Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje. Začenjam 68. izredne sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena, drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne more udeležiti poslanka mag. Alenka Bratušek. Na sejo sem vabil predstavnika Urada predsednika Republike Slovenije ter predstavnike Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 68. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v sredo, 24. marca 2021, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predloga za umik točke dnevnega reda oziroma predlogov za širitev dnevnega reda nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, ki ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Glasovanje o dnevnem redu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti 7. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je dnevni red 68. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA – TO JE NA MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo Predloga za imenovanje članice Sveta Banke Slovenije – viceguvernerke. Predsednik Republike Slovenije Borut Pahor je 15. marca 2021 predlagal Državnemu zboru, da na prosto mesto članice Sveta Banke Slovenije – viceguvernerke, imenuje Tino Žumer. Besedo dajem generalni sekretarki Urada predsednika republike gospe Nataše Kovač za dopolnilno obrazložitev predloga.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Mesto enega od viceguvernerjev, članov Sveta Banke Slovenije je nezasedeno že od 31. julija lanskega leta, ko je bil s te funkcije razrešen gospod Marko Bošnjak. Po koncu ponovnega javnega poziva koncem lanskega leta je predsednik republike prejel sedem predlogov možnih kandidatur za to mesto. V tokratnem postopku je opravil več krogov posvetovanj in razgovorov s poslanskimi skupinami Državnega zbora. V aktualnem dogajanju v januarju in februarju letos je presodil, da je primerno z odločitvijo kandidatki oziroma kandidatu za to mesto počakati na čas, ko je bilo mogoče pridobiti izoblikovano stališče posameznih poslanskih skupin. Zadnji krog posvetovanj je predsednik republike opravil z obiskom v Državnem zboru v prvih dneh marca. Po presoji kandidatur in pridobljenih mnenjih poslanskih skupin, na podlagi katerih je mogoče ugotoviti, da kandidatka uživa zadostno podporo za izvolitev, se je predsednik Republike odločil, da za članico Sveta banke Slovenije viceguvernerko predlaga gospod Tino Žumer, mag. ekonomskih znanosti, ki je ta naziv pridobila po opravljenem magistrskem študiju na londonski šoli za ekonomske in politične vede London School of Economics and Political Science, Univerze v Londonu. Magistrirala je na področju monetarne ekonomije. Trenutno je zaposlena kot glavna ekonomistka v generalnem direktoratu za ekonomijo Evropske centralne banke v Frankfurtu. Gospo Žumer odlikujejo 20-letne bogate delovne izkušnje tako na Banki Slovenije kot na Evropski centralni banki, predvsem v centralnem bančništvu in tudi na drugih področjih, makroekonomija, mednarodni odnosi, denarna politika. Sprva je v Banki Slovenije kot analitik sodelovala pri pripravi nove strategije za približevanje evroobmočju in prevzemu evra v Sloveniji. Pozneje je kot prva ekonomistka iz takrat novih držav članic Evropske unije, zaposlena na Evropski centralni banki, sodelovala pri spremljanju denarnih politik ter monetarnega povezovanja teh držav in širjenja evroobmočja. Kot glavna ekonomistka je bila na Evropski centralni banki pristojna za Slovenijo v obdobju njenega približevanja evroobmočju. Po nekajletnem delu kot svetovalka guvernerja Banke Slovenije zadnjih deset let ponovno dela na Evropski centralni banki, kjer je glavna ekonomistka in koordinirano usklajuje delo in stališča na področju posameznih držav Evropske unije znotraj Evropske centralne banke ter ostalih deležnikov. Gospa Tina Žumer je v času svojega dela pridobila obširne in bogate izkušnje na področju mednarodnega sodelovanja, sodelovanja z Evropsko komisijo, Mednarodnim denarnim skladom in Svetovno banko. Te izkušnje so obogatile njeno širše razumevanje ekonomskih politik ter ekonomsko- političnih razprav na nacionalni, evropski in tudi širši mednarodni ravni. Kandidatka se je javnosti kot običajno predstavila na javni predstavitvi v predsedniški palači. Tam je predvsem poudarila, da mora Banka Slovenije tudi vnaprej s sooblikovanjem denarne politike evrosistema v sedanjih pogojih pandemije zagotavljati podporo slovenskim gospodinjstvom in podjetjem, dokler bo to potrebno. Delovati mora prožno, s prilagajanjem razmeram, in hkrati skrbno spremljati in nadzirati vsa tveganja. S svojimi izkušnjami si bo prizadevala za okrepitev pozicije in prepoznavnosti Banke Slovenije znotraj evrosistema. Za nenehno prilagajanje spreminjajočemu se makroekonomskemu in institucionalnemu okolju in predvsem za uveljavljanje strokovno utemeljenih stališč, odprto izmenjavo mnenj in predvsem za transparentno in odgovorno delovanje Banke Slovenije kot temelja zaupanja državljanov v to institucijo in v njen ugled. Predsednik republike meni, da bo gospa Tina Žumer v primeru izvolitve zaradi izkazanega dobrega poznavanja strokovnega področja ter dolgoletnih izkušenj tako v domačen kot širšem mednarodnem okolju zaupano funkcijo opravljala z visoko stopnjo strokovnosti, vestno in zavzeto. Državnemu zboru predsednik republike predlaga, da jo imenuje za članico Sveta Banke Slovenije – viceguvernerko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina demokratične stranke upokojencev Slovenije. Stališče bo predstavil Franc Jurša.
Dober dan. Vse prav lepo pozdravljam. Banka Slovenije, ki letos obeležuje 30. obletnico obstoja, je ena od ključnih institucij Republike Slovenije. Slednje potrjuje tudi čas njene ustanovitve, in sicer 25. junij 1991, čas s sprejetjem Zakona o Banki Slovenije in izvolitev prvega guvernerja Banke Slovenije dr. Franca Arharja, torej dan, ko je bila razglašena samostojna Republika Slovenija. Že vse od tedaj zakonodaja določa, da sta organa Banke Slovenije guverner Banke Slovenije in Svet Banke Slovenije, ki šteje devet članov, torej guvernerja, štiri viceguvernerje in štiri člane, dokaj številno sestavo z ozirom na to, da se je institucionalno okolje, v katerem deluje Banka Slovenije, bistveno spremenilo. Leta 2004 vstop v Evropsko unijo, leta 2007 vstop v Evropsko monetarno unijo, leta 2014 po centralizaciji nadzora in reševanja bank v EU vzpostavitev enotnega mehanizma nadzora in enotnega mehanizma reševanja. Tako denarna politika, nadzor bank in reševanje bank danes niso več predmet odločanja Banke Slovenije. Na vseh teh področjih je uveljavljeno načelo centraliziranega odločanja v Frankfurtu in Bruslju in decentraliziranje implementacije odločitev prek nacionalnih centralnih bank. S tem nikakor ne zmanjšujem pomen nalog, ki jih opravljajo člani sveta banke oziroma bančne inštitucije, bi pa mogoče kazalo v prihodnosti proučiti tudi slednje. Danes imamo pred seboj predlog predsednika Republike Slovenije, da se na mesto viceguvernerke imenuje Tina Žumer. Dokaj pogosto imamo na klopeh odločanje o članih Sveta Banke Slovenije. Že morebitni odziv potencialnih kandidatov na javni poziv je skrbno pretehtan, saj se mora oseba že kot kandidat soočiti z medijskim seciranjem. Kljub opravljenim posvetom pri predsedniku Republike Slovenije predlagani kandidati ne dobijo potrebne večine v Državnem zboru, saj je za imenovanje potrebna večina vseh, dodatno pa je glasovanje tudi seveda tajno. Ali bo tokratna kandidatka gospa Tina Žumer uspela sprejeti zadostno število glasov, si v tem trenutku v poslanski skupini ne upamo napovedati. Lahko pa povemo, da predlagano kandidatko v večini ocenjujemo kot primerno, da bo zaupano delo opravljala na visoki strokovni ravni, vestno, odgovorno, transparentno, predvsem pa v korist državljank in državljanov Republike Slovenije in ne zgolj v korist kapitala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prijavljenih k razpravi ni. Glasovanje o predlogu predsednika Republike Slovenije za imenovanje članice Sveta Banke Slovenija viceguvernerke bomo opravili skupaj z glasovanjem o 1.b točki, in sicer takoj po opravljeni razpravi k 1.b točki dnevnega reda. Prehajamo na obravnavo Predloga za imenovanje direktorice Agencije za trg vrednostnih papirjev. Vlada je 15. marca 2021 Državnemu zboru predlagala, da za direktorico Agencije za trg vrednostnih papirjev imenuje Anko Čadež. Besedo dajem predstavniku Vlade mag. Petru Ješovniku, državnemu sekretarju na Ministrstvu za finance, za dopolnilno obrazložitev predloga.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Direktorju Agencije za trg vrednostnih papirjev 30. marca poteče mandat. V skladu z Zakonom o trgu finančnih inštrumentov direktorja Agencije imenuje Državni zbor Republike Slovenije na predlog Vlade Republike Slovenije, in sicer za obdobje šestih let. Vlada preko svojega sklepa Državnemu zboru predlaga, da za direktorico Agencije imenuje gospo Anko Čadež. Gospa Čadež je univ. dipl. pravnica s pravosodnim državnim izpitom. Na začetku svoje poslovne kariere je bila zaposlena najprej na Višjem, nato pa na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Nato je kot pravna svetovalka svojo poklicno kariero nadaljevala na Slovenski razvojni družbi in kot sekretarka v Direktoratu za javno premoženje na Ministrstvu za finance. Od leta 2008 pa do 2019 je bila zaposlena na Agenciji za trg vrednostnih papirjev, kjer je med drugim zasedala tudi vodstvene funkcije. Bila je namestnica direktorja in vršilka dolžnosti direktorja, vodila pa je tudi sektor kapitalskega trga. Glede na to da gospa Čadež odlično pozna organizacijo, delovno področje in poslovanje za trg vrednostnih papirjev, kakor tudi značilnosti trga kapitala in širšega finančnega sistema, bi njeno imenovanje zagotovilo strokovno in zakonito poslovanje agencije kot ene izmed ključnih nadzornih in regulatornih institucij na slovenskem finančnem trgu. Na podlagi navedenega Vlada Državnemu zboru predlaga, da za direktorico Agencije potrdi gospo Čadež. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prehajamo na razpravo o predlogu za imenovanje. Želi besedo še kdo? Predstavnik Vlade? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na skupno izvedbo tajnega glasovanja o predlogu za imenovanje članice Sveta Banke Slovenije – viceguvernerke in o predlogu za imenovanje direktorice Agencije za trg vrednostnih papirjev. V skladu s petim odstavkom 37. člena Zakona o Banki Slovenije oziroma sedmim odstavkom 477. člena Zakona o trgu finančnih instrumentov Državni zbor odloča o imenovanju članice Sveta Banke Slovenije – viceguvernerke in o imenovanju direktorice Agencije za trg vrednostnih papirjev s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor. Predstavniki poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za člane komisije, ki vodi glasovanje. To so Franc Breznik, SDS, Andreja Zabret, LMŠ, Boštjan Koražija, Levica, Blaž Pavlin, NSi. Član te komisije sem tudi jaz kot predsedujoči. Pri delu komisije bo sodelovala tudi namestnica generalne sekretarke Jerneja Bergoč. Predlagam, da navedeni člani komisije s predsedujočim Brankom Simonovičem in namestnico generalne sekretarke Jernejo Bergoč vodijo tudi glasovanje pri predlogu za razrešitev predsednika Državnega zbora v okviru 1.c točke dnevnega reda. Ali kdo takemu predlogu za sestavo komisije nasprotuje? Ugotavljam, da ne. Prehajamo na odločanje o sestavi komisije. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti eden. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je komisija o predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bosta poslankam in poslancem vročeni dve glasovnici, tako da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Poslanke in poslance prosim, da pri čakanju na vročitev glasovnic v skladu s preventivnimi ukrepi držite priporočeno medsebojno razdaljo. Glasuje se tako, da se na vsaki glasovnici obkroži beseda za ali beseda proti. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna. Neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanke oziroma poslanca ni jasno razvidna.V skladu s petim odstavkom 37. člena Zakona o Banki Slovenije bo predlagana kandidatka za članico Sveta Banke Slovenije – viceguvernerko Tina Žumer imenovana, če bo za glasovala večina vseh poslank in poslancev, to je 46 ali več. V skladu s sedmim odstavkom 477. člena Zakona o trgu finančnih instrumentov bo kandidatka za direktorico Agencije za trg vrednostnih papirjev Anka Čadež imenovana, če bo za prav tako glasovala večina vseh poslank in poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci boste izpolnjeni glasovnici oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Preden preidemo na izvedbo tajnega glasovanja, opozarjam na določbo drugega odstavka 92. člena Poslovnika Državnega zbora, ki določa, da med tajnim glasovanjem v dvorano nimajo dostopa osebe, ki niso udeležene pri glasovanju. Zato pozivam vse predstavnike vlade in strokovne sodelavce poslanskih skupin, da dvorano v tem času zapustijo. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslanke in poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo začelo ob 17.20 in bo trajalo do 17.40. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 18. uri in 10 minut. (Seja je bila prekinjena ob 17.07 in se je nadaljevala ob 18.10.)
