Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:01:12]] Зареєструвалося в сесійній залі 376 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати! Сьогодні день народження нашої колеги Наталії Юріївни Королевської. Давайте привітаємо її і побажаємо їй успіхів у депутатській роботі, а також у великій громадській роботі з підприємцями малими, середніми і дрібними. Шановні народні депутати! Надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 17 травня. Розглянуто 35 питань порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято 2 закони та 1 постанову, 10 законопроектів прийнято за основу, 4 законопроекти повернуто на доопрацювання суб’єктом права законодавчої ініціативи, 10 законопроектів та 1 проект постанови відхилено. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України у середу відводиться 30 хвилин для виступів народних депутатів із заявами, повідомленнями, зверненнями, інформаціями тощо. Прошу народних депутатів записатися на виступ. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Народний депутат Маньковський, фракція Партії регіонів. Хто? Григорій Калетнік, фракція Партії регіонів, будь ласка. Наступним буде виступати Терен.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, громадяни нашої України! Є об’єктивною необхідністю привернути увагу Верховної Ради, Кабінету Міністрів України, місцевих органів влади та самоврядування щодо негативних тенденцій існування села, територіальних громад, умов життя і праці в сільській місцевості. Розпочавши в 90-х роках земельну реформу та реформування сільськогосподарського виробництва, ідеологи цих реформ, на превеликий жаль, не брали до уваги особливості українського села, багаторічної системи виробничих відносин, що склалася і давала досить високий рівень виробництва сільськогосподарської продукції водночас, вирішуючи робочі місця, зайнятість людей, розвиток інфраструктури, дороги, школи, дитячі садочки, клуби, бібліотеки, врешті-решт не прислухалися до думки людей, в долю яких вмонтовувалися зміни, не прислуховувалися до здорового глузду. Саме тому сьогодні, мабуть, не є дивним, що ми через 15-17 років після того як активними зусиллями розвалили оптимальні за розмірами сільськогосподарські підприємства зараз не менш титанічними зусиллями, але не зовсім успішно б’ємося над проектом Законом України про консолідацію земель. В даний час значних масштабів набула практика оренди земельних паїв великими холдингами. В погоні за збільшенням обсягів орендованих земель з’явилися уже і відповідні бізнес-групи, діяльність яких, на превеликий жаль, в багатьох випадках виходить за межі не тільки правових, а й людських понять. Комітет Верховної Ради України з питань аграрних питань та земельних відносин отримує величезну кількість скарг з цього приводу. Перевіркою на місцях встановлено, що ці структури фальсифікують навіть підписи на договорах оренди власників земельних паїв, як це показала остання перевірка комітетом, скарги по Товариству "Яланецьке" Бершадського району. Ці та інші факти вказують на те, що нам всім, і особливо народним депутатам потрібно відкласти політичні інтереси партії, хоча б при вирішенні вдосконалення земельного законодавства. З огляду на багатостраждальне село потрібно активно долучитись до здійснення системних реформ в найважливіших сферах національної економіки, ініційованих Президентом України Віктором Федоровичем Януковичем. Одним із самих важливих напрямів цих реформ є, зокрема, питання удосконалення управління землями державної власності, проведення інвентаризації земельних ресурсів, законодавства щодо ринку землі. Ці та інші реформи мають дати відповідь на ті недоліки, які склалися сьогодні, і зробити конкретні подальші кроки на вдосконалення земельних відносин. Дякую за увагу.
Так. Віктор Терен передає право на виступ Миколі Томенку. Наступним буде виступати Ярощук.
Рівно 150 років тому в цей день, 18 травня за новим стилем, траурна процесія з тілом Шевченка прибула на Микільську Слобідку, що на лівому березі Києва. Чиновники розгубилися, заборонити прощання неможливо, дозволити – страшно. Лише на ніч жандармерія і чиновники дозволили провести панахиду в церкві Різдва Христового, яка відбулася 19 травня, з забороною промов. Десятки тисяч людей прощались з Шевченком в Києві і 21-22 травня в Каневі. Минуло рівно 150 років, а чиновництво, як і тоді, шанувати Шевченка мусить, поважати не хоче, пропагувати – боїться. Сумний парадокс, делегація Верховної Ради України на чолі з Володимиром Литвином спільно з керівниками російського і казахського парламенту в Петербурзі вшанували Шевченка, і делегація трьох парламентів зараз їде останнім шляхом Шевченка. Натомість виконавча і місцева влада взагалі нічого не зробила до цієї дати. Є указ Президента, є постанова Верховної Ради – жодний пункт цих документів не виконано. Щоправда, Національний банк випустив монету до цієї події, а уряд не спромігся провести жодного засідання оргкомітету. Щоправда, кажуть люди в Пекарях є вертольотний майданчик і буде офіційно відкритий біля могили Шевченка до 150-річчя переховання, який збудували за десятки мільйонів за бюджетні кошти. Це у тих Пекарях, де Шевченко мріяв купити землю і збудувати хату. А собачий син, як казав Шевченко, черкаський справник Табачников написав на нього донос і після цього вислали Шевченка у Петербург. Отож, як хтось з українців збереться на Чернечу гору 22 травня, то він по дорозі побачить біг-борди з малими і великими вождями і кілька скромних плакатів "Кобзар єднає Україну", написаний з граматичною помилкою. Ще ближче побачить розбиту дорогу біля Канева і побачить фундаментальний вертолітний майданчик. Шевченко, очевидно, з Чернечої гори погляне і скаже: "тільки сльози за Украйну. а слова – немає". Нічого не змінилося у чиновників у ставленні до Шевченка. Нинішні українські чиновники, нинішні "табачникови" і далі пишуть доноси на Україну і далі не шанують Шевченка. Але я переконаний, що ми змінимо ситуацію і 9 березня 2014 року, коли шануватимемо 200 років зі дня народження Великого Тараса, згадаємо інші рядки Шевченка: "І забудеться срамотня, давняя година, і оживе добра слава, слава України".
Народний депутат Ярощук передає право на виступ Ірині Горіній, фракція Партії регіонів. Наступний буде виступати Бобильов.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! С этой трибуны мои коллеги по фракции, представители Кабинета Министров и я не один раз выступали и рассказывали о ситуации, которая была в рабочей группе при Кабинете Министров, которая занималась подготовкой законопроекта по упрощенной системе налогообложения. Было очень много со стороны наших оппонентов, оппозиции, разговоров о том, что это все профанация, закона нет и не будет, он не будет внесен, все это обман бизнеса. И таким образом были спекуляции по поводу акций протеста, растормашивания людей. Но, закон 16 апреля Кабинетом Министров внесен [[8521]], он в доступе в открытой информации. Все средства массовой информации показали, насколько закон либеральный, прогрессивный. Кроме того, что там значительно увеличены обороты для физических лиц предпринимателей, сейчас этим могут заниматься предприниматели – до 2 миллионов гривен. Юридические лица предприниматели – до 5 миллионов. И очень много других полезных и нужных форм. И даже сами участники акции протеста на Майдане говорят о том, что закон на 70-80 процентов удовлетворяет их желания и амбиции. Но я сегодня хотела обратиться к предпринимателям и сказать. Перестаньте обращать внимание на дешевые провокации, которые исходят из лав оппозиции. На общий загал каждый третий из оппозиции утром, подходя к зеркалу, видит в этом зеркале лидера. И потом выходит и организовывает движения, кто вперед, кто назад, кто еще какие-то. И начинает рассказывать вам, самой активной части общества нашего о том, что ничего не делается, что диалог с властью бесполезен. А это есть абсолютная неправда. Постоянно действующие рабочие группы работают и в комитете у Хомутынника, и в Кабинете Министров, и есть депутаты, которые сейчас будут вашими проводниками. И мы до второго чтения доработаем закон таким образом, что он станет еще лучше. Поэтому рассчитывайте на диалог с властью, это конструктивно. И это ваш путь к успеху. Спасибо.
Тарас Чорновіл замість колеги Бобильова, депутатська група «Реформи заради майбутнього». Наступний буде виступати Солошенко.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати! Депутатська група «Реформи заради майбутнього» уповноважила мене звернутися сьогодні і до парламенту України, і до всіх суспільних та політичних організацій України з наступним зверненням, з наступним закликом. Ми тільки недавно пережили драматичні події у Львові 9 травня. Ми довго ще будемо розбиратися, чия міри вини більша, хто виявився більшим провокатором, хто піддався на провокації. Але вже безумовно одне – завдано страшного удару цілісності української державі, суспільному миру і злагоді, авторитету і всієї держави, і української влади зокрема. І сьогодні ми закликаємо до всіх не повторювати таких драматичних подій. Нас дуже тривожить те, що прозвучали заяви з бажанням 22 червня знову привести ряд представників різних організацій, часто з провокаційними або просто ідеологічними закликами, до Львова. Давайте всі згадаємо, що таке 22 червня в нашій історії. Страшний трагічний день, коли країна з обезголовленою під час попередніх розстрілів 30-х років армією, знекровлена репресіями, дезорієнтована заграванням Сталіна до Гітлера і заявами про мир і дружбу між Радянським Союзом і Німеччиною, стала жертвою страшного, віроломного нападу фашистської Німеччини. Мільйони жертв, які пішли після цього, страшні втрати мають бути пересторогою від того, щоб в цей день займатися політикою. Згадаємо ще один факт. 22 червня почався страшний кривавий тиждень в Західній Україні. В той момент, коли Радянська армія стримувала наступ німецьких окупантів, силами НКВС були закатовані в тюрмах, в сотнях великих і дрібних тюрем, десятки тисяч людей: вся інтелігенція, жінки, діти замучені в найкривавіший спосіб. З цих днів почалася генетична пам’ять в людей, які живуть на Західній Україні, через що вони ніколи не могли сприйняти ні радянську владу, ні відповідну символіку, ні певні погляди на історичні події. Давайте не провокувати! Цей день має бути днем пам’яті, має бути днем скорботи. Всі, хто будуть в тих місцях, де були страшні репресії або були кровопролитні бої, повинні помолитися, покласти квіти, не піднімати жодних прапорів. Наша депутатська група закликає всіх: в цей день тільки пам’ять і жодної політики, утриматися від будь-яких спеціальних актів і утримуватися від провокаційних дій. Ми не маємо права собі цього допустити, це не тільки провокація проти держави і проти влади нашої української держави, це є топтання по пам’яті жертв двох кривавих режимів. Не допустімо цього! Паралельно з тим, ми звертаємося так само і до інших політичних сил, які на попередній період запланували певні виступи і виїзди у регіони Півдня і Сходу України. Просимо теж утриматися, давайте оговтаємося від попередніх подій, давайте не будемо розколювати і дискредитувати свою країну, нам в ній жити, ми перед нею маємо обов’язки і перед сучасною, і перед тими жертвами, які полягли за цю крану. Дякую за увагу.
Народний депутат Солошенко передає право на виступ Вадиму Колесніченку, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Віктор Терен замість Мостіпан.
Фракция Партии регионов, Вадим Колесниченко. Уважаемые граждане Украины, уважаемые коллеги, сегодня мы можем подвести предварительные итоги празднования Дня Победы – великой победы над немецко-фашистскими оккупантами. Я с радостью хочу сказать, власть сделала все, что он нее зависело, все необходимые выплаты ветеранам, участникам войны были выплачены своевременно. Более того, большая часть местных органов самоуправления накануне 9 Мая выделило квартиры для участников, ветеранов Великой отечественной войны, инвалидов, отремонтировала квартиры, сделали подарки, и Президент Украины Виктор Янукович объявил о том, что в этом годы пенсии ветеранам, участникам Великой отечественной войны будут повышены еще на 20-25 процентов – это то, что сегодня государство в условиях тяжелых финансовых проблем решает в интересах наших ветеранов, защищая наше великое историческое прошлое. Я убежден в том, что 22 июня – это день памяти, где каждый вправе ехать куда он желает, возлагать цветы к тем могилам, которым он считаем необходимым, и никто не вправе указывать, кто куда должен ехать, и кто какому Богу должен молиться – это право людей. Ичитывая это фракция, Партия регионов внесла проект постановления о провозглашении в Украине 2011 года – годом памяти погибших в Великой отечественной войне 1941-1945 года. Дело в том, что 22 июня 2011 года совместно с братскими народами будет отмечать трагическую дату в истории человечества – начало Великой отечественной войны. С целью восстановления мирового господства 70 лет назад немецко-фашистские оккупанты начали войну против народов Советского Союза, а среди них и против украинского. Украинский народ в годы Великой Отечественной войны от рук оккупантов потерял почти 7 миллионов сынов и дочерей, а весь советский народ – десятки миллионов бесценных человеческих жизней. Поэтому с целью обеспеченья достойного увековечивания памяти жертв нацизма мы хотим провозгласить этот год годом памяти. И сегодня профильный комитет этот вопрос будет рассматривать. Более того, руководитель нашей фракции, коллега наш Ефремов предложил в этот день, 22 июня, провозгласить минуту памяти, минуту молчания в установленный нашим постановлением срок, чтобы вся страна могла в эту минуту остановиться и вспомнить о тех тяжелых событиях, о тех миллионных жертвах. И это делаем не для того, чтобы только почтить память, а для того, чтобы обеспечить недопущение возрождения нацизма и фашизма в нашей стране. Поэтому мы примем это постановление, и мы будем не только увековечивать память, но и будем бороться против фашизма в нашем государстве. Спасибо.
Віктор Терен, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступним буде виступати Орест Муц замість колеги Киричок.
Значить, Микола Володимирович виступав і назвав прізвища Табачника нинішнього. І коли говорять про Табачника, то мені згадуються слова Ліни Костенко, знаєте: "Душа пройшла всі стадії печалі, тепер уже сміятися пора". Ну, і справді, ще в 2002 році на сайті, так званого, "місячного посольства" повідомлялося про те, що Табачник має ділянку на Місяці. Ну, був такий період, коли багатії розкуповували свої ділянки на Місяці, і, отже, Табачник теж може тепер тішитися тим, що він там має свою ділянку і, отже, може вирішувати гуманітарні питання не лише громадян України, а і громадян Місяця. Ну, як колись говорив Колесніков: "Дешевий клоун – клоун, він є клоун, нічого з цим не зробиш", але чи місячному латифундисту і по сумісництву міністру освіти Табачнику не чужде все чуже і, особливо, якщо це стосується великих грошей. Ну так нещодавно від Міносвіти надійшла, ну, нібито рекомендація, але що таке "рекомендація" ми це знаємо, це можна трактувати як вимогу, до ректоратів вузів підписати договір з такою собі структурою "Імперія-інфо" на розміщення інформації про вуз на сайті цієї структури. Тобто саме цій утаємниченій структурі ректорати мусили переказати 30 тисяч гривень, а якщо перерахувати це по всій державі, то це виходило понад 25 мільйонів гривень. І ця фінансова оборудка шокувала навіть урядовців, і навіть Михайло Бродський, якого ніяк не запідозриш в симпатії до опозиції, він уповноважений по дерегуляції господарської діяльності, він говорив, що "в мене є одне-єдине питання до Табачника". Цитую: "Нехай він розповість хто і на якому конкурсі вибирав комісію, яка отримала право створювати це інформаційне вікно". Кінець цитати. І це питання й до прокуратури. Але ж прокуратура мовчить і про Табачника і, здається, вже про справу Кучми забули, і зате мордують у нас за політичні переконання, як і раніше. Я хочу сказати, що 15 травня був День пам’яті жертв політичних репресій. Україна вшановувала мільйони жертв політичних репресій червоного комуністичного режиму. Україна розплачувалася тим, що не мала своєї державності, що мала дружбу з Росією, яка завжди була шовіністичною, незалежно від того червона вона чи біла. Але ж сьогодні можемо говорити про жертви сьогоднішній політичних репресій, про тих, хто попав у запущену Януковичем політичну м’ясорубку: Луценко, Тимошенко, Діденко і багато інших. І тому, коли Симоненко писав: "ви ще живі, кати мого народу", на жаль, він писав і про сьогоднішній день, який має перейти в день гніву. Дякую.
Дякую вам також. Орест Муц, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Микола Шершун замість Юрія.
Орест Муц, Тернопільщина. Шановні українці! Земляки! Напередодні відзначення Дня Європи важливо нагадати слова глави держави Віктора Януковича з нагоди Перемоги. 66 років тому почалося зведення будівлі єдиної демократичноїЄвропи, приєднатись до якої ми прагнемо сьогодні. Не дивно, що майдани опозиції сьогодні порожні, а опозиційні політичні сили, представлені в парламенті, та ті, що вчинили безчинства у Львові, не мають реальної підтримки на заході України. Галичина не підтримує псевдопатріотів, які не розділяють європейських цінностей. На місцевих виборах Тернопільщина, де мешкає 98 відсотків українців, наймасовіше підтримала саме Партію регіонів, обравши до місцевих рад краю значно більше депутатів-регіоналів, ніж від політсили екс-прем’єра чи від праворадикалів. Корумпованість "помаранчевих" та їх уряду розчарували "західняків". Край міцних християнських традицій ніколи не сприйме запропоновану праворадикалами ворожнечу, прикладів якої предостатньо, і не лише у Львові. Порушена кримінальна справа з приводу того, що міського голову Збаража, що на Тернопільщині, жорстоко побили місцеві депутати-праворадикали в той час, як він виконував службові обов’язки як ніколи важливі для України. Йдеться про відбудову історичного міста та його духовних пам’яток, занедбаних "помаранчевими", адже цього року Збараж на державному рівні відзначатиме 800-річчя. Радикалам ця дата чужа, як і День Перемоги та Європи. Чужі їм і галичани, над якими псевдопатріоти, не вдоволені результатами виборів, чинили розправи, палили стодоли, погрожували. Батька чотирьох дітей змусили копати собі могилу лише тому, що він мав інші політичні погляди. 15 травня Україна вшанувала пам’ять жертв політичних репресій. І наголос влади щодо необхідності винесення уроків з трагічний подій минулого як ніколи актуальний. Глава держави висловив обурення з приводу політичних спекуляцій на трагедіях XX сторіччя, запевнивши, що держава надасть гідну відповідь усім, хто прагне погрітися біля кривавого багаття. На заході України переконані, спроби розколу країни, її обкрадання не мають залишитись безкарними. Відкриття кримінальних справ проти провокаторів та екс-урядовців обґрунтоване. Дякую.
Юрій Литвин, будь ласка, мікрофон.
Фракція Народної партії, Литвин, Кіровоградщина. Слово і позицію фракції висловить Шершун Микола Харитонович.
Будь ласка, Шершун Микола Харитонович. Наступним буде виступати Стретович.
Шановний Голово! Шановні колеги! Сучасний економічний стан країни, непоспішність органів влади всіх рівнів не дозволяє навіть мати надію на швидке відродження радіоактивно забруднених територій. По великому рахунку такий процес ще і не починався. Більше того, можу стверджувати про протидію такому процесу. Як приклад. Значного успіху у соціально-економічному відродженні забруднених територій можна було б досягти вже сьогодні, якби були підтримані розумні та науково обґрунтовані законопроекти, ініціативи щодо ведення сільгоспвиробництва на радіоактивно забруднених територіях, про зняття заборон на господарську діяльність у зазначених зонах. При цьому такі ініціативи не зачіпають ні пільг, ні меж забруднених зон. Пропозиції вносяться, їх нещадно критикують, блокують, ветують, але нічого взамін путнього не пропонують. Роки летять, всі роблять вигляд, що проблем не існує або їх можливо вирішити лише з часом та за умови значних фінансових витрат. Але жодного державного фінансування для цього замало. Ми звикли вважати державні дотації чи не єдиним джерелом підтримки забруднених територій. Проте я пропоную мислити і діяти в такому руслі, аби земля, природні багатства і люди давали віддачу і створювали блага для України. Проблему треба вирішувати швидко та науково виважено. Вітчизняні та іноземні науковці, які зібралися сьогодні в Києві під егідою Європейської організації публічного права на міжнародній науково-практичній конференції, та експерти МАГАТЕ роблять наголос на наступному: необхідно визнати економічну реабілітацію забруднених територій найважливішим пріоритетом у сфері соціального захисту постраждалого населення. Сучасна політика економічного відродження радіоактивно забруднених територій повинна бути направлена на зняття заборон щодо безпечного ведення господарства, розвитку виробництв екологічно чистої продукції, що можна забезпечити прийняттям та реалізацією програми реабілітації радіоактивно забруднених територій. Підвищення інвестиційної привабливості територій, стимулювання розвитку малого та середнього бізнесу, зокрема приділення особливої уваги місцевим сільськогосподарським та харчопереробним підприємствам. За цих умов буде забезпечено економічну свободостатність територій, будуть вивільнені значні державні ресурси, у людей не буде культивуватися комплекс жертви. В іншому випадку ми прийдемо до вирішення цієї проблеми на законодавчо революційному рівні, але від цього нікому не буде добре. Тож зважаючи на гостру необхідність відродження радіоактивних територій, хотілося б сподіватися на підтримку висловлених пропозицій уряду та депутатського корпусу. Дякую за увагу.
