29-milijonskem znižanju pa je zajeto tudi znižanje iz naslova dodatnega davka na motorna vozila v višini 8 milijonov evrov. Pri tem dodajam, da celotna ocena izpada prihodkov upošteva tudi trenutno situacijo in posledični upad prodaje avtomobilov, zlasti novih avtomobilov. Ne glede na to, da bomo imeli manj prihodkov, Vlada ocenjuje, da je ukrep v sedanjih kriznih okoliščinah pozitiven. Menimo, da bo spodbujal potrošnjo in koristi v celotni avtomobilski panogi, torej vključno z domačimi dobavitelji sestavnih delov za avtomobilsko industrijo, proizvajalci v Sloveniji in dobavitelji motornih vozil, ki so jih v veliki meri prizadele posledice letošnje pandemije. Kot je bilo uvodoma že omenjeno, se s tem zakonom želi z avtomatizacijo tudi pospešiti postopke za odmero davka na motorna vozila. S tem namenom bo vzpostavljena avtomatična izmenjava podatkov med Finančno upravo Republike Slovenije in evidenco registriranih motornih vozil Ministrstva za infrastrukturo. V tej luči predlog zakona za registracijske organe uvaja uporabo spletne storitve, ki omogoča dostop do podatkov iz evidence motornih vozil Finančne uprave Republike Slovenije. Glede obveznosti vlaganja napovedi davka na motorna vozila v elektronski obliki pa je za zavezance, fizične osebe, z dopolnjenim predlogom predvideno prehodno obdobje, in sicer tako, da bodo do konca leta 2021 te napovedi še vedno lahko vlagali tudi v fizični obliki. V zvezi z mnenjem Zakonodajno-pravne službe pa želim podati samo kratek odziv. Predlog zakona res ne sledi Zakonu o motornih vozilih, saj le-ta ni krovni zakon v razmerju s tem predlogom zakona, ki se ga danes obravnava. Sledi pa ustaljeni nomotehniki in pravilom, ki so že uveljavljena za področje posredne obdavčitve. Konceptualno tudi ne predstavlja povsem drugačnega načina obdavčitve motornih vozil v primerjavi z obstoječimi predpisi, prinaša pa določene spremembe in novosti na področju načina izračuna davčne obveznosti, zato je v teh delih seveda ureditev nekoliko drugačna. Dovolite mi, prosim, da ob koncu še enkrat izpostavim nekaj, na kar sem opozorila že na seji Odbora za finance ob obravnavi predloga zakona, prenovljenega Zakona o davku na motorna vozila. In sicer to je dikcija šeste točke 17. člena dopolnjenega predloga zakona, ki je z izvedbenega vidika zapisana nekoliko preširoko in res prosim, da se jo nekoliko jasneje opredeli v tem delu. Spoštovane poslanke in poslanci, glede na vse povedano, Vlada predlaga, da ta predlog zakona podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za finance. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Robertu Polnarju.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Odbor za finance je na 51. nujni seji 11. decembra letos kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o davku na motorna vozila, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po nujnem postopku predložila Vlada. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje vložile poslanske skupine SDS, SMC, NSi in Desus, k 16. in 38. členu predloga zakona in Poslanska skupina LMŠ k 16. in 17. členu predloga zakona. V dodatni obrazložitvi je državna sekretarka na Ministrstvu za finance pojasnila cilje in rešitve predloga zakona, kjer je poudarila, da gre za zmanjšanje že obstoječe obdavčitve vozil ter da obdavčitev temelji na okoljskih merilih. Cilj zakona pa je spodbuditi potrošnjo. V nadaljevanju je navedla oceno finančnih posledic predloga zakona, ki pomenijo upad prihodkov za 29 milijonov evrov letno. Predstavnica Zakonodajo-pravne službe je povedala, da je njihovo pisno mnenje pripravljeno v skladu z nalogami in obveznostmi službe. Opozorila je, da služba ni prejela vseh odgovorov na zastavljena vprašanja in omenila tudi podobno mnenje Službe vlade za zakonodajo. Povedala je, da so v mnenju zajete tudi nomotehnične pripombe, ter v nadaljevanju predstavila pripombe, ki se nanašajo na nejasno in nedoločno besedilo, pomanjkljive obrazložitve, ter ob tem opozorila na vprašanje hierarhije pravnih aktov. V razpravi so posamezni člani odbora izrazili nestrinjanje s predlogom zakona, saj menijo, da predlog prinaša ugodno davčno obravnavo za najbogatejše ljudi. Ob tem so menili, da bi prihodek od davka na luksuzna vozila Vlada lahko vložila na primer v zdravstvo, socialo in ne nazadnje tudi v prometno infrastrukturo. Nasprotno so drugi člani odbora menili, da je trenutni davek na motorna vozila previsok – govorimo o dodatnem davku na motorna vozila – zato se lastniki luksuznih vozil odločajo za registracijo in nakup vozil v tujini in tako vse ostale potencialne davčne dajatve ne ostanejo v Sloveniji. Prav tako so menili, da bo predlog zakona spodbudil povpraševanje. Državna sekretarka na Ministrstvu za finance je v okviru razprave podala nekatera dodatna pojasnila. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval vložene amandmaje in sprejel amandmaje poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 16. in 38. členu predloga zakona ter amandma Poslanske skupine LMŠ k 17. členu. Brezpredmeten je postal amandma Poslanske skupine LMŠ k 16. členu predloga zakona. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona pa je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Jože Lenart bo predstavil stališče Poslanske skupine Lista Marjana Šarca.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovana državna sekretarka! Ja, finančno ministrstvo je v času vlade Marjana Šarca dalo svoj Predlog zakona o davku na motorna vozila v javno razpravo že v začetku leto 2020. Štiri mesece kasneje, v maju, smo v LMŠ ministru Širclju zastavili ustno poslansko vprašanje. kdaj bo ministrstvo vložilo predlog zakona, saj bi v primeru, da bo z novim letom v veljavi še stari zakon, zaradi novih pravil o merjenju emisij povprečen kupec to močno občutil na denarnici. Takrat ste nam odgovorili, da boste najprej analizirali celoten davčni sistem in na podlagi te analize dali ustrezno rešitev. Debelih sedem mesecev – in nekaj neobstoječih analiz – kasneje, ko nam voda že dere v grlo, obravnavamo predlog zakona, za katerega Zakonodajno-pravna služba v svojem obširnem mnenju opozarja, da gre za nejasno in nedoločno besedilo, ki ima slabe obrazložitve. Upoštevali niste nobene od njihovih pripomb. Še več, v času globokega primanjkljaja se hvalite, kako bo davek nižji za vse, kar pomeni kar 30 milijonov manj v proračunu. Nas boste še malo več zadolžili, pa bo zadeva rešena. A kako bodo ljudje dejansko občutili ta davek? Strokovnjaki opozarjajo, da bo znižanje pri veliki večini modelov relativno skromno. V nižjem srednjem razredu bo DMV po novem nižji za nekaj 10 evrov, do maksimalno 100 evrov, večje spremembe pa se pričakujejo pri dražjih vozilih, z močnejšim motorjem, ki so bila do sedaj močno obdavčena. Zakon je bil vsaj na Odboru za finance deležen nekaj izboljšav. Skupaj smo zagotovili, da Slovenija ne bo postala odlagališče okoljsko spornih kript iz ostalih držav. Poleg tega ste podprli amandma Liste Marjana Šarca, da se med motorna vozila, ki so oproščena plačila davkov, uvrščajo tudi gasilska vozila. Poleg tega, da tako oprostitev poznajo tudi v Avstriji, Irski, Nizozemski in pa Portugalski, lahko vpliv ukrepa na javne finance opišemo kot minoren, saj bomo po drugi strani z uzakonitvijo dodatnega davka na luksuzne avtomobile proračun prikrajšali za cirka 8 milijonov evrov. Gasilskim društvom pa mora v tem primeru država stopiti naproti, saj je njihova vloga veliko več kot le gašenje v primeru požarov, saj izkazujejo solidarno in nesebično pomoč ob vsaki nesreči. Z novim amandmajem ta seznam oprostitev davka širimo še na vozila, ki se uporabljajo za izvajanje gorske reševalne službe, jamarske reševalne službe in podvodne reševalne službe, saj gre za enak princip delovanja v javnem interesu. Nas pa ob sprejemanju novega, tako imenovanega okolju prijaznega davka, čudi novica, da se ravno zdaj znižujejo spodbude za električna vozila preko Eko sklada. Razlog za tako odločitev naj bi bil, da gre za naraščanje obsega spodbud v zadnjih letih in da se cene električnih vozil znižujejo, a žal za širšo populacijo to pomeni dvig cene električnih avtomobilov. Recimo Renault Twingo Z.E. Life R80 bo po novem izračunu dražji kar za 2 tisoč 500 evrov. Tako se ukrepi, ki naj bi sledili zavezam Slovenije o zmanjševanju emisije toplogrednih plinov v sektorjih, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami, med katere spada tudi promet, kažejo kot niz nepremišljenih rešitev. Vsled vsega naštetega se bomo pri glasovanju o zakonu v Listi Marjana Šarca vzdržali. Zavedamo se, da je nujno, da je zakon do novega leta sprejet, a kritika gre finančnemu ministrstvu za odlašanje do zadnjega. Ravno zaradi tega imamo pred seboj zakon, ki je nejasen, nedoločen in zaradi časovne stiske slab. Hvala.
Hvala lepa. Soniboj Knežak bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala, predsednik. Spoštovani kolegice, kolegi! Predlog nove obdavčitve, ureditve po besedah Vlade zaradi usklajevanja z evropskimi pravili prinaša velike spremembe na področju obdavčevanja novih avtomobilov. Ključna posledica bo velikansko znižanje davčne obveznosti za kupce dragih in prestižnih avtomobilov. Dejansko višino davčnega popusta za bogate kupce je sicer izjemno težko izračunati natančno, ker je višina davka vezana na nabavno ceno vozila, ki jo proizvajalci skrivajo kot poslovno skrivnosti. Izračuni, ki pa so bili narejeni, pa kažejo dvoje. Prvič, da bo davčni popust za kupca 100 tisoč evrov vrednega avtomobila lahko celo presegal vrednost novega avtomobila srednjega razreda oziroma nekaj 10 tisoč evrov. In drugič, da bo zaradi tega ukrepa državni proračun prikrajšan za več milijonov evrov. Zavedamo se, da neustrezna obdavčitev premožne kupce sili v davčno izogibanje na način, da avtomobil nabavijo in registrirajo v tujini za poslovne potrebe, Slovenija pa davka na vozila zato ne pobere. Toda vsi premožni vendarle ne kupijo avtomobila v tujini, ker tega tudi ne morejo davčno upravičiti. Zato bi uvedba sprememb le osiromašila davčni proračun, malo pa je verjetno, da bi bogati kupci v kratkem času v Sloveniji kupili in registrirali toliko prestižnih avto, da bi lahko nadomestili izpad. Že drugič na isti seji moramo Vlado opozoriti, da strategija davčne oaze ni primerna za razvito državo. Proračunski izpad, ki bi nastal zaradi sprememb davka na motorna vozila, je po nekaterih izračunih ravno toliko, kot bi državo mesečno stalo, da bi delavcem zagotovila polno nadomestilo za čakanje na delo. S tem ukrepom bi zaposlene in delodajalce zagotovo lažje spodbudili k bolj striktnemu spoštovanju ukrepov za zajezitev okužbe. Razprava o tem, kako na boljši način urediti obdavčitev motornih vozil, je vsekakor smiselna, če so okoliščine normalne. Čas za spremembe Zakona o davku na motorna vozila je skrajno neprimeren, enako neprimeren za nadaljnjo obravnavo pa je tudi vladni predlog. Pa tudi če bi bil primeren čas, bi vprašanju obdavčitve avtov morali nameniti več pozornosti, saj njegov glavni problem niso le visoke obdavčitve za prestiž. Tudi spodbude za nakup električnih in hibridnih avtomobilov so trenutno nezadostne, saj zakon ne ločuje med tipi pogonov, temveč obdavčitev določa na podlagi moči motorja. To pa ekološko bolj sprejemljiva vozila postavlja v slabši položaj. Socialni demokrati menimo, da bi bilo potrebno ta predlog zakona označiti kot neprimernega, njegovo obravnavo pa opraviti, ko bodo epidemiološke razmere pod nadzorom. Ker tudi to zaradi trmastega vztrajanja vladajočih ni mogoče, ga v Poslanski skupini Socialnih demokratov ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mateja Udovč bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Spoštovani! Predlog zakona o davku na motorna vozila, ki ga obravnavamo danes, bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra podprli. Za celovito prenovo koncepta davka smo si prizadevali že dve leti, vse od predstavitve obeh kandidatov za ministra za finance in preko številnih poslanskih vprašanj. Na podlagi znane afere Dieselgate je Evropska unija začela opravljati nov postopek merjenja avtomobilskih izpustov CO2. S 1. 1. 2021 se bo končalo prehodno obdobje, ko bodo morala vsa motorna vozila imeti podatek o emisijah CO2 le po novem postopku merjenja. Nove meritve prinašajo povišanje vrednosti izpustov, ki pomenijo tudi večjo davčno stopnjo, posledično pa podražitve avtomobila srednjega in nižjega cenovnega razreda, ki jih prodamo največ. V Poslanski skupin SMC samo zato obe vladi kar dve leti opozarjali na slednjo problematiko. Prenovljeni zakon je potreben že zaradi končanja prehodnega obdobja, sprejeti moramo rešitve, ki ne bo dodatno davčno obremenila potrošnikov in še bolj podražila avtomobile. Do podražitev avtomobilov prihaja že v vsakem primeru zaradi tehnoloških posodobitev. Osnutek novega zakona, ki ga je pripravil prejšnji minister, smo v Poslanski skupini SMC ocenili kot nepremišljeno potezo, saj so izračuni pokazali, da bi prišlo do občutnega povečanja obdavčitve avtomobilov nižjega in srednjega razreda. Torej najbolj prodanih novih avtomobilov v Sloveniji, med katere sodi tudi Renault Clio. Zato v Poslanski skupini SMC takrat predloga nismo podprli in smo se zavzeli za davčno nevtralno obdavčitev. Prav tako opozarjamo, da je zamenjava starih vozil z novimi, četudi nimajo nižjega izpusta, še vedno okolju bolj prijazna kot vožnja z vse starejšimi ali uvoženimi rabljenimi vozili. Pandemija covida je skoraj povsem ustavila svetovno avtomobilsko industrijo in ji prinesla katastrofalne posledice. Nemškim proizvajalcem so se prihodki znižali v povprečju za okoli 30 odstotkov, prišlo je tudi do večjih odpuščanj. Zato poskušajo z znižanjem DDV na 16 odstotkov upočasniti padec prodaje novih vozil. Poleg tega so v Franciji in Nemčiji uvedli posebno finančno pomoč avtomobilskemu sektorju. Zavedati se moramo, da je slovenska avtomobilska industrija močno vpeta v nemško, saj je skoraj v vsakem nemškem avtomobilu sestavni del iz Slovenije. Torej, če želimo pomagati naši avtomobilski industriji in povečati potrošnjo oziroma nakup novih vozil, si po naši oceni ne moremo privoščiti zvišanja obdavčitve. V slovenskem avtomobilskem grozdu je zaposlenih preko 40 tisoč delavcev, preko 50 podjetij, pri čemer je po nekaterih ocenah zaradi posledic covida ogroženih kar 10 tisoč delovnih mest v Sloveniji. V Poslanski skupini SMC opozarjamo, da ni smiselno, da bi Slovenija z nižjimi davki spodbujalo uvoz rabljenih vozil iz drugih držav članic EU. Z amandmajem k 16. členu smo dosegli, da se spreminja višina davka za motorna vozila, starejša od 10 let. S tem želimo spodbuditi zamenjavo starih vozil z novimi, okolju bolj prijaznimi vozili, pozdravljamo tudi predlagani sistem obdavčitve motornih vozil, ki se bo vezal le na okoljske dejavnike, brez prodajne cene vozil. Poleg tega je določena ničelna stopnja DMV za električna vozila, kar je skladno s strategijo trajnostne mobilnosti. Predlog zakona ukinja tudi luksuzni davek, ki je bil uveden z Zujfom. Njegov namen je bil, da se porazdeli breme javnofinančne konsolidacije na krog zavezancev z večjim premoženjem, ne pa zasledovanje okoljevarstvene problematike. V Poslanski skupini SMC opozarjamo na to, da se je njegov temeljni namen izpel, povzročil pa je nakup in registracijo luksuznih vozil v drugih državah članicah Evropske unije, kjer tega davka nimajo. Zavezanci se s tem izogibajo plačila davka na motorna vozila, dodatnemu davku na motorna vozila, DDV, letnim dajatvam za uporabo registriranih vozil v cestnem prometu, stroškom registracij, zavarovanj in tako naprej. Uporaba teh vozil v prometu pa dodatno obremenjuje naše okolje, našo infrastrukturo in našo javnofinančno blagajno. Do teh zaključkov je z analizo prišel tudi Furs, ko je ugotovil, da je ena od oblik zlorab, da se ustanovi družba v drugi državi članici EU samo zato, da se prek družbe izvede nakup in registracija luksuznih vozil ter se skladno izogne plačila dajatev v Sloveniji. Ker imamo v Poslanski skupini Stranke modernega centra raje vrabca v roki kot goloba na strehi, bomo odpravo luksuznega davka in celotno predlog zakona soglasno podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Primož Sicer, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, dober dan! Vladni Zakon o davku na motorna vozila zagotavlja nove davčne odpustke za bogate; tiste, ki kupujejo potratna in okoljsko škodljiva luksuzna vozila. Običajne državljane, ki kupujejo avtomobile nižjih cenovnih razredov, pa bo nova davčna ureditev v nekaterih primerih celo dodatno udarila po žepih. Na vrhuncu zdravstvene, gospodarske in socialne krize ter v času rekordnih proračunskih primanjkljajev, ki drastično krčijo razpoložljiva sredstva za javno zdravstvo, socialne storitve in gospodarski razvoj, bo Vlada bogatim iz proračuna podarila 29 milijonov evrov. Podatki Ministrstva za finance kažejo, da je od januarja do oktobra 2020 proračunski primanjkljaj narasel na 2,4 milijarde evrov, neto javni dolg Slovenije pa se je povečal kar za 5,7 milijarde evrov. Če hočemo ohraniti javni zdravstveni in pokojninski sistem in druge stebre socialne države, bo treba zagotoviti nove davčne prilive, ki ne bodo bremenili najšibkejših, temveč dohodke in premoženje bogatih ter dobičke korporacij. A vlada Janeza Janše stopa na drugačno pot; pot, ki bo na račun davčnih odpustkov bogatim in kapitalu dodatno izčrpala že tako podhranjen državni proračun. S predlogom zakona se namreč ukinja dodatni davek na luksuzna vozila, poleg tega pa se uvaja nova določitev osnove in odmere osnovnega davka na motorna vozila. Po aktualni ureditvi se pri določitvi davčne osnove poleg okoljskih standardov kot glavni faktor upošteva cena vozila, zato so najdražja vozila praviloma obdavčena najbolj, najcenejša vozila pa najmanj. Po novem vladnem predlogu pa se davčna osnova določa povsem neodvisno od cene motornega vozila. Vlada je s tem poskrbela, da bodo daleč največje odpustke seveda dobili bogati lastniki razkošnih porschejev in BMW-jev, medtem ko bodo številni običajni državljani, ki si v najboljšem primeru lahko privoščijo nizkocenovnega clia ali golfa, še dodatno obdavčeni. Kupcu luksuznega BMW M5 Competition, recimo za 150 tisoč evrov, se bo davek znižal za 42 tisočakov, kupcu clia za 10 tisoč evrov pa se bo davek zvišal za 19 evrov. Na koncu drugega vala epidemije, ki je vladi Janeza Janše popolnoma ušla izpod nadzora, urgentno potrebujemo izdatna proračuna sredstva za okrepitev zdravstvenih kapacitet, povečanje števila postelj, izboljšanje tehnične opremljenost bolnišnic, rekrutacijo novih kadrov, sistemsko okrepitev javne zdravstvene infrastrukture, mreže domov občanov in drugih stebrov socialne države. A vlada Janeza Janše, ki je očitno povsem izgubila kompas, se je v tem kritičnem trenutku raje odločila, da bo po nujnem postopku sprejela zakon za spodbujanje luksuzne potrošnje najbogatejših. Vlada povrh vsega zavaja, da z zakonom zasleduje okoljske cilje. Po novem se namreč davčna osnova in višina zneska davka vežeta izključno na okoljska merila, ker naj bi ljudi spodbudilo k nakupu okoljsko prijaznejših vozil. To je metanje peska v oči. Vsa ključna okoljska merila, torej emisijski standard Euro in količina izpustov CO2, so v obstoječi ureditvi že upoštevana pri določanju višine davka. Ključna razlika, ki jo prinaša vladni zakon, pa niso novi okoljski standardi, temveč izključitev cenovnega faktorja. Neupoštevanje cenovnega faktorja bo prispevalo k dodatnem nagrajevanju lastnikov najdražjih vozil, ki praviloma proizvedejo tudi več izpustov CO2. Vlada bo z novim sistemom obdavčitvi kupcu luksuznega BMW, recimo, ki proizvede za 140 odstotkov več izpustov CO2 kot clio, podarila 42 tisoč evrov. Kupec okoljsko veliko bolj prijaznega clia pa bo moral še plačati 19 evrov več davka. Če bi Vlada res želela varovati okolje, potem pač ne bi spodbujala nakupov osebnih vozil, ki prekomerno onesnažujejo zrak, zakisujejo tla in vodo ter uničujejo gozdove, ampak bi spodbujala zmanjšanje osebnega prometa in omogočila prehod na skupinski prevoz z investicijami v železnice in druge oblike čistejšega javnega potniškega prometa. Zakonu, ki piše davčne odpustke najbogatejšim, pozablja na reševanje ključnih težav in prispeva k podnebni krizi, bomo v Levici nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Spoštovana državna sekretarka, drage kolegice in kolegi! Odbor za finance je v petek potrdil Zakon o davku na motorna vozila, ki državljankam in državljanom Republike Slovenije prinaša velike davčne in birokratske razbremenitve. V Novi Sloveniji obžalujemo, da je toliko populizma, napačnih izračunov, nerazumevanja o tem zakonu, kar nas negativno preseneča. Namreč, z naslednjim letom 2021 v veljavo vstopa nova metodologija merjenja izpustov, zato je bilo nujno potrebno pripraviti novi Zakon o davku na motorna vozila. Predlog prejšnje vlade bi v povprečju prinesel za 30 odstotkov višje davčne obremenitve in povečal davčni primež na letni ravni za dodatnih 15 do 18 milijonov. To so dejstva. V Novi Sloveniji smo za povsem drugačen pristop, saj zagovarjamo davčne razbremenitve državljanov in gospodarstva. Zato se že vrsto let zavzemamo za znižanje davka na motorna vozila in za poenostavitev postopkov na tem področju in ravno to sedaj s tem zakonom uvajamo. Zaradi trenutne zelo visoke obdavčitve motornih vozil z večjo prostornino motorja, ki ponekod sega tudi do 50 odstotkov prodajne cene vozila, se vedno večje število zavezancev odloča za registracijo vozil. Kje? V tujini. V tujini! Tako se izognejo plačilu davka na motorna vozila, davka na dodano vrednost, letni dajatve za uporabo vozil v cestnem prometu, stroškom registracije, zavarovanja in podobno. Po uveljavitvi sprememb oziroma po uveljavitvi tega novega Zakona o davku na motorna vozila, se zavezancem to več ne bo izplačalo, kar pomeni, pozor, da bodo vsa navedena plačila ostala v Sloveniji. Gospe in gospodje! Pomenljiva je naslednja primerjava oziroma naslednje številke. V lanskem letu, v letu 2019, je bilo v Sloveniji na novo registriranih 96 tisoč vozil. Ampak pozor, dražjih od 150 tisoč, registriranih na novo v Sloveniji, pa je bilo samo 10. Ali je to mogoče? Samo 10. To je desetinka promila. Ostali so torej de facto registrirani v tujini. Torej grem DMV, DDV, registracija, zavarovanje v blagajno, na primer, Slovaške ali pa Nemčije. Tako novi avtomobili kot tudi rabljeni iz uvoza bodo postali po tem novem zakonu bistveno cenejši in to je zelo pomembno za nas, za Novo Slovenijo, ker bomo na nek način pripomogli k zmanjšanju obremenitev družinskih proračunov. Odslej se bodo pri davčni osnovi za odmero DMV upoštevale zgolj okoljske komponente, ne pa več prodajna cena vozila, saj zakon v prvi vrsti zasleduje okoljske cilje. Pri določitvi davka se bo upoštevalo vrsto goriva, izpust CO2, moč motorja in emisijski standard Euro. To prinaša tudi bistveno nižjo obdavčitev električnih vozil, pri rabljenih vozilih pa se bo upoštevalo tudi amortizacijo, saj se bo obveznost davka znižala glede na starost vozila. Davčna obremenitev kupcev motornih vozil se bo v povprečju znižala za kar 65 odstotkov, v žepih državljank in državljanov – naših državljank in državljanov! – pa bo po izračunih ostalo približno 29 milijonov evrov na letni ravni. V letu 2019 je kupec novega vozila v povprečju plačal približno 460 evrov davka. Odslej pa se bo ta znesek ustavil pri približno 160 evrih v povprečju. Za razliko od današnjega kompliciranega in dolgotrajnega postopka bo po novem zavezanec postopek v celoti lahko izpeljal povsem enostavno preko sistema eDavki. Vsi podatki o motornem vozilu se bodo na osnovi številke šasije predizpolnili sami. Prav tako prenova zakona prinaša tudi administrativne poenostavitve pri uveljavljanju olajšav za velike družine in invalide. Z vloženim amandmajem koalicije širimo nabor upravičencev za oprostitev davka – gasilska vozila, vozila civilne zaščite in tako naprej. Veseli nas, da je zakon deležen velike podpore tudi v strokovni javnosti. Gospod Slavko Ažban, strokovnjak na tem področju, iz Sekcije za osebna vozila, pravi, citiram: »Slovenija bo z novim Zakonom o davku na motorna vozila končno dobila sodoben, evropsko primerljiv in ekološko naravnan zakon, ki bo pomagal doseči zelo ambiciozne okoljske cilje na področju prometa.« Hvala za vašo pozornost. Mi bomo zakon seveda podprli.