Spoštovani kolegice, kolegi, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo in 1. točko dnevnega reda – Predlog za imenovanje članice Sveta Banke Slovenije – viceguvernerke. Naj preberem zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja o imenovanju Tine Žumer za članico Sveta Banke Slovenije – viceguvernerko. Razdeljenih je bilo 84 glasovnic, oddanih je bilo 84 glasovnic, neveljavne so bile 3 glasovnice, veljavnih je bilo 81 glasovnic. Za je glasovalo 60 poslancev, proti je glasovalo 21 poslancev. Na podlagi izida glasovanja je Tina Žumer z večino glasov vseh poslancev imenovana za članico Sveta Banke Slovenije – viceguvernerko. Članici Sveta Banke Slovenije – viceguvernerki Tini Žumer čestitam in ji želim uspešno delo. [[aplavz]] Nadaljujemo s Predlogom za imenovanje direktorice Agencije za trg vrednostnih papirjev. Naj preberem zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja o imenovanju Anke Čadež za direktorico Agencije za trg vrednostnih papirjev. Razdeljenih je bilo 84 glasovnic, oddanih je bilo 84 glasovnic, neveljavnih je bilo 7 glasovnic, veljavnih je bilo 77 glasovnic. Za je glasovalo 52 poslancev, proti je glasovalo 25 poslancev. Na podlagi izida glasovanja je Anka Čadež z večino glasov vseh poslancev imenovana za direktorico Agencije za trg vrednostnih papirjev za dobo šestih let, in sicer ji mandat začne teči od 31. 3. 2021 in traja do najdlje 30. 3. 2027. Direktorici Agencije za trg vrednostnih papirjev Anki Čadež čestitam k imenovanju. [[aplavz]] Zdaj pa prehajamo na naslednjo točko. Bi pa prosil kolega za zamenjavo.
Prehajamo na obravnavo Predloga za razrešitev predsednika Državnega zbora Igorja Zorčiča. Predlog za razrešitev predsednika Državnega zbora je v obravnavo zboru predložila skupina 38 poslank in poslancev s prvopodpisanim Danijelom Krivcem. Želi za dopolnilno obrazložitev Predloga za razrešitev besedo predstavnik predlagatelja? Da. 5 minut je na voljo. Izvolite.
Cenjeni zbor, spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani predsedujoči! Spoštovani zbor! V skladu z 201. členom in v povezavi s 199. členom Poslovnika Državnega zbora skupina poslank in poslancev predlaga, da Državni zbor odloči o razrešitvi predsednika Državnega zbora gospoda Igorja Zorčiča. Igor Zorčič je bil za predsednika Državnega zbora Republike Slovenije izvoljen 5. marca 2020, ko se je oblikovala nova koalicija iz vrst Slovenske demokratske stranke, Stranke modernega centra, Nove Slovenije – krščanskih demokratov in Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Neizpodbitno dejstvo je, da se je 26. 3. 2021 spremenila sestava Poslanske skupine SMC. Igor Zorčič kot dosedanji predsednik Državnega zbora je iz Poslanske skupine SMC izstopil. Ker je javno napovedano oblikovanje nove poslanske skupine, ki ne bo del koalicije, to spreminja tudi položaj dosedanjega predsednika Državnega zbora, zato predlagamo njegovo razrešitev. Za konec se želim zahvaliti Igorju Zorčiču za njegovo dosedanje vodenje Državnega zbora in mu želim uspešno delo na novi poti.
Hvala lepa. Želi predsednik Državnega zbora Igor Zorčič besedo? Izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi! 5. marca je minilo eno leto, odkar sem prevzel vodenje Državnega zbora. Moram reči, da je bilo opravljanje te funkcije zahtevno, polno izzivov, sploh glede na epidemijo, ki nam je krojila življenje, pa tudi glede na ukrepe, ki so nekako stopnjevali družbeno napetost, kar smo marsikdaj čutili tudi v razpravah v tej dvorani. Verjamem, da bi lahko kakšna seja minila tudi mirneje, ampak Državni zbor je hiša besede in za besedo velja, da je kot duh, ko uide iz steklenice, jo težko spraviš nazaj. Zagotovo je ne moreš spraviti z opominom ali kakšnim poslovniškim ukrepom. Ne glede na to ocenjujem, da smo kot Državni zbor opravili dobro in kvalitetno delo, primerljivo s parlamenti drugje po svetu. Še posebej sem ponosen na tisto delo, ki je nekako šlo ob tistem našem rednem delu bodisi na rednih ali izrednih sejah, na primer spremembo poslovnika in vzpostavitev avdiovideo konferenčnega sistema, ki je po svoje unikaten in za katerega dostikrat na kakšnih srečanjih vprašajo tudi predsedniki drugih parlamentov. Ponosen sem tudi na sprejetje etičnega kodeksa. Sicer se marsikdo ob kakšnih razpravah sprašuje, ali deluje ali ne. Moram vam reči, tistim, ki niste seznanjeni s tem, da je po sprejetju etičnega kodeksa sledilo še sprejetje pravilnika, ki smo ga pravzaprav dorekli predsednik in oba, vsi trije podpredsedniki, torej pravilnika, ki narekuje, kako s kodeksom ravnati oziroma kako ravnati s posameznimi pobudami, da se nekdo obravnava po kodeksu. Mi smo se že nekajkrat dobili, obravnavali določene pobude. Če rečem nekoliko figurativno, bi rekel tako: novorojenček je zajokal. Ponosen sem tudi na to, da smo se veliko ukvarjali, pa bi se morali še več, ampak nam je tudi to epidemija preprečevala, s projektom aktivnega državljanstva, s katerim smo stremeli k temu, da bi Državni zbor približali učencem in dijakom, torej da bi ga na dolgi rok usposobili za to, pa tudi vse poslanke in poslance vseh bodočih sklicev, da bi se lahko udeleževali opolnomočeni srečanj z dijaki, učenci in da bi pravzaprav širili in ozaveščali o pomenu parlamentarne demokracije, torej širili besedo in ozaveščali pomen parlamentarne demokracije med študenti, dijaki, učenci. Ponosen sem tudi na to, da smo nekoliko skrajšali seje, smo jih omejili z nekim časom, da smo nenazadnje prvič uporabili naš hišni red in nekim paravojaškim skupinam onemogočili paradiranje po naši hiši. In nenazadnje, kar lahko opažate zadnje čase, prenovili smo spletno stran Državnega zbora, ki čaka tudi prenovitev iskalnika. Jaz bi se na tem zahvalil vsem delavcem Državnega zbora, še posebej gospe Uršuli Zore Tavčar, gospe Moniki Šuligoj, njihovim namestnicam, jaz mislim, da so opravili veliko dela. Kar se tiče današnje razrešitve, lahko povem tole. Jaz mislim, da razlog, ki je naveden, ne more biti in ne sme biti razlog za razrešitev predsednika Državnega zbora. Zavedati se moramo, da koalicija kakršno smo imeli leta 2020, ne obstaja več, da pravzaprav ene stranke, koalicijske pogodbe ni več, to je Desus, da ena stranka premore le še pol poslancev, kot jih je premogla leta 2020, da imamo tudi v Vladi ministre, ki niso člani koalicijskih partneric, vsaj tako zatrjujejo. Torej ta argument, da nekdo izstopi iz koalicijske stranke in mora zapustiti mesto predsednika Državnega zbora, ne vzdrži neke resne presoje. Še posebej ne,ko podpredsednik Vlade javno napoveduje, kdo bo naslednji predsednik Državnega zbora. [[znak za konec razprave]] Jaz mislim, da danes moramo imeti toliko integritete in iz spoštovanja svoje funkcije poskrbeti za to, da smo mi tisti, ki smo osrednje politično in demokratično telo v Republiki Sloveniji, da smo mi tisti, ki volimo vlado – in ne obratno. Naj vas ne obremenjujem z razlogi, zakaj sem izstopil iz koalicijske stranke. Eden izmed tistih, da vlada ignorira zakone, ki jih sprejemamo v tej hiši, naj bo to PKP 7, Zakon o Slovenski tiskovni agenciji, Zakon o državnem tožilstvu. Kot predsednik Državnega zbora nisem mogel tega mirno gledati in prenašati in sem zato potegnil določene konsekvence, tudi če bom moral zaradi tega danes zapustiti funkcijo predsednika Državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želite besedo predstavniki poslanskih skupin? Ugotavljam, da ja. Prosim za prijavo. Po 5 minut je na voljo za vsakega. Prvi dobi besedo dr. Matej Tašner Vatovec. Izvolite.
Najlepša hvala, podpredsednik. Lep pozdrav vsem! Danes je po Ljubljani zaokrožila serija grafitov, serija tako imenovanih stencilov, ki prikazujejo eno podobo, ki jo verjetno poznate vsi. To je Janez Janša v svojih mladih letih z raketometom v roki. In ti grafiti so usmerjeni proti številnim institucijam v tej državi; proti RTV proti različnim ministrstvom, nenazadnje tudi proti Državnemu zboru. Razrešitev oziroma predlog za razrešitev, ki jo obravnavamo danes, je točno tak raketomet, ki je usmerjen v parlament. Je raketomet, ki je usmerjen v hram demokracije. To, kar se danes dogaja, ni nič drugega kot še nek zadnji pohod Janeza Janše k temu, da dobi popoln nadzor tudi nad parlamentom. Naša demokracija je po tem letu vladanja Janeza Janše že precej skrhana in njeno stanje lahko vidimo iz dneva v dan. In tudi po odzivih številnih institucij ne samo v Sloveniji, ampak tudi po Evropi in po svetu je tudi sam ugled te naše demokracije omajan. Tako da to današnje glasovanje o razrešitvi predsednika Državnega zbora Igorja Zorčiča je na nek način glasovanje o tem, ali se bo Državni zbor spremenil v koalicijski glasovalni stroj. Včeraj smo lahko slišali v oddaji Studio City, ne bom tukaj pel hvale Igorju Zorčiču, ampak da je marsikdaj bil na nek način branik tega, kar so bili nameni Janeza Janše ali pa vladajoče koalicije oziroma vladajoče SDS. Da je večkrat uspel vsaj ohraniti določene postopke in ustaviti določene nelegalnosti, ki jih je stranka SDS z Janezom Janšo na čelu želela speljati v Državnem zboru. Spomnite se na razrešitve predsednika Računskega sodišča in podobne zgodbe. Bojim se in mislim, da ta strah ni neutemeljen, da bi z zamenjavo Igorja Zorčiča, z izvolitvijo novega predsednika Državnega zbora iz vrst koalicijskih poslancev, tistih, ki pač še ostajajo, pomenila točno do – degradacijo oziroma dokončno degradacijo Državnega zbora in oster poseg v sam princip delitve oblasti. Kot je dejal že predsednik, Državni zbor je v bistvu najvišja institucija v tej državi. Mi smo zakonodajno telo, mi smo tisti, ki postavljamo vlado, in ne obratno. Vlada je tista, ki bi morala odgovarjati Državnemu zboru. Ne moremo pa tega na žalost reči v tem zadnjem letu. Prepogosto se dogaja, da se Državni zbor izigrava, da se odločitve Državnega zbora izigravajo, in za to, da ohranimo to integriteto, potrebujemo nekoga, ki bo to institucijo obranil. Zato v Levici nasprotujemo temu desantu na Državni zbor, nasprotujemo temu, da bi Janez Janša sprožil sprožilec na tem raketometu in zadel tudi našo institucijo. Dajmo vsi danes razmisliti o tej predpostavki, ne o tem, kdo sestavlja koalicijo, kdo sestavlja opozicijo, ampak predvsem da ohranimo neko integriteto tega visokega zbora. Odgovornost je seveda na čisto vsaki poslanki in poslancu, na tistih, ki so opozicija, pa imajo sklenjene dogovore s koalicijo, na tistih ki so zgodovinsko vedno igrali takšno vlogo, da niso bili jeziček na tehtnici. Na vseh nas, predvsem pa na teh, ki se niso želeli izjasniti, je danes odgovornost. Na koncu bo edino vprašanje to, ali bo Državni zbor še vedno oziroma če bo ostal avtonomna institucija ali pa bomo samo še podaljšek vlade.