Володимир Миколайович Стретович, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступним буде виступати Вадим Колісниченко.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! В моєму виступі мова піде про справи більш приємні, про справи, які люблять всі, особливо діти: мова піде про мед. Сьогодні в Україні ніхто не знає, скільки пасічників нараховується у нас в промислових і в приватних пасіках. Але за оцінками це більше 400 тисяч осіб, які професійно чи любительськи займаються цією справою. А якщо взяти до цього ще додати членів їх сімей, то буде більше мільйона. Таким чином проблеми, які існують, турбують цю частину громадян, є актуальними. Почалася весна. Пасічники готуються до головного взятку, коли зацвіте акація. Але водночас почалися і проблеми. До мене як до народного депутата звертаються десятки бджолярів, які сьогодні втрачають свої сім’ї внаслідок обробітку пестицидами сільськогосподарських культур. Проблема, на їх думку, криється в тому, що наші фермери, наші аграрні виробники в погоні за карбованцем використовують дешеві китайські препарати шкідливої дії, від яких гинуть бджоли, замість того, щоб використовувати європейські сертифіковані, відповідним чином берегти довкілля. Принагідно звертаємося до МінАПК з тим, щоб вони поставили крапку у використанні шкідливих пестицидів для обробітку сільськогосподарських земель, угідь і таким чином зберегли урожай. Наступна тема. Через два роки наша Україна прийматиме Світовий з’їзд бджолярів, так звану, "Апімондію-2013". Ми багато говоримо про "Євро-2012", але майже нічого не чути в країні, крім професійного кола пасічників, що чекає нас на цьому форумі. Близько 10,5-11 тисяч любителів професійно з усього світу близько 120 країн будуть гостями нашої України. Сьогодні звертаємося до уряду, щоб активізувати цей процес і прийняти відповідні урядові рішення, оскільки це показує обличчя країни. Більше того, скажу про розпач, який охопив мене вчора, коли я дізнався, що цієї зими на Батьківщині Петра Івановича Прокоповича варвари і вандали вкрали 300-кілограмовий бронзовий пам’ятник винахіднику втулкового або вулика українського, яким користуються всі. Саме наш земляк вперше винайшов систему, якою сьогодні користуються всі пасічники світу. Звертаюся до МВС із запитом, щоб вони відшукали їх, оскільки 300 кілограм бронзи, якщо вони не переплавлені, сьогодні повинні бути знайдені і пам’ятник поставлений на місце. І саме останнє. Завтра з 19 травня по 21 травня, 22-е в Інституті імені бджільництва і дні Прокоповича почне роботу виставка-ярмарок продуктів бджільництва, пасічникового реманенту і просто збору бджолярів. Принагідно закликаю всіх киян і гостей міста Києва відвідати цей солодкий ярмарок. Дякую.
Вадим Колесніченко, фракція Партії регіонів. А йому передавали слово. А тепер, як він записав. Ні, не можна так.
Уважаемые граждане! Уважаемые коллеги! В нашем парламентском зале часто звучат различные лозунги и призывы о том, что кто-то хорошо работает и о том, что кто-то работает плохо. Хочу уведомить жителей Украины о том, что фракция Партии регионов, как и все члены Партии регионы, как подавляющее большинство нормальных людей в нашем государстве, относится с уважением ко всем вопросам, которые касаются развития нашего государства, в том числе и вопросы гуманитарного развития нашего общества. Мы с уважением относимся к людям любой национальности, любого вероисповедования, и для нас неважно, на каком языке говорит человек, лишь бы он был достойным человеком, говорил на родном языке, любил семью и уважал государство. В этом контексте странно слушать заявления представителя оппозиции о том, что Партия регионов якобы блокирует какие-то гуманитарные инициативы. Несколько дней назад мы не проголосовали в парламенте за проект Постановления Верховного Совета по парламентским слушаниям по стратегии гуманитарного развития современной Украины. И нас обвинили в том, что мы ничего не делаем. Сообщаю, 25 октября в этих парламентских слушаниях принимало участие руководство фракции Партии регионов и выступали. Мы внесли целый проект замечаний к тому документу, который сюда вносился, а его абсолютно не учли. И естественно, такая работа невозможна. Напомню, что сегодня в парламентском профильном комитете будет рассматриваться проект Закона Украины о концепции государственной информационной политики. Сообщаю, что мы и к этому законопроекту внесли на 20 листах предложений, изменений и дополнений, потому что мы считаем, что этот закон должен объединять Украину, а не разъединять. Более того, до сегодняшнего дня Верховный Совет никак не может внести и рассмотреть проект Постановления по парламентским слушаниям по рекомендациям об украинцах в мире. И мы не сможем его принять до тех пор, пока не будут учтены предложения и замечания фракции Партии регионов. Потому, что мы не сможем в этом проекте поддерживать от имени государства частные инициативы. Мы не сможем поддержать идею о создании, или прославлении титульной нации, единственной нации и по разделению украинцев в мире по этническому признаку. Потому что таким образом, например, выдающийся строитель вертолетов Сикорский, который является выходцем из Украины, это наше достояние, это наша история. Но в рамках этого постановления он не может считаться выдающимся украинцем. Князья Киевской Руси тоже, в рамках этого постановления, не смогут считаться выдающимися украинцами. Поэтому, уважаемые жители Украины, я вам сообщаю в очередной раз, фракция Партии регионов и Партия регионов делают все от нас зависящее, чтобы в Украине был покой, лад, мир, все мы понимали и поддерживали друг друга, никого не выделяли, потому что мы все равные граждане в равной демократической стране. Спасибо.
Дякую. Шановні народні депутати, час вичерпано на виступи. З приводу пропозицій, які заслуговують на увагу, а всі пропозиції заслуговують на увагу, я прошу секретаріат підготувати відповідні листи, звернення та доручення. Шановні народні депутати, нам треба розглянути пакет документів щодо їх включення до порядку.Що? Шановні колеги, ну. на превеликий жаль, час вичерпаний. Я не можу. Давайте зараз будемо, одну хвилинку. Шановні колеги, зараз, я прошу вас, зараз буде обговорення питання щодо включення, я думаю, фракція буде виступати, ви скажете, про що ви хочете, дай усе. Шановні народні депутати, нам треба розглянути пропозицію щодо включення до порядку денного ряду законопроектів. Якщо, давайте таким домовимося чином: якщо буде наполягання ініціатора для того, щоб обговорити це питання, ми його будемо обговорювати, а якщо ні – будемо ставити на голосування. Оголошується до розгляду проект Постанови про збільшення прожиткового мінімуму та розміру мінімальної заробітної плати в 2011 році. Ініціатор проекту постанови В’ячеслав Кириленко. Будемо обговорювати? Тоді я ставлю на голосування розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Ну, що? Одну хвилинку, зараз вже проголосують. Прошу голосуйте. [[10:37:44]] За-218 Шановні колеги, так справа в тім, що включення до порядку денного ми повинні розглядати питання, якщо наполягає автор. Будь ласка, Сергій Сас з цього приводу.
Дякую, Володимире Михайловичу. Сергій Сас, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Абсолютно правильно, при включенні питань до порядку денного треба дотримуватися процедури. А процедура визначена Регламентом наступна: є стаття 23 "Внесення змін до Регламенту". Пропозиції про внесення змін до Регламенту. до затвердженого порядку денного Верховної Ради готуються і вносяться в такому самому порядку, як і до проекту порядку денного. А в 22 статті зазначено, що пропозиції щодо будь-якого питання проекту порядку денного обговорюються за скороченою процедурою, тому не треба голосувати, треба розглядати за скороченою процедурою всі питання про включення до порядку денного. Дякую за увагу.
Ви абсолютно праві. Це 22, 23 стаття, тому далі ми не будемо голосувати, а просто будемо розглядати і все. Спасибі за нагадування. В’ячеслав Кириленко. Ірино, коли буде обговорення, хай фракція запишеться, ви тоді між іншим скажете, про що ви говорили. Будь ласка.
В’ячеслав Кириленко, Партія "За Україну". Шановні колеги, я вношу на розгляд проект постанови про збільшення прожиткового мінімуму та мінімальної заробітної плати в 2011 році. Ну, я далекий від думки, що більшість включить це питання до порядку денного, але не секрет, і це неможливо приховувати у будь-який спосіб, що купівельна спроможність громадян падає, реальна заробітна плата зменшується, ціни зростають і соціальні стандарти в зв’язку з цим не виконують своїх функцій. Якщо звернутися до статистики офіційної, то вона говорить наступне. У березні реальний прожитковим мінімум був 1081 гривні за підрахунками Міністерства соціальної політики. Разом з тим, встановлений бюджетом прожитковий мінімум на березень же місяць цього року 894 гривні, тобто мінус 187 гривень лише номінально кожна людина по цьому показнику недоотримує. До речі, для пенсіонерів за даними Мінсоцполітики на березень 865 фактичний прожитковий мінімум, за даними Мінсоцполітики, а виплачувала держава прожитковим мінімум за цей же березень 750 гривень, тобто і тут мінус 115 гривень кожен пенсіонер по цьому соціальному стандарту недоотримує. В зв’язку з тим, що тільки уряд може вносити зміни до показників мінімальної заробітної плати і прожиткового мінімуму як базового соціального стандарту, я вношу на ваш розгляд проект постанови, яким пропоную зобов’язати уряд невідкладно переглянути у бік збільшення розміру прожиткового мінімуму з урахуванням даних моніторингу прожиткового мінімуму за січень-березень цього року, здійсненого у відповідності зі статтею 5 Закону України "Про прожитковий мінімум". А дані цього моніторингу я вам щойно навів. З огляду на те, що це вкрай важливе соціальне питання, прошу більшість проголосувати і підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Від комітету Валерій Баранов, голова Комітету з питань бюджету.
Шановні депутати, цей законопроект наш комітет планує розглянути сьогодні на своєму плановому засіданні. Але я повинен декілька слів сказати. За експертним висновком Міністерства фінансів України реалізація положень проекту постанови призведе до додаткових витрат з державного бюджету та прийняття зазначеного проекту постанови є недоцільним. Реалізація постанови у разі її прийняття у подальшому потребуватиме додаткових витрат державного і місцевого бюджетів. Проте автором, всупереч вимогам Бюджетного кодексу і Регламенту Верховної Ради України, не надано пропозицій щодо скорочення витрат бюджету, а також джерел додаткових надходжень бюджету для досягнення його збалансованості. Водночас звертаємо увагу, що пунктом 3 "Прикінцевих положень" Закону про Державний бюджет на цей рік доручено Кабінету Міністрів на основі моніторингу виконання державного бюджету за підсумками першого кварталу цього року внести пропозицію по вирішенню цієї вкрай важливої проблеми.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на обмін думками з приводу цієї законодавчої ініціативи. Будь ласка, записуйтесь. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступним буде Задирко. Ірина Геращенко, будь ласка. Можна на трибуну, можна. Мікрофон Геращенко.
Шановні колеги! І шановний пане Голово, і шановні колеги! От в цьому контексті я хочу звернути вашу увагу на взагалі те, що відбувається в цьому залі з правами опозиції. Зараз наші колеги запропонували абсолютно важливі законопроекти. Але можна не бути великою тут Вангою, щоб прогнозувати, як зал їх розгляне, що вони будуть відхилені. Тому що ми бачимо взагалі ганебне ставлення до опозиції в цьому залі. Шановний пане Голово! Сьогодні прийшли наші колеги з фракції на свої робочі місця і побачили, що перебиті навіть таблички опозиції тут. Не поставлено до відома депутатів фракції «Наша Україна», яких хтось у більшості вирішив і десь пересадили. Перша історія. Друга історія. Коли, наприклад, записуємося ми на виступ і хтось з наших депутатів раніше виступає, то їх викреслюють завжди з виступу. Коли виступає більшість, - двічі, тричі одному депутату від Партії регіонів дають виступити для того, щоб і слова з трибуни не дати. Вчора я так само просила вас надати мені репліку. Коли ви згадували моє ім’я відносно законопроекту і моє прізвище. Так само не було надано такого слова. Будь ласка, якщо ви хочете працювати взагалі без опозиції, без наших законів, без нас, без наших табличок і без нас, - ми можемо вийти із зали. Але, можливо, опозиція потрібна в цьому залі? А тепер про те, що я хотіла сказати у виступі. Шановні українці! З учора з ефіру українського радіо зник голос, який дарував мільйонам українців хороший настрій. Це Людмила Савченко – диктор українського радіо, яка дозволила собі сказати правду в прогнозі погоди про те, що ця чудова, чарівна весна, можливо, компенсація України за той безлад і бардак, що твориться в країні. За це її вигнали з ефіру, відсторонили без пояснень. Хоча насправді ми чуємо, що несеться з трибуни Верховної Ради і ніяких за це нема компенсацій. До речі, Верховна Рада України сьогодні винна українському радіо 500 тисяч гривень за трансляцію, не проплачує. То я пропоную звернутися до радіо українського, щоб пані Савченко не відстороняли від ефіру. Нехай.
Дякую. Шановні колеги! Якщо ви дозволите, я одразу відреагую. Щодо необхідності звернутися до українського радіо, я думаю, що тут жодних проблем немає. Сьогодні підготуємо таке звернення і ми його зробимо. Щодо виступів. Я просив би шановну колегу перш ніж говорити, заглянути в святці. Справа в тім, якщо депутату передали право на виступ, а він також записаний, якщо він не відмовляється від свого другого виступу, він на це має законне. Я. Ви слухайте! Має законне право. і в нас виникали такі проблеми, що автоматично система знімала, депутат підходив, ми вимушені були повертати його прізвище на місце. Я ще раз хочу сказати, шановні колеги. Тому давайте тут будемо не шукати. [[я прошу вас]] ну, проблем для дискусій. Щодо того, що перебили таблички. Я зараз.Чи перемінили там, чи замінили таблички. Я зараз попрошу розібратися, оскільки, коли стояло питання про пересадку в сесійній залі, то це рішення приймалося Регламентом, комітетом і погоджувалося із головами фракцій. Шановні колеги, зараз з’ясуємо, все, що неправильно – поставимо на місця. Тому давайте це не будемо видавати за велику державну політику. ([[Шум у залі]]) Так, щодо. Я прізвища не називав, я прошу вас. Щодо Задирка, зараз виступ колеги Задирка. Я нічиїх прізвищ не називав, я прошу вас, давайте завершимо розгляд питання. ([[Шум у залі]]) Зараз розберемося, Миколо Володимировичу, розберемося. Задирко, фракція, депутатська група, перепрошую, "Реформи заради майбутнього".
Геннадій Задирко, депутатська група з правами фракції "Реформи заради майбутнього", партія "Народна влада". Проект Постанови про збільшення прожиткового мінімум та розміру заробітної плати – проект, безумовно, який на часі. Тим більше, на наш погляд, ця постанова дає можливість самому Кабінету Міністрів України встановити цей розмір, виходячи з реальних можливостей, які є в бюджеті. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" звертається до парламенту підтримати постанову. Всім зрозуміло, що ціни на продовольчі товари такі, що держава повинна зробити перерозподіл бюджету і направити кошти на соціальний захист населення. З огляду на те, що парламент, на жаль, може собі дозволити робити кроки по списанню боргів в енергетиці, зміни Закону "Про тендерні закупівлі", тобто фактично стає на захист крупного капіталу, та інші закони. То може є сенс, нарешті, парламенту зробити кроки по захисту простих людей. Дякую.
Іван Кириленко передає право на виступ Андрію Павловському, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступний буде виступати Ярослав Сухий.
Андрій Павловський, "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина". Шановні співвітчизники, ми всі були свідками того, що, буквально, ще два роки тому, як Партія регіонів, а нині нинішня влада, блокували роботу Верховної Ради, півроку не давали працювати вищому законодавчому органу і заради чого? Заради нібито підвищення соціальний стандартів. Разом з тим реалії життя сьогодні такі, що ми бачимо, що реальне життя простої людини значно погіршилось, а ті самі соціальні стандарти погіршились. І хочу звернути увагу, що нинішня влада стала владою, виграла президентські вибори завдяки саме цьому соціальному обману. Тому наразі така актуальна нинішня постанова щодо негайного збільшення прожиткового мінімуму, тому саме через нього визначаються всі інші соціальні стандарти, і він фактично є заниженим, штучно заниженим. І якщо за березень мінімальний прожитковий мінімум для працюючих 960 гривень, то фактично за даними уряду Азарова – 1150 гривень, а мінімальна пенсія 760. А де пенсія у тисячу 200 гривень, шановні, що ви обіцяли з цього року? Її немає. Оце реальні соціальні стандарти. І треба все зробити, щоб ця постанова була прийнята. А владі хочу нагадати, якщо ви обіцяєте людям покращити життя, то робіть це. А не можете, робіть висновки і йдіть геть, хай приходять інші, які зможуть. Тому що те, що зараз відбувається, насправді це є соціальний геноцид найбільш незахищених і бідних людей: пенсіонерів, інвалідів, вчителів, лікарів та інших. Тому, шановні, прошу вас підтримати цю постанову, в тому числі і партію влади, комуністів, литвинів і інших.
По завершенню репліки всі будуть. Зараз Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги! Розробка та прийняття законопроектів взагалі, а в сфері регулювання соціально-трудових відносин зокрема, в умовах поглиблення трансформаційних ринкових перетворень мають, в першу чергу, виглядати як пошук шляхів досягнення компромісу між потребами, запитами суспільства, людей, наших виборців, з одного боку, і фінансово-економічними, матеріальними можливостями виконавчої гілки влади, з другого боку. Це, безумовно, як безумовно і те, що законодавець, пропонуючи той чи інший законопроект, особливо регулювання в сфері суспільних відносин, має виходити з вимог статті 1 Конституції, де мова чітко говорить про Україну як соціальну державу. Так ось, Україна як соціальна держава давним-давно тяжко і важко соціально хвора. Чому? Колеги, ну, вам же роздають так само, як і мені, рішення Рахункової палати. Мені дуже прикро, що тут на цій трибуні колишній перший заступник голови профільного комітету, колишній міністр, колишній віце-прем’єр-міністр, нинішній народний депутат України з комітету, міністри тіньового уряду не розуміють суть головну, що сталося. Катастрофа полягає в тому, що з 2007 року в загальній питомій вазі грошових доходів населення різко зменшується частка зарплати, і різко зростає частка соціальних виплат. Ви що не розумієте, що ця пряма дорога. Колего, я вам дам відповідь на всі питання, хочете тут, хочете в коридорі, де вам більше подобається. Я вже з вами колись мав розмову. Додайте мені 30 секунд.
Будь ласка, ви говоріть, говоріть, Ярославе Михайловичу.
Володимире Михайловичу, ну, важко з параноїком говорити про нормальні, зрозумілі речі. Ще раз пояснюю. Питома вага заробітної плати неухильно зменшується, питома вага соціальних виплат зростає. Нам необхідно сконсолідувати зусилля Верховної Ради України навколо іншої концепції – концепції високої вартості національної робочої сили. І ще одне. Ви собі уявляєте, на місцях для місцевого бюджету сьогодні підняття заробітної плати бюджетників, зарплата на місцях з бюджету місцевих влад. Звідки там вона береться. Давайте підходити об’єктивно. Давайте підходити конкретно. І пустіть Саса, йому треба срочно вийти!
Шановні народні депутати! Обговорення. Репліка після. А, від фракції? Одна хвилина, будь ласка, якщо не виступали. Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги! Тут один дуже експансивний чи імпульсивний депутат щось таке почав говорити про нашу політичну силу, а потім дуже посміхався: очевидно вважає, що він досяг свого результату. Я хотів би нагадати, що якраз збалансований законопроект про. стосовно прожиткового мінімуму і мінімальної зарплати наш, нашої фракції пройшов, і за нього проголосували всі депутати, зважаючи на те, що він був зроблений не з популістських міркувань, не з того, що "де ти зараз сидиш, так і кричати", а з того, щоб це дійсно було реалізовано. І, до речі, цей законопроект сьогодні реалізований по всіх статтях. Тому я би вас просив в своєму запалі істеричному бути спокійнішим, ну й хоча б трошки об’єктивнішим. Дякую.