Hvala lepa. Vojsko Starović bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani! Zaradi spremembe prometne in okoljske zakonodaje je Evropska unija pred leti sprejela novo metodologijo merjenja izpusta Co2 in porabe goriva, ki zavezuje tudi Slovenijo. V času prehodnega obdobja je bilo dopustno davčno vrednotenje vozil po obeh metodah, od 1. 1. 2021 pa se bo uporabljala le nova metoda, ki novim vozilom občutno zvišuje davek. Višina davka po novem ne bo več odvisna od prodajne cene vozila, temveč od okoljskih meril, ukinja hkrati pa se tudi dodatni davek na luksuzna vozila. Davek na električna vozila se bo odmeril po ničelni davčni stopnji. Spremenjen način obdavčitve bo občutno pocenil predvsem draga vozila, v primerjavi s sedaj, zaradi česar bo državni proračun po nekih izračunih beležil 29-milijonski upad prihodkov. Ob tem da tako in tako beležimo 10-procentni upad prihodkov državnega proračuna, čas za to ni primeren za nižanje prihodkov. Predlagatelj pravi, v kolikor predlaganih odpustkov pri nakupu novih dragih avtomobilov ne bomo uzakonili, napoveduje negativne posledice za avtomobilsko gospodarsko panogo in za okolje, saj višja cena novih vozil spodbuja potrošnjo rabljenih in okolju manj prijaznejših vozil. Četudi v predlogu zakona prepoznavamo določene rešitve kot ustrezne, ga ne bomo podprli. Zakon je bil deležen številnih pripomb tako s strani vladne službe za zakonodajo kakor s strani Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki jih je predlagatelj povsem zanemaril. Nedoslednost, nejasnost in slaba obrazložitev zakona bo povzročila težave pri njegovem izvajanju. Posledično državljani ne bodo deležni ne pravne gotovosti ne predvidljive obdavčitve, ki jo napoveduje predlagatelj. Dejstvo je, da Slovenija potrebuje nov način odmere davka. Vendar v SAB menimo, da mora Vlada kot predlagatelj upoštevati okoljske cilje, katerim se je Slovenija zavezala. Naša država ima že sedaj težave z zahtevami predpisa o kakovosti zraka in krši direktivo, zaradi česar je Evropska komisija izdala opomin. Z nižjimi davki bomo spodbujali nakup avtomobilov ne glede na njihovo obremenjevanje okolja. Preprosto povedano, na naših cestah in mestnih središčih bo vozil več. Na takšen način se odmikamo od zaveze zmanjšanj emisij izpušnih plinov in preusmerjanja v javni prevoz. V SAB spoštujemo okoljske zaveze. Tako kot številne evropske države se zavzemamo za trajno mobilnost, zmanjšanje osebnega prometa ter prehod na skupinski prevoz. Cilj, za katerega se zavzemamo, pa terja izboljšavo javnega potniškega prometa, ki bo dolgoročno brezplačen za vse. Vsled vsega tega Poslanska skupina SAB zakona ne bo podprla. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Robert Polnar bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Država v okviru davčnega sistema uporablja mehanizem oblasti in politične ureditve, ki temelji na prerazdeljevanju moči za zadovoljevanje širših družbenih potreb ter za korekcije tržnega mehanizma. Pravičnost in utemeljenost poseganja države v prerazporejanje družbenega proizvoda in v delovanje tržnega mehanizma je nenehna dilema ter izziv pri oblikovanju ekonomske politike sodobne države. Uravnavanje davčne politike in davčnega sistema v sodobnih državah dodatno otežuje osnovni konflikt pri interesih državljanov, ki si na eni strani želijo zmanjšanja davčnih bremen, hkrati pa zahtevajo ohranjanje doseženega obsega javnih storitev in socialne blaginje ter z gospodarskim in tehnološkim razvojem celo stopnjujejo te zahteve. Davki so neposredno povezani z institutom oblasti in prisile. Država se pojavlja kot glavni nosilec in oblikovalec davčne politike s svojo davčno suverenostjo. Davčna suverenost pomeni pooblastilo in pravico davčnih oblasti, da določajo in pobirajo davke od davčnih zavezancev. Zakon o davku na motorna vozila je samo ena od davčnih vrst v celotni strukturi davčnih prihodkov davčnega proračuna. Leta 2019 je bilo pobranih 45,2 milijona evrov tega davka, kar je pomenilo 0,52 odstotka vseh davčnih prihodkov. Od leta 2015, denimo, do vključno leta 2018 se je ta delež gibal na intervalu od 0,35 odstotka do 0,51 odstotka celotnih davčnih prihodkov. Poslanci Poslanske skupine Desus ocenjujemo, da je ta kolikostna razmerja potrebno poznati in upoštevati pri ocenjevanju zakonskega predloga. Najpomembnejša sprememba je v redefiniciji davčne osnove. Prodajna cena vozila ni več osnova za izračun davka, marveč je obdavčitev odvisna od okoljskih dejavnikov. Konkretno to pomeni, da se davčna obveznost določi glede na vrsto goriva, ki se uporablja za pogon, glede na izpust ogljikovega dioksida, izražen v gramih na kilometer, glede na moč motorja v kilovatih in na okoljevarstveno kategorijo, ki jo opredeljuje emisijski standard Euro. Pričakovana posledica za prihodke državnega proračuna je negativna, letno 29 milijonov evrov. Izguba dela proračunskih prihodkov se bo nadomestila s povečanjem prodajnih količin vozil zavoljo ugodnejših nakupnih pogojev. Dobro pa bi bilo v vsem tem zanosu ne pozabiti, da je primarni cilj davčne politike napolniti državni proračun, zato da se velik proračunski dolg ne prinaša v preveč oddaljeno prihodnost in da se v končni posledici prepreči bankrot države. Kadar se davčne oblasti odrekajo vrabcu v roku v prid golobu na strehi, je to zelo tvegano, zato ker davčni golob zelo redkokdaj, če sploh kdaj, pristane na tleh. Zavzemanje za višje, zlasti progresivne davke ni isto kot zavzemanje za samomorilsko politiko odiranja davčnih zavezancev ali pa za pretvarjanje drobnih človeških zavisti v davčno maščevanje. Kakor povsod v življenju je tudi to vprašanje prave mere. Problem zakonskega predloga je, da ne moremo biti prepričani, ali vsebuje to pravo mero. Učinki njegovih deklariranih ciljev pa bodo merljivi v prihodnosti. K sreči ne preveč oddaljeni. Kakorkoli gospe in gospodje, govorimo torej o polovici odstotka davčnih prihodkov državnega proračuna. Poslanci Poslanske skupine Desus bomo Predlog zakona o davku na motorna vozila podprli. Napovedano povečanje ustvarjanja bodočih prihodkov pa bomo pozorno in zelo natančno spremljali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dušan Šiško bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala za besedo. Spoštovani vsi prisotni! V Slovenski nacionalni stranki se strinjamo, da je potrebno na področju davka na motorna vozila nekaj spremeniti, vprašanje pa je, če so predlagane spremembe korak v pravo smer. Čeprav je vozilo premoženje in je premoženje v Sloveniji zelo malo obdavčeno, bo Vlada obdavčitev motornih vozil še razbremenila. Finančne posledice tega predloga zakona bodo zopet izjemno negativne za državni proračun. Vlada ocenjuje, da se bodo prihodki iz naslova davka na motorna vozila znižali za skoraj 30 milijonov evrov. Če upoštevamo podatek iz leta 2019, ko je bilo tega davka v proračunu za 45 milijonov evrov, potem se država odpoveduje dvema tretjinama davka na motorna vozila. V Slovenski nacionalni stranki močno dvomimo, da bo takšno znižanje davka na motorna vozila sprožilo povečanje povpraševanja oziroma prodajo novih vozil. Slovence pač ni potrebno posebej spodbujati, da si kupi nov avto. Žalostno je, da moramo spreminjati zakon tudi zato, ker policija in Furs ne opravljata svojega dela. Po naši državi se vsakodnevno vozijo vozila s slovaškimi, nemškimi, bosanskimi pa tudi registrskimi oznakami Združenih arabskih emiratov. Če bi dosledno nadzirali vsa vozila s tujimi registrskimi oznakami, ne bi prihajalo do množičnih davčnih utaj pri motornih vozilih. Pa še kakšnega ilegalnega migranta bi ujeli, pa še kakšnega, ki prevaža drogo in podobno. Nadzor osebnih vozil bi moral biti eden izmed najbolj pomembnih oblik varnostnega nadzora v državi. Število motornih vozil na električno energijo raste iz leta v leto, in sicer ne glede na davek na motorna vozila. Z okoljskega vidika je to dobro, škoda, da ni več subvencij za hibridna vozila, predlagam, da se znova uvedejo. Problem pa je, ker slovenska prometna infrastruktura ne sledi temu trendu. Največji problem je v pomanjkanju električnih polnilnic, kvalitetne, torej hitre in poceni polnilnice za električna vozila v Sloveniji niso na voljo, električno polnjenje vozila v domači garaži pa je zelo počasno. Če bi želela Slovenija postati okolju bolj prijazna država, potem se ne bi pogovarjali o zniževanju davka na luksuzna vozila, temveč o graditvi infrastrukture za javni prevoz. Če ne živiš v mestu, si dobesedno prisiljen v nakup lastnega motornega vozila, saj javni prevoz ni niti pogost, niti poceni, niti točen. V predlogu zakona nas v Slovenski nacionalni stranki zopet najbolj moti to, da bodo stroški za nadgradnjo in povezavo informacijskih sistemov med državnimi organi znašali skoraj pol milijona evrov. Vsako spremembo informacijskega sistema spremljajo visoki stroški, zato se človek vpraša, kaj delajo vsi ti informatiki in računalničarji v javnem sektorju. Njihova osnovna naloga je, da redno izvajajo nadgradnje informacijskih sistemov v okviru rednih del in nalog. Kadar so zavezanci vložili vlogo za odmero davka na motorna vozila, so se pritoževali nad dolgotrajnimi postopki. Finančni uradi so kar držali in držali vso dokumentacijo, ko so bojda preverjali verodostojnost dokumentov v drugih državah, cena motornega vozila pa je medtem padala. Uradnik namreč ne ve, da je prodajna cena motornega vozila odvisna tudi od sezone. Cena motorja je namreč spomladi višja kot jeseni. Zato pozdravljamo administrativno razbremenitev davčnih zavezancev. Bodo pa imeli starejši lastniki motornih vozil verjetno pripombe na zakonsko odločbo, da se obračun DMV predloži le v elektronski obliki. Vseeno menim, da bi morali v nekem prehodnem obdobju dopustiti tudi možnost vložitve obračuna DMV v pisni obliki. Če strnem, z Zakonom o davku na motorna vozila bi lahko vizionarska politika vplivala na fiskalno, prometno in okoljsko področje. Ta predlog zakona tega vpliva zagotovo nima. Hvala.
Hvala lepa. Franci Kepa bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo, predsednik. Lep pozdrav sekretarki. Kolegice, kolegi! Predlog zakona o davku na motorna vozila je znanilec prihajajočega obdobja, v katerem bo še več zakonskih predlogov za znižanje davkov. Treba se je zavedati, da je bilo ob sprejetju prometno-okoljske zakonodaje v letu 2018 določeno prehodno obdobje do 31. 12. 2020 za evidentiranje izpustov CO2 in s tem obdavčite motornih vozil. Toliko bi pomenilo novo davčno breme za vse lastnike motornih vozil s 1. 1. 2021. Glavni cilj predlaganega zakona je uvedba novega načina odmere davka na motorna vozila v korist vseh lastnikov vozil in za spodbujanje potrošnje, kot tudi, da bi se čim manj motornih vozil z večjo prostornino registriralo v tujini, kakor se je sedaj. Predlog zakona o davku na motorna vozila po novem veže višino zneska davka izključno na okoljska merila in ne več na ceno vozila, s čimer bo pomembno prispeval k izboljšanju kakovosti zraka ter sledil prehodu na čistejša vozila. Predlog zakona odpravlja tudi administrativne ovire in poenostavlja postopek tako za Furs kot za uporabnike. Predlog zakona prinaša upad prihodkov v državni proračun v naslednjem letu za 21 milijonov evrov, kar na drugi strani pomeni prihranek lastnikom motornih vozil. Z dodanim amandmajem k 17. členu se doda oprostitev plačila DMV s statusom interventnega vozila. Predlog zakona o davku na motorna vozila bomo v Poslanski skupini SDS z veseljem podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. V razpravo dajem 17. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus in amandma Poslanske skupine LMŠ. Želi kdo razpravljati? Vidim, da je želja po razpravi. Prijava poteka. Prvi ima besedo Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. V državi se soočamo z najhujšo zdravstveno krizo v zadnjih 100 letih. Ta zdravstvena kriza pa seveda s seboj potegne posledice, ki presegajo zgolj vprašanje zdravja, ampak posegajo na področja socialne varnosti, zaposlitev, na horizontu se nam izrisuje gospodarska kriza, seveda kratko potegne tudi proračun. In tako se je država že letos, še posebej pa je to napovedano za naslednji dve leti, na veliko zadolžila. Prihaja do ogromnih proračunskih primanjkljajev. S tem seveda ni nič narobe, če se za ta manjkajoča sredstva država ugodno zakreditira na mednarodnih finančnih trgih ali pridobi finančna sredstva s strani Evropske unije, potem pa ta denar smiselno investira, da posodobi bolnišnice, da izgradi domove starejših občanov, da navsezadnje nastane mlade, za katere manjka 10 tisoč javnih neprofitnih stanovanj. A to se ni zgodilo. Ta denar, izposojeni denar vlada Janeza Janše prednostno namenja za reševanje delodajalcev in ne pomoči ljudem in ne krepitvi solidarnosti v družbi, pa tudi za nakupe orožja. Govorim o tistem specialnem zakonu za 780 milijonov evrov, ki bi odšli v roke orožarskoindustrijskega kompleksa. Je pa na vrhu vseh teh primanjkljajev in norega rokovanja z javnimi financami v splošno ljudsko škodo, da vlada Janeza Janše še reže davke na luksuz bogatih. Spremembe Zakona o davku na motorna vozila namreč ne pomenijo prav nič drugega kot to, da se bo razdavčilo luksuzne avtomobile, ki si jih lahko privoščijo samo bogati. Nekdo, ki bo kupil BMW za 150 tisoč evrov, bo po novem upravičen do več kot 40 tisoč evrov visokega davčnega odpustka. 40 tisoč evrov za nekoga, ki ima že sedaj polno rit vsega, ki ima več kot preveč! Nekdo na delavski plači, v srednjem razredu celo, si avtomobila za 150 tisoč evrov kratko malo ne more privoščiti. Lahko vprašamo predstavnika ali predstavnico Ministrstva za finance, koliko časa mora v službo hoditi delavec na minimalni plači, pa niti ne, da bo s to plačo prinesel noter dovolj denarja, da si tak avto kupi, ampak da bo prinesel noter dovolj denarja samo za ta davčni odpustek, ki ga sedaj bogatim podarjate. V teh avtomobilih kategorije 150 tisoč evrov je to 40 tisoč evrov. Koliko časa dela nek radnik v tej državi na minimalni plači ali pa na malo več kot minimalni plači za to, da si od ust pritrga 40 tisoč evrov? Pa v resnici to vprašanje niti ni matematično. Saj je vseeno, če bi ga zastavil predstavniku Ministrstva za finance ali ne. Ker je odgovor, tak delavec bo delal do smrti, ker ga ni človeka, ki hodi v službo za minimalno plačo ali pa malo nad minimalno plačo, 120 tisoč je takih v državi, ki bi si v življenju do penzije, lahko našparal dovolj denarja, da bi kupil avto za 150 tisoč evrov oziroma da bi sprovedel kakršnokoli življenjsko investicijo za 40 tisoč evrov, kolikor se sedaj podarja davčnega odpustka za najbolj luksuzne avtomobile. Diskusija danes ni v Državnem zboru prvič. Že v preteklih dneh smo v Levici naslovili kar nekaj vprašanj, tudi javnih intervencij, usmerjenih v to, kaj vlada Janeza Janše z davki dela. Torej, da bo osiromašila državni proračun, naše skupno bogastvo, za 29 milijonov evrov, zato da bo s tem nagradila najbolj bogate, tudi obsceno, celo svinjsko bogate z davčnim odpustkom. In sem lahko ta teden, že takrat ko sem postavljal poslansko vprašanje v ponedeljek, slišal odgovore nekako v smeri, ja pa saj koliko ljudi pa pravzaprav imamo v tej državi, ki kupuje avto za 150 tisoč evrov. Res jih je prgišče, vsaj tistih, ki so kot taki zavedeni na papirju, dejansko jih je veliko več. Samo svoje avtomobile registrirajo v tujini. Kot je samo Ministrstvo za finance oziroma vlada Janeza Janše kot predlagateljica te davčne razbremenitve luksuza za bogataše napisala, da bogataši se izogibajo plačilu davkov. Namesto da bi jih preganjala, namesto da bi jih sankcionirala, namesto da bi povrnila ta izgubljeni denar v skupno blagajno, ker pač bogati nočejo plačevati poštenih davkov in pravično prispevati v našo skupno blaginjo, jim sedaj piše poseben zakon. Ne, da bo te davčne utajevalce in driblerje slovenske davčne zakonodaje kakorkoli kaznovala in izgubljena sredstva vseh državljank in državljanov prinesla nazaj noter v blagajno. Ne! Njihove davčne utaje oziroma izogibanje plačilu davkov bo kratko malo legalizirala, s tem jim bo ta davek zrezala in naredila 29 milijonov evrov težko škodo. Drugi odgovor, ki ga imam na te vladne trditve, saj, koliko pa je ljudi, ki uvozijo avtomobile za 150 tisoč v to državo, pa je sledeč. Nekako v teh 150 tisoč evrih navajam zgornjo mejo, skrajno mejo, običajno v primerjavi z nekim delavskim avtom, recimo z nekim clim za 10 tisoč evrov, ki bo v določenih kontekstih temu delavcu, ki ga bo kupil, zato ker se mora peljati vsak dan na delo v industrijsko cono, Vlada obesila še dodatnih nekaj deset evrov davka, slabih 20 evrov dodatnega davka. Ampak tukaj so tudi tisti, ki gladko sodijo v kategorijo bogatašev, za slovenske razmere zagotovo bogatašev, ki pa ne kupijo avta za 150 tisoč evrov, ampak ga kupijo, recimo, za 70 tisoč evrov. To je še vedno uf ogromno denarja, še vedno težki luksuz, AUDI A6 50 TDI Quattro limuzina, to je 71 tisoč evrov. V tej kategorijo se, recimo, davek zniža za 5600 evrov. Se pravi, davek za motorna vozila ni nek okoljski ukrep, kot ga Vlada prodaja – to je najbolj perfidno, to je najbolj perverzni argument v celi tej zgodbi. Vlada z največjo vladno stranko, ki zanika podnebne spremembe, se zdaj sklicuje na potrebe po zelenih ukrepih, zato da bogatašem reže davke na luksuzne avtomobile, ki najbolj onesnažujejo znotraj kategorije osebnih vozil. Ogabno. Kdor želi delati v zelenem transportu, bo vlagal v železnice in ne v davčne razbremenitve bogatih. Nobenega, prav nobenega javnofinančnega, zdravorazumskega, razvojnega ali kakršnegakoli drugačnega razloga v tej državi ni, da se bogatašem še naprej reže davke, še posebej pa take specialne davke, kot je to tak luksuz, kot so to avti za 150 tisoč evrov pa za 70 tisoč evrov in podobno. Zdaj bi vam z veseljem opisal, kakšni avti to so, ampak resnici na ljubo ne vem. Poslanci smo med 3 odstotki najbolj plačanih delovnih mest v tej državi, se pravi top 3 odstotkov plač imamo, pa ni šanse, ni scenarije, da si privoščimo avto za 70 tisoč ali še 150 tisoč evrov. Tako, za primerjavo vsem državljankam in državljanom, ki nas danes spremljajo, kako zelo svinjsko bogat moraš biti, da si tak luksuzni avto lahko privoščiš. In tudi s temi davčnimi razbremenitvami bogatašev je enako kakor z vladnimi ukrepi proti epidemiji. Vlada Janeza Janše dela eno in eno stvar, edino stvar, ki jo zna početi, to je škoda.
Proceduralno, kolega [[…]]
Hvala, gospod predsednik. Smo v drugi obravnavi in pred sabo imamo amandma poslanskih skupin koalicije k 17. členu in če že razumem, da skrajni levičarji ne razumejo davčne politik oziroma davčne zakonodaje, pa tudi razumem, da posamezni poslanci ne preberejo niti uvoda zakona. Bi pa pričakoval, da v svojih razpravah vsaj en stavek namenijo temu, o čemur govorimo, da govorimo o amandmaju k 17. členu. Tako, predsedujoči, od vas pričakujem, da vse nadaljnje razpravljavce opomnite, kadar se ne bodo držali tako točke dnevnega reda, pač pustimo tudi tukaj to politično svobodo, da ljudje govorijo demagoško, da ne govorijo o pravih namenih zakona, ampak res pričakujem, da jih opozorite, da govorijo o amandmajih k posamezni točki dnevnega reda. Hvala.
Poglejte, kolega Lisec, smo pri razpravi oziroma pri amandmaju pri 17. členu. V skladu z našo običajno, pa nekako že sprejeto prakso pri prvem amandmaju razpravljamo nekoliko širše, tako da to razpravo dovolim, da poteka nekoliko širše, sicer bom pa vesel, če se boste držali predvsem amandmaja k 17. členu. Kolega Kordiš, postopkovno.
Ustaljena parlamentarna praksa je, da si pri prvem amandmaju, vloženem na kakšen tak zakon, razpravlja širše in se lahko razpravlja v celoti.
Kolega Kordiš, to sem zdajle povedal [[…]]
V tem državnem zboru sem šest let, to je vedno zdržalo, gospod Lisec iz SDS je tukaj še veliko dlje [[…]]
To smo razčistili [[…]]Še kakšno [[…]]
[[…]]in to nedvomno ve. Tako, da zgolj izrablja proceduralno in [[…]]
Tako kot vi zdajle, tako kot vi zdajle, kolega Kordiš!
[[…]]za diskreditacijo sogovornika. Predsedujoči! Skačete mi v besedo [[…]]
Skačem vam v besedo, ker vidim, da nimate postopkovnega predloga, da ponavljate to, kar sem pred vami povedal, tudi odziv [[…]]
[[…]]tudi gospod Lisec ni imel postopkovnega predloga, ampak je zgolj zlorabil postopkovno, ker vsi vemo, kakšna je parlamentarna praksa.