Hvala lepa. Besedo ima Aleksander Reberšek v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Igor Zorčič je bil za predsednika Državnega zbora Republike Slovenije izvoljen 5. marca lani, ko se je oblikovala nova koalicija, ki so jo v Državnem zboru sestavljale poslanske skupine SDS, SMC, Nova Slovenija in DeSUS. Izvolitev poslanca Igorja Zorčiča na mesto predsednika Državnega zbora je torej temeljilo na sodelovanju SMC oziroma na njegovem sodelovanju v obstoječi koalicija. 26. marca letos pa se je spremenila sestava koalicijske Poslanske skupine SMC. Dosedanji predsednik Državnega zbora Igor Zorčič je skupaj z dvema drugima poslancema izstopil iz koalicijske Poslanske skupine Stranke modernega centra, nekaj ur nazaj pa je bila ustanovljena nova poslanska skupina nepovezanih poslancev, za katero je jasno, da ne bo del vladne koalicije. V slovenskem parlamentarnem sistemu je povsem običajno, da predsednik Državnega zbora prihaja iz vrst koalicijskih poslancev. Ta običaj je že trdno zasidran v prakso slovenske parlamentarne demokracije. Upoštevajo ga tako levosredinske kot desnosredinske vladne koalicije. Glede na izstop Igorja Zorčiča iz koalicijske poslanske skupine je torej pričakovano, da mesto predsednika Državnega zbora zasede drug poslanec iz vrst koalicijskih poslanskih skupin. Na tem mestu se želim v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije Igorju Zorčiču še iskreno zahvaliti za opravljeno delo ter za korektno sodelovanje v tem zadnjem letu. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Matjaž Han v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik, spoštovani Igor Zorčič, spoštovani kolegice in kolegi! Upam, da se vsi danes tukaj zbrani v tej dvorani, od prvega pa do zadnjega, zavedamo, ne glede na kateri strani smo, da bo današnja seja oziroma ta točka prinesla eno veliko razočaranje med ljudmi. Včasih imam občutek, da se v Državnem zboru dogajajo stvari, ki so tako ali tako zelo odmaknjene od realnosti, od tega, kar je zunaj, med temi našimi stenami pa delamo čisto vse drugo, kot pa da rešujemo probleme ljudi. Koalicija oziroma tisto, kar je še od te koalicije ostalo, se je odločila na preizkušnjo dati zaupanje do aktualnega predsednika Državnega zbora. Nič takšnega, bi lahko rekli, če bi imeli neko normalno politično situacijo. Žal pa nismo v teh okoliščinah. Ta manever, ki je popolnoma legitimen, pa po mojem osebnem mnenju in tudi strankarskem mnenju povsem skregan z realnostjo, s katero se sooča ta moment naša država. Ko smo tik pred tem, da v bistvu zapremo državo s tako imenovanim lockdownom. Če sem še v nedeljo po televiziji spremljal zaskrbljene obraze koalicijskih poslancev in poslank ter predstavnikov vlade, češ, zdaj gre pa zares, sedaj bo treba stisniti zobe, upoštevajoč stroko, da naredi vse, da se epidemija zajezi, smo v torek oziroma danes, le dva dni po tem dogodku, priča povsem neki drugi logiki, ki ne kaže nikakršne zaskrbljenosti za državo in za ljudi, ko bi morala po mojem koalicija stremeti k temu, da se vsaj za čas teh enajstih dni, ko bo država šla v lockdown, odloži to načrtno rušenje drugega človeka države in v bistvu ohrani stabilno vodenje Državnega zbora. Ko bi pričakovali, da se vsa energija usmeri v ohranjanje vsaj še tisto malega, kar je ostalo od zaupanja ljudi. Pa ne! Vladajoča koalicija se je odločila narediti ravno nasprotno. Odločila se je zamajati stabilnost Državnega zbora, in to samo zato, da v bistvu izmeri temperaturo v svojih lastnih vrstah in disciplinira poslanke in poslance in pa nekatere posameznike in nekatere posameznice. Če kaj, spoštovani, bi morala politika v teh dnevih narediti svoj lastni lockdown z enim skupnim ciljem: našo državo in njene ljudi uspešno peljati skozi čiri tega zaprtja s čim manj posledicami. Ljudje ne vedo, kaj bo z varstvom otrok, kako bo z delovnimi mesti po akademiji, kako s preživetjem, ko bodo nekateri morali zopet zapirati svojo dejavnost, to politike ne zanima, je pa na nek način grabi panika preštevanja, kdo je za to koalicijo in kdo za to koalicijo ni. Zato vam predlagam, da se za na enajst dni zaprete vsa opozicija in koalicija v neko svojo sobo in tam preštevate svoje glasove. Socialni demokrati danes ne bomo glasovali za razrešitev predsednika Državnega zbora gospoda Igorja Zorčiča. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine SAB bo predstavil Marko Badelli. Izvolite.
Cenjeni zbor, spoštovani vsi prisotni! V nedeljo nas je bliskovito zadela novica o vnovični zaustavitvi javnega življenja za enajst dni. Naša država bo ponovno zaklenjena. Po priporočilih stroke se pouk seli na daljavo, vrata zapirajo gostinski lokali, vrtci bodo odprti le za nujno varstvo, gibanje je omejeno na regije, maske bodo obvezne na vseh javnih površinah in tako naprej. Povedano preprosteje, Slovenija se je znašla v primežu angleške različice novega koronavirusa, za zamejitev širjenja okužb in zmanjšanja pritiska na bolnišnice pa je država znova pod ključem. V SAB ne oporekamo mnenju epidemiologov in zdravstvene stroke in državljane pozivamo k doslednemu spoštovanju zaščitnih ukrepov. Se pa tudi mi sprašujemo, ali bodo ukrepi zares trajali le enajst dni ali je to zgolj izgovor za podaljševanje, ki mu ne bo videti konca. Če so državljani v prvem valu zaupali vladi in izkazali veliko mero solidarnosti, sta se v drugem valu zaradi vseh znanih dejstev o njih naselili jeza in negotovost. Zaupanje v delu vlade je na izjemno nizki ravni, zato ne preseneča, da se večina državljanov upira vnovičnemu lockdownu. Ljudje imajo preprosto dovolj in so utrujeni od zapovedi, ki se tedensko spreminjajo. Še posebej pretirana, rigorozna in nesmiselna je nočna omejitev gibanja, toda zdaj moramo biti hvaležni, da imamo eno več za delo na polju ali rekreacijo. Ne glede na resnost epidemije in zdravstvene krize, v kateri smo, pa je vlada sunkovito reagirala na petkov izstop štirih poslancev iz vrst SMC in Desusa. Brez čakanja in z namenom utrjevanja koalicijske trdnjave je včeraj prišel predlog o razrešitvi Igorja Zorčiča z mesta predsednika Državnega zbora. Zdaj pa je za to mesto tudi že znan novi kandidat. Vlada torej ni imela časa, da se v poletnem zatišju ustrezno pripravi na drugi val, ni imela časa, da odgovori na stiske v domovih za ostarele in ni imela časa, da pouk organizira v šolah. S kar največjo hitrostjo pa se vrti hladni kadrovski vrtiljak, ki na ključne pozicije v državnih institucijah namešča njihove kadre oziroma zlasti kadre blizu največje koalicijske stranke. Tak primer je Policija, danes smo lahko brali o Pošti Slovenije in tak primer je novi kandidat prvega med poslanci. Da sklenem, kljub poslabšani epidemiološki sliki, predstavniki koalicije vneto skrbijo za svoje stolčke in po principu buldožerja izrivajo vse, ki niso njihovi. Da sta disciplina in utrjevanje koalicijskih vrst še bolj učinkovita, nam kandidat za novega predsednika zbora žuga s predčasnimi volitvami. Zanimivo, ko smo k predčasnim volitvam pozivali v opoziciji, smo ogrožali državo in ovirali boj z epidemijo, zdaj pa enak manever uporablja kar koalicija sama. Zarečenega kruha se največ poje. Zelo dobro vemo, da lahko predčasne volitve sproži le odstop predsednika vlade, ta pa se verjetno nikoli ne bo zgodil. Grožnje z njimi so, če se pošalim, le zgodbe za lahko noč. Spoštovani! Slovenska družba in politika sta po zaslugi marsikaterega vladnega predstavnika polarizirani bolj kot kadarkoli prej. Namesto strpnosti krepite razdor, vršite pritiske na neodvisne inštitucije in netite ideološke spopade. To je daleč od sprave in sodelovanja. Z gotovostjo pa v Poslanski skupini SAB lahko trdimo, da Igor Zorčič ni širil sovražnega govora, ni razpihoval nestrpnosti in se ni spuščal v ideološko merjenje moči. Njegove razrešitve zato ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Marjana Šarca bo predstavil Brane Golubović. Izvolite.
Spoštovani Igor Zorčič, kolegice in kolegi! Skrbi nas, ko podpredsednik Vlade na javnem mediju vehementno pove, da naslednji predsednik Državnega zbora bo Jožef Horvat. Ne reče – v Novi Sloveniji bomo predlagali. On reče – bo. In to je stanje po enem letu. Ta vlada uzurpira vse, ta vlada določa, kdo bo kaj in ta vlada, ko je treba, kaznuje. In Igor Zorčič je kaznovan. Jaz ne bi imel velikih težav, če bi vladna koalicija s 46 podpisi prišla v Državni zbor in predlagala novega predsednika Državnega zbora. Ja, imamo vladno koalicijo, ki ima 46 plus glasov. Ne, vladna koalicija pride s 38 glasovi, in toliko jih ima – prava vladna koalicija, kar je manj od realne prave opozicije. Zato, če bi spoštovali to hišo, če bi vedeli, kaj je delitev oblasti, bi se izvolitev predsednika Državnega zbora v situaciji, ko nihče nima večine, vsaj na papirju, zgodila dogovorno. Pa se ne. Podpredsednik vlade Matej Tonin pove Državnemu zboru, kdo bo predsednik te hiše. In vi to naredite. Kaj pa boste drugega, saj vam je podpredsednik vlade rekel. Kaj bi šele bilo, če bi vam predsednik vlade kaj takega rekel?! Potem niti glasovanja po vsej verjetnosti ne bi imeli. V Listi Marjana Šarca na to ne moremo pristajati na tak način določanja predsednika Državnega zbora. Ne moremo pristajati na to, da imamo občutek, da se trguje za te manjkajoče glasove. To ni prava pot in pri tem mi ne bomo sodelovali. Pri današnjem glasovanju, kolegice in kolegi, ne gre za načela, vrednote, ne gre za program, vsebino. Gre za poslanske stole. Poslanske stole na račun države, državljank in državljanov ter demokratičnih vrednot. Pri tem početju v Listi Marjana Šarca ne bomo sodelovali. Hvala.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo predstavila Janja Sluga. Izvolite.