Шановні народні депутати! Обговорення питання завершено. Цілком очевидно, що нам потрібно цю проблему розглядати. І очевидно, нам потрібно було б провести зустріч з урядом, і можливо в п’ятницю у нас буде "година запитань" якраз до віце-прем’єр-міністра, який веде соціальні питання, ми мали б поговорити про те, який має бути ж закон про прожитковий мінімум, а потім, власне, й приймати всі інші рішення. Що входить в прожитковий мінімум, чи може людина вижити за тими стандартами,які є. І, очевидно, тут має відбутися розмова, виходячи з інтересів людей, а не з можливостей, які є в держави, хоча бажано врахувати одне і інше. Згадаймо, які у нас були дебати з цього приводу, коли вносився Закон про підвищення соціальних стандартів і прожиткового мінімуму. [[Одну хвилинку! Ви слухайте!]] І знайшли компроміс, і цей компроміс запропонувала якраз Народна Партія. Бо одні залізобетонно стояли на своїй позиції, а інші не хотіли нічого приймати. Шановні колеги, правда завжди очі коле. Так і тут, так і в цьому питанні. Нам потрібно серйозний діалог і знаходити компроміс, не крики, не істерика. І я радив би шановному молодому колезі тримати себе в рамках пристойності людської. Тому, шановні колеги, з урахуванням нашого обговорення ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про збільшення прожиткового мінімуму та розміру мінімальної заробітної плати в 2011 році [[реєстраційний номер 8281]]. Прошу, визначайтесь шляхом голосування. [[10:56:55]] За-160 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "БЮТ – "Батьківщина" – 65, „Наша Україна – Народна самооборона” – 45, комуністів – 26, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 0, "Позафракційні" – 5. Шановні народні депутати, я думаю, кроком ми ж не підвищимо прожитковий мінімум. А якщо ми звикли кричати, забудьте. Я прошу вас, заспокойтеся! Шановні народні депутати, я неточно висловився з приводу того, що керівник фракції завізував уточнення місць посадки. Я приношу свої вибачення Миколі Мартиненку. Шановні колеги, заспокойтеся! Разом з тим. Я говорю, істерики закінчіть! Разом з тим, шановні колеги, ситуація пов’язана з тим, що чисельність фракції, на превеликий жаль, зменшується – пересадки і уточнення робочих місць буде. Але це треба зробити делікатно, узгодивши позицію, і все буде відновлене на свої місця, поки ми не знайдемо прийнятне рішення. Тому я думаю, що інцидент цей вичерпаний. Шановні колеги! Давайте будемо далі продовжувати роботу. Мене вибити із сідла неможливо, так що не змагайтеся, прибережіть свої нерви на виборчу кампанію. Я прошу вас, заспокойтеся. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України та Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо забезпечення коштами міського бюджету міста Києва на виплату стимулюючої муніципальної надбавки для працівників бюджетних установ міського підпорядкування шляхом врегулювання рівня зарахування до доходів місцевого бюджету міста Києва податку на доходи фізичних осіб]]. Реєстраційний номер 8270. Доповідач – Одарченко. Чи Чорноволенко, хто буде? Одарченко, будь ласка.
Шановні колеги! Столиця нашої України місто Київ опинилося в абсолютно унікальній ситуації завдяки прийнятим законам. Із бюджету міста Києва вилучається 8 мільярдів гривень. Звідкіля вони вилучаються? Це 50 відсотків прибуткового податку, який йде в державний бюджет. Шановні колеги! В жодному обласному центрі, в жодному місті прибутковий податковий податок не вилучається. І це вилучення на рівні 8 мільярдів гривень, воно не дає можливість підтримувати виплату тих муніципальних надбавок, які відбувалися і виплачувалися в Києві з 2007 року. Тоді близько 20 відсотків надбавки до зарплати бюджетникам виплачувалась, з 2011 року це питання залишається відкритим, бо відсутня державна політика щодо встановлення стимулюючих виплат для працівників бюджетної сфери. Шановні колеги! Хочу вам привести приклад, що сьогодні посадовий оклад починаючого лікаря, молодого спеціаліста складає 1 тисяча 37 гривень. І сьогодні потреба Управління охорони здоров’я в фахівцях, які мусять працювати у лікарнях Києва, складає 3 тисячі лікарів і 4 тисячі медичних сестер. Коли на бюджетному комітеті розглядалося це питання, то взагалі відчувався абсолютно такий серйозний настрій ненависті до столиці нашої України Києва. Шановні друзі, сьогодні пропонується змінити Бюджетний кодекс і залишити в розпорядженні міста Києва 56 відсотків прибуткового податку і джерелом для надходження цих коштів визнати фінансування Державного управління справами. Шановні друзі, не хочеться щоб ми нашим лікарям замість муніципальної надбавки влаштовували екскурсію на вертолітний майданчик, який будується тут під Верховною Радою.
Сідайте, будь ласка. Від комітету – Баранов Валерій Олексійович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Комітет з бюджету на засіданні 20 квітня цього року розглянув проект закону за номером 8270, який має на меті забезпечення міста Києва коштами на виплату стимулюючої муніципальної надбавки для працівників бюджетних установ в обсязі 690 мільйонів гривень. При оцінці впливу на показники бюджету ми взяли до уваги те, що в законопроекті не враховані кошти, які в результаті розрахунки мають передаватися до державного бюджету з бюджету міста Києва як надходження до державного бюджету. Чинним законодавством не передбачено встановлення працівникам бюджетної установи стимулюючої муніципальної надбавки за рахунок державного бюджету. Загалом, законопроект призводить до розбалансування показників державного бюджету та бюджету міста Києва, що не відповідає вимогам статті 95 Конституції України і Бюджетного кодексу. Сьогодні важко поставити під сумнів нагальну необхідність встановлення належної оплати праці у світі і охорони здоров’я, і інших бюджетних галузях. Однак, вирішувати таку проблему на державному рівні лише для окремого регіону або окремого міста дещо некоректно. Враховуючи наведене, комітет з бюджету ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу та Закону про Державний бюджет України на цей рік, відхилити. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Завершуйте, будь ласка.
Я вже завершив.
Сідайте. Запишіться, будь ласка. Так, Зварич передає Кириленку. Підготуватись Одарченку.
В’ячеслав Кириленко, Партія "За Україну". Шановні колеги, шановні виборці! Перш за все, мені прикро, що парламент не спромігся підтримати попередню мою постанову про рекомендацію уряду збільшити прожитковий мінімум і мінімальну заробітну плату. Якщо вже на такі речі не здатна парламентська більшість, то виникає питання, взагалі за що вона отримує високу заробітну плату, якої так не вистачає простим українцям. Тепер з приводу цього законопроекту. Вдруге уже вноситься законопроект на підтримку Києва, нашої спільної української столиці. Вдруге більшість не хоче підтримувати цей законопроект, тому що звикли "тягнути соки" із міста Києва і не звикли жодною копійкою допомогти. У Києві сотні тисяч бюджетників: вчителів, лікарів, працівників культури, соціальної сфери, спорту і фізичної культури. Пропонується дати їм додаткових 690 мільйонів гривень для того, щоб забезпечити виплату 20 відсоткової надбавки муніципального характеру для працівників бюджетних установ. Автори цілком слушно знайшли джерела, за допомогою яких ці 690 мільйонів для Києва будуть виділені. Враховуючи також і те, що вилучення із податку на доходи фізичних осіб із міського бюджету Києва до центрального бюджету України, сягають 6,8 мільярдів гривень. То ми що, не можемо 690 мільйонів для київських вчителів, лікарів, які вчать наших дітей, які нас лікують, забезпечити зараз. Більшість тільки слова говорять про те, що треба підтримувати економіку і соціальну сферу, а нічого для цього не робить. Шановні колеги, треба наводити лад у Києві. Тим більше, після такої видатної команди реформаторів, якої ви і дотепер позбутися не можете. Тому що як правив мер всіх киян, він же номінально і править. Але не повинні страждати прості кияни від того, що влада не може навести остаточно порядок. Значить, треба допомогти муніципальному бюджету і виділити ці гроші. Прошу підтримати. Дякую.
Одарченко, Блок "БЮТ". Наступний – Чечетов.
Шановні колеги, коли голова міської адміністрації Олександр Попов виступав з трибуни Київської міської ради, він чітко оголосив боротьбу проти корупції. І, шановні друзі, ви бачите, чим це все закінчилося. Переформатувалася більшість. Одного Довгого поміняли на іншого, на клона Довгого, і результатом цього рішення було одне єдине – прийняття рішень про передачу в концесію "Київенерго". Оце вся ваша боротьба з корупцією. Надалі Попов у своєму звіті чітко заявив про те, що зростання заробітної плати по місту Києві найнижча в Україні. Шановні друзі, по Києву, де ціни найвищі, транспорт найдорожчий, зростання найнижче. 105 відсотків, не дивлячись на те, що проголошена офіційна інфляція на рівні 10 відсотків, а фахівці порахували її на рівні 42 відсотків. І сьогодні цим законопроектом пропонується мінімально підтримати наших лікарів, вчителів, працівників культури, дати можливість їм отримувати муніципальну надбавку, за рахунок міського бюджету в розмірі 20 відсотків. Жодна політична сила з 2007 року не спромоглася так плюнути в обличчя киянам і вилучити у них ці гроші, і направити їх на Державне управління справами. Шановні друзі, та хіба це не сором! Коли ми приходимо от на цей майданчик оглядовий біля Верховної Ради і дивимося будівництво оцього "Титаніка", де там 5 чи 6 башенних кранів у три зміни будують цю споруду. Ви мусите сказати, що ми вилучили з усіх бюджетів кожного міста гроші для того, щоб побудувати цю, взагалі невідомо кому потрібну, споруду. Сьогодні лікарі бідують тому, що нам потрібне отаке швидкісне пересування для Президента Януковича. І саме ці гроші є джерелом для того, щоб ми допомогли лікарям.
Будь ласка, Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! У законопроекті шляхом внесення змін до Бюджетного кодексу України пропонується збільшити з 50 до 54 відсотків норматив відрахувань до бюджету міста Києва податку на доходи фізичних осіб, що сплачується на території міста, та спрямувати додаткові кошти на виплату стимулюючої муніципальної надбавки для працівників бюджетних установ міського підпорядкування у місті Києві. Втрати доходів Державного бюджету України внаслідок зменшення надходжень від податку на доходи фізичних осіб частково пропонується компенсувати за рахунок збільшення на 236,5 мільйона гривень надходжень від рентної плати за природний газ, що видобувається в Україні. Разом з тим у поданих до проекту документах відсутні розрахунки щодо необхідності здійснення виплат стимулюючої муніципальної надбавки для працівників бюджетних установ міського підпорядкування в місті Києві саме в обсязі 690 мільйонів гривень. У пояснювальній записці до проекту наведені дані лише щодо обсягів потреби в додаткових коштах у розрізі окремих галузей без належних, я ще раз підкреслюю, без належних розрахунків. Тобто з потолка все взято. Більш детальних розрахунків, на нашу думку, потребують і запропоновані суб’єктом права законодавчої ініціативи обсяги додаткових надходжень до державного бюджету рентної плати за природний газ, що видобувається в Україні. Такі розрахунки, з нашої точки зору, мали б базуватися не на відносних, а на абсолютних показниках обсягу видобутку газу, ставок рентної плати. Шановні народні депутати, я думаю, нам нужно принимать серьезные документы, обоснованные, а не глянул в потолок, с потолка принимать, а потом законы на голову не налазят. И люди хватаются за голову и нас обвиняют, что вы принимаете, у вас там хоть профессионалы маломальские есть. Поэтому для того, чтобы не допустить позора Верховной Рады я предлагаю этот закон отклонить.
Шановні колеги, якби ми тільки почали скликання, то я тоді розумів б, що дехто з народних депутатів, який тільки-но появився у сесійній залі, думає, що голосування – це чим голосніше крикнеш. А у нас голосування трішки іншим методом здійснюється. Тому не кричіть, будь ласка. Від групи Сорочинська-Кириленко, будь ласка, одна хвилина. Мікрофон з місця.
Шановні колеги! Група "Реформи заради майбутнього". Як зазначалося, проект передбачає впровадження у місті Києві стимулюючої надбавки для бюджетників у розмірі 20 відсотків. Це для працівників медичної, освітянської та соціально-культурної сфер столиці через вилучення 4 відсотків із державного бюджету і зарахування їх до бюджету міста Києва. Замість передбачених 50 відсотків відрахувань до державного бюджету податку на доходи фізичних осіб пропонується зарахувати ці вилучені додаткових 4 відсотки до бюджету лише міста Києва. А що робити освітянам Одеси, Донецька, Львова, Харкова та інших міст? Але не наведені достатні аргументи щодо доцільності та наслідків зменшення видатків загального фонду державного бюджету для виділення таких коштів. Ідея, безумовно, гарна, але чому тільки для міста Києва. Ми всі будемо.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Будемо визначатися. Буквально дві ремарки. Перша. А чому ми у привілейоване становище ставимо тільки працівників державної сфери столиці? А чим гірше вчитель, який працює у сільській місцевості? У сільській місцевості значить хай працює безкоштовно, а у Києві нехай працює краще. Це один момент. І другий момент. І другий момент. Давайте ми не будемо забувати іншого, шановні колеги. Найкраще було б, звичайно, щоб кожна область, включаючи місто Київ і Севастополь, що заробляли, то у себе і залишали б. Це було б найкраще. Але хто тоді буде дотації давати західним областям? Я ставлю на голосування про включення до порядку денного законопроекту за номером 8270 про внесення змін до Бюджетного кодексу України та Закону України «Про Державний бюджет України на 2011 рік» [[щодо забезпечення коштами міського бюджету міста Києва на виплату стимулюючої муніципальної надбавки для працівників бюджетних установ міського підпорядкування шляхом врегулювання рівня зарахування до доходів бюджету міста Києва податку на доходи фізичних осіб]]. Прошу голосувати. [[11:13:57]] За-129 По фракціях. Партія регіонів не голосувала. БЮТ – 59, «Наша Україна» – 22, комуністи – 25, реформи – 19, Народна Партія не голосувала, позафракційні – 4. Розглядаємо питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність" [[щодо узгодження строку перевірки громадян у зв’язку з допуском їх до державної таємниці]], [[реєстраційний номер 8179]] Автор законопроекту – Скибінецький. Будь ласка, 2 хвилини. Від комітету підготуватись Швецю.
Скибінецький, «БЮТ – «Батьківщина». Шановні народні депутати! В нашій державі структура, від діяльності якої напряму залежить дотримання прав і свобод громадян. Ця структура називається Служба безпеки України. І ми як законодавчий орган, повинні забезпечити і зробити все для того, щоб ця структура працювала повністю в правовому полі і не допускалося ніяких порушень і з її боку перш за все, що стосується прав громадян. У даному випадку йдеться про розбіжності в законодавстві, які ставлять Службу безпеки в незручне становище стосовно правового поля. Тобто в Законі "Про державну таємницю" ми з вами затвердили термін перевірки, в зв’язку з допуском до державної таємниці, 2 місяці. Разом з тим, в Законі "Про оперативно-розшукову діяльність" значиться термін 1 місяць. Оці розбіжності нам з вами треба було б ліквідувати. Тому я просив би вас підтримати включення цього, певною мірою технічного, законопроекту до порядку денного, розглянути і підтримати його. Дякую за увагу.
Так, від комітету Володимир Стретович, да? Будь ласка.
Комітет на своєму засіданні розглянув законопроект номер 8179 і, враховуючи законодавчу пропозицію, яка полягає в тому, щоб порівняти, вирівняти, відповідні Закон "Про державну таємницю" і "Оперативно-розшукову діяльність" щодо продовження терміну перевірки громадян на допуск до державної таємниці з 1 місяця до 2-х, підтримує цю законодавчу пропозицію для того, щоб законодавство було уніфіковане. Прошу підтримати згаданий законопроект.
Шановні колеги, є потреба обговорювати це питання? Немає, тоді будемо голосувати. Кармазін? Давайте тоді запишемося, бо зараз це буде безкінечний процес. Прошу записатись. ([[Шум у залі]]) Прошу прізвища народних депутатів висвітлити. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна – Народна самооборона". Шановні народні депутати! Абсолютно правильний законопроект, його треба підтримати і в першому читанні, і в цілому, там нема що доробляти. А я хотів би звернути вашу увагу, коли розглядаються такі законопроекти щодо здійснення оперативно-розшукової діяльності, що цю оперативно-розшукову діяльність не мають санкціонувати громадяни іноземних держав. Не має бути такого! І той факт, безпрецедентний факт в історії світовій, європейській, коли на чолі апеляційного суду міста Харкова виявився громадянин Російської Федерації з 2004 року в той час, коли проти нього проводилось слідство, з 2002 по 2006 рік велось слідство тоді, коли він був заступником голови апеляційного суду. Незважаючи на це призначили головою, незважаючи на це зараз приймав парад разом з керівництвом Харкова. Я звертаюсь до представників більшості. Чому ви не доповідаєте своєму Президенту – гаранту Конституції, що у нас таке можливо у державі? Чому ви не реагуєте, скільки ви будете працювати на інші держави? Через це я звертаюсь до Служби безпеки, чому ми не позбавимо сьогодні доступів до державної таємниці громадян іноземних держав? І звертаюсь до суспільства: скільки ми будемо тримати антидержавні сили при владі? Очевидно, це треба думати і думати всім. Я вношу пропозицію голосувати за цей закон у двох читаннях зразу, Володимире Михайловичу. А вас прошу як.
більш такий вдалий момент, відключили. Да, будь ласка.
Володимире Михайловичу, як гаранта нашого депутатського дотримання закону про Регламент і Конституції також переговорити з Президентом щодо наведення порядку у державі щодо недопуску іноземних громадян до маніпулювання громадянами України. Геть це шпигунство!
Дякую. Доручення приймається. Ярослав Сухий, фракція Парії регіонів. Потім – Володимир Бондаренко.
Шановний Володимире Михайловичу, я також звертаюсь до вас з проханням реагувати на порушення Регламенту. Чоловік, який щойно тут виступав, по суті законопроекту нічого не сказав, розповідав про Харків, що там у каналізації піймали Усама бен Ладена, що хтось приймав парад, хтось чужу козу украв. Чому падає рейтинг Верховної Ради України? Та тому через таких і падає, які трибуну використовують для політиканства. Законопроект цей насправді для нас – прекрасний привід поговорити не тільки про приведення законодавства України у відповідність до стандартів ЄС чи погодження норм інших законів, ні. Шановні колеги, події, котрі сталися в світі останнім часом свідчать ось про що. Якщо ми негайно не підійдемо до перегляду питань фінансування українських спецслужб, ми можемо мати гіркі наслідки, які мали Сполучені Штати Америки 11 вересня. Ми повинні негайно збільшити фінансування не тільки на оперативно-розшукову діяльність, але, в першу чергу, на матеріально-технічне забезпечення. І ще один аспект, привертаю Верховну Раду України. Згадайте, зробіть запити, скільки квартир останнім часом отримали військовослужбовці, СБУ, МВС, військ наших, флоту. Скільки? Нуль. Не будується житло. Житло потрібно будувати. Скільки працевлаштовано членів сімей військовослужбовців? Чи взагалі вони працевлаштовані? Тому шановному колезі Скибінецькому можна тільки подякувати за цей законопроект і за те, що він вкотре дав нам можливість привернути увагу суспільства до того, що українська держава повинна мати апарати виконання рішень державних, які би от належним чином фінансувалися. Цей законопроект потрібно підтримати. Дякую.
Дякую. Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Потім – Зарубінський, потім – Тарас Чорновіл, так? По хвилині.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", партія "Реформи і Порядок". Безумовно, запропонований законопроект треба підтримати, тому що він уніфікує законодавство України в частині, яка стосується здійснення певних процедур в службах різних, в тому числі синхронізує законодавчі акти, які діють в цій сфері. Тому тут великої політики немає, це є нормальне наведення порядку в одній із державних служб. А стосовно самої служби я хочу сказати, що поступово ми як Верховна Рада втратили контроль над діяльністю окремих підрозділів великого нашого державного господарства. Зокрема, це стосується і Служби безпеки України. Я думаю, що багато хто, хто дивиться з точки зору логіки подій і розвитку цих подій здивований тим, що Служба безпеки України не відреагувала на той плювок, який зроблений Прем’єр-міністром сусідньої держави, в обличчя всім нашим ветеранам, яких звинуватили в відсутності їхньої ролі у Великій Вітчизняній, як вони називають, або в Другій світовій війні. Я звертаю увагу на те, що це неприпустимо для служби, яка забезпечує безпеку України, тому що образа йде не в середині країни від якихось політичних сил, які представляють нашу ж таки країну, а від сусідньої країни, яка дуже активно вчить нас, як нам жити, і сама робить такі речі. Я здивований тим, що припинилась публікація і доступ до архівів, які би показали роль комуністичного режиму в 20-і, 30-і, 40-і роки, всю ту кров, яка сьогодні стікає по древкам червоних знамен, які ви стараєтесь носитиі сьогодні по Україні. Я звертаю увагу на те, що це повинна робити Служба безпеки України для того, щоб убезпечити нас в майбутньому від повернення цього кривавого режиму через сьогоднішніх олігархів-комуністів, які керують державою, які не допускають, щоб Україна скасувала кіпрські угоди, через які мільярди "вимиваються". Тому Служба безпеки повинна забезпечувати безпеку України. Дякую.
Олег Зарубінський, фракція Народної партії. Потім – Тарас Чорновіл.
Дякую, Володимире Михайловичу. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, я повернуся все-таки до самого законопроекту, оскільки в ньому жодного слова про те, що мої колеги говорили, немає, відверто кажучи. Законопроект абсолютно професійно зроблений фахівцем – колегою Скибінецьким і до чого тут оці політичні дискусії, які навколо нього ведуться? А він правильні речі встановлює, він, дійсно, узгоджує Закон України про оперативно-розшукову діяльність і про державну таємницю. І хочу звернути увагу, що він передбачає відсутність заведення оперативно-розшукової справи, коли мова йде про перевірку роботи з ядерними матеріалами та на ядерних установках. Я думаю, що це дійсно є актуальним і це, дійсно, є професійним. Тому фракція Народної Партії, безумовно, одностайно підтримує цей професійний законопроект, і політичні дискусії тут ні до чого абсолютно.