Kolega Kordiš, vzel vam bom besedo [[…]]
[[…]]pa ga niste, pa ga niste, pa ga niste [[…]]
Jemljem vam besedo, kolega Kordiš in opomin. [[oglašanje iz ozadja]] Besedo ima [[…]]Umirite se, kolega Kordiš, prosim vas. Kolega Siter ima besedo.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Z ustaljeno parlamentarno prakso bi na začetku spregovoril besedo, dve o celotnem zakonskem predlogu, ki je pred nami, to je ustaljena parlamentarna praksa vsaj v zadnjih dveh letih in pol, kolikor sam sedim v teh poslanskih klopeh. Mi imamo pred sabo en zakonski predlog, ki je glede na čas in okoliščine zapisan zelo slabo. Govorim čisto idejno z naslova reševanja časa, v katerem smo, krize, v kateri smo. Sredi zdravstvene krize, sredi posledično gospodarske in socialne krize in ne pozabimo in opomnimo se vsakič, ko spregovorimo, da smo predvsem sredi podnebne krize. En faktor, na katerega vse prevečkrat pozabljamo, na katerega nas je opomnila, recimo, včerajšnja razprav v tej dvorani na temo Zakona o rudarstvu oziroma prepovedi frackinga, kjer smo videli, da sam vrh slovenske politike niti ne razume pomembnosti tega vprašanja ali pa kriznosti te krize, alarma znotraj te podnebne krize. Napredne države, napredne demokracije so podnebno vprašanje vključile v vsa druga vprašanja, vse druge razprave, vsako gospodarsko, socialno, kakršnokoli vprašanje rešujejo, je podpisano z njihovimi podnebnimi vidiki. S tega naslova ta zakon, ki je pred nami, v tem trenutku ne dosega nekih osnovnih, da rečem, političnih standardov 21. stoletja. Torej, upoštevanje svoje okoljske komponente. Ampak to ni edini problem tega zakona. Ministrstvo samo pravi, da je proračunski primanjkljaj v letošnjem letu oziroma od januarja do oktobra znašal 2,4 milijarde evrov. Javni dolg se je povečal za 5,7 milijarde evrov, kriza, predvsem zdravstvena, in posledično vse njene sestrske krize, pa so vplivale predvsem na situacijo v javnem zdravstvenem sistemu, v pokojninski blagajni in na vseh drugih ravneh in vseh drugih poljih socialne države zagotavljanja skrbstva, zdravstvene oskrbe in socialne varnosti državljank in državljanov. Glede na to, da smo sredi drugega vala epidemije, ki je ušel iz nadzora, za katerega Vlada nima nekih rešitev za obvladovanje, lahko razumemo, da se bodo te stiske ljudi in stiska državnega proračuna samo še večale in poglabljale. Za zdravstvo s tako politiko bo ostajalo vse manj, za socialno varnost bo ostajalo vse manj, za delavce, za tiste, ki v tej družbi proizvajajo in polnijo ta proračun, zato da bi si zagotovili tudi sebi in svoji skupnosti socialno varstvo in zdravstveno oskrbo, bo ostajalo vse manj. Ni edina rešitev za naslavljanje tega problema pravična davčna politika, je pa en od pomembnih rešitev. Po zelo enostavni – jaz temu ljubkovalno rečem, gospodinjski računovodski – logiki bi Slovenija kot zdrava solidarna družba morala zasledovati davčno politiko, ki je prav to: solidarna. Kar pomeni po domače, da več imaš, več prispevaš, manj imaš, prispevaš manj. To ni neka huda matematika, je pa zelo učinkovit model. Zakonski predlog, ki ga imamo na mizi, je diametralno nasprotje te zdrave kmečke pameti. Torej, tistemu, ki bi moral prispevati več, ker tudi če ima več in če več prispeva, ne bo to ogrozilo njegove socialne ali kakršnekoli varnosti. Ne da se reče, ej, bodi solidaren in prispevaj toliko, kot ti pritiče. Ne, prispevaj manj. Ti pa, ki si delavec, ki si niti avta ne moreš privoščiti dražjega, ki si lahko privoščiš, sedaj smo dali primer clia ali pa golfa ali pa nekaj v cenovnem razredu novega avta, ne vem, 10 tisoč evrov, ti boš plačal pa več. Torej, tebi, ki si lahko privoščiš 150 tisoč evrov drag avto, pa tudi to je meni čisto ven iz moje paradigme realnosti, tebi bomo še dali nazaj. Ti pa, ki si lahko privoščiš avto za deset tisočakov, boš pa še malo več prispeval v skupno blagajno, ker, hej, treba je biti solidaren. Miha je prej omenil malo te matematike, kaj sploh pomeni 150 tisoč evrov bogastva, luksuza, ki ga lahko nameniš samo za svoje prevozno sredstvo. in kaj to pomeni v eni delavski realnosti. Kordiš je rekel, da ne bo računal, jaz sem si vzel čas in sem izračunal. 150 tisočakov, ki si jih nekdo lahko privošči za prevozno sredstvo, pri čemer računam, da ima vse svoje druge življenjske eksistencialne probleme že pokrite. 150 tisočakov en delavec na minimalni plači spravlja skupaj – veste, koliko časa? – 214 mesecev. To je pol delovne dobe, da bi si lahko eno tovrstno prevozno sredstvo privoščil. In samo ta profit od legalizirane davčne utaje, ki se sedaj s tem zakonom uvaja v pravni red, torej teh 40 tisoč evrov, bi človek skupaj spravljal 58 mesecev. S tem da treba je povedati, da 150 tisoč evrov je, recimo, to sem že na odboru poudaril, v mojih domačih Trbovljah vredna ena dvodružinska velika hiša, tukaj pa govorimo o prevoznem sredstvu – 150 tisoč evrov. Takih ljudi, kajne, zdaj moram v bistvu nasloviti tudi [[…]]In na odboru in v stališčih poslanskih skupin je predstavnica Ministrstva za finance in zdaj, mislim da, poslanec NSi, poudaril, takšnih ljudi ali pa teh vozil, ki se jih v Sloveniji kupi za 150 tisoč, je, vis-ŕ-vis dejstva, da se cenejših vozil kupi 96 tisoč, samo 10. Torej, 96 tisoč, da rečem, cenejših, nizkocenovnih vozil in samo 10 teh ultra luksuznih vozil za 150 tisoč. In ta podatek naj bi nas pomiril! Ta podatek priča, da se tak zakon piše za 10 ljudi. Tukaj so tisti, se pravi, ki avto kupijo ali ga registrirajo v Sloveniji in bodo zdaj prišli ob svojih 150 tisoč vložka do 40 tisoč odpustka in potem je še skupina tistih, ki tega niti ne naredijo, ker pač izigravajo slovensko davčno politiko in registrirajo nekje zunaj in ne vem kaj. Za 10 ljudi! Na račun 96 tisoč tistih, ki se svoji davčni obveznosti ne bodo ognili in jo bodo, ker so navajeni biti fer in delavni in marljivi in prispevati, pač plačali. Glavni problem, ampak glavni, da rečem, dolgoročno, glavni problem pa je tukaj seveda okoljski. Vlada se na tej točki poslužuje, upam si trditi, zavajanja, ko govori, da z zakonom zasleduje okoljske cilje. Temu ni tako. Po novem se namreč davčna osnova in višina zneska davka vežeta na okoljska merila, torej emisijski standard Euro in izpust CO2 in moč motorja, kar naj bi – parafraziram Vlado – ljudi spodbudilo k nakupu prijaznejših vozil. To je metanje peska v oči. Vsa ključna okoljska merila pri nakupu avtomobil, torej emisijski standard Euro, količina izpustov CO2 in tako naprej, so v obstoječi zakonodaji že upoštevana. Torej ni to neko odkrivanje tople vode, stvari že stojijo in imajo zakonsko podlago in so že upoštevani pri določanju višine davka. Ključna razlika, ki jo prinaša ta nova aktualna ureditev, pa niso per se novi okoljski standardi, ampak izključitev cenovnega faktorja pri določitvi višine davka. Torej, zgolj in samo, še enkrat in tudi na račun okolja, nagrajevanje najbogatejših. Kot rečeno, mi v Poslanski skupini Levica takšnega zakona ne moremo podpreti. Ni fer do delovnih ljudi, ni fer zaradi dejstva, ker Vlada uveljavlja dvojna merila: ena veljajo za revne, ena veljajo za bogate. Še posebej v luči dejstva, da tudi to je dikcija Vlade. Tukaj se borimo proti izigravanjem zakonodaje, ko nek bogataš, ki si lahko privošči avto za 150 evrov, izigrava, kajne, izigrava slovenski pravni red, se zakoni priredijo na takšen način, da bo lahko počel isto, le da bo nagrajen za to, ko pa nek revež na socialni pomoči, pa to niti dokazano ni, v navednicah, izigrava slovensko socialno politiko, socialne transferje, zato da ne dobi 400, ampak dobi 450 evrov, je pa ogenj v strehi. Ta dvojna merila so tukaj nevarna reč. Gre za eno tako nesramno prilizovanje najbogatejšim. To je to. Česar smo seveda vajeni, vajeni od te vlade. Jaz nisem s tem zakonom izvedel o Vladi ničesar novega, me pa boli, da vsakič znova in znova za talca vzame enega delovnega človeka, ki pa dejansko prispeva, ne okoliši, ne hvata krivin in solidarnostno prispeva v to družbeno skupnost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnica Vade, mag. Kristina Šteblaj.
Hvala lepa. Na te navedbe bi se pa res rada odzvala. Še enkrat, davek na motorna vozila se plača samo enkrat. To ni letna dajatev, da bi se vsako leto plačevalo. Nihče ne bo dobil ničesar nazaj. Tisti, ki so pač avto že kupili, ki so že plačali davek na motorna vozila, so ga plačali. Ne bodo dobili nobenega povračila. Gre pa za avtomobile, ki bodo od 1. 1. prvič registrirani v naši državi in tukaj so te spremembe. Če ne bi bilo tega novega Zakona o davku na motorna vozila, bi bile tukaj pa velike spremembe za tiste, ki bi prvič kupili avto v letu 2021. Bom ponovila še nekaj številk, na Odboru za finance sem jih nekaj že, pa vseeno. Izgleda, da ni bilo prav razumljeno. Clio – od 1. 1. 2021 bo tisti, ki bo kupil nov avto, plačal 66 evrov davka na motorna vozila. Če te spremembe zakona ne bi bilo oziroma tega novega zakona ne bi bilo, bi taisti plačal 249 evrov davka. Potem Dacia Duster, recimo, govorimo o avtomobilih, ki so bili tudi tukaj izpostavljeni. To so avtomobili nižjega cenovnega razreda. Se pravi za Dacia Duster bo zdaj bo po novem plačal 118 evrov davka, če tega zakona ne bi bilo, bi plačal 395 evrov davka. Ob tem, da so to vrednosti avtomobilov med 8 in 13 tisoč evri, kar pomeni, da je tudi davek na dodano vrednost pač v tem sorazmerju. Panda, recimo, če tega novega zakona ne bi bilo, bi po 1. 1. 2021 novi lastnik plačal oziroma tisti, ki bi ga prvič registriral, plačal 466 evrov davka. Zdaj ga bo 144. Pa pojdimo na golfe. Med najbolj prodajanimi v vrednosti okrog 20 tisoč evrov so ti avti. Mislim, da jih je tukaj še vedno največ. Če ne bi bilo te spremembe oziroma tega novega zakona, bi plačevali lastniki približno 650 evrov davka, tako ga bodo plačevali 82 evrov. Recimo tisti, ki so bili najbolj izpostavljeni avti, 911 Pitster – ne me vprašati, katera znamka je to, mislim pa da je Porsche –, katerega nabavna vrednost je 190 tisoč evrov, bo zdaj plačal 9 tisoč evrov davka. Res pa je, da če te spremembe ne bi bilo, bi ga plačal še 77 tisoč. Ampak od teh 190 tisoč evrov, gospod Kordiš, se petina plača davka na dodano vrednost. In letna dajatev za uporabo cest, ki pa se plačuje vsako leto, se pa še vedno veže na kubaturo, kar pomeni, da so tukaj neki čisto drugačni proporci. Res sem želela, no, s temi številkami še enkrat postreči in s podatkom, da govorimo o davku na motorna vozila, ki se plača enkrat. Ne plačuje se vsako leto. In bi bili ti zneski res za te, ki ste jih vi izpostavljali, tudi najbolj socialno ogrožene, za tiste, ki kupujejo avtomobile nižjega cenovnega razreda, res velike zadrege. S tem da če nekdo kupi rabljeno vozilo na trgu Slovenije, seveda tega davka ne plača. Plača ga samo, če bi ga uvozil iz tujine, v sorazmernem delu – to je pa predlog tega 17. člena. Hvala lepa.
Hvala lepa. Miha Kordiš, replika.
Hvala, ker ste podčrtali mojo poanto, gospa državna sekretarka. Seveda lahko vedno naštejemo takšna vozila, drugačna vozila, ki po novem tudi – bom rekel avtomobili za delavski razred, za katere se bo po novem plačalo manj davka, ker gre za precej kompleksno zložen davek. Ni progresija glede na ceno njegova edina metrika, tudi v obstoječi zakonodaji ne, ampak so tu tudi izpusti, obremenitev za okolje in tako naprej. Tako da vi, gospa sekretarka, lahko naštevate, koliko bo razbremenjen določen tip, specifičen tip določenega avtomobila davka, pa to še zmeraj ne bo podrlo osnovne poante. Davek na motorna vozila v tem trenutku vključuje progresijo glede na to, kako drag avto kupuješ. Približno poštena je ta progresija. Če kupuješ luksuzni avtomobil, boš prispeval več. Sedaj to progresijo rušite oziroma kot ste sami dejali, če bo nekdo kupoval nek model avtomobila znamke, ste dejali, Porsche za 190 tisoč evrov, bo po novem plačal 9 tisoč evrov davka, prej bi plačal 77 tisoč evrov davka. In potem ste, gospa sekretarka, hiteli relativizirati, kako je od teh 190 tisoč evrih, da to ni samo denar, ki gre za avto. Da, saj veste, v teh 190 tisoč evrov je vključena tudi uporaba cest in davek na dodano vrednost. Ubogi, ubogi bogataši, ki kupujejo avto za 190 tisoč evrov in tu notri plačajo tudi davek na dodano vrednost! Vsak čas bodo postali reveži.
Kolega Siter, replika.
Hvala lepa. Spoštovana gospa sekretarka, v eni stvari se popolnoma strinjava oziroma sva na istem. Noben od naju ne ve, kaj je ta porsche za 190 tisoč evrov. Ker ste dobro plačani vi in ker sem dobro plačan jaz, pa je to še vedno znanstvena fantastika za naju. O tem govorimo. Ko govorimo o spremembi, ki jo bo zaznal kupec avtomobila za 190 tisoč evrov, ki bo namesto 77 tisoč evrov plačal 9 tisoč evrov davka, je tukaj razlika – še koliko vmes? – 68 tisoč evrov. Mi smo se pa dva meseca nazaj pogovarjali, ali bi dali postojnskem gasilskem centru 250 tisoč evrov. Koliko takšnih avtov, par takšnih avtov kupiš in imaš gasilski center v Postojni! To so prioritete Vlade, na katere opozarjamo, in ta zakon najbolj brutalno kaže, na kakšen način ta vlada zastavlja in davčno politiko in reševanje krize, v kateri smo. Tukaj so prioritete. Pri prijateljih z dragimi avtomobili. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Marko Bandelli ima besedo. Izvolite.
Predsednik, hvala za besedo. Mislim, take neresnice, ki sem jih slišal sedaj v tem trenutku tukaj! Nisem se mislil oglasiti, sem rekel, itak ta DMV, jaz se z njim strinjam, z zakonom, sem tudi v razpravi sami zadnjič tudi povedal svoje. Ampak take laži, ki jih danes slišim tukaj notri! Z vsem spoštovanjem, kolegi, mi smo na opoziciji, ampak nismo samo na opoziciji, da bomo mi farbali ljudi. Nismo mi na opoziciji samo tukaj, da bomo mi govorili in zavajali, kje je resnica ali neresnica. So določene reči, ki niso resnične, ki jih tukaj govorite. Morate biti pošteni samo s seboj – to kar govorite. Vi ste objavili na Facebooku eno primerjavo avtomobilov, ki je lažniva, ki je zavajanje, ki ni res. Če na eno reč, sem ponosen na sebe, jaz Marko Bandelli tukaj v tem državnem zboru, da kar govorim, govorim z znanjem in me ne briga, kdo predlaga določeno reč – ali opozicija ali pozicija –, kar je prav za ljudi. V tem trenutku ta zakon, ki ga imamo pred seboj, nič drugega ni, kakor je prav za ljudi. Se zgražati nad bogataši. Na kakšne bogataše? Bogataše. Najbolj me je prizadela ena reč, kolega Siter, tistih 40 tisoč ste rekli, ki bo prihranil davčne utaje. Kako si dovolite – davčne utaje? Kakšne davčne utaje? Ker sedaj je en privatnik, je podjetnik, utaja, samo ne na ta način. Hvala bogu, imamo 90 procentov poštenih podjetnikov v Sloveniji, ki pošteno dajajo delo in ljudem in tudi njim dajajo nadpovprečne plače, ne minimalne. Najbolj umazane plače in minimalne plače so prav v državnem sektorju. Dajte enkrat razumeti to. Tam je treba popraviti to zadevo. In to me razjezi, ker se govori neumnosti tukaj. Bomo enkrat zaključili s to zadevo. Avto, ker ste dali primerjavo, vam bom točno povedal, ker ni res to, kar govorite. Mi smo bili ven iz vsakega sorazmerja v Evropi. Mi nismo bili nič v sorazmerju z Evropo s tem. In ekološka taksa bo končno obračunana pošteno, tako kot je v Evropi računana pri vseh. Italija ima še nižjo od tega, kar bomo mi sprejeli. Ministrstvo mi je en dan poslalo en dokument – ma zdaj ne vem, verjetno, ker ne znate italijanskega jezika – tisti dokument, ki ste mi poslali, nima blage veze z ekološko takso, ima z dajatvami za kupoprodajne zadeve. Imam vse dokumente, kar je. Italija ima še nižje to, kar mi dajemo zdaj, in dajemo možnost, poštenost pri nabavi teh avtomobilov v tem trenutku. To, kar ste objavili, saj jaz se vam opravičujem, ampak moram povedati te reči. Clio, da bo stal 19 evrov več, kakor je bil prej. Pa zdaj moram povedati, da je 150 evrov nižja cena clia v končni fazi. Ampak bo na plečih avtohiš, če bodo toliko pošteni, da bi jo znižali za 150 evrov avto. Tukaj moramo pogledati, ker ste toliko vedno s temi računi zraven, kdo je in kdo ni. Poglejte, koliko je clio zdaj, in če bo potem isti, ko govorimo zdaj v tem trenutku, znižan za 150 evrov. To pa je vprašaj, kaj bo. To je potem poštenost avtohiše. Ampak tukaj, kar bomo mi naredili zdaj, mi bomo naredili samo dobro. Tistih 150 tisoč evrov, ko se tako hvalite, da stane ta avto – saj ste sami rekli, da je bilo samo 10 prodanih v Sloveniji! Seveda, da jih je samo 10 prodanih v Sloveniji. Samo dol v garažno hišo pojdite, pa boste videli, koliko avtov je iz Nemčije in Slovaške in niso ne Nemci ne Slovaki. Dol pojdite pogledat, pa jih je 10 v tej avto hiši! In od tistih 10 avtov od 150 tisoč evrov bi bilo 27 tisoč evrov dajatev, pobranih v Sloveniji, kar bi bilo 270 tisoč evrov, ki bi šli v državno blagajno! Ne v žepe, v državno blagajno, ki zdaj niso šli. In multiplikativni učinek tega zakona je zelo pomemben. Za zavarovalnice, ki bi zavarovale avtomobile pri nas doma, za avtohiše, za posrednike, za tržišče rabljenih avtomobilov, saj to se bo videlo, se bo zmanjšal uvoz verjetno, ker bodo avti že nižje cene v naši hiši. Kako neumno se tu zavaja, kar je, da ne razumem, zakaj je treba to kazati ljudem. Namesto da bi rekli, ja, dobro, tudi vi, ki imate slabe plače, ki ste na minimalcu, boste s tem zakonom prihranili še. To je treba povedati ljudem. Ne Marko Bandelli zato, ker je v opoziciji, zdaj mora držati vedno linijo tako in drugačno. Mi v SAB povemo reči tako, kot so – poštene. Mi hočemo, da naši ljudje in državljani razumejo, za kaj gre. Kvečjemu bo več denarja prineslo noter. Ker tistih 10, kakor ste vi sami omenili prej, jih bo lahko 100, ker 90 jih je kupilo avto v tujini, in tisti denar bo ostal doma, samo to je problem. In glede okoljskih dajatev bo končno pošteno obračunano. Končno. Kaj vas toliko moti, če obstajajo ljudje, ki si lahko privoščijo kakšen boljši avto? Kje je tukaj problem? Pomeni, da so podjetniki, da so učinkoviti, da so delodajalci, da niso na plečih države. Zakaj ne razumete vsega tega? Ne! Vsak, ki ima nekaj več, sigurno je lopov, ali pa krade, ali pa utaja davke, ne vem, kaj je treba, vedno izhajamo iz tega. En pošten podjetnik [[…]]Pa poglejte božičnice, ki so zdaj, pošteni podjetniki dajo tudi božičnice zelo dobre, kljub temu da smo v covidu in vsem, kar je treba. Tu je rezultat tega zakona, zato ne razumem, kam se cilja, zakaj se tu demantira ta zakon kot tak, ki je dober. Po moje je dober. In tako je tudi prav, da je. Nič drugega. Se iti populizem spet s tem, kakor da nastradajo reveži. Ma, kaj bodo nastradali tisti, ki imajo manjšo plačo? V čem bodo nastradali? V čem? Saj si ga niso kupili zdaj, ga bodo kupili jutri. Tisti, ki si ga pa privošči, saj bo pustil denar v državni blagajni. Namesto da bi pustil Slovaški ali pa Nemčiji, ga bo pustil doma. In kam bo šel ta denar? Za dobro vseh nas, za dobro vseh ljudi, tudi za socialno, hvala bogu. Ceste, šolstvo, zdravstvo, vse. Kam bo šel ta denar drugam? Saj ta zakon je isti, kot je bil prej na mizi, se ne spremeni dosti. Zato ne razumem, zakaj takšen odpor pri tem. Toliko z moje strani, hvala predsednik.
Replika kolega Miha Kordiš.
Kot sem že prej dejal, je davek na motorna vozila razmeroma kompleksno zgrajen, ker ne upošteva ene same kategorije. Po eni strani so okoljske obremenitve notri, po drugi strani je pa tudi progresija in zato sem dajal, da mi lahko modela avtomobilov in firme naštevamo do onemoglosti, pa bomo našli primere za to, da se nek običen delavski avto dodatno razbremeni, zaradi tega ker ima pač, recimo, manjše emisije, kot tudi, da se davek za kakšen model delavskega avtomobila, določena varianta clia recimo, pa tudi poveča. To je moja prava poanta in mislim, da tukaj vse informacije držijo in so točne, še posebej, ker smo lahko ravnokar slišali s strani državne sekretarke, kako nekdo, ki kupuje porsche za 190 tisoč evrov, po novem plača oziroma bi plačal 9 tisoč evrov davka, sedaj bi ga moral plačati pa 77 tisoč evrov. Dejstvo, da bogataši, ki kupujejo avte za 70 tisoč evrov, za 150 tisoč evrov, davkov ne plačajo v tej državi, samo priča o njihovem pohlepu, požrtosti. O kakšno poštenosti vi govorite? Živiš v državi Republiki Sloveniji, [[…]]
Kolega Kordiš, dajte se vzdržati nekih [[…]]
[[…]]ki ti daje infrastrukturo, daje ti možnost za biznis, daje ti ne vem kaj vse, ti greš pa avto kupit na Slovaško zaradi tega, ker tej državi, ki ti daje kruh, izobrazbo, vse možnosti, da se realiziraš, nočeš plačati svojega poštenega davka. In to ne nekega davka za kruh ali pa osnovne dobrine in osnovna živila, ampak davek na tak turbo luksus, kot je avtomobil za 70 tisoč evrov pa za 150 tisoč evrov. In to izogibanje plačilo davkov ni pošteno. Še manj pošteno pa je, da se potem po pohlepu bogatašev kroji davčna zakonodaja [[…]]
Kolega Kordiš, zadržite se, prosim vas, nekih stereotipov, butastih. Prosim vas.
Ja, oprostite, a mi lahko ne skačete v besedo, predsedujoči.
