Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjamo nadaljevanje 3. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: Janko Veber, Ciril Pucko za dopoldanski del seje, Franc Kangler. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Izvolite.
Prosim, če za trenutek ustavite registracijo prisotnosti. Dobili smo izpisek včerajšnjega glasovanja in opažamo, da nekateri, ki smo bili pravilno prijavljeni in tudi glasovali, nismo na spisku in obstaja dvom, da tehnika ne deluje.
Mislim, da je po poslovniku treba napako pri glasovanju priglasiti takoj po opravljenem glasovanju.
Ja, to smo sedaj dobili na mizo in [[...]] [[Pogovor med seboj.]] [[...]] V dveh primerih smo ugotovili, da tehnika ne deluje, in bi prosil, da se prvo razčisti to vprašanje.
Dobro. Bomo za 10 minut prekinili, da pregledamo te stvari. Hvala.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, pri gospodu Cukjatiju smo preverili napravo in ugotovili, da le-ta danes deluje. Jaz vas bi želela opozoriti, da bi bili pozorni, da se v času, ki se odvija, pritisne na gumb in da mogoče pogledate, da morebiti ni kdo kartice vstavil napačno, da sta ime in priimek na vidni strani in da ste, prosim lepo, pozorni pri tem delu. Bi lahko ponavljali zdaj samo še enkrat, da ugotovimo prisotnost. Gospod Anderlič, potem pa vam dam besedo. Hvala. Proceduralno. Ugotovimo prisotnost! [[56 prisotnih.]] Tako je zbor sklepčen in lahko odloča. Gospod Anderlič, izvolite, proceduralno.
Že včeraj, ko smo mi dobili izpis, to je bilo kakšnih 20 minut ali pol ure po koncu zasedanja - na žalost sedaj tehnika ne omogoča, da bi dobili izpisek glasovanja takoj kot v prejšnji dvorani - se je pojavil nek dvom, ker tudi gospod Pucko ni bil registriran. Mi seveda iz tega nismo želeli delati nobenih posebnih zaključkov, očitno pa je, da je tudi na drugi strani zdaj prišlo do nekega nesporazuma ali pa do dvomov, ali naprave delajo ali ne. In jaz moram reči, da je to bilo glasovanje, ki je v mnogočem zelo pomembno in se tudi pojavlja sedaj dvom, ali je bilo tozares korektno opravljeno. Moj proceduralni predlog je, da glasovanje ponovimo. Pravim, nisem želel včeraj, da ne bi zgledalo, da mi zaradi Puckovega napačnega registriranja prisotnosti, vem pa, da je sedel tukaj, tudi gospa Cveta ve. In če je sprejemljivpredlog in glede na to, da vendarle je za pripravo, za glasovanje za tako točko potrebno vedeti vnaprej, predlagam, da to glasovanje ponovimo danes ob 18. uri oziroma tik pred koncem današnjega zasedanja. Hvala lepa.
Hvala. V 93. členu poslovnik določa, da če poslanec ugovarja poteku ali ugotovitvi izida glasovanja, se glasovanje lahko ponovi. Ugovor se lahko poda le neposredno po objavi izida glasovanja, vendarle glede na obrazložitev, da izid glasovanja poslancem ni na razpolago takoj in da je tudi gospod Cukjati, in gospod Pukšič, dvom o pravilnosti tudi današnjega ugotavljanja prisotnosti nakazal z izpisom včerajšnjega glasovanja in je ravno tako poudaril, da pa bil tu, da je njegova prisotnost ni zabeležena, niti to, kako je glasoval, predlagam, da državni zbor z glasovanjem odloči o proceduralnem predlogu gospoda Anderliča, in sicer [[...]] [[Nemir v dvorani.]] [[...]]o vsebini. Dovolite, da najprej o proceduralnem predlogu, prosim, dovolite, da končam, da se glasovanje o izvolitvi varuhinje človekovih pravic ponovi jutri po izčrpanih točkah dnevnega reda 3. izredne seje državnega zbora. Ugotavljamo prisotnost! Gospod Anderlič, vztrajate pri predlogu? Prosim mir. Gospod Anderlič, vztrajate pri predlogu? Hvala lepa. Ugotavljamo prisotnost! Za 10 minut prekinjam sejo, da se pogovorimo. Hvala.
