Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 24. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnjega nadaljevanja seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: dr. Andreja Črnak Meglič, Renata Brunskole do 12. ure, mag. Julijana Bizjak Mlakar, Melita Župevc, Anton Anderlič, Miran Györek, Anton Kampuš, Franc Bogovič, Vili Trofenik, Milenko Ziherl do 12. ure, Mirko Brulc od 10. do 15. ure, Janez Ribič, Marijan Križman in Milan Gumzar od 13. ure dalje. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SOCIALNEM PODJETNIŠTVU, V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 46 poslank in poslancev, s prvopodpisano dr. Andrejo Črnak Meglič. Andreja Črnak Meglič je evidentno tu in ni opravičena, zato ji dajem besedo kot predstavnici predlagatelja za dopolnilno obrazložitev zakona.
Dobro jutro! Spoštovani gospod predsednik, gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi! Pridružila sem se pri tej točki dnevnega reda, čeprav popolnoma okrevala še nisem. Zakon o socialnem podjetništvu, ki ga obravnavamo danes, je nastajal med poslanci kot poslanski zakon. Z njim uresničujemo eno od pomembnih zavez, ki smo jih zapisali v koalicijski sporazum, in sicer, da bomo koalicijske stranke krepile socialno podjetništvo in vzpostavile ključne podporne instrumente za njegov razvoj v naši državi. Socialna podjetja so zasnovana in delujejo kot klasična podjetja. Imajo izdelke, storitve, kupce, trge, prihodke in odhodke, vendar pa jih namesto načela maksimiranja dobička vodi uresničevanje načela družbene koristi. Pojem socialno podjetje se je v slovenskem prostoru začelo pojavljati šele nedavno, čeprav subjekte, ki izvajajo dejavnost socialnega podjetništva, poznamo že kar nekaj časa, večinoma pod drugimi imeni: društva, zasebni zavodi pa tudi kot klasična podjetja, ki so se uveljavila zlasti pri zaposlovanju težje zaposljivih oseb praviloma invalidov. Socialna podjetja v državah Evropske unije predstavljajo kar 10 % vseh podjetij in zaposlujejo 10 milijonov ljudi. V Sloveniji pa bi število socialnih podjetij lahko preštevali v desetinah. Da bi tudi pri nas lahko spodbudili hitrejši razvoj socialnega podjetništva, smo potrebovali sistemski zakon. Kot tak sistemski zakon je oblikovan osnutek Zakona o socialnem podjetništvu, ki ga obravnavamo danes. Z njim opredeljujemo cilje in načela socialnega podjetništva, dejavnosti socialnega podjetništva, pogoje zaposlovanja v socialnih podjetjih, pristojnosti na področju socialnega podjetništva, način pridobitve in odvzem statusa socialnega podjetja, posebne pogoje poslovanja socialnih podjetij, evidence, ki se vodijo na področju socialnega podjetništva, ter nadzorstvo nad njihovim delovanjem. Inštitut socialnega podjetništva, ki ga uvajamo z zakonom, predstavlja nov podjetniški model, s katerim se hkrati uresničujejo ekonomski in socialni cilji. To pomeni razvoj novih družbeno koristnih storitev in izdelkov, integracijo ranljivih skupin na trg dela, saj jim omogoča zaposlitev, do katere te skupine ne morejo priti na običajnem trgu dela, in krepitev socialne kohezije in socialnega kapitala, predvsem na lokalni ravni. V državah članicah se uporablja več modelov pravne organiziranosti. V našem zakonu smo se odločili za uporabo modela odprtih formalnih oblik, za katerega je značilno, da ni določena obvezna pravna organizacijska oblika, pač pa namen, ki ga pri svojem delovanju mora zasledovati organizacija, ki pridobi status socialnega podjetja. To pa je družbeno-koristno delovanje. Status socialnega podjetja lahko pridobijo pravne osebe zasebnega prava, ki niso ustanovljene izključno z namenom pridobivanja dobička in delujejo na neprofiten način. V zakonu sta opredeljena dva tipa socialnih podjetij. Tip A – to so podjetja, v katerih njihovi lastniki želijo prispevati k zagotavljanju družbenih koristi, delujejo na področjih, ki proizvajajo dobrine in storitve, ki so v javnem interesu, in tip B – podjetja, ki delujejo na različnih področjih, družbenokoristni namen njihovega delovanja pa se kaže vključevanju težje in težko zaposljivih posameznikov. Obema tipoma socialnih podjetij pa je skupno to, da ustvarjanje dobička ni izključni in glavni motiv njihovega delovanja. Zakon o socialnem podjetništvu je spodbuden Institucionalne rešitve so stebri, na podlagi katerih se lahko razvija in raste dejavnost socialnih podjetij. Kot opredeljuje zakon, bodo na njegovi podlagi pripravljeni strategija razvoja socialnega podjetništva in letni programi ukrepov, vzpostavljeni pa bodo tudi ključni podporni instrumenti za razvoj socialnih podjetij. Naj omenim le nekatere; sklad za spodbujanje socialnega podjetništva, posebne spodbude za zaposlovanje težje zaposljivih oseb in podobno. Prepričani smo, da bo z vzpostavitvijo teh podlag socialno podjetništvo tudi v Sloveniji postalo pomembno dopolnilo tržne ekonomije, instrument aktivne socialne politike in s tem tudi instrument za razvoj bolj kohezivne družbe. Predlagatelji zakona smo si ves čas, odkar je bil zakon vložen v parlamentarno proceduro, prizadevali za čim širše soglasje k zakonu. Zato smo bili veseli tako podpore večine koalicijskih poslancev, podpore matičnega odbora kot tudi tvornega dialoga s predstavniki civilne družbe, odraz česar je tudi posvojitev mnogih predlogov in amandmajev, s katerim mehčamo in izboljšujemo zakonsko besedilo. Naj povemo, da ni obstajala nikakršna podlaga, da smo pač gradili popolnoma inovativen zakon in ga vgrajevali v slovenski pravni red. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Besedo dajem za predstavitev poročila odbora članu mag. Štefanu Tislu. Prosim.
Vsem lep pozdrav! Spoštovani gospod predsednik, državna sekretarka, poslanke in poslanci! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o socialnem podjetništvu, ki ga je v obravnavo in sprejetje po rednem postopku predložila skupina poslancev s prvopodpisano dr. Andrejo Črnak Meglič. Članice in člani Odbora so k predlogu zakona prejeli številne predloge in pripombe zainteresiranih javnosti, mnenje Zakonodajno-pravne službe in mnenje Državnega sveta ter Vlade. Seji Odbora so prisostvovali predstavniki predlagatelja, predstavnice in predstavniki Vlade z ministrom za delo, družino in socialne zadeve, predstavnik Ministrstva za gospodarstvo, predstavnica Zakonodajno-pravne službe, predstavnik Državnega sveta in številni predstavniki zainteresiranih javnosti. Amandmaje k predlogu zakona sta vložili: Poslanska skupina SDS in Poslanska skupina SLS. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki je k predlogu zakona podala konkretne pripombe k posameznim členom in splošne pripombe, med njimi je opozorila, da iz predloga zakona ni povsem jasno, kaj je dejavnost socialnega podjetništva. Odbor je prejel mnenje Vlade in mnenje Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, ki sta predlog zakona načelno podprla. Odbor je prejel tudi pripombe in številne predloge zainteresiranih javnosti, katerih predstavniki so na seji Odbora tudi sodelovali, nekatere njihove pripombe so bile upoštevane v predlogih za amandmaje Odbora. V uvodni dopolnilni obrazložitvi členov je predstavnica predlagatelja dr. Andreja Črnak Meglič na kratko predstavila temeljne razloge za sprejetje zakona, ki so predlagatelje vodili pri pripravi predloga zakona. V predstavitvi mnenja Zakonodajno-pravne službe je njihova predstavnica povedala, da je bila večina pripomb v pretežnem delu na podlagi usklajevanj upoštevana, s pripravljenimi amandmaji, še vedno pa ni mogoče izključiti pomisleka v segmentu pridobitve statusa socialnega podjetja, ki je povezan z registracijo na sodišču in hkrati tudi s prenehanjem statusa, o katerem pa odloča ministrstvo. Prav tako ostaja pomislek glede določitve pogojev, ki jih mora oziroma jih bo morala izpolnjevati pravna oseba, da je nepridobitna in s tem pogojem za socialno podjetje. V razpravi je bilo izpostavljeno stališče, da je bila možnost sodelovanja javnosti zožena, da je predlog zakona omejevalen in da bi ga bilo treba dati v javno razpravo. Predstavnica predlagateljev je pojasnila, da so predlog zakona usklajevali dobro leto in pol, da je o vsebini predloga potekala razprava na mnogih posvetih in srečanjih, v zadnjem tednu pa so potekali številni razgovori in delovna srečanja, kjer so s predstavniki zainteresiranih javnosti usklajevali določbe predloga zakona. Rezultat teh usklajevanj so tudi številni predlogi za amandmaje, ki so sicer pripravljeni tudi na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe, amandmaji vsebinske narave pa so plod prav teh usklajevanj. Članice in člani odbora so predlog zakona podprli. Zakon je po njihovem mnenju potreben, saj je to področje treba urediti. Strinjali smo se, da vsebina predloga ne odgovarja na vse izzive, ki jih je treba urediti, predstavlja pa zadostne temelje, da se proces začne. O posameznih členih in vloženih amandmajih so člani Odbora in vabljeni največ razprave namenili predvsem predlaganim rešitvam predloga zakona, ki se nanašajo na 2., 5., 8., 10., 11., 24., 32. in 43. člen. Dogovorjeno je bilo, da se vsebine teh določb ponovno preverijo in po potrebi do druge obravnave na Državnem zboru pripravijo amandmaji. Odbor je sprejel amandmaje Poslanske skupine SLS in Poslanske skupine SDS k 2. členu. Odbor je na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel tudi svoje amandmaje. Glede na sprejete amandmaje je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga, ki je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala lepa. Za uvodno obrazložitev mnenja Vlade dajem besedo predstavnici Vlade. Besedo ima dr. Anja Kopač Mrak, državna sekretarka na Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije Predlog zakona o socialnem podjetništvu, ki je danes v obravnavi, podpira. Posamezna ministrstva, vsako na svojem področju, sicer že izvajajo aktivnosti, ki jih lahko označimo kot ukrepe, ki podpirajo in spodbujajo načela socialnega podjetništva. V okviru teh ukrepov so se že razvili prvi zametki socialnih podjetij v Sloveniji. Kljub že obstoječim ukrepom pa Predlog zakona o socialnem podjetništvu prinaša dodano vrednost, in sicer predvsem v smislu zagotovitve sistemskega pristopa, kakor tudi v smislu večjega medresorsko usklajenega delovanja na tem področju. Socialno podjetništvo daje prednost zagotavljanju družbenega blagostanja pred ustvarjanjem dobička in predstavlja nov inovativen koncept reševanja socialnih problemov, ki z uporabo podjetniških veščin dosega socialne cilje. Tudi mednarodne izkušnje potrjujejo, da socialno podjetništvo ponuja uspešen način boja proti socialni izključenosti. Poglavitni cilji predloga zakona so razvoj nevladnega sektorja, socialna vključenost ranljivih skupin, preusmerjanje iz pasivnih v aktivne oblike pomoči, zmanjševanje dela na črno, dvig stopnje zaposlenosti in drugi. Vse to so tudi cilji Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, zato smo se v pripravo zakonskih rešitev na področju tudi vključili. Predlog zakona predvideva sprejem strategije, ki bo začrtala srednjeročne cilje na področju razvoja socialnega podjetništva in povezala ukrepe različnih vladnih resorjev. Le-ti bodo vključevali tudi ukrepe za spodbujanje razvoja podpornega okolja, neposredne spodbude za ustanavljanje socialnih podjetij, podporo v začetnih fazah poslovanja, predvsem z usposabljanjem in svetovanjem, kakor tudi spodbude za zaposlovanje ranljivih skupin na trgu dela v socialnih podjetjih. Zakon o socialnem podjetništvu bo tako zagotovil skladno povezavo med načrtovanjem politike, izvajanjem te politike in dodeljevanjem proračunskih sredstev. Zato Vlada Republike Slovenije Predlog zakona o socialnem podjetništvu podpira. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Franc Jurša. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav kolegicam in kolegom ter državni sekretarki! Temeljni cilj predlaganega zakona je omogočiti načrtovan in skladen razvoj socialnega podjetništva, ki bo sledilo družbenoekonomski situaciji današnjega časa, ko učinkom gospodarske in finančne krize ni mogoče stopiti nasproti zgolj s klasičnimi pristopi k reševanju brezposelnosti, s povečevanjem socialnih transferjev, spodbudami gospodarskemu sektorju in vzdržnostjo tržne ekonomije. V državah zahodnega sveta se socialna ekonomija vse bolj povezuje s konceptom družbene odgovornosti in trajnostnega razvoja. Zato je v marsikateri članici EU socialna ekonomija že na dosti višjem nivoju kot pri nas. Pri nas zametki socialnega podjetništva sicer že obstajajo. Je pa to področje praktično še v globokih povojih. Kot sopodpisniki zakona v naši poslanski skupini menimo, da je treba področje socialnega podjetništva dograditi in razširiti njegov pomen in dejavnosti tako, da se kot vmesna možnost proti tržno naravnanemu gospodarstvu razvije neprofitno podjetništvo, ki sledi konceptu večje družbene odgovornosti in ima posluh za ogrožene skupine prebivalstva, socialno in družbeno potisnjene v ozadje. Le-ti so v kontekstu celotnega zakona zajeti kot deležniki zakona v dvojnem smislu: v smislu uporabnikov storitev in proizvodov, ki jih bo neko socialno podjetje nudilo na trgu in v smislu bolj odprtih možnosti za njihovo zaposlitev. V naši poslanski skupini smo ocenili, da je skozi večplastnost učinkov, ki jih bo ta zakon prinesel, bistveno to, da se spozna in prizna, da bo nova oblika podjetništva v javnem interesu – interesu družbe kot celote. Tako je treba prispevek socialnega podjetništva v luči splošne družbene koristi videti skozi dejavnosti, ki bodo omogočile ponudbo storitev in proizvodov, ki jih klasična tržna ekonomija ne nudi ali pa le-te niso dostopne socialno ogroženim. Zlasti je važno, da vidimo koristnost socialnega podjetništva v tem, da se dajejo večje možnosti zaposlovanja brezposelnim ranljivim skupinam oseb, ki imajo na trgu dela slabe ali celo nikakršnih zaposlitvenih možnosti; to so, recimo, dolgotrajno brezposelni, invalidi, starejši brezposelni, iskalci prve zaposlitve po zaključku šolanja, tisti brez izobrazbe, pripadniki romske skupnosti, odvisniki in brezdomci. Zakon predvideva odprt model socialnega podjetništva, zakonska opredelitev ni omejena glede na statusno obliko podjetja oziroma nosilca dejavnosti – bistveno je, da bodo nosilci ustrezali definiciji socialnega podjetništva, kot je izčrpno opredeljeno in pogojevano v zakonu. To, kar je pomembno, da se bo poslanstvo socialnega podjetništva lahko uresničevalo, pa je vsekakor soudeležba države v smislu zagotavljanja finančnih spodbud in podpor. Tako zakon predvideva več sklopov spodbud in sicer: za lažje zaposlovanje težje zaposljivih oseb, za ustvarjanje ugodnega podjetniškega okolja skozi davčne in stroškovne olajšave, spodbude pa se kažejo tudi skozi določene prednosti pri javnih naročilih. Socialna podjetja bodo imela posebne pogoje poslovanja: ločeno vodenje dejavnosti in finančnega poslovanja za tisti del dejavnosti, ki je ne bo opravljalo v sklopu dejavnosti socialnega podjetništva. To je nujno za transparentnost nad poslovanjem in namensko porabo vseh pridobljenih sredstev iz naslova državnih pomoči. V Poslanski skupini podpiramo zakon, saj sistemska ureditev omogoča boljši razvoj socialnega podjetništva, ki je pri nas sicer že prisotno, vendar več ali manj projektno oziroma pilotsko, videti pa je, da dobro uspeva. Nujno je, da se proces razvoja socialnega podjetništva čim prej začne. Res pa je, da učinkov ne moremo pričakovati takoj, pač pa se bodo pokazale šele na daljši rok, hkrati pa bo verjetno treba tudi sproti ob uvajanju v praksi kakšne rešitve še dopolnjevati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialne stranke bo predstavil Bogdan Barovič. Prosim.
Dobro jutro. Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, kolegi! V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je Predlog zakona o socialnem podjetništvu potreben in ga bomo tudi podprli. Namen in cilj zakona je sicer lepo opredeljen v samem zakonu s strani predlagatelja, seveda pa ima veliko tudi drugih koristi. Torej, osnovno načelo predloga zakona mi pozdravljamo, ker je namen ustanovitve pretežno ali izključno za proizvodnjo in prodajo in storitve, kjer se zaposlujejo najbolj ranljive skupine ljudi, in ni namenjen zgolj in samo oziroma namenjena dejavnost pridobivanju dobičkov. Po drugi strani pozdravljamo v Slovenski nacionalni stranki tudi bonitete, ki jih prinaša, in sicer olajšave pri davku, prednost pri javnih naročilih, povrnitve plačila socialnih prispevkov in – predvsem za nas je pomembno – subvencije za zaposlovanje. Zakaj? Mi vsi vemo, pa si včasih zatiskamo oči, da je v Sloveniji pri 110 tisoč brezposelnih veliko takšnih brezposelnih, ki jim je hudo, ker so doma, ki se čutijo družbeno nekoristne, kljub temu, da prejemajo državno in socialno pomoč 500, 600, 700 evrov. Imamo pa, bodimo odkriti in pošteni, tudi ljudi, ki seveda uživajo ob tem, da doma sedijo in čakajo na 700, 600, 500 evrov za nedelo in se ga branijo z vsemi rokami. Tudi takšni ljudje so. Mislim, da bo ta zakon omogočil, da bodo tisti ljudje, ki jih boli to, da morajo biti doma, ki se čutijo družbeno nekoristne, da bodo ti srečni, ker bodo lahko delali, pa čeprav za enak denar. Mislim in upam, da bo ta zakon pripomogel tudi k temu, da bodo tisto drugo strukturo ljudi, ki načrtno nočejo delati in uživajo na račun družbe, zaposloval in jim dajal obvezo, da bodo nekaj delali za tisto, kar tudi prejmejo. Tudi Državni svet je nanizal kar nekaj pomanjkljivosti tega zakona, in sicer predlog, da bi se minimalno število zaposlenih povečalo, da bi olajšave in spodbude, o katerih sem malo prej govoril, določil že sam zakon, ne pa da bi se veliko vsebin iz tega zakona prenašalo v podzakonske akte. Mislim, da bi bilo dobro upoštevati, kolikor se pač še da, nekaj nasvetov in mnenj s strani Državnega sveta. V poglavju 2, 3, na strani 25, poglavje se imenuje Poglavitne rešitve, pa pozdravljam dejstvo, da bodo socialna podjetja tudi dejansko trajno poslovala po načelih socialnega podjetništva, predlog zakona pa predvideva dolžnost poročanja o začasnem neizpolnjevanju pogojev, o zakoniti porabi sredstev iz naslova spodbud, oprostitev in olajšav, o doseganju ciljev pa mora biti razvidno tudi iz letnega poročila socialnega podjetja. Zdi se mi dobro, mora biti nadzor nad socialnimi podjetji in nadzor tudi zato, da ne bi takšna podjetja, saj vemo, da se vsak človek v življenju hitro znajde, povzročala nelojalno konkurenco drugim podjetjem in obratno. V Slovenski nacionalni stranki Predlog zakona o socialnem podjetništvu pozdravljamo in bomo zanj tudi glasovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil Ljubo Germič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana gospa sekretarka, kolegice in kolegi! V Poslanskem klubu LDS podpiramo intenco predloga zakona, ki ga danes obravnavamo. Omenjeni zakon pomeni korak naprej v razvoju nevladnega sektorja prostovoljnega dela socialne vključenosti ranljivih skupin in pri usmerjanju iz pasivne v aktivne oblike pomoči. Zakon bo imel pozitiven učinek pri zmanjšanju dela na črno, dvigu stopnje zaposlenosti in povečanju zaposlenosti na področju socialnega podjetništva na raven drugih držav Evropske unije. Predlog zakona določa tudi posebne pogoje zaposlovanja,za ranljive skupine ljudi, predvsem za invalide, osebe z ugotovljeno zaposlitveno oviranostjo ali upadom delovnih sposobnosti, brezposelne osebe, ki so starejše od 55 let, dolgotrajno brezposelne, iskalce prve zaposlitve, Rome in nekatere druge skupine, kot so osebe po prestajanju zaporne kazni, odvisniki in osipniki. V Poslanskem klubu LDS smo veseli, da Slovenija s tem zakonom vstopa v okolje držav, ki se zavedajo pomena tako imenovane socialne ekonomije. V času krize, ki ni zgolj gospodarska ali finančna, ampak je v prvi vrsti kriza vrednot, kriza potrošniške družbe, kjer je na koncu dneva pomemben samo finančni rezultat, je ta zakon jasen signal, da se socialna blaginja in podjetništvo nujne ne izključujeta. Še več, da se lahko in da se morata dopolnjevati. Predlog zakona, ki je pred nami, je noviteta. Vsi novi začetki so povezani z določenimi težavami. Naša naloga, naloga tega Zbora je, da pozorno spremlja implementacijo tega zakona, da skozi njegovo delovanje opazuje njegove učinke in ga v prihodnosti po potrebi tudi nadgrajuje. Zakon o socialnem podjetništvu, ki je nastal in še nastaja v poslanskih klopeh, je začetek ustvarjanja gospodarstva in družbe po meri človeka. V Poslanskem klubu LDS smo soustvarjalci te poti in prihodnosti nameravamo ta zakon v sodelovanju s predstavniki različnih deležnikov, ki se jih ta zakon dotika, še izboljševati. Že v obravnavi na matičnem delovnem telesu je zakon na podlagi pripomb stroke, civilne družbe in drugih zainteresiranih skupin, dopolnjen z amandmaji, ki so bili sprejeti, težil k enemu samemu cilju. To je narediti zakon, ki omogoča realizacijo podjetniške iniciative ob vključevanju vrednot, na katerih temelji neka socialna pravična in solidarna družba. V kolikor želimo v Sloveniji omogočiti razvoj socialnega podjetništva, je ta pojem potrebno zakonsko opredeliti v skladu z že prepoznanimi načeli, po katerih deluje socialna ekonomija drugod po svetu. Opredeliti je treba kateri subjekti lahko delujejo kot socialna podjetja, kakšne pogoje morajo izpolnjevati, opravljanje katere dejavnosti izkazujejo njihov družbeno-koristni značaj oziroma katere skupine ljudi zaposlujejo, da je pri tem priznan tudi javni interes. Ob javno prepoznavnem položaju, ki ga socialno podjetništvo zavzema v celotnem gospodarskem sektorju, pa je treba zgraditi podporno okolje, ki bo omogočilo razvoj socialnega podjetništva in aktivne politike zaposlovanja. Predlog zakona opredeljuje pojem socialnega podjetništva po merilih, kot jih opredeljujejo Evropska komisija in tudi druge države članice. Pri tem uvaja odprt sistem socialnega podjetništva, kjer lahko nastopajo kot socialna podjetja različni tipi pravnih oseb, ki lahko zadostijo kriterije, določa cilje socialnega podjetništva, načela, po katerih se morajo ustanoviti pravne osebe, ki želijo poslovati kot socialna podjetja, določa področja, na katerih so dejavnosti, ki jih bo opredelila Vlada, družbeno koristne in ki jih lahko opravljajo socialna podjetja, in določa najbolj ranljive skupine ljudi na trgu dela, uvaja dva tipa socialnih podjetij, omogoča pa tudi njihovo povezovanje. Izpolnjevanje pogojev, ki jih morajo zagotavljati pravne osebe in opredeliti v ustanovitvenem in temeljnih aktih in pogojev glede obstoja obsega opravljanja družbenokoristnih dejavnosti ali glede strukture zaposlenih delavcev, se bo ugotavljalo v posebnem postopku. Nepridobitna pravna oseba, ki bo izpolnjevala pogoje, bo poslovala kot socialno podjetje, kar bo razvidno tudi iz dodatka, imena pravne osebe. Poslovanje socialnega podjetja opredeljujejo predpisi, ki veljajo za posebno vrsto pravne osebe, ki nastopa kot socialno podjetje, posebnosti pa bo uredil ta zakon. Posebne zahteve glede določb ustanovitvenega ali temeljnega akta, posebnosti glede upravljanja pridobitne dejavnosti ali gre za poslovanja delavcev, vključevanja prostovoljcev, enakopravnosti članov pri odločanju, prepovedi delitve dobička, opredeljujejo socialni značaj podjetja in zagotavljajo njegovo poslovanje na način, ki je družbeno koristen. Da bodo socialna podjetja tudi dejansko trajno poslovala po načelih socialnega podjetništva, pa predlog zakona predvideva dolžnost sporočanja o začasnem neizpolnjevanju pogojev, o zakoniti porabi sredstev iz naslova spodbud ali oprostitev in olajšav, doseganje ciljev pa mora biti razvidno tudi iz letnega poročila socialnega podjetja. Predlog zakona predvideva tudi odvzem statusa socialnega podjetja, če se pri izvajanju nadzora ugotovijo nepravilnosti. Ker v Poslanskem klubu LDS menimo, da ta predlog zakona prinaša dodatno vrednost, ga bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo prestavil Vili Rezman. Prosim.