Spoštovani kolega Zorčič, kolegice in kolegi! Težko bi v imenu novonastale nepovezane poslanske skupine lepše orisala z besedami to, kar se danes dogaja, kot je to storil kolega Zorčič. Težko bi našla tukaj med vami enega samega poslanca, ki bi imel kolegu Zorčiču karkoli očitati v zvezi s slabim vodenjem te hiše. Težko tudi verjamem v dobronamernost današnjega predloga. Neko sklicevanje na tisto, kar je običajno, je naravnost smešno. Zato ker je ravno ta vlada in ta koalicija dokazala, kaj vse ni običajno, pa vseeno zdrži. Tudi to je bilo že danes povedano. Ta vlada in njeno delovanje je že večkrat dokazala, da seveda želi držati vse niti, vse vzvode v svojih rokah. Začelo se je s spremembami poslovnika delovanja Vlade, ki so šli v smeri vmešavanja predsednika vlade in drugih ministrov v resorje njihovih kolegov. Vse to je šlo gladko skozi na Vladi. Nadaljevalo se je s tem, da določeni predlogi, ki so jih posamezna ministrstva predlagala, sploh niso prišli na mize članov Vlade. Nekdo si je uzurpiral pravico, da jih pusti v predalu. Enako se je dogajalo tudi s pritiski na Državni zbor, na njegovega predsednika. Večkrat. Ponavljajoče. Zahteve po sklicevanju sej, zahteve po določeni časovnici, zahteve po nesklicevanju sej in tako dalje in tako dalje. Kolega Zorčič se je temu uspešno upiral. Vse to nakazuje namero, da se z njegovo zamenjavo sprosti tudi ta pot. Da bo ta hiša, ki bi morala biti najvišje telo, iz katere se imenujejo ministri, ki odgovarjajo tej hiši, in ne obratno, postane podrejena, niti ne toliko Vladi kot njenemu predsedniku, ki si je seveda zamislil, da bo s prosto roko še vedno poleg vsega ostalega vodil tudi to. Kdor ceni svojo funkcijo in način, kako je bil na njo izvoljen, mu to lahko prižge vse alarme, razmisli trezno in seveda ugotovi, da česa takega ne more podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Želite besedo še poslanke in poslanci? Vidim, da ja. Vsak po pet minut. Prosim za prijavo. Prijava poteka. Hvala lepa. Prva dobi besedo Tina Heferle. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Če sem čisto korektna, spoštovana koalicija, vam moram priznati, da imate legitimno pravico danes zahtevati razrešitev predsednika Državnega zbora v skladu s poslovnikom, ampak kar me najbolj žalosti pri tem, je, da presojate posameznika, gospoda Igorja Zorčiča, ne po njegovem delu, ne po njegovih kvalitetah ali odlikah, ampak po tem, komu je pripaden in komu ni pripaden. Vaš glavni motiv danes je ta kaznovalna politika, ki si jo privoščite tudi napram inštitucijam, kot je predsednik Državnega zbora. Vsled temu da vam Poslovnik sicer omogoča podajo razloga za razrešitev predsednika Državnega zbora, se vi gladko malo požvižgate na to, da je gospod Zorčič svoje delo opravljal vestno, da je svoje delo opravljal strokovno in korektno tako do ene kot do druge strani. Pri mojem delu je tudi mene prijazno opominjal na morebitne napake, ki sem jih storila. Vedno pa [[…]]
Spoštovana govornica, prosim, za prekinitev. Vljudno prosim poslanke, da ste spoštljive do govornika in da spoštujete Poslovnik. Ali me slišite mogoče? [[oglašanje iz dvorane]] Ali želite, da prekinem sejo morda? [[oglašanje iz dvorane]] Se opravičujem, gospa poslanka, izvolite.
Ja, to se kaže kultura koalicijskih poslank, predvsem gospe Udovč in gospe Irgl, ampak okej, bom poskušala svojo rdečo nit nadaljevati. Gospod Zorčič je bil, kar je najpomembnejše, v zadnjem letu vedno pripravljen zagovarjati stališče in predvsem pozicijo hiše, v kateri smo, Državnega zbora. Močno dvomim, da bi ob katerem koli drugem predsedniku iz koalicijskih vrst bili deležni tega, da bi se tako vestno upiral vsem poizkusom vplivanja s strani Vlade na Državni zbor. Torej z ene veje na drugo vejo oblasti. To, da je gospod Zorčič izstopil iz ene poslanske skupine in pristopil v drugo poslansko skupino, ne predstavlja nobenega poslovniškega pravnoformalnega razloga za to, da ga s funkcije mesta predsednika Državnega zbora razrešite. To je dejstvo, fakt. Treba je povedati, da Poslovnik Državnega zbora samo določa, da je predsednik Državnega zbora postane, kdor dobi zadostno število glasov. Res pa je, da za podpredsednike Državnega zbora pa določa kvoto, in to vsaj enega podpredsednika za opozicijsko stranko. Toliko o tem, da je vaš razlog, ki smo ga prej lahko slišal v stališču Poslanske skupine SDS, opravičljiv, češ, ta menjava poslanske skupine. Če bi bili vi, spoštovana koalicija, korektni, bi delo dosedanjega predsednika Državnega zbora presojali po njegovi kvaliteti in ne po tem, komu je pripaden. Naj še enkrat poudarim, pripadnost nekomu ali nepripadnost vladnemu šefu še ne pomeni opravičljivega razloga, zakaj ga vi s tega mesta danes želite razrešiti. Tukaj me zelo čudi in žalosti predvsem stališče bivših poslanskih kolegov predsednika Zorčiča iz SMC, ko zavoljo tega, da ustrežete velikemu šefu, se strinjate z razrešitvijo, ki nima nobene osnove v okviru tega, kar sem povedala, v okviru dela in prezentacije predsednika Državnega zbora. Današnja razrešitev oziroma predlog razrešitve ni nič drugega kot uzurpacija oziroma prilaščanje te funkcije, funkcije mesta predsednika Državnega zbora s strani Vlade, če želite natančneje, s strani predsednika Vlade in podpredsednikov Vlade, ki so že vnaprej v bistvu napovedali, kdo bo postal predsednik Državnega zbora. In to je popolna podreditev zakonodajne veje oblasti izvršilni veji oblasti, kar se dogaja v zadnjem letu vladanja gospoda Janeza Janše, seveda s podporo velikega koalicijskega glasovalnega stroja. Pri tem glasovalnem stroju pa jim pomaga tako Poslanska skupina DeSUS kot še nekateri drugi, ki bi tudi danes vendarle morali biti na tisti strani, ki ne bi pomenila jezička na tehtnici pri takšni odločitvi. In zdaj, spoštovana koalicija, dovoljujete, da mesto podpredsednika še vedno zaseda poslanec iz Poslanske skupine Desus, ki vemo, da bojda formalno ni v koaliciji, potem ne vidim opravičljivega razloga, zakaj bi samo zaradi izstopa iz Poslanske skupine SMC to očitali predsedniku Državnega zbora gospodu Zorčiču. Tukaj se kaže, kako imate neenaka merila, tukaj se kaže ta vaša tendenca po tem, če pa se ne ukloniš naši volji oziroma volji predsednika vlade, te pa čaka kazen. To je doletelo marsikaterega državljana letos. In to je nenazadnje doletelo tudi predsednika Državnega zbora gospoda Zorčiča. Seveda takšne razrešitve s tako malo vsebinskih razlogov, praktično jih ni, in takšne uzurpacije prilaščanja teh funkcij s strani Vlade danes zagotovo ne bom podprla.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani kolege poslanke in poslanci! Tudi pri meni je ta debata odprla kar nekaj vprašanj in en globlji razmislek. Dejstvo je, da slovenska parlamentarna praksa temelji na tem, da predsednik Državnega zbora prihaja iz koalicijskih strank, in to je dolgoletno dejstvo. Dejstvo je tudi, da je podpredsednik Državnega zbora iz opozicije. Dejstvo je tudi, da so predsedniki delovnih teles uravnoteženi, glede na razmerje koalicije : opozicije in glede na to, koliko poslancev ima poslanska skupina. In če se, bom rekel, dela red pri predsedniku Državnega zbora ali pa poskuša to narediti, potem ga je treba po celi črti. Mi že nekaj mesecev nimamo urejenih mest predsednikov delovnih teles glede na to, ali je stranka v poziciji ali opoziciji, in glede na to, koliko poslancev ima poslanska skupina. Pa to nobenega ne moti že nekaj mesecev. Sedaj je kolega Zorčič pred kratkim izstopil iz Poslanske skupine SMC v skupino neodvisnih poslancev, a glej ga zlomka, od danes na jutri skličemo zadevo, dajmo jo rešiti. Jaz se strinjam, bodimo načelni, ampak bodimo načelni po celi liniji. Ni dobro, da se ena tradicija, ki je vzpostavljena v slovenski parlamentarni praksi, na tak način spodkopava. Ampak treba je začeti delati red po celi liniji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jani Möderndorfer. Izvolite.
