Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 36. izredno sejo Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: Ferenc Horváth, Soniboj Knežak, Matjaž Han, Samo Bevk, Bojana Muršič, Franc Trček, Marjan Šarec, Jože Lenart, Andreja Zabret. Na sejo sem k vsem točkam vabil predstavnike Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 36. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli danes, 30. aprila 2020, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predloga za umik točke dnevnega reda oziroma predlogov za širitev dnevnega reda nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. [[tehnične motnje; mikrofon izklopljen 5 sekund]]
Hvala za besedo, predsedujoči. Začenjate sejo, na kateri želi vladajoča koalicija po hitrem postopku ljudem onemogočiti možnost referenduma o treh koronskih zakonih. V Levici ocenjujemo, da je prepoved referenduma že sama po sebi nedopustna, v tem konkretnem primeru pa gre še za dodatno rušenje demokratičnih standardov in do sedaj uveljavljene parlamentarne prakse samo zato, da se vzpostavi nov standard in da se ljudem vzame možnost referenduma, in to brez razprave. Imamo samo stališča poslanskih skupin, dolga po tri minute, in niti na tej plenarni seji nimamo razprave niti delovna telesa Državnega zbora niso bila sklicana. Gospod predsednik, pozivamo vas, da to sejo prekinete, da skličete kolegij, ki naj določi čas za razpravo. To mislimo, da bi bil nek higienski minimum. Naj svojo odločitev pred državljankami in državljani vladajoča koalicija utemelji. Naj pove, zakaj želi onemogočiti edini instrument neposredne demokracije v tej državi in naj svojo odločitev v razpravi obrani. Rekel bi, da je to tudi demokratični minimum, ne samo higienski minimum, ampak resnici na ljubo demokratičnega minimuma v tej državi že dolgo ne dosegamo več. Skratka, predsedujoči, prekinite sejo, skličite svoj kolegij pa naj se tam določi primeren čas za razpravo. Hvala.
Spoštovani kolega, ta časovni potek seje je bil določen na kolegiju. Še preden smo imeli kolegij, smo ga obravnavali tudi na posvetu pri predsedniku Državnega zbora. Se pravi, dvakrat je bil obravnavan, in moram vam reči, da je bil takšen časovni potek, kot je pravkar problematiziran, sprejet soglasno. Tako da določen je takšen, kakršen je, v skladu s poslovnikom. Kar se tiče ostalih očitkov pa – jaz bom zdaj tudi na to odgovoril, glede na to, da osporavate sam postopek. Ne nazadnje je potrebno omeniti, tudi v skladu s temi očitki, ki ste jih povedali, da je Zakonodajno-pravna služba pri vsakem od sklepov, ki bodo danes obravnavani, ugotovila, da so v skladu z ustavo in zakonom. Kolega Krivec je še prej dvignil roko, tudi postopkovno.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Želel sem vas prositi, da opozorite kolega poslanca, da v tem primeru, ko je izvajal postopkovni del, zavaja nas in zavaja tudi poslušalce, gledalce in vse, ki so prisotni na tej seji na takšen ali drugačen način. Prosil bi, da ga opozorite, da se v Državnem zboru ne laže oziroma ne zavaja. Dejstvo je, da je ta zakon, po katerem zdaj sprejemamo po nujnem postopku v drugi obravnavi te zakone, sprejel ta državni zbor z večino in je to čisto demokratičen proces. Predlagal bi, da se ne zavaja na ta način. Drugi del je že predsednik pojasnil. Tudi dnevni red, tudi časovnico za ta sklic smo uskladili na kolegiju predsednika, in tokrat, za to sejo, celo soglasno. Tudi predstavnik Levice je glasoval, da je to okej, v nasprotnem, pri drugih primerih se po navadi vzdrži. Tako da res ne vem, zakaj si dovoljujete tako zavajanje in na nek način tudi laži, ker Državni zbor je v predhodnih postopkih spremenil ta zakon, da danes lahko sploh glasujemo o treh interventnih zakonih, zato [[…]]
Kolega Krivec, tudi vi imate postopkovno, tako da predlagam, da ne odpremo zdaj [[…]]
Ja, saj sem predlagal postopkovno, da opozorite poslanca, da ne laže.
Dobro. Sem že opozoril. Kolega Kordiš. Upam, da je kakšen nov postopkovni predlog.
Hvala. Kdo v tej državi financira in upravlja s tovarno laži, vemo. Kar sem jaz povedal, je vse točno. Ker, predsedujoči, mi ne želimo zavlačevati, ampak zagotoviti vsaj nekaj standarda za javnost in obveščenost državljanov, pa seveda braniti samo možnost neposredne demokracije, braniti institut referenduma. Kolegija predsednika Državnega zbora sem se za vrsto Levice sam udeležil in glasoval sem proti sklicu te seje. Glejte, imamo Vlado, ki si danes z danes na jutri izmišljuje, kaj bi in česa ne bi. Poglejmo samo zadnji fiasko recimo z odpiranjem muzejev, Državni zbor pa naj ne bi imel niti dveh ur razprave [[…]]
Kolega Kordiš, to je zavlačevanje.
Predsedujoči, pozivam vas, da prekinete sejo, skličete kolegij in naj se tam določi potek te seje na način, da bo omogočena demokratična razprava. Ker tako, kot je postopkovno ta seja kukavičje jajce, so tudi ti trije zakoni, ki naj bi se jim danes odrekla možnost referenduma, kukavičje jajce. Kaj ima epidemija z udarom Ministrstva za finance na SID banko in njen nadzorni svet? In kaj ima epidemija in menda nujnost prepovedi referenduma s tem, da gre Vlada z zakonskim pogromom nad naravovarstvenike, jih izloča iz postopkov? Ali je fracking v Petišovcih in ljubljanska obvoznica namesto železnice res ukrep proti koroni? Ne!
Kolega Kordiš, zlorabljate postopkovno in zavlačujete. Kakšen predlog imate?
Predsedujoči, dajte prekinit sejo, dajmo sklicat kolegij. Minimalni higienski minimum je, da opravimo vsaj razpravo, tako kot je bila to parlamentarna praksa tudi v preteklosti. Saj vsakič, ko je bil na mizi referendum ali pa njegova prepoved oziroma to, da Državni zbor ni za referendum, vedno so bili odbori, vedno je bila parlamentarna razprava, zdaj pa kar mimo. Mimo parlamentarne prakse. In to, predsedujoči, je narobe. Hvala.
Konec je proceduralnih. Glasujemo o dnevnem redu. Koliko vas je še za proceduralne? Kolega Jelinčič, dam vam proceduralno, ampak naj bo to proceduralno, da ne bo to spet kakšen pingpong.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bi predlagal, da naj se nekaterim tukajle v dvorani izmeri temperatura.
Spoštovane kolegice in kolegi, prehajamo na odločanje. Preverite glasovalne naprave, glasujemo o dnevnem redu. Glasovanje poteka. Navzočih je 65 poslancev, za je glasovalo 58, proti 2. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je dnevni red 36. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA SKLEPA O NEDOPUSTNOSTI RAZPISA ZAKONODAJNEGA REFERENDUMA O ZAKONU O ZAGOTOVITVI DODATNE LIKVIDNOSTI GOSPODARSTVU ZA OMILITEV POSLEDIC EPIDEMIJE COVID-19. Predlog sklepa je na podlagi 21.a člena Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi v obravnavo zboru predložila Vlada. Preden dam besedo Vladi, postopkovno kolegica Violeta Tomić.
Spoštovani predsednik Državnega zbora! Moram reči, da v vseh šestih letih, kolikor sem v parlamentu, nisem doživela, da bi se predsednik Državnega zbora odločil, da poslancem opozicije ne da postopkovnega. Zahtevamo čas za razpravo. Vedno nas boste preglasovali, seveda. Ampak ko je bil SDS v opoziciji, je kolega Tanko ravno tako rekel in zahteval, da se čas mora dodeliti. In če, naj citiram, »se čas ne dodeli, predlagam ponovno pol ure prekinitve seje, sklic kolegija in dogovor o dodelitvi časa predlagatelju, za vse ostalo menim, da sodi v paket oteževanja dela opoziciji«. Sem ga citirala. To je veljalo takrat, ko je bil SDS v opoziciji, in to naj velja tudi sedaj. Kajti, spoštovane in spoštovani, referendum je zadnji branik demokracije in ne morete prebivalcem in prebivalkam Slovenije vzeti pravice do referenduma kar tako na eni seji z nekim glasovanjem. Nedopustno je. Na podlagi celotne parlamentarne prakse in na podlagi pomembnosti te vsebine je nujno, da se nam zagotovi razprava, v kateri bomo slišali, kako lahko pod krinko nekih nujnih ukrepov za reševanje zdravstvene krize dajete noter tudi Zakon o lokalni samoupravi, nižanje okoljskih standardov. Kakšno zvezo ima povečanje vpliva Vlade v SID banki in tako naprej? To nas zanima in želimo, da ne skrivate kukavičjih jajc znotraj nujnih ukrepov za odpravljanje posledic škode covida-19. Ljudje imajo pravico postavljati vprašanja in tudi opozicija ima pravico postavljati vprašanja. Že na protestnike se spravljate s popolnoma nedemokratičnimi standardi, uvajate diktaturo, krepite avtoritarnost. Še enkrat vas pozivam, da zagotovite razpravo o sklepu o prepovedi razpisa referenduma. Zato še enkrat prosim, proceduralno, prekinite sejo in nam dajte čas, da povemo svoje mnenje. Hvala za vašo prijazno pozornost.