Тарас Чорновіл, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати! Депутатська група "Реформи заради майбутнього", дійсно, хоче, щоб ми не принижували рівень парламенту різними недоречними розмовами. Тому ми будемо одними з тих, хто чітко висловлює позицію по законопроекту. Перше. Законопроект підготовлений професійно, спеціалістом в цій галузі. Друге. Проблема реально існує. У нас не до кінця відпрацьована система встановлення фактів, які можуть становити загрозу розголошенню державної таємниці неадекватною з нею поведінкою. Третє. Україна – це є ядерна країна, країна, в якій є потужні атомні енергетичні об’єкти, які є завжди мішенню або терористів, або при недбальстві можуть завдати неймовірну шкоду. Сама система перевірки фактів про можливість допуску чи недопуску до державної таємниці, а також до ядерного регулювання – це є досить складна процедура. Потрібно з’ясувати значну кількість запитів, отримати на них відповіді і перевірити, і, можливо, подати додаткові, уточнюючі запити. Тому.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Пропозиція одна: включити до порядку денного цей законопроект. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність" [[щодо узгодження строку перевірки громадян у зв’язку з допуском їх до державної таємниці]] [[реєстраційний номер 8179]]. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[11:27:14]] За-311 Рішення прийнято. Шановні колеги, з огляду на таку підтримку ми могли б розглянути його вже по суті, але це суперечить Регламенту. Тому давайте таким чином: розглянемо його завтра - і у першій, і в остаточній редакції приймемо відповідне рішення. Справа в тім, що ми не маємо права. Шановні колеги! Ми завтра поставимо на голосування і приймемо відповідне рішення, а секретаріат попрошу це питання до розкладу засідань на завтра. Шановні народні депутати! Пропонується вашій увазі питання про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до статті 35 Закону України "Про охорону культурної спадщини" [[щодо надання дозволів на проведення археологічних розвідок, розкопок, інших земляних робіт]]. Автор проекту закону наш колега народний депутат Шемчук. Можливо, шановні колеги, коли є добра воля, ми могли б його просто включити до порядку денного це питання. Будь ласка, тоді, Володимире Олександровичу, треба робити доповідь.
Отже, йдеться про зміни до статті 35 Закону України "Про охорону культурної спадщини" [[щодо надання дозволів на проведення археологічних розвідок, розкопок, інших земляних робіт]]. Але хочу відразу вам сказати, що це стосується не всіх абсолютно виключних розкопок, це стосується тільки тих місць, де загинули кораблі чи під час бойових дій, чи під час катастроф, аварій і тому подібне. Йдеться тільки про підводний світ. Безперечно, нам потрібно врегулювати і цей момент. Тому що зараз дуже поширюється браконьєрство, я би так сказав, коли сьогодні є можливості технічні, скажімо, абсолютно без будь-яких дозволів обстежувати всі ці об’єкти в пошуках золота, або ще чогось і тому подібне. Тобто, закон справді спрямований, його вістря спрямоване саме на цю проблему. Одначе, Володимире Михайловичу, немає і чомусь дуже довго немає висновку нашого Головного юридичного управління. А закон викликає суперечки довкола, вони є дуже великі, навіть у нашому комітеті були. Є люди, які "за", є люди, які категорично проти нього. Про що йдеться. Йдеться про те, щоб сьогодні, ми маємо одного монополіста – це Інститут археології Толочка. І звичайно, коли це збирається все в одних руках, хочете чи не хочете, я нікого не хочу звинувачувати, але мимоволі є якісь корупційні дії є ті чи інші. Я вам скажу, в моєму маленькому рідному цьому селі на Вінниччині я вирішив почистити ставок там ще нашого дитинства і тому подібне. Виявляється, що треба було заплатити до Інституту археології, щоб вони дали висновок, чи там раптом нема якихось захоронень і тому подібне. Це просто конкретний приклад разючий. Через те, Володимире Михайловичу, було б розумно нам дочекатися все-таки висновку Головного юридичного управління обов’язково, ще раз на комітеті розглянути цей законопроект і ввійти тоді з ним вже, включити його до порядку денного, така думка нашого комітету. Тому що фактично нібито демонополізація, але насправді в цьому законопроекті переглядається зовсім інше, передати це все.
Мікрофон, будь ласка.
Ще за автора дайте мені хоч півхвилинки. Тому є не заборона доступу нефахівців до об’єктів культурної спадщини, а ще більша монополізація сфери дослідження підводної культурної спадщини і пропонується передати його в департамент підводної культурної спадщини, де директор якраз є одним із співавторів цього законопроекту. Це прикро, але наша рекомендація була б, закон потрібний, але давайте ми його все-таки доведемо до кондиції нормальної.
Дякую. Є потреба обговорювати це питання? Є. Будь ласка, запишіться тоді. Прошу, прізвища народних депутатів. Павло Мовчан.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я не знаю, чому Володимир Олександрович прокоментував саме в такий спосіб і таким аспектом цю проблему, яка є загальнонаціональною. Ви знаєте, скільки на "чорні ринки" Європи і світу постачається наших глибинних цінностей? Ми знаємо, що щодня риється і знаходиться. Проте, наприклад, до мене звернувся відомий в аграрній сфері Боровик на Чернігівщині і каже, що для того щоб одержати дозвіл на будівництво на якійсь ділянці біля річки Десни, йому треба заплатити величезні гроші у той самий Інститут археології, щоб знайшли там мідяну ложку яку-небудь. Там немає зовсім того, що називається цінності археологічні. І саме тому я підтримую, і наша група буде підтримувати цей законопроект сьогодні вже не можна відкладати. Тому що кожний втрачений день – це втрачені наші цінності історичні, важливі артефакти, яких ніхто ніколи нам не компенсує. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступним буде виступати Перестенко.
Томенкові прошу передати.
Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, ідея автора є абсолютно правильною. І насправді тут дві паралельні проблеми, які існують з практикою реалізації нинішньої процедури дозвільної системи, коли розпочинається будівництво і, скажімо, біля історичних пам’яток, біля пам’яток загибелі, скажімо, чи бойових дій і таке інше. З одного боку, маємо приклади фантастичної корупції і монополізації. Невже у нас рівень університетів в обласних центрах є недостатній, щоб ми археологів, істориків, вчених поважали і довіряли їм? Невже з Києва повинен приїжджати фахівець у Львів, у Дніпропетровськ чи в Запоріжжя, щоб вияснити історичну цінність того чи іншого об’єкту? Звичайно, така монополізація не потрібна. Ця монополізація призводить і до корупції, і до інших речей. Натомість маємо приклад і зневаги до наукової точки зору стосовно тих чи інших об’єктів. От я вам приводжу два приклади. Зараз, поки ми тут сидимо, значить, уже підрили під Фортецю київську. Якщо далі так ритимуть, то скоро впаде там стіна Київської фортеці. Я вас інформую, це найбільша в Центральній Європі фортеція із усіх фортекаційних споруд. Спроби науковців, археологів, експертів пояснити, що фуршет для УЄФА [[там фуршет хочуть організувати, такий серйозний ресторан збудувати]], що один фуршет на фінал не коштує ціни найбільшої фортеці Європи. Переконати нікого не можуть – риють, уже дорили до стіни. Вчорашній день – Десятинна церква. Це ж треба совість мати, щоб найстаріший об’єкт, фундамент найстарішої пам’ятки додуматися, щоб збудувати там 100 метрів чи 70 метрів, бо нашим релігійним вождям захотілося мати найвищу церкву на бюджетні гроші на місці Десятинної церкви. Вже погрожують археологам історикам, якщо вони не проголосують за будівництво на цьому святому для українця місці нової церкви, то їх будуть проклинати. Тому, шановні колеги, вчені повинні визначати як діяти. Не політики, не будівельники і навіть не церква. Тому ідея закону правильна і треба над нею працювати.
Марина Перестенко, фракція комуністів. Алла Александровська, фракція комуністів, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Яя убеждена, что этот законопроект, кончено же, нужно внести в повестку дня и рассмотреть этот вопрос. И я хочу воспользоваться моментом и сказать о некоторых проблемах, с которыми я лично столкнулась по вопросам охраны памятников, или отношения именно к этим памятникам. Мне кажется, что в этой сфере у нас происходит какая-то странная такая политика проводится, которую можно определить такими словами: "Что хочу, то и ворочу". В Харькове, некоторое время назад, по инициативе покойного Евгения Петровича Кушнарева был установлен памятник "Незалежності України". Неоднозначное отношение было к этому памятнику, к самому факту его установления, но все-таки он был установлен. Сегодня харьковские городские, да и областные власти почему-то принимают решение о том, что этот памятник неудачный, его нужно снести и перенести на другое место. И находят для этого место, памятник, который был установлен в честь провозглашения советской власти в Украине. Памятник, фактически символизирующий тот период нашей жизни, когда Харьков был первой столицей Украины. Он был первой столицей советской Украины и именно в честь этого установлен был памятник. Но почему-то сегодня харьковским местным властям, которые представляют, надо сказать, Партию регионов, сегодня почему-то они решили, что можно потратить очень большие деньги на снос этого памятника, на перенос его почему-то в другое место. Уничтожение того памятника, который был поставлен Кушнаревым и перенос какого-то, изготовление какого-то совершенно нового памятника на одной из центральных площадей города Харькова. У меня вопрос к коллегам из Партии регионов. Мы с вами здесь, в Верховной Раде, добиваемся очень такого скурпулезного, взвешенного отношения к бюджетным средствам. Сегодня денег в Украине не хватает, неужели есть лишние деньги для того, чтобы памятники сносить, переносить, демонтировать, новые ставить. Или, может быть, кому-то хочется на этом заработать? Прекратите манипулировать памятниками, надо с уважением к ним относиться. И, в том числе, с уважением к мнению специалистов и ученых, которые выдают свое заключение. Поэтому я вас очень прошу, давайте включим в повестку дня и серьезно отнесемся к вопросу о сохранения.
Завершуйте, будь ласка. Так, шановні колеги, завершили ми розгляд питання. Ставлю на голосування, прошу уваги! Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 35 Закону України "Про охорону культурної спадщини" [[щодо надання дозволів на проведення археологічних розвідок, розкопок, інших земляних робіт]] [[реєстраційний номер 8313]]. Прошу голосувати. [[11:38:25]] За-110 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено.
По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "БЮТ - "Батьківщина" – 49, "Наша Україна - Народна самооборона" – 13, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 0, позафракційні – 3. Так, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо експертизи навчальних програм, підручників для системи загальної середньої освіти]] [[реєстраційний номер 8176]]. Доповідач – Арсеній Петрович Яценюк, співдоповідач від комітету – Володимир Полохало.
Доброго дня, шановні колеги! Неймовірно важливий закон в силу останнього "святкування" 9 травня і в силу тих подій, які розвиваються в Україні. Розпочну з освіти в цілому. Наприклад, по одній Донецькій області – це по тій області, завдяки якій Партія регіонів отримала більшість в парламенті і виграла президентські вибори - 26 шкіл запланувала закрити місцева влада. І фактично ті, кого зараз закривають, звертаються не до тієї влади, яку представляє Партія регіонів, а до опозиційного табору. І саме тому половину з цих шкіл не відстояли. А тепер я перейду до підручників. До тих підручників, яких немає в українських школярів, і до тих підручників, які намагається переписати чинне Міністерство освіти і науки. Є унікальний витвір, який нещодавно вийшов в користування українських студентів. Називається цей витвір – підручник "Глобалістика" під редакцією одного з заступників міністра освіти. Доведу до вашого відома про те, що в цьому підручнику, який схвалений міністерством освіти і науки України, не просто цитуються, а схвально цитуються, перше, терорист номер один в світі Усама бен Ладен, якого вже немає, і, друге, людина, на яку сьогодні Міжнародний кримінальний суд видає ордер на арешт. Це лідер Лівії Муамар Каддафі. Це є наслідком того, що сьогодні відбувається в українській освіті. Я вже не кажу про те, що йдуть спроби переписувати українську мову, українську літературу і найважливіше – переписувати українську історію. Кажуть про те, що треба якийсь там спільний підручник спільної історії. Якщо хочуть відмовитись від своєї історії, тоді шукають спільної. З огляду на це, даний закон вводить обов’язкову норму щодо проведення експертизи Національною академією наук та Національною педагогічною.
Завершуйте, будь ласка.
всіх підручників, які повинні видаватися Міністерством освіти. Я думаю, що для окремих авторів підручників ще треба і психіатричну експертизу встановити. Прошу підтримати.
Так. Володимир Іванович, чи хто буде від комітету? Немає від комітету. Ну, шановні колеги, тут висновок є науково-експертного управління. Тому в нас є всі підстави перейти до обговорення цього питання. Будь ласка, запишіться на виступи з цього приводу. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Прошу передати Кириленку.
В’ячеслав Кириленко. Наступним буде виступати Корж.
В’ячеслав Кириленко, Партія "За Україну!". Дякую пану Володимиру Карпуку за можливість виступити і передане слово. От дивіться, ми цілий рік говоримо, що підручників для десятого, і не тільки десятого класу, в школах немає. Батьки купують за свої гроші. В бібліотеках школярі беруть засмальцьовані чотирьох-п’ятирічної давності підручники і їх використовують. А от я прочитав вчора у публічних засобах масової інформації відповідь на запит заступника Голови Верховної Ради Томенка до Генеральної прокуратури по діям на цю тему міністра освіти Табачника. Так Генеральна прокуратура прямо пише: один мільйон підручників на відповідальному зберіганні, підручників для 10 класу, у відповідному підприємстві. У школах немає, гроші хтось отримав, заробив і думаю не без того, що поклав собі у кишеню, а школярі і їхні батьки цих підручників не мають. Далі. Що друкують? Російські букварі, плюс 65 тисяч більше від потреби надрукували, гроші хтось в кишеню, мабуть, за це собі поклав, українські букварі мінус 85 майже відсотків у порівняні з минулим роком. Що це не як русифікація виведена на рівень державної політики? Наступне. З приводу підручників по історії. Міністр Табачник уже 4 місяці тому оголосив про їхній зміст. Я як депутат звернувся до його шефа Азарова з проханням надати мені текст цих підручників, про які діти, батьки, вчителі не знають, а Табачник знає. Два місяці. Увага! Два місяці в порушення Регламент і Закону про статус чекав відповіді. Отримав відповідь. Дійсно, підручники готуються до друку, тексти їхні затверджені, а зміст їх вам, шановний народний депутат, ми надавати не будемо у жодній формі ні в письмовій, ні в електронній. Значить перегляд історії, усунення згадки про бій під Крутами, про січових стрільців, про боротьбу УПА, про голодомор, очевидно, він має місце і вже за державні гроші, а отримати інформацію і протиставити цьому дію не можна. Звільнити такого міністра освіти! Негайно!
Микола Томенко замість колеги Коржа від фракції "БЮТ – "Батьківщина", а потім – Павло Сулковський.
Шановні колеги, ініціатива Арсенія Яценюка своєчасна, оскільки, дійсно, набуло вже такого гіпертрофованого характеру дві проблеми. Перша проблема, і я називаю її заробітчансько-корупційною. Друга проблема – змістовно-світоглядна. Почну з корупційної. У нас зараз ідуть, наскільки я читаю, контрольні роботи в 5-8 класі, проти яких я виступав, виступала абсолютна більшість вчителів і батьків. Оскільки вони введені за кілька місяців до початку контрольних робіт. Тепер міністерство прозвітувало, що це такі, легенькі контрольні роботи. Вони нікому насправді не були потрібні. Я намагався зрозуміти, так навіщо ж їх ввели? А ввели для того, щоб одне ліве, я перепрошую, видавництво у Харкові надрукувало на десятки мільйонів гривень відповіді на запитання. Такі брошури-підручники, а їх вчасно надрукували, до речі. І з батьків стягли по 60-70 гривень, з кожного учня. І заробили на голому місці 25-30 мільйонів гривень, як кажуть експерти. Цю аферу прокрутили за кілька місяців. Система районних, міських управлінь освіти, директори шкіл, завучі, - вся країна збирала кошти! А підручники за бюджетні кошти, як пише Генеральна прокуратура, [[я вперше, можливо, поодиноко похвалю Генеральну прокуратуру за об’єктивний аналіз]] каже, що на мільйон лежать на складах. Чому?! А вже ж гроші заплачені. Ви ж не заробите? Що, ви будете дітям розвозити ті підручники? Кому в міністерстві треба дітям розвозити підручники? Вже ж грошей не заробиш. Тому я вважаю, що це потрійний цинізм, знущання над дітьми, які сьогодні з Інтернету, який в селі зависає, той Інтернет, де він в одного чоловіка чи у двох в школі є, вони скачують розділи підручника. Передруковують, переписують одному з англійської мови, хімії, фізики чи якоїсь іншої для того, щоб готуватися до уроків в 10 класі! Я радію, що Генеральна прокуратура сказала, що такі дії є незаконні, злочинні і незбагненні. Але сподіваюся, що не тільки Генеральна прокуратура, а нарешті Президент і прем’єр зроблять адекватні висновки. І ми не будемо мучитись з таким міністром українських шкіл, українських вчителів, українських школярів і української держави.
Павло Сулковський, фракція Партії регіонів.
Дякую. Павло Сулковський, фракція Партії регіонів, Рівненщина. Шановні колеги! Дуже цікаво, сьогодні деякі політики використовують парламентську трибуну, щоб у черговий раз засвітити, що вони так думають за підростаюче покоління, тобто майбутнє України. І ось сьогоднішній проект доповідає попередній Голова Верховної Ради Арсеній Яценюк. Виступає в обговоренні сьогоднішній заступник Голови Верховної Ради. І так опікуються і вважають, і звинувачують нинішню владу, що вона робить не на користь майбутнього України. Та я хочу вам нагадати, шановні, ось давайте подивимось і будемо чесні самі перед собою, в першу чергу, і не обманювати народ України. Так подивіться, за 2008-2009 роки, тільки два роки, очолювала уряд Юлія Володимирівна Тимошенко. Голова Верховної Ради, я сказав, хто тоді був. Так ви, шановні за ті два роки закрили біля 600 шкіл. Так що ви тоді робили? Про кого ви думали? Про яке майбутнє України? І якщо на сьогоднішній день і стосовно підручників для системи загальносередньої освіти, так раніше ваш уряд і ваша політика практично не виділяла кошти на ці підручники. Сьогодні в 15 разів уряд Азарова виділяє на ці цілі коштів з державного бюджету і закриття шкіл, шановні, тільки передбачається біля сотні і тільки ті школи, де практично 15-30 учнів, а біля 50 вчителів. Ось там треба й думати на сьогоднішній день, що робити з цими школами. І я вірю, що уряд підійде виважено до цієї.
Дякую. Шановні колеги, щоб була повна картина, дозвольте й мені з цього приводу висловити ряд міркувань. Оскільки згадували вже попереднього Голову, нинішнього Заступника, я думаю, що можна було дивитись на цю проблему нам із загальних позицій. Ну, очевидно, привернути увагу до цієї проблеми конче потрібно і, очевидно, ініціатори цього проекту насамперед виходили із того, що нам треба пильно подивитися на підручники у сфері гуманітарних дисциплін, бо там найбільше всього проблем, там біда просто кричить, не тільки у плані змісту підручників, а і у плані подачі тих чи інших матеріалів у підручниках. Тому давайте будемо відверто говорити чи можемо ми таким законодавчою ініціативою розв’язати цю проблему. Я думаю, дуже складно, якщо у нас не буде спільного бачення і спільного розуміння минулого, сьогодення і майбутнього України. Разом з тим, шановні колеги, я повинен я повинен сказати, що у нас ускладнена процедура, по-перше – це відбору авторських колективів на підготовку підручників, а по-друге – це проблема дістати гриф підручника, якщо він написаний талановито або навчального посібника для того, щоб він був допущений для застосування у системі освіти України. Разом з тим я повинен сказати, що Національна академія наук України і Академія педагогічний наук вже включені у цей процес відповідними законами і відповідними статтями відповідних законів. От я у зв’язку з цим думаю, що наша проблема, у тому числі Верховної Ради України і комітетів відповідних профільних, проаналізувати наскільки задіяні у цих процесах Національна академія наук України і Академія педагогічних наук України. БО є відповідні статті у Законі "Про освіту" – це стаття 19 і стаття 42 Закону України "Про загальну середню освіту", де визначено, що ці інституції повинні виступати у ролі науково-методичних центрів забезпечення освіту, у тому числі у підручниковій сфері. Оце все, що я вважав за потрібне сказати. Там право репліки після прийняття рішення. Я ставлю. Що? Група не скористалась правом на виступ? Будь ласка, Павло Мовчан, одну хвилину.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, ви все правильно говорите щодо наповнення змісту підручників, але тема порушена зовсім інша. Це політичне питання, яке вирішує парламент. Ідеться і про посаду передовсім міністра освіти, який послідовно веде антидержавну, антиконституційну, антиукраїнську про вокативну політику. Саме тому Арсеній Яценюк підняв це питання не тільки в одноаспектному розгляді, а багатоаспектному. І саме тому говорили ми і Микола Володимирович про те, що людина, яка сидить на цьому місці, яка "варит прокислые щи", за висловом Івана Михайловича Дзюби, і послідовно багато років, яка представляє інтереси групи комуністів у цій Верховній Раді, повинна припинити цю діяльність, і тим паче, що це пов’язано з величезними.