V tem mandatu nenavadno veliko predsednikov Državnega zbora razrešujemo oziroma odstopajo. Vendar v tem mandatu se je še kaj drugega zgodilo. Začel bom s tem, da v bistvu tukaj ne gre za našega kolega gospoda Igorja Zorčiča, tukaj gre za institucijo. Izvršna veja oblasti si je najprej želela priboriti pravico, za katero je Ustavno sodišče zelo jasno povedalo, da te pravice nimajo, ko so vršili proračunski nadzor nad porabo denarja v Državnem zboru. Vsi vemo, da to po zakonu lahko dela samo Računsko sodišče. Kasneje si je vsakokratna oblast izvršne veje oblasti zelo jasno priborila pravico, da je odločala o tem, koliko denarja bo lahko Državni zbor porabil. Se pravi drugi poskus. Tretji poskus pa je, da bo izvršna veja oblasti povedala, kdo bo predsednik Državnega zbora. Zato bom rekel tako. Bil sem prepričan in ustrašil sem se, da bo kolega Igor Zorčič odstopil, tako kot sta to naredila prejšnja dva predsednika, gospod Tonin, gospod Židan, in, hvala bogu, tega ni naredil. Jasno je, da sta prejšnja dva predsednika odstopila sama od sebe zato, ker sta vedela, da koalicija sestavlja večino, v prvem primeru pa je šlo za dogovor in obljubo gospoda Tonina, da bo odstopil takoj, ko bo jasno, katera večina bo sestavila koalicijo. V tem primeru bi se pa prvič v zgodovini v 30 letih zgodilo, da bi koalicija, ki ima manj glasov kot opozicija, dobila predsednika Državnega zbora. Manj glasov! Pustite zdaj tiste glasove, na katere računate, da jih kupujete na takšen ali drugačen način oziroma imajo z vami narejene razne sporazume, dogovore ali pa ste jih celo noč masirali, da bodo danes glasovali tako, kot se bodo pač odločili. Nezaslišano je, da gospod Tonin reče, kdo bo predsednik Državnega zbora. Naj odstopi kot minister in naj postane poslanec, pa lahko vsak dan govori, za koga on misli, da bi bilo fajn, če bi bil predsednik Državnega zbora. Spoštovani kolegi in kolegice, res ponavljam še enkrat, mi bomo s takšno potezo dejansko spremenili prakso Državnega zbora in dopustili, da zakonodajna veja oblasti postane samo še en formalizem, katerega bo odločila manjšinska vlada. Če je to to, potem je bolje, da vsi spokamo in gremo, in to na volitve, da bodo volivci povedali, ali se strinjajo s takšnim načinom dela. Jaz mislim, da 90. leta, ko se je pripravljala ustava in spisala in na koncu sprejela, to ni bil namen. Daleč od tega. V tem državnem zboru se odloča o vladi. In ministri, vključno s predsednikom vlade, vsakokratne vlade, te vlade pa še najbolj, pozabljajo in vsakič znova pozabijo, ko so tukaj izvoljeni in se slikajo tukaj pred našimi vrati, da niso oni odločevalci, ampak se morajo navaditi, da je Državni zbor tisti, ki odloča. Imajo pa izvršno oblast, da izpeljujejo in spoštujejo zakon s svojo večino. Kot je bilo na začetku povedano, ta vlada niti ne spoštuje zakonov, ki jih je sama predlagala oziroma jih je ta državni zbor sprejel. Zato je kvečjemu ta vlada prej tista, ki bi morala odstopiti kot pa predsednik Državnega zbora. Koaliciji pa svetujem, da za dobro bodočnosti tega hrama, lepo vas prosim, bodite vsaj gospodje, in to naredite tako, kot se to dela – zberite večino. Če je predsednik vlade rekel, da je konstruktivna nezaupnica ničvredna in navadno norčevanje, ker je samo 39 podpisov, je to, kar ste vi naredili z 38 podpisi, nezaslišano.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Dejan Židan. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani predsednik Državnega zbora, poslanke in poslanci, ostali prisotni, lepo pozdravljeni! Rad bi povedal samo nekaj dejstev. Kot prvo, marsikdo primerja moj odstop pred časom, pred dobrim letom, z odstopom oziroma neodstopom dosedanjega predsednika. Jaz sem prvi, ki moram povedati, da situacija ni primerljiva. Takrat ko je prišlo do oblikovanja nove koalicije, ki je imela po kateremkoli kriteriju večino, sem jaz takoj razumel, da je čas, da odstopim. Ker dolgoletna praksa v tem parlamentu je, ne vedno sicer, ampak dolgoletna, da je predsednik parlamenta iz koalicije. To je čisto vedno praksa. Pogosta in večinska praksa, ne pa vedno, pa je, da je iz druge največje stranke v koaliciji. Razumel sem, da je moja dolžnost kot politika, da to priznam in takoj odstopim. In to sem naredil. Danes je meni povsem jasno, da predsednik gospod Igor Zorčič, če bi se šel matematiko, on v resnici nobenega razloga nima, da odstopi. Kaj pa vidi, ob tem da imamo več vrst opozicije? Imamo eno opozicijo, ki se imenuje tudi KUL opozicija, ki ima 39 glasov. Imamo potem novo skupino poslank in poslancev s 4 glasovi, sicer še ne vem, kje točno so, ampak če se sešteje, je to 43. Pa še dve opozicijski stranki. In imamo koalicijo, ki ji, kakorkoli obračam, znese manj kot 39 glasov, kot jih ima KUL. To je prvo dejstvo. Drugo dejstvo je, da ne boste mislili, da branim gospoda Zorčiča, ker ga zelo cenim. Jaz sem tisti, ki sem bil na predvolilnih soočanjih z gospodom Mirom Cerarjem, gospo Ljudmilo Novak in gospodom Erjavcem. Tam so vsi sveto govorili, da nikoli ne bodo šli v vlado, ki bi jo vodil gospod Janez Janša. Ko so tako govorili, sem jaz dvoje razumel, da ne govorijo o osebi, ker politika ad personam ne sme biti prisotna. Ampak o tipu politike. Vsaj jaz sem mislil, da ne govorijo v svojem imenu, ker tam niso bili povabljeni kot neki posamezniki, ampak v imenu političnih grupacij, ki gredo na volitve. Vsi ti, vse te politične grupacije, vključno z gospodom Igorjem, so se čez čas se odločili drugače. Ampak jaz ne bom tega ocenjeval, zato ker volivke in volivci, ki volijo Socialne demokrate, teh ljudi tako in tako ne bodo volili. To je stvar razprave med temi političnimi strankami pa svojimi volivkami in volivci. Mogoče jim bodo znali razložiti, mogoče pa tudi ne. To je druga stvar. Tretja stvar je, da te grožnje, ki jih dobivajo posamezne poslanke in poslanci, češ, če ne boste glasovali tako, kot mi mislimo, in izvršili desanta nad Državni zbor, bodo pa takoj volitve [[…]]Pa prosim lepo, volitve bi morale biti že pred nekaj meseci. To bi bilo najbolje za to državo. In ne govoriti, da gre za politično stabilnost. Tako nestabilne države, kot jo imamo sedaj, še nikoli nismo imeli. Državo, ker se vrh države upa skregati s predsednikom Amerike, ker obračunava z Evropskim parlamentom, ker obračunava z opozicijo, če ne poskoči, kakor si on želi, z nevladnimi organizacijami, s stroko. To je moja definicija zelo nestabilne države. In predčasne volitve so resna možnost, da pridemo do neke stabilnosti, ki jo nujno potrebujemo. Tako da če bo rezultat, pa ne verjamem, ker vidim s kakšnim veseljem ste na vladi, ste na oblasti, če bi bil rezultat današnjega glasovanja, da bodo predčasne volitve v roku dveh ali treh mesecev, je to nekaj najlepšega, kar se lahko v Sloveniji zgodi, pa se bojim, da kljub vsemu, če danes ta puč proti gospodu predsedniku ne bo realiziran, se ne bodo zgodile. To so samo prazne grožnje, da usmerijo poslance, da pritisnejo pravi gumb oziroma obkrožijo pravo stran glasovnice. Predsednik, prav je, da niste odstopili. Primerno bi bilo, da če ne pride do predčasnih volitev, da se v Državnem zboru dogovorimo kako ob upoštevanju sorazmernosti števila poslank in poslancev poslanskih skupinah primerno voditi parlament do volitev, kadarkoli že bodo. Ker to sedaj, da imamo neko poslansko skupino, ki ima 4 poslance, pa istočasno podpredsednika Državnega zbora, pa dva predsednika odborov, potem imamo pa neko poslansko skupino, ki ima 4 poslance, pa nima čisto nič, to je nevzdržno stanje. Mi se predvsem moramo dogovoriti, kako ta parlament na demokratičen in spoštljiv način pripeljati do volitev, pa bodisi da so izredne ali redne. To pa nam na nek način lahko tudi vi, gospod predsednik, omogočite z razumnim vodenjem nas, ki smo tukaj, do prvih volitev. Garancij [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Besedo ima Vojko Starović. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Naloga predsednika Državnega zbora tega skupa, kjer skupaj sedimo, je, da vodi seje našega zbora nevtralno, da omogoča normalno diskusijo, da vodi celotno sejo v tem smislu, da se ta diskusija odvija na nekem nivoju in da je enakopravna, da ne favorizira nobene skupine. V principu, v skladu z našim poslovnikom, ki je mala ustava, ni treba, da je predsednik Državnega zbora iz vladajoče koalicije. Moji kolegi so že v predhodnih razpravah to jasno povedali, da to sploh ni pravilo, čeprav je bila to praksa in je nekje razumljiva praksa, da zagotovimo bolj enotirno vodenje, da tako rečem. Samo ta praksa je pripeljala to enotirno vodenje do tega, kakor je bilo že poudarjeno, da je vlada zdaj že diktirala parlamentu, in občutka, ko predstavniki vlade in predsednik vlade niti ne odgovarjajo več na vprašanja parlamentarcev, ampak jih gladko zavrnejo, odbijejo in se norca delajo, da še tako rečem. Dejansko je ta prevlada izvršilne oblasti nad najvišjo zakonodajno oblastjo postala v zadnjem času evidentna. Moje mišljenje je, čeprav moram povedati, da nisem nikakor na strani Zorčiča, ker nas je tudi večkrat ostro zavrnil in zaustavil, vodil neko svojo zadevo, ni poslušal naše usmeritve, ampak moram reči, da ko je prišel on za mizo, ko je vodil, je bilo pravo olajšanje v primerjavi s tistim, ki je iz vladajoče stranke. Tam so pa nastale prekinitve, prepiri, odvzemanje glasu, napadalnost, ostrost in dialog je v tem parlamentu padel na nulo. Tako da jaz ne bi pozdravljal te smeri in te intence, v katero gremo, zato bom glasoval proti razrešitvi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Ustava je zelo jasna. Vlada odgovarja državnemu zboru, 110. člen, kar velja za katerokoli vlado. V 114. členu Ustave je opredeljeno, kaj so naloge vlade in predsednika vlade. V nobenem zakonu ni opredeljeno, da bi Državnemu zboru izvršilna veja oblasti nastavljala predsednika ali predsednico. Sam osebno mislim, da bi morali iti v spremembe in bi predsednico ali predsednika Državnega zbora volili s 60 glasovi. Ker je to prvi med devetdesetimi, ki skrbimo za ustavnost. Mi trenutno živimo neki čas majhnosti, živimo neki čas stopnjujoče se primitivnosti, živimo neki čas opitosti z oblastjo, ki je že debelo prešla v ošabnost, to je se najlepše videlo pri prof. dr. Simonitiju, živimo neki čas, ko je že enoumje začelo prehajati v nevarno neumnost, kar se je zelo jasno videlo pri nenaročilu vakcin. In za to smo soodgovorni vsi mi, vseh nas 90, tako imenovani puškometalci kot tisti, ki ste rekli, da greste naredit nekaj dobrega za Slovenijo, kot tudi tisti vmes, SNS, Levica, recimo. Vsi mi smo za to odgovorni. Mi smo se znašli v nekem položaju, ki bi mu v Sarajevu rekli ćorsokak, v Mariboru pa da smo v buli. Jaz ne bom zdaj pozival, gremo na volitve, ne gremo na volitve in tako naprej. Imamo formalno neko manjšinsko vlado, ki ima 38 rok ali glasov, imamo ustavno opozicijo, ki ima 39 glasov, imamo štiri, ki se morajo še odločiti, imamo predstavnika narodne skupnosti, ki se jih rine v neko vlogo, kjer običajno niso, čeprav se je včasih tudi to dogajalo in imamo neko skupino, za katero je cenik objavljal Janša, ko je bil v opoziciji. In to je neko stanje, ki ga dejansko imamo. Minimalno, kar bi pričakoval, je, da pridete s 46 podpisi in se potem pogovarjamo naprej. Če se pogovarjamo o stanju, v katerem smo, jaz sem prej za šalo rekel, pa v bistvu resno mislim, koga bi hotel videti za novega predsednika ali predsednico Državnega zbora. Tega možakarja, ki sedi na moji levi, kolega Predraga Bakovića, ki je najbolj umirjen, najbolj resen med nami, pa tudi v prejšnjem poklicnem življenju so ga modre lučke tokrat furale okrog, da mu to ne bo stopilo v glavo, kar se žal prevečkrat zgodi. Veste, v resnih parlamentih moraš dva mandata sedeti v parlamentu, da se nekaj naučiš. To so besede ene strokovne sodelavke iz te bajte s 30 let staža tukaj. Mi imamo tudi tukaj težavo. Predsednik ali predsednica Državnega zbora mora biti nekdo, ki mu to res ni treba, ki mu res ne bodo lučke nič pomenile, ker se bo res pokakal na vse, ki ga bodo hoteli zvijati, ne glede, ali je to Janez ali je Franc Trček ali Miha Kordiš kot bodoči predsednik vlade, če bo kdaj. Ker mora biti prvi skrbnik ali skrbnica ustavnosti. Mene v bistvu žalosti prekmurski kolega. Če hočeš ostati resen poslanec v mojih očeh, bi moral to nespodobno povabilo zavrniti. S tem bi NSi mogoče trasiral neko pot v neko bodočo veliko koalicijo, ki jo verjetno potrebujemo, da enkrat zakopljemo ta kulturni boj, ki ga vlečemo od 80. let 19. stoletja. Ampak se bojim, da se to žal ne bo zgodilo. Glede tega, kar je naš Matjaž govoril, prometna dovoljenja bodo podaljšana do 9. maja. Nobena voda ne gori in zdravo bi bilo, da gremo tudi mi in tudi vlada v ducatni lockdown, da malo usmerimo lopto, kot se reče v nogometu, da se malo umirijo hormoni pa še kaj, in potem po prvomajskih pa bi lahko izvedli vso to retumbacijo, o kateri so nekateri govorili. Ampak, seveda, zdaj smo mi pri koritu. Veste, na srečo prihajam iz družine z dolgoživimi ženskami. V sto letih je to ljudstvo preživelo marsikaj, bomo tudi to Janšo preživeli, ne se bati. Nekateri boste pa vrečko na glavi nosili. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Nataša Sukič. Izvolite.