Spoštovana kolegica, časovni potek seje, ki ga problematizirate, je bil sprejet na kolegiju. Nisem si ga jaz izmislil. Bil je sprejet, in to soglasno. Jaz nimam nobene podlage, da zdajle, ko se je seja začela, ko čakamo besedo Vlade, prekinemo sejo Državnega zbora in skličemo kolegij o časovnem poteku seje, ki že poteka. Za to enostavno ni podlage. In jaz mislim, da se vi tega še predobro zavedate. Dejstvo pa je, in to izhaja iz vaših stališč, da vi problematizirate vsebinsko odločitev Državnega zbora, ki bo danes po vsej verjetnosti sprejeta. Ampak za to ste imeli možnost tudi včeraj in tudi danes boste imeli v stališču svoje poslanske skupine. Ne morem pa jaz, če imamo določene postopke, ki so določeni v poslovniku, po svoji volji zdaj zadeve prekiniti in še enkrat dati na glasovanje to, kar je bilo odločeno tudi s pomočjo Levice. Ne morem in to dobro veste. Kolegica Sukič. Jaz upam, da nimate enakega postopkovnega predloga.
Ne nimam. Spoštovani predsedujoči! Dosedanja praksa šteje 16 tovrstnih primerov o spremembi Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi. In od teh 16 imamo danes tri pred seboj, 13 jih je potekalo po ustaljeni proceduri. Najprej je bila seja matičnega odbora, nato seja Državnega zbora, kjer so poslanske skupine imele svojo minutažo, ki je običajna za stališča, in potem je potekala na plenarki tudi razprava. Danes ni tako. Vse, kar imamo, je, da so na voljo tri minute za vsako poslansko skupino, da se izreče, in to je to. In to o tako o pomembni stvari, kot je prepoved pravice do referenduma in takojšnja uveljavitev zakona. To naj gre torej mimo razprave. To je precedens, spoštovani predsedujoči, in tudi vi to zelo dobro veste. Prav je, da to jasno sliši tudi slovenska javnost. Zakaj zahtevamo razpravo? Zato, ker je tudi Zakonodajno-pravna služba opozarjala pri interventnih zakonih, da so notri stvari, ki ne sodijo v boj ali pa v protiukrepe proti virusu, ampak so notri nižanje okoljskih standardov, nižanje demokratičnih standardov in trajni posegi v Zakon o lokalni samoupravi in tako naprej. Tudi sam SDS je vso to zgodovino vztrajal pri osnovnih demokratičnih standardih in kolegica Violeta je že citirala spoštovanega kolega Tanka, ki zelo dobro ve, kaj so minimalni demokratični standardi, in zelo dobro ve, kako mora potekati demokratična razprava v parlamentu. Ne samo referendum, da je branik demokracije, parlament mora biti branik demokracije. In vi kot predsedujoči morate biti prvi med enakimi, ki morate braniti v prvi vrsti demokratične procedure. Minimum demokratične procedure danes je, da nam omogočite vsaj na plenarni seji razpravo. Proceduralno predlagam, da prekinete sejo in da zaprosimo Zakonodajno-pravno službo, da nam konkretno pove, ali in kako naj postopamo v tem primeru. Hvala lepa.
Gospa Sukič, jaz povsem razumem vaše pomisleke. Govorim o vsebinskih pomislekih zoper zakon. Mislim, da ste jih v veliki meri izpostavili na včerajšnji seji. Ampak danes govorimo oziroma odločamo o drugem sklepu, ne o samem zakonu, o tem, ali je dopusten referendum ali ne. In ko navajate, da je bila v preteklosti praksa drugačna, vas moram spomniti na to, da smo mi zakon v zvezi s tem spremenili. Še enkrat bom prebral. Zakoni, ki so že sprejeti, so bili obravnavani tako na seji Državnega zbora včeraj kot tudi na delovnih telesih in Zakonodajno-pravna služba je pravzaprav za vse sklepe, o katerih danes odločamo, ugotovila naslednje: »Ugotavljamo, da je predlog sklepa v navedenih pogledih skladen s citirano določbo ustave ter določbo 21.a člena ZRLI pod predpostavkami, da bo zakon sprejet in da bo Državni zbor odločal o predlogu sklepa v časovnih okvirih in pod pogoji, ki jih določa prvi odstavek 21. člena ZRLI.« Glede tega ni dvoma, da spoštujemo te določbe in ustavo. Če pa želite izpostaviti problematiko tega, da danes nimate možnosti razpravljati še enkrat o zakonu, o čemer ste imeli možnost že včeraj pri sami vsebini zakona, vam bom še enkrat povedal. Način seje smo določili na kolegiju in vi ste ga takrat potrdili. Niti z besedo niste problematizirali, vse poslanske skupine, ne samo vaša, da imamo danes samo možnost stališča. Nihče ni tega problematiziral. Tega, da niste problematizirali, ni mogoče zdaj sankcionirati oziroma reševati s tem, da jaz prekinem sejo in da gremo še enkrat na kolegij, ker za to ni nobene podpore v poslovniku, in ne nazadnje je tudi vprašanje, ali bi vaš predlog dobil ustrezno podporo. Ampak ne glede na to mi za to, niti jaz za to nimam nobene poslovniške možnosti – da zdaj prekinem sejo in da ponovno skličemo kolegij. Mi smo sredi seje. To se ni zgodilo še nikoli. Kolega Kordiš, postopkovno.
Hvala. Predsedujoči, že en mesec in pol je delo Državnega zbora soočeno s tem, da si Vlada izmišljuje, kaj bi in česa ne bi, z danes na jutri. Potem golide gradiva potisne v parlamentarni postopek in zahteva, da se ta postopek odvije v najkrajšem možnem času. Nešteto kukavičjih jajc je v tem gradivu, ki jih poslanci in naši strokovni sodelavci komajda dohajamo. V takem tempu, kot ga dobivamo na mizo. In podobno je tudi s samim postopkom – in zato proceduralno –in s to sejo. Jaz sem bil na vašem kolegiju, gospod predsednik, proti samemu sklicu te seje [[…]]
Kolega Kordiš, ponavljate isto, kot ste govorili nekaj minut nazaj. Vi ste bili in ste takrat molčali. Morali bi se oglasiti.
Kar se tiče časovnega poteka, pa velja enako, kot na vsebinski ravni velja za te zakone – kukavičje jajce. Kukavičje jajce, da se onemogoči razprava. In še nekaj. Res je, Zakon o referendumu in o ljudski iniciativi se je spremenil. Ampak kako se ta zakon izvaja, pa uokvirja tudi parlamentarna praksa. Ta parlamentarna praksa se spreminja šele na tej seji, s to sejo. V resnici se za to parlamentarno prakso s spremembo zakona ni spremenilo nič bistvenega. Gre za istovrstni akt – včasih je sklep sprejel Državni zbor, sedaj sklep sprejema Državni zbor. Današnja seja grobo krši obstoječo parlamentarno prakso. Edina taka tehnična razlika, ki pa v tej fazi na postopek nima vpliva, je, da je včasih pobuda prišla iz Državnega zbora, zdaj pa pobudo za prepoved referenduma daje Vlada. Še zmeraj pa gre za sklep Državnega zbora, gre za istovrstni akt in gre za to, da se grobo krši parlamentarna praksa, se piše na novo. In piše se na način zelo nevarnega precedensa – vzeti ljudem možnost referenduma po hitrem postopku, brez razprave skozi glasovalni stroj. Predsedujoči, to je nesprejemljivo. To je hudo nezdravo za karkoli, čemur naj bi rekli demokratični standard v tej državi. Zato morate to sejo prekiniti, sklicati kolegij Državnega zbora pa se bomo tam pogovorili o času za razpravo. Hvala.