Spoštovane kolegice, kolegi! Nadaljujemo sejo. Dovolite. Nadaljujemo sejo in ugotavljamo navzočnost! Prisotnih je 59 poslank in poslancev, kar pomeni plus gospod Špindler, gospa Zalokar, gospod Bajuk. Obravnavamo proceduralni predlog gospoda Anderliča. Želela bi še enkrat prebrati 93. člen poslovnika, ki pravi: "Če poslanec ugovarja poteku ali ugotovitvi izida glasovanja, se glasovanje lahko ponovi. Ugovor lahko poda le neposredno po objavi izida glasovanja. O ponovitvi glasovanja odloči državni zbor brez razprave in brez obrazložitve glasu na predlog poslanca, ki ugovarja poteku ali ugotovitvi izida glasovanja ali na predlog predsedujočega." Besede "takoj po izidu glasovanja" želim ta trenutek tolmačiti tako: Včeraj nesporno 20 minut po končani seji državnega zbora so poslanci imeli možnost dobiti izpis glasovanja. Nihče tovrstnemu izpisu pri predsedniku državnega zbora ni ugovarjal, zato je moja razlaga besedice "takoj" v tej smeri, da glasovanja ni možno ponoviti in zato proceduralnega sklepa gospoda Anderliča ne dajem na glasovanje. Gospod Anderlič, izvolite. Če dovolite. Gospod Anderič, proceduralno.
Jaz sem pričakoval, da boste tako razlago dali, glede na to, da je to tolmačenje nekorektno, ne ugovarjam, je pa nekorektno, glede na to, da se ta člen poslovnika ne da izvajati v tej dvorani in gospa generalna sekretarka to dobro ve, kajti takrat, ko se je državni zbor preselil v to dvorani, je bilo nesporno jasno dogovorjeno, da se tega ne bo dalo izvajati, ker bi v primeru, da bi želeli izpiske takoj in bi šele na osnovi izpiskov po vsakem glasovanju ugotovili, kako je kdo glasoval, da tega ne bo, ampak da bo po koncu seje se te izpiske dalo ali v kakršnikoli drugačni pavzi, odmoru. In seveda v tem primeru je bilo prav tako, mi seje nismo prekinjali in je bilo prvo, prvi možni rok, v prvem možnem roku so bili izpisi razdeljeni poslancem. Jaz sam se nisem niti zmotil niti karkoli, kar vi tam citirate, ampak sem izhajal iz tega, kar smo mi že včeraj ugotovili, in iz tega, kar so danes poslanci navajali kot mogoče probleme pri glasovanju. Predlog je bil popolnoma korekten in v smeri odprave slehernega dvoma pri tem glasovanju, predvsem da ne bi prišlo do kasnejših, mogoče razprav, zapletov in tako naprej. Po vseh burnih reakcijah, ki so bile, ki po mojem niso na mestu. Tisti, ki bi se ne strinjal s tem predlogom, bi lahko glasoval drugače, reakcije so bile pač, kakršne so bile, jaz bi v vsakem primeru umaknil ta predlog. Opozarjam pa, gospa predsedujoča, da vaša razlaga ni točna ali pa se je treba takoj dogovoriti za to oziroma o tem, kako bomo ta člen poslovnika sploh izvajali. Tako kot ste ga vi prebrali, ga ne moremo. Torej po vsakem glasovanju je potrebno narediti pavzo, dobiti izpisek in ugotoviti, kako je kdo glasoval. Če, ne, ni res, gospod Brenčič, vi veste, da ste v prejšnji dvorani imeli ekran, kjer ste ugotovili, če ste se zmotili in lahko ste dobili ne glede na to, da je seja tekla, izpisek in ste lahko posredovali. Sedaj pač te možnosti ni. Jaz predlagam, da ostane, da ne bi prekinjali seje, da ostane dogovor, da se v prvi pavzi, v prvi pavzi ali po koncu seje ali pa v kakršnekoli odmoru, da ta možnost in da od takrat naprej šteje ta člen poslovnika, in ne tako, kot vi tolmačite, da mora takoj po opravljenem glasovanju, ker tega ni mogoče izvesti. To je pač najbolj korektno tolmačenje, sicer ga ni. Če bo predsednik državnega zbora tolmačil drugače, ker vem, da je sodeloval pri tej razlagi, potem se tudi z njim ne bom strinjal. Hvala lepa.