Hvala lepa. Ko gledaš to žalostno podobno tega državnega zbora, kjer so že zdavnaj vsa razmerja v odborih, v komisijah porušena, imamo tukaj koalicijo, ki šteje 38 glasov, ampak ta koalicija ima premierja, ki se igra igrico potapljanja ladjic. Danes razstreli ta družbeni podsistem, to avtonomno institucijo, izvede desant na NPU, izvede desant na regulatorje, vseeno mu je, ne imenuje državni tožilcev, zadržuje oziroma si izmišljuje nove pogoje za imenovanje delegiranih evropskih tožilcev post festum, skratka, imamo premierja, ki ne spoštuje niti ločenosti različnih vej oblasti, ki se vmešava v sodno vejo oblasti in danes se vmešava tudi v zakonodajno vejo oblasti. Kje pa piše, da bi moral biti predsednik Državnega zbora dejansko član koalicije, ki šteje formalno 38 glasov? Kot rečeno, in to so povedali že vsi pred mano, 46 glasov, če bi vi vložili s 46 glasovi, potem je to popolnoma druga zgodba. To, kar se danes dogaja, je pa farsa. Ampak naš premier si domišlja, da lahko raztorpedira vse, lahko si privošči, da pozove celo vodjo skupine Evropskega parlamenta za spremljanje spoštovanja demokracije Sophie in 't Veld k odstopu. On si pač to domišlja. Ta človek si dejansko to domišlja. Ampak tukaj imamo Državni zbor, spoštovane in spoštovani. Državni zbor bi moral imeti neko svojo osnovno integriteto. Poslanke in poslanci smo izvoljenci ljudstva. Nas ni sem postavil Janez Janša. Tudi ni naša dolžnost, da sledimo temu, kar se je zamislil Janez Janša. Naša dolžnost je, da branimo ugled te institucije, integriteto te institucije. Dejstvo je, spoštovana manjšinska koalicija, vi imate formalno 38 glasov. Vse drugo je bodisi trgovina bodisi izsiljevanje s predčasnimi volitvami, ki vemo, da jih ne bo, kajti Janez Janša se oblasti oklepa na vse kriplje. Če ne bi bilo tako, bi Janez Janša bil tisti, ki bi z 38 glasovi v koaliciji odstopil. V vsaki normalni demokraciji bi se to zgodilo, ampak Janez Janša seveda ne bo odstopil. Janez Janša bo samo grozil tistim, ki so morda prestrašeni in se bojijo predčasnih volitev, da bodo predčasne volitve. Ne bo jih, spoštovane in spoštovani, dokler bo Janez Janša imel občutek, da lahko vlada. In tukaj, sramota v tem Državnem zboru, bi – kaj? Se podredili vsi skupaj Janezu Janši. Mislim, da to ni pravi način. Mislim, da je Državni zbor – govorimo o zakonodajni veji oblasti, o tistih, ki nastavljamo ministre in ki smo navsezadnje potrdili Janeza Janšo. Danes bi Janeza Janšo verjetno zelo težko še potrdili v tej konstelaciji. Sprašujem se, koliko demokracije pravzaprav sploh še ostaja. Namesto da bi popravili porušena razmerja v odborih in komisijah, kjer je popolni kaos, kjer sploh ni več pravega odraza stanja stvari, vse je popolnoma zmešano, se vi lotevate zamenjave predsednika Državnega zbora, ker si je tako zamislil Janez Janša. Seveda bom glasovala proti.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi, vljudno vas prosim, da bodite spoštljivi. Če želite, pa lahko tudi sejo prekinemo pa bomo nadaljevali, ko se boste malo ohladili. [[nemir v dvorani]] Lepo prosim, da bodite spoštljivi in ne motite govornika, ko govori. Hvala lepa. Besedo ima mag. Branislav Rajić. Izvolite.
Hvala lepa. Dober večer! Danes živimo v razmerah, na katere nikakor ne moremo biti ponosni predvsem zaradi prevlade politike, ki javno in z manj iskrenosti kliče k enotnosti in sodelovanju, v resnici pa dela vse, da se delitve, konflikti in nasprotja v družbi poglabljajo in se ustvarja vzdušje, v katerem so ozki strankarski interesi nad interesi državljanov. Danes je Slovenija v situaciji, v kateri se zaradi teh interesov ignorira naša zakonodaja, prihaja do neizvajanja zakonov in so ogroženi temelji demokratične države, med katere sodita delitev oblasti in svoboda medijev. Igor Zorčič se tega zaveda, zato ni sedel križem rok. To spoznanje je bilo zanj alarm, po katerem se je skupaj z nekaj sodelavci odločil, da ne more več podpirati te politike in sodelovati z njenimi izvajalci. Nobena funkcija, zasebna in javna korist ne odtehtajo nevarnosti stanja, ki ga tako neodgovorno politično ravnanje povzroča. O povsem arbitrarnem in nedemokratičnem političnem vzdušju zelo zgovorno priča dejstvo, da podpredsednik izvršne oblasti javno govori o tem, kdo bo predsednik zakonodajnega organa. Njegova dikcija, drža pa še bolj, sta bili tako zgovorni, da brez vsakršnega dvoma imamo jasno sporočilo. O vsem se odloča v kabinetu Vlade. Institucije so izgleda samo zato, da zagotavljajo privid demokracije. Zato sprememba agregatnega stanja v eni stranki ni razlog za odpoklic podpredsednika Državnega zbora in zato je sprememba agregatnega stanja v drugi poslanski skupini razlog zaodpoklic predsednika Državnega zbora. Izredne okoliščine dela ne morejo upravičiti ravnanj v škodo večine, ki škodujejo ugledu države. S to zavestjo je tudi kot prvi med poslanci neprenehoma opozarjal Igor Zorčič na morebitne pomanjkljivosti. Nenazadnje globoko eskalirano osebno in politično nestrinjanje z opcijo, katere del je bil, ga je pripeljalo do današnjega trenutka. In ta današnji trenutek je trenutek zgodovinske resnice in demokratične odločitve, ali ohraniti glavno varovalo parlamentarne demokracije ali poklekniti pred diktatom in iz parlamenta narediti režiran in kontroliran resničnostni šov. Če bo moral iti, bo odšel z dvignjeno glavo – to povem, ker ga poznam – in z zelo dobrimi razlogi za to. Ampak tisti, ki bo kot njegov naslednik naročil izobešanje slike Igorja Zorčiča v galeriji bivših predsednikov, se bo moral prekleto dobro potruditi, da ohrani standard vodenja Državnega zbora. Kako mu bo to uspelo v ozračju brezpogojne ubogljivosti, lahko ve le sam bog. Hvala.
Hvala lepa. Prvi krog razpravljavcev smo izčrpali. Sprašujem, če želi še kdo razpravljati. Ugotavljam, da ja. Prosim za prijavo. Prijava teče. Prvi ima besedo Nik Prebil. Izvolite.
Najlepša hvala, spoštovani podpredsednik. Kolegice in kolegi! To danes ni dogovor koalicije, niti ni pokazatelj nekih razmerij moči v tem državnem zboru. To je zgolj in samo želja po nadvladi in želja po moči. Preden nadaljujem, bi vseeno izkoristil to priložnost in se zahvalil predsedniku Igorju Zorčiču za njegov posluh in sodelovanje, za razumevanje pomena Državnega zbora kot najvišje institucije v državi in njenega ugleda znotraj in zunaj v tujini. Nenazadnje je predsednik bil in je še vedno neka ločnica med utišanjem poslancev, ki smo jim priča tudi v Državnem zboru, in med tistim, kar je neka normaliteta za delovanje parlamenta. 38 glasov je tista realnost, ki jo ta koalicija danes ima. Vsak glas nad tem je glas obupancev, poslancev, ki so svoje volivce izdali že leto dni nazaj, in glas tistih, ki jih bo še nekaj časa sram stopiti pred ljudi. Videli smo že večkrat, kako ponižujoč odnos ima vlada do tega parlamenta, do parlamenta, ki je to vlado postavil. In parlament je nad to vlado, kolegice in kolegi. Ignoranca do zakonodaje, ki je bila sprejeta v imenu ljudstva, je ignoranca do naroda. Veste, parlament ni last vlade, še manj last enega človeka, Janeza Janše, parlament je last ljudi. Izvoljeni poslanke in poslanci v tem državnem zboru predstavljamo državljanke in državljane. In akcij, kot je ta, tega trgovanja, ki ga v bistvu počnete, in sklicevanje na nekaj, kar počnete pravzaprav sami, namreč imate člana Vlade, ki ni član koalicije, imate podpredsednika Državnega zbora, ki ni član koalicije, je dvoličnost brez primere. Temu načinu jaz ostro nasprotujem. Do tega parlamenta v koaliciji nimate nikakršnega spoštovanja, in to je pravzaprav tisto, kar me najbolj moti, in tisto, kar me tudi boli. Ker to je ustanova, ki je po mojem pojem državnosti. Rušenje funkcije predsednika na ta način je tudi rušenje državnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Danijel Krivec. Izvolite.