Шановні колеги, я говорив про змістовну частину цього питання. І ми всі розуміємо з вами, що мова не йде про підручники з математики, з хімії і таке інше, а переважно мова йде про підручники із гуманітарного циклу. Якщо йде мова про підручники саме цієї сфери, то технічної експертизи проводитись не може. І ви, я думаю, якщо ми хочемо, щоб у нас було в законодавчому плані нормальне рішення, то ми повинні з цього виходити. І давайте переведемо мову не в площину того, хто сьогодні на посаді міністра, це окреме питання, а будемо говорити про те, щоб діти мали єдині уніфіковані і якісні підручники, щоб в одному регіоні, скажімо, на Сході не вивчали одних героїв, на Заході не вивчали інших, а потім сходилися у Києві в Університеті Шевченка, і виникали проблеми. В нас повинна ж бути якась, мабуть, спільна позиція в цих питаннях. І повинно бути те, що ми називаємо, якщо хочете, підручниковою історією. Тому я за професійний тільки підхід і кажу, що, очевидно, сам проект, він повинен актуалізувати обговорення цієї проблеми. Я бачу в цьому виключний позитив. Тому, шановні колеги, з урахуванням обговорення я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо експертизи навчальних програм, підручників для системи загальної середньої освіти (реєстраційний номер 8176). Прошу голосувати. [[11:54:55]] За-110 Репліка. Арсеній Яценюк, потім – Микола Томенко.
Не дивно, що цей законопроект опозиції, як і всі інші – провалені. Два відсотки тільки законопроектів, які вносяться опозицією, голосуються цією Верховною Радою. А якщо бути чітким, то всього-на-всього 7 законів опозиції за останній рік було прийнято в цілому. Я думаю, що країні не потрібна опозиція, але я вас можу запевнити: опозиція бореться не за себе, а за країну, яку ви знали, і за народ, який ви вважаєте масою. Тепер друге. Що стосується питання по школах. Я хотів би порадити тут колегам з Партії регіонів не горло рвать, а поїхати в Донецьк і в Макіївку, де ви закриваєте школи і – увага! – на тих місцях, де ви закриваєте школи, що ви хочете робити? офіси ваші партійні! Ви вже нічого не боїтеся, але бійтеся Бога, тому що ці ж люди, які за вас віддавали голоси, вас на вилах винесуть з вашої ж Донецької області. І третє. Що стосується грифу. Ви знаєте, шановний пане Голово, напевне вам складно гриф отримати. А. заступник міністра освіти у своєму підручнику, який. він процитував російських шовіністів, за один день отримав гриф з Міністерства освіти.
Дякую. Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги! Я тих людей, які опікуються і гуманітарною справою, і іншими питаннями, відсилаю до документів. Я цитую дані Державного комітету статистики про кількість загальноосвітніх навчальних закладів, які є в Україні. Динаміка у нас така. 2003-2004 рік [[рік Прем’єра Януковича]] – закрито 186 шкіл. Потім наступний рік – 186, 153, 152, 203, 245. І останній рік 2009-2010 [[нагадую, з березня міністр освіти Табачник]] – 393. Найбільше шкіл закрито у нас за період кінця 2009, 2010-й рік. Статистики за 2010 рік [[і 2011]] у нас ще немає. Але нагадаю вам безсмертну фразу міністра освіти на зустрічі з вчителями на Міжнародній конференції, де він сказав, що для того, щоб навести лад і оптимізувати, треба закрити більше 10відсотків шкіл. Це складає більше 2 тисяч шкіл України. Саме таку настанову і виконують області. Тому, коли ми говоримо про цифри, друзі, до статистики і зі статистикою в руках ведемо дискусію.
Шановні народні депутати, на цій оптимістичній ноті оголошую перерву до 12 годин 30 хвилин.
Шановні колеги! Прошу заходити до сесійної зали будемо продовжувати засідання. Розглядається питання про включення проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про вищу освіту" [[щодо збільшення кількості бюджетних місць у державних вищих навчальних закладах]]. Проект Павловського, [[реєстраційний номер 8340]] Будь ласка, Павловський. Був до перерви. Так, від комітету, від комітету – Полохало. Луцький, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Вважаю, прийняття цього проекту абсолютно не потрібним. Тому що перед тим, як пропонувати збільшення кількості бюджетних місць, треба запитати у ректорів, чи зможуть вони виконати державне замовлення в такому обсязі. І хочу підкреслити, що якщо взяти в порівнянні з минулим роком, було 134 тисячі державних місць замовлення, а в цьому році буде 192 тисячі випускників всього. Тому, якщо збільшити на таку кількість державне замовлення, то замовлення буде більш ніж випускників загальносередньої школи. Тому, вважаю, це абсолютно не потрібним і таке, на яке навіть втрачати час не треба. Дякую за увагу.
Хто бажає. Так, Павловський, будь ласка, але не треба запізнюватися, Андрію. Будь ласка, 2 хвилини.
Андрій Павловський, "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина". Шановні співвітчизники! Колеги! До вашої уваги пропонується проект Закону про внесення змін до Закону про вищу освіту [[щодо збільшення кількості бюджетних місць у державних вищих навчальних закладах]]. Ми всі знаємо, що відповідно до 53 статті Конституції держава гарантує доступність і безоплатність вищої освіти. Разом з тим, сумні реалії сьогодення такі, що якісну вищу освіту можуть отримати тільки діти з багатих, забезпечених сімей, а талановитим дітям з бідних сімей шлях до освіти фактично закритий. У той же час пам’ятаємо, що у своїй передвиборній програмі "Україна для людей" кандидат в Президенти Віктор Янукович обіцяв з 2011 року збільшення кількості бюджетних місць з 51 відсотка до 75 відсотків. Вже пішов другий рік влади, а про цю обіцянку намагаються забути, навіть навпаки, пропонує Міністерство освіти зменшити державне замовлення на 42 відсотки, збільшити кількість платних місць, скоротити державні стипендії. Тому я разом з Давимукою і Сочкою колегами запропонував законопроект, яким збільшується до 75 відсотків кількість державних бюджетних місць у вузах. Шановні! Освіта – це найголовніша інвестиція в майбутнє нашої країни. Тому пропоную провладним депутатам, в першу чергу з Партії регіонів, підтримати свого лідера Януковича виконати його програму і підтримати майбутнє нашої країни, інвестувавши своїм.
Будь ласка, хто бажає взяти участь в обговоренні, запишіться. Луцький, будь ласка. За ним – Сас. Мікрофон з місця.
Дякую, Адаме Івановичу! Я хотів би авторам законопроекту нагадати про те, що на 42 відсотки держзамовлення не зменшується, це абсолютно неправда. А державне замовлення зменшується адекватно кількості випускників загальносередньої школи. Якщо взяти і порівняти з 2000 роком, коли було випускників, ой, не випускників, а дітей взагалі 6 мільйонів 600 тисяч, а в 2010 – 4 мільйона 230 тисяч, то більш як на 2 мільйони дітей стало менше. Тому адекватно зменшується і державне замовлення. І воно зменшується щорічно. Але адекватно. Тому не треба обманювати суспільство і говорити, що на 42 відсотки воно зменшується. Дякую.
Сас передає Павловському мікрофон, будь ласка.
Шановні співвітчизники! Шановні колеги! Хочу ще раз нагадати. Широко було розповсюджена Програма кандидата в Президента Януковича "Україна для людей", де чітко записано "гарантування 75 відсотків бюджетних місць у вищих навчальних закладах". Прийшов час виконувати свої обіцянки. Хоча б виконайте цю обіцянку, що діти-студенти мали якусь перспективу, якщо інші не можете соціальні зобов’язання виконувати. Виконайте цю обіцянку. Так, дійсно, це трохи збільшить державні видатки. Але разом з тим вказані джерела грошей, де їх можна взяти на підтримку вищої освіти. Це, вперше чергу, за рахунок оптимізації державного управління скорочення бюрократичних витрат, гроші тієї ж приватизації можна залучити. І, в першу чергу, перекрити тіньові офшорні схеми, за допомогою яких великий капітал, який нині при владі, виводить мільярди і гривень, і доларів за кордон, виводить з метою їх неоподаткування. Треба примусити великий капітал повернути ці гроші назад в Україну, щоб вони працювали на нашу Україну, на перспективу, на освіту. І відповідний законопроект мною за дорученням фракції "Батьківщина" вже поданий саме про закриття ганебних офшорних схем, в першу чергу, на Кіпрі. Ось вам і гроші на виконання цього законопроекту. Тому ще раз пропоную партії влади, в першу чергу, Партії регіонів і їхнім союзникам комуністам і литвинівцям підтримати зазначений законопроект, тому що це ваші обіцянки. Будьте чесними перед своїми ж виборцями, в першу чергу, зі Східної України, підтримайте зазначений законопроект. Бо якщо ви написали офіційно в програмі, яка й досі висить на сайті ЦВК, 75 відсотків бюджетних місць у ВУЗах, то виконуйте і підтримайте законопроект. Давайте законодавчо цю обіцянку оформимо. Тому прошу всіх народних депутатів підтримати цей соціально важливий законопроект.
Володимир Мойсик.
Володимир Мойсик, Партія "За Україну". Прошу передати слово Карпуку Володимиру.
Мікрофон, будь ласка, Карпука.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Ми підтримуємо даний законопроект, тому що, дійсно, всі передвиборні обіцянки треба виконувати. Тим паче ми бачимо, що жодна з соціальних ініціатив Президент стає міфом, чим далі, всі ці обов’язки не виконуються. Щодо збільшення бюджетних місць. Я не погоджуюся з представником Партії регіонів, який говорив, що кількість місць корелюється з кількістю вступників чи з кількістю бюджетних місць. Тому що, якщо навіть кількість випускників, дійсно, менша і в 2012, і в цьому році це буде, але якщо би залишилося те фінансування, то навпаки цей відсоток зріс, і можна було б виконати цю обіцянку. Але на сьогодні 60 відсотків фінансування вищих навчальних закладів України, здійснюється за рахунок плати за навчання. І якщо ми хочемо щось зробити для майбутнього своєї країни, то найбільше треба вкладати в освіту. А ми навпаки, перекладаємо всі ті речі на плечі людей. Більшість людей не в змозі оплатити 10, 15, 20 тисяч за річне навчання своєї дитини. І платне навчання якраз особливо, скажімо, у медичних вищих навчальних закладах знижує якість тих випускників, які поступають до медичних ВУЗів. Тому гроші не можуть бути мірилом майбутнього нашої країни. І треба все робити в країні для того, щоб відсоток людей, який навчається на бюджетній основі, були вищими. І треба, дійсно, виконувати ці зобов’язання, і ми будемо голосувати за цей законопроект. Дякую.
Так, шановні колеги, я то дам слово, але прошу не лінуватися і натискувати кнопки, а не потім піднімати руки. Це легше, ніж підняти руку. Чорновіл, одна хвилина.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги народні депутати! Депутатська група на правах фракції "Реформи заради майбутнього" розглянула цей законопроект. Ми прийняли наступне рішення: ми голосуємо за включення його до порядку денного, не зважаючи на те, що у нас є дуже серйозні претензії до самого тексту законопроекту. Законопроект нереалістичний у виконанні, не містить механізмів. І на наш погляд, є доволі популістським. Але проблема існує. Ми вважаємо, що він має бути розглянутий по суті. Мають бути висловлені по ньому чіткі застереження щодо його змісту. І після того ми маємо проголосувати, на наш погляд, за направлення його на доопрацювання. Щоби вже по суті потім розглядати законопроект, в якому будуть міститися більш реальні для виконання положення. Бо тема існує, її треба розв’язувати.
Так, Лещенко, одна хвилина.
Володимир Лещенко, фракція Компартії України, Чернігівщина. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, тут представники буржуазної опозиції хотіли умовляти комуністів, щоб ми проголосувати за цей законопроект. З цього приводу я хочу зазначити наступне. Коли за часів радянської влади були комуністи при владі, тоді всі були у вищій школі, місця були державним замовленням і освіта була безплатною. А зараз якби буржуазна опозиція не пнулася чи нинішня влада теж, але освіта в нас безплатна не буде зараз. Тільки за часів радянської влади, а ми її обов’язково встановимо. А цей законопроект ми без умовляння буржуазної опозиції підтримаємо. Дякую.
Обговорення питання завершено. Шановні колеги, питання надзвичайно актуальне. Поза всяким сумнівом дуже хотілося б повернутися до того, що записано в Конституції: "безоплатне навчання, в тому числі і у вищій школі". Але давайте не будемо забувати і про інші проблеми. Проблема номер один. На превеликий жаль, навіть тих 50 відсотків студентів, які навчаються на державній формі навчання за рахунок платників податків, після закінчення ВУЗу не одержують розподілу на роботу. Тобто держава його вивчила – і на всі чотири сторони, йди, куди хочеш. І тому ми з вами не випадково приймали і по військових законопроекти, і по Міністерству внутрішніх справ, щоб зобов’язати, якщо ти навчався на державній формі навчання, зобов’язати його або певну кількість років відпрацювати, або віддати те, що держава на тебе витратила. Це одна проблема. І друга проблема. Я зараз не можу назвати конкретні цифри, але повірте, я говорю правду. У цьому році випускників шкіл, які матимуть право стати студентами, набагато менше ніж місць у всіх ВУЗах держави. Це добре, що ми незабаром будемо країною з суцільної вищою освітою. Але ви розумієте, якщо двієчники або будь-хто, хто хоче вчитися, може вчитися і одержувати диплом про вищу освіту, це також, мабуть., підходити до цього досить обережно. Я ставлю на голосування включення до проекту, включення до проекту денного, до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про вищу освіту" [[щодо збільшення кількості бюджетних місць у державних вищих навчальних закладах]] [[реєстраційний номер 8340]]. [[12:42:57]] За-84 Не включено. Розглядаємо питання про включення до порядку денного сесії проекту Постанови про міжнародні морські меморіали [[реєстраційний номер 8312]]. Автор законопроекту – Шемчук. Немає. Від комітету – Анатолій Степанович Гриценко, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Ми зараз працюємо уже четверту годину, включили до порядку денного аж один законопроект. Я думаю, що це абсолютно не ефективна робота парламенту. І вношу конструктивну пропозицію без подальшого обговорення включити всі решта і не морочити один одному голову. А далі профільні комітети визначаться, підтримати чи ні, і зала визначиться, підтримати чи їх по суті. І тоді буде обговорення таке саме. А зараз ми просто витрачаємо час. Я підтримую ініціативу, з якою виступив Шемчук і пропоную проголосувати "за".
Дякую. Будемо голосувати? Крім Чечетова, ніхто не наполягає? Запишіться. Будь ласка, Камчатний.
Прошу передати слово колезі Задирку.
Задирко, будь ласка.
Народний депутат України Геннадій Задирко, група "Реформи заради майбутнього". Справа у тому, що ми ще цей законопроект розглядали на Комітеті профільному транспорту і зв’язку, тому що він стосується водних шляхів. Справа у тому, що, дійсно, дуже слушна пропозиція нашого колеги Шемчука стосовно того, що є проблема в Україні, проблема того, що "чорні археологи" працюють не тільки на об’єктах археологічної спадщини, а також вони працюють, на жаль, і грабують об’єкти, які знаходяться під водою у результаті боїв, які відбулися у роки Вітчизняної війни і громадянської війни. І справа у тому, що цей законопроект передбачає якраз захист з боку держави таких об’єктів, вони, дійсно, існують. І тому наша депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати цей законопроект і звертається до зали, що це слушна пропозиція нашого колеги і за неї варто проголосувати. Дякую.
Михайло Чечетов, фракція регіонів.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Я хочу голове комитета просто азбуку функционированиявласти в демократических странах рассказать. Если партия побеждает и приходит к власти, она реализует свою программу. Под программу подаются законопроекты. Они принимаются. А проигравшие получают право на трибуну, критиковать, высказывать варианты и так далее. Что-то разумное мы можем принять. Но ни в одной стране мира не записано в Конституции обязанность победившей партии принимать все галиматье, которое проигравшие предлагают! Такого нет. Чтобы вы получили право на принятие решений в государстве, надо выиграть выборы и все. Надо просто получить доверие народа. Получаете доверие народа – получаете право на принятие решений. А если народ вам отказывает, тогда вы не имеете права, вам народ не дал права принимать решения! Вам дал право народ только говорить! Пожалуйста, рассказывайте, подсказывайте. Но решение принимаем мы. Теперь в отношении того, что надо было бы принять, а потом обсуждать. Очень дорого обходится минута работы парламента. Но мы ж должны считать народные деньги! Зачем нам попусту дважды прокручивать одну и ту же пластинку, сперва сейчас мы по полной процедуре рассматриваем, видно, что он не проходит. Потом еще раз по полной процедуре будем рассматривать. Ну, это просто разбазаривание денег. Если оппозиция не считает народные деньги, то мы каждую копейку народных денег считаем. Мы на это не пойдем. Поэтому сегодня действительно развернуто на стадии включения. Пожалуйста, и голова комитета выступает, и автор выступает, и представители оппозиции и меньшинства, и большинства. Там, где разумные вещи от господина Скибницкого пошли, - мы всегда поддержим! Правильно. Потому что речь идет об интересах государства. Мы поддержали и будем поддерживать так. А там, где галиматье популистское, – никогда поддерживать не будем.
Дякую. Яворівський, будь ласка.
По-перше, я не можу не без гумору сказати про те, що я не знаю, де ви перемогли. Ви ж на виборах не перемогли. Ви перемогли у Верховній Раді, купивши тушок. Оце ваша перемога на цьому і все. Але я тепер про закон. Я записався проти і поясню вам чому. Тут говорилися речі, які налізають на голову, як каже один інтелектуал із місцевого нашого парламенту, деякі, значить, налізають. Суть не в тому. Давайте зазирнемо в саму суть, в суть цього законопроекту. Він справді дуже потрібний. Але це такий сирівець, який не можна просто взяти і відкласти на завтра. Я переконаний, що його треба просто-на-просто викинути. Адже саме поняття "міжнародний морський меморіал" його немає в законодавчій лексиці ні світовій, ні українській. Ми приймаємо не закон, а приймаємо постанову всього-на-всього. Тобто працювати він не буде. Найпростіший шлях був це треба було внести зміни до Законів "Про охорону культурної спадщини" і "Про охорону археологічної спадщини". Натомість автор, шанована дуже мною людина і юрист, і таке інше, але в мене просто таке враження, що він не працював над цим законом, хтось йому його, мабуть, як це часто буває в нашій практиці, і в моїй так само, я не хочу себе вибілювати, буває, що хтось. Через це законопроект цей абсолютно сирий, він не вирішує проблему, яка справді існує. І я розумію, наш комітет не був головним, але я переконаний, що його треба просто повернути обов’язково на доопрацювання. І тоді ми будемо приймати такі законопроекти, які, як сказав відомий інтелектуал в нашому парламенті, це все буде налізати на голову, за умови, якщо та голова на плечах є.
Обговорення питання завершено, я ставлю на голосування про включення до порядку денного сесії проекту Постанови про міжнародні морські меморіали [[реєстраційний номер 8312]]. [[12:50:23]] За-61 Не підтримано, на жаль. Розглядається питання про включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про основи національної безпеки України" [[щодо загрози національній безпеці від зростання аварійності на автомобільних дорогах]] [[реєстраційний номер 8233]]. Суб’єкт законодавчої ініціативи Скибінецький, будь ласка, Олександр Матвійович.
Шановні народні депутати, вашій увазі пропонується включення до порядку денного законопроекту, який має пряме відношення до подолання проблеми, дійсно, національної ваги. Йдеться про протидію аварійності, а вірніше кажучи, епідемію смертності на наших автошляхах. Ця проблема світова. Генеральна асамблея Організації Об’єднаний Націй проголосили десятиліття дій по боротьбі з цим явищем. В Україні це питання стоїть дуже гостро. Досить сказати, що у нас кожні два роки гине людей приблизно стільки, скільки за всю війну Радянського Союзу в Афганістані: щоденно до 15 загиблих, десятки поранених, на рік – до 5 тисяч жертв і дуже багато травмованих і інвалідів. Інакше, ніж проблемою національної безпеки це питання назвати не можна. І це визнав Президент України Віктор Янукович у своєму звернення з нагоди відкриття 10-ліття дій з безпеки дорожнього руху 11 травня цього року. На жаль, сьогодні ми бачимо неефективність дій виконавчої влади в цьому питанні, як н національному рівні, так і на регіональному. Не працює вже котрий рік Координаційна рада з питань безпеки руху при Кабінеті Міністрів. За останні роки дві програми національних були провалені з цього питання. Зараз розроблена національна стратегія, вірніше проект, який так і не затверджений, тому що він носить декларативний характер і не містить плану дій. Тому пропонується поставити це питання у центр уваги і розглянути його досконально з тим, щоб відпрацювати план дій, який дозволив би подолати проблему смертності на наших автошляхах. Я хотів би сказати і про регіональний рівень. Вчора я був на конференції міжнародній з цього питання у Харкові, яка була скликана громадською організацією. На жаль, ні міська влада, ні обласна влада Харкова не були присутні, хоча запрошувались, проігнорували це питання, незважаючи на те, що Президент закликає до реальних дій у цьому напрямку.