Ne, opozarjam vas [[…]]
[[…]]če ti kupiš avto za 150 tisoč evrov [[oglašanje iz ozadja]] in nočeš plačati davka v tej državi, ampak greš na Slovaško, pa imaš neomejeno denarja, pomeni, da si pohlepen. O tovrstnem izogibanju plačila davkov piše sama Vlada, sam predlagatelj v tem Zakonu o davku na motorna vozila, ki ga zdajle obravnavamo. Če imate, predsedujoči, problem z mojo razpravo, potem jo imate problem s samo obrazložitvijo, ki jo je vaša vlada napisala v ta zakon. Vse to je na eni strani. Na drugi strani, kadarkoli se pogovarjamo o socialnih transferjih, par dodatnih cekinov za reveže, ki pa res nimajo za kruh pa mleko, takrat je pa zmeraj problem, zdaj se bo pa bogatašem dalo 29 milijonov evrov davčnih odpustkov za luksuz.
Besedo ima kolega Ljubo Žnidar.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Če se najprej vprašam, kdaj smo nazadnje znižali zakonsko kakšen davek? S tem Predlogom zakona o davku na motorna vozila je državljanom ostalo v žepu – s tem znižanjem, ki ga ta zakon prinaša – 29 milijonov. Ne vem, če smo že kdaj v Državnem zboru sprejemali takšno znižanje davka. Mislim, da ne. Če pa smo, me pa popravite pa me spomnite, kateri zakon je to bil. In zdaj tamle s strani Levice, ko slišim, v kakšni krizi je država, bi rekel takole, da tisti, ki nasprotuje takšnemu znižanju davka, da državljanom ostane 29 milijonov v žepu, se mora pa tak, ki temu nasprotuje, malo vprašati, če ni on v krizi. Oziroma bi rekel, da ravnanje Levice mi je jasno in je vidno, evidentno, zelo razločno, kajti očitno nasprotujejo vsem dobrim predlogom, ki jih aktualna vlada, aktualna koalicija sprejema in daje na mizo. Če bi aktualna vlada oziroma ta koalicija, vladna koalicija dala na mizo zelo slab zakon, bi kolegi iz Levice ta zakon z veseljem podprli in skakali do neba. To je ravnanje, bi rekel, ki je jasno, ki je evidentno, vidijo ga vsi državljani, pa ne bom sedaj rekel, da se naj vprašajo, če je to dobro za državo, ker tako nesramen pa ne morem biti do državljanov. Menim, da je to res znanilec prihodnosti in da je to prvi davek, ki se je občutno znižal za državljane. Menim, da bo v prihodnosti takšnih predlogov o znižanju davkov, o znižanju raznih kazni, ki so sorazmerno visoke za naše državljane, da bo tega v prihodnosti še več. Tega bo še več. Menim, da bo v Državnem zboru v prihodnosti več takih kolegov, ki bodo dobre stvari podprli, in da bo v prihodnosti manj takšnih kolegov, ki bodo dobrim stvarem nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima kolega Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Mi imamo razpravo o amandmaju k 17. členu. Predlagatelji tega amandmaja, koalicijske poslanske skupine, smo se potrudili, zelo resno se lotili tega vprašanja, tudi generalno besedila zakona. Predlagatelji tega amandmaja smo na petkovi seji Odbora za finance podprli amandma ene od opozicijskih poslanskih skupin, s katerim se dopolnjuje določba 17. člena tega zakona, ki določa oprostitev davka na motorna vozila, in sicer tako, da se med motorna vozila, ki so oproščena plačila davka, doda nova izjema, »motorna vozila, ki se nabavljajo za potrebe gasilske službe«. Po naši oceni, po oceni koalicijskih poslanskih skupin je bilo prvotno predlagano besedilo dopolnitve preveč nejasno, saj bi se lahko interpretiralo preširoko in bi lahko zajelo tudi vozila, ki niso zgolj v uporabi gasilskih enot in jih tipizacija gasilskih vozil ne zajema. Zato smo seveda tudi v dialogu z Ministrstvom za obrambo, ki pokriva področje reševanja, če hočete gasilcev, civilne zaščite in tako naprej. Zato ocenjujemo, da moramo med izjeme uvrstiti tudi motorna vozila enot in služb civilne zaščite ter drugih sil za zaščito, reševanje in pomoč ob naravnih in drugih nesrečah, ki so zajete v 74. in 76. členu Zakona o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami. V 74. členu tega omenjenega zakona so vključene javne reševalne službe za zaščito, reševanje in pomoč in tako naprej. In sicer prostovoljne in poklicne gasilske enote, to je gasilska služba, Gorska reševalna zveza Slovenije – Gorska reševalna služba, Slovenska potapljaška zveza – Podvodna reševalna služba, Jamarska zveza Slovenije – Jamarska reševalna služba ter Služba za zaščito in reševanje ob ekoloških in drugih nesrečah na morju. Tako je sedaj s tem amandmajem nekam v skladu z nekimi drugimi zakonodajami zadeva rešena in mi jo bomo seveda tudi podprli. Strinjam se tukaj s kolegom Bandellijem, ja sva politična konkurenta, ampak ga cenim kot poslovneža. Verjamem, da se bo 156 zdravnikom v kratkem pridružilo tudi vsaj 100 tisoč podjetnikov. Veste, o čem govorim. Še enkrat, kar sem povedal v stališču poslanske skupine, gospe in gospodje. Številke so jasne. V lanskem letu, v letu 2019 je v Sloveniji bilo na novo registriranih 96 tisoč vozil. Med temi registriranimi 96 tisočimi, ne nabavljenimi, registriranimi, je bilo samo 10 vozil dražjih od 150 tisoč evrov. Ali je to možno? Ja, je možno, ker je takšna ureditev takšna, da dejansko ljudi, zavezance za davek, dejansko naganja, odžene iz Slovenije in jim dejansko eksplicitno pove, tako kot je kolega Bandelli povedal, kakšne registracije vidi spodaj v garažni hiši, da jasno zunaj avto registrirajo. Zunaj. In zdaj nekateri želite – predvsem na skrajni levi, nenormalno! –, da bi se obstoječa rešitev obdržala. Za koga pa vi navijate, za božjo voljo? Mi navijamo za družinske proračune. Ko sem bil otrok, smo v moji rojstni vasi, tam daleč v Prekmurju, ki ste ga včeraj tako zelo zelo zlorabljali in mrcvarili z neobstoječimi dejstvi, še več, z neobstoječimi imeni županov, to, saj to je noro, ampak pustimo. Torej, tam daleč, v moji rojstni vasi v Prekmurju, smo ločili dve vrsti motornih vozil: prvič, tovorna vozila in, drugič, luksuzna vozila. Luksuzna, ker takrat, v času mojega otroštva, res je od tega že nekaj desetletij, smo osebnim avtomobilom rekli luksuzni avtomobili. Kolegice in kolegi, danes je osebni avto nujno zlo. Jaz bi rajši bil brez njega, ampak potem ne morem funkcionirati, vsaj dokler imamo takšen javni promet, kot ga imamo. Zato je zelo pomembno, da država dejansko gre naproti, na eni strani družinskim proračunom, na drugi strani pa dejansko tudi spodbuja nabavo novih avtomobilov. Še eno simulacijo, nekaj jih je dala državna sekretarka, poglejmo plačilo DMV v Sloveniji. Primer: družinski karavan srednjega cenovnega razreda, 2.0, dizel, letnik 2015, 126 gramov na kilometer CO2, po NEDC – NEDC je po slovensko, Novi evropski vozni cikel -, Euro 5, cena v tujini 10 tisoč evrov. Izračun za uvoz po 1. 1. 2021, ko bo v veljavi metodologija WLP – po slovensko je to globalno usklajeni preizkusni postopek za osebna in lahka gospodarska vozila –, trenutna ureditev, trenutna, plačali boste ali pa ste, 600 evrov, za to vozilo. Predlog Šarčeve vlade – 692 evrov. To je 15 procentov več, kot je trenutno ureditev. Aktualna rešitev po 1. 1., ko bo in ker bo in vem, da bo ta zakon sprejet, predlog naše vlade pa je 136 evrov. To pomeni minus 77 procentov glede na obstoječo ureditev. In v redu, saj je demokratično, da kdo temu nasprotuje, okej, v redu. Mi ne, mi v Novi Sloveniji ne, ker skrbimo za družinski proračun in ne želimo, gospe in gospodje, ureditve, kot je trenutna, da bi tako imenovane bogate, ja, tiste, ki si lahko privoščijo debeli avto BMW za 150 tisoč evrov in več, da bi te še naprej izganjali iz Slovenije, da bi tam plačevali davke, zavarovalne premije in tako dalje in tako dalje. Jaz imam rad svojo državo. Tukaj naj plačajo, ker zdaj, po uveljavitvi tega zakona, kot pravi tudi stroka, ki sem jo v stališču citiral, je to en evropski, sodoben zakon, ekološko naravnan zakon. Tako pravi stroka, lahko da se z njimi tudi kdo ne strinja. Mi pač se, zato podpiramo ta amandma in zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jože Lenart, izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Začel bom pri tem 17. členu. Na Odboru za finance, bom rekel, smo tudi celo s strani predsednika odbora dobili zagotovilo, da je ta amandma, ki smo ga vložili za oprostitev gasilskih vozil, na mestu, vendar smo dobili nalogo, da ta amandma nekako dopolnimo in razširimo. To smo to naredili, in sicer zdaj z obrazložitvijo izgleda takole, da se s predlaganim amandmajem določa, da so plačila davka na motorna vozila oproščena vozila, ki se uporabljajo za izvajanje gasilske službe, gorske reševalne službe, podvodne reševalne službe, jamarske reševalne službe in pa službe za zaščito in reševanje ob ekoloških in drugih nesrečah na morju. Navedeno v prvem odstavku 74. člena Zakona o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami po Uradnem listu 51/06. Ta amandma je zdaj takšen, ki smo ga vložili, in seveda pričakujemo, da bo potem kot takšen tudi sprejet. V nadaljevanju bi pa želel vprašati spoštovano državno sekretarko, če lahko odgovori, kar sem že v samem stališču opozoril, da ob sprejemanju novega, tako imenovanega okolju prijaznejšega davka – tudi novica se je pojavila, da se ravno zdaj znižujejo spodbude za električna vozila preko Eko sklada. Da kar ponovim. V celoti naj bi bil razlog za tako odločitev, da gre za naraščanje obsega spodbud v zadnjih letih in da se cene električnih vozil znižujejo. Za primerjavo pa sem dal seveda ta Renault Twingo R80, po katerem bi po naših izračunih bil zdaj dražji zaradi te uvedbe tega davka kar za 2 tisoč 500 evrov. To je ena zadeva, bom rekel. Vzporedno s tem pa bi želel opozoriti tudi, na kar nas veliko občani opozarjajo, sedanji lastniki in pa seveda tudi potencialni kupci, da infrastruktura nikakor ne sledi širitvi električnih avtomobilov, kajti so tudi zgodbe, ki govorijo o tem, da vstajajo zjutraj ob treh, štirih, da potem namestijo avto na to polnilno postajo, da si ga sploh lahko napolnijo. To pa je popolnoma neracionalno. To se pravi, kaj pa bo država naredila na tem, da bo bolj prijazno in da bodo lastniki električnih avtomobilov lahko tudi normalno uporabili oziroma polnili avtomobile z energijo. Kajti, če to ne bo sledilo, potem je vse skupaj zaman. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vidim, da je še interes za prijavo. Prosim, prijavite se. Najprej dobi besedo Aleksander Reberšek. Izvolite.
Ja, hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Krščanski demokrati verjamemo v gospodarsko okrevanje, davek na motorna vozila pa uresničuje našo programsko usmeritev in to so nižji davki. V lanskem letu smo iz naslova davka na motorna vozila pobrali približno 45 milijonov evrov. Zdaj bomo po novem pobrali samo 15 milijonov. Se pravi, tudi ocena ministrstva kaže v tej smeri, Ministrstva za finance, da bo v družinskih proračunih ostalo 30 milijonov evrov več denarja. Ne vem, kaj je zdaj tukaj narobe, kaj tukaj ni za razumeti. Ljudem bo v denarnici ostalo 30 milijonov več denarja. Ta denar, 30 milijonov, bomo pustili pri družinah, pustili ga bomo pri družinskih proračunih. Drage avtomobile Slovencev pri nas lahko vidite, ampak imajo slovaške registracije. Tudi včasih sem bil sam naiven in sem rekel ta porsche je najbrž od koga iz slovaške ambasade. Pa ni. Je kar od enega Slovenca, ki je registriral svoj dragi avtomobil na Slovaškem in tam plačal vse dajatve. V Levici, kjer absolutno ne razumejo tega zakona, so še naprej za to, da naše davke odganjajo na Slovaško, da se tam registrirajo dragi avtomobili. V letu 2019 smo v Sloveniji na novo registrirali 96 tisoč vozil, dražjih od 150 tisoč evrov pa je bilo samo 10 vozil. Prav ste slišali, 96 tisoč vozil smo registrirali pri nas na novo, dražjih od 150 tisoč evrov pa je bilo samo 10 vozil. Seveda govorim o tistih, ki so bila registrirana v Sloveniji. Ostali so bili registrirani v tujini, recimo na Slovaškem. Denar gre torej v blagajno Slovaške. Denar od registracije vozil, davka na vozila, stroškov registracije in zavarovanja tako ostane v tujini. Po novem pa bodo vsa ta plačila ostala v Sloveniji, ker se tistim, ki so sedaj to počeli, enostavno to ne bo več splačalo in bodo vsa plačila ostala v Sloveniji. Zanimivo pa je tudi subvencioniranje Eko sklada, ker bi rad povedal oziroma poudaril, da ima Eko sklad še staro vodstvo, mi ga nismo zamenjali. No, ta Eko sklad je že od začetka leta za električno vozilo subvencioniral 7 tisoč evrov, potem pa so marca oziroma tukaj nekje subvencijo znižali na 6 tisoč evrov. Glej ga zlomka, v petek, ko je bil zakon o motornih vozilih sprejet na odboru, potrjen, je Eko sklad še znižal subvencijo s 6 tisoč na 4 tisoč 500 evrov, dodatno pa je postavil še kapico, in sicer ne več kot 20 procentov vrednosti avtomobila. Jaz to razumem kot nagajanje naši vladi, ker v Novi Sloveniji resnično vodimo pametno okoljsko politiko. Zahtevamo, da Eko sklad s svojimi potezami ne izniči pozitivnih učinkov znižanja davkov. Dejstvo pa je, da je bil predlog prejšnje vlade istega zakona, govorim o istem zakonu in v povprečju bi predlog prejšnje vlade prinesel 30 procentov večje obremenitve, in to je dejstvo. V Novi Sloveniji imamo drug pristop, zagovarjamo davčne razbremenitve gospodarstva in davčne razbremenitve prebivalstva in s tem zakonom to tudi uvajamo. Nekateri pač vodimo zeleno politiko, medtem ko nekateri drugi vodite rdečo politiko. Kot gasilca me zelo veseli, da bodo davka oproščena gasilska vozila in pa tudi vozila civilne zaščite. Ta predlog zakona prinaša veliko napačnih izračunov, prav tako pa ta predlog prinaša na žalost preveč populizma s strani stranke Levica, ki enostavno trobi svojo mantro, da v tej državi razbremenjujejo bogate, kar je ena velika debela laž. V Novi Sloveniji smo za nižje davke in tudi za poenostavitve postopkov, medtem pa so v Levici za to, da bi državljani še naprej registrirali svoja draga vozila v tujini. Dragi državljani! Še naprej poslušajte Levico in nobeden več ne bo rabil registrirati dragih avtomobilov v Sloveniji, ampak bomo lahko vsi naprej vozili »rdeče jugote«. Hvala.
Hvala lepa. Replika Miha Kordiš. Izvolite.
Glede na vso to argumentacijo, ki smo jo pravkar slišali in prihaja s strani predstavnika stranke Nove Slovenije, se sprašujem naslednje. Glede na to, da ta ista stranka kupuje oklepnike, vsak košta več kot nekaj milijonov evrov, bodo tudi oni sami na obrambnem ministrstvu te oklepnike za nekaj [[…]]
Kolega Kordiš, kje vas ni pravilno razumel? Razpravo o vojaških vozilih [[…]]
Očitno sem bil nepravilno razumljen na točki, kaj pravzaprav zagovarjam v odnosu do tega zakona [[…]]
Replika se nanaša na vašo razpravo [[…]]
[[…]]ja seveda.
[[…]]kje vas ni razumel, ne pa [[…]]
Očitno v tem, ker sem bil deležen očitka, da ne poznam davčne politike. Davčna politika mi je zelo jasna, pa tudi kakšna druga kot davčna knjiga mi je jasna. Recimo tista, v kateri piše, da gre lažje kamela skozi šivankino uho, kot pride bogataš v nebesa. Ampak veste kaj? V Sloveniji mu ne bo treba, ker mu bo Nova Slovenija zrezala davke. Za družinski proračun pravijo. Ja, res, ampak samo, če si med enim odstotkom najbogatejših v tej državi.
Kodriš, kolega Kordiš, replika [[…]]Prosim, da si preberete v poslovniku definicijo replike. To ni razprava. Če želite razpravljati, se prijavite, imate še čas, ne pa uporabljati replike na način, da kršite poslovnik. Ni nobene potrebe za to. Nadaljujemo z razpravo. Besedo ima kolegica Mateja Udovč. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. In lep dober dan še enkrat vsem prisotnim kolegicam in kolegom, državni sekretarki in ostalim! Vedno sama zagovarjam, da se za ljudi, za naše ljudi, lahko največ naredi, če se mi tukaj razumemo, sodelujemo, povezujemo, damo dobre predloge na mizo in s strokovnimi argumenti tudi utemeljimo. Nikakor pa ne samo z besedami populizma, kot jih nekateri zelo radi uporabljajo, izrabljajo in besede izrabljajo tako, kot jim v tistem danem trenutku paše. Če jim danes ustreza, da govorimo o zvišanju, da bi radi imeli zvišane davke, bodo statistiko in izračune temu prilagodili, drugič bodo govorili o znižanju davkov in bodo enako prilagodili statistiko in izračune, da se jim bo v razpravah populizma to tudi zelo dobro izšlo. Da sem sama tudi resnično človek povezovanja in sodelovanja, je v petek na matičnem delovnem telesu bil vložen od ene opozicijske stranke amandma, ki je odprl člen in pustil odprt člen, da danes lahko o njem razpravljamo. To je 17. člen, ki so ga odprli, da bi bili oproščeni plačila davkov prostovoljni gasilci. Ker sem človek, da se povezujemo, sem takrat tudi nagovorila vse koalicijske partnerje, da je to predlog na mestu, vendar ni celovit. Tudi takrat sem opozorila poslance v stranki LMŠ, da niso zajeli celovito, da so izpustili reševalce, gorske reševalce, jamarske reševalce, da so izpustili podvodne reševalce, da so izpustili [[…]]Danes pa še vedno izpuščajo v svojem predlogu vodnike reševalnih psov, še vedno izpuščajo v svojem predlogu enote za prvo veterinarsko pomoč, enoto in službo za radiološko kemijsko in biološko pomoč, enoto za varstvo pred neeksplodiranimi ubojnimi sredstvi in tako dalje. Veste, tudi te enote so tiste ključne enote, ki so nam na razpolago, državi na razpolago, takrat ko jih nujno potrebujemo. Niso samo gasilci tisti in gorski reševalci tisti, ki jih potrebujemo, ki jih najbolj nujno potrebujemo. Zato predloga stranke Liste Marjana Šarca ne bom mogla podpreti. In kot pravim, sem cel vikend delala na tem predlogu, da smo koalicijski partnerji, ko smo v petek dosegli dogovor, da bomo vložili amandma, ki bo zajel celovito vse te službe, vsa ta društva, vse te zveze, da bodo oproščeni plačila DMV ob nakupu vozila, novega vozila oziroma prvič registriranega vozila v Sloveniji. Zato bom podprla amandma k 17. členu, ki celovito ureja. Tukaj ne gre za noben populizem, tukaj gre samo, da se nismo usedli za skupno mizo in pripravili en amandma. Ampak, kot pravim, na srečo koalicijski partnerji smo se usedli za skupno mizo in pripravili svoj amandma, za katerega računam, da ga bodo podprli, in pričakujem, da ga bodo podprli vsi poslanci tega sklica. Če se vrnem tudi še malo na razpravo ostalih, kar se tiče ukinitve luksuznega davka. Poglejte, ko se pogovarjamo o luksuznem davku, da ne bo kakšne pomote, luksuzni davek plačujejo samo tisti, ki kupujejo izredno draga vozila. In dejstvo je, da ne samo podjetniki, majhni podjetniki, ki imajo ta denar, odpirajo podjetja v drugih državah članicah Evropske unije in tam registrirajo svoja vozila in se izogibanju plačilu davkov v Sloveniji. Bom prebrala eno sporočilo ene državljanke, ki ga je napisala, ker sem opozorila tudi že na seji odbora, kako sistem omogoča, da se zaradi teh visokih davkov v Sloveniji izogibajo podjetja plačilu davkov, kot so rent a car in je napisala takole: »Avtomobile, ki smo jih dobili s Češke, smo lahko eno leto imeli na čeških tablicah. Večino smo jih po šestih mesecih vrnili nazaj na Češko na šleparjih, lahko pa smo jih, teh je bilo bolj malo, po enem letu preregistrirali na slovenska vozila.« Tukaj se vprašam, zakaj Levica nasprotuje pravzaprav ukinitvi luksuznega davka? Komu dela uslugo? Komu dela uslugo, da se luksuzen davek dejansko ukinja? Mogoče tujim državam? Ker ta vozila tukaj niso samo eno vozilo na eno gospodinjstvo. Če pogledamo rent a cari. Rent a car služb je v Sloveniji veliko. To se pravi, obremenjujejo pa ta vozila našo cestno infrastrukturo, našo javnofinančno blagajno, izogibajo se davku, plačilom davka, ne enemu, najmanj pet sem jih naštela v stališču. In če pogledamo davčne lestvice. dve leti , dve leti – obe vladi sem opozarjala, na hearingu oba ministra, tako dr. Bertonclja kot gospoda Širclja sem opozarjala na spremembo te zakonodaje, ki je danes tukaj in zato jo zelo pozdravljam. Zakaj? Zaradi tega, ker je dr. Bertoncelj predlagal lestvico, ki bi maso ljudi – maso naših državljank in državljanov – spravila v stisko, da bi morali plačati večji davek, več davkov ob nakupu novih vozil. Kot je povedala gospa državna sekretarka: za clio bi morali po lestvici plačati 249 evrov, danes, po današnji lestvici 66 evrov; za pando 466 evrov, po naši obstoječi lestvici 144 evrov. In za golf, ki ga ima skoraj vsako drugo gospodinjstvo, 650 evrov, če danes ali jutri ne bomo sprejeli tega zakona. Ko navajamo, res je, statistiko lahko obračamo tako, kot nam odgovarja. Enkrat govorimo o vrednostih, enkrat govorimo o procentih, enkrat govorimo o avtomobilih z veliko vrednostjo, enkrat z malo. Jaz se pa vprašam, državljanke in državljani, katerih vozil imamo več. Katerih vozil? Kje, s kakšnimi vozili se največ mi vsi skupaj vozimo? Ja vozila, ki so v vrednosti med 8 tisoč ali pa 5 tisoč, pa 15 tisočimi evri. V tem rangu je največja masa vozil. In tem ljudem in tem državljankam in državljanom bom danes s tem zakonom znižali dajatev. Za ljudi. Za ljudi! Električna vozila pa sploh ne bodo imela nobenega davka več. Ko se pogovarjamo o električnih vozilih, se retorično vprašam, res je, okoljsko, brezogljično, so trenutno najboljša, ampak z okoljevarstvenega vidika pa se vprašamo, ali je to res. Ali je to res? Kam pa bodo šle baterije? Ali smo se vprašali, kaj bomo delali z baterijami, vsemi baterijami, toliko tisočih avtomobilov, toliko milijonov avtomobilov. Na kakšne načine jih bomo reciklirali? Ali jih sploh bomo? Kam jih bomo dajali? Koliko bo to vse skupaj stalo? Da se sploh ne vprašam o električni infrastrukturi. Ali si predstavljate, da imate blok, v njem 50 stanovanj, 50 avtomobilov, 50 električnih avtomobilov? Kam pa jih bomo priklopili? Tudi luči ne boste prižgali v stanovanju, ker bodo toliko elektrike porabili. Da sploh ne omenjamo, da soglasja za električne polnilnice, je skoraj po današnji obstoječi zakonodaji misija nemogoče. Celoviti pristopi. Ja, se strinjam, danes absolutno so električna vozila moderna kot okoljsko varna vozila. Pa še nekaj, da si nalijem čistega vina. Pri obravnavanju in pripravljanju in sprejemanju zakonodaje nam mora biti danes v tem času glavni cilj pomoč gospodarstvu. Sprejemati moramo odločitve, ki bodo kolesje gospodarstva ponovno zagnale in nas približale stanju, ki smo ga imeli pred pandemijo, ne pa, da bomo ustavili gospodarstvo. Zavedati se moramo, da je v Sloveniji v avtomobilski industriji zaposlenih 40 tisoč državljank in državljanov. Pa ne govorimo samo o Revozu. 100 večjih in srednje velikih podjetij je vezano čisto na avtomobilsko industrijo. Njihovi dobavitelji, če še te prištejemo, jih je pa jih je v skupnem številu 500 podjetij v Sloveniji, ki so vezana na avtomobilsko industrijo. In danes je zaradi pandemije ogroženih 10 tisoč delovnih mest, če mi ne spodbujamo avtomobilske industrije, da se kolesja gospodarstva na področju avtomobilske industrije vrtijo. Saj če ste poslušali stališče, ki sem ga pripravila, v Nemčiji ima avtomobilska industrija cirka 30-odstoten upad prihodkov. In sledila so že danes odpuščanja, odpuščanja ljudi v času epidemije! Francija in Nemčija sta skupaj strnili politiko, da bosta pomagali celotni avtomobilski industriji in sta milijone namenili za to pomoč, samo da se kolesje ne bi ustavilo. Mi se moramo zavedati, da imamo v nemških avtomobilih, skoraj v vsakem avtomobilu en sestavni del iz Slovenije, ki ga proizvedejo naša podjetja. In če se avtomobili ne bodo več prodajali, potem poslušajte, vemo, kaj sledi. Da ne bomo jutri imeli sejo, da se odpušča ljudi zaradi tega, ker ni posla. Danes je čas, danes moramo sprejemati politike, da jutri ne bo odpuščanja, da se kolesa bodo vrtela. Zato predlagani zakon ocenjujem kot dober zakon. Kot zelo dober zakon, ne populističen, ampak za dane razmere odličen zakon. Zakon točno tak, za katerega sem se zavzemala že celi dve leti, zato ga bom z veseljem podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika Jože Lenart. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, če dovolite, bi jaz to repliko spremenil v razpravo, če boste dovolili potem.