Hvala lepa. Do tega predloga sem se že opredelil. Besedo dajem predstavnici Vlade mag. Kristini Šteblaj, državni sekretarki na Ministrstvu za finance.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Vlada je skupaj s tem zakonom, ki ga je ta zbor potrdil 28. aprila, Državnemu zboru v skladu s prvim odstavkom 21.a člena Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi v obravnavo posredovala tudi predlog sklepa o ugotovitvi nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma o tem zakonu. Kot izhaja iz predloga gradiva, Vlada Državnemu zboru predlaga, da na podlagi drugega odstavka 90. člena Ustave Republike Slovenije, 21.a člena Zakona o referendumu in ljudski iniciativi ter 112. člena poslovnika Državnega zbora sprejme ta predlagani sklep. Po mnenju Vlade je v primeru tega zakona izpolnjen pogoj iz 90. člena Ustave Republike Slovenije, ki določa, da referenduma ni dopustno razpisati o zakonih o nujnih ukrepih za zagotovitev obrambe države, varnosti ali odprave posledic naravnih nesreč. Ker je Državni svet na 14. izredni seji odločil, da glede tega zakona ne bo zahteval, da Državni zbor pred razglasitvijo o njem še enkrat odloča, je izpolnjen tudi pogoj za sprejetje predlaganega sklepa. V predlogu sklepa so navedeni razlogi, zaradi katerih referenduma ni dopustno razpisati, izpostavila pa bi naslednje. S tem zakonom, ki predstavlja nujni ukrep, bo omogočena takojšnja in učinkovita zagotovitev odprave posledic epidemije v Republiki Sloveniji tako za prebivalstvo kot tudi za gospodarstvo ter omogočena omilitev njenih posledic za slovensko gospodarstvo. Izjemnost razmer, v katerih se je znašla Republika Slovenija ob izbruhu te epidemije, se kaže predvsem v napovedih gospodarskih gibanj oziroma konkretne upočasnitve gospodarske rasti in padca družbenega proizvoda. Zakon tako predstavlja pravno podlago za ukrep poroštva Republike Slovenije za najem bančnih kreditov, s katerim se zagotavlja potrebna likvidnost gospodarstvu za omilitev posledic epidemije in s tem preprečuje hujša gospodarska škoda, ki bi lahko nastala. Z zagotavljanjem nujne likvidnosti slovenskemu gospodarstvu se hkrati zagotavlja zadostna srednjeročna likvidnost v bančnem sistemu in optimizacija izrabe sicer že v veliki meri uporabljenega fiskalnega prostora proračuna Republike Slovenije. Spoštovani, zaradi vsega navedenega Vlada predlaga Državnemu zboru, da sprejme predlagani sklep. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Liste Marjana Šarca. Kolegica Tina Heferle.
Hvala lepa za besedo. Jaz bom naše stališče pri tej točki razširila še na stališče glede sklepa pri prvem koronapaketu in uvodoma kratek povzetek relevantnih določb. Poslovnik Državnega zbora taksativno našteva, v katerih primerih lahko Vlada predlaga nujni zakonodajni postopek. To je takrat, kadar je sprejetje zakona nujno zaradi interesov varnosti ali obrambe države, zaradi odprave posledic nesreč, naravne nesreče ali zato, da se preprečijo težko popravljive posledice za delovanje države. Nadalje Ustava v 90. členu določa primere, ko glede določenega zakona zakonodajni referendum ni dopusten. To velja tudi za primer, ko zakon recimo odpravlja posledice naravnih nesreč. Dva zakona, tako imenovana prvi koronapaket in njegova novela ter drugi koronapaket sicer sta interventne narave, z njima Vlada posredno odpravlja posledice naravne nesreče, torej epidemije. A med drugim ta dva zakona vsebujeta določbe, ki na nedovoljen in neprimeren način, torej v nujnem zakonodajnem postopku, trajno spreminjajo področno zakonodajo, hkrati pa so to določbe, ki po svoji naravi ali vsebini niso takšne, da bi kakorkoli prispevale k lažjemu ali hitrejšemu spopadanju s posledicami koronakrize oziroma bi to krizo kakorkoli blažile. Omejevanje referendumske pobude glede takšnega zakonskega besedila je prekomerno in bi ob ustavni presoji skoraj zagotovo bilo protiustavno. Da v zakon, glede katerega Vlada želi prepovedati referendumsko pobudo, ni dovoljeno umeščati drugih vsebin, ki niso nujne in interventne narave, smo v LMŠ in v ostali opoziciji opozarjali že od samega začetka. Pri teh opozorilih pa nas je v svojem mnenju podprla tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Če naštejem primere: večkrat izpostavljena 103. člen in sporna dodatna pooblastila policiji, sprememba Zakona o lokalni samoupravi glede izvajanja občinskih sej, kar sicer spada v pristojnosti vsake posamezne občine in njenega statuta, in ne nazadnje sprememba imenovanja članov nadzornega sveta SID banke. Vse to so zakonske spremembe, ki niso interventne narave in ne predstavljajo nujnih ukrepov za preprečevanje posledic krize, ki jo je povzročil novi koronavirus. Zaradi vsega navedenega menimo, da sta oba sklepa o nedopustnosti zakonodajnega referenduma ustavno sporna in zato bomo v Poslanski skupini LMŠ glasovali proti njuni potrditvi. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, kolega Jani Prednik.
Predsednik, hvala. Vsem en lep pozdrav! V torek je Državni zbor sprejel tri interventne zakone, ki jih je v proceduro vložila Vlada. Socialni demokrati smo pri obravnavi predlogov zakonov aktivno sodelovali. Predlagali smo tudi marsikatere boljše rešitve in naslovili tudi težave posameznih kategorij, ki jih je Vlada oziroma koalicija prezrla. Kljub nekaterim pomanjkljivostim zakonu nismo nasprotovali, saj večina rešitev poskuša reševati težak položaj ljudi ter nezavidljivo stanje pri opravljanju različnih gospodarskih dejavnosti, nastalih zaradi posledic epidemije. 90. člen Ustave Republike Slovenije določa, da referenduma ni dopustno razpisati o zakonih o nujnih ukrepih za zagotovitev obrambe države, varnosti ali odprave posledic naravnih nesreč. Zaradi slednjega je Vlada predlagala, da Državni zbor o treh interventnih zakonih sprejme sklep o nedopustnosti razpisa referenduma. Socialni demokrati se strinjamo, da je potrebno zakonske rešitve čim prej uveljaviti, obenem pa se zavedamo opozorila Zakonodajno-pravne službe, ki pravi naslednje. Citiram: »Opozarjamo, da je treba v postopku sprejemanja predloga zakona, na katerega se predlog sklepa nanaša, skrbno pretehtati, ali vse vsebine predloga zakona predstavljajo nujne ukrepe iz prve alineje drugega odstavka 90. člena Ustave. Uvrščanje drugih vsebin bi lahko povzročilo z ustavo neskladno ali prekomerno uporabo ustavne prepovedi referenduma in poseg v pravico do referenduma, zato bi se v postopku morebitne ustavne presoje zakona to lahko izkazalo za ustavno nedopustno.« Socialni demokrati smo prepričani, da je predvsem na Vladi kot predlagatelju zakonov ter vladni koaliciji odgovornost, da je celotna vsebina zakonskih predlogov izključno interventne narave, ki opravičuje nedopustnost referenduma. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanka skupina Stranke modernega centra, kolegica Monika Gregorčič.