Hvala lepa, gospodpredsednik. Naj za začetek predstavitve stališča Poslanke skupine nepovezanih poslancev –Solidarnost povem dvoje. Najprej priznanje tistim, ki so se pionirskega dela lotili, ker se dejansko niso imeli na kaj prida veliko nasloniti. Priznanje tudi za to, da so bili odprti za številne pobude, dopolnitve, tudi kakšne spremembe. In kot drugo povem, da bo naša poslanska skupina ta predlog zakona podprla, ker sodimo, da aktualni problemi kličejo po njem. Sodimo, da je dovolj dobro pripravljen, da ga je možno sprejeti. Bom pa za razliko od nekaterih drugih stališče zaobšel to, da bi še enkrat predstavljal, kaj v zakonu piše, in se raje morebiti ozrl na nekatere problemske sklope, do katerih bo treba biti še posebej pozoren. Najprej naj rečem, da smo v Poslanski skupini nepovezanih poslancev bili zadovoljni, da so bile akceptirane številne pripombe, pa kljub temu ostaja nekaj nedorečenosti v smislu ne dovolj razumljivo opredeljenih pojmov in posamičnih členov, kar utegne biti problem, ko se bo zakon implementiral in ko se bodo pojavljali konkretni primeri v naši stvarnosti. Drugo, kar mi mislimo, je, da je morebiti na posamičnih področjih res nekoliko preveč omejevalen. Zato tudi sodimo, da je eden od amandmajev, ki ga je Slovenska ljudska stranka predlagala in širi te dejavnosti, vreden premisleka in najbrž tudi sprejetja. Sicer pa smo zadovoljni, da je bil sprejet tudi naš predlog oziroma da je bil povzet in je predstavljen v enem izmed amandmajev koalicije, in sicer predlog o tem, da se dobiček, če se že deli, deli obvezno tudi tistim, ki imajo status delavcev oziroma zaposlenih. Bilo bi prav absurdno, ko bi v socialnih podjetjih lahko delili dobiček lastniki in uprave, ne pa tisti, ki so bili zaposleni in ki so bili predvsem targetirani s tem zakonom. Tisto, na kar je morebiti pomembno opozoriti oziroma usmeriti pozornost na nekatere člene, pa je po naši sodbi naslednje. Opozarjali so že predstavniki Državnega sveta na neko notranjo napetost v zakonu, ki se ustvarja s tem, da gre za socialno podjetje, za prostovoljstvo, za nepridobitništvo in za potencialno delitev dobička in načina delitve dobička. Upamo, da so mehanizmi dovolj premišljeni in da bodo kontrole dovolj natančne, da ne bi prišlo do tega, kar se v zakonu sicer vnaprej omejuje. Torej, dodelitve tega, kar je bilo kot subvencija oziroma kot podpora prispevano posamičnemu socialnemu podjetju. Drugo, na kar bi radi opozorili, je to, da gre vendarle predvsem za podjetništvo v čisto določenih okoliščinah, v naših stvarnih okoliščinah, kjer gre tudi za lastnike, kjer gre tudi za uprave, kjer gre tudi za določena poslovna tveganja. Vse to moramo imeti v mislih. In vse to je s svojimi specifikami, ki jih zakon prinaša, predpogoj za to, da bodo lahko podjetja tudi socialna. Torej, tudi tukaj bo šlo zagotovo za neko notranjo napetost, ki jo bo treba spremljati in jo, kadar bo takšna ugotovitev nujna, tudi opravljati oziroma spreminjati. Problem se nam kaže v tem, da, ko povezujemo ta zakon z Zakonom o prostovoljstvu, bodo, tako v zakonu piše, prostovoljci tudi deležni dobička. V zakonu, ki smo ga včeraj sprejemali, to ni dopustno, prostovoljci ne delajo bojda za svojo korist, delajo samo za splošno javno korist in niso deležni dobička. Naslednji morebitni problem bo problem pri upravljanju. Tako, kot je sedaj zapisano, kjer velja za vsakega člana en glas in kjer je dopuščeno, da soupravljajo tudi deležniki, med njimi, recimo, uporabniki, ki so lahko bolj ali manj kratkega roka, in da lahko soupravljajo tudi zaposleni prostovoljci, utegne priti do nesorazmerij, o katerih bo treba ponovno premisliti. In ker zdaj ni več časa, bomo ob amandmajih še kaj spregovorili.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Dejan Levanič. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, drage kolegice in kolegi! S sprejetjem Zakona o socialnem podjetništvu Socialni demokrati skupaj s koalicijskimi partnerji uresničujemo eno od pomembnih zavez, ki smo jo zapisali v koalicijski sporazum. To je, da bomo krepili socialno podjetništvo in vzpostavili ključne podporne instrumente za njegov razvoj, kar obenem pomeni tudi krepitev sektorja, tretjega sektorja oziroma neprofitnih, nevladnih in avtonomnih organizacij. Socialni demokrati se zavedamo, da ni uspešnega razvoja podjetništva brez učinkovite podpore države, zato smo si za sprejem zakona ves čas močno prizadevali in ga ob podpori ter seveda širokem soglasju vseh koalicijskih poslanskih skupin tudi vložili. Izjemen napor za pripravo zakona je naredila strokovna skupina, ki jo je vodila dr. Andreja Črnak Meglič, predsednica Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Zakon o socialnem podjetništvu je še toliko bolj pomemben ob dejstvu, da podatki svetovne raziskave podjetništva za leto 2010 v 59 državah, v katerih sodeluje tudi Slovenija, kažejo, da podjetniška aktivnost upada že drugo leto zapored. Kriza je pustila posledice na mnogih področjih. Socialno podjetništvo, ki namesto dobičku sledi izvajanju družbeno koristnih dejavnosti in zaposlovanju težko zaposljivih oseb, je pot za hitrejši izhod iz krize. Trenutno že precej društev, invalidskih podjetij, zavodov že posluje po načelih socialnega podjetništva. Skupaj naj bi bilo v tovrstnih pobudah zaposlenih med 16 in 17 tisoč ljudi. To je v evropskem merilu še vedno zelo malo. Glede na povprečje Evropske unije bi lahko v Sloveniji na tak način zaposlitev našlo okrog 100 tisoč ljudi in vsaka možnost, ki prinaša odpiranje novih delovnih mest je v tem času še kako dobrodošla. Predlog zakona predlaga 16 družbenokoristnih dejavnosti socialnega podjetništva, med katerimi so na primer socialno in družinsko varstvo, izobraževanje, vzgoja, socialna ter pravična trgovina. Glede na učinke, ki jih je v slovenskem gospodarstvu in na trgu dela do zdaj imela globalna gospodarska kriza se ni mogoče zadovoljiti le s povečanjem socialnih transferjev in spodbudami gospodarstvu, ki v pretežni meri predstavljajo dajanje različnih subvencij, ki ne prinašajo trajnih razvojnih ter strukturnih učinkov. Socialni demokrati menimo, da je nesmotrno podpirati zgolj tako imenovano tržno podjetništvo, v katerega so brezposelni prisiljeni zgolj iz socialne nuje. Treba je sprejeti tudi nove, inovativne in celovite rešitve, ki bodo spodbudile in utrdile slovensko podjetniško mrežo. Prav socialno podjetništvo ima v trenutnih izjemno zaostrenih gospodarskih pogojih, ki imajo za posledico tudi naraščanje socialnih potreb prebivalstva, lahko izjemno pomembno vlogo, prav tako pa tudi v prihodnje predstavlja velik razvojni potencial. Sam institut socialnega podjetništva, kot ga uvajamo s tem zakonom, predstavlja temelj za aktivno reševanje problema socialne izključenosti, saj vključuje ranljive skupine ljudi, ki na trgu dela niso dovolj konkurenčni. Socialno podjetništvo je pomembno tudi, ker je namenjeno spodbujanju razvoja tistih storitev, ki so na trgu marginalizirane, so pa še kako pomembne za delovanje lokalnih skupnosti. V tem obdobju, ko je gospodarska situacija še vedno negotova in se soočamo z neugodnimi razmerami na trgu dela, pomeni zagon socialnega podjetništva v Sloveniji novo razvojno priložnost. Prvič za izboljšanje zaposlitvenih možnosti ranljivih skupin ljudi na trgu dela, še posebej mladih. In drugič, za krepitev javnih storitev, predvsem na lokalnem nivoju ter nadaljnji razvoj nevladnega sektorja. Gledano širše bo izvajanje zakona povečalo predvsem vključenost in povezanost ljudi v družbo. Spodbujal se bo socialni kapital lokalnih okolij, ki se bodo bolj aktivno in uspešno soočala z izzivi lastnega razvoja. Socialni demokrati menimo, da sistem, ki ga prinaša Zakon o socialnem podjetništvu, pomeni veliko razvojno priložnost za Slovenijo. Zato ga podpiramo in upamo, da bo danes v Državnem zboru sprejet v duhu najširšega možnega soglasja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil mag. Štefan Tisel. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, državna sekretarka, poslanke in poslanci! Pojem socialne ekonomije izhaja iz 19. stoletja in naj bi predstavljal bolj moralen, etičen pristop k ekonomiji, s ciljem iskati srečo za vse ljudi. Socialno podjetništvo se od klasičnega podjetništva razlikuje predvsem po tem, da daje prednost rasti socialnega kapitala pred ustvarjanjem dobička. Predstavlja tržen odgovor na reševanje socialnih, okoljskih, lokalnih in drugih problemov in ima za primeren cilj zagotavljanje družbenega blagostanja. Predstavlja torej nov koncept reševanja socialnih problemov in je hkrati tudi inovativni pristop, ki z uporabo podjetniških veščin dosega socialne cilje, čeprav z omejenimi viri. Socialna podjetja predstavljajo del tako imenovanega tretjega sektorja, to je nevladni sektor. Socialna podjetja danes v svetu predstavljajo producenta, ki zapolnjuje vrzel v produkciji socialnih storitev, predvsem zadovoljuje potrebe po bolj individualiziranih storitvah, ki jih odpira in zahteva razvoj sodobne družbe. V zadnjih desetletjih postajajo socialna podjetja vse bolj ključni subjekt za zaposlovanje in reintegracijo dolgotrajno brezposelnih in oseb, ki so manj konkurenčne na trgu delovne sile. Socialna podjetja prepoznamo po tem, da izpolnjujejo določena ekonomska in socialna merila, zaradi katerih imamo tri ključne usmeritve: podjetniški duh, se pravi, socialna podjetja so zasebne avtonomne podjetniške orientirane organizacije, ki delujejo z namenom produkcije blaga in storitev, potem delovanje v javno koristne namene ter neprofitna distribucija dobička. Socialna podjetja imajo pogosto več ciljev delovanja, različne lastnike in raznolika sredstva financiranja. Socialno podjetništvo v Sloveniji ni nekaj povsem novega. Zakonodaja, ki ureja potencialne oblike organizacij socialnega podjetništva, v glavnem omogoča vzpostavitev podjetij, ki se ukvarjajo z dejavnostjo socialne ekonomije. Predvsem zakoni o društvih, zavodih, zadrugah in ustanovah v veliki meri omenjajo osnovna načela socialne ekonomije ali pa vsaj ne onemogočajo njihove uveljavitve. Oblika podjetja, ki je v Sloveniji zakonsko urejena po principih socialnega podjetništva, pa so invalidska podjetja. Slovenija se tako kot preostala Evropa sooča s finančno in gospodarsko krizo ter intenzivnimi demografskimi spremembami. S podaljševanjem življenjske dobe in upadanjem rodnosti se spreminja starostna struktura prebivalstva. To pa bo dolgoročno vplivalo na trg dela. Večajo se tudi razlike v sami strukturi brezposelnosti. Poleg visoke stopnje brezposelnih, starejših nad 55 let, se povečuje tudi število iskalcev prve zaposlitve, povečuje pa se tudi število dolgotrajno brezposelnih in težje zaposljivih oseb. Do sedaj razvite oblike pomoči brezposelnim osebam skozi projekte javnih del in subvencionirano zaposlitev niso prinesla trajnejše izboljšave zaposlitvenih priložnosti za posebej ranljive skupine ljudi na trgu dela. Nasprotno pa prilagojeno zaposlovanje oseb s statusom invalida v okviru invalidskih podjetij predstavlja relativno trajno in stabilno obliko zaposlovanja. Po deležu zaposlenih v storitveni dejavnosti je Slovenija uvrščena na sam rep EU. Dejstvo je, da je mnoge nove storitve možno razviti le v okviru socialne ekonomije. V Poslanski skupini SDS smo predlagali več amandmajev. Pri 8. in 19. členu sta bila predloga vsebinsko upoštevana. Tako je sedaj rok za izpolnitev pogojev podaljšan z enega leta na dve leti. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke predlog zakona podpira, saj prinaša kar nekaj pozitivnih novosti najbolj ranljivim skupinam na trgu dela, starejšim, invalidom ter drugim, ki se težko vključujejo na trg dela in so odvisni od socialnih transferjev. Cilj je, da se tudi te skupine lažje vključijo v delo, kajti delo je tudi socialna kategorija, ki ljudem pomaga pri vzpostavitvi boljše samopodobe. Obdobje čaščenja denarja in dobička kot skorajda družbene vrednote, so nas pripeljali ne le do gospodarske in finančne krize, temveč tudi do krize vrednot in družbe. Zakon o socialnem podjetništvu nas res sam po sebi ne bo rešil iz trenutne slabe situacije. Osebno pa menim, da je korak v pravo smer k gradnji boljše prihodnosti.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil Tadej Slapnik. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Temeljni cilj zakona je v Sloveniji omogočiti načrtovan in skladen razvoj socialnega podjetništva. To pa seveda zahteva zakonsko opredelitev pojma socialnega podjetništva in v svetu že prepoznanih načel, po katerih deluje socialna ekonomija. V zakonu je treba opredeliti, kateri subjekti lahko delujejo kot socialna podjetja, kakšne pogoje morajo izpolnjevati, upravljanje katerih dejavnosti izkazuje njihov družbeno-koristen značaj oziroma katere skupine ljudi zaposlujejo, da jim je pri tem prepoznan tudi njihov javni interes. Ob jasno prepoznanem položaju, ki ga socialno podjetništvo zavzema v celotnem gospodarskem sektorju, pa je treba načrtno zgraditi podporno okolje, ki bo omogočalo razvoj socialnega podjetništva in aktivne politike zaposlovanja, ki bo usmerjena v oblike in vsebine primerne temu sektorju. V Poslanski skupini Zares – nova politika podpiramo cilje zakona, ki so predvsem v inovativni obogatitvi sicer tradicionalnih javnih storitev, predvsem na lokalnem nivoju, s tem, da se ustvarjajo nove dobrine in storitve ter ustvarjajo priložnosti za trge, na katerih tradicionalni zasebni, pa tudi javni sektor ne želita ali ne moreta vstopati, nevladnemu sektorju omogočiti potrebno podjetno naravnanost. To je aktivno naravnanost do iskanja novih področij delovanja in tudi samostojnega ustvarjanja prihodka, s čimer bomo krepili cel sektor in zmanjševali njegovo odvisnost od javnega sektorja. Opravljanje gospodarskih dejavnosti na specifičen način, to je ob vključevanju prostovoljnega dela ter zagotavljanju tudi drugih virov sredstev. Zagotavljanju vključevanja izključenih skupin na trgu dela oziroma skupin, ki jim grozi izključenost, tudi z omogočanjem bolj fleksibilnih oblik zaposlovanja. Zmanjševanje dela na črno in sive ekonomije, povezovanje ljudi in priložnosti, zagotavljanje inovativnih rešitev za probleme območij, ki zaostajajo v razvoju, dvig stopnje zaposlenosti tistih skupin brezposelnih, kjer drugi ukrepi niso učinkoviti. Postopno zagotavljanje gospodarske rasti na raven, ki jo socialno podjetništvo prispeva v drugih evropskih državah, in razvijati družbo vključenosti in aktivno državljanstvo ter krepiti socialni kapital lokalnih okolij, s tem pa krepiti njihovo sposobnost za soočanje s problemi lastnega lokalnega razvoja. Predlog zakona o socialnem podjetništvu opredeljuje pojem socialnega podjetništva po merilih, kot jih opredeljuje Evropska komisija. Pri tem uvaja odprt sistem socialnega podjetništva, kjer lahko nastopajo kot socialna podjetja različni tipi pravnih oseb, ki lahko zadostijo kriterije, ki jih predpisuje zakon, ki ga danes obravnavamo. Zakon določa cilje socialnega podjetništva in načela, po katerih se morajo ustanoviti ali preoblikovati pravne osebe, ki želijo poslovati kot socialna podjetja ali po njih poslovati. Določa tudi področja, na katerih so dejavnosti, ki jih bo opredelila Vlada, družbeno koristne in ki jih lahko opravljajo socialna podjetja. Določa tudi najbolj ranljive skupine ljudi na trgu dela, katerih zaposlovanje v socialnih podjetjih je družbeno koristno. Poslovanje socialnega podjetja opredeljujejo predpisi, ki veljajo za posamezno vrsto pravne osebe, ki nastopa kot socialno podjetje, torej kot društvo, zasebni zavod, ustanova, osebna ali kapitalska družba, zadruga, ki v celoti ali delno opravlja dejavnost, ki ni pridobitna. Za oblikovanje politike razvoja socialnega podjetništva, analiziranja potreb razvoja socialnega podjetništva, spodbujanja vključevanja občin v določanje in izvajanje politik razvoja socialnega podjetništva na lokalni ravni in regionalni ravni ter za pripravo strategije razvoja socialnega podjetništva zakon predvideva ustanovitev posebnega delovnega telesa pri Vladi RS, to je vladnega sveta za socialno podjetništvo. S strategijo razvoja socialnega podjetništva bodo določeni tudi izvajalci ukrepov spodbujanja socialnega podjetništva, oblikovanja ugodnega podjetniškega okolja za socialna podjetja, izvajanje ukrepov za omogočanje dostopa do virov financiranja naložb v socialna podjetja in ukrepov spodbujanja zaposlovanja v socialnih podjetjih. Za izvajanje posebnih ukrepov za spodbujanje socialnega podjetništva pa predlog zakona opredeljuje ustanovitev sklada za spodbujanje socialnega podjetništva. Predlog zakona o socialnem podjetništvu bomo v Poslanski skupini Zares – nova politika podprli, saj uresničuje eno izmed najpomembnejših programskih prioritet naše stranke. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil Gvido Kres. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana sekretarka, spoštovane kolegice in kolegi! V Slovenski ljudski stranki se strinjamo, da moramo tudi v Sloveniji po dolgih letih dogovarjanja končno urediti tudi področje socialnega podjetništva. Zato pričakujemo, da bo nov zakon prinesel nek okvir in napredek na področju urejanja socialnega podjetništva in pri tem upošteval dobre prakse. Predvsem mora ta dejavnost delovati na podlagi načela družbene odgovornosti in trajnostnega razvoja poleg pospeševanja solidarnosti in možnosti zaposlovanja. Kot vemo, je bilo v Sloveniji v zadnjih letih izvedenih že precej uspešnih pilotnih projektov s področja socialnega podjetništva, pri tem pa je obstajalo tudi veliko primerov dobre prakse na tem področju v okviru pobude skupnosti EQUAL. Dober primer delovanja socialnih podjetij predstavljajo zlasti invalidska podjetja in zaposlitveni centri, v nekaterih elementih pa tudi javna dela. Kljub temu, da je namen zakona dober, pa ga je treba nujno dopolniti, saj predlagatelji niso upoštevali vseh možnosti, ki že obstajajo, in niso upoštevali vseh evropskih usmeritev pri tem. Zakon mora odpirati možnosti in ne delovati omejevalno. Zato smo predlagali amandmaje, s katerimi dopolnjujemo subjekte, ki lahko upravljajo socialno podjetništvo kot tudi nekatere dejavnosti. Sprejeto je že bilo dopolnilo Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, da socialno podjetje že lahko upravljajo poleg društev, zavodov, gospodarskih družb in drugih neprofitnih pravnih oseb tudi kmetijske zadruge. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke pa smo dodatno vložili še amandmaje k ustreznim členom, v katerih predlagamo, da lahko socialno podjetništvo upravljajo tudi kmetije. Amandmaji so vloženi v sodelovanju s Kmetijsko-gozdarsko zbornico, ki je opozorila, da so v Evropi predvsem kmetije znane po tem, da lahko delujejo tudi kot socialna podjetja. Predlog zakona pa tega ni vseboval. Kmetije so nekako že kar naravno okolje za izvajanje te dejavnosti. Z dopolnili predlagamo tudi lažje pogoje, kot so zaposlitev najmanj samo 1 delavec in ne dva in izpolnjevanje pogojev v najmanj dveh letih, ne že v enem letu. S tem zakonom je treba dati še posebne možnosti mladim za zaposlitev in za uresničevanje njihovih kreativnih idej. Zato smo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke v sodelovanju z Mladinskim svetom Slovenije vložili dopolnila predvsem k 4. in 5. členu z dodatnimi možnostmi in dejavnostmi, ki omogočajo mladim kreativnost in inovativnost. Predvsem mora ta dejavnost delovati na podlagi načela družbene odgovornosti in trajnostnega razvoja poleg pospeševanja solidarnosti. Sodelovanje podjetij in organizacij s področja socialnih storitev mora biti omogočeno, neomejeno, zato smo predlagali dopolnilo, ki omogoča povezovanje zaposlitvenih centrov in invalidskih podjetij s socialnimi podjetji. Moti me oziroma žal mi je, da v ta sklop niso vklopljeni in vključeni tudi espeji, samostojni podjetniki. Razlaga sicer drži. Trdim, da se vse da še urediti, bi si pa želel, da bi imeli sploh dosti podjetnikov, ki bi želeli zaposlovati tudi ljudi – predstavljam si – s posebnimi potrebami. Ti mali podjetniki, iz prakse vam lahko povem, zelo dobro uvajajo mlade, ljudi s posebnimi potrebami v delo in bi bila to tudi ena dodana vrednost. K obravnavi zakona smo pristopili konstruktivno, saj so druge nedoslednosti zakona odpravili sami predlagatelji oziroma številni amandmaji, ki so jih vložile poslanske skupine koalicije, s katerimi predvsem popravljajo zakon v skladu s kritičnimi pripombami prisotnih na odboru in v skladu s pripombami pravne službe. Poslanci Slovenske ljudske stranke pozivamo vse kolege, da skupaj z našimi predlaganimi dopolnitvami vsi podpremo ta dobronameren zakon. Glede na prakso po sprejemu pa bodo kasneje še možne dopolnitve in izboljšave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 1. februarja 2011. Prehajamo k 2. členu. V razpravo dajem 2. člen ter amandma Poslanske skupine SLS in Poslanske skupine SD, pri čemer bi vas rad opozoril, da je amandma Poslanske skupine SLS povezan z amandmaji istega predlagatelja k 4., 8., 12., 14., 15., 18. in 28. členu. Vendar sem se odločil, da bom kljub temu, da gre za povezavo, vsak amandma k členom dal posebej v razpravo, da bi lahko ohranili fokus in pregled nad samo razpravo. Ker, če ne bomo lahko skakali od 2. na 4. s 14., 15., ob dveh amandmajih se nam lahko utegne razprava razbliniti brez potrebnega fokusa. V razpravo dajem 2. člen ter amandmaje Poslanskih skupin SLS in SD. Prosim za razpravo. Kot predlagateljica?
Kot predlagateljica. K 2. členu je poslanska skupina vložila amandma za dopolnitev nepridobitnih pravnih oseb tudi s kmetijami oziroma kmetijskimi gospodarstvi. Kot smo obljubili na Odboru, smo zelo natančno preštudirali ustrezno zakonodajo in ugotovili, da se pravzaprav ta pravnoorganizacijska oblika lahko pojavlja, to se pravi kmetijsko gospodarstvo, lahko pojavlja kot pravna oseba ali kot fizična oseba. To je v nasprotju z intenco zakona, ki med nosilce socialnega podjetništva umešča samo nepridobitne pravne osebe. V kolikor bo kmetijsko gospodarstvo prevzelo katerokoli pravno obliko iz 2. člena, potem ni nobenega problema, da se s tem v zvezi lahko umesti med tiste, ki lahko zaprosijo za status socialnega podjetništva. Morda še to, v primeru, da gre za fizično osebo, je treba opozoriti, da zakon omejevalno nastopa tako do razpolaganja dobička kot tudi premoženja. To pomeni, da fizični, pravni osebi tega ne smemo omejevati. In to se potem navezuje tudi na razlago vseh ostalih členov, ki nam uvajajo kmetijsko gospodarstvo oziroma kmetije v zakon.
Hvala lepa. Je bila želja po razpravi? Je, še kdo? Gospod Gvido Kres. Prosim.
Jaz popolnoma zaupam in verjamem temu, kar je povedala predlagateljica, ampak vendarle bi rad opozoril, da so kmetije resnično tisto pravo naravno okolje, v katerem se da izvajati socialno podjetništvo, v katerem je mogoče zaposlovati ljudi s posebnimi potrebami, od mlajših do starejših. Kmetije so se že tradicionalno izkazale, da so lahko zelo dober socialni partner. To se je pokazalo že v naši zgodovini, na kak način se na kmetijah deluje, živi in dela. Da pa imamo na eni strani zakonske ovire oziroma zahteve, ki nas v to napotujejo, kot je povedala predlagateljica, je pa eden izmed problemov, o katerih sem tudi že prej povedal. Mislim, da bi tudi nekateri samostojni podjetniki lahko izvajali in zelo veliko prispevali k tej socialni sliki in socialnemu delovanju in izboljšanju. V glavnem mi ta amandma podpiramo in želimo, da bi bil sprejet. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati k 2., o dveh amandmajih k 2. členu? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo k 4. členu. V obravnavo dajem dva amandmaja Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Želi kdo razpravljati o teh dveh amandmajih k 4. členu? Ja, Vili Rezman, potem dr. Andreja Črnak Meglič. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bi pri teh dveh amandmajih podprl predvsem tega drugega, ki govori o tem, da gre za družbeno odgovornost in za trajnostni razvoj, kar je verjetno in tako rekoč samo po sebi umevno. Ne vidim nobenega razloga, da se tega ne bi podprlo, kajti pri družbeni odgovornosti podjetij, naj gre za okoljsko odgovornost, gre za odgovornost tako do fizičnega okolja kot do socialnega okolja. Mislim, da to v takšen člen tudi sodi. Podkrepljeno je pa to s pravico, ki je v istem členu določena, in sicer s pravico do upravljanja. Ko govorimo o tem, da ima vsak član, en član tudi pravico do enega glasu. Tukaj je morebiti vredno še razmisliti o naslednjem pomisleku. Člani so vsi, ki imajo upravljavske pravice. Tako določa že 2. člen. In vsi, ki imajo upravljavske pravice, so člani plus deležniki. Deležniki so tudi prostovoljci in uporabniki dobrin pod določenimi pogoji. Interesi lastnikov zaposlenih, tistih, ki so v takšnem socialnem podjetju trajno zaposleni, in tistih, ki so uporabniki njihovih storitev v tržni ekonomiji, pa niso nujno identični. Lahko pride tudi do različnih interesov. Lahko pride celo do nasprotnih interesov, ko se ponudnik in kupec, potrošnik, v svojih interesih razhajata. Nič nenavadnega ne bi bilo, če bi se kaj takega zgodilo. In še en problem tukaj nastaja pri tem upravljanju. Nastaja problem nedoločnosti definicije, ko delavci, zaposleni, torej člani, lahko upravljajo, soupravljajo in soodločajo o vseh zadevah glede njihove zaposlitve in kvalitete proizvodov in storitev in uporabniki imajo pravico najmanj soodločati v zvezi s kvaliteto storitev in pravic. Tudi tukaj zna priti do nasprotnih interesov, zlasti ker imajo eni dolgoročni interes, kar je ena izmed bistvenih značilnosti tega zakona. Zato trajno poslujejo takšna podjetja. Drugi pa imajo kratkoročen interes, ko nastopajo na tržišču, na trgu kot tisti, ki so v nekem trenutku zgolj uporabniki teh storitev ali proizvodov.
Hvala lepa. Dr. Andreja Črnak Meglič.
Odzvala bi se na to pa tudi na samo pobudo amandmaja, drugega amandmaja k temu členu predlagatelja Slovenske ljudske stranke. Najprej bi povedala, da smo ta amandma že obravnavali na matičnem odboru in smo tudi podali obširno razlago, zakaj tega dopolnila, ki sicer zelo lepo zveni, ne bi bilo smotrno upoštevati. 4. člen namreč govori o načelih in zahtevah socialnega podjetništva. To pomeni, da bi sleherno socialno podjetje moralo delovati, če pustimo ob strani družbeno odgovornost. To je v redu, ampak po načelih trajnostnega razvoja. To pa vemo, da glede na naravo dejavnosti, ki jih naštevamo, predstavlja veliko dodatno omejitev in so potem tudi predstavniki civilne družbe, ki so bili prvotno predlagatelji tega dopolnila, spoznali, da pravzaprav to ni smotrna omejitev in da trajnostno delovanje socialnih podjetij in družbeno odgovorno delovanje socialnih podjetij opredeljuje 3. člen, ki govori o ciljih delovanja socialnih podjetij. To je prvo. Drugo pa, če se dotaknem vprašanja problema upravljanja, ki ga je izpostavil gospod Rezman. Torej, ustanovitelji so tisti, ki bodo sami izbrali model upravljanja, ki bo za njih najbolj ustrezen. Seveda pa morajo upoštevati to, da socialna podjetja predstavljajo poseben model tako imenovanega soupravljanja. In seveda bodo v ustanovnem aktu opredelili pravico in odgovornosti posameznih soupravljavcev. In seveda, če govorimo o uporabnikih, predvideva ga samo tip A in še tam smo opredelili v 2. členu, da gre za sodelovanje uporabnikov, če so uporabniki v pogodbenem ali drugem pravnem razmerju s socialnim podjetjem najmanj eno leto, torej sodelujejo pri odločanju o vprašanjih glede kakovosti izdelkov in storitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Gvido Kres.
Hvala. Mi smo vložili dva amandmaja k temu členu. V prvem odstavku, da se za besedami "nepridobitne pravne osebe" dodajo besede "ali kmetije". V besedilu člena dodajamo tudi "kmetije", ki že po svoji naravi dela izpolnjujejo nekatere pogoje in načela socialnega podjetništva, ohranjajo življenje na podeželju, skrbijo za urejanje krajine in s tem za razvoj podeželja, kar je v skladu tudi z uredbo Evropskega sveta, kjer se navaja, da mora politika razvoja podeželja spremljati in dopolnjevati politike tržne in dohodkovne podpore skupni kmetijski politiki ter tako prispevati k doseganju ciljev te politike, kot je določeno v pogodbi. In dodali smo še novo drugo alinejo, ki se glasi: "Deluje po načelih družbene odgovornosti in trajnostnega razvoja." V besedilo dodajamo načeli družbene odgovornosti in trajnostnega razvoja, ki sta premalo poudarjena in bi v tem zakonu morala imeti večjo vlogo. Socialno podjetništvo je del socialne ekonomije, ki posebej poudarja usmerjenost k socialnem ciljem, prostovoljno članstvo, demokratičnost, zasledovanje splošnih interesov, pospeševanje solidarnosti in odgovornosti, neodvisnost in doseganje ciljev trajnostnega razvoja. Amandma je predlagal tudi Mladinski svet Slovenije že za obravnavo na matičnem delovnem telesu.
Hvala lepa. Za besedo je prosil še Tadej Slapnik in potem mag. Štefan Tisel.
Hvala lepa. Na ta prvi amandma SLS bi se oglasil, ker očitno se nam bo pojavljala ta obrazložitev kar naprej. Osnovna omejitev je, da kmetije kot pravne oseben ne morejo neposredno biti socialna podjetja, kar pa ne pomeni, da ne bodo – tudi na Odboru smo večkrat pojasnjevali – v veliki meri dejansko vključene v izvajanje socialnega podjetništva. Morale se bodo združiti ali v zadruge, zaradi tega smo mi zapisali, ali v zavode ali katerekoli druge pravne oblike, pri katerih se jim bo onemogočilo neposredno izplačevanje dobička, medtem ko pa pri kmetiji, podobno je tudi pri samostojnih podjetnikih tega ne moreš omejiti. Zgolj zaradi tega, gospod Kres, je ta omejitev. Upam, da ne bi potem izzvenelo danes tudi iz razprave, da se kmetje, kmetijska gospodarstva kakorkoli izvzemajo iz socialnega podjetništva. Daleč od tega. V velikem delu se računa točno na te subjekte, da se bodo primerno organizirali in izvajali socialno podjetništvo.
Besedo ima mag. Štefan Tisel.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Sam zelo podpiram amandma Slovenske ljudske stranke, da se tudi kmetija nekako vključi v neki varianti. Slišali smo, da bi bilo tudi to možno, vendar ne samo kar kot kmetija, ampak v nekih oblikah. Kajti, vemo, da je v Sloveniji večina kmetij neprofitabilnih. Opuščajo delo na podeželju, na kmetih, ker se to več na izplača. Kajti, le nekatere večje kmetije so tiste, ki so profitabilne in se lahko same vzdržujejo. Mnogi, ki so zaposleni s tistimi sredstvi, ki dobijo plače v službah, vlagajo v kmetije, da še nekako obdržijo tisto tradicijo, kar so jim starši zapustili. Mnogi mladi pa že več na to ne gredo. Zato bi bilo res v tem zakonu zelo primerno. Ljudska stranka je zelo dobro razdelala te amandmaje po vseh členih, ki bi vsekakor lahko vključili tudi delo na kmetiji. Kajti, samooskrba Slovenije se kar naprej zmanjšuje. Obdelanost zemlje se zmanjšuje. Tu pa vidim eno možnost, da bi v neki obliki lahko tudi vključili to z amandmaji, da bi imeli možnost, kot je že kolega povedal, včasih je bila kmetija tudi socialna ustanova. Tam so bili dninarji, pa tisti pohabljenci in vsi so delali na kmetiji in so se nekako preživeli. Tudi danes bi lahko nekako to vključili, tako da podpiram predloge amandmajev Slovenske ljudske stranke. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Frangež in potem gospod Rezman.
Spoštovane, spoštovani! Mislim, da je prav, da na enem mestu strnemo razpravo in dilemo, ki se nam bo ponavljala skozi celoten zakon, in to je, ali kmetije sodijo v okvir socialnega podjetništva, kot ga uvajamo s tem zakonom. Jaz mislim, da so že dosedanje razprave jasno pokazale, da zakon ne prepoveduje kmetijam, kmetijskim gospodarstvom, da se s prekvalifikacijo v ustrezno obliko pravne osebe potegujejo za status socialnega podjetja. Med drugim mislim, da se na kmetijskem področju soočamo s situacijo, kot se, tudi zaradi razdrobljenosti slovenskega kmetijstva. Jaz mislim, da je pravi odgovor na to razdrobljenost, povezovanje kmetijskih gospodarstev, povezovanje kmetij, da pridemo do večjih zaokroženih celot, ki bodo sposobne boljšega upravljanja z viri in boljšega gospodarjenja, tudi v interesu tistih ciljev, ki so jih predgovorniki omenjali. Večje in boljše, bolj uravnotežene poselitve podeželja, večje prehranske samozadostnosti, nenazadnje pa tudi novih tržnih zakonitosti, ki pravijo, da si potrošniki želimo na naših krožnikih vse več ekološko pridelane hrane, zdrave hrane, pridelane brez pesticidov in podobno. Za to je pač treba vzdrževati moč. Jaz mislim, da je tudi iz tega povsem vsebinskega razloga primerno, da ne omogočamo ob drugih zadržkih, ki so nedvomni in stojijo, da bi kmetje kot fizične osebe pridobili status socialnega podjetja, ampak da to lahko pridobijo takrat, ko se medsebojno združijo ali se kot samostojna kmetija organizirajo v eno od razpoložljivih oblik pravne osebe. V tem pogledu se mi zdi, da je to lahko en dober kompromis. Jaz spoštujem intenco predlagateljev. Jo štejem kot izrazito dobronamerno v interesu, da tudi ta pomemben del slovenskega gospodarstva vključimo v to obliko. Vendar poudarjam, mislim, da tudi zakon brez tega amandmaja to omogoča. Zahteva pa ustrezno preoblikovanje, da bomo lahko realizirali druge cilje socialnega podjetništva, to je torej predvsem omejevanje delitve dobička.
Hvala lepa. Besedo ima Vili Rezman.
Hvala, gospod predsednik. V zvezi z amandmajem k 2. oziroma z drugim amandmajem k temu členu jaz govorim torej o družbeni odgovornosti in zahtevi, da smo trajnostno, da smo naravnani k trajnostnemu razvoju. Lahko bi rekli, recimo, da je to redundantno, da bi to moralo izhajati iz vseh drugih členov. Ni eksplicitno to zapisano. Ne moremo pa reči po moji dobi, da to ni nekaj, kar je zaveza slehernega podjetja. Zakaj potem ne bi bila to zaveza socialnega podjetja? Naša ambicija mora biti, da smo v vseh podjetjih družbeno odgovorni, torej ne samo družbeno odgovorni do narave izven nas, kakor nekateri to razumejo, in da smo naravnani k trajnostnemu razvoju, kar po moji sodbi itak iz predloga tega zakona implicitno izhaja. Zato jaz menim, da je ta predlog amandmaja ustrezen in ga kanim podpreti. Drugo vprašanje, ki se odpira tukaj, je torej to vprašanje upravljanja. Naj še enkrat povem, da imajo po zakonu pravico upravljanja na različne načine, lahko tudi samo z mnenjem, recimo, piše tam, soupravljanja, tudi upravniki storitev. Tisti člani, ki imajo pravico upravljanja, imajo torej tudi vse druge članske pravice in vsi deležniki so člani po definiciji iz zakona. Jih ne moremo izključiti. In še dodaten zaplet pride, če imamo v mislih 24. člen, ki govori o tem, da imajo uporabniki, bi rekel, pravico sodelovati pri sprejemu temeljnega akta preko svojih predstavnikov. Torej, temeljni akt ne more biti sprejet tako, da bi ga ustanovitelji sprejeli brez predstavnikov drugih, kar pa lahko povzroči dodatno težavo, da nekaterih članov takrat sploh še ne bo, da takrat še ne bo zaposlen, da takrat še ne bo uporabnik, da takrat še ne bo prostovoljec, ko bo nekdo temeljni akt že sprejemal. Jaz o tem ne govorim, ker bi želel sedaj veliko polemiko. Samo opozarjam na neka notranja protislovja, o katerih se da do tretjega branja verjetno še premisliti in morebiti celo upoštevati kakšno od mojih pripomb.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ja, Andreja Črnak Meglič.
Hvala lepa. Vendarle bom skušala še enkrat odgovoriti na obstoječe dileme. Torej, najprej glede kmetov. Kot smo rekli, zakon tega ne prepoveduje, ker je v 2. členu zapisana odprta forma, ker ostale pravne osebe, ki delujejo po načelu nepridobitništva, vendar pa, v kolikor gre za fizično osebo, in kmetije so tudi fizične osebe, tedaj to zakon preprečuje. Samo v tem primeru. V kolikor pa gre za pravno obliko, ki se prilagodi s svojim delovanjem in svojim aktom 4. členu tega zakona, potem kmetije pridejo v poštev. Druga stvar. Ponovno se bom vrnila k opredelitvi delovanja po principih trajnostnega razvoja. V čem pa področje, ki ga opredeljujemo kot socialno varstvo, potem vprašanje otroško varstvo in tako naprej, lahko deluje po principih trajnostnega razvoja? Dajte razumeti, da je to omejevalni kriterij, ker to so zahteve. In mi načela, principe in tako naprej opredeljujemo in pa cilje v 3. členu. In ta 3. člen je zapisan tako široko, da pravzaprav govori o družbeni odgovornosti delovanja socialnih podjetij in trajnostnega razvoja. Glede načina sodelovanja pri upravljanju, natančno ga opredeljuje 12. člen. Govori o posvetovanju, o obveznem mnenju. v 24. členu pa natančno opredeljuje, o čem lahko odločajo deležniki oziroma posamezne skupine, člani, delavci in tako naprej. Skratka, stvari so zelo jasno in precizno zapisane, ko ni soupravljanje odprto za vse oblike upravljanja, ampak je točno omejeno na tisti del, na katerega posamezne skupine lahko vplivajo in so v njihovem interesu. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Vili Rezman.
Zdaj nima smisla več drugače diskutirati, kot da preberem. Splošni akt je tisti, ki ureja zadeve v zvezi z upravljanjem. In 3. točka oziroma 2. točka piše, da se splošni akt sprejema po poprejšnjem soglasju njihovih predstavnikov. Predstavniki so pa v 1. točki navedeni. To so vsi, ki imajo upravljavske pravice.
Dobro, mislim, da ste malo na hitro skočili k nekem drugem amandmaju, tako da boste imeli še priložnost, ker vas bom peljal od amandmaja do amandmaja. Zato, če je prav, zaključujem razpravo o dveh amandmajih SLS k 4. členu. Prehajamo na 5. člen, in sicer dajem v razpravo pod številko 1 iz pregleda amandma Poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Pod številko 2 amandma Poslanske skupine SDS in pod številko 3 in 4 pa dva amandmaja Poslanske skupine SLS. Odpiram razpravo o teh štirih amandmajih k 5. členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Tisel, potem gospod Frangež.
Hvala za besedo. Tu je kar več strank dalo oziroma sprejelo pobudo Centra za informiranje, sodelovanje in razvoj nevladnih organizacij, ki so prispevale kar nekaj amandmajev, in tudi Mladinski svet, da se vključi tudi mladinsko delo. Kajti, to je lahko tista prva oblika za mlade, ki so pogosto brezposelni, da se lahko vključijo v tako socialno podjetje. Včeraj smo govorili tudi o prostovoljstvu in zakonu o prostovoljstvu. To je ena dodatna možnost, kajti vemo, da je ravno za mlade velik problem, da se vključujejo v delo, da se afirmirajo, da pokažejo svoje znanje. Tudi po diplomi se marsikdo še ni aktivno vključil v delo in je tudi ta oblika socialnega podjetništva ena od teh, da lahko zagotavlja vključevanje mladih, zato podpiram, mislim, da je kar več amandmajev s to alinejo, da vključuje tudi mladinsko delo, tako da mislim, da bo to sprejeto. Hvala.