Hvala, gospod Anderlič. Če dovolite, samo še to, da nadaljujemo potem zasedanje. V tem primeru smo se ukvarjali s konkretnim ugovorom, ki pa ni šel v smeri, da se ponovi glasovanje. Jaz bi rada in bomo seveda dali tudi predlog komisiji za poslovnik, da vendarle doreče to besedico "takoj". Zdaj pa če dovolite bi nadaljevali današnje zasedanje. Na sejo smo povabili predstavnike vlade Republike Slovenije, ki jih lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 3. izredne seje bomo pričeli z obravnavo 4. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih financah, ter nato po dnevnem redu dalje. Preden začnemo 4. točko, vam sporočam, da poročilo matičnega delovnega telesa k 6. točki dnevnega reda, to je k predlogu zakona o dopolnitvah zakona o minimalni plači, o načinu usklajevanja plač in regresu za letni dopust v obdobju 1999-2001 še ni pripravljeno, bo pa po vsej verjetnosti za popoldanski del. In drugo sporočilo. Da odbor za finance in monetarno politiko še ni dokončal obravnave 18. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o posebnih ukrepih nadzora prodajaln na cestnih mejnih prehodih. Tako prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O JAVNIH FINANCAH, PO HITREM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Začenjamo prvo obravnavo. Prosim, želi predstavnik vlade besedo? Gospod mag. Anton Rop, minister za finance, izvolite.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Po določbah 28. člena zakona o javnih financah bi vlada Republike Slovenije morala predložiti predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2001 v državni zbor Republike Slovenije do 1. oktobra letošnjega leta. Zaradi različnih razlogov, tudi zaradi dejstva, da so bile v tem obdobju volitve, vlada tega ni storila. Tako predloga proračuna za leto 2001 ni v državnem zboru in zato je popolnoma jasno, da se bo morala država v prvem obdobju, v prvem kvartalu naslednjega leta, leta 2001 začasno financirati. Po določbah obstoječega veljavnega zakona, 33. člena zakona o javnih financah pa se v obdobju začasnega financiranja smejo porabiti sredstva do višine, sorazmerne s porabljenimi sredstvi v enakem obdobju v proračunu za preteklo leto. Dejstvo je, da bi tako določen obseg odhodkov za prve tri mesece leta 2001 znašal 229,7 milijard slovenskih tolarjev, kar bi ob že sprejetih obveznostih v proračunu in v tem obdobju pomenilo izjemne težave pri funkcioniranju države in tudi plačevanju posamezne obveznosti. Dejstvo je, da je v prejšnjem oziroma v tem letu vlada Republike Slovenije takoj, ko je nastopila funkcijo v skladu s 40. členom, glede na izpad prihodkov, do katerega bo prišlo v letošnjem letu, omejila porabo in pa možnosti porabe neposrednih proračunskih uporabnikov za 32 milijard slovenskih tolarjev, ne glede na to, da je v tistem obdobju, ko je bilo to storjeno, bilo že, so bile že sklenjene obveznosti iz nekaterih naslovov in da te obveznosti seveda bodo bremenile proračun v skladu s tem določilom v letu 2001. Torej v skladu z uporabo 40. člena je vlada uspela prihraniti že v letošnjem letu 17 milijard, ne glede na to, pa je za 15 milijard računov, ki jih mora poravnati. Poravnati pa jih ne more v skladu z veljavnim proračunom v letu 2000, ampak jih lahko poravna samo iz proračuna leta 2001. To pomeni, da bo morala seveda te obveznosti takoj na začetku naslednjega leta poravnati. Poleg tega pa je v istem obdobju prišlo tudi do predobremenitev iz naslova proračuna za leto 2001 po posameznih ministrstvih za približno 17 milijard, tako da imamo približno 32 milijard slovenskih tolarjev