Spoštovani! Že pri sprejemanju prvega sklopa tako imenovanih antikoronazakonov v marcu se je pokazalo, da je za skrajšanje rokov za uveljavitev zakonov, o katerih ni dopustno razpisati referendumov, potrebno uskladiti Zakon o referendumu in o ljudski iniciativi s spremembami ustave iz leta 2013. Novelo tega zakona smo zato sprejeli na začetku aprila. V njej smo določili pravno podlago, na podlagi katere lahko Državni zbor na predlog Vlade sprejme ugotovitveni sklep, da referenduma iz točno določenih razlogov ni dopustno razpisati. Razlogi za nedopustnost referenduma so zapisani v ustavi in vključujejo tudi nujne ukrepe za odpravo posledic naravnih nesreč. Če Državni svet predhodno odloči, da glede zakona ne bo zahteval ponovnega odločanja, o tem obvesti Državni zbor, ta pa lahko nato sprejme sklep o nedopustnosti razpisa referenduma. Z današnjo odločitvijo Državnega sveta so torej nastopili razlogi za sprejetje oziroma odločanje o takšnih sklepih. Zakonodajno-pravna služba je glede predloženih sklepov ocenila, da so skladni z odločbami ustave in Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi. Je pa pri tem opozorila tudi, da je potrebno skrbno pretehtati, ali vse rešitve predstavljajo nujne ukrepe za odpravo posledic epidemije. V Poslanski skupini Stranke modernega centra se zavedamo, da je Zakonodajno-pravna služba v svojih ločenih mnenjih k posameznim zakonom iz tega paketa opozorila, da se neka rešitev po njihovi oceni neposredno ne nanaša na zajezitev epidemije ali omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo, zato smo tudi sami pri določenih rešitvah imeli pomisleke, a se zavedamo, da je v primerih, kot je epidemija, nujen hiter zakonodajni postopek, ki omogoča takojšnje ukrepanje. V nasprotnem primeru lahko nastanejo težko popravljive posledice. Tudi v primeru določb, pri katerih so bili izraženi določeni pomisleki, se je potrebno zavedati izrednosti razmer in tudi v takšnih razmerah je potrebno zagotavljati delovanje vseh družbenih podsistemov. Dejstvo je, da bi bilo sprejemanje ločenih novel posameznih zakonov neučinkovito, zamudno in zato morebiti prepozno. Posebej pa poudarjamo, da smo z omenjeno spremembo Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi omogočili učinkovito pravno varstvo pravice do referenduma. Vsak volivec ima v 15 dneh od uveljavitve zakona možnost, da zahteva oceno ustavnosti zakona zaradi kršitev v zvezi z uveljavljanjem pravice do referenduma. V Poslanski skupini SMC bomo zato vse predloge sklepov o nedopustnosti razpisa referenduma za vse zakone iz tega drugega mega koronapaketa podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Levica, kolega Luka Mesec.
Hvala za besedo. Kot smo povedali v postopkovnih predlogih, mi nasprotujemo, da ljudstvu odrekate pravico do referenduma. V tem zakonu konkretno govorimo o 2 milijardah 800 javnih poroštev, govorimo o tem, kako bo po ocenah Ministrstva za finance država na koncu porabila približno pol milijarde evrov. Govorimo o načinu imenovanja nadzornikov v edino banko, ki je še v državni lasti, v SID banko, in govorimo o spremembi imenovanja direktorjev javnih skladov. To so vse rešitve, o katerih ne le, da javnost ne bo imela pravice izrekati se neposredno, to so spremembe, o katerih nočete niti razpravljati. Res je, zakon je bil sprejet na seji, ampak danes se ne pogovarjamo več o tem zakonu, ampak se pogovarjamo o tem, ali je ta zakon dopusten ali nedopusten za obravnavo na potencialnem referendumu. Verjamem, da v kriznih časih nihče nima namena zbirati podpisov za referendum, ne razumem pa, zakaj ste prekršili dosedanjo parlamentarno prakso in onemogočili sploh razpravo o tem sklepu. Ker za to gre, gospod predsednik in vsi ostali, ki to podpirate. Danes se vzpostavlja precedens, danes se vzpostavlja nova norma, kako se bodo te stvari obravnavale, in obravnavale se bodo očitno tako, kot ste postavili danes – v senci vseh drugih pomembnejših stvari in brez razprave, niti javne niti v parlamentu. Jaz v tem ne razberem ničesar drugega, kot neko grozno nezaupanje ljudstvu, kot nek strah pred lastnimi državljani, in razumem, od kod izvira. Vaša vlada je imela na začetku izjemno podporo. Vse javnomnenjske ankete so kazale, da vlade že vrsto let niso imele take podpore, kot jo ima vaša, ampak s pretiranimi ukrepi, z ukrepi, ki so prekoračevali boj proti epidemiji, z ukrepi, ki jih podtikate v zakone – danes smo jih kar nekaj omenil – to zaupanje naglo izgubljate. Zato vas je strah referenduma in zato vas je strah, da bi se sploh pogovarjali o tem. Tisti, ki ste danes na oblasti, ste nedavno tega govorili, da bo Slovenija druga Švica. Glejte, v Švici se na referendumih pogovarjajo zelo odkrito o številnih stvareh, pri nas smo prišli do položaja, kjer se ljudstvu ne zaupa niti toliko, da bi se o tem pogovarjali v parlamentu.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati, kolega Andrej Černigoj.
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, spoštovani predstavniki Vlade, spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani državljanke in državljani Republike Slovenije! Nahajamo se v zahtevnih časih, na katere ob prestopu v letošnje leto nismo niti pomislili, kaj šele da bi bili na njih pripravljeni. Izjemnost razmer v svetu in v katerih se je znašla Republika Slovenija ob izbruhu epidemije covid-19, zahteva takojšnji odziv države, ki mu morajo ukrepi in zakonodaja slediti. Ustava Republike Slovenije v 90. členu določa, da referenduma ni dopustno razpisati o zakonih o nujnih ukrepih za zagotovitev obrambe države, varnosti ali odprave posledic naravnih nesreč. V skladu z 8. členom Zakona o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami se za naravno nesrečo šteje tudi množičen pojav nalezljive bolezni, kar pomeni, da epidemija covid-19 ustreza tem kriterijem. S temi zakoni rešujemo usode ljudi in podjetij v časih težke naravne nesreče. Ko tehtamo med pravico do referenduma na eni strani ter usodo ljudi in podjetij na drugi strani, moramo tokrat pretehtati v korist reševanja naših državljanov in gospodarstva v teh kriznih časih. Zato v Poslanski skupini Nova Slovenija – krščanski demokrati pozdravljamo, da bo Državni zbor na predlog Vlade v skladu z določbo prvega odstavka 21.a člena ZRLI sprejel sklep, s katerim bomo ugotovili, da referenduma ni dopustno razpisati. Ne, ker ne bi želeli referenduma, ampak ker si želimo, da pomoč do posameznikov in podjetij pride čim prej. Vsak dan odlašanja bi bil v teh časih odveč. Predlog sklepa o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma o vseh treh zakonih bomo v Poslanski skupini Nova Slovenija – krščanski demokrati v želji po takojšnji in učinkoviti zagotovitvi odprave posledic covida-19 podprli. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Stranke Alenke Bratušek, kolegica Maša Kociper.
Predsednik, hvala. V imenu SAB bom predstavila stališče enkrat za vse tri točke dnevnega reda in je skupno. Kot je bilo že rečeno, na začetku aprila smo poslanci obravnavali novelo Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi, s katero je Vlada zagotovila pravno podlago za hitrejšo uveljavitev kriznih zakonov. To pomeni, da bodo zakoni o nujnih ukrepih za zagotovitev obrambe države, varnosti ali odprave posledic naravnih nesreč razglašeni in uveljavljeni takoj, ko ne bo več zadržkov zaradi morebitnega veta Državnega sveta. Pred nami so danes trije predlogi sklepov, ki določajo nedopustnost razpisa referenduma za tako imenovane protikrizne predpise, vsebovane v drugem zakonskem svežnju za lažje premagovanje epidemije covid-19 in njenih posledic. V SAB podpiramo Vlado pri vseh njenih naporih in ukrepih, ki gredo v smer čimprejšnje zajezitve in obvladovanja epidemije koronavirusa. V postopku sprejemanja interventnih zakonov smo v SAB ves čas tudi tvorno in konstruktivno sodelovali. Zavedamo se namreč, kaj pomeni vodenje države in kako pomembno je v krizi imeti ustrezno podporo in zagotoviti čimprejšnjo uveljavitev ukrepov, ko so nujno potrebni. Žal pa naši dobronamerni predlogi in veliko število amandmajev niso bili sprejeti in ni nam bilo prisluhnjeno. Zato koalicija vso odgovornost za sprejete ukrepe prevzema nase. Ne samo za vsebino zakonov, o katerih govorimo danes, ampak za celotno usodo teh zakonov, vključno z odločitvijo, ki se sprejema danes. Ta odločitev, da se referendum tukaj ne dovoli, je odločitev, ki jo mora sprejeti koalicija, zato tega predloga v SAB ne bomo podprli. Hkrati bi radi poudarili, da je pravica državljanov do sodelovanja pri upravljanju javnih zadev in referendumsko odločanje zelo pomembna pravica po naši ustavi, zato od Vlade pričakujemo, da instituta nedopustnosti referenduma ne zlorablja in v krizne zakone ne vključuje vsebin, ki niso začasne narave, in takih, ki so potrebne v drugih zakonih kot trajne rešitve. Na take zlorabe bomo v SAB še posebej pozorni. Glede na vse povedano v SAB predlaganih sklepov ne bomo podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, kolega Franc Jurša.