Hvala lepa. Matevž Frangež.
Spoštovane in spoštovani! Jaz moram reči, da sem prenaklonjen širšemu razumevanju področij v 5. členu kot njihovemu ožanju, ker mislim, da področja dela, če le sledijo javni koristi, zadovoljevanju nekih širših potreb naše skupnosti, pravzaprav niso toliko bistvena kot princip združevanja ljudi in dejstvo, da se dejavnosti ne opravljajo z namenom doseganja dobička. Ker pri tem zakonu nimamo neke splošne razprave, naj na tem mestu vendarle povem, da razumem tudi sam, tako kot praktično vse politične sile v Državnem zboru, in tega sem zelo vesel, socialno ekonomijo kot eno novo priložnost za to državo kot princip preurejanja tega, čemur smo priča zadnjih 20 let, ko se je nek del socialno-tržne ekonomije, ki naj bi jo razvijali v naši državi, pravzaprav prelil v neke nepriljubljene, neželene oblike trdega kapitalizma. Socialno podjetništvo zato razumem kot protiutež tem trendom, kot eno priložnost, da lahko nekatere temeljne probleme slovenske ekonomije in slovenske družbe kot takšne okarakteriziramo v vzrokih, ki so bili povezani s pohlepom, kopičenjem bogastva, zelo močno ambicijo dela naše družbe, da na hitro in ne glede na vse obogati, je socialno podjetništvo nek drug kontrapunkt, antipod takšnim ambicijam. Poudarja to, da je treba ekonomijo razvijati trajnostno in ne samo v interesu doseganja dobička lastnikov, ampak v interesu doseganja koristi vseh vključenih deležnikov pa tudi družbe kot celote. Zato ta zakon razumem kot delo v razvoju. Tudi predlagateljica je večkrat poudarila, da je to začetek. Temu začetku bo sledila strategija, ki bo morda konkretizirala oblike pomoči in institute podpornega okolja za razvoj podjetništva. Vendarle pa sem prepričan, da se bomo tudi v Državnem zboru še srečali s tem zakonom, ko bo razvoj v praksi pripeljal potrebe tako daleč, da se bomo s tem zakonom srečali ponovno tudi v Državnem zboru. Med amandmaji, štirimi amandmaji, ki so danes tukaj predlagani, sta dva identična, prvi, del amandmaja koalicijskih poslanskih skupin, in drugi amandma Slovenske demokratske stranke. Oba sledita temu, da se mladinsko delo vključi na ustrezen način med dejavnosti socialnega podjetništva. Pri tem pa ta ambicija ene in druge strani izhaja iz predlogov Mladinskega sveta Slovenije. Tu velja ponovno poudariti, da smo predlagatelji razumeli Mladinski svet Slovenije, pa tudi druge nevladne organizacije kot ključne partnerje pri ustvarjanju tega zakona. Jaz sem vesel, da bomo danes s sprejemom tega amandmaja tudi to nedvoumno izjemno pomembno področje, področje, ki obeta še številne priložnosti in velike potenciale na tem področju, vključili med dejavnosti socialnega podjetništva. Naj pa povem en moj osebni vidik predvsem pri četrtem amandmaju, ki ga je predlagala Slovenska ljudska stranka, z izjemo zadnje alineje, ki se mi zdi morebiti prenatančno določena, bi bil sam naklonjen temu, da področje prej širimo kot ožimo. Namreč, dilema, ki me navaja k temu razmisleku, je tretji odstavek tega člena, ki ga sedaj obravnavamo, ki pravi, da Vlada Republike Slovenije na predlog ministra pristojnega za delo, družino in socialne zadeve v soglasju z drugimi pristojnimi ministri in po predhodnem posvetovanju z organizacijami civilne družbe, na področjih iz prvega in drugega odstavka tega člena določi dejavnosti socialnega podjetništva, ki jih lahko opravljajo socialna podjetja. Jaz moram priznati eno lastno nedoslednost, da sem ta tretji odstavek doslej razumel tako, da lahko tudi zunaj odprtega kroga samo primeroma navedenih dejavnosti Vlada določa nove dejavnosti, ki bi jih pripeljala neka praktična potreba. Bojim pa se, da smo v tretjem odstavku to omejili na že definirana področja iz prvega in drugega odstavka. V tem pogledu sem naklonjen, da razširimo te stvari. Ljudska stranka tukaj predlaga področje človekovih pravic, zagovorništvo, pravno pomoč ranljivim skupinam prebivalstva in zeleno ekonomijo in nekatere druge stvari in po mojem mnenju bi bilo smiselno tukaj prisluhniti in mogoče tiste dele, ki so manj primerni, rešiti še skozi tretjo obravnavo z ustreznim amandmiranjem zakona ali pa popraviti tretji odstavek 3. člena tako, da zagotovimo Vladi Republike Slovenije odprte roke pri tem, da v nadaljnjih fazah dodaja nova področja, ki bi jih prinesla praktična potreba razvoja socialnega podjetništva pri nas.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gvido Kres in potem dr. Andreja Črnak Meglič. Prosim.
Seveda, tudi v Slovenski ljudski stranki podpiramo ta amandma, ker zagotavlja in organizira mladinsko delo. Naj se dotaknem na sam začetek, zakon je začetek in praksa bo pokazala, kako naprej. Prepričan sem, da bomo s prakso tudi to izboljševali. Sem pa proti tem oziroma preveč omejujemo to socialno delo. Jaz vendarle mislim in prepričan sem, da je treba v to vključiti čim širši krog in potem pravilno to tudi regulirati. Ker glede na to, kar se je dogajalo v zadnjih letih v naši državi, sem popolnoma prepričan, da vsa podjetja, ki dobro delajo, če plačujejo davke in plačujejo prispevke, dodajajo tudi k slovenski ekonomiji. Tako, da se ravno te profitnosti ni toliko za bati, je pa res, da socialno podjetništvo vidim v tistem primeru, kjer se ljudi težje zaposluje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Andreja Črnak Meglič. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Če se najprej dotaknem mladinskega dela. Kot vidite, smo to intenco povzeli v amandmaju koalicijskih poslancev, vendar tako, da opredeljuje mladinsko delo v skladu s tem zakonom na pravilen način. Namreč, če pogledamo zakon, ki opredeljuje mladinsko delo, lepo pove, da ne predstavlja področja dejavnosti, ampak lahko zajema več področij. Zakon o javnem interesu v mladinskem sektorju kot mladinsko delo opredeljuje organizirano in ciljno usmerjeno obliko delovanja mladih in za mlade, v okviru katerih mladi na podlagi lastnih prizadevanj prispevajo k lastnemu vključevanju v družbo, krepijo svoje kompetence ter prispevajo k razvoju skupnosti. Skratka, gre za metodo dela, zato smo mi namen mladinskega delovanja oziroma podpore temu delu povzeli kot novo dejavnost oziroma področje zagotavljanja in organiziranja mladinskega dela. Mislim, da smo uspeli ustrezno rešiti dilemo. Druga stvar, ki se nam zastavlja v zvezi s širitvijo področij, moram reči, da smo tudi tukaj imeli zelo obširno razpravo na Odboru in smo si določene stvari že pojasnili. Najprej, zelena ekonomija je v 5. člen zakona že vpeta, področje človekovih pravic in zagovorništva. Mi se moramo zavedati, kaj socialno podjetništvo je. To je predvsem delovanje in prodaja storitev in dobrin na trgu. Torej, ali menimo, da je to področje delovanja tržna dejavnost? Jaz osebno mislim in tako tudi večina tistih, ki smo pripravljali zakon, mislimo, da ne. ravno tako menimo o pravni pomoči ranljivim skupinam prebivalstva. Tukaj je pač dolžno poskrbeti, da ranljive skupine prebivalstva dobijo to dejavnost pod čim bolj ugodnimi pogoji, kajti same teh storitev niso sposobne plačevati. In če se dotaknem pomoči pri delu na kmetiji, to pa je tema, ki smo se je že dotaknili, lahko rečem, da navkljub izredni benevolentnosti, s katero smo pristopali k širitvi nabora dejavnosti, ki smo jih vključevali v zakon,. kajti mnoge nove smo vključili, tisto,, kar pa je zelo pomembno, je, da nismo vključili samo dejavnosti in področij, ampak tudi definicije, da ne bi prihajalo do interpretacij, ki so v nasprotju s tem, kar je bila intenca predlagatelja. Opozorila pa bi, da 5. člen nima samo tretjega odstavka, kjer Vlada Republike Slovenije na predlog ministra na področjih iz prvega in druga odstavka z uredbo določi dejavnosti socialnega podjetništva, ampak lahko z ministrstva s posebnimi zakoni opredelijo tudi druga področja dejavnosti socialnega podjetništva, tako je zapisano v drugem odstavku, kar pomeni, da posamezna ministrstva, v kolikor bodo menila in tudi v dialogu s Civilno družbo lahko nabor dejavnosti iz prvega odstavka še dopolnijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Gvido Kres, prosim.
Hvala. Mi smo predlagali k 5. členu v enajsti alineji prvega odstavka, da se črta beseda "socialnega". Predlagamo črtanje besede socialnega, ker ni prav, da se omejuje turizem samo na socialni turizem. To bi pomenilo omejevanje dejavnosti socialnega podjetništva in vrst turizma, ki jih kot socialno podjetje lahko izvaja, saj je turizem lahko na primer tudi mladinski, terapevtski, ekološki, upokojenski, vse kar sodi v publiko socialnega podjetništva. Na koncu prvega odstavka smo predlagali, da se dodajo nove alineje, ki se glasijo; področje človekovih pravic, zagovorništvo, pravna pomoč ranljivim skupinam prebivalstva, zelena ekonomija, terapevtsko delo z živalmi in rastlinami, pomoč pri delu na kmetiji v primeru smrti in dolgoletne delovne nezmožnosti člana kmečke družine. O tem sem že govoril v tem Državnem zboru in izpostavil problem, ki je pereč in bi bilo zagotovo sprejemljiv. Med dejavnosti socialnega podjetništva dodajam dejavnosti, ki so zlasti na področju delovanja mladih bistvenega pomena. Zakon ne sme delovati samo omejevalno in zavirati eno od lastnosti socialnega podjetništva, namreč spodbujanje inovativnosti, ki je mladim pisano na kožo. Podoben amandma je že za obravnavo na matičnem delovnem telesu predlagal Mladinski svet Slovenije. Možnost izvajanja terapevtskega dela z živalmi in rastlinami pa je predlog, ki poleg možnosti za mlade lahko pomeni eno od dejavnosti kmetij, ki bi se lahko ukvarjali s socialnim podjetništvom. V mnogih primerih pomeni pomoč pri delu na kmetiji in možnost preživetja kmetije, oskrba njenih ostarelih članov in zaposlitev nezaposlenih oseb. Priložnost je tudi za mlade. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o 5. členu in štirih amandmajih, ki so vloženi k temu 5. členu? Ugotavljam, da ne želi. Zato zaključujem razpravo. In prehajamo k 6. členu. V razpravo dajem 6. člen in amandma Poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 6. členu. Odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne želi razpravljati. Zato zaključujem razpravo. In v razpravo dajem 8. člen ter dva amandmaja, in sicer pod zaporedno številko 1 amandma Poslanske skupine SLS in pod številko 2 amandmaje poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo razpravljati o 8. členu in dveh amandmajih k temu členu? Gvido Kres, prosim.
K 8. členu predlagamo, da se besedilo spremeni tako, da se glasi: nepridobitna pravna oseba ali kmetija lahko posluje kot socialno podjetje, če pridobi status socialnega podjetja. Drugič. Status socialnega podjetja lahko pridobi nepridobitna pravna oseba ali kmetija, če je ustanovljena za trajno opravljanje dejavnosti socialnega podjetništva na način, da bo trajno zaposlovala najmanj enega delavca v prvem letu poslovanja, v nadaljnjem besedilu socialno podjetje. Je ustanovljena za zaposlovanje oseb iz 6. člena tega zakona na način, da bo določeno dejavnost opravljala s trajnim zaposlovanjem najmanj tretjina teh delavcev od vseh zaposlenih delavcev. In izpolnjuje druge pogoje, ki jih določa ta zakon in poseben zakon, ki ureja pravno organiziranost posamezne vrste nepridobitne pravne osebe. Tretjič. Status socialnega podjetja nepridobitna pravna oseba ali kmetija ohrani le, če v roku dveh let od pridobitve statusa izkaže, da je pričela zakonito opravljati dejavnost socialnega podjetništva ali drugo dejavnost in da je dosegla določeno število zaposlenih delavcev iz prve alineje ali število in strukturo zaposlenih delavcev iz druge alineje prejšnjega odstavka tega člena. Za ohranitev statusa socialnega podjetja mora po izteku drugega koledarskega leta poslovanja socialno podjetje tipa A iz dejavnosti iz socialnega podjetništva izkazati najmanj 40 % vseh prihodkov po tretjem in v vseh nadaljnjih letih poslovanja pa 50 % vseh prihodkov. Četrtič, socialno podjetje mora ves čas poslovati po načelih socialnega podjetništva, kot jih določa ta zakon. Z amandmajem dodajamo v besedilo kmete kot obliko socialnega podjetništva. Z amandmajem določamo tudi, da je minimalni pogoj za zaposlitev najmanj eden delavec, ne dva v prvem letu, za nadaljnja leta pa ni potrebe po omejevanju. Prav tako določamo pogoje dveh let od pridobitve statusa, saj v enem letu težko podjetja, še posebej pa v tej obliki, povsem izpolnjujejo vse pogoje preoblikovanja in druge pogoje in prično polno poslovati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o amandmajih k 8. členu? Ugotavljam, da ne želi. Zato zaključujem razpravo k 8. členu. Prehajamo k 9. členu. V razpravo dajem amandma Poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo razpravljati o amandmaju k 9. členu? Ugotavljam, da ne želi. Zato zaključujem razpravo o 9. členu in amandmaju. Prehajamo k 10. členu. V razpravo dajem 10. člen in amandma Poslanske skupine SLS. Želi kdo razpravljati? Gvido Kres, prosim.
Predlagamo, da se doda nov stavek, ki se glasi: "Pri tem se lahko povezujejo tudi z invalidskimi podjetji in zaposlitvenimi centri." Glede na namen delovanja, cilje in pogoje so socialna invalidska podjetja in zaposlitvenimi centri sorodni in zasledujejo skupne cilje, zato je smiselno, da se povezujejo in delujejo skupaj ter izmenjujejo znanja in izkušnje. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Dr. Andreja Črnak Meglič, prosim.
Ta člen ima naslov Združenja socialnih podjetij. Govori o tem, da se socialna podjetja med seboj združujejo. Če pa se združujejo z drugimi oblikami, tega pa ta zakon ne opredeljuje. Moramo vedeti, kaj je namen člena. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o amandmaju k 10. členu? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na 11. člen in na amandma Poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 11. členu. Želi kdo razpravljati? Vili Rezman.
Zelo kratko, gospod predsednik. V prvem tekstu je bilo določilo, da se, kadar se deli, dopiše "lahko deli razen članom uprave tudi delavcem". Sedaj imamo pa predlog amandmaja, ki govori o tem, da se pri delitvi ne more izključiti delavcev. Nekoliko neobičajna dikcija je to. Verjetno bi bilo bolje, če bi se zapisalo, da se obvezno deli tudi med zaposlene, ali pa bi vsaj morali imeti neko zagotovilo, kaj ta definicija "ne more izključiti delavcev" pomeni. Je obvezna delitev tudi med delavce ali ne? Mislim pa, da bi bilo bolje, če bi se do tretjega branja tukaj spremenilo še v tem smislu, da bi se eksplicitno zapisalo, da se tudi med delavce deli obvezno dobiček.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Dr. Črnak, če želite, seveda.
Hvala lepa. Mislim, da je povsem jasno, da je namen predlagatelja, da so delavci tisti, ki so soudeleženi pri ustvarjanju dobička in da se tudi tukaj upoštevajo vsa določila Zakona o delitvi dobička. Dikcija, ki je nastala, je nastala na podlagi usklajevanja s civilnodružbenimi organizacijami. Če najdemo boljšo rešitev, jo seveda najdimo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Meni je žal, ker se ne morem vključiti v diskusijo, ker vodim sejo, ampak kakorkoli. Gospod Rezman, izvolite.
Jaz bi rad samo opozoril, da je ta amandma pripravljen ravno zato, da se ne bi delilo po sedanjem zakonu. Ker sedanji zakon omogoča samo, da lahko, mi pa terjamo, da mora biti obvezna ta delitev.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne želi nihče več razpravljati o amandmaju k 11. členu, zato zaključnem razpravo o tem amandmaju in členu. Prehajamo k 12. členu. Dajem v razpravo 12. člen in amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Želi kdo razpravljati? Ja. Gvido Kres.
Hvala. K 12. členu želimo v prvem odstavku za besedami "posamezne vrste nepridobitne pravne osebe" dodati tudi besedi "ali kmetije". Z amandmajem dodajamo v besedilo prvega odstavka tudi kmetije, ki lahko z aktom ustanovijo socialno podjetje. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati. Ugotavljam, da ne želi. Zato zaključujem razpravo o amandmaju k 12. členu. Prehajamo k 14. členu in v razpravo dajem dva amandmaja, in sicer najprej pod zaporedno številko 1 amandma Poslanske skupine SLS in pod številko 2 amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS, LDS. Želi kdo razpravljati? Gvido Kres.
V prvem odstavku se za besedami "nepridobitne pravne osebe" doda besedi "ali kmetija". Z amandmajem v besedilu dodajamo "ali kmetije" kot možno obliko za socialno podjetje.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o obeh amandmajih k 14. členu ali samo o enemu? Dr. Andreja Črnak Meglič.
Hvala lepa. Ne bi se ob teh amandmajih več oglašala, ker sem že pojasnila vse v zvezi z uvajanjem kmetij, ker vsi ostali amandmaji Slovenske ljudske stranke sledijo amandmaju k 2. členu in sem pojasnilo že dala. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o amandmajih k 14. členu? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. Prehajamo k 15. členu in dajem v razpravo dva amandmaja, in sicer pod zaporedno številko 1 amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke in pod številko 2 amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo razpravljati o teh dveh amandmajih k 15. členu? Gvido Kres, prosim.
Predlagamo, da se besedilo k 15. členu spremeni tako, da se glasi: "Registrski organ mora v postopku registracije ugotavljati tudi, ali je akt o ustanoviti oziroma temeljni akt nepridobitne pravne osebe ali kmetije, ki namerava poslovati kot socialno podjetje, v skladu z določbami 12. člena tega zakona. Izpolnjevanje pogojev mora ugotavljati tudi v postopkih registracije spremembe akta o ustanoviti ali temeljnega akta, s katerim se nepridobitna pravna oseba ali kmetija preoblikuje v socialno podjetje." Drugo. Če je pogoj iz prejšnjega odstavka izpolnjen, registrski organ z aktom odloči o vpisu nepridobitne pravne osebe ali kmetije oziroma sprememb v register. Odloči tudi, da se pri firmi ali imenu nepridobitne pravne osebe ali kmetije v register vpiše dostavek "socialno podjetje". Besedilo člena spremenimo tako, da ga dopolnjujemo na ustreznih mestih z besedama "ali kmetija" in s tem dopolnjujemo določbe o načinu registracije tudi za kmetije, saj je prav, da je tudi kmetija lahko oblika socialnega podjetja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o amandmajih k 15. členu? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo o amandmajih k 15. členu. Prehajamo k 18. členu in v razpravo dajem amandma Poslanske ljudske stranke. Želi kdo razpravljati? Gvido Kres, prosim.
Obrazložitev k 18. členu. Z amandmajem spreminjamo prvi in drugi odstavek tako, da dodajamo na ustreznih mestih besedo "ali kmetije". Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o amandmaju k 18. členu Poslanke skupine SLS? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo k 19. členu. V razpravo dajem amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo razpravljati o amandmaju k 19. členu? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo k 20. členu. V razpravo dajem amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo o tem razpravljati? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 21. člen in amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo o tem razpravljati? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo k 25. členu. V razpravo dajem amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo o tem amandmaju razpravljati? Ja. Vili Rezman, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bom sicer amandma podprl, rad pa bi ponovno opozoril na to, da tretja točka tega člena govori, je v diskrepanci s členi v zakonu o prostovoljstvu, ker tukaj eksplicitno piše, da se prostovoljcem deli tudi del dobička, ker je v nasprotju z zakonom o prostovoljstvu, pa jaz nimam nič zoper to, da bi tudi prostovoljci bili deležni tega. Vendar včeraj, ko sem opozarjal, da je to v zakonu o prostovoljstvu slabo zapisano, ni bilo posluha, da bi se v zvezi s tem kaj spremenilo. In zdaj imamo tukaj pač diskrepanco dveh zakonov. Bodo pravne službe verjetno povedale, kaj se da še narediti in česa ne, ampak zagotovo je to v neskladju z zakonom o prostovoljstvu.
Hvala lepa. Besedo ima Andreja Črnak Meglič.
Hvala lepa. O delitvi dobička govori 11. člen in ta govori o tem, da se dobiček lahko deli samo članom, upravi in zaposlenim, prostovoljci pa niso zaposleni. Kar se tiče nagrad oziroma kakršnegakoli nagrajevanja prostovoljcev, je to popolnoma usklajeno z zakonom o prostovoljski dejavnosti, in sicer predvsem v 29. členu, kjer se še natančneje določa, da prostovoljcem pripada tudi vrsta in višina upravičenih stroškov v okviru aktivnosti. Skratka, ni kolizije in pravna služba je zakon že pregledala. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi se je javil Vili Rezman.
Zdaj pač spet preberem, da se nagrade iz naslova ustvarjenega dobička lahko delijo tudi prostovoljcem, torej je najbrž nesporno, to piše v tej tretji točki tega člena. In tudi prostovoljci so po definiciji članstva, če je član vsak, ki ima pravico soupravljanja, člani.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo k 25. členu. Prehajamo k 28. členu in v razpravo dajem amandma Poslanske skupine SLS. Želi kdo razpravljati? Ja, Gvido Kres, prosim.
V 28. členu predlagamo, da se doda nov, tretji odstavek, ki se glasi: "Določbe iz prvega in drugega odstavka tega člena ne veljajo za kmetije." S tem hočemo doseči oziroma določamo, da določbe iz prvega in drugega odstavka tega člena ne valjajo za kmetije, saj za kmetije in kmetijska gospodarstva veljajo posebni zakoni delovanja in predpisi o zaščiti kmetij. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o tem amandmaju? Ne želi, zato zaključujem razpravo o 28. členu in amandmaju. V razpravo dajem 29. člen in amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 35. člen in amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo razpravljati o tem amandmaju? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo k 36. členu. v razpravo dajem 36. člen ter amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo o tem razpravljati? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo k 37. členu in v razpravo dajem amandma SD, Zares, DeSUS in LDS k temu členu. Želi kdo o tem razpravljati? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo k 39. členu in v razpravo dajem amandma k 39. členu poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo o tem razpravljati? Ugotavljam, da ne želi. Zaključujem razpravo. Prehajamo k 41. členu in v razpravo dajem amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 41. členu. Želi kdo o tem razpravljati? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo k 43. členu in v razpravo dajem amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 43. členu. Želi kdo o tem razpravljati? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo k 48. členu in v razpravo dajem amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 48. členu. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne želi. Zaključujem razpravo. Prehajamo k 49. členu in v razpravo dajem amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 49. členu. Želi kdo o tem razpravljati? Ugotavljam, da ne želi, zato zaključujem razpravo o tem amandmaju in členu. S tem smo zaključili tudi razpravo o amandmajih. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po zaključeni 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PLAČILU ODŠKODNINE ŽRTVAM VOJNEGA IN POVOJNEGA NASILJA, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona bi moral dati besedo predstavniku Vlade, ki ga ni – ali predstavnici. Sprašujem službe, ali lahko povedo, ali je minister ali pa državna sekretarka v bližini? Jih ni. Če bi bila minuta, dve, bi seveda bili prijazni in počakali, ker pač temu ni tako, bomo šli naprej. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Bogdanu Čepiču. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je na 23. seji dne 19. 1. 2011 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja, ki ga je v obravnavo in sprejem po skrajšanem postopku predložila Vlada. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki je besedilo proučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom ter v zakonodajno-tehničnem pogledu in posredovala pripombe k 2., 3. in k 4. členu predloga. V poslovniškem roku so štiri koalicijske poslanske skupine, upoštevaje mnenje Zakonodajno-pravne službe, vložile amandmaje k 2., 3., 4. členu predloga. V uvodnem delu razprave o posameznih členih je minister, pristojen za finance, poudaril, da gre pri novelah tako za dejavnega kot za Zakon o Slovenskem odškodninskem skladu, v nadaljevanju Sod, za dve tesno povezani materiji. V osnovi gre za realizacijo revizijskih zahtev Računskega sodišča po spremenjenem načinu knjiženja poslov, ki jih izvaja Sod za namene – oziroma po navodilih kot agent države – s sredstvi v lasti države. Tako z uveljavitvijo zakona nastopijo obveznosti države do družbe Sod tudi za nazaj, se precizirajo na presečno stanje in uredijo s posebno pogodbo, ki določi način, dinamiko in obrestno mero za tako ugotovljeno povezanost na dan 31. 12. 2010 ter način vračila sredstev, ki jih bo družba Sod izplačevala po 1. 1. 2011 vse do dokončnega poplačila. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe v okviru predstavitve pisnega mnenja poudarila, da so v amandmajih koalicijskih skupin upoštevane pripombe navedene službe. V razpravi so bile izpostavljene dileme iz porevizijskega mnenja Računskega sodišča, tudi z aspekta posledične reakcije neposrednega posega v ožjo politično sfero. Po danem pojasnilu predstavnice finančnega ministrstva je na podlagi Zakona o javnih financah mogoče sprejeti zakon s finančnimi posledicami, ki niso bile načrtovane v proračunu, ker je bilo obravnavano besedilo predloženo Državnem zboru šele po sprejemu proračunov za leti 2011 in 2012, v navedenih aktih ni bilo mogoče predvideti ne sredstev ne postavk za njihovo zagotavljanje. Poleg tega predlog za amandma odbora predvideva, da bi prvi obrok v plačilo zapadel v leto 2012, kar omogoča, da ob pripravi spremenjenega proračuna za leto 2012 določimo postavko in namenimo finančna sredstva za poplačilo teh terjatev. V okviru obravnave je odbor sprejel amandmaje poslanskih skupin SD, Zares, LDS in DeSUS k 2., 3. in 4. členu zakonskega predloga. V nadaljevanju je odbor v skladu s 126. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o posameznih členih predloga zakona in jih tudi sprejel. Glede na sprejete amandmaje na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerem so vključeni vsi sprejeti amandmaji, dopolnjen predlog zakona pa ste prejeli kot sestavni del poročila, ki ga imate.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Bogdan Barovič.
Še enkrat hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Slovenska nacionalnega stranka dopolnjenega Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja ne bi podprla. Ne bo podprla iz enostavnega razloga; če preberemo predlog predlagatelja, torej vsebino, ki jo je predlagatelj dal, torej Vlada, pod točko 4 na strani 3, kjer piše, da se bodo potrebna sredstva, torej jih ni, zagotavljala v proračunu Republike Slovenije. Za leto 2011 in 2012 se sredstva za ta namen niso načrtovala, glede na to, da je zakonodaja sprejeta z letom 2011, bo treba odpreti ustrezno proračunsko postavko in tako naprej. Mislim, da v trenutnem gospodarskem stanju, v trenutnem ekonomskem stanju, pa tudi političnem, pa tudi moralnem, takšnega predloga ne gre sprejemati. Če bolj natančno pogledamo, gre pri tem zakonu, da ko ga bomo uveljavili, bodo nastopile obveznosti države do družbe Sod tudi za nazaj, da naj bi se s tem zakonom preciziralo na presečno stanje te obveznosti in se uredilo s posebno pogodbo. Ta zakon naj bi določal način, kako naj bi se te obveznosti – in način vračila sredstev – tudi izvajale. Posledično naj bi država izdala obveznice za plačilo teh sredstev za nazaj. Poleg tega bi morala družba Sod tehnične in administrativne posle, ki so povezani z izdajanjem nalog v imenu in za račun Slovenije, opravljati odplačno, s tem da bo v ta namen družba prejela določena sredstva že spet iz proračuna. Poudarjeno je tudi, da ostaja na podlagi prehodnih določb nevnovčeno premoženje v lasti Soda. Ugotovljeno je bilo, da so se na Sod prenesle pretekle obveznosti, in evidentirano je, da zakon v tem trenutku prinaša 150 milijonov evrov finančnih posledic, ki niso predvidene nikjer. Mislim, da – kolegice in kolegi, ne glede na politično barvo – takšen zakon, takšen predlog dopolnitve zakona ne moremo in ne smemo podpreti. Ob vseh dolgovih, ob vseh težavah, ki jih ima ta država, sedaj podpiramo zakon s posledicami 150 milijonov evrov: nekaj za nazaj, nihče ne ve ne, kaj, ne komu, ne zakaj, ne kako! In tega denarja sploh nikjer ni! Če bomo pa to sprejeli, potem se pa res vprašam, zakaj se kdaj pa kdaj Ustavno sodišče postavi v vlogo in nas postavlja v vlogo nekega izvršnega organa ali pa kar v vlogo nekega urada, da bomo mi v Državnem zboru delali. Ne moremo tako delati. Mislim, da ni pošteno. Če zadeve niso planirane, če zadeve niso bile urejene v preteklosti, jih ne moremo urejati kar zdaj na pamet in kar tako, v teh časih, ko pravzaprav dihamo, cela država, predvsem pa ljudje, "na škrge". Absolutno v Slovenski nacionalni stranki nasprotujemo temu predlogu.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil mag. Borut Sajovic. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Kot je že znano, sta pred nami dva zakona, ki urejujeta odnose med Republiko Slovenijo in Sodom, ki v imenu in za račun države opravlja določene posle, te posle pa smo mi, poslanci, v različnih sklicih prevzeli in obveznosti zacementirali z zakonom, zato je treba zagotoviti tudi sredstva. Tako ta novela Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja sledi jasnim napotkom Računskega sodišča, ki je ugotovilo, da razmerja med državo in Sodom niso ne korektno in niti ne ustrezno opredeljena. Z novelo se torej ureja način določanja obveznosti države za nazaj, ureja financiranje obveznosti iz zakona za naprej ter predvideva plačilo za opravljanje administrativnih in tehničnih poslov, ki jih v imenu in za račun Republike Slovenije opravlja Sod. Kot posledica ne dovolj natančno opredeljenih razmerij med državo in Sodom v preteklosti prihajalo tudi do neustreznega evidentiranja obveznosti in terjatev med državo in Sodom, kar se za nazaj ureja z vpeljavo novega člena, ki je umeščen v prehodne določbe, in sicer je rešitev takšna, da bosta Slovenska odškodninska družba in Republika Slovenija na dan 31. december 2010 z zapisnikom ugotovili višino vseh obveznosti Republike Slovenije, ki izhajajo iz tega zakona, prav tako tudi višino sredstev, ki jih je Sod v obdobju od leta 2002 založil za poplačilo obveznosti po tem zakonu, ter samo vrednost unovčenega in neunovčenega premoženja, ki ga je Republika Slovenija za namen izvajanja tega zakona prenesla na Slovensko odškodninsko družbo. Pri tem se bo višina terjatev Slovenske odškodninske družbe do Republike Slovenije določila kot razlika med založenimi sredstvi na eni strani in prihodki, ustvarjenimi iz prenesenega premoženja, ter pošteno vrednostjo še neunovčenega premoženja. Bistvo, srž problema je seveda v dejstvu, da poplačilo obveznosti, ki jih je za Republiko Slovenijo opravljal Sod, ni bilo ustrezno prikazano/evidentirano, saj je Sod iz lastnih sredstev financiral poplačilo odškodnin. Zato je Računsko sodišče jasno zahtevalo, da se določi, da se premoženje Republike Slovenije ne prenese na Sod v last, temveč gre to premoženje le v upravljanje. Za bodoče poslovanje v imenu in za račun države pa se spreminja obstoječi 3. člen veljavnega Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja, kjer se 3. točka črta, ta točka pa pravi, da se plačila lahko izvajajo iz sredstev Soda, saj Sod glede na ugotovitve Računskega sodišča ne more biti vir za poplačilo odškodnin. Črta se tudi določilo, ki predvideva prenos finančnega in stvarnega premoženja države na Sod, saj Sod kot agent izvaja posle v imenu in za račun Republike Slovenije. Izhajajoč iz konkretne ugotovitve Računskega sodišča se ureja tudi poplačilo za same storitve, ki jih opravlja Sod za državo, pri čemer se določa, da Sod vodi postopke in opravlja administrativne in tehnične posle odplačno, kar Republika Slovenija in Slovenska odškodninska družba uredita med seboj s posebno pogodbo. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije se s predlaganimi spremembami strinjamo in menimo, da ustrezno urejajo problematiko, zato bomo zakon podprli.
Besedo ima gospod mag. Franc Žnidaršič v imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev.