Завершуйте. Дякую. Анатолій Гриценко – від комітету.
Шановні колеги, абсолютно правильна ініціатива колеги Скибінецького. Тим більше, як він сказав, що цей рівень загрози визнаний набагато вище, ніж загроза національній безпеці. ООН оголосила 10-річку рішучих дій по збереженню життів. Економічний вимір. Тут навіть не варто про нього говорити, бо йде втрата життів, і це не виміряєш гривнями чи доларами. Проста людина, яка зараз слухає трансляцію Верховної Ради, розуміє, чи мама, чи тато, вони бояться пускати свою дитину у школу, і вони водять її за руку і повертають її назад. Ще більше бояться мажорів на дорогах, які з швидкістю 200-270 ганяють і вбивають наших людей, і притому відкупаються від міліції, приховуючи себе за мандатом чи за статусом VIP-персони батька чи мами, які служать у владі. Треба покласти цьому край, і це справді загроза національній безпеці. Пропоную підтримати цю ініціативу. І ще хочу звернутися до керівництва фракції Партії регіонів тут. В вашій фракції є достатньо гідних спікерів, які замість того, щоб випускати сюди клоунів, які пробують когось виховувати, не принижували авторитет вашої партії, найчисельнішої політичної сили. Тому прошу бути коректним, виступаючи тут з трибуни. Дякую.
Будемо голосувати? Крім групи за реформи ніхто не наполягає? Запишіться і наполягайте. Стойко, будь ласка. За ним – Чорновіл.
Іван Стойко, депутатська група "За Україну!". Шановні колеги, справді питання дуже важливе, актуальне, і, слава Богу, що є в нас депутати, які піднімають це питання. Але ми розуміємо, що навіть якщо і ООН стоїть не в стороні, так би мовити, тих загроз, які сьогодні існують в світі, я не надіюся, що Партія регіонів знову в черговий раз не назве цей законопроект, як тут виступаючий говорив представник Партії регіонів, якоюсь галіматьєю чи як він там сказав, от. Але, повірте мені, що та статистика, яка є сьогодні в Європі свідчить про те, що в Україні найбільше, справді, смертей на дорогах. І якщо взяти цю ж статистику, то ми знаємо, хто їздить поза правилами. Це ті, хто. для кого закони не писані. І тому ми повинні, дійсно, розробити ту дорожню корту, яка б призвела до зменшення кількості смертей на українських дорогах. Тому наша фракція і група буде підтримувати даний законопроект, і прошу всіх, хто не байдужий до тих подій, які відбуваються на дорогах, теж підтримати. Дякую.
Чорновіл Каплієнку передає. Будь ласка.
Шановні колеги! Шановні народні депутати! Депутатська група "Реформи заради майбутнього". Порушена проблема безумовно лежить. належить до сфери дій Закону "Про основи національної безпеки України" хоча б тому, що в Україні стан аварійності дорожнього руху дійсно є катастрофічним. От декілька цифр, які ми сьогодні підготували до цього законопроекту. Вдумайтесь в цифри! Щорічно у нас на дорогах гине біля 7 тисяч осіб. Нагадаю вам, що афганська війна цілком забрала близько 14 тисяч. Чи то не є проблема для України? Є. За показником смертності від ДТП наша країна посідає 5-е місце у Європі. Якщо у Швейцарії на один мільйон жителів в автопригодах гине 49 осіб, в Німеччині – 62, то в Україні – аж 152. Економічні збитки України від аварійності на дорогах становлять приблизно 5 мільярдів доларів США на рік і так звана економічна вартість смертей і поранень ставить 1,4 відсотки за українською методикою обчислення, або 3,5 – за європейською від внутрішнього валового продукту України. це дуже високі показники у порівнянні із країнами Європи. Безумовно, в законопроекті є деяка така нитка за політизованості. Ми не підтримуємо тезу, що сюди треба докладати політичних зусиль, не можна писати "неефективне державне управління". Я думаю, треба в наступній редакції [[це дозволяє 116 стаття Регламенту]] прописати трохи інше тлумачення: "забезпечити ефективне державне управління". Але суть законопроекту від цього не міняється. Треба чітко усвідомлювати, що однією з найголовніших причин аварійності на дорогах – це стан самих доріг. Про свідчать, зокрема, дані нещодавніх досліджень у Сполучених Штатах Америки, згідно з якими – вдумайтесь! – причиною 40 відсотків аварійних ситуацій на дорозі є поганий стан покриття. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" вважає, що проект Закону про внесення змін до Закону України "Про основи національної безпеки України" [[щодо загрози національній безпеці]] заслуговує на підтримку щодо включення.
Сідайте, будь ласка. Микола Томенко, одна хвилина.
Шановні колеги, я хотів підтримати нашого колегу Олександра Скибінецького в стратегічній позиції, що сьогодні досвід показує: якщо ми вносимо депутатські законопроекти з цього питання, зазвичай ми тонемо в дискусіях з міліцією, правоохоронними органами, і, в кінці-кінців, на виході не маємо серйозного законопроекту. Це виключно проблема національної безпеки. І тут автор абсолютно правий. До речі, тут колега виступав: ну, не може бути ефективна державна політика загрозою національній безпеці. Прочитайте статтю, стаття називається "Загроза". Загрозою може бути тільки неефективна політика. Але проблема не в тому. Проблема в іншому: що це повинно бути напрямком національної безпеки, за яку несе відповідальність Президент і Рада національної безпеки і оборони. Це означає, що тоді будуть приходити президентські законопроекти. А в такій делікатній сфері, як, наприклад, ви знаєте, що у нас біля найбільше зовнішньої реклами у світі. Треба її упорядкувати, демонтувати, поставити у відповідність до європейських норм? Треба. Тільки президентський законопроект тут пройде. Питання доріг. Ви знаєте, ми вже дійшли до того: місцевий податок транспортний забрали – уже голови обласних адміністрацій ходять, як, ви знаєте, ці цигани по метро, і щоб люди добрі здавали на ремонт місцевих доріг. Та не люди добрі повинні здавати на дорогу, а це повинен бути місцевий податок, залишатися у місті, і місто повинно фінансувати ці місцеві дороги. Тобто з дорогами треба порядок навести. Пішохідні майданчики, місце для велосипедів і таке інше. Тому я вважаю, що, якщо ми вносимо це в пріоритет національної безпеки, що нам підказує ООН, то треба чекати, щоб РНБО розглянуло питання і Президент подав законопроект, а ми всі разом його підтримали.
Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про основи національної безпеки України" [[щодо загрози національній безпеці від зростання аварійності на автомобільних дорогах]] [[реєстраційний номер 8233]]. [[13:01:06]] За-105 На жаль, не підтримано. Розглядаємо питання про включення. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 1, "БЮТ – 34, "Наша Україна – Народна самооборона" - 22, комуністів – 25, "Реформи" – 20, Народної Партії – 0, позафракційні – 3. Розглядаємо питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до розділу ІІ статті 5 Закону України "Про статус ветеранів військової служби і ветеранів органів внутрішніх справ і деяких інших осіб та їх соціальний захист" щодо інвалідів І та ІІ групи військовослужбовців. Автор законопроекту – Кульчицький Микола, будь ласка. І від комітету – Сушкевич, підготуватись. Будь ласка, тоді мікрофон Сушкевичу. Чотири хвилини, прошу.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Законопроектом, поданим народним депутатом України, нашим колегою по комітету Миколою Григоровичем Кульчицьким, пропонується розширити категорію осіб, які мають право на встановлення статусу передбаченого Законом України "Про статус ветерана військової служби, ветеранів органів внутрішніх справ і деяких інших осіб та їх соціальний захист". А саме: пропонується визнати ветеранами військової служби інвалідів І і ІІ груп, інвалідність яких настала внаслідок захворювання одержаного в період проходження військової служби та служби в органах внутрішніх справ, які мають вислугу військової служби і служби в органах внутрішніх справ від 10 до 20 років і які досягли пенсійного віку. Одразу хочу звернути увагу на те, що право на встановлення статусу ветеранів військової служби сьогодні мають інваліди І та ІІ груп інвалідність яких настала внаслідок захворювання не тільки в період військової служби і Служби в органах внутрішніх справ, а і Служби податкової міліції, Державній пожежній охороні, Державній кримінально-виконавчій службі, але за умови вислуги 20 років і більше, проте безумовне досягнення пенсійного віку. Незалежно від вислуги років такий статус встановлюється інвалідами І таII груп, інвалідність яких настала внаслідок поранення, контузії, каліцтва або захворення, пов’язаних з виконанням обов’язків військової служби. Мається на увазі участь в бойових діях чи при виконанні службових обов’язків. Головне науково-експертне управління пропонує за результатами розгляду в першому читанні законопроект відхилити. Аргументація така, що норми законопроекту порушують вимоги статті 24 Конституції України щодо рівності конституційних прав і неприпустимості відповідних привілеїв. Комітет Верховної Ради з питань національної безпеки і оборони також вважає, що зазначений законопроект доцільно відхилити. Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів підтримав ідею законопроекту і на своєму засіданні за участю представників Міністерства оборони і Міністерства внутрішніх справ розглянув цей соціально спрямований законопроект. І, підтримуючи законодавчу ініціативу автора, все-таки з метою дотримання соціальної справедливості відносно осіб, які проходили службу в інших силових структурах, які не передбачає цей законопроект, комітет прийшов до висновку щодо необхідності доопрацювання зазначеного законопроекту. Хочу сказати, що наш комітет і склад комітету співпрацював спільно з автором законопроекту і, в принципі, знайдено погодження на те, щоб цей законопроект був доопрацьований, враховуючи його соціальну значимість. Дякую за увагу.
Дякую. Обговорювати будемо? Тоді я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до розділу II статті 5 Закону України "Про статус ветеранів військової служби, ветеранів органів внутрішніх справ і деяких інших осіб та їх соціальний захист" щодо інвалідів I таII групи військовослужбовців [[реєстраційний номер 8192]]. [[13:05:45]] За-89 Не включено. На доопрацювання ми могли б направити тоді, коли розглядаємо в першому читанні, а тут мова йде про включення чи не включення до порядку денного. Розглядається питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо матеріальної відповідальності роботодавця перед працівником за порушення строків виплати заробітної плати та інших виплат, що належать працівнику]] [[реєстраційний номер 8216]]. Автор законопроекту – Марущенко, будь ласка. Потім – Хара від комітету.
Марущенко Володимир, фракція "Наша Україна – Народна самооборона", Партія Християнсько-Демократичний Союз. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Ми в цьому залі не один раз знайомились з матеріалами Рахункової палати, яка щорічно нам дає інформацію про ту чи іншу суму заборгованості по виплаті заробітної плати. На березень така заборгованість складала 1 мільярд 400 мільйонів, зараз вона має тенденцію до зростання. І за останні 10 років не було такого року, щоб заробітна плата не затримувалась, причому вона складала достатньо високі суми. Тому даний законопроект він якби є спробою пошуку варіанту того, щоб активізувати роботодавців, щоб вони більш дисципліновано ставилися до виплати заробітної плати. Тим більше ми знаємо, що там більше 80 відсотків населення живе тільки на заробітну плату, і її затримка є достатньо серйозною економічною проблемою для кожної сім’ї. Що пропонується. Пропонується, що за кожний день затримки заробітної плати, який допустив роботодавець, нараховувалась пеня в розмірі одного відсотка від суми заборгованості. Тобто від суми заробітної плати, яку не виплатив роботодавець. Причому ця заробітна плата і пеня за невиплату заробітної плати має бути виплачена працівнику в один день. Я просив би вас, щоб даний законопроект був включений в порядок денний Верховної Ради. Я розумію, що, можливо, він і не вирішить проблему. Але цією проблемою треба займатися і шукати варіанти її вирішення. Дякую за увагу.
Дякую. Від комітету – голова Комітету з питань соціальної політики і праці Хара Василь Георгійович.
Уважаемые коллеги! Это редкий случай, когда комитет не поддержал вот такой законопроект, тем более нашего коллеги. Цель его, благородна: оказать содействие ликвидации такого позорного явления как задолженность по заработной плате. Но механизм, который предлагают, сможет только ухудшить ту ситуацию, которая есть. А что предлагается. Пеня – 1 процент в день. Представьте себе, уважаемые коллеги, что произойдет: 365 процентов годовых. Как минимум, зарплата большей частью уйдет в тень, начнут прятать задолженность по заработной плате. А в худшем случае это приведет к банкротству предприятий, к закрытию и потере рабочих мест и так далее. Сегодня у нас действуют механизмы борьбы с этим злом – Закон о компенсации денежныхдоходов, где на уровне инфляции происходит компенсация этих потерь. Есть и административная, и уголовная ответственность за умышленную невыплату заработной платы. Хотя мы должны сказать, здесь не только дело в этих законах. У нас проблема по возврату НДС, у нас проблема по возврату долгов государства предприятиям за госзаказ и так далее. Нужно думать об оживлении экономики, об усилении контроля за этим процессом и так далее. И хочу сказать, что наш комитет ожидает "созревание" власти, исполнительной и законодательной, к принятию Трудового кодекса, в котором очень четко это прописано. Первое – устанавливается первоочередной, а точнее даже сказать внеочередной платеж заработной платы, и второе – пеня, двойная ставка Национального банка. Экономические механизмы и политические механизмы. Только таким способом можно решить этот вопрос. Усугублять и дальше ситуацию с задолженностью по зарплате мы просто не имеем права. Поэтому комитет предлагает не вносить в повестку дня, потому что принял решение отклонить на своем заседании данный законопроект.
Так, обговорювати будемо? Запишіться, будь ласка. Будь ласка, Каплієнко, за ним – Кармазін. Тарас Чорновіл, прошу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги народні депутати України! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" розглянула даний законопроект. У нас до нього є дуже багато претензій. Але ми при прийнятті рішень, при розгляді якраз цього напрямку включення до порядку денного виходимо з наступної позиції. Якщо в законопроекті є все-таки певне зерно, перше – доброї ідеї, друге – хоча би певні механізми, які можна розглядати як адекватний спосіб втілення і виконання, ми вважаємо, що такі законопроекти треба включати до порядку денного і потім їх розглядати по суті. В такій формі, як він поданий, ми на цьому зупинилися, ми за нього в першому читанні голосувати будемо не готові. Він дійсно, на наш погляд, є достатньо проблемним, в ньому є багато, ряд опущень. Але в дискусії при розгляді в першому читанні могли б вийти на висновок: чи даний законопроект може бути, згідно з Регламенту доопрацьований до другого читання чи має бути направлений на доопрацювання. Але однозначно проста позиція про звичайне відхилення в даному випадку, нам здавалося, була в некоректною. Тому ми прийняли рішення: рекомендувати Верховній Раді включити даний законопроект до порядку денного, розглянути його по суті і тоді вже остаточно визначатися, наскільки він може бути реалізованим. Сама ж проблема є в Україні дійсно катастрофічною. В нас поперемінно по певних періодах дещо скорочується, потім знову наростає заборгованість по виплаті заробітної плати. Давайте просто для себе оцінимо стан людей, які, працюючи на роботі, які, не маючи можливості для інших підробітків якихось, опиняються в такій ситуації. Ми повинні шукати виходи. Тому ми вважаємо, що законопроект треба розглядати по суті. Навіть якщо він в кінцевому рахунку після того піде на доопрацювання. Тому прошу проголосувати від імені нашої групи за включення до порядку денного, щоби дійсно цю справу серйозно розглянути.
Юрій Кармазін. Підготуватися Лещенко.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна – Народна самооборона". Шановні народні депутати, я зараз слухав виступ голови комітету і одночасно голови Федерації профспілок і аргументацію. Якщо 1 відсоток в день будуть платити працівники, то це рік буде 365 відсотків. І думаю, знаєте, чи щось у мене з мозгами, чи у профспілок повністю немає голови. Через те, що, це ж додуматись треба, якщо людина запізнилася на 15, на 30 хвилин – догана, позбавлення премії, звільнення, все це нормально. А якщо людині не виплатили за день, то 1 відсоток від затримки, а людині треба, тому що кругом дитину треба відправляти, самому треба щось їсти, то вона має ходити на роботу і нічого не отримувати. Який же цинізм, коли це звучить ще й і з вуст профспілок. А я вам нагадую, що в цій книжці, яка називається "Конституція", записано в статті 43 – право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. А це норма прямої дії, шановні друзі. Через те виступати проти того, що запропонував колега Марущенко, дай Бог йому здоров’я, я просто не знаю як це можливо зробити. Через це, шановні народні депутати, запропоновані зміни, доповнення до Кодексу Законів про працю 115 прим. абсолютно правильна. Закон "Про оплату праці" абсолютно правильне і по-Божому, і по-людськи, і у відповідності до Конституції. І в закон "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв’язку з порушенням строків їх виплати" також абсолютно.
Володимир Лещенко, фракція комуністів.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Питання заборгованості по зарплаті є найболючішим для простої людини. Не можна тримати вже зароблених грошей. А як же годувати дітей? Як утримувати сім’ї? Цим питанням, здавалось би, займається багато хто в державі: і державні адміністрації, і прокуратури, і профспілки. Але воно не вирішується через те, що ця ж сама влада прикриває отих роботодавців, які і мають заборгованість по виплаті заробітної плати. Тому Компартія України вже півтора року працює над внутрішньопартійною програмою "Робота. Зарплата. Захист". Але ж який спротив з боку влади. Інформацію з неохотою ледве надають управління праці, державні адміністрації, виконкоми міських рад. Та інформація їхня не відповідає дійсності. Роботодавці заборгованість приховують, а працівники, яким заборгували цю зарплату, під страхом звільнення також бояться про це говорити. Але по цій програмі є певні досягнення. Комуністи в різних областях домоглися, що роботодавці, які мають гроші, виплатили заробітну плату заборговану своїм працівникам. Виходячи з цього, пропозиція. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо матеріальної відповідальності роботодавця перед працівником за порушення строків виплати заробітної плати та інших виплат, що належать працівнику]] потрібно включити у порядок денний сесії. А вже потім розглядати по суті і, дійсно, там є певні недоречності, які можна виправити. Дякую за увагу.
Так, будь ласка. Шановні колеги, одержать по хвилині тільки представники тих фракцій, які не виступали. Павловський.
Андрій Павловський, "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина". Шановні співвітчизники і колеги депутати! Не зважаючи на обіцянки нинішньої влади і особисто Віктора Януковича, Прем’єра Азарова, що до кінця 2010 року таке ганебне явище як заборгованість заробітної плати буде ліквідоване повністю, залишається доволі велика сума цієї заборгованості на рівні півтора мільярда гривень і ніяк не хоче скорочуватися. Мабуть, влада не дуже тут ефективна. Тому цілком зрозуміло і логічно, що автор законопроекту пропонує, що повинна бути відповідальність не однобока, не тільки робітника найманого перед своїм власником- роботодавцем, а й роботодавця за те, що він вчасно виплачує в повному обсязі зарплату. Тому повинна бути пеня за це, якщо є затримка заробітної плати. Ви ж скасували мораторій на те, щоб не платили пеню, якщо є заборгованість за житлово-комунальні послуги? То чому ж ви не хочете тоді, якщо поновили.
Так, будь ласка, Ярослав Сухий. Одна хвилина.
Шановні колеги! Я звертаюсь до народних депутатів України IV-V скликання. Ви пам’ятаєте, як довго і наполегливо ми долали консерватизм і опір різних урядів, коли поставили заборгованість по заробітній платі в першу чергу по платежах, які в цей час були? Скільки міністрів фінансів нам доводилося тут переконувати в тому, що це тільки сприятиме подоланню заборгованості? Вона зменшилася. Але дійсно сьогодні ще має місце. Сьогодні є кримінальна відповідальність за заборгованість по заробітній платі. Сьогодні 625 стаття Цивільного кодексу, про що ми автору законопроекту говорили, заборгованість по зарплаті обкладається 3 процентами річними від суми заборгованості. Але я думаю, що цей законопроект мав би нас надихнути на те, що подальше вдосконалення трудового законодавства має передбачати окрім кримінальної і матеріальну відповідальність за заборгованість. В такому вигляді цей законопроект.
Ставлю на голосування. Шановні колеги! Я ставлю про включення до порядку денного законопроекту 8216, прошу голосувати. [[13:20:10]] За-93 На жаль, не підтримано. Розглядається питання. [[Шум у залі]] Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо стимулювання розвитку вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу]] [[реєстраційний номер 7008]]. Прошу проголосувати за скорочену процедуру. [[13:21:18]] За-169 Підтримано рішення. Будь ласка, Одарченко Юрій Віталійович. Підготуватись Матвієнку.