Predsednik, hvala za besedo. Vsem lep pozdrav! V torek smo na seji Državnega zbora sprejeli tri interventne zakone, ki predstavljajo nove ukrepe oziroma dopolnitev že sprejetih ukrepov naše države, usmerjenih v zajezitev epidemije in hkrati v omilitev njenih posledic tako za posameznike kot za gospodarske subjekte. Dejstvo je, da se je virus hitro širil iz države izvora in tako kot večina drugih držav je ta val izjemno hitro nalezljive bolezni zajel tudi našo državo. Naša država je odreagirala izjemno hitro. Uvedba strogih ukrepov je bila v izzvani situaciji žal nujna. Kot kažejo podatki o obolelih, sploh glede na podatke drugih držav, pa sta hitra reakcija naše države ter, posebej poudarjam, ravnanje vsakega posameznika resnično pomemben doprinos, da se nismo znašli v popolnem kolapsu. Dovolite mi, da se v tem trenutku in na tem mestu v imenu poslancev Poslanske skupine Desus zahvalim vsem, ki v nastalih izrednih razmerah opravljate najbolj izpostavljene poklice, in vsem, ki se trudite, da se ta epidemija čim prej zajezi. Tudi politika je v tej situaciji morala stopiti skupaj in sprejeli smo vrsto ukrepov v smeri omejitve širjenja virusa in obvarovanja državljanov. Posredno je eden takih ukrepov tudi na začetku tega meseca sprejeta novela Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi, ki v skladu z že v letu 2013 sprejeto spremembo Ustave Republike Slovenije predstavlja omejevaje zlorabe instituta referenduma. Na podlagi tega je Vlada pripravila predloge sklepov o nedopustnosti referenduma za v torek sprejete interventne zakone. Vse tri predloge sklepov bomo v Poslanski skupini Desus soglasno podprli. Kot že omenjeno, izjemno hitro postopanje je potrebno pri oblikovanju, pri sprejemanju ukrepov in seveda tudi pri njihovi uveljavitvi. S sprejetjem teh treh sklepov bo omogočena takojšnja objava zakonov in s tem takojšnja pomoč našim državljanom. Verjamem, da k temu vsi stremimo. V Poslanski skupini Desus ravnamo racionalno, tako pravkar predstavljeno pozitivno stališče k tej točki predstavlja stališče naše poslanske skupine tudi za obe naslednji točki. Še enkrat, predloge sklepov bomo soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo odločali danes takoj po prekinjeni 2. točki. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA SKLEPA O NEDOPUSTNOSTI RAZPISA ZAKONODAJNEGA REFERENDUMA O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O INTERVENTNIH UKREPIH ZA ZAJEZITEV EPIDEMIJE COVID-19 IN OMILITEV NJENIH POSLEDIC ZA DRŽAVLJANE IN GOSPODARSTVO. Predlog sklepa je na podlagi 21.a člena Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa dajem besedo predstavnici Vlade mag. Kristini Šteblaj, državni sekretarki na Ministrstvu za finance.
Hvala lepa. Spoštovani! Tudi zakon, o katerem bomo zdaj glasovali o sklepu za nedopustnost referenduma, je ta državni zbor sprejel pred dvema dnevoma in tudi v povezavi s tem zakonom je Vlada na podlagi prvega odstavka 21.a člena Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi predlagala sprejetje sklepa, s katerim bi Državni zbor ugotovil nedopustnost razpisa zakonodajnega referenduma glede tega zakona. Tudi o tem zakonu je Državni svet glasoval na 14. izredni seji in zavrnil možnost, da bi poslal zakon v ponovno odločanje Državnemu zboru. S tem menimo, da so izpolnjeni pogoji za sprejetje sklepa Državnega zbora o nedopustnosti razpisa referenduma. Sprejeti zakon je po vsebini novela že uveljavljenega interventnega zakona, ki naslavlja situacije, povezane z epidemijo covid-19 in po svoji vsebini nadaljuje tudi z zasledovanjem ciljev osnovnega zakona. Ti so bili opredeljeni kot ukrepi za zajezitev epidemije in omejitev njenih posledic tako za državljane kot za gospodarstvo. Izbruh okužb zaradi nalezljive bolezni covid-19 je namreč zahteval sprejem številnih omejitev javnega življenja in javnega zbiranja ljudi na območju Republike Slovenije, s čimer so nastale posledice na vseh ravneh družbe. Izjemnost razmer se kaže tudi v napovedi gospodarskih gibanj. Kot že omenjeno, se napoveduje upočasnjena gospodarska rast in padec bruto družbenega proizvoda. Zaradi nastale situacije pričakovano prihaja do socialnih stisk in tudi posledic na drugih področjih življenja. Ni dvoma torej, da je zakon v celoti namenjen odpravljanju posledic epidemije, saj se z ukrepi iz zakona zasleduje cilj, da se zagotovi omilitev posledic epidemije najširšemu možnemu krogu upravičencev z ukrepi, ki so bili v postopku priprave predloga novele interventnega zakona zaznani kot nujni. Specifični cilji predlaganih ukrepov so: ohranjanje delovnih mest in delovanja podjetij, izboljšanje socialnega položaja ljudi, še posebej najbolj ogroženih zaradi epidemije, izredna pomoč samozaposlenim, izboljšanje likvidnosti podjetij, posledično pa tudi primerna ureditev izvršbe in stečajnega postopka za zagotovitev najnujnejših sredstev za preživetje prebivalstva Republike Slovenije. Novela interventnega zakona je po svoji naravi začasna, saj ureja vsebino, povezano z epidemijo, in sledi načelu varovanja zdravja in življenja ljudi ter zagotavljanja likvidnosti gospodarskim subjektom. V luči negotovosti v zvezi s posledicami epidemije, ki se kaže širom sveta, zakonodajalec nima le pravice, temveč ocenjujemo, da tudi dolžnost, da zakonodajo prilagaja danim družbenim razmeram in jo tudi spreminja, če to narekujejo spremenjena družbena razmerja. Nujni ukrepi, ki jih država sprejema za obvladovanje in zmanjševanje negativnih posledic virusa covid-19 na prebivalstvo in gospodarstvo, morajo biti čim bolj učinkoviti, njihova izvedba pa mora biti hitra. Zato menimo in Vlada Državnemu zboru tudi predlaga v sprejetje sklep, da razpis zakonodajnega referenduma zoper Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo ni dopusten.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Levica, kolega Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. V Levici že na splošni načelni ravni absolutno zagovarjamo kapaciteto državljank in državljanov za neposredno odločanje z edinim instrumentom, ki v tej državi obstaja, to je referendum. Žal to ni neko stališče, ki bi ga Vlada delila. V teku imamo sejo, kjer obravnavamo tri koronazakone, zato da bi Državni zbor sprejel sklep, da o teh treh koronazakonih ne bo referenduma. »Mudi se, mudi se,« pravi Vlada. Da želijo pomagati. Da naj pomoč čim prej pride do gospodarstva in do ljudi. Ampak ko pogledamo v drobovje teh zakonov, ugotovimo, da se Vladi mudi z nečim drugim. V teh menda nujnih ukrepih zoper epidemijo tako najdemo več kukavičjih jajc. Recimo udar Ministrstva za finance na SID banko in njen nadzorni svet, kjer jih bo po novem šest od sedmih nameščencev gospoda Širclja. Kaj ima to z epidemijo koronavirusa? Ali kaj ima epidemija koronavirusa z vladnim zakonskim pogromom nad naravovarstveniki, ki so sveže izločeni iz postopkov? Ali sta res fracking v Petišovcih in ljubljanska obvoznica namesto železnic ukrepa proti koroni? Ne. Še en primer, kako Vlada grobo zlorablja zdravstveno stisko v državi, zato da betonira svojo oblast in zato da državne milijarde namenja za sporne namene. Medtem pa v tem istem koronazakonu, kjer najdemo taka kukavičja jajca, kot je pregon naravovarstvenikov iz postopkov, ni nujno potrebne pomoči za vse skupine ogroženih državljank in državljanov. Brezposelni ne bodo prejeli solidarnostnega dodatka, za delavce študente ni poskrbljeno, za honorarne delavce ni poskrbljeno. Vsi solidarnostni dodatki se posameznikom namenjajo kot enkratno izplačilo, medtem bo vsa pomoč, ki se ne meri v milijonih, ampak v milijardah, ki je namenjena za podjetja, tja pritekala tekom celotnega trajanja epidemije. V Levici smo zato proti, da se omejuje možnost referenduma, tako kot smo tudi proti, da se omejuje možnost razprave. Ta seja bi morala potekati na popolnoma drugačen način. Vsi trije zakoni in sklep za prepoved referenduma bi morali čez delovna telesa Državnega zbora in na plenarni seji bi morali o tem sklepu poslanke in poslanci razpravljati, ne pa da imamo samo triminutna stališča poslanskih skupin.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo odločali danes takoj po prekinjeni 2. točki. S tem prekinjam to točko. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA SKLEPA O NEDOPUSTNOSTI RAZPISA ZAKONODAJNEGA REFERENDUMA O ZAKONU O SPREMEMBI IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZAČASNIH UKREPIH V ZVEZI S SODNIMI, UPRAVNIMI IN DRUGIMI JAVNOPRAVNIMI ZADEVAMI ZA OBVLADOVANJE ŠIRJENJA NALEZLJIVE BOLEZNI SARS-CoV-2. Predlog sklepa je na podlagi 21.a člena Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa dajem besedo predstavniku Vlade gospodu Maticu Zupanu, državnemu sekretarju na Ministrstvu za pravosodje.