Spoštovani gospod podpredsednik, predstavnica ministrstva, kolegice in kolegi! Sprejem tega zakona je v bistvu popravljalni ukrep Ministrstva za finance kot posledica zahteve Računskega sodišča, da se v zakonu o plačilu odškodnine žrtvam vojnega nasilja bolj natančno določi upravljanje in razpolaganje s premoženjem, ki ga je država namenila Slovenski odškodninski družbi, da bi le-ta lahko poravnavala obveznosti do upravičencev do odškodnine. Temeljni cilj zakon je uveljaviti načelo poslovanja v imenu in za račun Republike Slovenije, ko gre za upravljanje premoženja, ki je bilo na Sod preneseno. Na tak način se pojasnijo razmerja med Republiko Slovenijo in Slovensko odškodninsko družbo, ki so bila pred spremembo, ki je predlagana v tem zakonu, nedorečena. Šele za naprej naj bi se vzpostavil pregleden in razmejen odnos med državo in Sodom, kar pomeni za našo poslansko skupino, da so posli doslej tekli nepregledno. Mi podpiramo predlagano spremembo zakona, ki naj za naprej uredi te stvari, hkrati pa obžalujemo, da doslej za nepregledno, milo rečeno nepregledno, delovanje in ravnanje v tem smislu še nihče ni odgovarjal. Zakon bomo pa podprli. Hvala.
Besedo ima gospod Bogdan Čepič v imenu Poslanke skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav državni sekretarki. Kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo spremembo Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja tako, da bodo predlagane spremembe zakona uveljavile načelo poslovanja v imenu in za račun Republike Slovenije. Načela sprememb in dopolnitev izhajajo iz temeljne pripombe Računskega sodišča, izražena v revizijskem poročilu, ko je obravnavalo prodajo deleža v družbi Splošna plovba Portorož, in sicer da opravlja Slovenske odškodninska družba posle v imenu in za račun države. Na tak način se pojasnijo razmerja med Republiko Slovenijo in Sodom, ki so bila pred spremembo zakona nedorečena. za naprej pa se vzpostavlja pregleden in razmejen odnos med Republiko Slovenijo in Sodom. Rešitve in spremembe zakona predvidevajo, da ostane preneseno premoženje še naprej v lasti družbe Sod, opredeljuje pa se kot način določanja obveznosti države za nazaj, ureja financiranje obveznosti iz zakona za naprej ter predvideva plačilo za opravljanje administrativne in tehnične posle, ki jih v imenu in za račun Republike Slovenije opravlja Sod. Sod tako postavlja v vlogo dejanskega agenta. V Poslanski skupini SD moramo omeniti, da je Računsko sodišče ugotovilo, da prejšnja Vlada, vlada Janeza Janše, pri odločanju o neodplačnem prenosu kapitalske naložbe v deležu 43,20 % družbe Splošna plovba v Sod v letu 2006 ni ravnala učinkovito. Takratna Vlada je namreč sprejela sklep o neodplačnem prenosu kapitalske naložbe na Sod, da bi sicer zagotovila sredstva za poravnavanje zakonskih obveznosti, kljub temu da je Državni zbor Republike Slovenije že odločil, da je v letu 2006 namenjen za prodajo. Vlada Republike Slovenije je svojo odločitev sprejela brez soglasja Državnega zbora Republike Slovenije na podlagi nepopolnega predloga Ministrstva za finance. Pri sklepanju o prenosu premoženja na Sod Vlada Republike Slovenije Soda ni zavezala, naj se pri prodaji kapitalske naložbe zagotovi, da se poroštvo Republike Slovenije prenese na kupca. Ker je Vlada Republike Slovenije sprejela sklep o prenosu kapitalske naložbe v delež družbe Splošna plovba na Sod dva dni pred iztekom roka za uveljavitev predkupne pravice, je bil Sod pri odločanju v časovni stiski. Ministrstvo za finance ni bilo učinkovito pri izvajanju odloka o programu prodaje državnega finančnega in stvarnega premoženja za leto 2006, ker ni preučilo vseh izkazanih interesov za nakup in ni poizvedovalo po drugih potencialnih interesentih za nakup deleža družbe Splošna plovba. Pri pripravi predloga za Vlado Republike Slovenije Ministrstvo za finance ni ravnalo na učinkovit način, ker ni proučilo vrednosti prenesene kapitalske naložbe in ni ugotavljalo dejanske višine potrebnih sredstev za prenos na Sod. Po sklenitvi pogodbe o prenosu kapitalske naložbe Ministrstvo za finance ni pozivalo Soda k poročanju o stanju in prenesenih kapitalskih naložb in ni bilo seznanjeno z namenom porabe sredstev po prodaji te kapitalske naložbe. To so ugotovitve Računskega sodišča, ki so se nanašale na prenos in prodajo premoženja Republike Slovenije v okviru Sod v letu 2006. Poročilo revizije Računskega sodišča je prišlo sedaj in ta vlada oziroma ministrstvo za finance je pripravilo spremembe zakona, ki sledijo zahtevam Računskega sodišča po transparentnejšem in bolj odgovornem razpolaganju z državnim premoženjem in izpolnjevanjem obveznosti Republike Slovenije do žrtev vojnega in povojnega nasilja. Velja pa ob tem še opozoriti na nedoslednost dveh zakonov, ki sta osnova temu zakonu, in sicer Zakon o žrtvah vojnega nasilja in Zakon o popravi krivic, ki sta dejansko temeljna zakona, na osnovi katerih se priznavajo odškodnine oziroma imajo žrtve status upravičenca. V zakonu namreč nimate določenega končnega roka, do kdaj je mogoče vlagati zahtevke za pridobitev statusa žrtve vojnega in povojnega nasilja in posledično tudi pravico do odškodnine. Popolnoma odprto pa ostaja tudi vprašanje povrnitve materialne škode, ki je nastala v času druge svetovne vojne. Tudi to vprašanje bo treba enkrat odpreti in najti rešitve. Teh vprašanj pa sedaj ni mogoče odpreti, saj spremembe zakona ne posegajo na ta področja. To bo v bodoče treba urediti predvsem zaradi tega, da se bodo lahko pravilno planirale obveznosti Republike Slovenije do upravičencev, saj se sedaj samo približno ocenjuje, kakšna je ta obveznost v bodoče. V zahtevi za predložitev odzivnega poročila je Računsko sodišče Vladi Republike Slovenije naložilo, da mora v odzivnem poročilu predložiti dokazilo o izvedbi obravnavanih predlogov dopolnitev določil Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu z natančno opredelitvijo razmerja med Republiko Slovenijo in Sodom, iz katerih bo jasno razvidno, da Sod pri izvajanju določil zakona o poplačilu žrtev vojnega in povojnega nasilja posluje v imenu in za račun Republike Slovenije ter da se premoženje Republike Slovenije za namen izvajanja določil Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja ne daje v last, temveč le v upravljanje. V Poslanski skupini Socialnih demokratov ocenjujemo, da je Vlada s to spremembo zakona to tudi storila in tako sledi priporočilu Računskega sodišča, da bi to področje uredili na pregleden način. Kot sem dejal na začetku, bo Poslanska skupina SD podprla spremembe zakona v predlaganem besedilu.
Besedo ima gospod Iztok Podkrižnik v imenu Poslanske skupine SDS.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovana sekretarka, spoštovani kolegi in kolegice! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja, katerega predlagatelj je Vlada, bo Poslanska skupina SDS podprla. Gre za urejevanje vprašanja, ki je bilo očitano s strani Računskega sodišča – nepravilnosti. Zavedati pa se moramo, da tukaj gre za poplačilo odškodnin žrtvam vojnega in povojnega nasilja in ta predlog daje osnovo. Torej, potrebna sredstva se bodo zagotavljala v proračunu Republike Slovenije. Za leti 2011 in 2012 sredstev v proračunu ni, niso bila načrtovana za ta namen. Upamo pa, da ne ostane samo pri predlogu, ampak da bodo prilivi proračuna oziroma prihranki na drugih postavkah sorazmerni, tako da bodo zagotovljena sredstva za samo poplačilo. Kot sem že omenil, bo Poslanska skupina SDS predlog podprla. Hvala.
Besedo ima gospod Alojzij Potočnik v imenu Poslanske skupine Zares.
Spoštovani! Spremembe in dopolnitve Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja ter Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu imajo skupen vzrok. Gre za realizacijo revizijskih zahtev Računskega sodišča Republike Slovenije, ki so povezane z urejanjem razmer in odnosov med Republiko Slovenijo in Slovensko odškodninsko družbo in nejasnostmi, ki so verižno sledile zaradi nedoločenega temeljnega odnosa. Osnovni cilj sprememb je jasen, gre za uveljavitev načela poslovanja v imenu in za račun Republike Slovenije, kar velja tudi za transakcije in opravila, ki jih Sod opravlja po obravnavanem zakonu o plačilu odškodnin. S tem se za naprej vzpostavi pregleden in razmejen odnos med obema subjektoma. Ni pa se bilo s to rešitvijo mogoče izogniti vsem posledicam ravnanj, ki ga, mimogrede, Računsko sodišče razkriva v primeru smotrnosti poslovanja Vlade Republike Slovenije pri neodplačnem prenosu, nakupu in prodaji kapitalske naložbe v delež družbe Splošne plovbe v letih od 2005 do 2008. Neunovčeno premoženje, ki ga je Republika Slovenija do uveljavitve tega zakona prenesla na Slovensko odškodninsko družbo na podlagi zapisnika, sestavljenega po mehanizmu, ki ga določa 4. člen prehodnih in končnih določb, ostane v lasti Slovenske odškodninske družbe. Hkrati se ureja financiranje obveznosti iz zakona za naprej ter predvideva, da se s posebno pogodbo določi tudi višina nadomestila, ki Slovenski odškodninski družbi pripada za opravljene posle, za administrativno in tehnično vodenje postopkov za ime in račun Republike Slovenije. Evidentno je seveda tudi, da bodo nastopile finančne obveznosti za proračun Republike Slovenije. Amandma odbora je bil v tem pogledu benevolenten. Prvi obrok plačila naj bi zapadel v letu 2012 in je predmet posebne postavke za poplačilo teh terjatev prenesen v znosnejši čas. Poslanska skupina Zares bo predlog zakona, ki mu sicer ni videti alternative, podprla. Hvala.
Besedo ima gospod mag. Radovan Žerjav v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilo odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja in Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu, kateri pride na vrsto takoj za to točko, sta pravzaprav medsebojno tesno povezana. Gre za uzakonitev zahtev Računskega sodišča v zvezi s knjiženjem poslov, ki jih izvaja Slovenska odškodninska družba v imenu in za račun države. Ob reviziji smotrnosti poslovanja Vlade Republike Slovenije pri neodplačnem prenosu, nakupu in prodaje kapitalske naložbe v delež družbe Splošna plovba, Portorož je Računsko sodišče Ministrstvu za finance med drugim naložilo pripravo predloga oziroma dopolnitev določil Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu z natančno opredelitvijo razmerja med Republiko Slovenijo in Sodom, iz katerih bo jasno razvidno, da Sod pri izvajanju določil Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja posluje v imenu in za račun Republike Slovenije ter da se premoženje Republike Slovenije ne prenese na Sod v last, temveč le v upravljanje. Računsko sodišče je v svojem poročilu namreč ugotovilo, da bi družba Sod morala pri izvajanju nalog, ki izhajajo iz zakona, poslovati v imenu in za račun države, kar v zakonu ni bilo jasno opredeljeno. Iz te zahteve izhaja ustrezna sprememba zakona. Predloga zakonov, ki sta pred nami, urejata to problematiko in v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo oba predloga podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Jurša v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala za besedo. Vsem lep pozdrav! Računsko sodišče je v svojem poročilu o reviziji poslovanja Vlade Republike Slovenije pri neodplačnem prenosu, nakupu in prodaji kapitalske naložbe v delež družbe Splošna plovba, Portorož ugotovilo, da bi morala družba Sod pri izvajanju nalog, ki jih naloži država, poslovati v imenu in za račun države tako, da bo le-to jasno razvidno in da je premoženje Republike Slovenije, ki je namenjeno za izvajanje obveznosti iz Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja, v stvari njeno premoženje in se Slovenski odškodninski družbi prenese zgolj v upravljanje, ne pa v lastništvo. Odziv Ministrstva za finance z namenom izvedbe naloženih popravljalnih ukrepov imamo pred seboj v obliki dveh predlogov novel, in sicer predloga novele Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja ter predloga Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu. Rešitve iz Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilu odškodninam žrtvam vojnega in povojnega nasilja predvidevajo, da ostane preneseno premoženje še naprej v lasti družbe Sod, opredeljuje se način določanja obveznosti države do Sod, ureja financiranje obveznosti iz zakona za naprej ter določa poplačilo opravljenih administrativnih in tehničnih poslov, ki jih v imenu in za račun Republike Slovenije odplačno upravlja Sod. Prav tako pa tudi predlagana dopolnitev Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu sledi omenjenim, v poročilu naloženim zahtevam Računskega sodišča. Tako se natančneje opredeljuje razmerje med državo in Slovensko odškodninsko družbo ter dodaja možnost, da se s posebnim zakonom lahko tej družbi poveri tudi izvajanje drugih nalog, seveda v skladu z načelom poslovanja v imenu in za račun države. Poslanska skupina DeSUS se strinja, da oba predloga, dopolnjena na matičnem delovnem telesu, sledita zahtevam Računskega sodišča. Predlagane spremembe pa bodo tudi po naši oceni omogočile večjo preglednost in razmejitve pri izvajanju posameznih poslov, ki so v domeni Soda in jasnejša razmerja med družbo Sod in državo. V Poslanski skupini DeSUS bomo predloge sprememb in dopolnitev obeh zakonov podprli.
Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po zaključeni 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O SLOVENSKEM ODŠKODNINSKEM SKLADU, PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Gospa Mateja Vraničar, državna sekretarka, izvolite.
Spoštovani gospod predsedujoči, gospa in gospodje poslanci! Predlog novele Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu je tesno povezan s prej obravnavano novelo Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja. Če je prej obravnavani zakon konkretno določal razmerja med družbo Sod in Republiko Slovenijo pri poplačilu odškodnin žrtvam vojnega in povojnega nasilja, pa predlog novele Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu določa splošne pogoje poslovanja, kadar družba Sod deluje v imenu in za račun države oziroma kadar opravlja druge posle kot pa tiste posle, glede katerih je bila ustanovljena. Oba zakona, tako prej obravnavani kot novela Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu, tvorita celoto, in treba je zagotoviti njuno medsebojno usklajenost. Tudi ta zakon je predložen Državnemu zboru v skladu z zahtevami Računskega sodišča glede jasnejše ureditve poslov, ki jih opravlja Slovenska odškodninska družba. Po mnenju Računskega sodišča je treba razmejiti posle, ki jih Sod opravlja v zvezi s poplačilom odškodnine denacionalizacijskim upravičencem, od drugih poslov, ki jih za Slovenijo opravlja Sod. V skladu s povedanim se z dopolnitvijo Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu natančno določa, da lahko Sod opravlja za Republiko Slovenijo tudi druge posle, razen poslov v zvezi s poplačilom odškodnin v postopkih denacionalizacije, vendar te posle opravlja kot agent. Torej, v imenu in za račun države. Ti posli se določijo z zakonom ali drugim pravnim aktom. Zakon prav tako določa, da je treba za tovrstne posle določiti način financiranja, s čimer je jasno izraženo načelo, da za izvajanje tovrstnih poslov ni mogoče uporabiti premoženja, ki ga je družba Sod prejela v zvezi s svojo primarno dejavnostjo, torej z aktivnostmi, povezanimi s poplačilom odškodnine v postopkih denacionalizacije. Spoštovani, upoštevaje vse navedeno predlagam, da Državni zbor predlog zakona podpre, tako v drugi kot tudi v tretji obravnavi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Radu Likarju.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je na 23. seji 19. 1. 2011 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije s predlogom za obravnavo in sprejem po skrajšanem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je besedilo proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter v zakonodajno-tehničnem pogledu. V okviru mnenja služba v osnovi postavlja vprašanje, ali je predlagana rešitev mišljena le kot sistemska pravna podlaga Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja. Poleg tega služba opozarja, da je predlagana rešitev oblikovana na način, da je določitev nalog Slovenske odškodninske družbe in način njihovega financiranja mogoč tudi s pravnim aktom, ki ni zakonske veljave, kar je treba s pravnosistemskega vidika ponovno proučiti. V poslovniškem roku so amandma k 1. členu, ki upošteva pomisleke Zakonodajno-pravne službe, vložile koalicijske poslanske skupine. Seji odbora so prisostvovale predstavnice iz Ministrstva za finance in predstavnica Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. V dopolnili obrazložitvi členov je predstavnica Vlade poudarila, da je besedilo v skladu z napotili Računskega sodišča namenjeno preciziranju razmerja med Republiko Slovenijo in družbo Sod na način, da družba Sod pri izvajanju poverjenih nalog posluje v imenu in za račun Republike Slovenije. S tem uvedena rešitev omogoča, da na podlagi posebnega zakona lahko družba Sod izvaja tudi druge naloge. Hkrati besedilo skupaj z uvedeno razmejitvijo pri izvajanju posamičnih poslov, ki jih izvaja družba Sod, pomeni prispevek k področni transparentnosti. V nadaljevanju je v okviru dodatne predstavitve mnenje Zakonodajno-pravne službe njena predstavnica navedla, da amandma koalicijskih skupin sledi danim pripombam službe. Ob obravnavi je odbor brez posebne razprave sprejel amandma koalicijskih skupin k 1. členu zakonskega predloga. Hkrati je odbor v skladu s 126. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o obeh členih predloga zakona in ju sprejel. Glede na sprejeti amandma je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je navedeni amandma vključen. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod mag. Borut Sajovic v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala lepa za besedo. Pozdrav še enkrat, tudi gospe državni sekretarki. Kolegice in kolegi! Podobno kot pri prej obravnavani noveli zakona se tudi pri noveli Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu dotikamo pomembnega vprašanja ureditve medsebojnih razmerij med državo in Slovensko odškodninsko družbo. Prej smo že povedali, da je Računsko sodišče posredovalo poročilo, v katerem navaja, da razmerja niso urejena, da jih je treba urediti zlasti na področju računovodskih izkazov, ker lahko prihaja do popačene oziroma izkrivljene slike dejanskega stanja. Zato s to novelo jasno določa, da Slovenska odškodninska družba lahko v imenu in pa tudi za račun Republike Slovenije izvaja tudi posle, ki jih mora določiti poseben zakon ali drug pravni akt, pri čemer mora biti zagotovljeno tudi financiranje teh poslov. Enako kot smo napovedali podporo že noveli Zakona o plačilu odškodninam žrtvam vojnega in povojnega nasilja bomo tudi pri tem zakonu v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije glasovali za sprejem zakona, ki neko neurejeno stanje, res da tudi v preteklosti, odpravlja in popravlja. Hvala lepa.
Besedo ima gospod mag. Franc Žnidaršič v imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Poslanska skupina nepovezanih poslancev bo Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o Slovenskih odškodninski družbi podprla, saj gre za spremembo oziroma dopolnitev, ki je vezana na zahtevo Računskega sodišča v povezavi z Zakonom o poplačilu odškodnine žrtvam vojnega nasilja. Dopolnitev zakona pomeni v bistvu za 2. členom dodati 2.a člen, ki določa, da lahko Slovenska odškodninska družba v imenu in za račun Republike Slovenije izvaja tudi druge posle, če tako določa poseben zakon ali drug pravni akt. Poslanska skupina podpira takšno rešitev, saj naj bi zagotovila preglednejše poslovanje Slovenske odškodninske družbe v prihodnje in bo zakon z edinim vsebinskim členom podprla. Pri tem pa naj povem naslednje, da je poslanska skupina zaskrbljena zaradi tega, ker se vsaj en zakon, ki ga mora pokrivati Sod z odškodninami, uresničuje problematično oziroma sporno, da ne rečem zlonamerno. Gre za Zakon o popravi krivic, kjer komisija daje status političnega zapornika otrokom od 15. 5. 1945 do polnoletnosti, kar vleče za sabo dvojno pokojninsko dobo v tem času in tudi ustrezno odškodnino. Nič nimam proti temu, da se Zakon o popravi krivic uresničuje in da vsi tisti, ki po tem zakonu upravičeno terjajo odškodnino, to tudi dobijo. Ni pa prav, da tam teče zloraba, ki traja že dolgo časa. Na mizi imam v svoji pisarni zahtevo enega izmed možnih upravičencev, ki je očeta zgubil med vojno zaradi vojnega nasilja in zahteva status političnega zapornika, ker je izvedel, da to tisti, ki so izgubili svoje starše po vojni, dobijo. Seveda je bila ta prošnja, zahteva zavrnjena s strani Zakona o žrtvah vojnega nasilja, ki ga uresničuje Ministrstvo za delo, medtem ko tečejo stvari na Ministrstvo za pravosodje, kjer deluje komisija, ki uresničuje Zakon o popravi krivic, pa tako, da te odločbe niso podvržene nikakršni reviziji; še več, zakon ne terja kakršnekoli obrazložitve glede odobritev oziroma neke upravičenosti – mislim na status, mislim na dvojno dobo in na odškodnino –, na kar opozarjamo že dalj časa, pa se ni še nič zgodilo in prav je bilo, da bo Računsko sodišče enkrat pogledalo tudi tisto stvar. Ta zakon pa rešuje v povezavi s prejšnjim zakonom neko drugo stvar, zato ga bomo podprli. Hvala.
Besedo ima gospa Breda Pečan v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo zakon o dopolnitvi Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu podprla. Cilj predlagane spremembe zakona je natančno urejanje razmerja med Republiko Slovenijo in odškodninsko družbo Slovenije. Načelo predlagane spremembe ureja odnos med Republiko Slovenijo in družbo Sod na način, da družba pri izvajanju poverjenih nalog posluje v imenu in za račun Republike Slovenije. Rešitve iz spremembe zakona predstavljajo možnost, da se s posebnim zakonom ali z drugim pravnim aktom lahko družbi Sod poveri v izvajanje tudi druge naloge, vendar le v skladu s prej navedenim načelom. Spremembe omogočajo večjo preglednost in razmejitev pri izvajanju posameznih poslov, ki jih ta družba izvaja. Vendar pa moramo v Poslanski skupini Socialnih demokratov omeniti, da je Računsko sodišče ugotovilo, da prejšnja vlada pri odločanju o neodplačnem prenosu kapitalske naložbe v 43,20 % delež družbe Splošna plovba na Slovensko odškodninsko družbo v letu 2006 ni ravnala učinkovito. Vlada Janeza Janše je sprejela sklep o neodplačnem prenosu kapitalske naložbe na Sod, da bi zagotovila sredstva za poravnanje zakonskih obveznosti, kljub temu da je Državni zbor Republike Slovenije že odločil, da je v letu 2006 namenjena za prodajo. Vlada Republike Slovenije je svojo odločitev sprejela brez soglasja Državnega zbora Republike Slovenije na podlagi nepopolnega predloga Ministrstva za finance. Pri sklepanju o prenosu Vlada Republike Slovenije ni zavezala Slovenske odškodninske družbe, da naj pri prodaji naložbe zagotovi, da se poroštvo Republike Slovenije prenese na kupca. Ker je Vlada Republike Slovenije sprejela sklep o prenosu kapitalske naložbe v delež družbe Splošna plovba na Slovensko odškodninsko družbo dva dni pred iztekom roka za uveljavitev predkupne pravice, je bila Slovenska odškodninska družba pri odločanju v časovni stiski. Ministrstvo za finance ni bilo učinkovito pri izvajanju odloka o programu prodaje državnega finančnega in stvarnega premoženja za leto 2006, ker ni preučilo vseh izkazanih interesov za nakup in ni poizvedovalo po drugih potencialnih interesentih za nakup deleža družbe Splošna plovba. Pri pripravi predloga za vlado Janeza Janše Ministrstvo za finance ni ravnalo na učinkovit način, ker ni proučilo vrednosti prenesene kapitalske naložbe in ni ugotavljalo dejanske višine potrebnih sredstev za prenos na Slovensko odškodninsko družbo. Po sklenitvi pogodbe o prenosu kapitalske naložbe Ministrstvo za finance ni pozivalo Slovenske odškodninske družbe k poročanju o stanju in unovčenju prenesene kapitalske naložbe in ni bilo seznanjeno z namenom porabe sredstev po predaji te kapitalske naložbe. Ne glede na napake prejšnje vlade je ta vlada in to ministrstvo za finance v celoti upoštevalo mnenje Računskega sodišča, ker je s tem zakonom natančno opredelilo razmerje med Republiko Slovenijo in Slovensko odškodninsko družbo. Računsko sodišče je v svojem poročilu ugotovilo, da bi morala Slovenska odškodninska družba pri izvajanju nalog, ki jih Slovenski odškodninski družbi poveri država, poslovati v imenu in za račun države. Zakon o Slovenskem odškodninskem skladu do sedaj ni dovolj natančno določil, na kakšen način posluje družba oziroma v čigavem imenu in za čigav račun izvaja posle. Iz te zahteve tudi izhaja ustrezna spremembe zakona. Kot rečeno, prav zaradi vsega navedenega bo Poslanska skupina SD podprla Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu. Hvala.
Besedo ima gospod Iztok Podkrižnik v imenu Poslanske skupine SDS.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani vsi prisotni! Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o Slovenskem odškodninskem skladu, kot je bilo že omenjeno, je predlog zakona, povezan s prej obravnavanim predlogom zakona. Gre za spremembe, ki bodo uredile razmere med Republiko Slovenijo in družbo Sod. Zakon o Slovenskem odškodninskem skladu določa temeljne naloge Slovenske odškodninske družbe v zvezi z nalogami, ki se tičejo poplačila odškodnin. Spremembe bodo omogočale večjo preglednost in razmejitev pri izvajanju posameznih poslov, ki jih izvaja družba Sod, zato bomo v poslanski skupini predlog podprli.
Besedo ima gospod Alojzij Potočnik v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala. Spoštovani! Da se v celoti ne ponavljam, Računsko sodišče je po ugotovitvah Ministrstvu za finance naložilo, da predloži v odzivnem poročilu dokazila o opredelitvi razmerij med Republiko Slovenijo in Sodom, in sicer v tem smislu, da se premoženje Republike Slovenije v tem primeru ne prenese na Sod v last, temveč le v upravljanje, Sod pa posluje v imenu in na račun Republike Slovenije. V drugem delu Računsko sodišče zahteva tudi izdajo začasnega navodila o načinu računovodskega evidentiranja tovrstnih poslov z izkazovanjem prejetega premoženja v A bilanci. Poslanska skupina Zares podpira vsako spremembo predpisov, ki urejajo razmerja med Republiko Slovenijo in institucijami oziroma družbami, ki vodijo k uveljavitvi računovodskih standardov, pravilnosti izkazovanja in izboljšani transparentnosti. Hvala.
In besedo ima še gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine SNS.
Ponovno hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana predstavnica Vlade, kolegice in kolegi! Že predhodniki so povedali, da sta prejšnji zakon in ta zakon kot brata dvojčka. Ponovno bi rad poudaril, da v Slovenski nacionalni stranki ne nasprotujemo plačevanju tistih obveznosti, ki jih je država prevzela nase, da v Slovenski nacionalni stranki ne nasprotujemo, da se naredi v tej državi enkrat red. Pa vendarle, rad bi vas opozoril na besede, ki jih je izrekel moj spoštovani kolega gospod Franc Žnidaršič malo prej, kaj vse se dogaja. In tudi v primeru tega zakona o Slovenskem odškodninskem skladu v Slovenski nacionalni stranki stojimo na enakem stališču kot prej: iz principa – iz principa – ga ne bomo potrdili. Če mislimo, da lahko z dvema členoma in enim zakonom popravimo vso krivico, ki se je zgodila – in ta se je zgodila, v tej krivici je človek, ki je v zaporu sicer čisto iz nekih drugih razlogov, ampak v zaporu je zaradi tega, ker je prvi začel opozarjati na prodajo Splošne plovbe Koper in na svinjarije, ki so se dogajale v zvezi s tem, o katerih govorimo ravno pri tem zakonu. In po dveh letih opozarjanja in človeku, ki je v zaporu, je Računsko sodišče ugotovilo isto, na kar je ta človek opozarjal. In zdaj – kaj? Tisti človek naj sedi v zaporu, vse je čisto, kar se je izgubilo in razprodalo tujcu, naj ima tujec, mi pa bomo zdaj sprejeli dva člena in zakon in bomo čisti in se bomo imeli fino. Grdo. Grdo je to! Res je prav, da se popravi, ampak najprej bi se morale popraviti krivice, ki so se zgodile, vrniti denar, ki je bil tudi po izkazu Računskega sodišča odtujen, bom uporabil lep slovenski izraz, neupravičeno odtujen. In z dvema členoma nekega zakona bomo vse krivice odpravili! V zvezi s tem zakonom tudi ni prav in bom še enkrat opozoril na dvoličnost te vlade, na ravnanje predsednika Vlade do dveh ministrov – popolnoma različno. Ne glede na to, jaz spoštujem, vem, da je zahtevno delo spoštovanega gospoda – in ga tudi osebno spoštujem - Križaniča, pa vendarle: minister je sestavni del Vlade, enakovreden član te vlade, in če je moral gospod Erjavec kot minister za okolje odstopiti po mnenju predsednika Vlade, bi moral imeti enak meter predsednik Vlade tudi za druge. Pravzaprav bi bilo bolje da tudi v tem primeru ne bi storil tega, kar je, da je gospoda Erjavca odstavil z ministrstva. Vse to je povezano s tem zakonom. Vse to! In zdaj bomo sprejeli dva člena, 1. in 2. člen in bomo čisti in bo vse fino! Še enkrat poudarjam: v Slovenski nacionalni stranki zahtevamo, da država izpolni svoje obveznosti, kar se tiče prejšnjega zakona, ki je s tem povezan, vendar na pošten in pravi način. In smo tudi za to, da se z zakoni urejajo razmerja, ampak šele potem, ko se bodo uredila tista razmerja za nazaj, ki so naredila ogromno človeško in materialno škodo tej državi. Zato bomo, še enkrat pravim, v Slovenski nacionalni stranki iz protesta proti takšnemu načinu ravnanja glasovali proti temu zakonu.
Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po zaključeni 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O CARINSKI SLUŽBI, PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Gospa Mateja Vraničar, državna sekretarka, prosim.