Шановні колеги, я хочу вам нагадати роботу тимчасової слідчої комісії, яка розглядала питання відчуження майна через Державний холдинг "Украгромашінвест". Шановні колеги, я розумію, що на фоні отакої події. Шановні друзі, членами комісії, тимчасової слідчої комісії, яка розглядала питання приватизації майна "Украгромашінвест", і в тому числі відчуження майна "Херсонські комбайни", був запропонований слідуючий закон. Він передбачає процедуру впливу держави на підприємства, подібні до "Херсонські комбайни", через введення тимчасових державних адміністрацій, через прийняття Кабінетом Міністрів відповідної програми пріоритетного розвитку галузі. Шановні друзі, абсолютно дивним виглядає, коли Україна займає третє місце по експорту зерна, коли вона має власний метал і сьогодні не спроможна розвинути вітчизняне комбайнобудування. Кожного року ми втрачаємо 5 мільярдів гривень на закупівлю зарубіжної техніки. Запропонований законопроект дає можливість державі терміново втрутитися в дію, в роботу кожного підприємства, не порушуючи Конституцію України, і впливати на виробництво, на відчуження майна. Шановні друзі, цей законопроект чітко кореспондується з Конвенцією про захист прав людини, основоположних свобод, ратифікований Україною, норми якої відповідно до статті Конституції України є частиною національного законодавства. Шановні колеги, я прошу підтримати даний законопроект і проголосувати за нього у першому читанні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, від комітету – Анатолій Матвієнко. Будь ласка.
Анатолій Матвієнко, Українська республіканська партія "Собор", Блок "Наша Україна – Народна самооборона". Шановні колеги, я хочу вас поінформувати про рішення комітету стосовно запропонованого законопроекту. Дійсно, проект спрямовано на законодавче визначення правових економічних та організаційних підстав для посилення державного впливу на розвиток галузі вітчизняного машинобудування. І важко заперечити благих намірів авторів відносно цього закону. Але законопроект має недоліки, і норми цього законопроекту суперечать і не узгоджуються з багатьма іншими законами, які сьогодні діють. Наприклад, однією з головних новел даного законопроекту, який представлений вам для розгляду, є утворення, функціонування, права та обов’язки тимчасової державної адміністрації. Запровадження таких адміністрацій у тому вигляді, як це пропонується проектом, не узгоджується з визначеними у статті 8 цього закону основними напрямами державної підтримки пріоритетного розвитку вітчизняного машинобудування для аграрного комплексу. Цей законопроект вступає у протиріччя з великою кількістю інших законів, і ще раз повторюю, по багатьом нормам не узгоджений з ними. Невиправданим і недоцільним виглядає включення до законопроекту великого за обсягом переліку визначення основних термінів, багато з яких є загальновідомими або суто-технічними чи професійними термінами, не наповненими якимись специфічним юридичним змістом. І найголовніше. Фінансово-економічне обґрунтування до проекту не містить необхідних розрахунків щодо його впливу на державний бюджет України. Але окремі позиції проекту прямо впливають на показники бюджету, зменшуючи надходження до бюджету на збільшуючи витрати бюджету. Враховуючи це та багато іншого, включаючи висновки Головного науково-експертного управління, комітет прийняв рішення про направлення на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи даний законопроект. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишіться на обговорення. Будь ласка, Чорноволенко, за ним – Сулковський.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Прошу передати слово Олегу Ляшку, будь ласка.
Будь ласка, Ляшко, але по темі законопроекту.
Скажу по темі, не хвилюйтеся, Адаме Івановичу. Ви краще виборцям розкажіть, за що ви за горло мене хватали і кидали в президії Верховної Ради.
Вимкніть мікрофон. Я ще раз повторюю, я розкажу. Я не тільки за горло схвачу, а й за інше місце ваше, яке у вас дуже продуктивне. [[Шум у залі]] Будь ласка, по темі законопроекту. Прошу.
По темі законопроекту й кажу. Я щойно вимагав від Адама Мартинюка дати мені слово з такого питання. Сьогодні вранці, опів 9-ї ранку я був у будівельному управлінні.
Вимкніть мікрофон. Будь ласка, Сулковський з місця, прошу.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Ви знаєте, що тільки що ми побачили, який цирк деякі депутати хочуть утворити у сесійній залі. Тому, Адаме Івановичу, стосовно проекту визначиться зараз зал, який зараз обговорюється. А стосовно цього, що сталось тільки що, то я хочу вам сказати, Адаме Івановичу, треба давним-давно було так зробити багатьом, які приходять і заважають вам працювати в президії, тому ми вас підтримуємо. А деяким депутатам хочемо сказати: це наука на майбутнє, завершуйте свої такі вчинки, щоби вимагати з кулаками йти до керівників, до президії. Ми, Адаме Івановичу, вас підтримуємо і так далі й дійте, то буде порядок в залі.
Будь ласка, Лемза, "БЮТ – "Батьківщина".
Прошу передати слово Одарченку.
Будь ласка, Одарченко Юрій.
Шановні колеги, я прошу вас уважно віднестися до запропонованого проекту закону. Шановні друзі, не дивлячись на критику, яка сьогодні висловлювалася від комітету, ніхто сьогодні не запропонував дієвих заходів по впливу на недобросовісних власників майна. Були спроби від партії "Батьківщина", від Комуністичної партії проголосити проект. проголосувати проект закону, який би передав у державну власність Херсонський комбайновий завод. Він не пройшов через залу. Сьогодні запропонований нами законопроект дає можливість відпрацювати ті ж процедури, встановлення певних обсягів виробництва, виконання виробничих програм на будь-якому підприємстві, яке визначено як пріоритетне в галузі сільгоспмашинобудування. Дієвих механізмів на власників, які сьогодні не використовують майно. ну на благо держави сьогодні немає. Я хочу вам нагадати приклади, які висвітлилися в процесі розгляду роботи тимчасової слідчої комісії стосовно "Украгромашінвесту". Шановні друзі, 34 підприємства калібру "Харківський тракторний завод" вони були відчужені за 28 мільйонів гривень, і ці 28 мільйонів гривень не сплачені, це було поміняно на програмний продукт в виді дискети і одного комп’ютера. Тут знаходиться свідок цих подій – пан Чечетов, який може чітко свідчити про те, що на той момент держава не мала ніяких впливів на ці процеси. І якщо держава хочу впливати і розвивати вітчизняне сільгоспмашинобудування, вона мусить мати механізми. Я вас прошу в першому читанні підтримати даний законопроект. В другому читанні ми доопрацюємо всі недоліки, які ви висказали тут. Хочу нагадати, згідно Міжнародної конвенції про захист прав людини, Протоколу Першого до Конвенції визнається право держави вводити в дію такі.
Дякую. Завершуйте, будь ласка.
Які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів. Правомірність встановлення відповідних обмежень з мотивів забезпечення суспільних інтересів підтверджується практикою Конституційного Суду, зокрема певною мотивацією в його рішеннях від 2007-го, 2005-го, 2002-го років. Прошу підтримати даний законопроект в першому читанні. Дякую.
Будь ласка, Лещенко. Одна хвилина.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Звичайно, цей законопроект слід включати до порядку денного, бо ганьба для України, яка випускає тільки 10 комбайнів за місяць, а наша братня Білорусь повністю забезпечила себе своїми комбайнами. І я хотів би ще звернутися до нашого регламентного комітету з приводу інциденту, який стався в залі. Потрібно розглянути на засіданні комітету цей хуліганський випад і відповідним чином притягнути до відповідальності, якщо це можливо.
По темі, будь ласка, по темі.
І ще я хотів би сказати, попередити хуліганів, які роблять такі випади. Фракція комуністів попереджає, що, якщо будуть такі випади дальше, то ми зуміємо захистити нашого товариша. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо стимулювання розвитку вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу]] [[реєстраційний номер 7008]]. [[13:32:41]] За-93 На жаль, не підтримано. По фракціях. Партія регіонів не голосувала, БЮТ – 43, "Наша Україна" – 12, комуністів – 25, "Реформи" – 10, Народна Партія – не голосувала, позафракційні – 3. Пропозиції профільного комітету і висновок Головного науково-експертного управління – повернути на доопрацювання. Прошу голосувати щодо опрацювання. [[13:33:23]] За-79 Відхилено законопроект. Розглядається питання проект Закону про сільськогосподарську обслуговуючу кооперацію [[реєстраційний номер 7018]] є пропозиція за скороченою процедурою, будь ласка, прошу визначатись. [[13:33:56]] За-194 Скорочена процедура. Народний депутат Заєць Іван Олександрович, підготуватись Матвієнку.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Прикро, що така важлива проблема як сільськогосподарська обслуговуюча кооперація, по суті, замовчується навіть у парламенті. Розглядати такий важливий, складний законопроект за скороченою процедурою, це демонструвати цілковиту байдужість до долі селян, до долі українського села і не державне мислення. За дві хвилини неможливо детально викласти ні суть проблеми, ні суть законопроекту, сучасне ефективне сільське господарство немислиме без розвинутої обслуговуючої кооперації, без неї не можуть обійтися ні Сполучені Штати Америки, ні країни ЄС, а Україна уявляється може, бо до цих пір не маємо навіть критично необхідного масиву законодавства, про економічну, зокрема, фінансову державну підтримку сільськогосподарської обслуговуючої кооперації і говорити не треба. За останній рік кількість обслуговуючих кооперативів зменшилася майже на третину і складає сміхотворну цифру 442 кооперативи. Моя законодавча ініціатива спрямована на виправлення цієї ганебної ситуації, як у сфері законодавства так і державної підтримки обслуговуючої кооперації. Ви, шановні депутати добре знаєте, що сільськогосподарський виробник, чи то особисте селянське господарство, яких є більше 4,5 мільйонів, чи то фермерів, яких є більше 40 тисяч, чи сільськогосподарське підприємство, які постали на місці колишніх КСП, а таких є тисячі. Безбожно обкрадаються так званими посередниками чи тими, хто здійснює переробку сільськогосподарської продукції. Селянам-виробникам – низькі закупівельні ціни, а споживачам – високі роздрібні ціни. Ось така політика. Основна частина додаткової вартості, яка створюється виробником, привласнюється посередником і тими, хто знаходиться на кінцевій ланці ланцюга руху сільськогосподарської продукції до споживача. Це знищує сільськогосподарське виробництво, знищує село. Захистити сільськогосподарського виробника і дати шанс селу може лише сучасна інфраструктура, яка включає в себе розвинуту мережу кооперативів. Кооператив організовує сільгоспвиробників і забезпечує їхні інтереси як перед посередником так і перед владою.
Завершуйте, Іване Олександровичу.
Я усвідомлюю, я вже не буду по суті говорити, бо за дві хвилини, як бачите, нічого сказати не можу. Я усвідомлюю, що мій законопроект не буде прийнятий сьогодні в залі, я не відступлюся, буду удосконалювати його і подавати знову. Якби я мав час, тоді б я справді розповів вам про цю доленосну для України проблему і потрібні законопроекти. На жаль, ми не хочемо змінювати життя людей, ми хочемо грабувати і знищувати Україну, цього не треба робити.
Будь ласка, Анатолій Сергійович Матвієнко, думка комітету.
Українська республіканська партія "Собор", Блок "Наша Україна - Народна Самооборона", Матвієнко. Я хочу проінформувати, шановні колеги, вас про рішення комітету профільного стосовно внесеного паном Зайцем законопроекту. Найперше заслуговує на підтримку прагнення автора законопроекту, удосконалити законодавство у сфері обслуговуючої сільськогосподарської кооперації, прискорити створення та ефективне функціонування сільськогосподарських обслуговуючих кооперативів, розробка та прийняття державної цільової програми підтримки таких кооперативів. Говорячи, створення належної інфраструктури, оскільки це ключова і пріоритетна галузь для нашої держави. Але комітет уважно розглянув всі аргументи і норми цього законопроекту, і хоче висловити наступне. По-перше, ви знаєте, що ми маємо Закон України "Про сільськогосподарську кооперацію". І якщо проаналізувати наявний Закон "Про сільськогосподарську кооперацію" і закон, який пропонує автор, то дуже багато норм закону, який пропонується дублюється в цьому законі. І тому на засіданні комітету автором було звернуто увагу, що очевидно ті новели, які потребують сьогодні, дійсно, законодавчого врегулювання, варто було б внести як зміни до Закону, нині діючого, про сільськогосподарську кооперацію. Якщо цього не робити, то ми отримуємо закон і невідомо яким законом будемо регулювати однакові питання, які повторюються в даному законі. Тому друге. Також фінансово-економічне обґрунтування потребує більш серйозної аргументації. Посилаючись на такі аргументи, комітет розглянув цей законопроект і пропонує своїм рішенням повернути Верховній Раді на доопрацювання цей законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи. Дякую за увагу.
Дякую. Обговорювати будемо? Прошу записатися. Будь ласка, Гнаткевич.
Шановні колеги! Недавно я відвідав своє село. І брат мій, фермер дрібненький, питає мене: "Юрко ти запитай там у Верховній Раді, чого молоко у нас приймали по 3.50 ще восени і зимою, а весною – уже по 1.80?" Я приїхав у своє село, де в мене є там маленька хатинка, не в тому розумінні, як говорили про Кравчука, а хата з двох кімнаток. Село Цапієвка, під Сквирою. І розказую про цей випадок. А він мені каже, сусід: "А ти ще їх запитай, а чого морозиво тримається на тій самій ціні, чого молоко в магазинах тримається в тій самій ціні, а у нас беруть уже теж по 1 гривні 80." То я себе запитую: хто ж власне веде сільськогосподарську політику у нас? Партія влади чи держава, чи може спекулянт, посередник? При комуністичній владі такого чоловіка обізвали б спекулянтом і посадили б у тюрму. Чому він панує на селі? Чому обдурює селян? Відповідь може бути лише одна: бо селяни у нас ніяк не об’єднані і їх ніхто не об’єднує. Я сьогодні запитую себе: коли я як депутат Верховної Ради України першого скликання голосував за Закони про приватизацію, запитую себе вже сьогодні: а кому, власне, заважали колгоспи в такому вигляді як вони були? Невже не можна було їх перетворити в якісь нові, а не в спілки селянські? Щоб вони були об’єднані, щоб вивести їх на ринкові умови ці колгоспи. Ні, цього не зробили. Я запитую перших секретарів райкомів комсомолу, райкомів партії, які зі мною зараз живуть в одному під’їзді: чому ви тоді мовчали, коли Кучма доводив село "до ручки"? Мовчали, на превеликий жаль. Кому заважали ферми сільськогосподарські, зараз їх з’їв всіх український ящур, наших поїв корів. І чому нам сьогодні не підтримати ще раз нову ідею – ідею кооперації? Ми вважаємо, що не можна продавати землю до.
Завершуйте.
До того часу, поки ми не піднімемо наше село, не піднімемо сільськогосподарську кооперацію, не зміцнимо нашого фермера і наших людей, які хочуть в селах об’єднатися в якісь спілки. Дякую за увагу!
Будь ласка, Князевич, "Наша Україна".
Прошу передати Івану Олександровичу Зайцю слово.
Будь ласка, Заєць.
Я дякую пану Руслану Князевичу за надану можливість ще кілька слів сказати у захист свого законопроекту. Адаме Івановичу, я звертаюсь, в першу чергу, до вас. Є така ухвала ради Союзу сільськогосподарських обслуговуючих кооперативів України від 12 травня 2011 року. І ця ухвала спрямована і на парламент. Прошу дати вказівку пошитими її серед депутатів, нехай депутати все-таки прочитають і зрозуміють, про яку серйозну проблему ми сьогодні говоримо у залі. І я ще один аргумент наведу на користь свого законопроекту, шановні депутати. Законопроект про сільськогосподарську кооперацію він об’єднує два типи кооперативів – це виробничі кооперативи і так звані обслуговуючі кооперативи. Їхня природа дуже і дуже різна. І тому не варто їх об’єднувати. Якщо об’єднувати, то треба проводити дуже чітку лінію, а не так як це сьогодні зроблено. Це перше. Друге. Кожен з вас знає, що майже 50 відсотків сільськогосподарської продукції, а по окремих продуктах навіть більше, псується або доходить до покупця в непотрібному вигляді. Чому? Тому що не хочуть купляти, ціни збивають у людей, або, наприклад, немає матеріальних якихось можливостей. І тільки кооперативи можуть виправити цю ситуацію. Чому в Європейському Союзі є тисячі і тисячі, десятки тисяч кооперативів, в нас цього немає? Що там дурніші люди, ніж ми? Ви знаєте, що сьогодні городину не можна продати. Сьогодні овочі, фрукти не можна продати. Сьогодні навіть сільськогосподарські підприємства, які виникли на базі КСП, і ті не можуть сьогодні перед перекупщиками або перед тими, хто обробку продукції здійснює, устояти. Зверніться до прикладу таких кооперативи у Запорізькій області, вони криком кричать: дайте нам державну підтримку, дайте нам відповідне законодавство. Ми не можемо сьогодні захистити особисте селянське господарство, ми не можемо захиститися навіть у цьому підприємстві. Тому я дуже прошу підтримати мій законопроект, якщо ми хочемо порятувати село.
Будь ласка, Павло Сулковський, фракція Партії регіонів.
Прошу передати слово Олександру Миколайовичу Пеклушенку.
Олександр Пеклушенко, прошу.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели! Я в первую очередь обращаюсь к своим коллегам по оппозиции. Мне очень нравится предложенная вами повестка дня. Каждый закон, который я читаю по названиям, вызывает у меня восторг. Потому что цели и задачи, которые стоят за этими названиями, действительно должны поддерживаться любым здравомыслящим депутатом. Но как только я и вы, в том числе заканчиваете читать название и переходите к содержанию предложенных вами законопроектов, вы прекрасно понимаете, что в них нет самого главного – в них нет инструментов, методов, в них нет возможности и ресурсов достижения тех целей, которые вы генерируете в этом названии. Для чего мы тратим целый день сессионный? Для того, чтобы сказать, что у нас есть красивые лозунги в названиях? Вы, мои уважаемые коллеги, должны быть логичными. Вчера Иван Григорьевич Кириленко очень жестко выступил, но, к сожалению, для нас в его выступлении есть та правда, с которой мы должны считаться. И он вчера сказал о том, что страна живет на пределе экономических возможностей. Как же вы после этих его слов, руководителя своей фракции, сегодня предлагаете ниоткуда выкатить 17 миллиардов и осчастливить кого и чем? Поэтому, уважаемые коллеги, мы 100 процентов поддерживаем вас в достижении этих целей. Давайте конкретно работать над механизмом и инструментом. Давайте работать в комитетах, давайте по каждому важнейшему аспекту, аграрный сектор, ЖКХ, банковская сфера, молодежная политика, создадим межфракционные рабочие группы. И давайте вносить в законопроект.
Так, дякую. Обговорення питання завершено. Я нагадую, що комітет пропонує повернути суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Висновок Головного науково-експертного управління – відхилити законопроект. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу закон6опроекту за номером 7018 про сільськогосподарську обслуговуючу кооперацію. [[13:47:30]] За-48 Не підтримано. Пропозиція комітету на доопрацювання ставиться. [[13:47:50]] За-62 Не підтримано. Законопроект відхилено. Продовжую засідання на 15 хвилин. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до статті 138 Кримінального кодексу України [[щодо відповідальності за незаконну лікувальну діяльність]] [[реєстраційний номер 7189]]. Є пропозиція за скороченою. Вибачте, є лист народного депутата Шемчука про відкликання законопроекту. Я ставлю на голосування пропозицію про відкликання законопроекту і зняття його з розгляду. Прошу голосувати. [[13:48:40]] За-245 Законопроект відкликаний і знятий з розгляду. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про міліцію" [[щодо забезпечення моніторингу дотримання прав людини]] [[реєстраційний номер 7217]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:49:12]] За-204 Будь ласка, скорочена процедура. Стретович Володимир Миколайович – доповідач. І він же ж від комітету, тобто ви маєте можливість 4 хвилини. Прошу.