Hvala, predsednik, za besedo. Državni zbor je na 35. izredni seji 28. aprila sprejel novelo Zakona o začasnih ukrepih v zvezi s sodnimi, upravnimi in drugimi javnopravnimi zadevami za obvladovanje širjenja nalezljive bolezni SARS-CoV-2. Se opravičujem, sem prihitel. Vlada Republike Slovenije je 21. aprila Državnemu zboru v skladu s prvim odstavkom 21.a člena Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi predlagala sprejetje sklepa o ugotovitvi nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma o tej noveli. Prva alineja drugega odstavka 90. člena Ustave Republike Slovenije določa, da referenduma ni dopustno razpisati o zakonih o nujnih ukrepih za zagotovitev obrambe države, varnosti ali odprave posledic naravnih nesreč. Ta novela varuje ustavno pravico do sodnega varstva in zakonitost delovanja upravnih organov tako, da omogoča postopno delovanje sodstva po nastopu naravne nesreče, v danem primeru epidemije nalezljive bolezni SARS-CoV-2. Novela določa pravno podlago, da lahko sodišča tudi v postopkih, ki niso nujni, odločajo in vročajo pisanja, če sodišča lahko zagotavljajo upravljanje teh dejanj v skladu s pogoji, ki jih predpiše predsednik Vrhovnega sodišča na način iz tretjega odstavka 83.a člena Zakona o sodiščih, in sicer tako, da se ne širi virusna okužba in da je zagotovljeno zdravje in življenje ljudi. S tem se omogoča postopna aktivacija sodstva, poleg tega pa se omogoča postopna aktivacija dela upravnih organov. Tako se omogoča postopen začetek delovanja sodstva in upravnih organov, in ne hipno, kar bi bilo posledično lahko v škodo strank, še posebej tistih najšibkejših. Poleg postopnega delovanja sodstva omogoča tudi postopno delovanje upravnih organov z določitvijo načina delovanja teh organov v tako imenovanih nenujnih zadevah. Na drugi strani se s tem prepreči tudi nastanek večjih kasnejših obremenitev za sodišča in upravne enote, ki bodo morale odločati tudi o vlogah, ki so bile vložene pred in med epidemijo. Morebitni sodni zaostanki lahko ogrozijo temeljno ustavno pravico do sodnega varstva zlasti v tistem delu, ko govorimo o pravici do sojenja brez nepotrebnega odlašanja. Glede na navedeno Vlada predlaga, da Državni zbor ugotovi, da se novela Zakona o začasnih ukrepih v zvezi s sodnimi, upravnimi in drugimi javnopravnimi zadevami za obvladovanje širjenja nalezljive bolezni SARS-CoV-2 nanaša na vsebino, glede katere v skladu s prvo alinejo drugega odstavka 90. člena Ustave razpis zakonodajnega referenduma ni dopusten, ker zadevni zakon predstavlja zakon o nujnih ukrepih za zagotovitev odprave posledic naravnih nesreč v smislu prve alineje drugega odstavka 90. člena Ustave. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima poslanska skupina Levica, kolega Željko Cigler.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice, kolegi. Vlada nam je skozi vse tri interventne koronazakone skozi njihovo vsebino umestila rešitve, ki niso ne nujne ne interventne in nimajo nobene zveze z epidemijo, njenim obvladovanjem ali pa z odpravo njenih posledic. Prav Zakonodajno-pravna služba, na katero se je nekaj ljudi danes sklicevalo, nas je skozi svoja mnenja pozvala k premisleku o tem, ali gre skozi nekatere rešitve, ki so kot kukavičja jajca in so ustavno sporne narave, vložene v te interventne zakone, ali gre tu za rešitve, glede katerih je res nujno oziroma možno prepovedati referendume. Danes se nam razprave o tem ne omogoča v Državnem zboru, kar je presedan v parlamentarni praksi. Namreč, čisto v vseh primerih, odkar obstaja Državni zbor, je bila razprava omogočena. Mi bomo danes s tremi sklepi o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma državljankam in državljanom Slovenije praktično ukazali: »Utihnite, nimate pravice do besede in odločanja.« To mi danes delamo. S takšnimi sklepi, kot so zdajle pripravljeni, in prepovedjo razprave o njih, kjer se kot kukavičja jajca skozi njih poskušajo spraviti nižanje okoljskih standardov in napad na nevladne okoljevarstvene organizacije, poseganje v Zakon o lokalni samoupravi ali pa v SID banko, kar je bilo danes že nekajkrat povedano. Mi s temi sklepi praktično postavljamo in glasujemo za totalitarno in avtoritarno oblast v prihodnje. Praktično pristajamo na državo, v kateri kadija Janez tuži in kadija Janez sudi. Zato v Levici absolutno, in verjetno tudi vse ostale demokratične stranke, ki se zavedajo svoje vloge in pomena v tem parlamentu in pomena parlamentarne demokracije, ne bomo glasovali. Nesporno je nedopustno, da se o takšnih ukrepih, ki se zdajle spravljajo skozi interventne zakone, ne pusti razprave. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. S tem prekinjam to točko. Prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Obveščam vas, da bomo glasovali po naslednjem vrstnem redu: 1., 3. in 2. točka. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga sklepa o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma o Zakonu o zagotovitvi dodatne likvidnosti gospodarstvu za omilitev posledic epidemije COVID-19. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. V imenu poslanske skupine kolega Kordiš.
Hvala. V Levici bomo glasovali proti vsem trem sklepom. Smo za to, da se možnost neposrednega odločanja državljank in državljanov ne izključuje tudi iz tako imenovanih koronazakonov. Neposredno odločanje državljank in državljanov je ustavna pravica, nobena vlada pod nobenimi pogoji ne sme v to pravico posegati. Po mesecu in pol vlade Janeza Janše v tej državi ljudje nimajo niti pravice protestirati. Lahko gredo samo cerkev, protestirat pa ne, pričakajo jih policijske kazni. Nimajo pravice do neposrednega odločanja na referendumu. In če bo šlo tako naprej do konca mandata, bo ljudem v tej državi pod vlado Janeza Janše ostala ena in ena sama pravica, to je pravica do tega, da volijo SDS. Za vse ostalo so tu pendreki in policijske kazni. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Jani Prednik za Socialne demokrate.
Predsednik, hvala za besedo. Tu se s kolegom Kordišem strinjamo tudi Socialni demokrati. Zaradi vsega, kar smo našteli tudi v naših stališčih in označili kot nedopustno, kot so recimo določeni protiustavni členi v zakonih, na katere smo tudi skozi parlamentarno proceduro opozarjali, bomo tudi Socialni demokrati glasovali proti vsem predlaganim sklepom.
Hvala lepa. Kolega Rudi Medved za Listo Marjana Šarca.
V imenu poslanske skupine. Hvala lepa za besedo. Saj poznate tisto, kako neradi slišimo: »Saj sem ti rekel.« Ampak mi smo vam res rekli. Ko smo spreminjali Zakon o referendumu in o ljudski iniciativi, za katerega je treba poudariti, da nismo nasprotovali samim spremembam, ker so bile nujne – ampak danes se pa tukaj v praksi vidi, danes lahko to preizkusimo, zakaj smo mi v Listi Marjana Šarca takrat predlagali, da se takšni sklepi, kot jih imamo danes pred seboj, sprejemajo z dvetretjinsko večino. Najprej smo bili čisto sami s to idejo, ampak ideja je tisti dan rasla do te mere, da je na koncu naš predlog podprla vsa opozicija. In verjemite, če bi danes veljala ta določba in bi sprejemali te sklepe z dvetretjinsko večino, bi ti sklepi to dvetretjinsko večino tudi z lahkoto, z lahkoto dobili. Zakaj? Ker seveda Vlada, vedoč, da bo potrebna dvetretjinska večina, v oba interventna zakona ne bi natlačila, če se izrazim čisto po domače, vsega živega. Torej cel kup nekih stvari, ki nimajo popolnoma nobene zveze z zajezitvijo epidemije ali pa s sanacijo posledic. Kaj pa ima občinska seja, pravzaprav? Ali je občinska seja naravna nesreča, na primer seja občinskega sveta? In ker takrat Vlada ni sledila oziroma vladajoča koalicija ni sledila naši ideji – seveda ravno zaradi tega, ker bi imeli pred seboj sklepa o dveh urejenih zakonih, ki bi imela vso legitimiteto, da bi lahko kvalificirano ustavili tudi možnost referenduma. Jaz samo opozarjam in vračam spomin, zakaj je imela Lista Marjana Šarca takrat to zamisel, niste je sprejeli, ker je pač prihajala iz opozicijskih vrst. Zaradi tega bomo v Listi Marjana Šarca pod točko 1 in 3 glasovali proti. Žal ne moremo drugače.