V naslednjem krogu.
Ja, hvala.
Ja, seveda. Naslednji dobi besedo Dušan Šiško. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Saj se nisem mislil prijaviti, ker sem v stališču nekaj stvari že povedal, vendar zaradi razprav poslancev sem pa kljub temu razmislil in sem se prijavil, in bom takoj začel s to zadevo. Vsi govorite o teh avtomobilih, ki so registrirani v tujini. Zdaj pa meni lepo razložite in vsem državljanom in državljankam. Avto v tujini s tujo registracijo lahko voziš, če imaš podjetje tam. Zdaj pa vi meni povejte, tako kot sem v stališču že povedal, ali kdo kontrolira te avtomobile, ali so to slamnata podjetja, ki samo vzamejo provizijo, da registrirajo, avto kupiš v Nemčiji, greš na Češko, Slovaško, registriraš in se pripelješ sem. V stališču sem povedal jasno, da Furs in policija svojega dela na tem področju ne opravljata. Vam bom povedal primer. Kolega je kupil avto v Nemčiji lansko leto, prinesel vse papirje, Furs še danes preverja, kje je kupil ta avto. Še danes preverja! In da ga je lahko registriral, je plačal 5 tisoč evrov več in so mu na Fursu rekli, ko bomo dobili dokumente, boste dobili povrnjeno ali pa registrirajte avto za vsakih 14 dni. In to je problem v Sloveniji. Potem naprej, danes od nobenega nisem slišal, kaj bo ta zakon prinesel za lastnike, ki so lansko leto kupili avto v višini 100 tisoč evrov, po enem letu je vreden nekje 80 tisoč evrov. Ta isti avto, ki je bil lani 100 tisoč evrov, bo s tem novim zakonom 80 tisoč evrov. Torej, kaj smo naredili? Rabljenih vozil bomo imeli polno, cena rabljenih vozil bo padla. Začeti bo treba razmišljati, ali bodo hiše trgovske sploh še vzele v račun stari avto in če se bo nekomu splačalo tak avto dati v račun ali bo država začela razmišljati o avto odpadih, da se bodo tam avtomobili zapeljali. Kajti, če me spomin ne vara, ko je avto star 12 let, ga moraš dvakrat letno peljati na tehničnega. Mi bomo imeli polno starih avtomobilov, tako kot so določeni kolegi rekli, da si ne bodo mogli privoščiti novega avtomobila. Naprej, ko se spomnim, me kar glava zaboli. Govorimo o neki ekološki Sloveniji. Vse lepo in prav. Ekološko subvencijo za hibridna vozila ste ukinili zaradi tega, ker ste zmanjšali emisije s 115 na 80. Pa ljudje božji, kaj vam je!? Radi bi imeli po eni strani zeleno Slovenijo, po drugi strani pa onemogočite ljudem, da kupijo hibridna vozila. Upam, sicer ne vem, katera vlada je to naredila, da boste tehtno razmislili in vrnili nazaj subvencije za hibridna vozila. Tako bi res prosil odgovor – danes je državna sekretarka tukaj –, kaj boste naredili z rabljenimi vozili. Tisti lastniki, ko bodo drugo leto želeli prodati avto, ki so ga lansko – lansko – leto kupili oziroma predlani, dali veliko za njega. Kakšen strošek oziroma kakšna cena bo še tega vozila? Hvala.
Hvala lepa. Naslednji dobi besedo dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Poslušam tole in če nas kak marsovec gleda, ki lahko prevaja v ali iz slovenščine, je verjetno prišel do sklepa, da je največji razvojni izziv Slovenije, a si bomo lahko kupili avtomobile, ki bodo stali nad 100 tisoč evrov in ali bomo za to plačali čim manj davka. V nekih družbah, ki so drugačne kot Slovenija, ki mislijo sami sebe, so davki usmerjevalci razvoja. Pri nas žal v glavnem temu ni tako. Dostikrat v šali rečem, pa dokaj resno mislim – ja, jaz sem za maseratije, maserati za vse, ampak kot javno prevozno sredstvo, ker imam rad dober dizajn. Pa če sem oseben, seveda zaradi teh ukrepov, ki so, sem zadnjega pol leta prisilno mobiliziran, moral sem si kupiti nek avto, naredil sem 15 tisoč kilometrov, 15 jurjev je pa maksimalno denarja, kolikor dam za nek rabljen avtomobil. A veste. In dokler bomo poslanke in poslanci oziroma večina vas obsedenih z avtom in dokler bodo tudi podjetniki tako obsedeni z dragimi avti, smo mi v buli oziroma bom rekel kar po domače: razvojno v kurcu. Ja, dragi moji, pa ne mislim na tistega avstrijskega predsednika vlade. Če bi jaz bil uspešen podjetnik kot kolega Marko, bi se na šiht vozil s pipistrelom, ne pa z avtom, ker tudi čas šteje pa manj onesnaževanja. Če bi resno mislili na davke, bi naredili tudi tako davčno politiko, da bi kak uspešen podjetnik, namesto da bi si kupoval drage avte, imel ne vem, zbirko kvalitetne slovenske grafike. Ali bi pa kupil tri platna gospe Dobrajc, ki jo zelo cenim kot slikarko, ali pa Joni Zakonjšek ali pa koga drugega, tretjega. Danes, ko sem brzel na šiht po nekaj sestankih iz Maribora, je na radiu slučajno bila knjiga leta Plan B novinarja Videmška. In kolega Šiško je lepo povedal, po eni strani bi butično petzvezdično, zeleno, turistično, uper duper Slovenijo, po drugi strani nam bo pa zdaj glavno, a si bomo lahko kupili neko makino, ki bo imela 4 litre, pa bo lepo brundala. Mislim, ne gre to skupaj. Še naprej zgodba. To zdaj, ko vi pravite, 29 milijonov bo ostalo. Prvo je ta predpostavka dvojno napačna. Napačna je na tem, ker se bo manj avtov prodalo, letos pa naslednje leto bo ta znesek nižji. In seveda se je treba tu vprašati, komu in kako. Ko nek dolgoletni vodja poslanske skupine in poslanec z dosti več staža kot jaz reče, da osebni avto je nujno zlo, se moramo vprašati, zakaj. Zaradi neodgovornih napačnih politik! Pa ne samo, da je nujno zlo. Štirim petinam upokojencev in upokojenkam, o katerih vsi radi tako na veliko se mečete, kako ste za njih, je avto predrag strošek. Dobri polovici zaposlenih je avtomobil predrag strošek. Moja mati ima 500 evrov penzije, pa zdi se mi Mahničeva tudi tam nekje, ko sva se enkrat pogovarjala. Kupiti si nek kinder jajček od avta, kasko ga zavarovati, je to tri leta fucking penzije samo za to. O tem bi se morali mi pogovarjati. A veste. Zdaj pa krščanski demokrati so za državljane. Za koliko? Za 300 državljanov? Pa mogoče bodo Slovaki še malo spustili ceno. Pa če se že pogovarjamo o Slovakih, bi rad, da epidemijo tako uspešno pedenamo kot Slovaki, ki nimajo na milijon čez tisoč umrlih z ali zaradi covida, ampak jih imajo tam nekje – koliko? 230, nekaj takega, ko sem nazadnje gledal. Skratka, so štirikrat boljši. Zdaj mi bi morali reči celotni parlament, če resno mislimo zeleno Slovenijo, se bomo prizadevali, da se bo leta 2025 v Sloveniji registriralo zgolj 60 tisoč avtomobilov in od tega bomo z ustreznimi davčnimi politikami, da jih bo toliko in toliko električnih. Jaz bi se danes rad pogovarjal o elektrifikaciji Slovenskih železnic, pa nisem čisto proti temu, da se kupi taka dizelca nova, kot so se zdaj kupile, pa tisto so skoraj rolls-royce med vlaki. Me veseli, ker ko imamo ujmo, pa elektrifikacija pade, dizel vlak lahko fura. Ampak evo, gledam kolega podpredsednika, tam, do vaših koncev – pa saj to je za Guinnessovo knjigo, koliko pacamo tisto železnico skupaj. To je za, ne bo rekel za ustreliti se, ker me je ena gospa opozorila, kaj ta Trček toliko o tem govori. Veste, o tem bi se morali nekaj vprašati. Na Norveškem so se že v 90-ih letih usedle vse parlamentarne stranke, pa kar nekaj izvenparlamentarnih, pa razen kakega Grimsa, so vsi dojeli, da se dogajajo podnebne spremembe, in so se odločili, kaj se bodo šli. Seveda boste rekli, oni imajo nafto, mi je nimamo. Je tam malo licemerstva, pa tudi če bi mi imeli tisto nafto, bi tiste peneze dejansko zagonili. Veste, zdaj na veliko se delati populizem okoli tega zakona, pa saj v ozadju te direktive je zelo jasno. Neke ključne največje evropske države so tudi malo zaspale v razvoju, delajo avtomobile in bi jih rade prodale, ostajajo jim na lagerju. Pojdite na Google gledat, boste videli kaka letališča opuščena, polna tega nekega plehovja. Mi bi dejansko morali razmišljati, kako iz znanja slovenskega avtomobilskega grozda misliti jutri. Drugače to, kar je govorila kolegica Udovč, nas bo prehitro udarilo po glavi. Veste, zdaj se na veliko napihujete okoli tega v državi, kjer imamo genialca, ki neko navadno Mazdo5 tako predela, napolni baterije in se pelje do Dubrovnika. Imamo drugega genialca – kako se že piše, gospod Detela –, ki je eden največjih strokovnjakov za razvijanje elektromotorjev. Jaz bi se o tem rad tukaj pogovarjal, namesto tega cenenega populizma z obeh strani ulice, ki se ga greste. Kako bomo spremenili Slovenijo, da avto ne bo več nujno zlo? Kako bom vzpostavili ustreznejši javni potniški promet, seveda zavedajoč se izredne razpršenosti poselitve v Sloveniji. Tudi zdaj smo silom prilike bili delo od doma, pa ne drži tisto, kar je gospod Kralj nek video posnel, pa ga umaknil, folku se je fržmagalo, ko so tisto gledali. Mi bi morali tudi razmišljati, kjer locirati neko dejavnost, da bo manj teh poti. Mi bi morali tudi razmišljati, da nismo vsi sužnji Luke Koper – z vsem dolžnim spoštovanjem do Luke Koper. Tovor Luke Koper ne ponikne na Kraškem robu, pa se potem, ne vem, pri Budimpešti splazi ven. Ropota po celi Sloveniji. Ključni onesnaževalec zraka je promet. O tem se pogovarjajmo. Po eni strani bomo tulili zeleno, po drugi, ajde teh 127 avtov, ki bo registriranih na novo v Sloveniji, bo znotraj avtov bolj onesnaževalcev od nekega hibrida, ki ga kolega Šiško vozi. O tem se pogovarjajmo, pa razmišljajmo. Mislim, meni gre že na bruhanje od tega praznega populizma. Če smo vsi tako za upokojence, zakaj morajo upokojenci kupovati avto, pa ne samo upokojenci. Nekdo iz moje rojstne Bele krajine, če mora čez Gorjance, čez hrib hoditi na šiht, pa tudi kaki kolegi; evo, gledam tukaj kolegico, Nova Slovenija, ki smo se pogovarjali, pa so še bolj kraji, ne bom rekel odročni, ampak zapostavljeni, kot kjer si ti doma, sta dva starša, vsak na svojem šihtu, en otrok dela, drugi otrok mora nekam na faks hoditi, pa mora nekdo na podeželju si štiri avtomobile kupiti. To so problemi. O teh problemih začnimo nekako resno razmišljati, ne pa se tukaj napihovati, vau mi smo ful za biznis, Levica ful za biznis ni. Ko sem vas poslušal, sem se spomnil, kot študent sem s Kiskom Dušanom Jesihom štopal – kdaj je bilo to, leta 1990 – po Nizozemski in nam ustavi nek gospod. Se začneva pogovarjati, doktorat ekonomije, spisan doktorat iz sociologije, ga ni zagovarjal, uspešen podjetnik, fural nas je tam z nekim 25 let starim avtomobilom, zadaj je imel neke dele, pa sem mislil, da je to njegov biznis. Je rekel: »Ne, ne, pa meni je ta avto v redu, všeč, dvakrat sem že motor menjal, zdaj bom še menjal, malo, neko plehovje [[…]]« In to je to, to je meni podjetniško razmišljanje. Čakaj, pa da si ti resno misleči, uspešen podjetnik, pa Trčki smo izvorno izdelovalci klobukov s Češke oziroma z Moravske, kajne, pa ne boš fuknil 100 jurjev ali 150 jurjev v avto [[…]]Verjetno bom dal to rajši v firmo, v razvoj, ali bom dal v lokalno skupnost, ali bom oddal v moje zaposlene. A veste. Tu imamo mi tudi zelo izkrivljen razvojni model naše družbe, ki ga moramo spremeniti. In to, ko zdaj poslušam vas, se mi zdi, da tega niti ne razumete, kaj šele, da bi nekako poglobljeno razmišljali. Pa za konec še dve osebni zadevi. Jaz sem svoj maserati dal v knjige. Od 15. leta jih kupujem, obrestno obrestno, koliko sem študiral, s katerokoli damo sem živel, me je zaradi tega kregala, a pa seveda mi je všeč BWM 328, letnik 37 pa 38, 36. Če bi Franci Breznik bil tu, bi vedel, o čem se pogovarjava, kajne. To je meni en najlepših, najljubših avtov, pa tisti avto ima manj kot dvolitrsko mašino, pa zdi se mi, da je prvi imel hidravliko. Zelo mi je všeč tudi seveda Jaguar tip 3 – moja letnica rojstva, 1969 –, ampak z lahkoto živim, nekako, brez tega. Kar pa zadeva gasilce, moram se enkrat oglasiti resno na to temo. Vsi se tako mečete naprej okrog gasilcev. Pa gasilstvo je ena redkih lepih zadev v Sloveniji, kjer se ne skregamo, pa še tam se kje skregajo, tam, v Pojbičevih koncih so se nekaj kregali [[…]]Dajmo se malo manj napihovati glede tega. Pa to vam govorim kot človek, ki se je rodil v podružnični osnovni šoli, ki je ratala gasilski dom, to vam govorim kot človek, ki je bil s Fundečkino Štefko, ona najmlajša gasilka, jaz najmlajši gasilec Prostovoljnega gasilskega društva Vinica in celo več. Vas 89 ima imuniteto, meni ste jo vzeli. Jaz sem prapravnuk Antona Trčka. 18. septembra, en dan, ko vi proslavljate rojstni dan Janeza Janše, 1869, se je v Metliki začelo gasilstvo, pa se ne razpihujem glede tega. Če bi verjetno bil z one strani ulice, bi to na veliko dajal gor in dol. Kar zadeva gasilstvo – ne vem. Lahko kolega Pojbič me v uniformi [[…]]Z Mahničem ju pošljem po burek! Malo se umirimo pri teh razpihovanjih, pa končno začnimo razmišljati. Tu se strinjam s kolegico Udovč. Ampak to, kako vi zdaj ubesedujete okrog tega zakona, okrog avtomobilov, velika večina vas, pa to je razvojni model, dragi moji, boomerjev 50-ih, 60-ih let preteklega stoletja. To ni razvojni model neke države decembra leta 2020, ko bo po eni strani prišel Počivalškov Zdravc, pa bo govoril zeleno, pa gor pa dol. Dejstvo pa je, da glede uresničevanja tako imenovanih zelenih politik, podnebnih zavez, je Slovenija ena od najslabših članic EU in mi bomo rešil to s preknjiženjem nekih avtomobilov v Slovenijo, sočasno z razvrednotenjem teh avtomobilov. Veste, dokler bo v Državnem zboru 90 nas, vsaj 60 vas, ki boste gledali, kak avto boste imeli, dokler bojo v tem državnem zboru ljudje, ki dobijo mandat, pa si grejo takoj kupit dober avto, potem pa zaradi tega mi ne moremo imeti volitev, ker ga imajo na lizingu ali ker ga moramo plačevati, do takrat bo vedno več izobraženih naših vnukov in vnukinj. Pa kolega Lisca gledam, jaz bi rad, da so najini otroci tu – tri sinove imaš, slučajno sem prebral na vašem portalu –, živeli tukaj, pa da ne bi bili obsedeni z avtomobili. Naj bojo, ne vem, zaradi mene obsedeni z robotiko, z geronto tehnologijo, z mehanotroniko, s takimi zadevami. Pa da lahko ostanejo živeti v domačem kraju, da imajo tam kvalitetno javno šolstvo, zdravstvo, kulturo. To! Ne pa sedaj, o bože mili, sedaj je pa to najbolj pomembna zadeva na svetu pa za Slovenijo je, da bo nekdo lahko kupil maseratija pa za njega manj plačal. Pa niso bili lobisti od maseratija pri meni, je meni pač eden najljubših avtov. Človek mojih dimenzij se mu avto začne pri GT. Tako pač enostavno je. Za mene so avto vlaki Slovenski železnic pa upam, da bom kmalu se lahko spet vozil z njimi. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Za v bodoče, kolega Trček, vas prosim, da ste do kolegov, ki sedijo v dvorani ali pa jih tu ni, spoštljivi. Drugič. Pričakujem, da boste kakšno pametno temo uvrstili na dnevni red seje Državnega zbora, ker ste očitno samo vi tisti, ki se znate pogovarjati o pametnih stvareh. Kakšen pisni izdelek prosim od vas. Pri teh temah, ki so, vam pa predlagam, da se omejite na vsebino. [[oglašanje iz dvorane]] Seveda boste dobili. Tako da bodite previdni pri takšnih stvareh. Če imate boljše vsebine, jih predlagajte in bomo razpravljali o njih, da ne bomo samo neumnosti govorili v Državnem zboru. Gospod Trček, imate besedo za postopkovno.
Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, 20 let ste v Državnem zboru in zelo dobro veste, da ste sedaj kršili Poslovnik Državnega zbora. Vi vodite sejo, ne komentirate. Ko hočete komentirati, parlamentirati z menoj, se presedite med nas in se prijavite za razpravo. To je moj postopkovni predlog. Ne se bati, bo mojih tudi pisnih izdelkov. Jaz nisem bil žaljiv do nobenega kolega, samo sem resno opozoril tudi v luči naših otrok in otrok njihovih otrok, da je razvojni model, ki ga trenutno misli večina slovenske politike [[…]]
Pripravite besedilo. To je eno. Drugo pa, kolega Trček, samo povejte mi, kateri člen poslovnika sem kršil? Niti enega. [[oglašanje iz dvorane]] Saj vam bom dal besedo, ampak niti enega, ker imam pač določene pravice pri vodenju seje. Izvolite, gospod Trček.
Imate tudi dolžnost in ne pravice. Kršili ste dolgoletno prakso, da dokler ni prišla Janševa vlada, predsedujoči ne komentira. Predsedujoči vodi sejo. Drugič, nikoli v parlamentarni praksi se ni bilo treba sklicevati na člen, ko zahtevaš postopkovno. Lahko pa to začnem delati, ker veste, kolega, da tukaj nisem toliko slab [[…]]
Če se sklicujete na poslovnik, potem citirajte poslovnik! [[oglašanje iz dvorane]] Seveda je potrebno, ker kršitev poslovnika je pač povezana s kršitvijo člena in predsedujoči ima pravice po tem poslovniku, neposredne. Lahko jih preberete. Sicer sem vas iz vljudnosti pustil, ker vas nisem hotel motiti, ampak predlagam za naprej, bodite spoštljivi do kolegov. Niso, ne vem, tam neki butlji pa ne vem kaj pa tako naprej, so tukaj po istih principih kot vi, to je eno. Drugo pa vsebine. Če oporekate tam, kjer so vložene in ki so na dnevnem redu, pripravite svojo; boljšo, kvalitetno, vsebinsko, znanstveno ali kakorkoli hočete. Postopkovno, gospod Trček.
Še vedno kršite poslovnik in predsedujoči ima predvsem obveze, ne pa neke pravice. In v členu poslovnika nikjer ne piše, da bi jaz moral povedati člen, na katerega se sklicujem. Kot dolgoletni poslanec, če hočete to, imate Komisijo za poslovnik, pa naredite to spremembo. Takrat mi boste to lahko zahtevali, do takrat ne. S tem zaključujem to [[…]]
Samo tukaj neposredno piše: »Poslancu, ki želi govoriti o uporabi poslovnika.« ne parlamentarne prakse, ampak poslovnika in ste kršili to določbo. Predlagam, da nadaljujemo z razpravo. Naslednji ima besedo Tomaž Lisec. Izvolite.