Hvala za besedo. Sem pričakoval, da bo zadeva bolj umirjena in da bo gospod Zorčič nekako spoštoval neka pravila, ki so v tej hiši veljala od prej. Ampak glede na to, da se ni zgodilo, moramo vseeno reči, da v nobenem našem stališču nismo očitali gospodu Zorčiču slabega dela ali karkoli, kar ste vi zdaj v razpravah ves čas ponavljali. Ne smemo pozabiti, da ste vi gospoda Zorčiča takrat, ko smo ga predlagali za kandidata, gladko negirali in mu očitali marsikaj, najmanj izdajstvo, pa še kaj več, zdaj pa govorite o tem, kako je bil najboljši in brez njega ne morete živeti. LMŠ je takrat izjavljal, da ga v nobenem primeru ne more podpreti za predsednika Državnega zbora, pa je bil že dolgo časa poslanec in vaš kolega, zdaj se pa sprenevedate, pa govorite o nekih drugih stvareh. Tudi kolega Zorčič pravi, da nesodelovanje v koaliciji ne bi smel biti razlog za razrešitev predsednika Državnega zbora. Pa je tudi on takrat, ko je bil predsednik Državnega zbora takrat naš kolega Matej Tonin, podpisal predlog za razrešitev. Tudi takrat smo vsi govoril, da je Matej Tonin dober predsednik Državnega zbora in da to ni problem. Saj noben tega od nas ni problematiziral. Vsi se zavedamo, da v Državnem zboru koalicija postavlja predsednika Državnega zbora. To dejstvo je veljalo in upam, da bo tudi za naprej, ker če ne, bomo imeli anarhijo. Zdaj se pa vsi sprenevedate, da očitamo Zorčiča in ga rušimo na nek nedemokratičen način, da to ni nobena praksa, da iščemo neke čarovnice in tako naprej. Saj ni res! Gospod Zorčič se je odločil v nekem trenutku, da prestopi izven koalicije, in to je vsekakor zadosten razlog, da se gre v primeren postopek. In to je ta postopek, ki ga imamo pred sabo. Zato da ne obremenjujemo Državnega zbora, poslancev, z nekimi dodatnimi izrednimi sejami, smo to dosti elegantno speljali takrat, ko so bile zadeve jasne. Vi se pa zdaj poskušate sprenevedati, da mu očitamo marsikaj. Nič mu ne očitamo. Tako se je v nekem trenutku odločil in to naredil. Očitate, da smo z 38 glasovi zadevo vložili. Vi ste pol leta zbirali glasove za to, da bi vložil mandatarja za novo vlado in na koncu ste to vložil z 10 glasovi. Ali vam to kaj pove? Tudi prejšnji predsednik vlade ni imel večinske podpore v smislu podpisov, ampak takrat je Levica kot nekoalicijska stranka to podpirala, pa tudi noben ni od nas problematiziral, da ste vložili predlog brez zadostnega števila podpisov. Tako da malo si poglejte za nazaj, kakšno ogledalo postavite, pa razpravljajte. Še enkrat, nihče nikomur nič ne očita. Gre se za neka pravila, ki veljajo in ki jih je treba spoštovati. Tisti, ki ste dlje časa poslanci, se tega zavedate, zato me žalosti, da nekateri tako po domače razpravljate in govorite o nekih novih praksah v tem državnem zboru. In nihče ne bo odločil namesto nas. Tudi gospod Tonin, ki je v izjavi povedal, vprašan je bil, ali bo to Matej Tonin ali bo to Zdravko Počivalšek. In je povedal, da predlog bo za Mateja Tonina. Vi zdaj to problematizirate. V kakšnem smislu? Saj ga ne postavlja on. Saj ga mi izglasujemo in ga bomo predlagali, ko bo kolega Zorčič razrešen. Veliko besed gre v smer, ki ne drži, in trgovanja z glasovi, ki je bilo omenjeno. Še enkrat: kdo je trgoval z glasovi, ko ste poskušali gospoda Erjavca postaviti za mandatarja? 3, 4 mesece ste hodili, kupovali in iskali dodatne glasove, zdaj pa nam očitate. Mi smo se pač odločili v trenutku, ko so bile stvari jasne, nismo nič kalkulirali. Toliko glasov imamo in s tem smo vložili. In s tem ni nič narobe, odločate pa vi oziroma mi vsi v nadaljevanju. In s tem ni nič narobe. Ne vem, zakaj problematizirajte postopek, ki je legalen, legitimen, predpisan, dogovorjen, če hočete, in ima neko prakso iz preteklosti. Zdaj pljuvate po vsem, kar je v tem državnem zboru na nek način vpeljano in sveto. To je neumnost. Kdo ga bo podprl, kdo ga ne bo, to je druga stvar. Ampak ne se ukvarjati s tem, da je to kakorkoli narobe in da nam nekdo nekaj posiljuje. Manjšinska vlada je bila tudi v prejšnjem sestavu, pa nismo nikoli problematizirali tega, kdo je kaj vložil, s kakšnimi glasovi. Stvar se vedno pretehta na glasovanju in tako bo tudi danes. Kar se mene tiče, jaz sem tudi kolegu Zorčiču jasno povedal, da, hvala za vse opravljeno in srečno na novi poti.
Hvala lepa. Tina Heferle ima besedo, replika. Izvolite.
Seveda imam repliko, ker me gospod Krivec ni razumel, ko sem razpravljala in govorila, da prav to je težava, ker gospodu Zorčiču, predsedniku Državnega zbora, ne očitate čisto nič. Čisto nič, samo to mu očitate, da je izstopil iz koalicijske poslanske skupine. Jaz sem v svoji razpravi zelo jasno povedala, poslovnik nikjer ne določa pogoja, da je predsednik Državnega zbora član katerekoli koalicijske poslanske skupine. To vi, gospod Krivec, veste in ni res, da zdaj mi, ko danes razpravljamo, ne moremo živeti brez gospoda Zorčiča. Ampak s svojega stališča pa lahko povem, zelo težko živim pa s tem, ko gledam vas, spoštovani kolegi iz koalicije, kako uzurpirate zakonodajno oblast preko izvršilne veje oblasti. Preko vašega predsednika si podrejate zakonodajno oblast, Državni zbor, podrejate si Državni zbor preko podpredsednika, ki kar določa, kdo bo novi predsednik Državnega zbora, ko pa vendarle volimo predsednika v tej hiši poslanci, ne predstavniki Vlade. In o tem sem jaz razpravljala, gospod Krivec. Tukaj je moja replika, tukaj me niste razumeli. Ne problematiziramo legitimnosti tega postopka danes, problematiziramo pa razloge zanj, problematiziramo pa, kot sem že omenila, vmešavanje izvršilne veje oblasti v zakonodajno vejo oblasti preko podpredsednikov Vlade in preko predsednika Vlade. In to je tisto, kar si vi danes dovolite, kar vi danes ustvarjate v tej državi: oblast enega človeka, bodisi izvršilna, bodisi zakonodajna. In tukaj je težava današnje razrešitve. O tem sem jaz razpravljala, pa me očitno niste razumeli, nihče vam ne očita, da vi očitate karkoli gospodu predsedniku Državnega zbora. V tem je težava. Prav v tem je težava, ker mu nič ne očitate.
Repliko ima Nataša Sukič. Izvolite.
Spoštovani! Glejte, vi danes želite uveljaviti nenapisano pravilo, da predsednik Državnega zbora prihaja iz druge najmočnejše koalicijske stranke. Po drugi strani vas pa ne skrbi, da imamo popolnoma razrušena razmerja v odborih in v komisijah. Seveda ne, ker preko tega se dogaja uzurpacija, preko takšnih [[…]]
Spoštovana gospa poslanka, povejte, komu replicirate. Držite se vsebine.
Repliciram vodji Poslanske skupine SDS.
To ni replika.
Ja, je.
Ne, ko govorite o strukturi in sestavi odborov Državnega zbora.
Kakorkoli, narobe je razumel naša izvajanja in zato sem mu replicirala, da mu pojasnim, za kaj gre tukaj in kaj so tisti očitki, zakaj se meni vsaj zdi to danes nepotrebno in nedemokratično.
Hvala lepa. Besedo ima Gregor Perič. Izvolite.
Hvala lepa. Lep pozdrav! Jaz spoštujem kolega Zorčiča kot poslanca in spoštujem tudi njegovo delo v vlogi predsednika Državnega zbora. Mislim, da noben danes ni pripominjal česarkoli, kakršnekoli vsebinske težave, problema, zapleta, slabe izkušnje, ki bi ga v tem času, ko sedi na funkciji predsednika Državnega zbora, kdorkoli z njim imel. Mislim, da nisem slišal nobene pripombe v tem smislu v tem času. Osebno tudi obžalujem, da smo se znašli v situaciji, ker so politične razmere in razmerje tudi v Državnem zboru takšne, kakršne so, da nam povzročajo več težav, kot nam olajšajo delo tukaj notri. Tudi sami gremo po tej poti, da si še dodatno delamo težave. Kar bi rad izpostavil, je, da je še dobro leto nazaj veljalo za višek neke demokratičnosti, če imamo manjšinsko vlado, da je treba ta razmerja gojiti in vložiti ogromno energije in usklajevanja. Danes slišim s strani tistih, ki ste tisti čas to govorili, da manjšinska vlada več ni tisto in je treba iti avtomatsko kar na volitve, ker ni zadosti glasov. Že tukaj je vse skupaj precej neobičajno in čudno. Pa v končni fazi, če govorimo, da je ta vlada manjšinska, tudi takrat, ko je bil še predsednik Državnega zbora mag. Tonin, bi lahko ostal tam, pa bi lahko uveljavili ta standard, o katerem danes govorimo oziroma ki bi ga radi danes vpeljali kot neko novo kakovost delovanja oziroma vzpostavljanja razmerja med državnim zborom in vlado. Torej, če imamo formalno manjšinsko vlado, potem mora opozicija imeti svojega predsednika Državnega zbora. Tako jaz danes tukaj razumem. Dajte me popraviti, če se motim, ampak jaz sem to s strani številnih od vas razumel. Ta postopek, ki danes teče, ni ocena kolega Zorčiča, ali je bil dober ali je bil slab predsednik Državnega zbora, ampak je posledica oziroma je rezultat nekih drugačnih političnih razmerij, neke drugačne večine. Večine postavljajo predsednike državnega zbora, večina ga bo danes tudi odstavila, ali pa ga morda ne bo odstavila, in neka druga večina bo postavila drugega predsednika državnega zbora. To je neka praksa, ki je nismo uveljavili v tej vladi ne v prejšnji vladi, ampak je nek standard, ki smo ga uveljavili že pred časom in velja ne samo v Sloveniji, ampak še marsikje drugje. Saj mi smo lahko prvi in ga spremenimo. Mi se lahko tudi odločimo, da bo koalicija imela predsednika Državnega zbora, pa bo imela opozicija predsednika Vlade, če mislimo, da bi taka rešitev lahko funkcionirala. Ampak jaz mislim, da ne. In ti standardi verjetno nekaj pomenijo, verjetno so preverjeni, verjetno imajo neko logiko za sabo, verjetno mora biti neka sinergija med predsednikom Vlade in predsednikom Državnega zbora. Verjetno so neke zavore in ravnotežja, verjetno imamo z razlogom sodišča, verjetno imamo z razlogom Ustavno sodišče. Pa si nismo mi to izmislili, pa ni to naša dediščina izpred zadnjih 30 let, odkar imamo samostojno državo. To so leta in leta, stoletja razvoja neke demokratične note oziroma demokratičnih režimov. Mi bi danes to radi očitno spremenili oziroma postavili na glavo. Kot rečeno, to danes ni ocena dela predsednika Državnega zbora Igorja Zorčiča. To je posledica oziroma praksa nekih drugačnih, spremenjenih razmerij oziroma nekih drugačnih večin. Saj vlada ne predlaga njenega umika, poslanci smo to naredili. Dajmo, prosim, spoštovati te standarde, ki jih nismo mi postavljali, ampak so jih postavili številni pred nami, če želimo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želite repliko? Izvolite, dr. Trček.