Hvala lepa. Besedo ima Nova Slovenije – krščanski demokrati, kolega Jožef Horvat v imenu poslanske.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Nova Slovenija bo vse tri predloge sklepov podprla. To pomeni, glasovala bo za. Šteje samo glas za. Jaz se opravičujem, sem pač tako vzgojen, da sem hvaležen, za vsako malenkost. Najprej sem tukaj hvaležen državljanom in državljankam, da smo kot država Slovenija, upoštevajoč navodila zdravstvene stroke, odločitev Vlade in tega parlamenta spoštovali dosledno in smo glede borbe proti temu grozljivemu sovražniku, virusu najboljši v tem delu Evrope, če ne v celotni Evropi. Za to sem hvaležen. Hvaležen sem tudi Državnemu svetu, ki si ni privoščil razkošja sedmih dni, in hvaležen sem Vladi in koalicijskim partnerjem, v imenu poslanske skupine, da ste tudi v naših predlogih, predlogih Nove Slovenije, zaznali dobre ukrepe, ki smo jih predlagali v fazi osnutkov zakonov. Tudi zato danes solidarnostni dodatek 300 tisoč dobi približno polovica upokojencev. Vesel sem, da k temu pripomoremo tudi mi poslanci. Danes sem bil dve uri v sončnem Prekmurju – ljudje so hvaležni, veste. Ljudje so hvaležni. So se že naučili, #skupajzmoremo in še #zdržite. Bomo zdržali. Parlamentarne prakse glede tovrstnih sklepov o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma ni. Ni. Nimamo je. Prvič v zgodovini te hiše imamo takšne sklepe na dnevnem redu, seja je sklicana in vodena, pa res po parlamentarni praksi, torej v skladu s sprejeto odločitvijo na Kolegiju predsednika Državnega zbora. Sklepi se sprejemajo natančno po določbah 90. člena Ustave, ki smo ga spremenili pred sedmimi leti, in v skladu z novelo Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi, ki smo jo sprejeli na začetku aprila. Tudi, ja, naša Zakonodajno-pravna služba je ugotovila, da so predlogi sklepov v navedenih pogledih skladni, skladni s citirano odločbo ustave ter 21.a členom Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi. Zadovoljni smo, da izvajamo sklepno fazo uveljavitve ključnih rešitev za omilitev posledic epidemije. Zavedamo se, da kdor hitro da, dvakrat da. Čas je zelo pomemben. Ne želimo biti druga Švica, želimo pa biti prva Slovenija. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. V lastnem imenu? [[Da.]] Kolegica Sukič.
Hvala, predsedujoči. Zakaj ljudstvo ne bi smelo na referendumu odločati o tem, da Vlada povečuje svoj vpliv v SID banki? Zakaj? Ali je to slučajno interventni ukrep za preprečevanje virusa, covida? Ni. Zakaj ljudstvo ne bi smelo na referendumu odločati o tem, da Vlada s svojim ukrepom trajno posega v demokratične standarde in v Zakon o lokalni samoupravi? Zakaj ljudstvo ne bi smelo odločati o tem, da se z nekim ukrepom v drugem koronazakonu nižajo okolijski standardi? Sta to ukrepa proti virusu? Nista. To so podtaknjenci, ki so sporni, in o tem bi ljudstvo moralo odločati, če bi želelo o tem odločati. Pa tega ne dopustite, ker izigravate demokracijo. Zakaj poslanci ne bi smeli razpravljati na plenarni seji o tako pomembnih stvareh, ki tako pomembno rušijo neke standarde demokratičnih procedur? Zato, ker ste vi, predsednik, na svojem kolegiju podtaknili to časovnico in predlagali to časovnico, ki je precedens v dosedanji parlamentarni praksi. To se do sedaj še ni zgodilo. V vseh dosedanjih primerih se to ni zgodilo in zato bom odločno glasovala proti suspenzu demokracije in proti takšnim antidemokratičnim normativom, ki jih uveljavljate. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Luka Mesec.
Hvala. Ponovil bom, kar sem prej rekel. Nihče ni imel namena zbirati podpisov za referendum za te tri zakone. Nihče. Nobena od opozicijskih strank, javnost pa v resnici sploh ne vem, koliko o teh zakonih ve, ker so bile ta teden same druge stvari, od mask prejšnji četrtek pa do odpiranja občinskih meja ta četrtek. Ti trije zakoni so se izgubili. Tukaj ne gre za vprašanje izrabe pravice do referenduma, tukaj gre za vprašanje dopustnosti pravice do referenduma in za vprašanje demokratične procedure v Državnem zboru. Sam bom, tako kot ostali kolegi v Levici, glasoval trikrat proti. Pa ne zgolj zaradi vsebine, še toliko bolj zaradi samega postopka. Namreč, postopek, ki ga danes določate, je precedenčen in kako bo ta postopek izgledal, smo lahko videli predvsem v zadnji, tretji točki. 46 poslank in poslancev izglasuje zakon, 46 poslank in poslancev izglasuje, da ta zakon ne sme iti na referendum ne glede na njegovo vsebino, in Državni zbor to sprejme brez razprave s triminutnimi stališči poslanskih skupin, ki jih na koncu nobena od koalicijskih poslanskih skupin sploh ne izkoristi. Ali so državljani zdajle slišali, zakaj SMC, SDS, NSi ali Desus ne bodo dopustili, da gre tretji zakon na potencialni referendum? Niso. Brez razprave smo šli mimo. Kot pravi slogan enega od tujih časopisov, Washington Post: »Demokracija umira v tišini.«
Hvala lepa. Kolega Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. Najbolj ironično pri celem današnjem dogajanju ukinjanja pravice do referenduma je, da za te tri koronazakone na mizi nihče referenduma ni napovedal. Ni ga napovedala kakšna grupacija v civilni družbi, ni ga napovedala nobena od parlamentarnih strank. Pa vseeno se koaliciji na čelu s SDS tako presneto mudi s sprejetjem svojih kukavičjih jajc, ki jih je z obrazlago nujnosti podtaknila v koronazakone, da bo vseeno kljub temu možnost referenduma povozila in odpravila. Po zadnjih spremembah Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi je očitno dovolj, kot kaže današnja praksa, da Vlada k obrazlagi nekega zakonskega predloga napiše, da gre za nujen predlog in da zato referenduma ne bi imela. 46 poslancev to brez razprave v Državnem zboru izglasuje in referenduma ni več. Kaj je zares tako zelo nujnega in z epidemijo povezanega v tem, da finančno ministrstvo dela udar na nadzorni svet SID banke, kjer bo po novem sedelo šest od sedmih nameščencev gospoda Širclja? Kaj ima epidemija koronavirusa z zakonskim pogromom nad naravovarstveniki, ki jih je Vlada s temi zakoni izločila iz postopkov? Zato, da se bo – kaj? Lahko v Petišovcih še naprej sprovajal fracking, zato da se bo lahko gradil tretji ring avtoceste okoli Ljubljane namesto veliko bolj trajnostne alternative, železnice. In ljudem potem niti hipotetične možnosti referenduma več ne dovoli. Zato bom glasoval proti temu, da se ljudem odvzame referendum pri treh koronazakonih.
Hvala lepa. Kolega Siter.