Hvala, podpredsednik, za dano besedo. Spoštovana državna sekretarka, spoštovani minister, ki tukaj že čaka. Vsem skupaj lep pozdrav! Jaz se bom držal tega, kar je bilo rečeno tako s strani predsedujočega kot tudi s strani predhodnika. Konkretno se pogovarjajmo, ampak potem smo skoraj 15 minut poslušali o razvojnem delu in, kot bi rekli naši južni sosedje, o svemu in svašta. Še vedno mislim, da govorimo predvsem o Zakonu o davku na motorna vozila. Za tiste, ki so danes govorili o vsem, bi predlagal – pa bom zato kar prebral, da bodo vedeli, o čem govorimo: »V korist davčnim zavezancem za spodbujanje potrošnje in s tem tudi podpori celotni gospodarski panogi od domačih dobaviteljev sestavnih delov za avtomobilsko industrijo, proizvajalcev v Sloveniji do dobavitelje vozil in tako naprej je treba preprečiti precejšnje zvišanje obdavčitve vozil, ki bi lahko prišlo s 1. 1. 2021.« Torej v korist davčnim zavezancem – o tem malo kasneje glede davkov; spodbujanje potrošnje, ki bo nujno potrebno po koncu te epidemije; s podporo celotni gospodarski panogi – Slovenija je znana po tem, da smo eni verjetno največjih, sicer ne po finančni možnosti, ampak glede na našo majhnost države, koliko vlagamo v avtomobilsko industrijo velikih svetovnih podjetjih. V moji občini je eno izmed večjih podjetij, ki bom rekel ni da ni, da ne dela za vse evropske velikane avtomobilske industrije. Verjamem, da bo tudi njim ta zakon prišel zelo prav, da ne bodo samo gledali, kaj se dogaja v Nemčiji ali v Franciji z avtomobilsko industrijo, ampak da bo tudi ta država njemu prisluhnila. Za začetek dovolite, preden se obrnem na sam amandma, nekaj zadev. Osebno sam zagovarjam celotno svoje življenje, od fakultete, na kateri sem bil zaradi tega tudi dokaj neprijazno sprejet med določenimi profesorji, glede davkov približno dve tezi. Ena je to: nizki davki in visoke kazni. Pri nas imamo pa kaj – visoke davke. Namesto da bi imeli neke splošne evropske primerljive standarde, ne, pri nas imamo radi visoke davke. In drugo načelo, ki se ga držim, je to, da če imamo nižje davke, dajmo več ljudem in več vzemimo državi, ki je – to pa upam, da se lahko vsi strinjamo, ne glede na oblast – preveč potratna. Ravno zaradi takih zadev, ki ne pridejo v zakone, kot je tale, se dogaja to, kar so danes nekateri že govorili. Ne samo da se avtomobili registrirajo na Slovaškem ali kje v davčno bolj sprejemljivih državah, ljudje se fizično selijo, predvsem pa podjetja selijo svojo pravno identiteto v države, kot so Slovaška. Zakaj večkrat omenjam Slovaško? Sam sem že drugi mandat član skupine prijateljstva s Slovaško in moram reči, da jih vsaj na področju gospodarstva občudujem. Točno vedo tisto, o čemer gospod Trček fantazira – razvojni model. Ko smo, mislim da, pred šestimi leti, imeli srečanje s s češko in slovaško veleposlanico, so znale našteti vsaka pet zadev, ki so za njih pomembne, in pri vseh je bilo spodbujanje gospodarstva z nizkimi davki. Ko so potem pa nas, poslance člane skupine prijateljstva vprašale, kaj pa so vaši razvojni modeli v Sloveniji, smo pa našteli od ministrstva A do ministrstva Ž, pa še znotraj Ministrstva za gospodarstvo smo rekli energetika, turizem, vinogradništvo. Skratka ni da ni, je pri nas vse prioriteta. Imamo pa bolj nič od nič kot pa kaj od resnih prioritet. Skratka, ta zakon podpiram že samo s tega vidika, kot sem rekel, da zasledujemo politiko nizkih davkov in da ljudem nekaj ostane in ne pristaja na neko logiko, češ, kaj pa potem, če bodo zdaj enega, ki si želi kupiti nek povprečen avto, golf, ki jih je baje največ v Sloveniji, pa on privarčuje 650 evrov, ampak ta bogati pa ne sme privarčevati nič. 650 evrov bo na račun tega davka privarčeval kupec v Sloveniji od 1. 1. naprej, če se bo odločil kupiti golfa. 650 evrov. Kje in na kakšen način jih bo zaslužil, je njegova stvar. Upam, da jih je zaslužil pošteno, s trdim delom in brez utaje davkov. Ampak 650 evrov se bo njemu oziroma njegovi družini poznalo v denarnici. In potem poslušamo: »Ja, kaj pa potem!« Ni res, vprašajte ljudi, 650 evrov, koliko to pomeni tistim ljudem, na katere naj bi se tisti, ki temu nasprotujejo, na njih sklicevali. Druga stvar, ki je, jaz sem bil zraven leta 2012, ko smo v času krize sprejemali tako imenovani luksuzni davek. Marsikomu ni bil ta davek všeč, ker tudi sam osebno sem – še enkrat – prepričan, da z visokimi davki deloma neumnosti, ampak smo rekli okej, če je vojna, je vojna za vse. Takrat smo sprejeli luksuzni davek, ki ga s tem zakonom odpravljamo. Predolgo je bil ta luksuzni davek v veljavi, ampak leve vlade, ki so tako govorile o tem, kako je treba Zujf in vse ostale ukrepe iz tistih izrednih situacijah ukiniti, niso imele ne poguma ali pa morda ne znanja, da bi takšne anomalije v normalnih situacijah odpravile. Skratka, približujemo se temu, kar je v Evropi znano pod pojmom normalnost. Tukaj glede financ pravijo, da ni mogoče izmeriti. Jaz pa mislim, da bodo številke še večje. Mislim, da so ljudje sedaj v krču in glede na to, kaj se dogaja tako znotraj zdravstvene situacije v Evropi in v svetu, ko vsi skupaj čakamo odrešitve in končanje te epidemije, da bodo ljudje z veseljem pogledali, kaj se je v tem času spremenilo in kaj se sedaj lahko lažje in boljše privoščijo, kot bi si v času epidemije ali pred epidemijo. Hočemo ali nočemo, brez avta nam živeti ni, pa lahko sanjamo o ne vem kakšni super razvojni prihodnosti. O tem govorijo ljudje v bistvu, ki imajo neko tako čudno logiko. So proti celotni električni energiji. Ali je to iz TEŠ, iz nuklearke, je hidro, vetrna, sončna; skratka, vsi so proti električni energiji, spodbujajo pa 100-odstotno zastopanost avtomobilske industrije z električnimi avtomobili. Ne gre skupaj! Imamo celo enega izmed bivših predsednikov vlad, ki je rekel, do leta 2030, če se mi zdi do leta 2050, se bomo vsi v Sloveniji vozili na električna vozila. Temu gospodu predsedniku Vlade ni nobeden dal takega listka pred mizo, da bi ga vprašal, če sploh ve, kaj je kakšna megavatna ura, kilovatna ura, koliko proizvedemo v Sloveniji, koliko plačamo CO2 popolno in toliko naprej, da ne bom začel s področja motornih vozil na energetiko, o kateri velikokrat prevečkrat o njej govorimo, pa premalo ljudje poznajo zadevo. Skratka, za odpravo luksuznega davka, mislim, da je skrajni čas, da se to tudi uredi. Naslednja stvar, o kateri je bilo danes ponovno govora – odprava administrativnih ovir. Kdorkoli je kadarkoli kupil avto, ga je kar strah. Najprej imaš probleme s prejšnjim avtom, potem imaš probleme z novim avtom, pa imaš probleme s kupcem, ne glede na to, ali je fizična ali pravna oseba, pa imaš potem zavarovanje, pa plačilo tega, pa plačilo onega. Tu je kar nekaj zadev, ki se tičejo administrativnih ovir. Skratka tistega, kar smo v tej vladi tudi napovedali, da bomo začeli delati dvoje: manjše davke in pa manj administrativnih ovir. Dve muhi na en mah v enem zakonu, o katerem eni pravijo, da se razpihujemo. Razpihujejo pa se ravno tisti. Samo če bi si nasprotniki zakona prebrali uvod v odpravljanju administrativnih ovir, bi lahko rekli, no, nekaj pametnega s tega področja, ampak seveda verjamem, da marsikateremu poslancu levega političnega pola problematika odpravljanja administrativnih ovir ali ni prioriteta, ali je ne razume, ali pa celo niti ne želi spodbujati. Sedaj glede okoljskih ciljev. Saj vemo, zelena Evropa in ne vem kakšna Evropa, ampak mi prihajamo s tem zakonom v evropsko primerljive okoljske modele izračunavanja davkov na motorna vozila. Ampak spet imajo nekateri probleme, tako da se resnično čudim, ali res v tej svoji ihti antijanševa vlada razpravljajo ali pa niti ne preberejo zakone. In sedaj k amandmaju, o katerem je bilo danes veliko premalo govora. S tega mesta tudi pohvala tako tistim, ki ste že na odboru razmišljali o tej smeri oprostitve davka na motorna vozila, predvsem pa to, kar je koalicijskim poslancem, na čelu z gospo Matejo, ki vem, da se je res borila ne samo znotraj koalicijskih strank, ampak tudi z ostalimi deležniki, da to izpeljemo. Meni osebno, ko govorimo o oprostitvi davka na motorna vozila za tako pomembne funkcije, kot jih ta amandma obsega, premalo govorimo. Vsi se, ja, radi hvalimo z gasilci, če že nismo gasilci – sicer sam sem tisti izprašani gasilec, prva stopnja – ali pa z njimi sodelujemo, s predsedniki in tako naprej, se jim zahvaljujemo ob, na žalost, prevečkrat različnih nalogah, ki jih opravljajo, da se njim to naredi. Globoki poklon predlagateljem in pa vsem nam, ki upam, da bomo soglasno to podprli. Civilna zaščita – v teh časih brez nje si ne predstavlja nobeden župan resnega spoprijemanja z epidemijo in lahko se jim zahvalimo tudi tako, da jih v bodoče oprostimo davka na motorna vozila. Ja, morska služba, gorska reševalna služba, ki nista ravno iz mojega lokalnega področja, ampak na primer Enota za prvo veterinarsko pomoč – imajo avtomobile. Kako se jim bomo zahvalili? Ne samo v tem času epidemije, ampak tudi na splošno pomagajo. Ko predvsem na Odboru za kmetijstvo večkrat govorimo o zaščiti živali tudi s področja financ, bomo lahko rekli, poglejte, tudi vam smo dali nekaj, da oskrbujete naše domače živali, oprostitev davka na motorna vozila. Skratka, toliko dobrih zadev, saj pravim še enkrat, od nižjega davka, ukinitve luksuznega davka, boljše ekološke sprejemljivosti, oprostitve davka na motorna vozila za tiste službe, ki res so prave službe. In pravim, tiste prave nevladne organizacije, poleg morda še kakšnega Rdečega križa in Karitasa, tistim se zahvaljujemo za njihovo premalo plačano nesebično delo, s tem da v tem zakonu določamo izjemo, ampak oziroma upam, da se z njo vsi strinjamo, da je oprostitev davka na motorna vozila ne velika zahvala, ampak en majhen mozaik v zahvalo vsem tem organizacijam, kaj počnejo za nas ne samo v tem časih, ampak tudi splošno. Skratka, sam bom podprl tako amandma koalicijskih poslanskih skupin kot tudi predlog zakona. Apeliram na tukaj prisotno državno sekretarko, da večkrat pride v Državni zbor s takimi zakoni, ki, prvič, nižajo davke, in drugič, odpravljajo administrativne ovire. Hvala.
Hvala lepa. Vidim, da je še interes za razpravo, zato bom odprl postopek prijave. Izvolite, se prijaviti! Besedo ima Iva Dimic. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Današnja razprava je spet malo pregrela ozračje in spet se želi prikazati mogoče nekatere v drugačni luči, kot sicer je dejstvo v samem zakonu. Sam zakon seveda pušča družinskim proračunom v celotni Sloveniji 30 milijonov evrov. To pomeni, da bo vsak, vsaka družina, ki bo kupila avto, bo prihranila nekaj evrov. Se mi zdi, da je to prava politika, ker vendarle vse, kar gledamo, gledamo na to, da v družinskih proračunih ostane več. Vsepovsod, vsi zakoni, ki jih sprejemajo, gledajo na to, da bi družine lažje živele. Ne bom pozabila, ko smo leta 2012 razpravljali, pa mislim, da je bil tudi Zujf pa še kakšen drug zakon, ki ga je omenil kolega Lisec, na luksuz, kaj je bilo takrat najbolj pereče v državi, kar se tiče družinske socialne politike. To je bilo, da so ljudje z dobrimi avtomobili, registriranimi v tujini, vozili otroke v vrtec in za povrhu so imeli zastonj vrtec. To je bilo že takrat, že let 2012, pa še prej kakšno leto, zagotovo velik problem. Danes lahko ugotavljamo, da je država zmožna, da glede na obdavčitev dragih boljših avtomobilov lahko tukaj naredi korak naprej in da se spusti oziroma omogoči po evropsko primerljivih davščinah tudi registracijo takega avtomobila v Sloveniji. Še enkrat poudarjam, s 45 milijonov se znižuje za 30 milijonov na 15 milijonov evrov pobranih davkov na tem področju. Še enkrat poudarjam, 30 milijonov evrov ostaja več denarja v žepih davkoplačevalcev. Mislim, da je to zelo pomemben podatek, ker bi rekla, tako kot smo imeli Zakon o finančni razbremenitvi občin in vse ostale zadeve, se gre v smer, da bi ljudem več ostalo. Zagotovo ste seznanjeni moji poslanski kolegi, pa tudi širša Slovenija, s Strategijo razvoja Slovenije do 2030. Tam je pisalo, da bo Slovenija leta 2030 in da bo vse šlo v smer, da bi v Sloveniji leta 2030 bilo registriranih kar 200 tisoč vozil na električni pogon. Sama podpiram. Zakaj podpiram? Zato, ker verjamem, da so na nek način bolj prijazna, sploh za tiste, ki se dnevno vozijo, bom rekla, mogoče naredijo več kot 100 kilometrov na dan, ker manj obremenjujejo okolje, ker so na nek način bolj prijazni in seveda ne nazadnje mogoče tudi ostane kakšen evro več v denarnici tistega, ki bi ga mogoče imel. Zato se mi zdi, da je potrebno tukaj razumeti, da je potrebno tudi pomoč ali pa ekosubvencije na tem področju ohraniti na ravni, kot je bila spomladi. Zdi se mi in upam, da bo ta vlada to uspela, da ostane ta pomoč, subvencija Eko sklada na višini 6 tisoč evrov, čeprav mi je žal, da se je kar naenkrat spustila v spomladanskem času s 7 tisoč na 6 tisoč evrov. Se pravi, da bi morali v Sloveniji gledati, da bi bila družinska, socialna politika v Sloveniji taka, da bi bili davki nizki in bi jih vsi plačevali. To predvsem z vidika, da ljudje ne bi imeli interesa skrivati svojega premoženja; to, kar se je dogajalo za čas, ko je še Ministrstvo za delo vodila takratna Kopač-Mrakova. Se mi zdi, da takrat je prišlo tako, da so ljudje zaradi, bom rekla, večjih davkov, nižjih pomoči enostavno dvigovali tudi prihranke svojih otrok. Mislim, da to ni bila ta prava politika. To ni bila ta prava politika. Res ne vem, zakaj se danes tukaj izpostavlja zgolj tistih 10 avtomobilov, ki jih imamo v Sloveniji dražjih, okrog 150 tisoč evrov, pa če jih je 10, ne vem, zakaj ne nazadnje ste v Levici tako proti nakupu takim avtomobilom. Ker ravno vi bi jih morali spodbujati, ker po vaših besedah iz vaših razprav razumem, da boste vse to nacionalizirali. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Jože Lenart. Izvolite.
Hvala lepa še enkrat. Že nekoliko tragikomično razprava je bila v nastopu kolegice Mateje Udovč. Seveda je bila na mestu predvsem, kar se tiče amandmajev k 17. členu, vendar je namenjena predvsem predlagatelju predloga tega zakona o davku na motorna vozila oziroma, kolegica, vam samim, da niste že v samem predlogu zakona zajeli gasilcev in reševalnih vozil. Ja, res je nezaslišano, da ste pozabili na gasilce, reševalne gorske službe, jamarske reševalne službe, službe za zaščito in reševanje ob ekoloških in drugih nesrečah na morju, ki smo jih v današnjem amandmaju tudi dopolnili. Vodniki psov pa tako spadajo med reševalce. Ja, tudi v LMŠ smo vzeli tragično, da ste v koaliciji in predvsem, kolegica Mateja, vi, pozabili na naše gasilce in na reševalce. Veste, naš predlog amandmaja je bil tudi zato, ker je davek vezan na gasilce in reševalce, tako in tako gre iz enega žepa v drugi žep, tako tudi delamo na racionalizaciji, na rešitvah in v smeri debirokratizacije. To govorim tako, kajne, ta zadeva bo seveda vplivala tudi na razbremenitve občin. Vemo, da gasilcem sofinancirajo to področje občine in to je dodatna razbremenitev občin in to je seveda dobrodošlo. Ne mi zameriti, da sem malo v vašem tonu prej določene zadeve povedal, ampak, to, kar je že tudi dr. Trček rekel, vsak na eni strani želimo ne vem kaj iz tega potegniti. Seveda predlog je dobrodošel, ampak glejte, v LMŠ smo opozorili in vložili te amandmaje, ker ste pač na to pozabili, in zdaj smo oboji pač nadgradili. To dejstvo, ko smo prišli do tega sklepa, dodatno bomo razbremenili občine, državi pa ne naredimo nobene škode, ker je to krogotok teh davkov, kar se tiče gasilcev in reševalcev. To je tisto dejstvo, ki si moramo povedati, da ne naj spet ne vem kaj razpravljamo okrog tega. Želim pa še samo reči, ko sem že ravno pri besedi, še enkrat to dejstvo. Vsaka taka sprememba okrog davkov prinaša neke sistemske spremembe na veliko področjih oziroma vplive na vse uporabnike in se vedno poraja vprašanje, ali smo vse napravili najboljše, pravično, če je vse na svojem mestu. Predvsem pa je pomembno, da pri taki celoviti sliki ne gledamo na davke samo s tega vidika, ampak tudi celovito potem na potrošnjo, na samo proizvodnjo, kaj vse je na to vezano. Na tak način nekako pričakujem tudi od ministrstva, da pristopa k stvari, in nam bi moralo biti v taki razpravi vse to zelo jasno, ne pa, da se zdaj spuščamo, ena stran ali pa eni samo v eno smer, drugi v drugo smer; celovito sliko moramo videti. To je potem tisto, kar neki družbi, nekemu gospodarstvu prinaša razvoj in napredek. To je pomembno. To se pravi, ne samo kratkoročno in za dobro ali slabo posamezniku, ampak predvsem dolgoročno, da vidimo, kam naša družba gre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, Mateja Udovč. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Poglejte, kolega Lenart me je napačno razumel v moji razpravi, pa moram replicirati. Namreč, ni očitno dobro poslušal moje razprave, ko sem govorila o povezovanju in sodelovanju vseh poslancev, da bomo lahko skupaj naredil, edino tako lahko skupaj naredimo več za državljane in državljanke. In pohvalila sem ta amandma, ki so ga v petek predložili, tako kot je zdajle povedal, zato ker predlagatelju zakona, mogoče niti da ni pozabil, ampak pač, ni mu prišlo na misel, da bi lahko tukaj razbremenil javne službe za zaščito, reševanje in pomoč in celotno Civilno zaščito plačila davka DMV. Napačno me je razumel, ko sem razlagala, zakaj njihovega amandmaja ne morem podpreti. Namreč, v 74. členu Zakona o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami vodniki reševalnih psov niso zajeti in leta 2010 se je zgodila napaka pri temu zakonu in jih niso zajeli v 74. členu. To sem ugotovila zaradi tega, ker sem cel vikend govorila z vsemi načelniki, predsedniki zvez, različnih teh organizacij, zato da bi uskladili amandma, da katere ciljne skupine resnično ne bi pozabili. V torek, se pravi včeraj, smo prišli do skupnega zaključka, da pozabili ne bomo na nobenega edino v primeru, če vzamemo 74. člen v celoti in 76. člen v celoti Zakona o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami. Nikakor pa, ne nasprotujem, nikakor nisem pozabila, ne gasilcev in nobenih reševalcev, ampak samo želela sem poudariti, da amandmaja LMŠ ne morem podpreti, ker ne zajema vseh teh društev, zvez in organizacij, ki delajo za ljudi, zato da bomo mi vsi skupaj lažje živeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Boris Doblekar. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, spoštovane kolegice, kolegi! Zelo sem vesel, da obravnavamo ta zakon, da ga je Vlada nam predložila, zakon o davku na motorna vozila. Zdaj treba je jasno povedati in glasno, da vlada Janeza Janše znižuje davke. Vlada Janeza Janše je tudi poskrbela, da so zgodovinsko najnižje cene goriva in tako naprej. Skratka, tukaj so konkretni ukrepi, kljub temu da imamo epidemijo, da se je treba posvečati tudi tej zadevi. Verjamem, da je nekaterim težko to priznati. Iz teh razprav, ki smo jih zdajle poslušali, je bilo pač opaziti, da mnogi ali pa predvsem tisti skrajni, ekstremni del leve opcije oziroma opozicije tega ne podpira. Ne podpira znižanja davkov, kar je meni zelo žal in tudi do neke mere nerazumljivo. Na tem mestu moram tudi pohvaliti današnjo razpravo poslanca SAB, gospoda Bandellija, ki je zelo jasno orisal in povedal tudi stranki Levica, ki ji očitno te stvari niso jasne ali pa se delajo, da jim niso. Po mojem so ga dobro razumeli, zato se pač na tej točki ne bom ponavljal. Če je kdo proti temu, da se znižujejo davki, da bo ljudem ostalo več denarja v žepih, da bo družinam ostalo več denarja, potem se je treba vprašati, kaj je s temi ljudmi narobe. Nekaj ne štima. Govorijo o revščini nonstop, vsaka druga beseda je to, kljub temu da so njihovi predhodniki, njihovi tisti, ki jih še danes slavijo, tudi s tistimi totalitarnimi simboli, ki jih nekateri nosijo na maskah tukaj v parlamentu, kar je izpod vsakega nivoja in vsake kritike in v Evropski uniji edinstven primer. Tisti, ki so povzročili revščino, tisti zdaj govorijo o revščini in so proti zniževanju davkov. Razumi, kdor more. Meni to ne gre skupaj. Pri vsaki dobri stvari, ki jo ta vlada poskuša narediti, je treba takoj najti neko zadevo, ob katero se bomo potem obregnili in poskušali preusmeriti pozornost in ljudi naplahtati, da to pa že ni res, kar Vlada dela, da je to pa slabo, da to pa ne bo dobro za ljudi, in poskušajo na vse mile viže, če bi se le dalo. Tukaj, v tem primeru glede davkov na motorna vozila, so seveda zagrabili za tistih 10 avtomobilov, ki so višjega cenovnega razreda, ki so seveda v stranki Levica pa še kje drugje jim pač fovš, da si to lahko privoščijo. Vemo, da ne marajo obrtnikov, ne marajo bogatih ljudi, ne marajo tistih, ki delajo, ki tudi s trdim delom nekaj zaslužijo in so jim seveda tudi potem nevoščljivi in seveda s tisto opcijo, da jih je treba z bajoneti stisniti v morje in tako naprej, potem nadgrajujejo v razpravah pri vsaki, popolnoma pri vsaki zadevi. To ljudje gledajo, saj to ljudje gledajo, ljudje nas spremljajo in ne verjamem, da je še kdo toliko naiven, da bi na take stvari nasedel. Zdaj ne vem, zakaj ne bi mi tem ljudem, ki si lahko privoščijo in lahko kupijo tudi dražje avtomobile, omogočili, da davke plačujejo v Sloveniji. Sicer bo nekaj nižji davek, ampak bodo potem toliko več teh avtomobilov kupili pri nas, ne na Slovaškem, ne v Nemčiji, ne v Švici, ne ne vem kje, kjer so bolj ugodne razmere, ampak bodo to storili pri nas in se bo tudi v državno blagajno nabralo več denarja tudi za tiste, ki so vas polna usta, da jim je treba dati več. Omogočimo to in ta zakon to omogoča. Ne vem, zakaj ste proti temu, da bi nekaj od tega imeli tudi gasilci, Civilna zaščita in tako naprej. Tega enostavno ne morem razumeti. Strnimo vrste in pri takih stvareh, ki so dobre za splošno družbo, za stanje v državi, za prebivalstvo, za družine, za posameznike, za revne, za bogate, za nevladne organizacije. Tukaj se moram tudi jaz spoštovani gospe Mateji, poslanki, zahvaliti, ki se dejansko trudi, če se le da, da gremo skupaj v to smer. In se potem ni treba norca iz nje delati, pa jo oponašati tam, pa ne vem kaj delati; mislim, to je izpod vsakega nivoja. Tudi, ko poslušam kakšne doktorje, ki so doktorji, ne vem ali so samo v nazivu, ko uporabljajo tako vulgarne besede, kot sem prej poslušal dr. Trčka, da je to grozno – upam, da otroci ne gledajo teh parlamentarnih zadev. Vsekakor bom to namero Vlade z veseljem podprl. Verjamem, da bo takih potez v prihodnosti še veliko, da gre Vlada, ta vlada v pravo smer, torej pomoč ljudem, pomoč gospodarstvu, razbremenitev, nižanje davkov, debirokratizacija in tako naprej. Ta davek bom z veseljem podprl in tudi vse amandmaje in verjamem, da bomo vsi nekaj od tega imeli tako državni proračun kot tudi prebivalstvo, torej ljudje, družine, posamezniki, socialno ogroženi; vsi tisti, ki so si težje zdaj kupili avtomobile, bodo zdaj imeli možnost plačati nižji davek, kar smo slišali. Verjamem, da ljudje ne bodo nasedli tistim karikaturam, pa lažem, ki jih stranka, predvsem Levica, lansira po medijih, po socialnih omrežjih, da bi poskušali zbegati ljudi na tak ali drugačen način, češ, ta vlada Janeza Janše pa ne dela dobro. Pa tudi če zniža davke, ni dobro, tudi če je najnižja cena bencina, goriva, nafte, ni dobro. Mislim, da je res škoda, da imamo tako dolge brezplodne razprave. Seveda dopuščam možnost, da vsak svoje pove, vsak ima svoje stališče, svoje mnenje, ampak naj bo v nekih realnih okvirjih, da se ne potvarja, da se ne zavaja, da se ne laže, da se ne meče polen pod noge in tako naprej. Jaz sem, če se le da, tudi v prejšnji vladi vedno dobre stvari tudi v razpravah podprl in nekako ne razumem, ne razumem, da je pa tukaj zdaj treba čisto vsako stvar zbombardirati do konca in skušati ljudi, predvsem to, ljudi prepričati, da pa to že ni res, kar Vlada počne. Pa tudi, če državna sekretarka petkrat eno in isto stvar pove, pa ji bo tam poslanec s totalitarnim simbolom petkrat isto stvar nazaj povedal, ki popolnoma ne drži. Tako bom z veseljem ta zakon in tudi amandmaje podprl. Hvala lepa za besedo, podpredsednik.