obveznosti, ki jih bomo morali poravnati takoj na začetku naslednjega leta. To bi seveda pomenilo, da bi ob danem načinu izračuna porabe za leto 2001 zašli v relativno izjemne težave in ob varianti, tudi tisti, ki izhaja že iz sprejetih, predpostavke sprejetih sprememb zakona o pokojninskem zavarovanju, pa tudi zakona o plačah, bi to pomenilo, da bi ob danih socialnih transferjih, ob danih obveznostih iz naslova plač, ne mogli pokriti prav nobenih izdatkov, za subvencije, za investicije, patudi za investicijske transferje. Pri čemer bi na postavki plačila, izdatki za blago in storitve lahko imeli razpoložljiva sredstva samo v znesku 2 milijard slovenskih tolarjev, pri čemer je bila poraba v prvih treh mesecih lanskega leta, ravno na tej postavki 18 milijard. To seveda konkretno pomeni, da bi celotna država zašla v zelo velike težave in da bi nekatere funkcije države praktično ne mogli več izvajati, da bi država postala velik neplačnik računov in seveda da bi finančno disciplino spravili na minimum. Torej, ogrožene bi bile nekatere temeljne funkcije države. Da bi to preprečili, da bi lahko omogočili normalno funkcioniranje države, predlagamo spremembo zakona o javnih financah, in sicer samo za leto 2001, načelo porabe po dvanajstinah v skladu s sprejetim proračunom za leto 2001, ne pa z realizirano porabo. V kolikor bi takšna sprememba bila danes sprejeta, bi to omogočalo, da bi obseg možne porabe za prve tri mesece dvignili na 264 milijard. To pomeni, da bi lahko pokrili teh 32 milijard obveznosti, ki nastopijo v začetku leta, da pa bi bila dejanska poraba praktično na istem nivoju dejanske porabe v lanskem letu za 3 milijarde samo nominalno večja, skratka, 229 milijard plus 3 milijarde. To pomeni, da tudi če bomo sprejeli to spremembo, seveda čaka proračunske uporabnike zelo resno delo, pa tudi ministrstvo za finance, ker bo kljub temu nekatere obveznosti lahko izpolnjevalo v relativno restriktivnem obsegu in bo lahko nekatere obveznosti pokrivalo samo v tistem obsegu, kjer je to najbolj nujno; na primer, pri subvencijah bomo pokrili tiste obveznosti do kmetov, za katere smo se zavezali na osnovi razpisa za subvencije, ki je potekel in je bil zaključen v decembru, in bomo del teh obveznosti pokrili sedaj v decembru do konca, do tistih možnosti, ki jih imamo v skladu z viri, preostanek pa takoj januarja. Isto velja tudi za, na primer, investicijske transferje. Investicijski transferji pomenijo, na primer transferji Darsu - na tej postavki bomo lahko v prvih treh mesecih zagotavljali porabo, ki bo na nivoju 99% nominale prvih treh mesecev lanskega leta, seveda to pomeni na realno bistveno nižjem nivoju. Seveda pa je marsikaj zelo odvisno od tega, kaj boste sklepali in sklenili pri naslednjih dveh točkah, se pravi točki, ki se tiče pokojnin, in točki, ki se tiče plač. Če tisto ne bo sprejeto, bomo zašli še v bistveno večje težave v prvih treh mesecih in bodo zmanjšanja možnosti izdatkov za subvencije, za investicije in za investicijske transferje še bistveno večja. Torej, vlada je prepričana, da je ta zakon treba po hitrem postopku sprejeti. Mi smo pripravili v skladu s pristojnostmi, ki nam jih daje zakon o javnih financah, že uredbo o začasnem financiranju. Če boste to sprejeli, bomo seveda jutri lahko v vladi sprejeli uredbo o začasnem financiranju, to objavili v uradnem listu in uredba bo začela veljati z dnem, ko bo stopil v veljavo ta zakon oziroma sprememba tega zakona. Zato vas prosim in pozivam, da zakon podprete in omogočite normalno funkcioniranje države tudi v naslednjem letu. Najlepša hvala.