Hvala za besedo. Prvič, večina pomeni v slovenskem državnem zboru 46 ali več, to je 46 podpisov. Drugič, nisem omenjal predčasnih volitev, kolega Perič. Tretjič, v najstarejši demokraciji na svetu, San Marino, vlado skupaj postavita koalicija in opozicija. Četrtič, v Švicarski konfederaciji se predsednik vlade rotira vsako leto. Prakse so zelo različne. Malo obče razgledanosti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Lidija Divjak Mirnik. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednik. Kolega Perič je rekel standarde imamo, nismo jih mi postavili, dajmo jih spoštovati. Jaz se s tem popolnoma strinjam, kolega Perič, ampak malce pa imate težavo. Pri odborih se pa vam čisto nič ne mudi teh standardov spoštovati. Ampak okej, pustimo stati, bi rekli Primorci. V slovenski ustavi zaenkrat še vedno piše, vsaj tako se meni zdi, gospod Trček me bo popravil, če se motim, da zaenkrat še imamo dve ločeni oblasti, to sta zakonodajna in izvršilna. Tako bi naj bilo, tako pravijo. Pa cerkev bi naj tudi bila ločena od te države, tako piše v ustavi. Kje pa smo dejansko? Stanje v tej državi je očitno malce drugačno, kot piše v ustavi. In to je narobe, da se razumemo, že v startu. To je narobe. Trenutno imamo neko tako čudno stanje, bolestno željo za vladanje, bolestno željo za maščevanje, za vse za nazaj, za vseh 30 let nazaj, ko so se nekomu dogajale ne vem kakšne krivice. In kdo bo vse to plačal? Še tisti, ki se še niti rodili niso. To je problem. Sploh ne gre za Igorja Zorčiča. Gre za branjenje te institucije, v kateri sedimo. Jaz prvi mandat, nekateri pa že celo pet mandatov. Za to gre. Za osnovno maniro, da Državni zbor sploh obstane. Za to gre. Ker to, kar se greste, je navadna uzorpacija. Konec. Pika. Lahko vi govorite tukaj kar hočete, lahko vaši troli pišejo, kar hočejo, lahko napadajo, kakor hočejo, to so pač fakti. Če so vam všeč ali ne. Pa veste za kaj gre? Gre se za to, da imamo v Sloveniji v tem trenutku tako velik konflikt v državi, da sploh ne vem, kako ga je možno preseči. In kdo to povzroča? Vprašanje za kvizkota ali milijon dolarjev? Ne, ni. Ve se točno, kdo to povzroča. Ve se točno, na kakšen način delujete, in ve se točno, kaj tej državi s tem povzročate. In ne, nismo vsi isti. Ker jaz ne želim biti ista koprivam, niti ne želim biti ista vsem tistim, ki pišejo takšne svinjarije, da se ti obrača želodec, ko jih bereš. Ne želim biti ista in nisem in nikoli ne bom. Vse, ki upajo povedati kaj drugače, kot misli veliki vodja, vse, ki upajo povedati bilo kaj, kar ni všeč velikemu vodju, se odreže. Primer, tisoč jih je, sploh jih ne bom razlagala. In to, da se v tej državi več ne upa niti povedati, kaj ljudje mislijo, da ministri ne smejo hoditi niti na intervjuje, da ne smejo dajati nobenih izjav – ja, kaj pa je to potem drugega, kot avtokratsko vodenje te države? V zgodovini se je še marsikaj dogajalo in če bi se kaj Slovenci naučili iz zgodovine, se to seveda ne bi smelo dogajati. Pa se žal dogaja, in to v 21. stoletju. Ta parlament seveda ni last niti predsednika vlade, niti članov vlade, niti nobenega drugega, ker bi naj bil samostojen. Jaz sama se z Igorjem Zorčičem marsikdaj nisem strinjala in sem mu to tudi povedala, pa vendar je treba povedati, da je on svoje stvari korektno oddelal. Danes v resnici in pri tej celi zgodbi, spoštovane kolegice in kolegi iz vladajoče koalicije, in vsi tisti, ki ste zraven, gre preprosto za vaše stolčke. Ker vas je enostavno strah, da boste izgubili privilegije in ker vas je strah, da bi šli na volitve. Jaz upam, da vsi tisti, ki to počnete in ki to podpirate, mirno spite in boste lahko svojim vnukom in svojim otrokom pogledali v oči pa jim povedali, na kateri strani zgodovine ste bili in kaj ste počeli takrat, ko bi morali braniti demokracijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi morda še kdo besedo? Ugotavljam, da ne. [[oglašanje iz dvorane]] Postopkovno gospod Golubović, izvolite.
Hvala lepa. V skladu z drugim odstavkom 65.c člena v LMŠ napovedujemo obstrukcijo. Naj to še obrazložim. Predsednik Državnega zbora je predstavnik vseh poslank in poslancev, je prvi med enakimi. Če nevladna koalicija, neprava opozicija nimata večine 46 glasov, se mora predsednik Državnega zbora razrešiti in na novo izvoliti dogovorno. S tem bi pokazali, da ta državni zbor še sledi neki normalnosti, ne pa podreditvi. Spomnite se, prvega predsednika Državnega zbora smo izvolili dogovorno in dobil je veliko število glasov. Mislim, da je bila več kot dvotretjinska. In to bi morali storiti tudi danes. Ampak ne, manjšinska vladna koalicija z 38 podpisi poslank in poslancev gre razreševat predsednika Državnega zbora in na zelo čuden način pridobiva osem manjkajočih glasov s trgovanjem, tudi izsiljevanjem oziroma grožnjo po predčasnih volitvah, ki jo je izrekel tudi kandidat za novega predsednika Državnega zbora. Zato, kot smo že povedali v stališču v LMŠ, pri tej šaragi, pri tej uzurpaciji, degradaciji Državnega zbora ne moremo sodelovati in bomo glasovanje obstruirali. Hvala.
Hvala lepa. Postopkovno, Matjaž Han.
Hvala lepa. Na podlagi 65. člena, drugega odstavka, napovedujem, da bomo Socialni demokrati glasovanje o tej točki, naslednji točki obstruirali, če bo prišlo do nje. To, kar sem prej pri stališču poslanske skupine povedal, mi si v tem državnem zboru talamo, dajemo neke funkcije, nekateri želijo funkcije na vsak način obdržati, ljudje pa imajo vsak dan več težav. Slišali smo, kaj se je dogajalo nekaj minut pred tem pred Državnim zborom. In teh situacij bo žal vsak dan več. Ljudje so v izgubljenem položaju. Nekateri pa v tem državnem zboru in tukaj za razliko od, jaz SDS moram reči, da ne zamerim, nekaterim drugim poslanskim skupinam pa zamerim, da zaradi svojih funkcij to koalicijo, ki v bistvu ni več večinska, držijo na nek način pri življenju. Z današnjo obstrukcijo bomo dokazali, da si bo morala naslednja koalicija izglasovati, najprej razrešiti, potem pa izglasovati novega predsednika. Kdorkoli bo že nov predsednik, če bo, jaz upam, da bo od jutri naprej ali pa da bo takoj začel v tem Državnem zboru delati nek red, kaj je koalicija in kaj je opozicija. Ker nekateri več ne bodo mogli sedeti na dveh stolčkih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Luka Mesec, sprašujem glede obstrukcije, lahko samo vodja poslanske skupine. Odločite se. Samo vodja poslanske skupine. Besedo ima Matej Tašner Vatovec. Izvolite.
Hvala, podpredsednik. V skladu z drugim odstavkom 65. člena napovedujem odsotnost vseh poslank in poslancev Poslanske skupine Levica pri tej točki dnevnega reda. Razlog je preprost. Kot sem že povedal v stališču, smo priča popolni demontaži ne samo te institucije, ampak države. Naša demokracija je krhka, to se kaže iz dneva v dan. Današnji predlog, da se razreši Igorja Zorčiča z mesta predsednika Državnega zbora, je samo še dodaten dokaz tega delovanja vlade, ki si skuša podrediti vse institucije, in danes še, bom rekel, tisto zadnjo, drugo ločeno vejo oblasti, zakonodajno vejo oblasti, za katero ne dvomim, da če bo pod taktirko enega od koalicijskih poslancev, da bo predvsem postala nekakšen glasovalni stroj za koalicijo in koalicijske manevre. S tega vidika ne nameravamo pri tem delovanju sodelovati. V Levici smo prepričani, da bi morali v vsakem primeru čim prej na predčasne volitve in da bi se morala predvsem vlada v tem trenutku ne ukvarjati s tem, koga bo vse kje kadrirala, koga bo kje zamenjala, ampak s tem, da recimo dobavi dovoljšno količino cepiv, s katerimi lahko izidemo iz te epidemiološke krize, da začne dejansko upoštevati priporočila strokovne skupine pri sprejemanju ukrepov v tej državi, da začne razmišljati o ljudeh, o recimo 100-odstotnih nadomestilih za ljudi, ki so v karanteni, in tako naprej. V tem trenutku imamo situacijo, ki je popolnoma obrnjena na glavo. Vlada skuša samo utrjevati oblast in ta epidemija ji še kako pride prav, zato pri tem ne bomo sodelovali.
Hvala lepa. Še eno postopkovno ima Maša Kociper. Izvolite.
V imenu Poslanske skupine SAB bi tudi sama v skladu z drugim odstavkom 65. člena napovedala obstrukcijo naše poslanske skupine v nadaljevanju te točke. Osebno moram reči, da sicer takim potezam nisem najbolj naklonjena. Menim, da smo poslanci v Državnem zboru zato, da smo tukaj, da sedimo ali pač gremo v kabino, v vsakem primeru da odločimo. Ampak situacija v tem državnem zboru je pač takšna, da ni povsem jasno, kdo je koalicija in kdo je opozicija. In tista koalicija, ki je običajno in tudi v tem primeru izvolila si predsednika Državnega zbora, naj ga tudi zdaj razreši in pri tem morajo sami zagotoviti dovolj glasov. Da bodo ta razmerja povsem jasna, da se bo videlo, kdo je za in kdo ni, se je treba posluževati takih ukrepov in v tem smislu bomo tudi poslanci Poslanske skupine SAB pri nadaljevanju te točke obstruirali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Postopkovno ima tudi Janja Sluga. Izvolite.
Najlepša hvala. Enako kot predgovorniki pred mano tudi v imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev skladno z drugim odstavkom 65. člena Poslovnika Državnega zbora v nadaljevanju napovedujemo obstrukcijo. Če po vsem povedanem, po vseh argumentih, ki so bili danes na mizah, še vedno koalicija vztraja pri tem manevru, potem si naj ta manever izglasuje sama. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Ker je Levica obstruirala, imamo pa tukaj tudi enega člana komisije za izvedbo volitev, Boštjana Koražijo, tako eden manjka in bi morda kazalo, da se predlaga nekoga drugega namesto njega. Gospa Zabret pride. Prosim en predlog namesto Boštjana Koražije. Dušan Šiško? Ne. Kako, prosim?
Kako je lahko politik v komisiji, če obstruira?
Ne vem. Prosim za en predlog. [[oglašanje iz dvorane]] Koražije ni. Jaz bi predlagal, da za izvedbo volitev namesto Boštjana Koražije predlagamo Zmaga Jelinčiča in prosim, da glasujemo o tem. Kdo je za? / izklopljen mikrofon/ Glasujemo. Čez 10 minut. Prekinjam sejo. 20.05 bomo nadaljevali z glasovanjem, ker v drugem glasovanju nismo uspeli izvoliti nadomestnega člana. Hvala lepa. (Seja je bila prekinjena ob 19.54 in se je nadaljevala ob 20.05.)
Spoštovani kolegice in kolegi, nadaljujemo s prekinjeno sejo. Najprej bomo glasovali o članu komisije, ki bo vodila glasovanje, in sicer da se namesto Boštjana Koražijo izvoli Zmaga Jelinčiča. Prosim, da preverite delovanje vaših naprav. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. V skladu z 201. členom, v povezavi s tretjim odstavkom 199. člena Poslovnika Državnega zbora o razrešitvi predsednika Državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslankam in poslancem glasovnica vročena tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Poslanke in poslance prosim, da pri čakanju na vročitev glasovnic, v skladu s preventivnimi ukrepi, držite priporočeno medsebojno razdaljo. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda za ali beseda proti. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanke oziroma poslanca ni jasno razvidna. V skladu s 84. členom Ustave Republike Slovenije in prvim odstavkom 201. člena Poslovnika Državnega zbora bo predsednik razrešen, če bo za razrešitev glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bomo izpolnjeno glasovnico oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Preden preidemo na izvedbo tajnega glasovanja, opozarjam na določbo drugega odstavka 92. člena Poslovnika Državnega zbora, ki določa, da med tajnim glasovanjem v dvorano nimajo dostopa osebe, ki niso udeležene pri glasovanju. Zato pozivam vse strokovne sodelavce poslanskih skupin, da dvorano v tem času zapustijo. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Poslanke in poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, prosim, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo začelo ob 20.15 ter bo trajalo do 20.30 Prekinjam to točko dnevnega reda in sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 20.45. Hvala lepa. (Seja je bila prekinjena ob 20.09 in se je nadaljevala ob 20.45.)
Spoštovane poslanke in poslanci, nadaljujemo s prekinjeno sejo. Nadaljujemo z obravnavo prekinjene 1. točke dnevnega reda. Gre za predlog za razrešitev predsednika Državnega zbora Igorja Zorčiča. Prebral bom zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja o predlogu za razrešitev predsednika Državnega zbora Igorja Zorčiča. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora 30. marca 2021. Razdeljenih je bilo 47 glasovnic. Oddanih je bilo 47 glasovnic. Neveljavni sta bili 2 glasovnici, veljavnih je bilo 45 glasovnic. Za je glasovalo 45 poslancev, proti ni glasoval nihče. Ker za razrešitev ni glasovala večina vseh poslancev, Igor Zorčič na podlagi izida glasovanja ni razrešen s funkcije predsednika Državnega zbora. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 68. izredno sejo Državnega zbora.