Hvala lepa. Razprava. Dobro, želi še kdo? Bi se še kdo prijavil? Ne. Potem besedo ima Miha Kordiš. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Očitno se oddaja Kdo vam laže ne vrsti samo v strankarskem trobilu Nova24 TV, ampak tudi na današnji seji Državnega zbora. Žal je to v zadnjih osmih mesecih postalo bolj pravilo kot izjema [[…]]
Kolega, opozoril vas bom enako kot gospoda Trčka. Bodite vljudni in spoštljivi do kolegov poslancev.
Sem vljuden in spoštljiv do kolegov [[…]]
Izvolite, imate besedo.
[[…]]poslancev, veliko bolj kot ste vi, predsedujoči, do mene. Čeprav [[…]]
Opomin vam izrekam [[…]]
[[…]]sem popolnoma korekten. Tudi nimate nobene poslovniške podlage, da mi izrekate opomin. Zdaj bi pa nadaljeval svojo korektno razpravo, če smem predsedujoči?
Izvolite, v skladu s temo. Izvolite.
Odlično. Hvaljen Jezus. Skratka, Kdo vam laže se vrti tudi danes na obravnavi zakona o davku na motorna vozila, seveda v koaliciji in Vladi nimajo absolutno nikakršnega argumenta, da branijo svojo namero razdavčitve luksuza, to je najbolj luksuznih vozil za najbolj bogate v tej družbi. In ker branijo neubranljivo in ker za to nimajo nobene argumenta, posegajo po taktikah napada na vse, ki jim stojimo na poti in po taktiki laganja. Bom šel kar po spisku vseh teh akterjev. Lahko začnemo z Vlado. Vlada v opredelitvi zakona sama napiše, da je ključni razlog za nastanek sprememb davka na motorna vozila ta, da bogati davke utajajo oziroma da se izogibajo njihovemu plačilu. To piše precej neposredno v zakonu, kot ga je pripravila Vlada, hodijo namreč svoja luksuzna vozila za 70 tisoč evrov, za 150 tisoč evrov, prej je državna sekretarka govorila o porscheju za 190 tisoč evrov, registrirat v tujino. Zakaj? Zaradi tega, ker jim je v Republiki Sloveniji, kjer delajo, v Republiki Sloveniji, kjer imajo zdravnika, ceste, katere uporabljajo, jim je za to škoda plačati davke. Iz čistega pohlepa si kupijo luksuzni avto za 150 tisoč evrov in ga gredo registrirat na Slovaško. Hkrati ko Vlada v zakon napiše, da bo zaradi te njihove razdavčitve luksuznih avtomobilov prišlo do 30 milijonskega izpada v državni proračun, to je naša skupna vreča denarja, iz katere se financira tudi zdravstvo, recimo, zatrjuje tudi, da bo z razdavčitvijo prišlo do porasta registracij, na tak način se bo v državno blagajno nateklo več denarja. Ja potemtakem bi morali biti finančni učinki zakona nevrtralni ali pa celo pozitivni. Zbrati bi morali več davka, ne manj, pa bo nastala 30-milijonska luknja. Skratka, že v samem opisu zakona, ki ga je pripravila Vlada, najdemo prvo laž. Druga laž je trditev, da bo to razdavčitev luksuznih avtomobilov za bogate nekako pripeljalo v zeleno družbo oziroma da se to sprejema v sklopu zelenih ukrepov. Gospe in gospodje, kdor želi uvajati zelene ukrepe v logistiki, bo polagal železniške tire in kupoval avtobuse. Pika, konec. Ta zadnja stvar, ki ji lahko rečemo zeleni ukrep v prometu, pa je nižanje davkov za luksuzne avtomobile, ki so že tako najtežji, najbolj potratni in najbolj okoljsko obremenjujoči. Veliko bolj kot kakšna lažja vozila. Skratka, trditve, da gre pri tem davčnem odpustku za obsceno bogate za neko zeleno politiko, je skratka laž. Še posebej, če vemo, da že trenutno obstoječi davek na motorna vozila upošteva ne samo kategorijo cene avtomobila, ampak tudi kategorijo emisij. Dalje. Naslednja laž, ki bi jo rad izpostavil, je Stranka modernega centra oziroma njihov Igor Zorčič, ki je predsedoval seji do nedavnega in ki je zatrdil, da nekako jaz, Miha Kordiš, poslanec Levice stereotipiziram bogate in da ne smem posegati po stereotipih, češ, to se ne spodobi in da bogati ne utajujejo davkov, da kaj se pa grem. Grdi, grdi Kordiš! Ampak gospe in gospodje, natančno to je Vlada v svoj lasten zakon napisala; bogati goljufajo, bogati utajujejo davke, se izogibajo plačilu, s tem ko hodijo po registracije na Slovaško. In seveda, namesto da bi te davčne obvode Vlada zaprla, namesto da bi goljufe preganjala, jim napiše zakonodajo, ki jim ustreza in njihove davčne izogibe legalizira. Sramotno. Hkrati pa Furs preganja čisto vsakega reveža, ki je zamudil z eno položnico za 50 evrov, ki je tam nek samostojni podjetnik, v resnici delavec prekarc. Tisti, ki pa lahko kupi avto za 70 tisoč evrov, za 150 tisoč evrov, za tega je pa treba napisati poseben zakon, da bo lahko preskočil 70 tisoč evrov davka ali pa 40 tisoč evrov davka, ki bi ga bil ob takem nakupu tej državi, tudi družbi, dolžan. Nadaljeval bi z Novo Slovenijo, ki ima očitno danes propagandno linijo, ki naj brani to davčno razbremenjevanje super bogatih za njihov avtomobilski luskuz, češ da gre za polnjenje državnih proračunov. To je 30 milijonov, ki jih bo državni proračun sicer izgubil, se bo pa pretočilo v družinske proračune in da so na ta način našli sredstva za stimulacijo družinskih proračunov. Kar so pozabili povedati, je, da je to res stimulacija sredstev za družinske proračune, ampak samo, če taka družina pade v kategorijo 1 odstotka najbolj bogatih. 99 odstotkov vseh ostalih bo potegnilo ta kratko, vključno z nami poslanci, pa imamo zelo dobro plačane službe, ampak o tovrstni kategoriji luksuznih vozil tudi sanjati ne moremo. Ne da se pritožujem, jaz sem dva meseca nazaj svoj prvi avto kupil, pa dva tisoč evrov sem dal zanj, pa 17 let je star. V resnici mi je vseeno za avtomobile, veliko bolj me vlaki zanimajo pa avtobus oziroma kakovosten javni prevoz. Skratka, družinski proračun je vse na bogatih, to je vladna prioriteta, s katero se ukvarja, in te proračune bo nagradila s 30 milijoni evrov, ki jih bomo izgubili vsi ostali, ker se bo ta luknja v proračunu morala nekje skompenzirati. Skompenizrala se bo pa tako, da bo manj denarja tam, kjer bi ga rabili. Ga bo manj v zdravstvu, ga bomo manj na sociali, na infrastrukturi in tako naprej. Kakšna točna je pa stava SDS v tej razpravi, pa v resnici sploh ne vem. Glede na vse, kar počne SDS in njihova vlada v zadnjih osmih mesecih, lahko samo sklepam, da se eden od prijateljev Janeza Janše namrdnil kupiti 150 tisoč evrov vreden avto, pa mu je škoda plačati davka, in seveda je Vlada pohitela in mu napisala poseben zakon.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Državna sekretarka, mag. Kristina Šteblaj. Izvolite.
Hvala lepa. Sicer zelo upam, da ta moj odziv ne bo podaljšal razprave še za pol ure, ampak vendarle bi bilo pa treba na nekaj opozoriti. Rečeno je bilo, da Vlada priznava, da bogati utajujejo davke, da je to vidno iz gradiva. Moram priznati, da tega nisem nikjer razbrala iz gradiva, treba se je pa zavedati, da na ravni Evropske unije pač je urejen enoten trg, kar pomeni, da je prosta pobuda, da je prost pretok kapitala, dela, storitev. In to pomeni tudi to, da če nekdo oceni, da ima pač davčno ugodnejšo obravnavo v neki drugi državi članici, lahko kadarkoli preseli svoje dejavnost tja. Pomeni pa hkrati tudi to, da če plača davke v tej državi članici, velja, da so plačani davki in jih v Sloveniji pač ne moremo še enkrat pobrati. Tukaj ne gre za goljufije, gre pač za to, da se selijo v davčno ugodnejše države. Samo za to gre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, Miha Kordiš. Izvolite.
Nisem niti toliko zelo o pravnoformalnem statusu razpravljal, ampak dejstvo, če delaš ti biznis v Sloveniji, koristiš slovenske socialne storitve, zdravstvene storitve, infrastrukturo, delovno silo, izobrazbo etc., etc., etc., zaslužiš kupe denarja s tem in vrneš družbi tako, da svoj luksuzni avto za 150 tisoč evrov registriraš v neki drugi državi, ker ti je tvoji domovini škoda plačati davka, zato da bomo vsi skupaj lažje, boljše in lepše živeli, potem si en običajni goljuf.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati k amandmaju k 17. členu? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na razpravo k amandmaju k 40. členu ter amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Levica. Želi kdo besedo? Vidim, da ne, zato zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v četrtek, se pravi jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O NUJNIH UKREPIH ZARADI AFRIŠKE PRAŠIČJE KUGE PRI DIVJIH PRAŠIČIH V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo ministru dr. Jožetu Podgoršku. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci, vsi sodelujoči! Zakon, ki ga danes želimo predstaviti, je zakon o nujnih ukrepih zaradi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih. To je zakon, ki predvsem predstavlja preventivno ravnanje, zato da te bolezni v Slovenijo ne bi dobili. Zaenkrat smo še vedno bolezni prosti, te bolezni prosta država, se nam pa približuje iz praktično vseh smeri naše države. To je v bistvu sistemski zakon, ki je sestavljen iz štiri delov, in sicer v prvem poglavju, ko govorimo o imenovanju strokovne skupine priprave načrta ravnanja za lovce, ozaveščanje, ureditev mest za ocenjevanje odpadkov na počivališčih ob prometnicah, objava medijev glede tveganja in tako naprej. Ta del začne vejati takoj po sprejemu oziroma po uveljavitvi tega zakona. Drugo poglavje, tretje poglavje, četrto poglavje pa nadgrajujejo posamezne ukrepe v primeru, kako blizu onim – upamo, da do tega ne bo prišlo –, če bi bila bolezen že v Sloveniji. In sicer, po teh treh poglavjih si nekako ukrepi sledijo nekako po treh stopnjah. Prvič, nujni ukrepi za preprečevanje in zgodnje odkrivanje afriške prašičje kuge. Pri divjih prašičih ta del predvsem govori o preventivnem ravnanju, zato da bolezen v Slovenijo ne bi prišla. Govorimo o prepovedi prejemanja in odpreme živih divjih prašičev na druge lokacije. Govorimo o intenzivnem odvzemu divjih prašičev iz naravnega okolja, o prepovedi in omejitvah pri krmljenju na krmiščih, o biovarnostnih ukrepih v zvezi z lovom in tudi z ustreznem ravnanju z najdenimi poginulimi prašiči. Naslednje poglavje oziroma naslednja stopnja ukrepov so nujni ukrepi za območja visokega tveganja ob državni meji. Naslednja stopnja ukrepov so pa nujni ukrepi za obvladovanje in izkoreninjenje afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v primeru, ko bo bolezen prisotna v Sloveniji. Po tem slednjem naj omenim, da bomo govorili o dveh območjih. Torej o okuženem območju, ki ima posebne ukrepe, in tudi o nadzorovanem območju okoli tega okuženega območja, kjer bomo skupaj z Državnim središčem za nadzor bolezni Uprave za varno hrano in tudi z nekaterimi ukrepi, ki jih bo predpisala Vlada Republike Slovenije, lahko izvajali posamezne aktivnosti, in sicer našteje različne aktivnosti, ki se bodo lahko posamično ali pa v kombinaciji z enim ali drugim uvajala na teh ukrepih. In sicer, to je podrobneje navedeno v 21. členu zakona, pa vendarle jih samo preberem: prepoved lova, intenziviranje lova oziroma omejitve pri lovu, ali prepoved in omejitve krmljenja na krmišču, ali aktivno iskanje poginulih divjih prašičev, ali izredni odstrel in uporaba lovk. Naslednji ukrep: prepoved iztrebljanja divjih prašičev. Naslednji ukrep, ki ga bomo lahko izvajali, je ustrezno ravnanje z najdenimi poginulimi in ustreljenimi divjimi prašiči. Zelo pomemben ukrep je prepoved oziroma omejitev prometa z živimi divjimi prašiči, svežim mesom, mesnimi pripravki, mesnimi proizvodi, ki so sestavljeni iz mesa divjih prašičev ali ga vsebujejo. Naslednji ukrepi so ukrepi v rejah domačih prašičev in divjih prašičev v oborah in oborah za posebne namene. Naslednji ukrep, ki se bo lahko izvajal, je postavitev ograj oziroma odvračal za preprečevanje prostorskih premikov divjih prašičev. Naslednji ukrep je omejitev ali prepoved izvajanja kmetijskih, gozdarskih in drugih aktivnosti. Predvidevamo tudi druge ukrepe, potrebne za nadzorovanje in izkoreninjenje, ki jih predlaga Državno središče za nadzor bolezni. Ko govorimo o posegih, tudi pri postavitvah ograj, v tako imenovano lastninsko pravico, torej v te najstrožje posege, v tem primeru bo poseg vedno mogoč samo s sklepom Vlade, medtem ko nekatere druge ukrepe lahko uvede tudi direktor Uprave za varno hrano, veterinarstvo in varnost rastlin. Toliko na kratko.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Edvardu Pauliču. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Kolegice in kolegi! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je na 25. nujni seji dne 9. 12. 2020 obravnaval Predlog zakona o nujnih ukrepih zaradi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih. Odbor se je seznanil s pisnim mnenjem Državnega sveta, ki predlog zakona podpira. Odboru je bilo posredovano tudi obsežno mnenje Zakonodajno-pravne službe. Večina pripomb je bila upoštevana v amandmajih koalicijskih poslanskih skupin, ki jih je odbor tudi sprejel. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe pa je na seji odbora ponovno podrobno predstavila tiste bistvene pripombe, ki niso bile upoštevane v vloženih amandmajih poslanskih skupin koalicije. Tako je opozorila, da nujnost ukrepov iz vsebine predlaganih rešitev ni razvidna. V Sloveniji namreč še ni potrjenega primera afriške prašičje kuge pri divjih prašičih, predlagane rešitve pa vsebujejo preventivne ukrepe ter ukrepe ob morebitnem pojavu te bolezni, kar pa je v tem trenutku še bodoče negotovo dejstvo. Nadalje je opozorila, da predlog zakona vsebuje precej rešitev, ki po svoji vsebini ne predstavljajo zakonske materije in bi morale biti predmet podzakonskega urejanja, pa tudi, da določba 37. člena zakona po vsebini predstavlja poseg v lastninsko pravico iz 33. člena Ustave Republike Slovenije. Predlog zakona podpira tudi Kmetijsko gozdarska zbornica Slovenije, kjer pa so opozorili, da tudi velike zveri pospešujejo migracije divjih prašičev in s tem hitro širjenje bolezni, zato bi morali predvideti možnost interventnega odvzema velikih zveri na okuženem in nadzorovanem območju. Predlog zakona podpira tudi Veterinarska zbornica Slovenije. Tekom razprave je večina članov in članic odbora predlog zakona podprla, saj menijo, da je namen zakona dober in da je treba storiti vse za preprečitev vnosa bolezni v Slovenijo ter s tem preprečiti veliko škodo, ki bi jo utrpeli slovenski kmetje. Predlagatelju je bilo zastavljenih več vprašanj, tako glede tega, ali je predvidena odškodnina prizadetim deležnikom zadostna, kakšne so realne možnosti, da se bolezen razširi v našo državo, pa tudi, ali smo se pri pripravi zakonskih rešitev posvetovali s sosednjimi državami, ki se s to boleznijo že srečujejo. Glede na to, da naj bi se nujni ukrepi začeli izvajati takrat, ko bo določena visoka stopnja ogroženosti, je bilo zastavljeno vprašanje, na podlagi česa bo ta razglašena. Posebej je bila izpostavljena določba 27. člena predloga zakona, po kateri se za izvajanje izrednega odstrela lahko uporabljajo tudi naprave za dušitev zvoka. Izražena je bila bojazen, da bi na ta način dušilec zvoka pripeljali tudi v drugo zakonodajo, na primer v Zakon o lovstvu. Na navedena in na nekatera druga vprašanja je podal odgovore minister za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano dr. Jože Podgoršek. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih z devetimi glasovi za in enim proti sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji.
Hvala lepa. Na vrsti je predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Predrag Baković, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Spoštovani minister, spoštovane kolegice in kolegi! Afriška prašičja kuga ni nov pojav oziroma bolezen na območju Evropske unije, kajti v populaciji divjega prašiča pa tudi v populaciji domačih prašičev je prisotna že nekaj časa. Te populacije prašičev, ki so pozitivni na omenjeno bolezen, najdemo predvsem v vzhodnoevropskih državah Evropske unije, pa tudi v državah, ki niso del Evropske skupnosti. Ker sta dve državi v bližini Slovenije, ki imata kar nekaj potrjenih primerov prašičje kuge, in ker je to žival, ki neomejeno migrira tudi preko državnih meja, so na Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano spisali zakonski predlog, ki bo v primeru, da se stanje v Sloveniji poslabša, omogočili mehanizme in vzvode, ki bi prašičjo kugo zajezili in ustavili. Predlagatelji menijo, da bi lahko pojav omenjene bolezni imel hude posledice za gospodarstvo, turizem, kmetijstvo oziroma predvsem prašičjerejo v Sloveniji. Da ne bi prišlo do tveganj in morebitnih okužb, v zakonu predlagajo rešitve, ki bodo zagotovile pravno podlago za izvajanje predlaganih ukrepov, določile pristojne organe, ki bodo izvajali strokovne upravne in nadzorne naloge ter odločile oziroma določile ukrepe za preprečevanje in zgodnje odkrivanje bolezni pri divjih prašičih. V Poslanski skupini Socialnih demokratov pozdravljamo napor, ki so ga izvedli na ministrstvu, in delimo mnenje, da bi bile zaradi vdora oziroma pojava prašičje kuge v našem prostoru lahko posledice katastrofalne. Kljub temu da ima zakon pravi namen, pa vseeno obstajamo zadržani do nekaterih rešitev, ki so predlagane. Predlagatelji so sicer s pomočjo amandmajev popravili nekaj nejasnosti, ki jih je izpostavila Zakonodajno-prana služba Državnega zbora, kar nekaj nejasnosti pa je kljub opozorilom Zakonodajno-pravne službe ostalo odprtih oziroma nerešenih. Ne moremo spregledati, da predlagatelj z amandmaji ni prisluhnil v celoti ali pa pripombam, tistim pripombam Zakonodajno-pravne službe, ki so bistvenega pomena. Toda to, da obstaja neusklajenost med pravnimi akti, da zakon ostaja premalo določen in da bi ga bilo potrebno konkretizirati ter da se v predlogu zakona dajejo pravne podlage, ki lahko uvedejo nekatere omejitve ali prepovedi, ki bi morebiti imele intenzivnejši poseg v človekove pravice in svoboščine, je le nekaj stvari, na katere je Zakonodajno-pravna služba jasno opozorila, a v amandmajih niso bile rešene. V Poslanski skupini Socialnih demokratov sicer pozdravljamo namen zakona in preventivni pristop reševanja problematike, a kot rečeno, do rešitev ostajamo skeptični in zadržani tudi zato, ker zakon uvaja dušilca poka na lovskih puškah, kar lahko pomeni masovni vstop teh dušilcev skozi mala vrata za vsa druga lovska orožja in morda tudi vsa druga orožja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mojca Žnidarič bo predstavila stališče Poslanske skupine SMC. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane in spoštovani! Afriška prašičja kuga je izredno nalezljiva bolezen, ki prizadene tako domače kot tudi divje prašiče in povzroča znatno gospodarsko škodo. Bolezen, ki za ljudi sicer ni nevarna, je za prašiče smrtonosna, povzroča nenaden in visok pogin, zanjo pa žal še ne poznamo ne cepiva in ne zdravila. Afriška prašička kuga se širi ne glede na državne meje in ima za prizadete države resne socialno-ekonomske posledice predvsem zaradi omejitev trgovanja in mednarodne trgovine z živimi prašiči, mesom ter izdelki, ki izvirajo iz prašičev. Med leti 2016 in 2020 je afriški prašičji kugi v Evropi podleglo 1,3 milijone prašičev. Tudi letos so v državah Evropske unije zasledili več tisoč primerov prašičje kuge pri domačih in divjih prašičih. Bolezen se je pojavila v več kot desetih evropskih državah, kjer so prav tako že uvedli ukrepe za nadzor in izkoreninjenje bolezni. V Sloveniji na srečo še nismo zabeležili pojava prašičje kuge, vendar, upoštevajoč razširjenost po Evropi, obstaja veliko tveganje, da se bolezen pojavi tudi pri nas. Za zajezitev smrtonosne bolezni je pomembno predvsem pravočasno odkrivanje, preprečevanje in poročanje o sumljivih primerih. Z rednim čiščenjem opreme, preprečevanjem stikov z divjimi prašiči in prepoznavanjem znakov bolezni lahko lovci, rejci in veterinarji ključno prispevajo k preprečitvi širjenja bolezni. Pri tem pa želimo pomagati tudi mi, poslanke in poslanci Poslanske skupine SMC, ter verjamem, da tudi ostali poslanci Državnega zbora, in sicer s potrditvijo in uveljavitvijo Predloga zakona o nujnih ukrepih zaradi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih. Omenjeni zakon ureja vrsto nujnih preventivnih ukrepov, na primer ozaveščanje prebivalstva, sodelovanje z lovci, dajanje navodil rejcem, nato ukrepov na območjih visokega tveganja ob državni meji in ukrepov za zgodnje odkrivanje, nadzorovanje in izkoreninjenje bolezni po njenem pojavu v Sloveniji. Zakon natančno določa izvajalce ukrepov, pristojne organe, nadzor nad izvajanjem in financiranjem ukrepov. Ureja tudi povračilo stroškov in plačilo odškodnin za škodo, ki bi jo povzročili ukrepi. Želim spomniti, da so v razpravi o omenjenem zakonu na seji matičnega delovnega telesa nekateri poslanci trdili, da so predlagani ukrepi prezgodnji in preostri, a v Poslanski skupini SMC smo prepričani, da je čas za ukrepanje zdaj, saj bi bilo ukrepanje šele po prvem pojavu prašičje kuge pri nas zagotovo prepozno in bi za sabo prineslo veliko več škode in veliko več težav pri nadzorovanju in preprečevanju širjenja bolezni. S pravočasno uvedbo in izvajanjem ukrepov, ki so predvideni v predlaganem zakonu, pa bomo bistveno zmanjšali možnost pojava prašičje kuge v populaciji divjih prašičev, zmanjšali tveganje za vnos v reje domačih prašičev ter zmanjšali posledice, ki bi jih lahko imela bolezen na prašičjerejo, ostale sektorje kmetijstva ter druge dele gospodarstva. Na tem mestu bi rada pozvala vse slovenske rejce, da ste pozorni na zdravstveno stanje vaših prašičev in vsak sum bolezni nemudoma javite svojemu veterinarju ter dosledno izvajate biovarstvene ukrepe. Posledica pojava in širjenja afriške prašičje kuge po Evropi je tudi naraščanje cen svinjskega mesa na evropskem trgu. To pa neposredno vpliva tudi na nabavne cene v Sloveniji, saj je samooskrba s svinjino pri nas nizka, le okoli 30-odstotna. Ker se zavedamo visoke stopnje nevarnosti in tveganja, ki jo pojavnost in širjenje afriške prašičje kuge predstavlja za kmetijstvo, gospodarstvo in turizem, in ker smo prepričani, da predlagani zakon uvaja vrsto nujnih ukrepov za zgodnje odkrivanje, nadzorovanje in izkoreninjenje omenjene bolezni, bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra Predlog zakona o nujnih ukrepih zaradi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavila Violeta Tomić. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovani minister! Glavni namen zakona o nujnih ukrepih zaradi afriške prašičje kuge je omogočiti masovni odstrel divjih prašičev. Res so v zakonu tudi druge rešitve, a glavni cilj zakona in ukrep, za katerega se bo porabilo daleč največ javnega denarja, je masaker na ravni, kot ga pri nas še nismo videli. Zakon se sprejema po nujnem postopku v trenutku, ko niti v državi niti v bližini državne meje nismo do sedaj zaznali niti enega samega primera afriške prašičje kuge. Gre za preventivni ukrep, kjer se bo paciente postrelilo, še preden bi sploh zboleli. V predlogu zakona je podana ocena, da bodo lovci letno osnovo odstrela divjih prašičev, ki jo bo na podlagi desetletnega povprečja pripravil Zavod za gozdove, presegli za 2 tisoč 500 divjih prašičev ženskega spola ter živali obeh spolov v prvem življenjskem letu ter za približno tisoč divjih prašičev drugih kategorij. Nikjer v zakonu pa ni podana niti približna ocena številčnosti populacije divjega prašiča pri nas, niti niso ocenjene posledice, ki jih bo nediskriminatorno pobijanje divjih prašičev imelo na samo populacijo. Afriška prašičja kuga se dokazano ne prenaša na ostale živali in ljudi in ni nevarna za ostale živali in ljudi. Se pa prenaša seveda na udomačene prašiče in na divje prašiče v oborah, ki se tam gojijo za prehrano ljudi. Zato, da bo prašičjerejska industrija še naprej nemoteno in s čim manjšimi stroški kovala dobičke, se bo izvedel masaker nad prostoživečimi divjimi prašiči, ker za to pravzaprav tudi gre, da se namreč pred afriško prašičjo kugo zavaruje prašičjerejske farme na račun tega, da se nediskriminatorno pobije ne prenašalcev bolezni, ampak potencialne prenašalce bolezni. Lahko bi, recimo, sprejeli zakon, ki bi izredni odstrel divjih prašičev omogočil šele, ko bo kuga resnično v bližini državne meje. Izredni odstrel bi se lahko izvajal postopa, tudi preventivno, a po posameznih lovskih območjih, pač glede na to, kako blizu okuženemu območju se nahajajo. Ampak nič od tega! Divje prašiče se bo prosto in neomejeno pobijalo, še preden bomo imeli en sam samcat potrjen primer bolezni v državi ali v njeni bližini. Ljudje, ki bodo to delali, pa bodo iz državnega proračuna plačani od 15 evrov na uro in več. Prašičerejci so dolžni sami zavarovati svojo zasebno lastnino pred prašičjo kugo. Če na kakšni farmi pride do okužbe, se pač pobije vse tamkajšnje prašiče. In za razliko od divjih prašičev, ki se prosto gibljejo po celem svetu, so rejeni prašiči od ostalih rejenih prašičev in tudi od divjih prašičev zelo dobro izolirani. Zakon sicer res uvaja tudi nekatere dodatne ukrepe za zaščito teh prašičev in omejitve gibanja, pa vendar se bo tudi v času domnevno tako nevarne bolezni, kot je afriška prašičja kuga, po državi prevažalo prašiče za parjenje tudi divje prašiče, ki se jih goji v posebnih oborah. To zelo jasno kaže, kako državi sicer ni problem sprejeti zakon, na podlagi katerega bi lahko iztrebili eno celo živalsko vrsto v državi samo zaradi grožnje neke bolezni, ne sme pa zaradi te bolezni trpeti biznis. Druge države v Evropi, kot so Avstrija, Švica in Belgija, niso sprejele podobnega ukrepa ali pa so podobne ukrepe predvidele šele v primerih neposredne nevarnosti, ko bo tak ukrep bil nujen za preprečevanje širjenja prašičje kuge. V Sloveniji bomo preventivno pobili kar vse, čim več tem bolje pravi zakon, ki ga obravnavamo. Kar mi na najbolj smrdi, Ministrstvo za notranje zadeve bo za ta namen celo nabavilo posebno orožje z dušilci, posebne naboje in namerilne naprave, ki sicer za civilno rabo sploh niso dovoljenje, gre za pravo malo vojno napoved. Zakon pomeni subvencioniranje lova in ščitenje zasebnega prašičerejskega kapitala in je specističen, zato bomo v Levici glasovali proti temu zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije - krščanski demokrati bo predstavila Iva Dimic. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Vse od leta 2014 se prašičja kuga neustavljivo širi po Evropi, Aziji ter predstavlja eno največjih nevarnosti današnjega časa. Gre za virusno bolezen domačih in divjih prašičev, za katero so značilne rdečine po koži ter nenaden obsežen pogin, ne predstavlja pa nevarnosti za zdravje ljudi in zdravje drugih živalskih vrst. Cepiva zanjo ni. V Sloveniji za sedaj še nimamo potrjenega primera afriške prašičje kuge, vendar njeno širjenje v sosednjih državah predstavlja grožnjo za slovensko prašičerejo. Afriška prašičja kuga pa že danes posredno vpliva in pod vprašaj postavlja obstoj slovenske prašičereje. Znižanje odkupnih cen svinjskega mesa ter ustavitev prodaje sta slovenske rejce že prizadela. Zavedajoč se razsežnosti te bolezni ter njene hitre in velike nalezljivosti imamo danes na klopeh zakon, ki pripravlja in omogoča izvajanje preventivnih ukrepov za preprečitev vnosa afriške prašičje kuge in protokole ob morebitnem vdoru v Slovenijo. Tako se kaže tudi odgovornost in skrb ministrstva za domače rejce, lovce in državljane. Marsikdo se še spominja naravne nesreče, ki nas je doletela leta 2014 skoraj vsa država je bila ovita v žled, posledice, ki pa so mu sledile, so bile za naše gozdove katastrofalne. Zaradi poškodovanega drevja je v naših gozdovih prišlo v nadaljnjih letih do izjemne premnožitve lubadarja, naši gozdovi so bili močno prizadeti, zdesetkani zaradi obvezne sanitarne sečnje oškodovanega lesa. V določenih predelih Slovenije imamo goloseke in pravo opustošenje. Že takrat so lovci, kmetje ter predstavniki Zavoda za gozdove opozarjali, da je zaradi močne vegetacije podrasti v prizadetih gozdovih velika verjetnost povečanje populacije divjega prašiča. Danes ugotavljamo, da opozoril nismo jemali resno. Divji prašiči so se prekomerno namnožili in so danes prisotni praktično v vseh regijah po Sloveniji. To potrjuje število odškodninskih zahtevkov kmetov za škodo po divjadi. Uničenje kmetijskih pridelkov je na račun škode divjih prašičev veliko. Mogoče je nekaj časa bil interes lovcev po tej trofejni divjadi, zagotovo pa se je to končalo z napovedjo afriške prašičje kuge v sosednjih državah, kot so Madžarska, Italija pa tudi druge države po Evropi. Da je bolezen resna, pričajo tudi podatki o zapiranju mej med državami. Tako je že decembra 2019 Danska na Jutlandiji popolnoma zaprla mejo z Nemčijo. Zagotovo je najučinkovitejše in tudi najcenejši ukrep v obliki preventivnega zmanjšanja števila populacije divjih prašičev. Le tako bi zmanjšali možnost vnosa afriške prašičje kuge v Slovenijo. Ker je ministrstvo pripravilo zakonske rešitve ob morebitnem vdoru afriške prašičje kuge v Slovenijo in ker je zdravje ljudi in zdravstveno varstvo ter zaščita živali zajeta v predlogu zakona, bomo poslanci Nove Slovenije - krščanski demokrati zakon podprli.
Hvala lepa. Marko Bandelli bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek. Izvolite.
Spoštovani, hvala za besedo. Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen domačih in divjih prašičev. Povzroča jo virus, ki pa za človeka ni nevaren. Zaradi visoke stopnje tveganja, ki jo širjenje in pojavnost afriške prašičje kuge, tako imenovano APK, v Evropi predstavlja za slovensko prašičjerejo in vso državo, je Uprava za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin skupaj z ministrstvom pripravila Predlog zakona o nujnih ukrepih zaradi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih. Gre za sistemski zakon, ki ureja ukrepe pri divjih prašičih in tudi ukrepe, ki jih je zaradi pojava APK pri divjih prašičih treba sprejeti v rejah domačih prašičev. Predlog predvideva tri stopnje ukrepov: nujne ukrepe za preprečevanje in zgodnje odkrivanje APK pri divjih prašičih, preventivni ukrep, nujne ukrepe za območje visokega tveganja ob državni meji ter nujne ukrepe za obvladovanje in izkoreninjenje APK pri divjih prašičih. V Sloveniji za zdaj ni bil zabeležen še noben primer afriške prašičje kuge. Bolezen se trenutno širi predvsem po vzhodnem delu Evrope. Primere so med drugim zabeležili v sosednji Madžarski, pa tudi v Srbiji, Nemčiji, ki je velik izvoznik svinjine. V zadnjih štirih letih je zaradi te bolezni samo v Evropi poginilo 1,3 milijona prašičev. Zakon poleg nujnih ukrepov, ki jih je treba izvesti glede na ogroženost, določa tudi samo izvedbo ukrepov, s tem da definira izvajalce posameznih ukrepov, določa, kdo zagotovi potrebno opremo in sredstva za izvedbo ukrepov ter financiranje izvedbe ukrepov. Da bi bila mogoča čim hitrejša izvedba posameznih ukrepov zaradi visokega tveganja ali ukrepov po pojavu bolezni pri divjih prašičih v Sloveniji, predlog zakona v prehodnih določbah navaja roke za začetek postopkov javnega naročanja, za sukcesivno dobavo orožja, opreme, ograj in sredstev za izvedbo nujnih ukrepov po tem zakonu. V Poslanski skupini SAB omenjeni predlog zakona podpiramo in menimo, da je sprejem zakona o nujnih ukrepih glede APK pri divjih prašičih potreben, saj s pravočasno uvedbo in izvajanjem ukrepov za preprečevanje in zgodnje odkrivanje APK in uvedbo nujnih ukrepov za območjih visokega tveganja, še posebej območje ob državni meji, zmanjšuje možnost vnosa APK-ja v populacijo divjih prašičev, ob morebitnem vnosu pa omogoča zgodnje odkrivanje bolezni ter učinkovito in hitro izvedbo nujnih ukrepov z namenom preprečevanja oziroma zmanjšanja tveganja za prenos APK v reje domačih prašičev. Zaradi vsega naštetega v Poslanski skupini SAB menimo, da je namen zakona dober, in ga bomo podprli, saj je treba storiti vse za preprečitev APK v Slovenijo. Hvala.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Ivan Hršak. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Živimo v času, ko zelo dobro razumemo nevarnost nalezljivih bolezni. V ozadju pandemije novega koronavirusa se pojavljajo nove bolezni, ki prav tako lahko predstavljajo nevarnost za gospodarstvo posameznih držav. Danes po nujnem postopku obravnavamo zakon, s katerim načrtujemo preventivne ukrepe in ukrepe, ki se bodo izvajali v primeru pojava bolezni afriške prašičje kuge pri nas. Bolezen, ki izvira iz afriške celine in se je že razširila v Evropo in Azijo, sicer ni nova in ni nevarna za ljudi, vendar lahko zelo prizadene populacije domačih divjih prašičev. Sprejem zakona po nujnem postopku je potreben zaradi visoke stopnje tveganja, ki širjenje in pojavnost afriške prašičje kuge v Evropi predstavlja za gospodarstvo, turizem in kmetijstvo, predvsem za prašičerejo v Sloveniji. V Evropi je namreč v obdobju od leta 2016 do 2020 tovrstni kugi podleglo že 1,3 milijona prašičev. Pred kratkim so prašičjo kugo potrdili pri divji svinji v Nemčiji. Posledično je Kitajska že prepovedala uvoz nemške svinjine, kar predstavlja velik udarec nemškim proizvajalcem, ki so s prepovedjo izgubili največji izvozni trg zunaj Evropske unije. Pred tem so bolezen zaznali tudi v Srbiji in Bolgariji. Zakon načrtuje preventivne ukrepe in ukrepe, ki se bodo izvajali v primeru pojava bolezni pri nas. V izvajanje teh ukrepov bo poleg lovcev potrebno vključiti več drugih deležnikov. Za učinkovito izvedbo ukrepov je potrebna dodatna oprema, usposobljene skupine, dodatno usposabljanje kadrov. V določenih primerih pa bo potrebno zagotoviti tudi sodelovanje policije, vojske in Civilne zaščite. Ob morebitnem vnosu bolezni v Slovenijo bo nujno v najkrajšem možnem času storiti vse za obvladovanje in izkoreninjenje te bolezni pri divjih prašičih in preprečiti oziroma zmanjšati tveganje za prenos bolezni v rejo prašičev. Kot vedno je tudi v tem primeru boljša preventiva kot kurativa. Zakon določa kar nekaj preventivnih ukrepov, kot so: ozaveščanje prebivalstva, vzorčenje, navodila za rejce, lovce, prevoznike in turiste, posodobitev načrtov ukrepov ob pojavu bolezni in druge potrebne aktivnosti. V Poslanski skupini Desus se zavedamo občutljivosti obravnavane problematike in posledic, ki bi lahko nastale, če ne bi ukrepali preventivno in pravočasno. Vidimo, kaj se zgodi, če nalezljive bolezni ni moč več zajeziti. Pozdravljamo prizadevanje Vlade in pristojnega ministrstva in bomo Predlog zakona o nujnih ukrepih zaradi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Dušan Šiško. Izvolite.
Spoštovani vsi prisotni! Pojav afriške prašičje kuge ni nova zadeva, saj se že od leta 2014 neustavljivo in hitro širi tako po Evropi kot v Aziji. V preteklosti je bila bolezen omejena na afriške države, po vnosu v Gruzijo leta 2007, ko so z ladje, ki je priplula iz Afrike, na nezavarovano smetišče odvrgli ostanke mesa in mesnih proizvodov, pa se je kuga razširila naprej na sosednje države, nato pa naprej na Poljsko, Madžarsko, Romunijo, Srbijo in drugod. Sprejetje zakona je nujno. Namreč, virus se ne prenaša le neposredno s prašiča na prašiča. Najpogostejši prenašalec poleg okuženih domačih in divjih prašičev je tudi človek. Virus nezavedno prenaša preko izdelkov z mesom okuženih prašičev, z okuženo obleko, obutvijo, opremo, mesnimi izdelki, prevoznimi sredstvi iz okuženih držav. Glede na to, da je Slovenija za ilegalne migrante tranzitna država na balkanski poti proti severu, obstaja nevarnost, da prišleki virus iz južnih držav zanesejo tudi na slovensko ozemlje. Afriško prašičjo kugo so namreč med drugim odkrili tudi v Vojvodini. Domnevajo, da bi lahko virus prišel iz Romunije, kjer so bili migranti in so ležali po parku. Tam naj bi domnevno okužili travo, s katero naj bi nato krmili domače prašiče. Zelo pomembni so preventivni ukrepi za preprečevanje vdora virusa. Nujna je čimprejšnja postavitev ograj ob državni meji z namenom zmanjšanja in disperzije divjih prašičev ter preprečitve stikov z domačimi prašiči. Pojav afriške prašičje kuge ima lahko katastrofalne posledice za kmetijstvo in tudi gospodarstvo. Škoda, ki nastane, prizadene predvsem prašičerejo. Rejci morajo zaradi stika z okužbo pokončati vse prašiče. Zaradi omejitev mednarodne trgovine z živalmi in mesom pa se kažejo posledice v gospodarstvu. Stopnja samooskrbe s svinjskim mesom pa je tako in tako nizka. V letu 2018 je znašala le 38 odstotkov. Izvažamo predvsem izdelke iz prašičjega mesa, in sicer v 67 odstotkih izvoza, izvoz samega mesa pa predstavlja 33 odstotkov. Nujen je tudi ukrep zmanjšanja populacije divjih prašičev z izrednim odstrelom. V primeru odkrite okužbe z afriško prašičjo kugo bi na ta način lažje omejili gibanje divjih prašičev in posledično tudi lažje izkoreninili bolezen. Glede na to, da ima Slovenija okoli 60 odstotkov gozdov, bi bilo brez strogih ukrepov bolezen težko izkoreniniti. Z zmanjšanjem števila divjih prašičev bi se zmanjšala tudi škoda, ki jo povzročajo na kmetijskih površinah. Za izvajanje izrednega odstrela je po 27. členu tega zakona dovoljena uporaba dušilca, da se ne sliši pok, kar seveda pozdravljamo. V začetku leta smo na Ministrstvo za notranje zadeve naslovili tudi pobudo, s katero smo želeli doseči, da se uzakoni uporaba dušilcev poka. Ker za afriško prašičjo kugo ni cepiva, imajo pri zajezitvi bolezni ključno vlogo skupine in posamezniki, ki so v rednih stikih z domačimi ali divjimi prašiči. Pomembno je pravočasno odkrivanje, preprečevanje in poročanje o sumljivih primerih. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Tomaž Lisec. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani minister, kolegi, kolegice, vsem skupaj lep pozdrav! Afriška prašičja kuga je ena izmed tistih bolezni, ki predstavlja veliko nevarnost za gospodarstvo in kmetijstvo, cepiva pa ni. Kako znano se to sliši v teh časih. Nevarnost bolezni za vse segmente družbe, cepiva pa ni. Zato moramo biti odgovorni, zato moramo ukrepati in zato je pred nami Predlog zakona o nujnih ukrepih zaradi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v smislu bolje preprečiti kot zdraviti. V Poslanski skupini SDS pa sicer upamo, da ta zakon v polni meri nikoli ne bo zaživel, skratka, da se v Sloveniji ne bo pojavila ta bolezen, ampak upanje verjetno ne bo dolgotrajno. Zato pozdravljamo ta predlog zakona in pozdravljamo tudi vse poglavitne rešitve, ki so lepo omenjene v 16 točkah, ki so pa kasneje realizirane v samih sklepih. Skratka, 16 ukrepov za preventivo in, verjetno, v nadaljevanju tudi za kurativo. V Sloveniji je problematika prašičjereje že kar nekaj časa odprta tema, predvsem na Odboru za kmetijstvo, in nikakor si ne želimo, da bi le-te slabe številke, ki so na tem področju, bile še slabše zaradi neodgovornega obravnavanja politike ob teh zadevah. Na drugi strani pa pozdravljamo pripravljenost lovskih družin in samih lovcev, da pomagajo pri morebitnem soočenju s to boleznijo. Apeliramo na njihovo delovanje in nikakor ne pristajamo na kriminalizacijo delovanja lovcev, kot je bilo danes že slišano. Skratka, v Poslanski skupini SDS pozdravljamo tako preventivne ukrepe, kot so ozaveščanje in ureditev mest za odstranjevanje odpadkov, potem konkretne ukrepe v fazi pred to boleznijo; skratka zmanjšanje populacije divjih prašičev, priprave in izvajanja načrta ravnanja za lovce in pa postavitev ograj okrog objektov z domačimi prašiči. Poleg tega pa predvsem pozdravljamo, da bodo tisti, ki bodo v prvih vrstah ob morebitnem prihodu te bolezni v Slovenijo, tudi uspešno nagrajeni, ne samo z nalogami, kar je bilo v preteklosti prevečkrat pravilo, ampak tudi z določenimi spodbudami. Zato pozdravljamo na primer rešitve, kot so, ker bodo upravljavci v lovišču omejeni pri odpravljanju divjadi, ne bodo mogli izvajati vseh nalog in zaradi tega se jim bo lahko znižala koncesijska dajatev. A na drugi strani v času prepovedi lova lahko prihaja do škode, ki jo povzroči divjad na kmetijskih in gozdnih kulturah. Ker v tem času upravljavci lovišča ne bodo mogli dobivati dohodkov, bo morebitno povračilo škode lastnikom zemljišč izplačalo ministrstvo. Skratka, gre za to, da ostanejo divji prašiči v Sloveniji zdravi, da s tem rešujemo slovensko gospodarstvo, da s tem rešujemo slovensko kmetijstvo, predvsem segment prašičereje, in da ta zakon sprejemamo po načelu bolje preprečiti kot zdraviti. Zato tudi v Poslanski skupini SDS ne samo da podpiramo ta predlog zakona, ampak bomo tudi z veseljem soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavil Jože Lenart. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Spoštovani minister! Afriška prašičja kuga je v Evropi prisotna že od leta 2007, leta 2017 se je pojavila bližje, na Češkem, in leta 2019 v naši neposredni bližini na Madžarskem. Uprava za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin je skupaj z Ministrstvom za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano že na začetku leta 2019 začela z oblikovanjem predloga zakonodaje o nujnih ukrepih zaradi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih, vendar smo predlog interventne zakonodaje dobili v Državni zbor šele konec novembra 2020. Afriška prašičja kuga je korona virus prašičev, ki prav gotovo terja hitro in učinkovito preventivno ukrepanje, še posebej v času, ko v Sloveniji ni potrjene prve okužbe, vendar se z bolj ali manj vsebinsko neupravičenim ad hod sprejemanjem zakonodaje, na kar je med drugim opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, oži demokratična razprava ter krči možnosti, da bi slišali glas različnih strokovnjakov in nevladnih organizacij. V LMŠ razumemo namen zakona in z njim povezane preventivne ukrepe za preprečitev vnosa afriške prašičje kuge, ukrepe, ko bo potrjena prva okužba, predvsem pa smiselne ukrepe za zaščito domačih prašičev. Pozdravljamo zlasti tiste, ki so naravnani k sobivanju človeka in divjih živali in oblikovani v največje mere odgovornosti do njih in narave. Ne moremo pa prezreti malodane rokohitrskega preventivnega ukrepa, ki po najkrajši liniji iskanja sorazmernosti določa intenzivni odstrel divjih svinj, ki za nameček nima določene zgornje meje in je za vsako dodatno smrt katerekoli divje svinje obljubljena finančna nagrada. Izdatno povečanje odstrela divjih svinj v sklopu boja proti afriški prašičji kugi bi razumeli, če bi se ta izvajal postopoma ali usmerjeno na določene kategorije znotraj populacije oziroma določena območja, kjer je gostota populacije najvišja. Ker poslanke in poslanci LMŠ na matičnemu odboru nismo prejeli in dobili zadovoljivih pojasnil v zvezi z intenzivnim odstrelom, bomo od Vlade Republike Slovenije zahtevali, da parlamentarni odbor periodično seznanja s poročilom o podrobnosti izvajanja intenzivnega ter izrednega odstrela divjih svinj po uveljavitvi zakona. V LMŠ tudi menimo, da je lahko intenziteta tako preventivnega kot izrednega odstrela zaradi okužb divjih svinj veliko znosnejša, če pri tem obstaja tvorno in strokovno sodelovanje s sosednjimi državami. V primeru pojave afriške in prašičje kuge je verjetnost pogina domačih prašičev 100-procentna. Poleg tega se za omejitev širjenja izvede zakol tudi zdravih domačih prašičev. Izgube v gospodarskem kmetijstvu lahko zaidejo v ogromne razsežnosti. Posledično je lahko resno ogrožena samooskrba s svinjskim mesom, odvisnost od tujega trga ter uvoz bi se lahko samo povečala. Naenkrat bi bilo podvrženo višjim cenam ter visokim tveganjem za varnost svinjskega mesa. Tako je izredno pomembno, da delujemo preventivno pri zaščiti rejcev domačih prašičev in se ustrezno pripravimo na morebitni vnos afriške prašičje kuge na ozemlje Slovenije, vendar morajo biti ukrepi sorazmerni. Samooskrba s svinjskim mesom je v Sloveniji nezadostna. Prizadevanje za večjo samooskrbo s svinjskim mesom v Sloveniji pomeni hkrati tudi prizadevanja za več obdelovalnih površin za proizvodnjo hrane in pa za vzrejo. Neodgovorno poseganje človeka v bivanjski prostor prostoživečih živali še naprej predstavlja grožnjo za vznik novih nalezljivih bolezni pri živalih, zato nas v prihodnosti čaka še veliko izzivov, kako s čim manjšimi posegi v naravno okolje ohranjati sobivanje med prostoživečimi živalmi in pa človekom. Vsled navedenim nejasnostim in strokovnim pomanjkljivostim predlaganje zakona o nujnih ukrepih zaradi afriške prašičje kuge v LMŠ navedenega zakona sicer ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili v četrtek, 17. decembra 2020, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in 53. izredno sejo zbora, ki jo bomo z glasovanjem nadaljevali v četrtek, 17. decembra 2020, ob 10. uri. Hvala lepa.