Spoštovani predsedujoči, spoštovana poslanka, poslanci! Dve temeljni spremembi prinaša Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o carinski službi. Prva se nanaša na prenos določenih nalog z davčne na carinsko upravo. V skladu z veljavno zakonodajo carinski organi skrbijo za pobiranje uvoznih dajatev, pristojni pa so tudi za pobiranja davka na dodano vrednost ob uvozu in za pobiranje trošarin. V okviru svojega delovanja opravljajo tudi morebitna vračila pobranih dajatev, torej tudi davka na dodano vrednost in trošarin. Po drugi strani pa je za izvajanje postopkov oprostitev in vračil davkov tako davka na dodano vrednost kot trošarin za diplomatska in konzularna predstavništva ter mednarodne organizacije pristojna Davčna uprava Republike Slovenije. Ob prenovi informacijske tehnologije Davčne uprave in s tem povezani reorganizaciji je bilo ugotovljeno, da je smotrno opraviti prenos izvajanja teh postopkov na Carinsko upravo. S tem bo dosežena razbremenjenost Davčne uprave, saj ji ne bo treba voditi postopkov oprostitev, po drugi strani se bo Davčna uprava lahko bolj osredotočila na svoje primarno poslanstvo, torej na nadzor nad plačevanjem davčnih dajatev davčnih zavezancih in na prisilno izterjavo v primeru neplačil. Po drugi strani je prevzem dodatnih nalog, posebej kadar gre za naloge na področjih, ki že sicer spadajo v pristojnost Carinske uprave Republike Slovenije, v skladu s strategijo njenega nadaljnjega razvoja in v skladu s strategijo reorganizacije carinske službe zaradi predvidenega vstopa Hrvaške v Evropsko unijo. Določene naloge je v tem okviru carinska služba že prevzela, kot na primer pobiranje okoljskih dajatev, nadzor nad izvajanjem Zakona o preprečevanju dela na črno, del nalog na področju nadzora uporabe vinjet, del davčne izvršbe. Prenos nalog v zvezi z vračili davka na dodano vrednost in trošarin za diplomatsko-konzularna predstavništva in mednarodne organizacije pa naj bi bil izveden do konca letošnjega leta. Navedena kategorija upravičencev bi začela uveljavljati svoje pravice pri carinskih organih s 1. januarjem prihodnjega leta. Druga sprememba zakona se nanaša na črtanje višine prispevne stopnje obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja, ki velja za delavce carinske službe, vključene v ta sistem. Obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje, vključno s stopnjami, ureja Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Tako ta zakon kot tudi Zakon o carinski službi sta bila sprejeta leta 1999. Ker pa je sprejem Zakona o carinski službi prehiteval sprejem pokojninskega zakona, je bilo potrebno višino prispevne stopnje za obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje za delavce carinske službe urediti z Zakonom o carinski službi. Sama višina prispevne stopnje je bila usklajena z ureditvijo na podlagi pokojninskega zakona, s 1. junijem 2010 pa je prišlo do sprememb v okviru obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja, saj je bila uvedena enotna prispevna stopnja za vse zavarovance, vključene v ta sistem. Seveda za tiste, za katere je veljal neposredno Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Ker pa je za delavce carinske službe višina prispevne stopnje urejena v posebnem predpisu, so nehote izpadli iz sistema. Da bi zagotovili namen, s katerim je bila uvedena enotna prispevna stopnja za zavezance, vključene v obvezno dodatno zavarovanje, torej izenačitev prispevnih stopenj zavezancev, se s predlagano spremembo črta določitev višine prispevne stopnje v Zakonu o carinski službi. S tem bo tudi za delavce carinske službe veljala ureditev na podlagi Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. V skladu z navedenim predlagam, da Državni zbor predlog zakona potrdi tako v drugi, kot v tretji obravnavi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo gospodu Bogdanu Čepiču.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Odbor za finance in monetarno politiko je na 23. seji 19. 1. 2011 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o carinski službi, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejem po skrajšanem postopku predložila Vlada. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon preučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika in podala pripombe k določbam 1., 2., 3. v povezavi s 4., 5. in 6. členom predloga. Večina pripomb je upoštevanih v vloženih amandmajih koalicijskih poslanskih skupin k posameznim členom. K predloženemu zakonu so v poslovniškem roku v vrsti členov vložile amandmaje koalicijske poslanske skupine. Seji odbora so prisostvovale predstavnice iz Ministrstva za finance in predstavnica Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnitvi obrazložitve členov je predstavnica finančnega ministrstva poudarila bistvene rešitve predložene novele, uvedene rešitve sledijo dvema vsebinskima ciljema. V prvem delu slednje pomenijo prenos določenih pristojnosti z davčne na carinsko upravo, drugi, vsebinski del se nanaša na odpravo neenakosti delavcev carinske službe v primerjavi z ostalimi zavarovanci, vključenimi v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje na podlagi ZPIZ-1, z namenom zagotovitve spoštovanja ustavnega načela enakosti pred zakonom. V nadaljevanju je bilo v zvezi z zastavljenim vprašanjem dano pojasnilo, da se po vstopu Hrvaške v EU sprošča določen del kadra carinske službe, ki se bo lahko osredotočil na izvajanje nadzora. V okviru predstavitve mnenj Zakonodajno-pravne službe je njena predstavnica poudarila, da predstavljajo vloženi amandmaji koalicijskih skupin ustrezen odziv na posredovana opozorila iz pisnega mnenja navedene službe. V nadaljevanju se je odbor brez posebne razprave v skladu s 130. členom Poslovnika Državnega zbora opredelil do vloženih amandmajev in jih tudi sprejel. Amandmaje poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 2. členu k naslovu Končna določba, amandma za novi 5. a in 5. b člen in amandma k 6. členu zakonskega predloga. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o členih predloga zakona in jih tudi sprejel. Glede na sprejete amandmaje je bilo na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki ste ga dobili skupaj s poročilom.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Vili Rezman v imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. V zvezi s Predlogom o spremembah in dopolnitvah Zakona o carinski službi je Vlada kot predlagateljica zapisala, da gre za manjše spremembe, in zato je tudi predlagala skrajšani postopek. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev Solidarnost se s tem strinjamo, zato bomo ta predlog zakona tudi podprli. Ocenjujemo namreč, da gre za dobre rešitve, ocenjujemo, da gre, čeprav po drobnih korakih, za postopke reorganizacije državne uprave, in ocenjujemo, da gre tudi za vzpostavljanje pravičnosti za tiste, ki so bili zaradi napak postavljeni v deprivilegiran položaj v zvezi s plačevanjem zavezancev za prispevek za obvezno dopolnilno zavarovanje, pokojninsko seveda. V Sloveniji se je z vstopom v različne mednarodne povezave pokazala vrsta nalog, ki jih je bilo treba opraviti tako v zvezi z reorganizacijo, v zvezi s sprejemanjem novih nalog in pooblastil, v zvezi s tem pa se pojavljajo tudi kadrovski in drugi problemi. V predlogu zakona, ki ga imamo sedaj pred sabo, gre predvsem za dve skupini oziroma za dve vrsti rešitev. V prvi gre za predlog za nadaljnjo reorganizacijo državne uprave in v drugi gre za odpravo tega, kar je v uvodu državna sekretarka imenovala odpravo slabosti, ko so tako rekoč pozabili na carinske delavce pri usklajevanju enotne stopnje za obvezno pokojninsko zavarovanje. Oboje v Poslanski skupini nepovezanih poslancev podpiramo. Kar zadeva prenos nalog in pooblastil s področja Davčne uprave Republike Slovenije v službo Carinske uprave Republike Slovenje, smo priča nadaljevanju procesa, ki ga lahko spremljamo že dlje časa, kajti pooblastila, naloge, zaveze na tem področju se za Slovenijo v zadnjih letih zmanjšujejo in pojavlja se problem, kam s kadri, in so tudi tovrstne spremembe, ki jih sedaj predlaga Vlada, tako rekoč v funkciji socialnih amortizerjev in menimo, da je to prav in da je to vredno podpreti. Kar zadeva izenačitve pravic in odprave diskriminatornega položaja v zvezi s cariniki in plačevanjem prispevkov za njihovo pokojninsko zavarovanje, pa je tudi bilo v uvodu že jasno povedano, zakaj je do tega prišlo, in tudi namen je bil povsem jasen. Mi ta namen podpiramo in ocenjujemo, da je zakon do te mere dobro pripravljen in usklajen, da je lahko deležen podpore vsega Državnega zbora.
Besedo ima gospa Breda Pečan v imenu Poslanske skupine SD.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. S Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o carinski službi bomo odpravili neenakost delavcev carinske službe v primerjavi z ostalimi zavarovanci, vključenimi v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje na podlagi Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju-1, in s tem bomo zagotovili spoštovanje načela enakosti pred zakonom, kot izhaja iz 14. člena Ustave Republike Slovenije. Zato se bo iz 64. člena Zakona o carinski službi črtala opredelitev višine prispevne stopnje za delavce carinske službe in se dodal sklic na splošno ureditev obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja, kot je bil sprejet na podlagi Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju-1. Višina prispevne stopnje za delavce carinske službe je namreč urejena v 64. členu Zakona o carinski službi, in sicer v višini 8,4 %, kar pomeni, da so le-ti v neenakopravnem položaju v primerjavi z ostalimi zavarovanci, vključenimi v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje. Razlog za ureditev obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja in višine prispevne stopnje v Zakonu o carinski službi kot področnem zakonu je bilo izključno dejstvo, da je sprejem Zakona o carinski službi v letu 1999 prehiteval sprejem Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju-1 in se je s tem ureditev za delavce carinske službe že vnaprej prilagodila bodočim spremembam SPIZ-1, ki je, kot že rečeno, uvedel obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje kot nadomestilo za štetje zavarovalne dobe s povečanjem. Na podlagi sprememb pokojninskega načrta, ki so se začele uporabljati s 1. junijem 2010, so se zavezancem, vključenim v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje, prispevne stopnje poenotile in povišale na 10,55 %. Za tiste delavce, ki delajo na delavnih mestih, za katere spremembe je veljala višja prispevna stopnja, 12,60 %, pa se na podlagi 75. člena pokojninskega načrta še naprej uporablja ta višja prispevna stopnja. S spremembo Zakona o carinski službi pa se odpravlja že omenjen neenakopravni položaj delavcev carinske službe, in sicer tako, da črtamo iz tega zakona višino prispevne stopnje in bo uporabljen pokojninski načrt tudi za njih. S tem so izenačeni s preostalimi zavarovanci, in sicer z retroaktivno veljavnostjo od 1. 6. 2010 dalje, ko je z začetkom uporabe novega pokojninskega načrta nastopila ta neenakost. Hkrati se zakon dopolnjuje v delu, ki opredeljujejo naloge carinske službe, naloge carinskih uradov ter vodenje in vsebino evidenc. Z dopolnitvami se oblikuje pravna podlaga za sprejem podzakonskih predpisov in reorganizacija zaradi prenosa pristojnosti do vračila davkov na diplomatska predstavništva, konzulate ter mednarodne organizacije v skladu z mednarodnimi pogodbami, ki obvezujejo Republiko Slovenije, na carinsko službo. Do sedaj je te naloge opravljala davčna služba, z namenom razbremenitve davčne službe in večje učinkovitosti davčnih organov pa se ta naloga prenaša na carinsko službo, in sicer s 1. 1. 2012. Zaradi vsega navedenega bo Poslanska skupina Socialnih demokratov Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o carinski službi podprla. Hvala.
Besedo ima gospod Rado Likar v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Razlog za spremembo zakona je po mnenju predlagatelja odprava neenakosti delavcev carinske službe v primerjavi z drugimi zavarovanci, ki so vključeni v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje na podlagi ZPIZ-1. Z dopolnitvami zakona se oblikuje tudi pravna podlaga za sprejem podzakonskih aktov in reorganizacijo zaradi prenosa pristojnosti na področju oprostitev in vračila davkov za diplomatsko-konzularna predstavništva, konzulate ter mednarodne organizacije z davčnih na carinske organe. V SDS menimo, da materija najbrž ne spada v sklop razvojnih prioritet, vendar če predlagatelj želi to področje urediti na tak način, v Slovenski demokratski stranki predlogu zakona ne bomo nasprotovali.
Besedo ima gospod Alojz Potočnik v imenu Poslanske skupine Zares.
Spoštovani! Pričujoče spremembe in dopolnitve Zakona o carinski službi niso posebej obsežne, v načelu se nanašajo na dve področji. Prvič, na uskladitev ureditve na področju obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja, in sicer s črtanjem opredelitve višine prispevka stopnje za delavce carinske službe po Zakonu o carinski službi, in opredelitev višine po splošni ureditvi obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja, kot je sprejeta na podlagi ZPIZ-1. S tem se uveljavlja enakopraven položaj v primerjavi s stalnimi zavarovanci, ki so vključeni v obvezno dodatno zavarovanje kot nadomestilo za štetje zavarovalne dobe s povečanjem. Veljavnost je retroaktivna, in sicer od 1. 6. 2010, ko je zadevna neenakost tudi nastopila. Drugo področje je dopolnitev v delu, ki opredeljuje naloge carinske službe. Carinski organi bodo prevzeli naloge, doslej jih je opravljala Davčna uprava Republike Slovenije, v zvezi z oprostitvami davkov za diplomatska predstavništva, konzulate ter mednarodne organizacije v skladu z mednarodnimi pogodbami. S prenosom pristojnostmi, ki so povezane z uvedbo novega davčnega informacijskega sistema, se bo – tako Vlada – razbremenilo davčne organe in povečala njihova osredotočenost na pobiranje in izterjavo davkov, kar naj bi imelo pozitivne posledice za prihodke v državnem proračunu. Pričakujemo otipljive rezultate. Poslanska skupina Zares – nova politika bo predlog zakona podprla. Hvala.
Besedo ima gospod Franc Jurša v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala za besedo. Še enkrat lep pozdrav vsem! Kot že povedano, gre pri noveliranju Zakona o carinski službi za dva sklopa sprememb, in sicer za prenos določenih delovnih nalog s pristojnosti Davčne uprave na Carinsko upravo ter za spremembe delovnopravnih pravic carinikov oziroma pooblaščenih uradnih oseb v carinski službi. Glede prvega dela sprememb, torej prenosa pristojnosti z davčne na carinsko upravo, smo poslanci v naši poslanski skupini prvotno zavzeli odklonilno stališče, saj iz samega besedila predloga zakona ni bilo jasno razbrati in niso bili podani tehtni argumenti za takšen ukrep. Na naslednje je opozorila tudi naša Zakonodajno-pravna služba, vendar je bil tekom razprave na matičnem delovnem telesu tovrsten ukrep s stani predstavnikov ministrstva podrobneje obrazložen in tudi razumno argumentiran, zato je naše končno stališče glede tega pozitivno. Kar se pa tiče drugega sklopa sprememb, ki se nanašajo na poklicno pokojninsko zavarovanje oziroma obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje, pa v poslanski skupini menimo, da ga je treba podpreti. Le tako bodo namreč cariniki in druge pooblaščene uradne osebe v carinski službi v enakopravnem položaju z osebami drugih poklicev, ki jim sicer pripada pravica pokojninskega poklicnega zavarovanja. Za razliko od carinikov, katerih položaj je urejen v tem osnovnem zakonu, se je slednjim namreč stopnja te pravice tekom lanskega leta spremenila. Po tej spremembi bodo carinski delavci v enakem položaju kot ostali delavci, kar je za nas seveda popolnoma pravično in zato povsem sprejemljivo. Poslanci naše poslanske skupine pritrjujemo obema sklopoma sprememb Zakona o carinski službi, zato bomo predlagano novelo oziroma dopolnjen predlog zakona soglasno podprli. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine SNS.
Kolegice in kolegi! V Slovenski nacionalni stranki bomo podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o carinski službi, ki ga obravnavamo po skrajšanem postopku, zaradi obeh, že nič kolikokrat omenjenih sprememb. Zdi se nam prav, da se s prvim razlogom – torej, v zvezi z vračilom davka, DDV-ja in trošarin za diplomatsko-konzularna predstavništva in mednarodne organizacije naj bi po 1. januarju 2012 tovrstne aktivnosti opravljala Carinska uprava, kar bi razbremenilo Davčno upravo. Ta bi se lahko posvetila pregonu davčnih utaj, hkrati pa bodo ljudje, ki so zaposleni na carini, zaradi sprememb, ki prihajajo v okviru schengna, v okviru novih držav v Evropi, torej, se bodo ti ljudje, namesto da bi bili brezposelni, vključili v omenjeno dejavnost, kar se nam zdi zelo spodbudno in zelo dobro. Prav tako pa, kot so že kolegi povedali, se bomo v Slovenski nacionalni stranki strinjali tudi z drugo vsebinsko spremembo, ki jo določa ta zakon, torej da se iz Zakona o carinski službi črta določba, ki določa višino prispevne stopnje in da za carinske delavce velja ista prispevna stopnja, kot velja za vse ostale delodajalce. Hvala lepa.
Gospod mag. Borut Sajovic v imenu Poslanskega kluba LDS.
Hvala lepa. Še enkrat vsem skupaj lep pozdrav! Hvala lepa za besedo. Predlog novele zakona o carinski službi bomo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podprli, saj gre v bistvu za manjše spremembe. Tako se novela zakona pravzaprav usklajuje z veljavnim pokojninskim zakonom, ker predlog sprememb in dopolnitev črta fiksno določeno višino prispevne stopnje za obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje za carinske uslužbence. Prav tako pa sama novela zakona vključuje tudi ustrezno sklicevanje na veljavni zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Problem neusklajenosti pa izvira iz dejstva, da je bil zakon o carinski službi pripravljen pred samim pokojninskim zakonom, zato je danes treba to neenakost odpraviti. Poleg te najvidnejše spremembe pa se z novelo zakona določa tudi zakonska podlaga za prenos pristojnosti na področju oprostitev in vračila davkov za diplomatsko-konzularna predstavništva, konzulate in mednarodne organizacije, kjer se pristojnosti prenašajo z davčnih organov na carinske. S to pravno podlago bo tako zagotovljen dokončen pravni temelj za sprejem podzakonskih predpisov in temu sledečo reorganizacijo, ki bo na eni strani davčno službo razbremenila, in predvidoma – pa tudi upamo, da bo tako – zagovorila večja učinkovitost le-te same in seveda tudi carinske službe. Kot že povedano v uvodu, Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije podporo tej spremembi najavlja že vnaprej.
Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po zaključeni 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA – NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PLAČILNIH STORITVAH IN SISTEMIH, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Gospa Mateja Vraničar, državna sekretarka. Prosim.
Spoštovani! Glavni namen priprave Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih storitvah in sistemih je prenos direktive, ki regulira izdajanje elektronskega denarja in ureja delovanje družb za izdajo le-tega. Cilj direktive je omogočiti oblikovanje novih inovativnih in varnih instrumentov kot nosilcev elektronskega denarja, zagotoviti dostop do trga novim udeležencem in spodbuditi resnično in učinkovito konkurenco med udeleženci na trgu. Elektronski denar je definiran kot denarna vrednost v obliki terjatve imetnika elektronskega denarja do izdajatelja elektronskega denarja, ki se nahaja v elektronski obliki in jo kot plačilno sredstvo sprejme oseba, ki ni izdajatelj elektronskega denarja. Predlog zakona določa zaprt krog izdajateljev in to so lahko banke, posebne družbe za izdajo elektronskega denarja, družbe za izdajo elektronskega denarja z opustitvijo, Banka Slovenije in pa Uprava Republike Slovenije za javna plačila. S pogodbo o izdajanju elektronskega denarja se bodo po predlogu zakona uredila pogodbena razmerja med izdajateljem in imetnikom elektronskega denarja. Med drugim zakon določa v zvezi s tem, da se elektronski denar v časovnem obdobju od izdaje do potrošnje ne sme obrestovati, prav tako izdajatelj ne sme imetniku ponuditi drugih koristi, ki so povezane s časovnim obdobjem, v katerem imetnik hrani elektronski denar. Nadalje zakon določa pravico imetnika elektronskega denarja zahtevati unovčenje sredstev in način le-tega. Predlog zakona opredeljuje družbo za izdajo elektronskega denarja, za katero se v veliki meri smiselno uporabljajo določbe zakona, ki veljajo za plačilne institucije. Nekatera področja pa so določene strožje. Na primer, kapitalske zahteve. V zvezi s tem na primer mora imeti družba, ki zaprosi za dovoljenje za opravljanje storitev izdajanja elektronskega denarja, v času izdaje dovoljenja začetni kapital najmanj v višini 350 tisoč evrov. Predlog zakona omogoča, da lahko družba za izdajo elektronskega denarja poleg te dejavnosti opravlja tudi druge gospodarske dejavnosti. V tem primeru govorimo o hibridni družbi za izdajo elektronskega denarja. Tretja oblika družb pa je družba za izdajo elektronskega denarja z opustitvijo. Zanjo ne veljajo posamezne zahteve glede sistemov upravljanja notranjih kontrol kapitala in kapitalskih zahtev, imetništva kvalificiranih deležev v takšni družbi in glede varstva denarnih sredstev uporabnika. Družba za izdajo elektronskega denarja z opustitvijo lahko opravlja storitve izdajanja elektronskega denarja le na območju Republike Slovenije in, ne bo odveč poudariti, mora prav tako pridobiti dovoljenje Banke Slovenije. V celoti bo nadzor nad opravljanjem storitev izdajanja elektronskega denarja in nad poslovanjem družb opravljala oziroma izvajala Banka Slovenije. Spoštovani! Predlagamo, da sprejmete predlagano besedilo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih storitvah in sistemih tako v drugi kot v tretji obravnavi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Bogdanu Čepiču.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav kolegicam in kolegom! Odbor za finance in monetarno politiko je na 23. seji 19. 1. 2011 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih storitvah in sistemih, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada s predlogom, da se predloženi zakon obravnava in sprejme v skrajšanem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika. Služba je podala pripombe k določbam 1., 2., 3. 8., 11., 12., 14., 18., 32., 33. in 38. člena predloga zakona. Večina pripomb službe je upoštevanih v amandmajih, ki so jih v predloženem zakonu vložile koalicijske poslanske skupine. Odboru je bilo posredovan tudi predlog Združenja bank Slovenije za amandma k 34. členu predloženega zakona, ki so ga v vloženem amandmaju k temu členu prav tako povzele koalicijske poslanske skupine. V poslovniškem roku so poslanske skupine SD, Zares, DeSUS in LDS vložile amandmaje k 8., 11., 12., 14., 15., 32., 33., 34. in 38. členu zakona. Seji odbora so prisostvovale predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance, Združenje bank Slovenije in Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnitvi obrazložitve členov je minister za finance kot predstavnik predlagatelja zakona podal podrobnejšo predstavitev namena in ciljev zakona ter predlaganih rešitev. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v dodatni obrazložitvi mnenja poudarila, da je večina pripomb v vloženih amandmajih ustrezno upoštevana. Ostale pripombe pa so bile s strani predlagatelja zakona dodatno proučene in še pred sejo odbora tudi ustrezno pojasnjene. Odbor o predlagani zakonski rešitvi v okviru posameznih členov predloženega zakona ni razpravljal. V skladu s 130. členom Poslovnika Državnega zbora pa se je opredelil do vloženih amandmajev koalicijskih poslanskih skupin k 8., 11., 12., 14., 15., 32., 33., 34. in 38. členu in jih sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je bilo na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki ste ga dobili skupaj s poročilom odbora.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospa Renata Brunskole v imenu Poslanske skupine SD.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovana gospa državna sekretarka. Kolegice in kolegi! Glavni cilj predloga zakona je v slovenski pravni red prenesti Direktivo 2009/10/ES. S tem se bo pravni okvir za družbe za izdajo elektronskega denarja precej izenačil s pravnim okvirjem, ki velja za plačilne institucije po Zakonu o plačilnih storitvah in sistemih, skladno z Direktivo 2007/64/ES. Predlog zakona bo omogočil izdajanje elektronskega denarja širšemu krogu subjektov, saj se znižujejo zahteve za pridobitev dovoljenja za opravljanje storitev izdaje elektronskega denarja. Prav tako bo povečana preglednost poslovanja družb za izdajo elektronskega denarja, saj bo uveden register družb za izdajo elektronskega denarja, ki ga bo vodila Banka Slovenije in bo javno dostopen na njenih spletni strani. Predlog zakona namreč določa, da lahko v Sloveniji storitve izdajanje elektronskega denarja opravljajo izključno le banke, družbe za izdajo elektronskega denarja, družbe za izdajo elektronskega denarja z opustitvijo, ki so posebna oblika družb za izdajo elektronskega denarja. Prav tako lahko elektronski denar izdajata Banka Slovenije in Uprava Republike Slovenije za javna plačila. Zaradi zaščite uporabnikov tudi zakon določa pravila glede pogodbenega razmerja med izdajateljem elektronskega denarja in imetnikom elektronskega denarja, izdajatelj elektronskega denarja sklene z imetnikom pogodbo o izdajanju elektronskega denarja, določene pa so tudi informacije, ki morajo biti imetniku elektronskega denarja posredovane pred sklenitvijo pogodbe. Pomembno je tudi dejstvo, da se elektronski denar v časovnem obdobju od izdaje do potrošnje ne obrestuje, hkrati pa izdajatelj elektronskega denarja imetniku ne sme ponuditi drugih koristi, ki so povezane s časovnim obdobjem, v katerem imetnik hrani elektronski denar. V Poslanski skupini Socialnih demokratov menimo, da je zakonsko urejanje elektronskega denarja pomembno za razširitev uporabe elektronskega denarja, ker potrošniki in podjetja v Evropski uniji vedno bolj uporabljajo elektronski denar, ki šele v zadnjem času v nekaterih državah članicah pri nekaterih oblikah plačevanja začenja uspešno nadomeščati druge oblike plačevanja. Zaradi vsega navedenega bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih storitvah in sistemih. Hvala.
Besedo ima gospod Rado Likar v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala za besedo – še enkrat. Zakon o plačilnih storitvah in sistemih je bil sprejet julija 2009 in je doživel že nekaj sprememb in dopolnitev, predvsem zaradi uskladitev s predpisi Evropske unije, ki so bili izdani po tem času. Tudi pri predlogu, ki ga obravnavamo danes, gre za uskladitev slovenskega pravnega reda na tem področju z evropsko direktivo. Po besedah predlagatelja je cilj predloga zakona omogočanje oblikovanja novih inovativnih in varnih storitev izdajanja elektronskega denarja ter zagotoviti dostop do trga novim udeležencem. S spremembo zakona bi se spodbudila učinkovita konkurenca med vsemi udeleženci na trgu. Predlog zakona določa tudi izdajatelje elektronskega denarja, in sicer so to banke, družbe za izdajanje elektronskega denarja, družbe za izdajanje elektronskega denarja z opustitvijo, Banka Slovenije in Uprava Republike Slovenije za javna plačila. Skladno s predlogom zakona se bodo urejala pogodbena razmerja med izdajateljem in imetnikom elektronskega denarja. V času od izdaje do porabe se elektronski denar ne bo smel obrestovati, niti izdajatelj ne bo smel ponuditi imetniku kakšnih drugih koristi, povezanih s tem časovnim obdobjem. Imetnik elektronskega denarja pa lahko kadarkoli zahteva od izdajatelja izplačilo protivrednosti izdanega elektronskega denarja. Družbe za izdajo elektronskega denarja so podvržene tudi nekaterim strožjim kriterijem glede kapitalske ustreznosti, in sicer mora imeti družba v času izdaje dovoljenja začetni kapital vsaj 350 tisoč evrov. Sredstva, ki jih prejme od imetnika elektronskega denarja, mora takoj zamenjati za elektronski denar in takšna družba ne sme sprejemati depozitov od javnosti. Če družba za izdajo elektronskega denarja poleg izdaje elektronskega denarja opravlja tudi druge dejavnosti, povezane s plačilnimi storitvami, vključno s storitvami opravljanja plačilnih sistemov, govorim o tako imenovani hibridni družbi za izdajo elektronskega denarja. Predlog zakona ureja tudi posebno obliko družbe za izdajo elektronskega denarja, to je družbo za izdajo elektronskega denarja z opustitvijo. Značilnost je, da ob izpolnjevanju pogojev iz predloga zakona lahko od Banke Slovenije zahteva, da zanjo ne veljajo posamezne zahteve glede sistema upravljanja notranjih kontrol, kapitala in kapitalskih zahtev, imetništva kvalificiranih deležev in glede varstva denarnih sredstev uporabnika. Takšna družba lahko opravlja storitve izdaje elektronskega denarja le na območju Slovenije in območju tretje države. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih sistemih in storitvah bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli. Hvala.
Besedo ima gospod Alojz Potočnik v imenu Poslanske skupine Zares.
Spoštovani! Najprej je treba ugotoviti, da podjetja in potrošniki v Evropski uniji pri nekaterih oblikah plačevanja uporabljajo elektronski denar, a so pričakovanja izpred desetletja daleč pod napovednimi takratnih snovalcev Direktive 2000/46/ES. Dejstvo je, da je ob koncu leta 2007 v državah članicah delovalo le 20 družb za izdajo elektronskega denarja in 127 družb z opustitvijo. Izdan elektronski denar pa je predstavljal le eno milijardo evrov v primerjavi s 637 milijardami evrov gotovine v obtoku. Očitno v finančnem poslovnem svetu obstaja vrsta pomislekov v novoto, hkrati pa je treba priznati, da je tudi direktiva sama bila koncipirana sorazmerno konzervativno in je z zahtevami tudi ovirala oblikovanje in razvoj trga elektronskega denarja. Mislim predvsem na visok začetni kapital in na ostra pravila upravljanja s tveganji. Glavni cilj predloga je tako prenos direktive 2000, če rečem na kratko, v slovenski pravni red, omogočiti torej oblikovanje novih, inovativnih, varnih in nadzorovanih storitev izdajanja elektronskega denarja. Odpreti vrata torej novim udeležencem in spodbuditi učinkovito konkurenco med ponudniki tovrstnih storitev. Nadzor, to gre posebej poudariti, nad družbami za izdajo elektronskega denarja in družbami za izdajo elektronskega denarja z opustitvijo pa tudi glede plačilnih in drugih pomožnih storitev opravlja Banka Slovenije. Predlagatelj je pripravil tudi povzetek poročila o sodelovanju javnosti pri pripravi predloga. Odzvale so se predvsem zainteresirane institucije. Večina pripomb je upoštevanih, razen tistih, ki so v izrecnem nasprotju z direktivo. Slednja daje državam članicam nekatere možnosti diskrecije, vendar katere opcije je iz nabora uporabila Slovenija, je iz gradiva težko razbrati. Poslanska skupina Zares bo predlog zakona podprla. Hvala.
Besedo ima gospod Franc Jurša v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala za besedo. Še enkrat lep pozdrav! Glavni namen priprave Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih storitvah in sistemih, kot smo danes že slišali, je prenos direktive Evropskega parlamenta in Sveta, ki ureja družbe za izdajo elektronskega denarja. Direktiva zasleduje oblikovanje varnih storitev izdajanja elektronskega denarja, zagotoviti želi vstop do trga novim udeležencem in spodbuditi učinkovito konkurenco med vsemi udeleženci na trgu. Elektronski denar je shranjena denarna vrednost v obliki terjatve imetnika elektronskega denarja do izdajatelja elektronskega denarja, ki se nahaja v elektronski obliki in jo kot plačilno sredstvo sprejema oseba, ki ni izdajatelj elektronskega denarja. V predlagano novelo zakona je vpeta odprava pogoja deponiranja delnic zaradi udeležbe na skupščini delničarjev. Omogočeno bo izdajanje elektronskega denarja širšemu krogu subjektov, saj se znižujejo zahteve za pridobitev dovoljenja za opravljanje storitev izdaje elektronskega denarja. Prav tako bo povečana preglednost poslovanja družb za izdajo elektronskega denarja že z uvedbo registra družb za izdajo elektronskega denarja, ki ga bo vodila Banka Slovenije in bo tudi javno dostopen na njeni spletni strani. Skratka, novela je pripravljena v duhu, ki ga zasleduje evropska direktiva. V naši poslanski skupini smatramo, da so te evropske smernice v besedilu predloga primerno vnesene, tako da sledijo njihovemu namenu, in to je tudi glavni razlog, da bo dopolnjen predlog te novele podprla tudi naša poslanska skupina.
Besedo ima gospod mag. Borut Sajovic v imenu Poslanskega kluba LDS.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Še enkrat prijazen pozdrav. Pri ponovni noveli Zakona o plačilnih storitvah in sistemih se v zakonodajo prenaša evropska direktiva, ki določa predvsem pravne podlage za izdajo elektronskega denarja. Tako bo s to novelo zakona v praksi omogočeno izdajanje elektronskega denarja večjemu številu subjektov, saj se znižujejo zahteve za pridobitev dovoljenja za opravljanje storitev elektronskega denarja. Zakon prinaša razširitev vrste subjektov. Tako bodo v Sloveniji storitve izdajanja elektronskega denarja lahko opravljale banke, pa tudi družbe za izdajo elektronskega denarja in družbe za izdajo elektronskega denarja z opustitvijo, nadalje pa še tudi Banka Slovenije in Uprava Republike Slovenije za javna plačila. Dodatno pa s samim zakonom uvajamo tudi še register družb za izdajo elektronskega denarja, ki ga bo vodila Banka Slovenije in bo v celoti javen, s čimer se pa zagotovo zagotavlja večja transparentnost. Rešitve te vrste se implementirajo tudi skozi določbe, ki predpisujejo pravila glede pogodbenega razmerja med izdajateljem elektronskega denarja in samim imetnikom tega denarja, s čimer pa se zagotavlja dovolj visoka zaščita uporabnikov. Med drugim pa se določa tudi pravica imetnika elektronskega denarja pri zahtevi o unovčitvi sredstev. S samo novelo zakona pa se nadalje definira tudi družba za izdajanje elektronskega denarja, ki pa mora predhodno za opravljanje te svoje naloge pridobiti dovoljenje Banke Slovenije, pri čemer pa se seveda pri izdaji smiselno uporabljajo določbe, ki veljajo za druge plačilne institucije. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo mnenja, da je prenos določb direktive ustrezen in smiseln, zato bomo zakon podprli. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Vili Rezman v imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev.
Predstavitve stališč poslanskih skupin so očitno pokazale, da je Vlada pripravila predlog sprememb in dopolnitev zakona, potreben tudi zaradi roka, ki mu sledi, na način, ki je dovolj dober in sprejemljiv za vse. Tudi odbor, matično delovno telo je opravilo vse tako, da je dopolnilo ta predlog zakona in je pred nas prišel brez potrebe za dodatno amandmiranje. A kljub temu je treba omeniti še to, da je to predlog zakona, ki ni nekaj, kar bi bilo ljudem, bi rekel, vsakdanje, zelo blizu. Slišali smo, da se to "še ni dobro prijelo", pa tudi tak zakon, kakršen je, nima kakšnega posebnega političnega potenciala oziroma naboja, zato ga bomo verjetno z mirno vestjo vsi sprejeli. So pa že institucije Evropske unije same ugotovile, da so predpisi, ki so jih sprejeli, pretogi, da ne korespondirajo ustrezno z vsakdanjo prakso, da je ustanovni kapital, kakršen je bil poprej zahtevan, previsok in je to ovira za bolj masovno ustanavljanje družb, o katerih teče beseda, in da so tudi zahteve za upravljanje in obvladovanje tveganj nekoliko previsoke. Zato se je tistim ambicijam, ki so jih predlagatelji pred desetletjem imeli, direktiva morala na osnovi analitičnih podatkov odreči, in prišlo je do sprememb, ki te pomanjkljivosti skušajo odpraviti. Mi sedaj preprosto prenašamo te spremembe direktive v naš pravni red in si pri tem obetamo tudi sami, da se bo ta velika razlika med poslovanjem z elektronskim denarjem in gotovinskim poslovanjem, ki je zdaj nekaj stokratna, in da se bo zelo skromno število družb, ki se ukvarjajo z izdajanjem elektronskega denarja, povečalo, da bo na ta način prišlo do večje konkurenčnosti, tudi do kakšnih zaposlitev verjetno in do boljših storitev za potrošnike in podjetja. Zaradi teh razlogov, zaradi ciljev, ki jim Vlada sledi s tem predlogom zakona, zato, ker menimo, da so rešitve dobro pripravljene in da so ustrezne, bomo v Poslanski skupini nepovezanih poslancev, tako kot vsi ostali, kot smo slišali, ta predlog zakona tudi podprli.
Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po zaključeni 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA – TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O UGOTAVLJANJU KATASTRSKEGA DOHODKA, V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predstavnica Vlade gospa Mateja Vraničar, državna sekretarka, prosim.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! S Predlogom zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka želimo posodobiti sistem ugotavljanja katastrskega dohodka kot sistema za pavšalno oceno dohodka iz kmetijstva in gozdarstva na kmetijah. Sistem je namenjen ocenjevanju dohodka na kmetijah, ki za svojo dejavnost dohodkov ne ugotavljajo na podlagi vodenja evidenc, in takšnih je večina. Za takšne kmetije se katastrski dohodek kot ocena dohodka ne uporablja le za davčne namene, pač pa tudi za druge javne namene, kjer se odloča o različnih obveznostih ali pravicah fizičnih oseb, ki opravljajo kmetijsko in gozdarsko dejavnost. Najpogosteje je to na primer na socialnem področju glede določanja višine prispevkov, glede določanja pravic iz pokojninskega in zdravstvenega zavarovanja, glede določanja pravic do štipendij, socialne pomoči in tako naprej. To pomeni, da ne gre le za davčni zakon, zaradi širokega namena uporabe pa je toliko bolj pomembno, da zakon zagotovi kar najbolj realno, objektivno in ažurno ocenjevanje teh dohodkov. Predlagane rešitve naj bi odpravile slabosti veljavnega sistema, ki so predvsem uporaba zastarelih podatkov o zemljiščih in zahteven postopek ugotavljanja, zaradi česar se je katastrski dohodek nazadnje dejansko ugotavljal leta 1988, kasneje se je le še valoriziral. Danes se zato ugotavlja, da je višina ocene od dohodka nerealna, predvsem pa, da so porušena razmerja med katastrskih dohodkom za različne katastrske kulture oziroma vrste rabe zemljišč. Vse to zahteva spremembe sistema. In novi zakon predlaga oziroma uveljavlja pravno podlago za nadomestitev sedanjega sistema s sodobnejšim, za ureditev računalniško podprtega sistema, ki bo omogočal sprotno letno prilagajanje ocen dohodka realnemu stanju, omogočal vzpostavitev stalne službe za izvajanje nalog ugotavljanja katastrskega dohodka, posodobitev podatkov o zemljiščih in pa ureditev ugotavljanja pavšalnega dohodka tudi za proizvodnjo oljčnega olja in vina ter za čebelje panje, kar je potrebno zaradi uskladitve z Zakonom o dohodnini. Osnovni koncept ugotavljanja katastrskega dohodka ostaja enak, torej najprej izdelava kalkulacij in na osnovi teh določitev katastrskega dohodka za posamezne vrste dejanske rabe zemljišč z uradno objavo lestvic katastrskega dohodka in ocene dohodka za panj. Predlaga se, da naloge ugotavljanja katastrskega dohodka izvaja Geodetska uprava. Razlog za takšno odločitev je, da se določi neodvisno službo, ki bo izvajala naložene naloge strokovno, seveda v sodelovanju z drugimi ministrstvi. Da med leti ne bi prihajalo do prevelikih nihanj v ravni dohodkov, zakon določa, da se izračuni delajo na drsečih triletnih povprečjih prihodkov in stroškov. Torej bodo za izračune za leto 2012, ko zakon začne dejansko veljati, vplivali podatki o prihodkih in stroških iz let 2011, 2010 in 2009. Na podlagi simulacij, ki so bile v času priprave zakona narejene z modelom kalkulacij, ki je bil izdelan v okviru posebne projektne naloge, pa je mogoče oceniti, da se bo katastrski dohodek na najbolj kakovostnih zemljiščih nekoliko povišal, na slabših zemljiščih pa znižal. Naj še pojasnimo, da se je zakon pripravljal v okviru medresorske delovne skupine, v kateri so poleg predstavnikov pristojnih ministrstev sodelovali tudi predstavniki Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije ter neodvisni strokovnjaki na področju ekonomike kmetijstva. Glede predlaganih rešitev v zakonu zato ugotavljamo, da so kar v največji možni meri usklajene tudi s kmetijsko strokovno javnostjo in kmetijskimi interesnimi skupinami. Upoštevaje vse navedeno, predlagamo Državnemu zboru, da zakon sprejme v besedilu, kakor je bilo oblikovano na Odboru za finance in monetarno politiko in je predstavljeno v dopolnjenem besedilu zakona, tako v drugi kot tretji obravnavi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim za predstavitev poročila odbora, gospod predsednik Bogdan Čepič.
Hvala za besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je predlog zakona obravnaval na 23. seji 19. 1. 2011. Predlog zakona je predložila Vlada. Posredovano mu je bilo tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe, njen predstavnik pa je podal uvodno pripombo glede pomanjkljive obrazložitve ali nejasnosti posameznih določb. Podana pa je bila tudi konkretna pripomba, katere večina je bila upoštevana v amandmajih, ki jih je na podlagi pisnih predlogov za amandmaje odbora, ki jih je pripravilo Ministrstvo za finance, sprejel odbor. Odboru je bilo posredovano tudi poročilo Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki je predlog zakona obravnaval kot zainteresirano delovno telo. Odboru je bilo posredovano še mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance in mnenje Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki predlog zakona podpirata, ter amandmajski predlogi Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije. Amandmaje k predlogu zakona je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, povzeli pa so predloge Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije. V dodatni predstavitvi poročila zainteresiranega delovnega telesa je predstavnik Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano med drugim opozoril na dane kritične pripombe k posameznim členom, predvsem glede neurejenih uradnih evidenc in zastarelosti podatkov o dejanski rabi kmetijskih zemljišč. Večina članov zainteresiranega odbora je tudi menila, da bi moralo biti za ugotavljanje katastrskega dohodka pristojno Ministrstvo za finance v sodelovanju z Ministrstvom za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano in ministrstvom, pristojnim za evidentiranje nepremičnin. Zainteresirani odbor je podprl amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke k 5. členu, ni pa podprl ostalih amandmajev. Na predlog Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije je sprejel tudi vsebinske sklepe, ki jih je naslovil na Vlado. V razpravi o posameznih členih je matični odbor pozornost namenil zlasti vprašanjem, o katerih so razpravljali tudi člani zainteresiranega delovnega telesa in se nanašajo na neprimerne rešitve, da se kot pristojni organ za ugotavljanje katastrskega dohodka določa ministrstvo, pristojno za evidentiranje nepremičnin, oziroma Geodetska uprava Republike Slovenije, pa tudi na nejasnost rešitve v zvezi s kalkulacijami, neurejenost uradnih evidenc in zastarelost podatkov o dejanski rabi kmetijskih zemljišč. Po mnenju nekaterih razpravljavcev bi bilo za ugotavljanje katastrskega dohodka primernejše Ministrstvo za finance, saj ne gre zgolj za ugotavljanje vrednosti zemljišč, temveč tudi za druge pristojnosti pri tem zahtevnem projektu. Ob tem je predstavnica Vlade opozorila na dejstvo, da je bila takšna odločitev sprejeta po premisleku o tem, v okviru katere službe je že v tem trenutku največ znanja, možnosti in potrebne infrastrukture za izvedbo teh nalog. Po njenih besedah ne gre prezreti tudi dejstva, da ugotavljanje katastrskega dohodka ni namenjeno le obdavčitvi kmetijske in gozdarske dejavnosti, temveč tudi drugim javnim potrebam za določanje javnih dajatev ali tudi pravic, ki izhajajo iz tega. Odbor je razpravljal o predlogih za amandmaje, ki bi povzeli predlog Kmetijsko-gozdarske zbornice oziroma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke za upoštevanje kmetovanja na območjih posebnih režimov pri ugotavljanju katastrskega dohodka in na tej podlagi sprejel svoje amandmaje k 2., 3., 6. in 12. členu. Ob vprašanju glede združevanja kmetijskega katastra in grafičnih enot rabe zemljišč kmetijskega gospodarstva oziroma tako imenovanih GERK-ov je predstavnik Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano opozoril, da je povezava med podrobno dejansko rabo in dejansko rabo po katastru pravzaprav ključno vprašanje pri vzpostavitvi pravične obdavčitve in da gre za strokovno, časovno in tudi finančno precej zahtevno nalogo. Odbor je na podlagi predlogov za amandmaje odbora, pripravljenih v večji meri na podlagi pripomb Zakonodajno-pravne službe in na podlagi amandmajskega predloga Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije k 4. členu, v skladu s 131. členom Poslovnika sprejel svoje amandmaje k vsem členom predloga zakona in amandmaje za novi 14.a člen. Odbor se je opredelil do vloženih amandmajev Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke k 6. členu za novi deveti odstavek in k 16. členu ter jih ni sprejel. Ni pa se opredelil do ostalih amandmajev istega predlagatelja, ker je njegov predstavnik na seji odbora amandma k 5. členu umaknil. Amandmaja k 6. členu in k 14. členu pa sta zaradi sprejetih amandmajev odbora k tema členoma postala brezpredmetna. Sprejeti amandmaji so vključeni v dopolnjen predlog zakona, ki je sestavni del poročila odbora, ki ste ga prejeli.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Rado Likar v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa še enkrat, gospod podpredsednik. Mislim, da ni nobenega dvoma in da se vsi strinjamo, da je novi zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka potreben, saj je obstoječi zakon zastarel tako z vsebinskega kot tehničnega vidika. Ni nepomembno dejstvo, da je katastrski dohodek kot uradna ocena dohodka iz kmetijske in gozdarske dejavnosti podlaga za določanje davčne osnove, je podlaga za prispevke za zdravstveno, pokojninsko in invalidsko zavarovanje, socialne pomoči, prispevka za Kmetijsko-gozdarsko zbornice, štipendije in tako naprej. Katastrski dohodek se tako upošteva v več ko 20 zakonih in blizu 40 podzakonskih predpisih. Po besedah predlagatelja bo predlog zakona nadomestil staro metodologijo ugotavljanja katastrskega dohodka s sodobnim digitaliziranim sistemom, ki bo ocenjen čim bolj realno. Zavedati se je treba dejstva, da je slovensko kmetijstvo razmeroma majhno in da deluje v težkih pridelovalnih razmerah. Okoli 80 % opravljanja kmetijske dejavnosti poteka v območjih, ki so opredeljena kot območja s težjimi pridelovalnimi razmerami. Problem je tudi velikost slovenskih kmetij, kar je posledica sistema, ki je veljal v bivši Jugoslaviji in ki je zaradi zemljiškega maksimuma onemogočal, sedaj pa otežuje koncentracijo kmetijskih gospodarstev v Sloveniji. Skratka, razmere za opravljanje kmetijske in gozdarske dejavnosti so v Sloveniji težke, vsekakor pa težje kot v večini ostalih državah članicah. Metoda ugotavljanja katastrskega dohodka je, kot rečeno, vsebinsko in tehnično zahteven postopek, zato smo v Slovenski demokratski stranki mnenja, da je k temu treba pristopiti ustrezno odgovorno. Treba je angažirati širok krog strokovnjakov, predvsem s področja kmetijstva – seveda, saj gre za ugotavljanje dohodka iz kmetijske dejavnosti – kot tudi strokovnjakov s področja urejanja prostora in seveda finančnega področja. Predlog zakona, ki ga obravnavamo danes, je po mnenju Slovenske demokratske stranke precej nedodelan in o njem vemo relativno malo. Ni namreč vseeno, kakšne in kdo bo pripravljal kalkulacije, kako podrobno bodo izdelane oziroma kako podrobno bodo obravnavale težje pridelovalne razmere. Vsega tega danes ne vemo in težko se je odločati za nekaj, ko ne veš, kakšne bodo posledice. Ves ta postopek je, kot rečeno, zapleten in ga bo težko izpeljati do roka, ki je določen v predlogu zakona, zato smo v SDS predlagali rok 2012, pa še ta je po našem mnenju vprašljiv. V Slovenski demokratski stranki smo skeptični tudi do rešitve, po kateri naj bi ugotavljanje katastrskega dohodka bilo v pristojnosti Geodetske uprave. En razlog so slabe izkušnje z izračunom vrednosti nepremičnin, kjer je ogromno napak in nelogičnosti, kar posledično pomeni nerealno oceno le-teh. V skladu s temi pomisleki smo v Slovenski demokratski stranki pripravili tudi amandma, s katerim predlagamo, da se kot pristojni organ za ugotavljanje višine katastrskega dohodka določi Ministrstvo za finance, ob sodelovanju Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano ter ministrstvom, pristojnim za evidentiranje nepremičnin oziroma GURS. Katastrski dohodek pomeni podlago za določanje davčne osnove za obdavčitev kmetijske dejavnosti in je tako tesno povezano z Zakonom o dohodnini. Ugotavljanje davčne osnove pa je v pristojnosti Ministrstva za finance in ne v nekih drugih institucijah, kot je, recimo, Geodetska uprava. Da zaključim. Novi sistem ugotavljanja katastrskega dohodka nikakor ne sme poslabšati dohodkovnega položaja kmetij. Davčna osnova po nobenem primeru ne bi smela biti višja od dejanskega dohodka na kmetiji. Naša podpora predlogu zakona bo odvisna od podpore predlaganim amandmajem. Hvala.
Besedo ima gospod Alojzij Potočnik v imenu Poslanske skupine Zares.
Spoštovani! Na kratko. Obdavčitev po sedaj veljavnem zakonu o ugotavljanju katastrskega dohodka je povsem ustrezna, ker ne odraža več dejanskega stanja. Sistem izračuna katastrskega dohodka temelji na sistemu, ki je bil vzpostavljen leta 1988, kar pomeni, da ima obstoječi sistem zaradi tega veliko pomanjkljivosti in napak. Kasneje se je sistem izračuna samo valoriziral. Zato so seveda porušena razmerja med katastrskim dohodkom za različne katastrske kulture oziroma vrste rabe zemljišč. Te pomanjkljivosti želi predlagani zakon preseči, izpostaviti osnovo za sodoben sistem. Urediti je treba torej računalniško podprt sistem, ki bo omogočal letno prilagajanje ocen dohodka realnemu stanju in vzpostavitev služb za ugotavljanje katastrskega dohodka. Zato je posodobitev ne samo potrebna, ampak celo nujna. Sistem katastrskega dohodka je namenjen ocenjevanju dohodka na tistih kmetijah, ki za svojo dejavnost dohodkov ne ugotavljajo na podlagi vodenja evidenc, in takšnih je večina. Za takšne kmetije se katastrski dohodek kot ocena dohodka upošteva za številne javne namene; tako za davčni namen kot za namene s področja socialne varnosti, ker se katastrski dohodek upošteva tako pri določanju obveznosti kot tudi pri pridobivanju socialnih pravic. Ti razlogi narekujejo čim bolj realno, objektivno in ažurno oceno potencialnega tržnega dohodka kmetij. Obstoječi sistem tega ne zagotavlja, ker je zastarel in temelji na nekakovostnih podatkih o rabi zemljišč, postopek ugotavljanja pa je administrativno bistveno prezapleten. V poslanski skupini bomo zaradi navedenih razlogov in pa dejstva, da so rešitve v večini usklajene s predstavniki kmetijskih institucij in strokovno javnostjo s področja kmetijstva, predlog podprli. Hvala.
Besedo ima gospod Jakob Presečnik v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani vsi prisotni! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se v popolnosti strinjamo, da je eden izmed najpomembnejših razlogov za sprejem Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka v pomanjkljivosti sistema, katerega posledica je neusklajenost stanja katastrskih kultur v zemljiškem katastru s stanjem dejanske rabe zemljišč v naravi, ki je posledica dolgoletnega neizvajanja revizij zemljiškega katastra in neprijavljanja sprememb s strani lastnikov. Povsem pravilno predlagatelj tudi ugotavlja, da je pri metodi ugotavljanja katastrskega dohodka treba preiti na drugačen sistem določanja dejanske rabe zemljišč, ki pomembno vpliva na višino možnega dohodka. S tem se v poslanski skupini strinjamo. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke pa znova opozarjamo, da ugotavljanje katastrskega dohodka ni zgolj tehnično-operativno delo, temveč gre za dosti več kot samo za ugotovitev neke vrednosti zemljišča, površine in podobnih tehničnih podatkov. Če pogledamo primer iz sosednje Avstrije, kjer se pri ocenjevanju vrednosti kmetijskega gospodarstva upoštevajo naravni pogoji, sestava tal, relief, nagib, nadmorska višina, klimatske razmere, preskrba z vodo in vodne razmere, gospodarskoproizvodne razmere, lega glede na prometne povezave, notranje razmere, pogostost naravnih ujm, velikost kmetijskega gospodarstva in še kaj. Gre za številne strokovne postopke, ki zahtevajo veliko strokovnega znanja, številno osebje in seveda finančna sredstva. Predlagatelj tega zakona pa konkretno rešitev vidi v dveh novih zaposlenih na Geodetski upravi Republike Slovenije, ki bosta, očitno, uredila celoten slovenski prostor in pripravila ustrezno podlago za izvajanje tega zakona. Zadolžiti Geodetsko upravo za ugotavljanje katastrskega dohodka je po mnenju Poslanske skupine SLS popolnoma neustrezno, zato smo tudi z amandmaji predlagali, da koordinacijo za celotno aktivnost okrog urejanja evidenc in priprave podlag za ugotavljanje katastrskega dohodka prevzame ministrstvo, pristojno za finance. Vsekakor bo zaradi različnih podatkovnih baz potrebno tesno sodelovanje tako z Ministrstvom za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot z Ministrstvom za okolje in prostor oziroma že omenjeno Geodetsko upravo Republike Slovenije. Predlagani zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka je po mnenju Vlade Republike Slovenije prvi korak k izboljšanju stanje. V Poslanski skupini SLS se s tem načinom dela ne moremo strinjati, saj vemo, da brez predhodne zagotovitve vseh pogojev ta zakon ne bo prinesel urejene in pravične ureditve in bo samo mrtva črka na papirju. Njegovo izvajanje se opira na neke rešitve, ki so pravzaprav še v zraku. Zna se celo zgoditi, da bodo ustrezno obdavčeni na primer samo trajni nasadi in zemljišča, ki so povsem ustrezno zavedena v vseh evidencah, medtem ko bo povsod drugje stanje ostalo bolj ali manj neurejeno. Če se resnično želite zakopati v srž problema – in v SLS upamo, da je temu tako –, potem predlagamo, da vsa tri pristojna ministrstva stopijo skupaj in se aktivno lotijo urejanja zemljiškega katastra, zemljiške knjige in zberejo čim več podatkov o dejanski rabi zemljišč. Ko bodo te evidence urejene, bo možnost izvajanja nove metodologije ugotavljanja katastrskega dohodka široko odprta in v SLS jo bomo z veseljem podprli. Do takrat pa je sprejemanje Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka v takšni obliki popolnoma nesmiselno. Naše glasovanje pa bo odvisno od opredelitve poslank in poslancev Državnega zbora do amandmajev. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Franc Jurša v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala za besedo. Tematika primernost ugotavljanja katastrskega dohodka je odprta že več let. Podrobnejšo razpravo o tem smo imeli že lani ob sprejemu novele zakona o dohodnini, ko smo obravnavali davčni vidik obravnave katastrskega dohodka in s tem opredelitev dohodkov, ki se seštevajo v davčno osnovo. Šlo je predvsem za vprašanja, ali se ta dohodek opredeli kot nek pavšal ali kot dejanski dohodek pri dejanskem zavezancu. Že tedaj pa je bilo izrečeno enotno stališče, da je sedaj veljavni zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka zastarel, povsem neustrezen, saj v ničemer ne odreja dejanskega stanja. Novega izračuna katastrskega dohodka se v Sloveniji namreč ni izvedlo že od leta 1988, kar pomeni, da ima obstoječi sistem toliko pomanjkljivosti in napak, da bo kakršen koli novejši sistem prinesel bistven napredek pri pravičnejši obdavčitvi kmetij. Že zaradi tega poslanska skupina sprejema novo besedilo zakona, katerega namen je posodobitev metod ugotavljanja katastrskega dohodka, ugotovitev za ostalo že sprejeto zakonodajo, predvsem tisto z davčnega področja, ter v končni fazi posodobitev same informatizacije postopkov izračuna. Dejstvo, kateremu se ne moremo izogniti, je tudi zastarelost podatkov iz zemljiškega katastra, ki nikakor ne odraža dejanskega stanja. Zato se strinjamo tudi s predlogom Odbora za kmetijstvo, da se pristopi k posodobitvi teh podatkov. S predlagano metodo ocenjevanja oziroma ugotavljanja tega dohodka se v naši poslanski skupini strinjamo. Menimo namreč, da je način določanja, kot je predlagan, podrobnejša dejanska raba, bonitetne točke in površine, primeren. Ob tem pa tudi mi opozarjamo na nujnost posodobitve zemljiškega katastra. Poslanci naše poslanske skupine ugotavljamo, da besedilo dopolnjenega Predloga zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka ponuja posodobljen sistem, ki bo za uporabnike dejansko pravičnejši in v končni fazi tudi cenejši. Prepričani smo, da zakon omogoča realnejšo in objektivnejšo oceno potencialnega tržnega dohodka kmetij in predstavitev predlogov za sodoben, računalniško podprt sistem, ki bo omogočal sprotno letno prilagajanje ocen katastrskega dohodka realnemu stanju Vsi ti razlogi govorijo v prid predlaganim rešitvam, zato jih bomo v Poslanski skupini DeSUS podprli. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Silven Majhenič v imenu Poslanske skupine SNS.
Spoštovani! Glede na spremembe ukrepov kmetijske politike, ki posega v samo strukturo intenzivnosti zasebnega kmetijstva, se ugotavlja, da je postala metoda za ugotavljanje katastrskega dohodka vsebinsko in tehnično zastarela, zaradi česar se izkazuje, da je treba ugotavljanje bistveno spremeniti. Torej ne gre le za redakcijske spremembe, temveč za povsem novo vsebino za ugotavljanje katastrskega dohodka, ki sloni na podatkih zemljiškoknjižnega katastra o kmetijskih in gozdnih zemljiščih. Obstoječi sistem, kot ugotavlja predlagatelj, je zastarel in sloni na nekakovostnih podatkih o zemljiščih, sam postopek pa je preveč kompliciran. Zato je nujno, da pride do posodobitve z računalniško podprtim sistemom, s čimer se strinjamo tudi v Slovenski nacionalni stranki. Zato bomo predloge, ki ponujajo izboljšave, tudi podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba LDS bo predstavil gospod mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Še enkrat vsem skupaj prijazen pozdrav! Res je, govorimo o pomembni temi, ki v času, v katerem živimo, lahko daje tudi pomembna in pozitivna sporočila tistim, ki se v tej državi ukvarjajo s pridelavo in proizvodnjo hrane, in jim s tem želimo zagotoviti tudi stimulativen zakon, predvsem pa za vse enak in pošten, ter na ta način dati tudi priznanje njihovemu trdemu delu. Kajti obstoječi zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka se je v praksi pokazal že kot zdavnaj preživet in ne ustreza več današnjim razmeram v kmetijstvu, kar ugotavljajo pravzaprav vsi deležniki, tako kmetijska gospodarstva kot država. Zato je danes pred nami nov zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka, ki v marsičem izboljšuje današnjo ureditev, vendar so po mnenju Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije nadaljnje izboljšave še možne in je zato treba delati na tem tudi v prihodnje. A tudi na tem področju je treba takoj izboljšati trenutno situacijo v okviru možnega. Predlagani zakon sloni po našem mnenju predvsem na petih ključnih razlogih za spremembe, ki se odražajo v statičnosti obstoječega modela in zastarelosti upoštevanja, ki zajema tako področje tehnoloških podatkov pa vse do upoštevanja ustreznih vrst stroškov. Drugi pomemben razlog je tudi v zapleteni proceduri ugotavljanja katastrskega dohodka. Tretji problem vidimo v neusklajenosti stanja katastrskih kultur in zemljiškega katastra v primerjavi z dejansko rabo. Četrti razlog je napovedano ukinjanje evidenc, ki so podlaga za ugotavljanje katastrskega dohodka, saj so se z evidentiranjem nepremičnin te evidence delno posodobile. Kot zadnji razlog pa predlagatelji navajajo tudi nejasne pristojnosti pri izvajanju obstoječega zakona. Načelno stališče v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije je, da se morajo prihodki kmetij ocenjevati čim bolj realno in tržno, kar posledično vodi edino v pravičnost sistema. Zato tudi podpiramo cilje tega predloga, ki si ga zastavlja, in sicer da se čim realneje oceni potencialni dohodek kmetijske in gozdarske dejavnosti, vsekakor pa se moramo že v samem konceptu katastrskega dohodka zavedati omejitev, da s tovrstnim sistemom lahko ugotavljamo zgolj, in to čim bolj, samo natančne približke, nikoli pa dejanskih vrednosti, kar celoten sistem v samem jedru dela nepravičnega. In ta nepravičnost gre lahko seveda za nekoga v pozitivno, za drugega pa v negativno smer. S tem pa se ustvarja poligon za nesoglasja, nasprotovanja, nerazumevanje med vsemi udeleženci, kar bo glede na vložene amandmaje razvidno tudi v razpravi o amandmajih. Ker pa v Sloveniji dandanes še nismo pripravljeni za bolj korenite spremembe na boljše, bomo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije predlog zakona podprli, saj vseeno menimo, da je sicer relativno kratek, vendar pa zagotovo pa pravi korak v pravo smer, saj bo poskušal katastrski dohodek določiti kot potencialni tržni dohodek z metodo ugotavljanja katastrskega dogodka glede na tehnološka izhodišča, ki pa se bodo določila v posebnih kalkulacijah za ta namen. Prav tako so pomembni kazalniki proizvodne sposobnosti zemljišča, ker se bo upoštevala boniteta zemljišča, kot je evidentirana v zemljiškem katastru. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije pa posebej pozdravljamo rešitev, pa čeprav delno, da se bo vrsta rabe zemljišča določila na podlagi podatkov o podrobnejši dejanski rabi, kot se vodi po predpisih o kmetijstvu in o evidentiranju nepremičnin v samem zemljiškem katastru. Prav tako pa se nam zdi praktično smiselna rešitev, da se uvaja letno spremljanje spremembe cen cenovnih trendov ter letno preračunavanje katastrskega dohodka ob upoštevanju triletnih drsečih povprečij cen. Kot že rečeno, bomo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije predlog zakona podprli, čeprav menimo, da pa moramo v bližnji prihodnosti na tem področju še veliko storiti, da bo sistem pravičen in pa stimulativen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo predstavil gospod Vili Rezman. Izvolite.
Gospod podpredsednik, hvala lepa za besedo. Zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka je nekoliko drugačen od tistega iz prejšnje točke dnevnega reda in ni tako, da bi ga lahko šteli kot brezinteresnega. Prav nasprotno, tukaj bomo naleteli na čisto konkretne interese, na vsakdanje interese in se bojim, da upanje tistih, ki so menili, da se na dohodkovnem položaju v kmetijstvu ne bo nič spremenilo, ne bodo uresničili. To tudi ni namen tega zakona. Namen je prav nasproten. In če gremo po vrsti, naj še jaz ponovim, da gre za to, da je nujno spremeniti ta zakon zaradi povsem zastarele metodologije, zaradi povsem zastarelih in neurejenih evidenc in zaradi tega, ker tudi nimamo ustreznega načina ažuriranja. Tudi ni instrumentov za to in tudi ni nikakršnih spodbud, da bi lastniki, ki po svoji volji sedaj, po sedanjem zakonu spremembe javljajo ali ne, tega ne store. Jasno je, zakaj se to ne zgodi: zato ker jim verjetno takšen sistem, kakršnega sedaj imamo, ustreza. In povsem jasno je, da če se že dvajset let ne počne nič drugega, kot samo revalorizira, da je to zadosten razlog za korenite spremembe. Če k temu dodamo še dva podatka, enega smo dokaj pogosto slišali, ko smo sprejemali Zakon o dohodnini, namreč podatek o tem, da je tudi v lanskem letu bil precej znižan katastrski dohodek, za več kot eno tretjino, in če dodamo še oceno Vlade Republike Slovenije, da je katastrski dohodek podcenjen za polovico ali celo za 70 %, potem je jasno, da bo prišlo do precejšnjih sprememb. Ni mogoče vnaprej napovedati natančno, kakšne te spremembe bodo in koga bodo doletele, ampak zagotovo bodo spremembe občutili tisti, ki so neupravičeno manj davkov plačevali, in upajmo, da bodo ugodni za tiste, ki imajo višjo produktivnost pri svojem delu, in za tiste, ki so bili doslej diskriminirani zaradi sistema, kakršnega imamo, to so bili v glavnem tisti najmanjši kmetje. Ambicija Vlade je, da se odpravi star, neusklajen, nesodoben sistem ugotavljanja, da se vzpostavi nov sistem, računalniško podprt, da se vzpostavijo korektne evidence in tekoče ažuriranje tako rabe kot bonitetnih razredov, kar bo omogočalo pravičnejše določanje katastrskega dohodka in obdavčenja na tej osnovi. Ima pa ta predlog zakona po moji sodbi še en pozitiven element, in sicer stimulira. Če gre za to, da je katastrski dohodek ta razlika med potencialnim tržnim dohodkom in amortizacijo ter materialnimi stroški, potem bodo še kako zainteresirani kmetje, kmetijski pridelovalci ali gozdni pridelovalci ali oljkarji, kdorkoli že, ki jih to tangira, da bodo daleč presegali ta povprečen potencialni tržni dohodek, ker je to mogoče. In če bo to mogoče, bodo s tem ustvarjali akumulacijo, ki jo bodo lahko vlagali v svojo nadaljnjo tržno posodobitev; posodobite artiklov, tehnologij, opreme, stroje in vsega ostalega, ker pri svoji proizvodnji potrebujejo. Zato v Poslanski skupini nepovezanih poslancev Solidarnost ta predlog zakona podpiramo, ker ima novo vrednost: prinaša nove evidence, prinaša nov način določanja katastrskega dohodka, prinaša nov način ažuriranja in spremljanja sprememb v dejanskem stanju in večjo pravičnost tudi v povezavi z vsemi tistimi 60, danes že enkrat omenjenimi, podpisi s področja socialnega varstva. Naša skupina podpira ta predlog zakona.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Bogdan Čepič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov pozdravljamo rešitev novega zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, ki se je pripravljal vrsto let. Novi izračuni katastrskega dohodka se niso izvedli vse od leta 1988, ko je bil sprejet sedaj veljavni zakon. Valorizacija katastrskega dohodka se je izvajala bolj na podlagi političnih kot strokovnih in ekonomskih ocen. Na podlagi novega zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka bo mogoče bolj realno oceniti potencialni tržni dohodek, ki bo temeljil na verodostojnih podatkih in se bo v rednih časovnih obdobjih preverjal. S predlogom zakona, ki je, mimogrede, sistemski zakon, se namreč uveljavlja pravna podlaga za uvedbo novega sistema, ugotavljanje katastrskega dohodka, ki bo omogočal sprotno sledenje bistvenim spremembam v ravneh dohodka kmetijske dejavnosti ob ustreznem upoštevanju tehnoloških in ekonomskih sprememb, ki vplivajo na raven dohodka. Na podlagi novega zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka bo realneje ocenjen potencialni dohodek kmetijske in gozdarske dejavnosti, vezan na uporabo kmetijskih in gozdnih zemljišč, ob upoštevanju realnih, ekonomskih, tehnoloških in prostorskih omejitev. Poštena ocena realnega katastrskega dohodka pa vpliva tudi na druge pravice in posledično tudi dolžnosti uporabnikov kmetijskih zemljišč. V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo pravične rešitve, saj se zavedamo, da bodo tudi ti podatki osnova za upravičenost do socialnih transferjev kot tudi davčnih obveznosti. Ni sprejemljivo, da davčno obveznost za neko katastrsko kulturo vežemo na osnovno davčno obveznost neke popolnoma druge kmetijske katastrske kulture z določenim mnogokratnikom, kot se nam je to zgodilo na primer pri oljkah in jabolkih. To pa je posledica starega zakona o katastrskem dohodku in nedorečenosti, ki jih, upam, sedaj odpravljamo. Po novem se bodo kmetijska in gozdna zemljišča glede dejanske rabe v zemljiškem katastru razvrščala le v dve osnovni skupini. Namesto podatka o katastrskem razredu, se uvaja kvalitetnejši podatek o boniteti zemljišča, ki opredeljuje relativno kakovost oziroma proizvodne sposobnosti kmetijskih in gozdnih zemljišč, primerljivo na ravni cele države. Obenem pa odraža tudi absolutno proizvodno sposobnost merjeno v bonitetnih točkah glede na pedološke, morfološke in druge naravne značilnosti vsakega zemljišča. Sistem ugotavljanja katastrskega dohodka mora preiti na nove vrste podatkov ne le zato, ker se ukinjajo stari, pač pa zaradi večje kakovosti, novih kazalcev in sodobnejšega pristopa. Z zakonom bo tudi omogočeno delovanje sistema ugotavljanja katastrskega dohodka na način, ki bo administrativno čim manj obremenjujoč za zavezance in tudi racionalen za izvajalca. Imamo pa v Poslanski skupini SD tudi zadržano mnenje do tega, ali bo Geodetska uprava Republike Slovenije uspela kvalitetno pripraviti vse podatke o katastru in jih povezati s podatki o namenski rabi kmetijskih zemljišč, ki je dejansko osnova za izračun katastrskega dohodka. Upamo, da se nam ne bo zgodilo tako, kot se je pri vrednotenju nepremičnin. To je po našem mnenju ključna informacijska točka, ki ima za posledico pravično vrednotenje in določitev katastrskega dohodka. Ne bomo pa podprli amandmaja Slovenske ljudske stranke in Slovenske demokratske stranke, ki želita to prenesti na Ministrstvo za finance, saj Ministrstvo za finance ni usposobljeno, nima baze podatkov in bi to na nek način pomenilo pravzaprav podvajanje določene službe. Zavedamo pa se, in seveda podpiramo, da se ti podatki zbirajo na enem mestu, saj so osnova tudi za druge uporabnike informacijskega sistema, ki potrebujejo te podatke. Uspeh sprememb na področju ugotavljanja katastrskega dohodka bo tako predvsem odvisen od kvalitetne podlage kmetijskega katastra in podrobnejše dejanske rabe kmetijskih in gozdnih zemljišč. To pa bo prihodnja naloga resornih ministrstev, da se bodo usklajevali in dopolnjevali, in to v vseh treh, v Ministrstvu za finance, Ministrstvu za kmetijstvo in Ministrstvu za okolje in prostor. Bomo pa seveda odgovorno spremljali te postopke. Zaradi tega, ker podpiramo rešitve, ki bodo čim bolj realno ocenile potencialni tržni dohodek in takšen način ugotavljanja katastrskega dohodka podpirajo tudi razna kmetijsko gozdarska združenja, ki so sodelovala v pripravi tega zakona, bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla Predlog zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 1. 2. 2011. Iz pregleda amandmajev je razvidno, da so amandmaji vloženi k 3., 6., 8., 9., 12., 13., 14., 15. in 16. členu zakona. Naznačeno je tudi, kateri amandmaji so vsebinsko povezani. Jaz predlagam, da k vsebinsko povezanim amandmajem, ki imajo pravzaprav popolnoma enako vsebino in cilj, razpravljamo skupaj. Zato dajem najprej v razpravo 3., 8., 9., 12., 13. in 14. člen in amandmaje k tem členom. Želi kdo besedo? Gospod Likar, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Ta amandma bom seveda podprl, amandma ki ga je predlagala Slovenska demokratska stranka in ki je vsebinsko povezan, k 8., 9., 13. in 14. členu. Namreč ta amandma govori, da se pristojnost ugotavljanja katastrskega dohodka prenese na Ministrstvo za finance. Kot sem že v stališču povedal, katastrski dohodek predstavlja podlago za določitev davčne osnove, za plačilo dohodnine iz kmetijske in gozdarske dejavnosti in vse to je, po našem mnenju, domena Ministrstva za finance. Dejstvo, da se novega ugotavljanja katastrskega dohodka v Sloveniji ni izvedlo že od leta 1988, kaže na to, da je postopek ugotavljanja katastrskega dohodka v resnici zapleten in se ga je do zdaj vsak izogibal. Ta postopek terja tudi večstopenjsko usklajevanje med različnimi resorji. Zagotovo ima pri tem pomembno vlogo Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, saj po našem mnenju razpolaga z večino evidenc in kalkulacij, ki so potrebne pri ugotavljanju katastrskega dohodka. Nedvomno pa ima pomembno vlogo tudi Geodetska uprava, ki upravlja z zemljiškim katastrom, ki je potreben tudi temeljite prenove, saj je tako rekoč enak oziroma velja tak, kot je veljal še za časa Marije Terezije. Mislim, da je osnovni cilj oziroma namen tega zakona določitev davčne osnove za plačilo dohodnine iz naslova kmetijske in gozdarske dejavnosti, in sicer naj bi bilo to ugotavljanje davčne osnove v pristojnosti Ministrstva za finance ne pa drugih institucij, kot je, recimo, Geodetska uprava. Vsekakor sta Ministrstvo za kmetijstvo in GURS v sklopu Ministrstva za okolje in prostor pomembna člena v tem postopku, menimo pa, da bi moralo imeti vlogo koordinatorja med vsemi temi, ki ugotavljajo katastrski dohodek, Ministrstvo za finance. Tudi finančne posledice iz predlaganega zakona sicer niso tako razvidne, vendar je bilo na matičnem odboru rečeno, da je zdaj veljavni katastrski dohodek v povprečju od 50 do 70 % podcenjen oziroma nerealen. Iz tega je moč sklepati, da se bo katastrski dohodek po novem v povprečju prav za toliko povečal. Kar se tiče tega 3. člena in v povezavi ostalih bi bilo mogoče tudi za razmisliti o mnenjih nekaterih uglednih agrarnih ekonomistov, ki pravijo, da bi bilo možno v skrajnem primeru sistem ugotavljanja katastrskega dohodka v celoti predpisati v Zakonu o dohodnini. S pravilniki oziroma podzakonskimi akti pa bi predpisali metodologijo izračuna katastrskega dohodka, vendar to zgolj kot navržek oziroma mnenje nekaterih, ki se tudi ukvarjajo s tem področjem ugotavljanja katastrskega dohodka. Ponovil bom še, kar sem povedal v stališču poslanske skupine, vsekakor nov način ugotavljanja katastrskega dohodka po našem mnenju ne bi smel poslabšati finančnega oziroma dohodkovnega stanja kmetijskih gospodarstev, ker sicer se bo vse več in več kmetij oziroma mladih potencialnih kmetov odločalo, da prenehajo s kmetovanjem zaradi že povedanih vzrokov, to so velikost kmetij, konkurenčnost in tako naprej. Skratka, v Slovenski demokratski stranki bomo ta amandma podprli, kot tudi amandma, ki je, mislim, identičen, Slovenske ljudske stranke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Saj ne bom nič novega povedal, ker sem že prej v mnenju poslanske skupine, mislim, da bil dovolj jasen, da opozarjamo, da ugotavljanje katastrskega dohodka ni zgolj neko tehnično vprašanje, ki bi bilo vezano na podatke, ki jih ima Geodetska uprava Republike Slovenije, in z neko kategorizacijo zemljišč, in bi bil na ta način problem, ki ga je treba razrešiti, s čimer se strinjamo; na ta način bi bil problem razrešen. Gre za številne postopke, ki zahtevajo veliko strokovnega znanja na vseh nivojih, vseh vrst. Tako da sem prepričan, ker gre tu za osnovo za izračun davka oziroma dohodnine na eni strani in mnogih drugih zadev še, za katere je osnova katastrski dohodek, da je to pomembno vprašanje za velik del prebivalstva Slovenije, predvsem pa za vsa kmetijska gospodarstva. Koordinacijo za celotno aktivnost urejanja teh evidenc bi moralo prevzeti Ministrstvo za finance, seveda, kot sem že prej poudaril, ob sodelovanju z Ministrstvom za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano ter z okoljskim ministrstvom oziroma Geodetsko upravo Republike Slovenije. Da ne bom ponavljal tega, kar je kolega pred mano povedal, ko je obrazlagal vsebinsko enak amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, predlagam, da v izogib problemom, ki bodo nastali in ki si jih ne želimo v bodoče, da Državni zbor sprejme ta amandma in tudi vse tiste amandmaje, ki so s tem povezani. Kot rečeno, gre za amandmaje k 8., 9., 12., 13. in 14. členu predlaganega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima državna sekretarka, gospa Mateja Vraničar.