Hvala lepa, mag. Rop. Predlog zakona je obravnaval tudi odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, podpredsednika odbora, gospoda Vilija Trofenika, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona.
Spoštovana podpredsednica, spoštovane kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni in hvala za besedo! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je obravnaval predlagani zakon na 3. izredni seji kot matično delovno telo. Odbor se je pri obravnavi seznanil tudi z mnenjem sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. V razpravi na odboru so člani odbora sprejeli utemeljitev predlagatelja, da je sprememba zakona nujno potrebna, glede na objektivne okoliščine, saj v nasprotnem državni proračun ne more zagotoviti pokrivanja najnujnejših stroškov v začetku prihodnjega leta. V razpravi je bilo tudi ugotovljeno, da tudi sprememba zakona, ki glede na restriktivna določila sedaj veljavnega 32. člena zakona o javnih financah omogoča nekoliko ugodnejše pokrivanje obveznosti državnega proračuna v začetku prihodnjega leta, v celoti ne rešuje tega problema. Ker ste mnenje sekretariata in pripombe dobili v pismeni obliki in tudi naše poročilo, tega ne bi ponavljal oziroma bral. Opozoril bi, da je bila razprava bogata in je šla nekoliko širše čez vsebino in obseg predlagane spremembe zakona in se je na momente dotikala že problema začasnega proračuna oziroma začasnega financiranja, ki je v skladu z zakonom o javnih financah in v pristojnosti vlade. Predstavniki vlade oziroma predlagatelja zakona so v dodatnih pojasnilih zadovoljivo v glavnem pojasnili oziroma odgovorili na postavljena vprašanja članov odbora. Odbor je sledil tudi mnenju sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, da predlagani naslov zakona ni primeren oziroma skladen z njegovo vsebino, zato odbor predlaga amandma na naslov zakona, kot ste dobili to v pisni obliki v poročilu odbora. In naj zaključim. Odbor je sprejel sklep, da podpira tako hitri postopek kakor tudi sprejetje za predlagani zakon, vključno z amandmajem odbora k naslovu zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Trofenik. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Hvala lepa. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospod Rupar, izvolite. Poslanska skupina SDS.