Шановний пане головуючий, шановні колеги та виборці! Проблема дотримання прав людини діяльності органів міліції перманентно присутня у суспільному дискурсі незалежної України і потребує негайного вирішення. Останнім часом вона набула особливої актуальності, український громадянин щодня апелює до охоронців. Проте оптимістичне гасло їх порозуміння і співпраці, що міліція від народу і міліція з народом тепер звучить як питання, що не має однозначної відповіді. Саме на подолання цієї небезпечної тенденції спрямований проект закону, автором якого я є. Він передбачає доповнити статтю 7 Закону "Про міліцію" новою частиною 14, якою передбачається створити спеціальний структурний підрозділ безпосередньо при міністрі внутрішніх справ з функціями моніторингу дотримання прав людини в діяльності органів внутрішніх справ України органів внутрішніх справ України у складі Головного управління МВС ВРК, головних управлінь МВС в областях, містах Києві і Севастополі, на транспорті, міських, районних та лінійних відділів управлінь. Метою законопроекту є законодавче закріплення норми, що створення системи спеціальних структурних підрозділів з функції моніторингу дотримання прав людини в роботі органів внутрішніх справ. Адже правозахисники та члени громадських організацій констатують, що численні випадки порушення прав людини з боку працівників міліції відбувається масово та формується вже в небезпечний стереотип як звичку. Зокрема сотні громадян незаконно закуті наручниками у службових кабінетах поза їх межами. Тисячі громадян безпідставно та понад встановлений строк утримуються в міських та районних відділах внутрішніх справ. Зафіксовано численні факти катувань затриманих, незаконне застосування заходів фізичного впливу та спеціальних засобів. Збільшується кількість фактів незаконного обшуку житла без санкцій та низка інших правопорушень. Об’єктивним аргументом є тенденція збільшення кількості звернень, що надходять до парламенту від постраждалих громадян. Інформація, що оприлюднена Уповноваженим Верховної Ради з прав людини свідчить, що системною залишається проблема застосування катувань, що надалі частіше призводить до гибелі затриманих. Зокрема у 2008 році було закатовано 4 людини до смерті, в 2009-у – 3. А вчора телеканал «СТБ» повідомив, що в 2010 році така цифра досягла 50-и. Зауважимо, що згідно з планом заходів з виконання обов’язків та зобов’язань України, що випливає з її членства в Раді Європи, на Міністерство внутрішніх справ разом з СБУ і Генпрокуратурою покладено обов’язок постійно забезпечувати виконання рекомендацій Європейського комітету з питань запобігання катуванням, що нелюдському або такому, що принижує гідність, поводженню чи покарань. Або внести Президенту пропозицію, щодо утворення національного привінтивного механізму, відповідно до статті 3 факультативного протоколу. Аналізуючи цей проект, комітет відзначив, що прийняття законопроектом змін приведе до створення додаткових контролюючих підрозділів за рахунок послаблення. і не принесе бажаного результату, оскільки міліція буде контролювати власне себе з міліцією. Комітетом вирішено рекомендувати Верховній Раді за результатами розгляду в першому читанні повернути законопроект суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Як автор зауважу, що створення відповідних структурних підрозділів з функцією моніторингу прав людини, діяльності органів внутрішніх справ має вирішити такі завдання. Вдосконалити форми профілактики службових правопорушень. Надати динамізм у системі внутрішнього контролю щодо правомірності діяльності. Зробити можливим аналіз причин цих порушень з боку працівників міліції, посилити контроль за дотриманням міжнародних стандартів щодо захисту прав і свобод людини в практичній діяльності МВС, допомогти подолати репресивні тенденції системи та залучити громадськість до співпраці та порозуміння з правоохоронцями. Зважаючи на ці обставини, звертаюсь безпосередньо до парламенту підтримати мою ініціативу і створити відповідний підрозділ в складі МВС. Принагідно зазначу, це не було домовлено, але вчора почалася акція 50 молодих людей, які протестують проти смерті свого однолітка Індила в Шевченківському РУ. А за рік наша система правосуддя так і не назвала винних, хто винний в смерті молодого юнака. Крім цього "Амнесті Інтернешнл" визнала Україну країною, в якої застосовуються катування з відповідним пониженням його рейтингу в світових. І останнє. Саме останнє. У кожного студента першого курсу, в курсі теорії права.
Завершуйте, будь ласка.
Відома теза про профілактичну функцію держави. І багато знають, особливо медики, що хворобу легше попередити ніж лікувати. Я вважаю, що сьогодні ми, закриваючи очі на проблему катувань міліції, хворобу заганяємо всередину. Влади міняються, люди в катівнях гинуть і треба здійснювати профілактичні заходи. Саме таким заходом, ми вважаємо, може бути стати проект закону. Дякую.
Дякую. Будемо голосувати? Так, прошу записатись. Семерак, будь ласка. Да, можна з місця, можна на трибуну, як хочете, будь ласка.
Дякую, Адам Іванович. Остап Семерак, фракція "Блоку Юлії Тимошенко" "БЮТ – "Батьківщина". Насправді захист прав людини це є гарантований Конституцією і міжнародними документами, які Україна підписала і взяла відповідальність на себе. Звичайно, автор законопроекту абсолютно правий, коли піднімає цю проблему і після подій, які відбуваються і в районних управліннях міліції, і в виправних закладах, де помирають люди, вимагає пристального контролю. Але я хотів би звернути увагу на те, що не тільки ці права є важливі, але і інші права дотримання людини. Зокрема права на інформацію. Я би хотів звернути увагу, що деякі газети після нашого вчорашнього голосування тут у парламенті Закон про тендерні процедури певним чином серйозно викривили інформацію про результати голосування. Скажімо, газета "Сегодня" у сьогоднішньому номері надрукувала абсолютно неправдиву інформацію, порушила права нас, як народних депутатів, так і громадян, на знання достовірної інформації, надрукувавши, що фракція "Блоку Юлії Тимошенко" дала якісь голоси у підтримку цього законопроекту. В обговорення я би хотів підкреслити і поінформувати нас, народних депутатів, і громадськість, що на вчорашньому голосуванні наша фракція жодного голосу не дала у підтримку корупційного Закону про тендерні процедури. Дякую вам за увагу і прошу вибачити, що трошки відхилився від регламенту.
Будь ласка, Князевич, мікрофон.
Шановні колеги, так багато вже у нас наговорено довкола цієї теми. Я дуже дякую Володимиру Михайловичу за те, що він зараз зініціював це питання, бо воно,я к ніколи, актуальне. Адже такі підрозділи насправді існували. Вони існували легально, нелегально, але вони, принаймні, існували впродовж п’яти останніх років нашої історії, коли кожен високопосадовець у міліцейських погонах чітко знав, що будь-якою його дією слідкує спеціально створений підрозділ, який, у першу чергу, у своїй діяльності саме покладає контроль за дотриманням прав людини. До складу таких підрозділів за згодою входили провідні правозахисники українські і також представники тих правозахисних структур, які ще з часів отримання незалежності ведуть в Україні активний моніторинг за дотриманням прав людини. Більше того, я вам нагадаю, що у великій мірі діяльність такого роду підрозділів перегукується з загальним моніторингом, який до цього часу проводять європейські структури під егідою Ради Європи щодо України. І незалежно від того, скільки аргументів на свою користь Україна показує перед європейським загалом про те, що ми начебто виконуємо ці зобов’язання, які на себе взяті, але цей моніторинг продовжується, його відстрочують, і Україна залишається під прискіпливим мікроскопічним, я б навіть сказав, оком огляду європейських структур. Тому такого роду започаткування чи точніше відновлення департаменту серед органів внутрішніх справ точно не погіршить ситуацію довкола прав людини в правоохоронній системі. Я не буду переговорювати те, що вже було сказано, але небажання теперішніх правоохоронців допустити можливість правозахисників взяти під контроль процеси, які відбуваються в їхній системі, дещо насторожує. А якщо ми говоримо про таку публічність і відкритість, якщо ми на кожному кроці із цієї трибуни устами міністра внутрішніх справ говоримо про те, що міліції нема чого приховувати від.
Завершуйте.
То давайте приймемо цей закон і допоможемо міліції справді бути на крок ближче до людей, щоб у громадянського суспільства було менше сумнівів щодо незаконної, можливо, діяльності правоохоронців. Дякую.
Будь ласка, Ландік, Партія регіонів.
Спасибо. Уважаемые коллеги! Тут так если со стороны посмотреть на этот законопроект, то логики-то нет. Смотрите, вы хотите, предлагаете, чтобы в органах внутренних дел был підрозділ, в котором бы работали правозахисники. Так вы что правозахисникам, которые в свое время тоже поддавались и тортурам, и чем только не поддавались, пагоны милицейские оденете или как? Я понимаю, есть в милиции и отдел внутренних расследований, и отдел там внутренней безопасности, и что мы с вами что-то знаем по внутренним расследованиям или по внутренней безопасности, это будет то же самое, и внутренний отдел, который там по правам человека. Было бы более логично, если бы, у нас есть Уповноважена по правам людини, и может быть там создавать специальный отдел чисто для милиции. Все же таки те случаи, которые мы видим, и анализ показывают, что за год в два раза больше погибших в райотделах, в горотделах людей, то это должно настораживать именно те организации, которые созданы нами, подконтрольны нам с вами, а так вы как-то под милицию хотите контролировать самой милицией. Логики здесь нет. Я не думаю, что надо за это голосовать. Спасибо.
Зарубінський, одна хвилина.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Ідея контролю і моніторингу за виконанням прав людини, реалізації прав людини є надзвичайно гарною, але я вимушений погодитися з попередніми виступаючими і додати, що сама сутність правоохоронної діяльності і правозахисників дещо відрізняється. Правозахисники мають бути якраз абсолютно незалежними, абсолютно незалежними від керівництва правоохоронних органів, тоді то дієвість і буде справжньою, а не ефемерною. І навпаки, якраз правозахисні організації мають бути долучені до цього процесу, але на засадах співпраці, на засадах їх допуску до різноманітних речей, які відбуваються в правоохоронних органах. Уявіть собі, коли це стане підрозділ самих правоохоронних органів, який контроль реальний з боку право охорон. правозахисників над правоохоронцями може бути. Ну логіка страждає, чесно кажучи.
Так, шановні колеги, будемо. Нема заключного слова, бо скорочена процедура. Ідея правильна, Володимир Миколайович, але ви бачите настрій сесійної зали. Висновок комітету – повернути на доопрацювання. Такий же ж висновок Головного науково-експертного управління, але автор просить його підтримати. Тому я ставлю його на голосування. Про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про міліцію" [[щодо забезпечення моніторингу дотримання прав людини]] [[реєстраційний номер 7217]]. Прошу голосувати. [[14:02:08]] За-35 На жаль, не підтримано. Пропозиція – на доопрацювання. Прошу проголосувати. [[14:02:28]] За-39 Трохи більше. 39. Відхилено. Шановні колеги, я думаю, і ви знаєте, що є в системі Міністерства внутрішніх справ така служба, як внутрішня безпека. І я думаю, що вони повинні моніторити в тому числі і ці проблеми. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про свободу совісті. Я на 15 хвилин продовжив, я продовжував на 15 хвилин. проект Закону про внесення змін до Закону України "Про свободу совісті релігійні організації" [[щодо соціального захисту студентів та викладачів духовних навчальних закладів]] [[реєстраційний номер 6123]]. Прошу проголосувати за скорочену процедуру розгляду питання. [[14:03:25]] За-205 Будь ласка, Володимир Станіславович Марущенко. Підготуватися Яворівському.
Марущенко Володимир, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”, партія "Християнсько-демократичний союз". Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, на ваш розсуд пропонується закон щодо врегулювання соціальних прав студентів духовних навчальних закладів студентами приватних і державних навчальних закладів. У чому полягає суть проблеми? Суть проблеми полягає в тому, що діяльність духовних навчальних закладів регламентується Законом "Про свободу совісті і релігійні організації", а діяльність вищих навчальних закладів державних і приватних регулюється Законом "Про освіту". Так от, в Законі "Про освіту" в статті 3-й, в статті 55-й, 57-й передбачені всі права та соціальні гарантії студентів, учнів педагогічних, науково-педагогічних працівників. В статті 11-й Закону "Про свободу совісті і релігійні організації" так само передбачені соціальні гарантії і права, але вони є не повними. А ми знаємо, що відповідно до статті 24 Конституції України громадяни України мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом, і не можуть бути привілеї та обмеження в Україні за ознаками релігійних переконань. А так виходить, що у нас є ці обмеження відповідно до релігійних переконань. Сьогодні в Україні нараховується 199 духовних навчальних закладів. На денній формі навчання навчається приблизно 10 тисяч студентів. І, з моєї точки зору, є необхідність, щоб і студентів духовних навчальних закладів, і педагогічних працівників ми все-таки урівняли в соціальних правах з студентами приватних і державних навчальних закладів. У чому полягають ці права. Йдеться, зокрема, про встановлення можливостей для пільгового проїзді студентів духовних навчальних закладів у міському, приміському та міжміському транспорті, надання для студентів духовних навчальних закладів заочної та вечірньої.
Завершуйте.
навчання права на додаткову відпустку у зв’язку з навчанням, поширення на науково-педагогічний склад працівників духовно-навчальних закладів правил регламентації навчального навантаження, передбачення для них розміру відпустки, встановленої для науково-педагогічних працівників та наукових працівників, зарахування часу роботи у духовних навчальних закладах до науково-педагогічного стажу. Все це сьогодні не має для тих людей, які навчаються, або працюють в духовних навчальних закладах. І я все-таки просив би, щоб ми підтримали мою законодавчу ініціативу для 10 тисяч студентів, людей, це може поліпшити і реалізувати принцип справедливості. Дякую за увагу.
Дякую. Володимир Яворівський – від комітету.
Володимир Яворівський, голова Комітету з питань культури і духовності, одяг від Вінницької фабрики "Володарка", купуйте вітчизняне. Шановні колеги! Комітет з питань культури і духовності коли проводив спільне наше засідання із радою церков України, ми якраз вислухали пропозицію ієрархів, голів наших конфесій всі, які функціонують в Україні щодо того, що вони дуже просили, справді прирівняти в тих невеличких правах, які мають в перевагах мають наші студенти цивільних, світський, ще точніше буде сказати вузів викладачі і студенти. І таки дійсно, сьогодні Богу дякувати, сьогодні духовні заклади функціонують абсолютно відкрито, легально і ті ж таки випускники їхні, які йдуть потім служити до тієї чи іншої конфесії. До речі, я наголошую на тому, що йдеться про всі без винятку конфесії, незалежно, ми симпатизуємо там одній чи іншій, ходимо до тієї церкви чи до іншої церкви, це стосується абсолютно всіх. І сьогодні в Україні дійсно майже дві сотні навчальних закладів духовних, церковних закладів це стосується чималого масиву людей. Через те комітет підтримує ініціативу. Ми дуже раді, що це зробив представник більшості. Через те я не маю жодного сумніву, що це очевидно все-таки пройде, що ви підтримаєте. Це не такі великі витрати, це фактично витрати копійчані, але ми зробимо добру справу. Комітет з питань культури і духовності просить вас підтримати ініціативу вашого ж таки представника більшості.
Будемо голосувати? Запишіться. Косів Михайло, за ним – Камчатний.
Михайло Косів, "Блок Юлії Тимошенко", партія "Реформи і Порядок". Шановні колеги, справа в тому, що від часу прийняття Закону "Про свободу совісті і релігійні організації" проминуло 20 років. Отже, само собою, що за ці 20 років законодавча база набагато змінилася, вона є сьогодні іншою. І те, що говорив доповідач колега Марущенко, і що справді є записано, як правові норми, в Законі про освіту, світську скажімо освіту, то тих самих норм немає в законі про свободу совісті і релігійні організації. Це вже створює, так би мовити, соціальну нерівність поміж нашими співвітчизниками. Потім ті прерогативи, які пропонує автор законодавчої ініціативи, вони не є аж такі, так би мовити, широкі, чи виснажливі для будь-якого бюджету, бюджету місцевих органів самоврядування чи державного, щоб ми могли за них не проголосувати. І потім ще, останнє. Ми багато, я в тому числі, говорили і ставили питання про те, щоб така спеціальність як теологія, була введена в перелік тих навчальних предметів дисциплін наук, які є перераховані в державному реєстрі. І дуже багато духовних навчальних закладів, справді мають державні, сьогодні мають державні сертифікати. Отже коли ми.
Камчатний, будь ласка.
Прошу передати слово моєму колезі Курило Віталію Семеновичу.
Курило, будь ласка.
Шановні депутати! Все, що говорив автор законопроекту, в принципі можна зрозуміти і все це добре, за одним "але". Але це в тому, що студенти і викладачі духовних навчальних закладів вони абсолютно не підпорядковуються і не підлягають під норми Закону про вищу освіту. Ці навчальні заклади не проходять системи ліцензування, акредитації, там зовсім інші навчальні плати. Вони не контролюються Міністерством освіти і науки в плані змісту освіти, в плані організації навчального процесу. Тобто це абсолютно автономні навчальні заклади, які зовсім нічого не мають спільного з державними, чи приватними вищими навчальними закладами, які й підпорядковуються Закону про вищу освіту. Тому виникають певні сумніви, наскільки можна розповсюдити дію Закону про вищу освіту, що стосується прав, обов’язків студентів і викладачів з вищої освіти на саме духовні навчальні заклади. Мені здається, що спочатку треба узгодити певні норми роботи цих навчальних закладів Законом про вищу освіту, а потім уже розповсюджувати права і обов’язки цього закону чи права, які є, на студентів і викладачів духовних вищих навчальних закладів. Тому сумніви.
Дякую. На вимогу керівництва, фракції "Нашої України", одну хвилину має Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! От ми зараз текст обговорювання свідчить про те, що йде ігнорація знову Конституції України. Я вам нагадую, що тут написано: "Громадяни України мають рівні конституційні права і свободи, є рівними перед законом". І не може бути привілеїв у частині другій. Це стаття 24 Конституції України. Через це "Громадяни, які навчаються у вищих і середніх духовних навчальних закладах, користуються правами і пільгами, встановленими законодавством України для студентів та учнів приватних навчальних закладів" – записано в проекті. Приватних, повторюю. Абсолютно нормально. Стаття 11 доповнюється частиною третьою: "Викладачі і працівники також прирівнюються у соціальних правах і гарантіях". Я звісно проти слова "прирівнюються". Вони мають такі самі права, причому мають не законом, а надані Конституцією ці права. Зараз ми тільки виправляємо ті недоречності, які є в нашому законодавстві. Треба підтримувати цей законопроект. Дякую.
Так, будемо голосувати. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про свободу совісті та релігійні організації" [[щодо соціального захисту студентів духовних навчальних закладів]] [[реєстраційний номер 6123]]. Прошу визначатися. [[14:14:40]] За-47 Не підтримано. І, шановні колеги, давайте ще за один проголосуємо законопроект в зв’язку з тим, що у нас трошки була ситуація, що в Регламент, ми відійшли від Регламенту. Реєстраційний номер 2750 – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі". Степан Антонович, будь ласка, одну хвилину – ви і одну хвилину – Луцький. І будемо голосувати.
Друзі, я коротко. Шановні колеги, метою законопроекту є внесення змін до Закону України "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі" щодо усунення деяких його неузгодженостей з Законом України "Про державну таємницю" стосовно секретних винаходів і секретних корисних моделей. Наведу як приклад одну із неузгодженостей. Так, згідно Закону України "Про охорону прав про винаходи і корисні моделі" державний експерт, який приймає рішення про віднесення винаходу чи корисної моделі до державної таємниці, визначає коло осіб, які можуть мати доступ до цього винаходу. А за Законом України "Про державну таємницю" державний експерт визначає орган державної влади,якому надається право приймати рішення щодо кола осіб, які можуть мати доступ до секретного винаходу. У цьому законопроекті пропонується в законі про винаходи сформулювати завдання державного експерта так само як і в законі "Про державну таємницю". У цьому законопроекті є і ряд інших пропозицій для змін до закону про винаходи секретні, що мають відношення до державної таємниці, зокрема і публікація, процедур публікації секретних винаходів, процедур.
Завершуйте, будь ласка.
законопроекту.
Так, будь ласка, Луцький, одна хвилина.
Шановний Адаме Івановичу, Комітет з питань науки і освіти розглянув законопроект про внесення змін до Закону України "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі" [[щодо охорони прав на секретні винаходи і корисні моделі]] [[реєстраційний номер 2750]] і рекомендує Верховній Раді України прийняти законопроект у першому читанні. Метою пропонованого проекту Закону України про внесення змін до Закону України "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі" є лише усунення неузгодженості між Законом України "Про державну таємницю" і чинним сьогодні Законом України "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі". Запропоновані зміни суттєво покращують закон про охорону прав, що робить досконалішою охорону прав на винаходи і корисні моделі. Головне науково-експертне управління вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з наступними урахуваннями висловлених конкретних зауважень та пропозицій. Законопроект підтримує також Комітет з питань національної безпеки. І прийняття зазначеного законопроекту не потребує додаткових витрат з Державного бюджету України. Тому, шановні колеги, прошу підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Будемо голосувати? Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі" [[щодо секретних винаходів]] [[реєстраційний номер 2750]]. Прошу голосувати. [[14:18:08]] За-240 Дякую. Закон прийнято. Шановні колеги, перед завершенням засідання я хотів би звернутися до вас і до виборців. Я жалкую, що не стримався від нахабства свого колеги, але колись треба було ставити крапку. Я не все можу розповідати і ви не все, на щастя, чуєте, що витворяє цей народний депутат, коли приходить до того, хто головує на засіданні. Він переходить будь-які межі. Я думаю, він уже до нас не буде наближуватись. Хоча я за цим жалкую. Шановні колеги, на цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошує закритим. Працюємо у комітетах і фракціях. Я прошу комітети, які готують до другого читання, особливо попрацюйте, щоб завтра ми мали що розглядати. Завтра початок роботи о 10-й годині.