Hvala lepa za besedo. Dovolite mi kratek komentar oziroma stališče Vlade k predlogom amandmajev k 3. in vsem ostalim členom. Predloga, da bi namesto Geodetske uprave Ministrstvo za finance prevzelo naloge ugotavljanja katastrskega dohodka, ne moremo podpreti. Razloga za takšno stališče sta vsaj dva. Najprej iz vsebinskega stališča, že v uvodu sem poudarila in večkrat je bilo tudi v razpravah povedano, da se katastrski dohodek ne uporablja samo in zgolj v davčne namene, ampak tudi za številne druge javne potrebe. Če bi podelili pristojnost za ugotavljanje katastrskega dohodka Ministrstvu za finance, katerega organ v sestavi je odgovoren za ugotavljanje davčne osnove, bi to pomenilo pomemben odstop od siceršnjega načina ugotavljanja davčnih osnov. Po drugi strani pa bi takšna ureditev še bolj poudarila nekorektno tolmačenje, da je katastrski dohodek pomemben izključno in predvsem zaradi ugotavljanja davčne osnove. Pomemben je tudi zaradi ugotavljanja drugih obveznosti in pravic, ki jih imajo osebe, ki pridobivajo dohodke iz kmetijske in gozdarske dejavnosti. Nesporno je, da mora Ministrstvo za finance pri ugotavljanju katastrskega dohodka, tako kot tudi Ministrstvo za kmetijstvo, igrati zelo aktivno vlogo. Vendar pa je bila odločitev, da se naloga koordiniranja oziroma ugotavljanja katastrskega dohodka podeli Geodetski upravi, narejena na podlagi premisleka, v okviru katere obstoječe službe je mogoče z najmanj dodatnimi stroški doseči učinek, ki ga želimo doseči oziroma zagotoviti izvajanje nalog, ki jih je v zvezi z ugotavljanjem katastrskega dohodka treba zagotoviti. In ugotovljeno je bilo, da je ugotavljanje katastrskega dohodka v veliki meri povezano z evidencami in zemljiškim katastrom, katerega vodenje je v pristojnosti Geodetske uprave. Ravno zaradi tega, ker je mogoče, če se te naloge podelijo Geodetski upravi, z upoštevanjem že obstoječega znanja v tem državnem organu, z upoštevanjem zasedenosti tega državnega organa, z minimalnimi dodatnimi stroški in samo z dvema dodatnima zaposlitvama zagotovit ustrezno kadrovsko, informacijsko, tehniško podporo, ki bo omogočila ustrezno izvajanje nalog ugotavljanja katastrskega dohodka. To pa seveda ne zmanjšuje vloge Ministrstva za finance in Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, da aktivno sodelujeta v samem postopku ugotavljanja katastrskega dohodka. Nenazadnje je treba povedati, da bo tudi javnost imela možnost vplivanja, saj je treba o kalkulacijah opravit javne razprave oziroma jih bo treba javno predstaviti. V tem kontekstu bo imela tudi strokovna in širša interesna javnost možnost vplivanja na ugotovitve Geodetske uprave glede višine katastrskega dohodka. Glede ideja, da bi področje ugotavljanja katastrskega dohodka uredili v Zakonu o dohodnini, mislim, da sem že dovolj izčrpno odgovorila že z argumenti, ki govorijo v prid temu, da glavnih nalog ne prevzema Ministrstvo za finance, ampak nek neodvisen organ – Geodetska uprava. Tudi kar se tiče povečanja katastrskega dohodka po novih podatkih moram še enkrat poudarit, kar sem poudarila že ob uvodu, ja, se lahko zgodi, da bo za najboljša kmetijska zemljišča ugotovljen višji katastrski dohodek kot danes, za tista najnižje kvalitete pa bo ugotovljen nižji katastrski dohodek, lahko celo negativen. Ob tem je seveda treba poudarit, da je naš namen, da katastrski dohodek čim bolj odrazi dejansko stanje, čim bolj odrazi tudi ekonomsko moč oseb, ki se ukvarjajo s kmetijsko oziroma gozdarsko dejavnostjo, in s tem pripomore tudi k horizontalni pravičnosti med temi zavezanci in drugimi zavezanci pri obdavčitvi ter pri zagotavljanju pravic v enaki meri. Upoštevaje vse navedeno ugotavljam, da amandmajev k 3., 8., 9., 12., 13. in 14. členu ne moremo podpreti. Za konec pa mi dovolite samo še, da opozorim, da se amandma Poslanske skupine SDS k drugem odstavku nanaša na tretji in peti odstavek 3. člena, vendar pa 3. člen nima tretjega in petega odstavka, ima samo dva odstavka, tako da ni povsem jasno, na kaj se nanaša. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi k 3. in povezanim členom še kdo? Gospod Likar, izvolite.
Hvala lepa. Mogoče samo en medklic na to izvajanje gospe državne sekretarke. Res je, da katastrski dohodek, ni pomemben samo za ugotavljanje davčne osnove, je tudi podlaga za, ne vem, za prispevke, za socialno varnost, za štipendije, za razno razne prispevke, ampak mislim, da to ne bi smel biti razlog, da Ministrstvo za finance ne bi bilo pristojno za ugotavljanje katastrskega dohodka. Tudi, ne vem, naš dohodek se ne uporablja samo za ugotavljanje davčne osnove za plačilo davka, ampak je lahko tudi osnova tudi za otroške doklade, štipendije in tako naprej. To je eno. Me pa zanima potem, kakšno vlogo pravzaprav ima Ministrstvo za finance pri tem postopku ugotavljanja katastrskega dohodka. Ker jaz bi razumel, da je Ministrstvo za finance nek koordinator. Verjetno Ministrstvo za finance ne razpolaga z evidencami niti ne s katastrom in tako naprej, s tem razpolaga GURS, Ministrstvo za kmetijstvo ima precej teh podatkov. Če Ministrstvo za finance nima vloge koordinatorja, kakšno vlogo potem ima? Verjetno – tako po pripovedovanju drugih tistih, ki so se do sedaj ukvarjali s katastrskim dohodkom, ki je bilo rečeno tako –, da so na Ministrstvu za kmetijstvo pač morali pripraviti neke podlage in odgovorno je bilo, zdaj ne vem natančno, ali je bilo to zdaj Ministrstvo za kmetijstvo ali ne, ampak pripravljali so neke izračune, neke kalkulacije in Ministrstvo za finance jim je, po domače rečeno, kompliciralo. Saj ne mislim nič slabega. Jaz si predstavljam, da je pač Ministrstvo za finance to, ki je šef nad vsem, jaz mislim, da se spozna na davčno zakonodajo in na vse to, in je tudi pristojno za to. Zato je primerno, da v tem primeru pripravi Ministrstvo za kmetijstvo svoje, Geodetska uprava svoje, Ministrstvo za finance pa to nekako spravi skupaj pod nek pokrov in pač ugotovi višino katastrskega dohodka. Trditev oziroma argument za to, da je ugotavljanje katastrskega dohodka v veliki meri povezano z zemljiškim katastrom, tu se strinjam, ampak jaz mislim, da je to zgolj, bi rekel, tehnični postopek, ki služi zgolj kot podlaga za naprej, za koordinacijo Ministrstva za finance. Vprašanje za vas, gospa državna sekretarka, če Ministrstvo za finance nima te vloge, kakšno vlogo sploh ima. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Mateja Vraničar, izvolite.
Hvala lepa. Samo na kratko, v zvezi s tem konkretnim vprašanjem. Ministrstvo za finance sodeluje pri pripravi kalkulacij in bo tudi v končni fazi sopredlagatelj aktov, ki jih sprejme Vlada. Kot sem omenila že prej, mi se ne ograjujemo od vloge, ki jo pri pripravi celotnega sistema na vsak način moramo imeti. Teh nalog se poskušamo lotevati z ustrezno resnostjo, strokovnostjo in prizadevnostjo, kar seveda lahko včasih pomeni tudi postavljanje kakšnih neprijetnih vprašanj. In te bomo postavljali tako sami sebi kot tudi Geodetski upravi pri samem ugotavljanju katastrskega dohodka. Če pa bi želeli prevzeti v bistvu vse te naloge, pa bi to pomenilo popolno reorganizacijo znotraj Ministrstva za finance, vzpostavitev popolnoma nove službe, dosti večje stroške, kot jih določa zdaj zakon, niti ne bi mogli v tem primeru zagotoviti uveljavitve zakona v teh časovnih okvirih, ki so zdaj s predlogom zakona predvideni. Se pravi, Ministrstvo za finance sodeluje pri pripravi kalkulacija, je sopredlagatelj aktov, ki jih sprejme v končni fazi Vlada. Spremlja, na nek način lahko rečete tudi, da nadzira pripravo, ne more pa samo izvajati ugotavljanja katastrskega dohodka. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne vidim več želje po razpravi, zaključujem razpravo k 3. in z njim povezanimi členi in prehajamo na 6. člen in dva amandmaja, ki sta vložena k 6. členu, oba amandmaja je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Želi kdo besedo? Gospod Gvido Kres, izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V tem amandmaju predlagamo, da se v prvem odstavku za besedama "boniteta zemljišča" doda besedilo, ki se predhodno preveri. Bonitetne točke, ki so prepisane kmetijskim in gozdnim zemljiščem, so večkrat nerealne oziroma neprimerno določene. Pri bonitiranju niso bile dovolj upoštevane, posebnosti določenega območja, zato je pred uporabo v okviru določanja katastrskega dohodka nujno, da se bonitetne točke dodatno preverijo. Zgolj kvalitetni podatki lahko prinese kvalitetne rezultate, ki bodo predstavljali podrobnejšo dejansko rabo posameznega zemljišča. In pa, da se doda tudi novi deveti odstavek, ki se glasi: "Lastniki kmetijski zemljišč bodo o novougotovljeni višini katastrskega dohodka obveščeni z odločbo, zoper katere je možna pritožba na pristojno ministrstvo." Kot dodatna preveritev, ali so bile upoštevane vse posebnosti in ne zgolj statistična povprečja, je smiselno uporabiti tudi pravna sredstva. S tem, ko bi posameznik lahko sporočil svoje nestrinjanje, bi pristojni organ pridobil dodatno možnost, da dejansko uporablja kvalitetni podatek o višini katastrskega dohodka. Glede na to, da se ta podatek uporablja za številne davčne, socialne transferje pa je zagotovo smiselno, da odraža dejansko stanje možne tržne pridelave na konkretnem kmetijskem zemljišču. Zato prosim, če bi se ta amandmaja lahko sprejela in podprla. Hvala.
Hvala lepa. Gospa, državna sekretarka, izvolite.
Hvala lepa. V zvezi s predlaganima amandmajema je treba najprej ugotoviti, da boniteto zemljišč določa Zakon o evidentiranju nepremičnin. Podatki, ki se bodo uporabljali pri ugotavljanju katastrskega dohodka, bodo podatki, ki so ugotovljeni in pripisani posameznemu zemljišču na podlagi določb Zakona o evidentiranju nepremičnin, zato bi po našem mnenju, če je treba vzpostaviti ali pa dodatno vzpostaviti sistem preverjanja bonitete zemljišč, bilo to treba urediti v zakonu, ki to boniteto ureja, torej, v Zakonu o evidentiranju nepremičnin, ne pa posebej in samo za potrebe ugotavljanja katastrskega dohodka. Kar se tiče ugotavljanja oziroma izdajanja odločb in možnosti pritožbe zoper odločbo višini katastrskega dohodka, moram reči, da take možnosti pritožbe nismo predvideli. Po eni strani, zaradi tega, ker se ugotavlja katastrski dohodek na podlagi podatkov, ki so shranjeni v različnih bazah podatkov, v zemljiškem katastru oziroma v drugih evidencah, in seveda bo realnost ugotovljenega katastrskega dohodka odvisna tudi od tega, da bodo lastniki zemljišč sporočali v te evidence spremembe, bodisi kar se tiče kulture, ki se goji na posameznem zemljišču, bodisi glede uporabe, glede lastništva in tako naprej. Tako da bo treba večino teh stvari razrešiti oziroma reševati skozi ureditev razmer v posameznih evidencah, v zemljiškem katastru in posledica teh ureditev v evidencah bo potem tudi sprememba katastrskega dohodka. Nenazadnje je možnost pritožbe predvidena tudi v vsakem konkretnem postopku, v katerem se podatek o katastrskem dohodku uporabi kot eden od elementov za odločanje. Zato bi po našem mnenju posebna pritožba samo zoper določitev višine katastrskega dohodka, lahko pomenila dokaj velik zaplet in zamudo pri uporabi podatkov v katastrskem dohodku v teh, recimo jim, materialnih dokumentih, materialnih odločbah, odločitvah, ki jih je treba sprejeti. In ocenjujemo, da je pravno varstvo lastnikov zemljišč zagotovljeno skozi možnost pritožbe v konkretnih postopkih, bodisi o odmeri davka bodisi v ugotovljenih pravicah, ki se ugotavljajo na podlagi katastrskega dohodka. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Likar.
Hvala lepa. V Slovenski demokratski stranki podpiramo ta amandma Slovenske ljudske stranke, ker mislim, da "od viška ne boli glava". Bi pa sprejetje tega amandmaja pomenilo mogoče dodatek več k realnejšemu ugotavljanju katastrskega dohodka. Bi pa v zvezi s tem, ko imam že besedo, podal argument, zakaj se mi zdi, da je primerno, da je koordinator tega Ministrstvo za finance. Že zato, ker danes tu pred nami zakon predstavlja gospa državna sekretarka Ministrstva za finance. Mogoče, če je pristojno ministrstvo, Ministrstvo za okolje in prostor, bi bilo primerno, da bi bil predstavnik minister ali predstavnik te službe, pa se mi zdi primerno, da je to nekdo iz Ministrstva za finance. Hvala.
Hvala lepa. Ne vidim več interesa za razpravo. Zaključujem razpravo k 6. členu in amandmaju k temu členu. Prehajamo na razpravo o 15. in 16. členu in amandmajih, ki so vloženi k tema dvema členoma. Želi kdo besedo? Gospod Likar.
Hvala lepa. V osnovnem predlogu zakona je bila, če se ne motim, letnica 2012 in je potem na matičnem delovnem telesu bil rok 30. junij 2011. Kakorkoli, po našem mnenju je ta rok 30. 11. 2011, če se ne motim, prekratek za ves ta postopek, ki je potreben, da se izpelje, za ugotavljanje katastrskega dohodka. Zato predlagamo, da se letnica 2011 nadomesti z letnico 2012. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Vraničar.
Hvala lepa. Ta dva datuma, 30. junij 2011 in 1. julij 2011, sta določena v 15. in 16. členu z namenom, da za leto 2010 in za leto 2011 ostane v veljavi še dosedanji režim. Bo pa ta letnica, ker bodo nove določbe veljale od 1. julija letošnjega leta, omogočila, da se pripravijo ustrezni podzakonski akti tekom leta 2011 in da se bo za leto 2012 – če gledamo spet z davčnega vidika, bo ta odmera potem v letu 2013 –, že lahko uporabilo nov sistem. Naša ocena je, da se bo na ta način lahko uveljavil nov zakon za leto 2012 v celoti, razen v tistih rešitvah, kjer so predvidena prehodna obdobja. Glede na vse težave, ki obstajajo z obstoječim sistemom ugotavljanja katastrskega dohodka, ocenjujemo, da je to primeren rok za uveljavitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Likar, izvolite.
Zdaj, če sem prav razumel. V letu 2012, ko se bo v bistvu plačevala dohodnina za 2010, bo enako v 2012, bo enako šele v letu 2013, ko se bo, recimo, plačevala dohodnina, bo veljala ta nova ureditev. Prav razmišljam? Prav. Hvala.
Hvala lepa. Ne vidim več želje po razpravi in zaključujem razpravo k 14., 15. členu in amandmajih k temu členu. S tem smo končali z razpravo o vloženih amandmajih. O amandmajih in o zakonu bomo glasovali v okviru glasovanj, pol ure po zaključeni 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO – OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARSTVU PRED POŽAROM. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada in za dodatno obrazložitev dajem besedo mag. Borisu Balantu, državnemu sekretarju Ministrstva za obrambo. Izvolite.
Spoštovano predsedstvo, spoštovani zbor! Novela Zakona o varstvu pred požarom pomeni implementacijo direktive Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu. Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu je bila sprejeta konec leta 2006 in ureja svobodo ustanavljanja in upravljanja storitev na območju Evropske unije. Rok za implementacijo omenjene direktive pa je bil 28. december leta 2009. Direktiva se nanaša na storitve, ki se opravljajo s pridobitnim namenom. Glede na pristojnost Ministrstva za obrambo, smo v letu 2009 z direktivo uskladili izvedbene predpise na področju varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami, in sicer predpise s področja varstva pred požarom, in sicer Pravilnik o pregledovanju in preizkušanju vgrajenih sistemov aktivne požarne zaščite, Pravilnik o minimalnih tehničnih in drugih pogojih za vzdrževanje ročnih in prevoznih gasilskih aparatov ter Pravilnik o preizkušanju hidrantnih omrežij. Da ne bi spreminjali vseh področnih zakonov zaradi implementacije omenjene direktive, ste v parlamentu lani marca sprejeli tudi Zakon o storitvah na notranjem trgu. Naknadno je za implementacijo direktive pristojno Ministrstvo za gospodarstvo ugotovilo, da je kljub temu, kljub sprejetemu zakonu, treba spremeniti še nekatere področne zakone. Med njimi je tudi Zakon o varstvu pred požarom. Ta zakon dopolnjujemo z določbo, da pri nas tuja pravna ali fizična oseba lahko opravlja storitve na področju varstva pred požarom, storitve, kot so na primer pregledi sistemov aktivne požarne zaščite, vzdrževanje gasilnikov, preizkusi protipožarnih sistemov, usposabljanja, požarno varovanje in podobno, če izkaže, da v državi, v kateri ima sedež, izpolnjuje pogoje za opravljanje takih dejavnosti. Pri nas mora seveda začetek opravljanja dejavnosti priglasiti pri Upravi za zaščito in reševanje. Ta uprava izda tudi ustrezno odločbo in preveri poklicno kvalifikacijo oseb ponudnika, če je skladna s pogoji, ki se zahteva pri nas. Novela Zakona o varstvu pred požarom ne posega v opravljanje javne gasilske službe oziroma v urejanje vprašanj, ki so urejena skladno z Zakonom o gasilstvu. V Zakonu o varstvu pred požarom smo s predpisi o prekrških uskladili tudi globe. Glede na to, da gre za manjšo spremembo, predlagam, da novelo podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je v obravnaval Odbor za obrambo kot matično delovno telo. Za dodatno obrazložitev dajem besedo predsedniku, gospodu Jožefu Jerovšku. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovani! Odbor za obrambo je na prvem nadaljevanju 19. seje, 19. januarja kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred požarom, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije. K zakonskemu predlogu s strani kvalificiranih predlagatelje v poslovniško določenem roku ni bilo vloženih nobenih amandmajev. Zakon predstavlja implementacijo direktive Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu, ki je bila sprejeta leta 2006 in ureja ustanavljanje in čezmejno opravljanje storitev. Republika Slovenija se je odločila, da bo direktivo o storitvah na notranjem trgu prenesla v svoj pravni red s sprejetjem Zakona o storitvah na notranjem trgu, ki je bil sprejet v lanskem letu. Ker Zakon o storitvah na notranjem trgu nekaterih vprašanj ni uredil po posameznih dejavnostih, je treba temeljna vprašanja v zvezi z direktivo urediti tudi v področnih predpisih. Ciljni zakon in tudi vse druge rešitve v tem zakonu so bile pravkar natančno razložene, glede pristojnosti in dolžnosti Uprave Republike Slovenije za zaščito in reševanje je bilo tudi razloženo, zato jaz v tem poročilu ne bi ponavljal teh rešitev, kajti moram reči, da člani odbora o predlaganem zakonu niso razpravljali, niso čutili potrebe, ker gre za bolj tehnično implementacijo direktive. Zaradi tega Odbor za obrambo Državnega zbora predlaga Državnemu zboru, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred požarom sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Tadej Slapnik v imenu Poslanske skupine Zares. Izvolite.
spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi! Sprememba Zakona o varstvu pred požarom je potrebna zaradi implementacije direktive Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu, ki je bila sprejeta leta 2006. Rdeča nit omenjene direktive je urejanje ustanavljanja in čezmejnega opravljanja storitev. Naj na začetku spomnim, da je Republika Slovenija večji del direktive že prenesla v svoj pravni red, in sicer s sprejetjem Zakona o storitvah na notranjem trgu. Kljub sprejetju tega zakona pa je del vprašanj ostal še vedno odprt in jih je treba urediti v področnih zakonih. Prav zaradi tega so danes pred nami spremembe in dopolnitve Zakona o varstvu pred požarom. Cilj zakona je urediti postopek za pravne in fizične osebe iz držav članic Evropske unije, iz evropskega gospodarskega prostora ali Švicarske konfederacije, ki želijo v Republiki Sloveniji opravljati dejavnost s področja varstva pred požarom. Seveda pa morajo vse organizacije izpolnjevati določene pogoje za opravljanje takšnih storitev v državi, v kateri imajo sedež, in pa tudi pogoje določene po tem zakonu. Začetek opravljanja takšnih dejavnosti oziroma storitev mora biti priglašen pri Upravi za zaščito in reševanje Republike Slovenije, ki izda ustrezno odločbo in preveri poklicne kvalifikacije oseb ponudnikov, hkrati pa preveri tudi, ali so izpolnjeni pogoji, ki se zahtevajo za našo zakonodajo. Povedati je treba, da predlog upošteva načelo nediskriminatornosti in sorazmernosti, kar domače ponudnike storitev pri pridobivanju ustreznih dovoljenj izenačuje s ponudniki, ki prihajajo iz drugih držav članic Evropske unije. Ponovno pa želimo v Poslanski skupini Zares poudariti, da bodo tudi tuji ponudniki morali izpolnjevati določene pogoje, ki jih določa naša, slovenska zakonodaja. V Poslanski skupini Zares – nova politika, bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Gvido Kres. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, kolegi, spoštovana predstavnika Vlade! Varstvo pred požarom sodi med dejavnosti, ki so v javnem interesu. Urediti postopek za tuje pravne in fizične osebe iz držav članic Evropske unije iz evropskega gospodarskega prostora ali Švicarske konfederacije, ki želijo v Republiki Sloveniji opravljati dejavnost s področja varstva pred požarom, kot so pregledi, preizkusi, vzdrževanje sistemov in podobne storitve, je usklajevanje našega pravnega reda z evropsko direktivo, sprejeto že leta 2006. V Slovenski ljudski stranki na takšno ureditev nimamo pripomb, čeprav bi lahko sprejeli že nekoliko prej. Lahko pa na tem mestu opozorimo na pomembnost strokovnega nadzora, ki se bo vršil pri kvaliteti opravljanja teh storitev, saj posledice napak in površnosti na tem področju lahko vodijo do smrtno nevarnih situacij za ljudi in ogromne materialne škode. Na Upravi Republike Slovenije za zaščito in reševanje je tako še toliko večja odgovornost pri ocenjevanju ponudnikov storitev varovanja pred požarom in izvajanju strogega nadzora nad njihovim delom. Bi pa želeli v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke opozoriti tudi na nekatere, nekoliko nenavadne pretvorbe predlagatelja v točki spreminjanja tolarskih zneskov v evre. Recimo, med tem ko je bila kazen za kršenje določenih določil požarnega reda nekoč 300 tisoč tolarjev do milijona, je po novem predlogu zakona od tisoč 300 do 10 tisoč evrov, nekateri manjši prekrški, za katere je bila zagrožena kazen nekdanjih 50 tisoč slovenskih tolarjev, pa se bodo lahko kaznovali kar v razponu od 300 do 2 tisoč evrov. Kljub inflaciji in ostalim dejavnikom predvidevam, da milijon tolarjev še vedno težko pretvorimo v zdaj predlaganih 10 tisoč evrov. Razpon je vsekakor širši in manevrski prostor za izrekanje višine kazni se je zagotovo povečal. Gre za dokaj velike razlike, ki jim v Slovenski ljudski stranki sicer izrecno ne nasprotujemo, saj je prav, da se varovanje ljudi pred požarom jemlje skrajno resno, bi pa pričakovali nekoliko konkretnejša pojasnila o razlogih za takšne spremembe. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke sicer izražamo upanje, da bo sprejeti zakon s povečanjem konkurenčnosti prinesel tudi dvig kvalitete storitev, saj je ta na področju varnosti pred požarom najpomembnejša. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS naj bi predstavil gospod Joško Godec. [[Ga ni.]] Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke ne bo predstavila stališča. Besedo v imenu Poslanskega kluba LDS ima gospod Miran Jerič.
Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, predstavniki Vlade, kolegice poslanke, kolegi poslanci! Pri spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred požarom gre za implementacijo direktiv Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu. Gre za direktivo, ki ureja svobodo ustanavljanja in opravljanja storitev na območju držav članic Evropske unije, evropskega gospodarskega prostora ali pa Švicarske konfederacije. Direktiva se nanaša na opravljanje storitev, ki jih opravljajo posamezne organizacije z namenom pridobitne dejavnosti. Kot je bilo obrazloženo na Odboru za obrambo, so kar se tiče pristojnosti Ministrstva za obrambo že uskladili vse potrebne predpise na področju varstva pred požarom. Res je, da je bil Zakon o storitvah na notranjem trgu sprejet z namenom, da ne bi bilo treba spreminjati vseh zakonov, na katere se nanaša omenjena direktiva, toda naknadno je bilo s strani pristojnega ministrstva, to je Ministrstvo za gospodarstvo, ugotovljeno, da bo vendarle treba spremeniti tudi nekatere področne zakone za celovito implementacijo te direktive. Med njimi sta tako Zakon o varstvu pred požarom, kot seveda tudi Zakon o varstvu pred utopitvami. Oba zakona se dopolnjujeta z določbo, ki govori, da lahko v Sloveniji tudi tuja pravna ali fizična oseba opravlja storitve na področju varstva pred požarom ali na področju varstva pred utopitvami. Seveda pod pogojem, da izkaže izpolnjevanje pogojev za opravljanje tovrstnih storitev v matični državi, torej v državi, v kateri ima sedež ta organizacija. Direktiva o storitvah na notranjem trgu namreč v 16. členu od držav članic zahteva, da se vzdržijo postavljanja lastnih zahtev do gostujočih ponudnikov storitev, načeloma pa dopušča ohranjanje že uveljavljenih zahtev. Preverjanje pogojev ter poklicno kvalifikacijo oseb bo v pristojnosti Uprave Republike Slovenije za zaščito in reševanje, ki tudi upravlja upravno strokovne zadeve na tem področju. Novela Zakona o varstvu pred požarom ne posega v upravljanje javne gasilske službe oziroma se ne nanaša na vprašanja, ki jih ureja Zakon o gasilstvu. Pri spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred požarom gre torej za minimalne spremembe, ki so potrebne za implementacijo direktive, s katerimi se v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije strinjamo, zato bomo novelo zakona podprli.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Nepovezanih poslancev je prijavljen gospod Andrej Magajna. [[Ga ni.]] Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Janez Kikelj. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod podpredsednik, gospod državni sekretar, kolegici in kolegi! Pred nami je zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred požarom, ki usklajuje obstoječi zakon z direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu, ki ureja ustanavljanje in čezmejno upravljanje storitev. Ker prenos direktive v slovenski pravni red z lani sprejetim zakonom o storitvah na notranjem trgu ni uredil vseh vprašanj, kar se je, žal, pokazalo šele po njegovem sprejemu, vključeno s posebnostmi glede odločanja o upravnih postopkih, je zato potrebna še ureditev v področnih predpisih. S sprejemom predlaganega zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred požarom urejamo postopke za tuje pravne in fizične osebe iz držav članic Evropske unije, evropskega gospodarskega področja ali Švice, ki želijo v Republiki Sloveniji opravljati dejavnosti na področju varstva pred požarom – pregledi, preizkusi, vzdrževalni sistemi, itd., ki so določene z Zakonom o varstvu pred požarom. V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo soglasni, da je predlagana sprememba pomembna predvsem pri uveljavljanju načela nediskriminatornosti in sorazmernosti, ki sta temeljna delovanja Evropske unije. Tako bodo odslej domači ponudniki storitev izenačeni s tistimi, ki prihajajo iz držav članic Evropske unije ob upoštevanju načela javnega interesa, zato pa zakon tudi določa pogoje za opravljanje storitev na tem področju ter omogoča njihov nadzor. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlagano novelo zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred požarom seveda podprla.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Robert Hrovat. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Kot je bilo danes že večkrat povedano, govorimo o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred požarom. Gre za implementacijo direktive Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu. Omenjena direktiva Evropskega parlamenta ureja svobodo ustanavljanja, opravljanja storitev na območju držav članic Evropske unije. Torej govorimo o opravljanju storitev, ki jih opravljajo posamezne organizacije z namenom pridobitne dejavnosti. V glavnem gre to za dopolnilno dejavnost poklicnih gasilnih enot in seveda tudi drugih gospodarskih subjektov. Zakon dopolnjujemo z določbo, da tudi pri nas, se pravi v Sloveniji, tuja pravna in fizična oseba lahko opravlja storitve na področju varstva pred požarom. Gre za pregledovanje in servisno vzdrževanje ročnih in prevoznih gasilnih aparatov, pregledovanje in preskušanje vgrajenih sistemov aktivne požarne zaščite, preizkušanje hidrantnega omrežja. To so dejavnosti, ki bodo sedaj v Sloveniji dostopne tudi tujim fizičnim in pravim osebam. V zakonu, ki ga bomo obravnavali kasneje, pa se ureja še varstvo pred utopitvami, členi so pravzaprav identični. Novela Zakona o varstvu pred požarom in Zakona pred utopitvami ne posega v upravljanje javne gasilske službe, zato v Slovenske demokratski stranki tem manjšim spremembah na področju gasilstva ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, vlaganje amandmajev na zboru ni bilo mogoče, zato zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. O predlogu zakona bomo v skladu z časovnim potekom seje Državnega zbora glasovali danes, pol ure po zaključeni 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARSTVU PRED UTOPITVAMI. Predlog zakona je v Državni zbor predložila Vlada. Za dodatno obrazložitev dajem besedo mag. Borisu Balantu, državnemu sekretarju Ministrstva za obrambo. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovano predsedstvo, zbor! Tudi pri tej zakonski noveli, kot je bilo že predhodno omenjeno, gre za implementacijo direktive Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu. Zakon o varstvu pred utopitvami dopolnjujemo z določbo, da pri nas tuja ali fizična oseba iz držav članic Evropske unije ali iz evropskega gospodarskega prostora ali iz Švicarske konfederacije lahko opravlja storitve na področju varstva pred utopitvami, če izkaže, da v državi, v kateri ima svoj sedež, izpolnjuje pogoje za opravljanje te dejavnosti. Gre za področje usposabljanja za reševanje iz vode ter za reševanje iz vode na bazenskih in naravnih kopališčih oziroma na divjih vodah. Pred začetkom opravljanja dejavnosti mora tuj ponudnik storitev priglasiti Upravi Republike Slovenije za zaščito in reševanje, ki izda ustrezna dovoljenja. Uprava pred prvim opravljanjem dejavnosti preveri tudi poklicno kvalifikacijo oseb v skladu s predpisi, ki urejajo usposabljanje reševalcev iz vode, in pogoje za pridobitev naziva reševalca iz vode, ker gre za tako imenovano regulirano dejavnost in regulirane poklice, kot je na primer reševalec iz vode. V druga vprašanja zakonskih določb varstva pred utopitvami omenjena direktiva ne posega. Prav tako tudi v tem delu spoštovani zbor, predlagam, da dopolnitev Zakona o varstvu pred utopitvami podprete in ga sprejmete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za obrambo kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku Jožefu Jerovšku. Izvolite.