Hvala lepa za besedo. Tudi sam bom glasoval proti. Enostavno iz razloga, ker demokracija ni enkrat na štiri leta, demokracija je konstanten proces. Če demokracija ni konstanten proces, temu ne moremo reči demokracija. In konstanten demokratični proces zajema javnost, zajema stroko, sicer so demokracija zgolj in samo arbitrarne politične odločitve, ki služijo samo eni stranki, eni koaliciji, enemu razredu. Če so odločitve politične, če niso podprte z mnenjem javnosti, če niso podprte s stališči stroke, imamo maske, ki so enkrat okej, enkrat niso okej, imamo rokavice, ki so enkrat okej, drugič niso okej, imamo Nacionalni inštitut za javno zdravje, ki je enkrat okej, potem drugič ni okej. Če nimamo v demokratični proces vključene javnosti in stroke, lahko pozabimo, da bi se kadarkoli dobro izšla situacija v Anhovem pa v Petišovcih pa v Trbovljah z Lafargeem, z Magno in tako naprej. Možnost referenduma – pa tukaj niti ni, še enkrat poudarjam, kdorkoli izpostavil pretirane želje po tem, da se gre na referendum – je minimum od minimuma, ki ga Državni zbor ali pa politični vrh mora omogočiti državljankam in državljanom, sicer ste, spoštovani politiki, tukaj samo zase in za svoje interese. Kot rečeno, nobenega od teh predlogov ne morem podpreti.
Hvala. Besedo ima kolegica Violeta Tomić.
Jaz bom tudi glasovala proti tem predlogom, kajti Vlada brez opozicije je diktatura in Državni zbor brez nadzora javnosti pomeni konec demokracije. Ob sprejemanju koronazakona je Vlada prepoved referenduma in možnost takojšnje razglasitve vnesla kar noter v interventni zakon. Potem je ZPS podal mnenje, da je takšna ureditev protiustavna, in v Levici smo vložili amandma za črtanje in nasprotovali takšnim idejam Vlade. Koalicija pa je člen na koncu črtala in še isti dan je Vlada sprejela novelo ZRLI, ki se nanaša na to vprašanje. Malo, da vas spomnim, kako je ta postopek šel. Državljanke in državljane, ki nas spremljajo na tej seji, pozivam, da si dobro zapomnijo, kateri so tisti, ki so nam obljubljali Švico, ampak zrihtali so sebi krasno Švico, drugim pa krepko švicanje. Namreč, ravno tisti se ubadate s prodajo, provizijami in bogatenjem, medtem ko na drugi strani ljudem odrekate možnost demokratičnega odločanja. V Švici imajo referendum za vsako stvar, ki zadeva državljanke in državljane. Skratka, Vlada je utemeljevala s časovnim argumentom to nujnost, da to sprejmemo, ampak veste, to je laž. Tudi prejšnji paket interventnih zakonov velja za nazaj in vsi do danes sprejeti ukrepi veljajo za nazaj, od začetka epidemije. Tudi ustava dovoljuje retroaktivno veljavo za vse določbe, ampak takšne, ki pomenijo več in ne manj pravic. Ta vlada uvaja več represije, več nadzora, več posegov v delavske pravice, nižanje okoljskih standardov – absolutno sem proti. Hvala.
Hvala. Besedo ima kolega Željko Cigler.
Hvala lepa. Spoštovani! Glasoval bom proti vsem trem zakonom iz koronapaketa. Zakaj? Ker danes glasujemo praktično o – dogaja se presedan. Od danes naprej velja praksa, da se bo iz naslova varnosti, obrambe ali pa epidemije ali katerihkoli drugih naravnih nesreč, pod to krinko, lahko omejevalo demokratične standarde in pravice ljudi v tej državi. Danes boste z glasovanjem o nedopustnosti razpisa referenduma o teh treh zakonih praktično na to pristali. Zakaj so ljudje lahko hvaležni, kot pravi kolega Horvat iz NSi? Ali zato, ker ne smejo starejši v trgovine? Zato, ker smo upokojence zaprli, da se mučijo in umirajo v domovih za upokojence? Zato, ker smo ljudem omejili omejitev gibanja? Zaradi tega naj bodo hvaležni? Za kaj so lahko hvaležni? Zaradi tega, ker jim pod krinko teh stvari, ki jih sprejemamo v teh treh konronazakonih, plačujemo, upokojencem od 150 do 300 evrov, študentom 150 evrov, zato da pristajajo, da se v Republiki Sloveniji omejujejo demokratični standardi in politične pravice in svoboščine? Zato bom glasoval proti.
Hvala. Kolega Boštjan Koražija ima besedo.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Več kot očitno je, da se vlada Janeza Janše ne zaveda svojih mej, ali pa se jih vsaj noče zavedati. Po drugi strani se pa ustavnih in demokratičnih mej trenutne vladajoče politične oblasti zelo dobro zavedajo državljanke in državljani Slovenije. In kaj je bolj osnovnega in demokratičnega v različnih procesih naše družbe kot to, da imajo državljanke in državljani pravico, možnost in odgovornost, da v primeru neustavnega, nedemokratičnega ravnanja in dejanj vladajoče oblasti z ustavno in demokratično pravico prav takšna neustavna in nedemokratična ravnanja in dejanja ustavijo in preprečijo? In prav to hoče doseči danes spet prav ta vlada z Janezom Janšo in svojimi koalicijskimi parterji na čelu – da bi našim državljankam in državljanom odvzela, preprečila s toliko boja, s solzami in krvjo priborjene ustavne človekove pravice ter v državi razširila virus svoje nedemokratičnosti. Veste, žalostno je to, zelo žalostno, da moramo v tem hramu demokracije prosjačiti in moledovati za demokracijo. Ker smo Levica zmeraj bili bran demokracije, bom seveda trikrat glasoval proti vsem tem sklepom in podprl, da demokracija v Sloveniji končno preživi. Hvala.
Hvala lepa. [[oglašanje iz dvorane]] Kolegica Violeta Tomić, nisem vam še niti dal besede. Postopkovno, kolegica Violeta Tomić.
Hvala. Prosim vas, predsednik, da zagotovite red v dvorani, ker je res neprimerno, pa da ne rečem, kako zelo nedemokratično, norčevati se iz stališč poslancev, s katerimi se ne strinjate. To je hujše kot otroški vrtec. Res vas pozivam, da se obnašate dostojno. Tudi nam niso všeč vaši nastopi, pa jih slišimo in prenašamo. To norčevanje, skakanje, krohotanje, prijemanje za glavo ne spada v Državni zbor, pa bodite stokrat koalicija.
Kolegica Violeta Tomić, razumeli smo vaš proceduralni predlog in lahko ugotovite, da je vse mirno. [[oglašanje iz dvorane]] Glasujemo. Glasovanje poteka. Navzočih je 59 poslancev, za je glasovalo 46, proti 13. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 13.]] [[nemir in oglašanje iz dvorane]] Kolega Luka Mesec je prvi.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Levica napovedujem, da bomo od te točke naprej sejo obstruirali. To, kar ste zdaj storili, gospod predsednik, je nezaslišano. Tukaj je naš poslanec, ki so se mu iz sosednje klopi krohotali, medtem ko je predstavljal svoje povsem legitimno stališče, želel se je postopkovno pritožiti na vas, odrekli ste mu besedo, hkrati pa vseeno ob protestih cele opozicije dali predlog na glasovanje in zdaj mirno razglasili rezultat. To ni bil rezultat nikakršnega glasovanja. To glasovanje je bilo neregularno in na ta način se v Državnem zboru ne bomo pogovarjali. O tem se bomo pogovarjali na naslednjem Kolegiju predsednika Državnega zbora, danes pa naša poslanska skupina to sejo obstruira.
Hvala lepa. Kolega Jani Prednik.
Gospod predsednik, to je bil tipičen dokaz tega, kar mi v opoziciji govorimo že zadnje tri tedne. To pomeni, da se ne držite niti osnovnih demokratičnih načel. Vi ste prvi, ki bi poslovnik morali poznati, tudi če se ne strinjate z opozicijo, proceduralno je tisto prvo, kar morate poslancu dati. Strinjam se s kolegom Mescem, zato bomo tudi Socialni demokrati to sejo oziroma to glasovanje obstruirali.
Kolega Golubović, imate besedo.
Hvala lepa, predsednik. Na žalost ste kršili poslovnik in niste dali besede kolegu, ki je zahteval proceduralno pred glasovanjem, in to glasovanje ni odraz volje tega državnega zbora, zato bomo tudi v Poslanski skupini Liste Marjana Šarca obstruirali. Hvala.
Še kolegica Kociper.
Hvala. Kot preostala opozicija v imenu stranke SAB napovedujem obstrukcijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem zaključujem to točko. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga sklepa o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 51 poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga sklepa o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembi in dopolnitvah Zakona o začasnih ukrepih v zvezi s sodnimi, upravnimi in drugimi javnopravnimi zadevami za obvladovanje širjenja nalezljive bolezni SARS-CoV-2. Prehajamo na odločitev o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 51 poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko in 36. izredno sejo zbora.