Še enkrat hvala lepa. Obrazložitve in poročilo je praktično popolnoma enako kot pri prejšnjem zakonu, le da gre v tem primeru za Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred utopitvami, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije, odbor pa ga je obravnaval na prvem nadaljevanju 19. seje kot matično delovno telo. Tudi ta zakon predstavlja implementacijo direktive Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu, ki je bila sprejeta leta 2006 in ureja ustanavljanje čezmejno opravljanje storitev. Ker je bila obrazložitev na odboru popolnoma identična, kot ste jo pravkar poslušali s strani državnega sekretarja, in ker k predlogu zakona niso bili predloženi amandmaji, prav tako pa ni bilo nobene razprave, ker se članom odbora zakon ni zdel problematičen, je Odbor za obrambo Državnemu zboru predlagal, da Predlog zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred utopitvami sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Gvido Kres. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani sekretar! Tudi ta zakon sledi uveljavitvi direktive o storitvah na notranjem trgu in to bo povzročilo uveljavitev novega postopka za preverjanje izpolnjevanja pogojev ponudnikov storitev na področju varstva pred utopitvami iz držav članic Evropske unije, Evropskega gospodarskega prostora in Švicarske konfederacije, ki bodo želeli te storitve opravljati na območju Republike Slovenije. Poleg omogočenega čezmejnega ustanavljanja ponudnikov storitev po elektronski poti bo omogočala tudi izvedbo vseh postopkov in formalnosti, ki jih morajo opraviti ponudniki storitev za pridobitev dovoljenja. Omogočeno bo tudi elektronsko vodenje postopkov v celoti. Pomembna novost direktive je po mnenju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke tudi čezmejno upravno sodelovanje, ki države članice zavezuje k nadzoru nad ponudniki storitev, kadar pride do suma neustreznega ravnanja ponudnika. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke vidimo to kot napredek in izražamo pričakovanje, da bo ta sprememba močno olajšala vodenje postopkov in tudi pozitivno vplivala na odpravo administrativnih ovir ter na dvig kvalitete teh storitev. Te postopke bo vodila Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje v okviru enotnega sistema za prosto ustanavljanje ponudnikov storitev in prosto čezmejno opravljanje storitev predpisanega z Zakonom o storitvah na notranjem trgu. Tudi na tem mestu v Slovenski ljudski stranki opozarjamo na pomembnost funkcije nadzora in ustrezne preverbe novih ponudnikov teh storitev. Trenutno sicer nimamo podatkov o tem, kakšno bo zanimanje za opravljanje teh storitev, in poročilo o tem bi bilo zanimivo videti v prihodnjih letih. Namreč, podatki o tem, koliko storitvenih podjetij tudi na področju varnosti se odloča za nastop na našem trgu, bi bil dober signal, koliko smo pravzaprav konkurenčni na tem področju. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo predlog zakona v takšni obliki podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba LDS bo predstavil gospod Miran Jerič.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik Državnega zbora. Spoštovana predstavnika Vlade, kolegica poslanka, kolegi poslanci! Tudi pri spremembi Zakona o varstvu pred utopitvami gre za implementacijo direktive Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu, ki je bila sprejeta leta 2006 in ureja ustanavljanje in čezmejno opravljanje storitev. Republika Slovenija je direktivo o storitvah na notranjem trgu prenesla v svoj pravni red s sprejetjem Zakona o storitvah na notranjem trgu. Ker pa Zakon o storitvah na notranjem trgu določenih vprašanj ni uredil po posameznih dejavnosti, je treba temeljna vprašanja v zvezi z direktivo urediti še v nekaterih področnih predpisih. Zato se s predlogom Zakona o varstvu pred utopitvami ureja postopek za tuje pravne in fizične osebe iz držav članic Evropske unije iz evropskega gospodarskega prostora ali Švicarske konfederacija, ki želijo v Republiki Sloveniji opravljati dejavnosti na področju varstva pred utopitvami. Gre za usposabljanje za reševanje iz vode ter reševanje iz vode na bazenskih in naravnih kopališčih ter na naših divjih vodah. S spremembo bodo fizične in pravne osebe iz držav članic Evropske unije ali iz evropskega gospodarskega prostora ali Švicarske konfederacije izenačene z domačimi ponudniki teh storitev. Določeno storitev bodo lahko opravljale pod pogoji določenimi v zakonu v primeru, če izkažejo, da tudi v državi, kjer imajo svoj sedež, izpolnjuje pogoje za opravljanje dejavnosti na področju varstva pred utopitvami. Za preverjanje izpolnjevanja pogoja za opravljanje teh dejavnosti bo pristojna Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje. Pred prvim opravljanjem dejavnosti bo preverila, ali v tujini pridobljena poklicna kvalifikacija oseb tako po vsebini kot tudi po znanju ustreza zahtevani poklicni kvalifikaciji pridobljeni v Republiki Sloveniji. Gre za manjše spremembe zakona, s katerimi se vsebinsko ne posega v določbe, ureja se zgolj postopek, ki bo tudi tujim ponudnikom pod določenimi pogoji omogočil opravljanje storitev na področju varstva pred utopitvami. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo zato Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred utopitvami podprli.
Hvala lepa. Za predstavitev stališča Poslanske skupine nepovezanih poslancev je prijavljen gospod Andrej Magajna, ki ga ni. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Janez Kikelj.
Gospod podpredsednik, gospod državni sekretar s sodelavci, kolegice in kolegi! Kot je že prej povedal državni sekretar in za njim ponovil predsednik Odbora za obrambo, gre za skoraj identičen zakon, kot je bil prejšnji, le da ta govori o varstvu pred utopitvami. Bistvo je to, da se usklajujemo z evropsko direktivo oziroma direktivo Evropskega parlamenta o storitvah na notranjem trgu. Kot sem že prej rekel, razlika je v tem, da govorimo sedaj o varstvu pred utopitvami. Domači ponudniki storitev bodo sedaj izenačeni s tujimi. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlagano novelo zakona podprla.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, tudi na zboru amandmajev ni bilo mogoče vlagati, zato zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo opravili v skladu s časovnim potekom seje zbora po zaključeni 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O OBRAMBI Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina sedmih poslank in poslancev, s prvopodpisanim Francom Jurijem. Predlog zakona je na 17. seji odbora 28. 10. 2010 in na 1. nadaljevanju 19. seje odbora 19. 1. 2011 obravnaval matični Odbor za obrambo. Ker po končani razpravi odbor členov predloga zakona ni sprejel, je bila druga obravnava predloga zakona na seji delovnega telesa končana. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Besedo ima mag. Franc Žnidaršič v imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani predstavniki ministrstva, kolegice in kolegi! Poslanska skupina nepovezanih poslancev obžaluje, da je bil zakonodajni postopek v okviru razprave na Odboru za obrambo glede tega zakona končan. Moram povedati, da soglašamo z intenco zakona, ki naj omogoči Državnemu zboru pravico in dolžnost, da soodloča o tem, ali bomo napotili naše vojake oziroma našo vojsko z vso opremo v tuje dežele tudi takrat, kadar tam ne teče ne naša obrambna ne kakšna druga vojna, kot je to, denimo, danes v Afganistanu. Tako da nam je žal, da je zakonodajni postopek končan. Če bi nas kdo vprašal, ali bi sopodpisali ponovno vložitev zakona s podobnim namenom, bi ga naša poslanska skupina v celoti in soglasno podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Janez Kikelj.
Spoštovani gospod podpredsednik, gospod državni sekretar, kolegice in kolegi! Pred nas je prišla novela Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o obrambi, o kateri pa danes žal ne bomo ne razpravljali ne glasovali, saj na Odboru za obrambo ni dobila zadostne dvotretjinske podpore članic in članov. Socialni demokrati smo z naklonjenostjo prisluhnili predlagateljem novele in jo ves čas tudi aktivno podpirali. Želeli smo, da se zakonsko določi vodenje takšne politike, ki bo povečala vlogo Državnega zbora Republike Slovenije pri pošiljanju pripadnikov Slovenske vojske in drugih državnih organov Republike Slovenije v mednarodne misije predvsem prek široke politične podpore v okviru našega zbora. Evropska unija se postopoma bolj aktivno vključuje v aktivnosti, povezanez mednarodno varnostjo, Nato pa načrtuje več operacij izven ozemlja svojih članic, tudi OZN povečuje število mirovnih operacij. Sodelovanje Slovenije na misijah se povečuje iz leta v leto tako po številu pripadnikov kot po nalogah, ki jih tam opravljajo. Slovenija je kot članica prej omenjenih organizacij zavezana k spoštovanju pogodb in obveznosti, ki iz članstva izhajajo, zlasti na področju prizadevanja za ohranjanje mednarodnega miru in stabilnosti. Republika Slovenija se je odločila za večjo vlogo v mednarodni skupnosti pri kriznem upravljanju, s čimer se je povečala tudi uporaba naših varnostnih sil. Vlada je v aprilu 2009 sprejela sklep, ki pravi, citiram, "v postopku odločanja namero o napotitvi pripadnikov Slovenske vojske, civilnih strokovnjakov ali vključitvi civilnih zmogljivosti v novo mednarodno operacijo ali misijo Vlada Republike Slovenije pošlje v seznanitev pristojnim delovnim telesom Državnega zbora Republike Slovenije". To je bil prvi in pomemben korak, ki ga je izvršilna oblast pod vodstvom sedanjega predsednika Vlade Boruta Pahorja napravila, da v postopke odločanja vključi, pa čeprav za enkrat le s seznanitvijo pristojnih delovnih teles Državnega zbora, tudi Državni zbor. Do takrat je o vseh napotitvah razpravljala in sprejemala sklepe izključno Vlada, kar pa v demokratični družbi ni najboljša rešitev. Že takrat so javnost, civilna družba in nekatere poslanke in poslanci izrazili željo in nujo, da Državni zbor v postopkih dobi še večjo veljavo, vsaj z možnostjo obravnave namere o napotitvi in podajanja soglasja k temu. S tem bi dosegli širši politični in družbeni konsenz pri obravnavi omenjene tematike. Mnenje je podal tudi predsednik Republike dr. Danilo Türk, ki je podprl večjo vlogo Državnega zbora. To bi lahko dosegli tudi s sprejetjem novega zakona o obrambi. Poslanke in poslanci so se pa odločili, da vsaj za del zakona, ki govori o odločanju o napotitvah, sami predlagajo novelo Zakona o obrambi, ki je bila usklajena tudi z Ministrstvom za obrambo. Predlagana novela govori, da po najavljeni nameri Vlade Državni zbor opravi razpravo in poda svoje soglasje k nameri, odločitev pa na koncu sprejme Vlada. Opozicijski poslanci so nam očitali, da je to gnili kompromis med vladnimi strankami in Vlado, da je vse skupaj le politični blef. Socialni demokrati menimo, da kompromis ni nikoli gnil. Kompromis vedno sledi kot zaključek nekih pogovorov, dogovorov. Konec koncev je tudi sestava tega Državnega zbora nek rezultat vseljudskega kompromisa, ki je bil sprejet z uradnimi volitvami. Verjamem, da ne boste rekli, da je tudi ta kompromis gnil. Politični blef pa je to, kar opozicija počne, ko vehementno razglaša, kako podpira slovensko dejavnost v mednarodnih operacijah in jo skrbi za varnost pripadnikov naših sil, obenem pa s svojo nepodporo noveli zakona ne želi sprejeti odgovornosti poslancev za soodločanje pri napotitvah na misije. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! V zvezi s predlogom spremembe Zakona o obrambi, katerega procedura se je zaradi nezadostne podpore končala na Odboru za obrambo, v Poslanski skupini SDS poudarjamo, da vse skozi namenjamo veliko pozornost sodelovanja Republike Slovenije v mednarodni skupnosti, napotitev slovenskih vojakov v mirovne misije na podlagi resolucije Varnostnega sveta OZN ali na podlagi zavezništev, ki jim Slovenija pripada. Na podlagi veljavnega zakona o obrambi o napotitvah slovenskih vojakov v katero koli mirovno misijo, odloča Vlada Republike Slovenije. Ta mandat je Vladi podelil Državni zbor. Seveda pa se tudi mi zavzemamo za čim boljšo koordinacijo med Državnim zborom in Vlado in za stalni nadzor izvajanja vladnih odločitev na podlagi transparentnega poročanja Vlade. Sedanja rešitev, ki je najbolj pogosto v rabi tudi v drugih zavezniških državah, predvideva kompetentno odločanje kompetentne vlade. Ker sedanja vlada očitno nima zaupanja vseh svojih vladnih poslancev, je skupina poslancev iz treh vladnih strank, s prvopodpisanim Francom Jurijem v proceduro poslala Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o obrambi, v katerem predvidevajo pridobivanje soglasja Državnega zbora o napotitvi Slovenske vojske v tuje države. Predlagatelji so v obrazložitvi navajali, da želijo omogočiti širšo razpravo o prispevkih, koristih pa tudi posledicah sodelovanja Slovenske vojske v misijah ter s tem dosego širšega političnega konsenza. Ker je predlog zakona skoraj popolna kopija predloga, ki so ga v letu 2006 v obravnavo vložili takrat opozicijski poslanci istih strank, je seveda predlog naletel na enake argumente o nejasnosti in nekonsistentnosti, na podlagi katerih je bil že takrat zavrnjen. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo pristaši jasnih in čistih rešitev, še posebej na državotvornih področjih, zato ne zavračamo razprave o drugačni odgovornosti ali pristojnosti Državnega zbora, še posebej v razmerah, ko Vlada za svoje odločitve ne uživa zaupanja lastnih poslancev. Vendar pa predloženi predlog zakona ni ponujal pozitivne rešitve, služil je povsem drugim interesom. Pri obravnavi je ministrica za obrambo zato pravilno ugotovila, da gre za nekonsistenten zakon, pri katerem sta si spremembi dveh členov, in sicer 82. in 84. člena Zakona o obrambi v nasprotju eden z drugim. Tudi stališča vrhovnega komandanta in predsednika republike do predloga zakona so si ministrica in predlagatelji razlagali povsem nasprotno. Ni jasno, ali mora Vlada dobiti predhodno odobritev ali naknadno soglasje. Te dileme niso razrešili niti naknadno vloženi, tako imenovani kompromisni amandmaji, za katere smo v opoziciji ugotovili, da predstavljajo gnil kompromis, katerega žrtev bi bila država. Amandmaji so sicer predvidevali, da Državni zbor daje predhodno soglasje k predlogu Vlade k napotitvam Slovenske vojske na mednarodno operacijo oziroma misijo ali za predčasno prenehanje sodelovanja v taki misiji, vendar se je že pri sami obravnavi pokazalo, da se takšno soglasje ne šteje za nujno zavezujoče, zato bi sprejetje takšne rešitve pomenilo impotenco države. Da je pri celotni operaciji šlo predvsem za znotrajkoalicijske obračune in pritisk na Vlado glede sodelovanja v mirovni misiji v Afganistanu oziroma politično všečno poziranje nekaterih poslancev pred javnostjo, je na zadnji seji Odbora za zunanjo politiko prostodušno potrdil in priznal tudi prvopodpisani Franco Juri, ki je dejal, da bodo v Zaresu sedaj pripravili zakon, ki bo imel čiste in jasne rešitve – sedanji jih ni imel, to je priznal – glede pristojnosti med Državnim zborom in Vlado. Očitno je tudi, da je predlog zakona nastal v povezavi s peticijo Ukinimo vojsko, izstopimo iz Nata. V poslanski skupini zato poudarjamo, da sta državotvorni resor obrambe in zakona o obrambi preveč resni področji, ki ne smeta biti predmet nabiranja dnevnopolitičnih točk s političnim blefom v režiji dela vladne koalicije. Iz navedenih razlogov predloga zakona oziroma njegovih členov tudi nismo mogli podpreti, čeprav si želimo veliko stopnjo političnega konsenza o odločitvah o sodelovanju v kriznih operacijah in mirovnih misijah. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Tadej Slapnik.
Spoštovani! Naj na začetku izrazimo obžalovanje in razočaranje Poslanske skupine Zares – nova politika nad nesprejetjem sprememb zakona o obrambi, do katerega je prišlo že na sami seji matičnega odbora. V Poslanski skupini Zares – nova politika si že skoraj dve leti prizadevamo za večjo vlogo Državnega zbora pri odločitvah Vlade o napotitvah Slovenske vojske na krizna žarišča oziroma na mednarodne misije v tujino. Po dolgotrajnih usklajevanjih z Ministrstvom za obrambo in tudi za samo Ministrstvo za obrambo smo končno le prišli do ustreznih zaključkov. Žal pa so se opozicijski poslanci na samem Odboru za obrambo odločili, da odločitve ne podprejo. S tem so po našem mnenju onemogočili še kako pomembno soodločanje Državnega zbora o odločitvah Vlade glede napotitev Slovenske vojske na krizna žarišča po svetu. Pri vsem tem pa želimo poudariti, da je s tem onemogočena tudi širša javna in politična razprava o samih nalogah Slovenske vojske. Pobalinske in nedostojne so tudi ocene kompromisa s strani poslanca SDS za gnili kompromis oziroma politični blef. Resnica je ravno obratna, saj SDS s svojim ravnanjem dejansko politično blefira in s tem še naprej omogoča okrnjeno vlogo parlamenta. Naj spomnim na samo definicijo parlamenta. Parlament je politično demokratično telo, ki združuje posameznike, izvoljene s strani ljudstva, da odločajo v njegovem imenu. V Poslanski skupini Zares – nova politika smo prepričani, da bi v imenu ljudstva Državni zbor moral imeti pomembno vlogo tudi pri samem odločanju o napotitvah naših vojakov na misije v tujini. In kaj so spremembe zakona sploh prinašale? Opredelile so, da Državni zbor Republike Slovenije določa vrsto, obseg in druge praviloma večletne usmeritve za sodelovanje države, zlasti Slovenske vojske in drugih obrambnih ter civilnih zmogljivosti v mednarodnih operacijah in misijah pri izvrševanju obveznosti, prevzetih v mednarodnih organizacijah oziroma z mednarodnimi pogodbami, ter da Državni zbor Republike Slovenije daje predhodno soglasje k predlogom Vlade za napotitev Slovenske vojske v mednarodno operacijo ali misijo, predčasnem prenehanju sodelovanja v določeni mednarodni operaciji ali misiji oziroma če se bistveno spremeni namen ali obseg določene mednarodne operacije ali misije. Na podlagi nasprotovanja opozicijskih poslancev, žal, ostajajo vse odločitve o napotitvah Slovenske vojske na misije tudi v prihodnje izključno v pristojnosti Vlade. V Poslanski skupini Zares – nova politika se bomo še naprej zavzemali za rešitve, ki bodo zagotovile parlamentu večjo vlogo pri odločanju o napotitvah slovenskih vojakov na krizna žarišča. Sledili bomo demokratičnim načelom, ki zagotavljajo najširšo legitimnost odločitev, ki vključujejo delovanje najmočnejšega represivnega instrumenta, ki ga ima Republika Slovenija – Slovensko vojsko.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Gvido Kres.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod sekretar! Sedanji zakon o obrambi resnično potrebuje spremembe predvsem v smeri usklajevanja z dejanskim stanjem na obrambnem področju, usklajevanja z novo resolucijo, zakonom o vojski in podobno. Predlagatelji zakona o obrambi, ki bi resnično želeli izraziti podporo delovanju Slovenske vojske in tudi njenemu delovanju v mednarodnih operacijah in misijah, bi morali predvsem celovito proučiti sedanji obrambni sistem, njegove sedanje lastnosti, lastnosti delovanja sistema znotraj Nata in EU ter operativne potrebe delovanja vojaških enot v mednarodnih operacijah predvsem v delu, ki se nanaša na vse nacionalne omejitve, ki jih Slovenska vojska in prek nje tudi Vlada Republike Slovenije na tem področju že ima. Vprašanje je, ali je sodelovanje v mednarodnih operacijah zgolj politična odločitev, ali ima stroka tudi kaj prstov vmes. Čeprav naj bi bilo to bolj demokratično in odgovorno ter bi zagotavljalo nekakšen širši konsenz, smo v Slovenski ljudski stranki prepričani, da gre na tem mestu predvsem za vprašanja, ki jih mora reševati strokovna podpora delovanju vojske. S takšnim ukrepom, kot ga predlaga ta novela zakona, o kateri govorimo, bi se omogočilo predvsem veliko govoričenja, politiziranja in demagogije v razpravah Državnega zbora izven konteksta vseh zavez in obveznosti Slovenije do mednarodne skupnosti. Ta tema okoli Slovenske vojske bi se pogosto odpirala, vse skupaj pa bi v javnosti odmevalo negativno in tako dolgoročno lahko škodilo tudi ugledu in optimalnemu razvoju Slovenske vojske v prihodnosti. Trenutni Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o obrambi bi glede na zapisano zagotovo upočasnil in operativno onemogočal delovanje Slovenske vojske v mednarodnih operacijah in misijah. Navidezna demokratičnost bi v tem primeru dejansko časovno ohromila delovanje Vlade Republike Slovenije na obrambnem področju, vse bolj ali manj z namenom, da se v določeni zadevi – in še bolj o njenih predlagateljih, veliko govori, njen namen pa zagotovo ni podpora delovanju obrambnega oziroma vojaškega sistema v mednarodnih operacijah in misijah. Zaradi narave dela bi morala biti tako zunanji kot obrambni minister najbolj seznanjena s trenutnimi razmerami, potrebami in odločitvami v Evropski uniji in v Natu, ob tem da predvidevamo, da imata oba ministra po uradni dolžnosti tudi največ tekočih informacij in najustreznejšo strokovno podporo. Pravočasnost in odzivnost sta dve ključni zahtevi delovanja v mednarodnih operacijah in misijah, ki sta resnici na ljubo trenutno najpomembnejši aktivnosti na našem obrambnem področju. Predlagani zakon pa bi na nek način DZ spremenil v, če se nekoliko ironično izrazim, vrhovnega poveljnika vojske brez kakršnekoli strokovne podpore. Naj ob tem opozorim, da še zdaj v Slovenski ljudski stranki ne vidimo nobene omejitve znotraj strankarsko in koalicijsko razpravo o mednarodnih operacijah in misijah in usklajevanju stališč. V primeru tega predloga zakona v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da gre za nezaupanjem med koalicijskimi partnerji in za nezaupanje med samimi člani posamezne stranke. Če predlagatelji menijo, na primer, da mednarodna operacija v Afganistanu ni potrebna, kar je verjetno tudi vzrok predlaganih sprememb tega zakona, velja spomniti na datum, ko se je ta operacija začela. Predlagatelji so bili v večinoma člani strank, ki so potrjevale napotitev v Afganistan. Smiselno pa je, da začeto nalogo v Afganistanu temeljito opravimo, ni pa sprejemljiva, še manj pa odgovorna, zamisel, da se tako rekoč čez noč in brez načrta umaknemo iz te operacije. Ne glede na trenutno nekoliko negativno javno mnenje, če računamo na to, da bodo tudi druge članice zavezništva kaj storile za nas, imamo tudi mi možnost in dolžnost do njih. Če zaključim. Prav o vsakem detajlu pri vodenju te države ne moremo razpravljati v parlamentu. Ta vlada je dobila mandat tudi za vodenje vojaške politike in zato prevzema polno odgovornost še najbolj pred državljankami in državljani. Spoštovani predlagatelji, tudi na tem mestu velja tista simbolna primerjava, ki smo jo v SLS že večkrat ponovili, če dvomite v kakovost svojega nogometnega moštva, ne spreminjajte pravil iger, naredite nekaj za izboljšanje sedanjega stanja. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. V skladu z razlago Komisije za poslovnik z dne 9. decembra 2010 Državni zbor ugotavlja, da je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 24. sejo zbora. Obveščen sem, da sedaj v tem času poteka posvet vseh vodij poslanskih skupin in predsednikov strank, ki so poslanke in poslanci, pri predsedniku Vlade. Vsi imamo interes, da se vprašanje, ki je na dnevnem redu, to je arhivsko gradivo in njegova objava, uredi na ustrezen način, zato mi dovolite, da kot predsedujoči odredim, da glasovanja ne bomo nadaljevali čez pol ure, ampak ob 16. uri. Glasovanje bo ob 16. uri, ko bo nadaljevanje seje Državnega zbora. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Prehajamo na glasovanje Državnega zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda to je z drugo obravnavo Predloga zakona o socialnem podjetništvu, v okviru rednega postopka Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SLS k 2. členu. Opozarjam, amandma je vsebinsko povezan z amandmaji istega predlagatelja k 4., 8., 12., 14., 15., 18. in 28. členu. Če ta amandma ne bo sprejet, so navedeni amandmaji brezpredmetni. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 40. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 2. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prvi amandma k 4. členu je brezpredmeten. Odločamo o drugem amandmaju Poslanske skupine SLS k 4. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 37. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na 5. člen. Odločamo o prvem amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 5. členu. Če bo ta amandma sprejet, bo amandma Poslanske skupine SLS k istemu členu brezpredmeten, pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Kot rečeno, je amandma SLS pod številko 2 brezpredmeten. Odločamo še o tretjem amandmaju k 5. členu, to je amandma Poslanske skupine SLS, ki ga imate v pregledu pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 39. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine SLS k 5. členu, ki je v pregledu amandmajev pod zaporedno številko 4. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 38. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na 6. člen in amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k temu členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 4. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 8. členu, ki je v pregledu amandmajev pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 5. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 9. členu. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 2. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma k 9. členu sprejet. Prehajamo na 10. člen. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SLS k 10. členu. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 38. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na 11. člen. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 11. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Amandma k 12. členu je brezpredmeten. Pri 14. členu je prvi amandma poslanske skupine SLS brezpredmeten. Odločamo o drugem amandmaju k 14. členu poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS, v pregledu je pod številka 2. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 3. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 15. členu, pri čemer je prvi amandma Poslanske skupine SLS brezpredmeten, zato odločamo o drugem amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 15. členu, v pregledu amandmajev je to pod številka 2. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 18. členu. Ugotavljam, da je amandma Poslanske skupine SLS k 18. členu brezpredmeten. Prehajamo k 19. členu in odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 19. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 20. členu in odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 20. členu. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 21. členu. Glasujemo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 21. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 25. členu in glasujemo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 25. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ugotavljam, da je amandma poslanske skupine SLS k 28. členu brezpredmeten. Prehajamo k 29. členu in odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 29. členu. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 35. členu in glasujemo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 35. členu. Glasujemo Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam,da je amandma sprejet. Prehajamo k 36. členu. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 36. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 2. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 37. členu. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 37. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 3. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 39. členu. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 39. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. (Za je glasovalo 44.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 41. členu. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 41. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 43. členu. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 43. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 48. členu. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 48. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 49. členu. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 49. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil na naslednji seji. Predlog zakona za tretjo obravnavo bodo pripravile službe zbora. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja v okviru skrajšanega postopka. Ker k drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenem predlogu zakona niso bili vloženi, prehajam na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti eden. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. V zvezi s to točko dnevnega reda Vlada predlaga zboru, da na podlagi 153. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme naslednji sklep: Zakonodajno-pravna služba pripravi uradno prečiščeno besedilo zakona o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti 1. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, z obravnavo Predloga zakona o slovenskem odškodninskem skladu, v okviru skrajšanega postopka. Ker k drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti 1. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. V zvezi s to točko dnevnega reda Vlada predlaga zboru, da na podlagi 153. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme naslednji sklep: Zakonodajno-pravna služba pripravi uradno prečiščeno besedilo zakona o Slovenskem odškodninskem skladu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti 1. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o carinski službi, v okviru skrajšanega postopka Ker k drugi obravnavi amandmaji dopolnjenega predloga zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da je bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon s sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih storitvah in sistemih, skrajšani postopek Ker k drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada niso opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, z drugo obravnavo Predloga zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, v okviru rednega postopka Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k 3. členu, pri čemer opozarjam, da je amandma vsebinsko povezan z amandmaji istega predlagatelja k 8., 9., 12., 13. in 14. členu. Če ta amandma ni sprejet, postanejo amandmaji k navedenim členom brezpredmetni. Če bo ta amandma sprejet, pa je amandma Poslanske skupine SLS k temu členu brezpredmeten. Torej glasujemo o amandmaju Poslanske skupine SDS k 3. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 39. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SLS k 3. členu. V pregledu amandmajev je pod zaporedno številko 2. Amandma je vsebinsko povezan z amandmaji istega predlagatelja k 8., 9., 12., 13. in 14. členu. Če ta amandma ni sprejet, postanejo amandmaji k navedenim členom brezpredmetni. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SLS ima Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo. Saj gre za amandma enake vsebine, kot ste ga že zavrnili pri predhodnem glasovanju, vendar sem prepričan ob dejstvu, da ugotavljamo tudi mi, da je ta zakon potreben, da so razlogi za sprejem zakona takšni, ki nam nalagajo, da zakon spremenimo oziroma da ga sprejmemo, vendar smo tudi prepričani, da ugotavljanje katastrskega dohodka ni zgolj neko tehnično operativno delo, kot sem že prej pri obravnavi samega zakona poudaril, in to pri mnenju poslanske skupine in pri mnenju o posameznih amandmajih. Gre za številne strokovne postopke, ki zahtevajo veliko strokovnega znanja na različnih področjih. Zaradi tega smo mnenja, da bi moralo biti zadolženo za izvajanje tega zakona Ministrstvo za finance, ob sodelovanju Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano ter Geodetske uprave v okviru Ministrstva za okolje in prostor. Prepričan sem, da bodo ob takšni ureditvi, kot je zdaj predvidena in kot bo očitno tudi sprejeta, nastopile velike težave v prihodnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 38. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k 6. členu. Odločamo o prvem amandmaju Poslanske skupine SLS k 6. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 38. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o drugem amandmaju Poslanske skupine SLS k 6. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 40. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k 14. členu, odločamo o tretjem amandmaju Poslanske skupine SLS k 14. členu, to je v pregledu pod zaporedno številko 3. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 39. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k 15. členu in odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k 15. členu. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 16. členu. Če amandma k 15. členu ne bo sprejet, bo postal amandma k 16. členu pod točko ena brezpredmeten. Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine SDS k 15. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 38. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k 16. členu. Prvi je brezpredmeten, zato odločamo o drugem amandmaju Poslanske skupine SLS k 16. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za 25, proti 40. Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za 44, proti 21. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred požarom, skrajšani postopek. Prehajamo natretjo obravnavopredloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu pred utopitvami, skrajšani postopek. Prehajamo na tretjo obravnavopredloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 24. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Hvala lepa.