Hvala lepa za besedo! Bom kar od tukaj, jaz upam, da mi ne zamerite preveč. Poslanska skupina Socialdemokratov bo predlog podprla zaradi vseh vzrokov, ki so bili navedeni, ter tudi zato, ker se zavedamo, da je leto minilo. Nam je pa žal, da proračun ki ga je Bajukova vlada pripravila, je končan, da pa žal ni usklajen in bi seveda zelo želeli, da se kot osnova ta proračun tudi upošteva za nadaljnje delo pri sedanji vladi. Mislim da predlog ni bil slab, da pa je seveda potrebno mnogo usklajevanja. Radi bi opozorili tudi na opozorila, ki naj bi jih ministrstvo za finance poslalo uporabnikom proračuna, predvsem tu mislim na občine in tiste institucije, ki so odvisne oziroma ki morajo pripraviti svoje proračune, da se v skladu s tem sprejetim zakonom tudi ravnajo, torej da naj bi ne hiteli na nos na glavo glede na določila zakona, ne vem, npr. zakona o financah v občinah, ter da na podlagi tega priporočila tudi tam pripravijo začasno financiranje v prihodnjem letu, v kolikor že niso sprejeli proračuna. Želimo pa seveda, da se določila tega zakona upoštevajo, predvsem opozarjam na obveznosti, ki jih imajo nekateri uporabniki proračuna za prihodnje leto, namreč mnogo računov je zapadlih. Seveda bodo investitorji in pa tisti, ki čakajo na denar, upoštevali tudi obresti, ki niso majhne, in seveda zato opozarjamo na ažurnost pri določilih oziroma pri realizaciji določil tega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi predstavnik še kakšne poslanske skupine besedo? Ker ne želi, dajem besedo poslankam in poslancem. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Se opravičujem. Gospod Kontič, izvolite. Ker se niste prijavili, je vaša razprava lahko dolga 5 minut.
Hvala lepa. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih financah sicer direktno ne posega, dejansko ne posega v zakon o financiranju občin, vendar je tu potrebno opozoriti, in pri tem imam vprašanje, kaj je s sredstvi oziroma ali so ta sredstva upoštevana pri tej spremembi in dopolnitvah zakona o javnih financah oziroma načrtovana tudi za mestne občine, čeprav zakon o financiranju občin govori v 25. členu, da ta izravnava 30%, ki pripada mestnim občinam na podlagi amandmaja, takrat sprejetega pri sprejemanju zakona o financiranju občin, 31.12.2000 preneha. To bi seveda pomenilo, četudi se zakon o financiranju občin v tem času spremeni, bi to pomenilo, da ni zagotovljenih oziromada ni teh sredstev, če ta sredstva niso upoštevana pri načrtovanju skladno s tem zakonom. To seveda pomeni za mestne občine, kot sta Maribor in tudi Velenje, od koder prihajam, za Velenje, sicer nekoliko manj, za Maribor pa kar precejšen primanjkljaj v proračunu te mestne občine. In me zanima predvsem to v tem trenutku, ali so ta sredstva upoštevana pri načrtovanju te začasne porabe ali ne.
Želi predstavnik vlade odgovoriti? Gospa Helena Kamnar, državna sekretarka na ministrstvu za finance. Izvolite.
Pri pripravi začasnega financiranja smo seveda upoštevali veljavno zakonodajo, to se pravi vključno 25. člen zakona o financiranju občin in seveda realne možnosti, ki jih ob taki spremembi zakona o javnih financah, ki omogočajo določitev posameznih zneskov za finančno izravnavo. Dejstvo pa je, da finančna izravnava v začasnem financiranju v tem hipu še ni izračunana in bo izračunana, ko bomo imeli sprejeto odločbo o začasnem financiranju.
Hvala lepa. Gospod Juri. Ne. Gospod Moge. Izvolite.
Govorimo o začasnem financiranju, vendar je treba gledati tudi leto naprej, in financiranju lokalnih skupnosti oziroma posebej mestnih občin, ki je tu zelo pereč problem. Glede na to, da je vloženo v proceduro, čeprav smo enkrat že zavrnili zakon o glavnem mestu naše države, ni pa narejeno tisto, kar smo takrat zahtevali, zakon o mestnih občinah. Zato bi vprašal, če se da odgovoriti, seveda, ni pa to stvar tega zakona, kako misli vlada rešiti ta problem po finančni plati. To pomeni, če pride zdaj do kakršnihkoli sprememb, ali v zakonu o glavnem mestu ali če vlada pač ne bo in bodo poslanci morali vložiti zakon o mestnih občinah, na kakšen način se bo reševal problem med financiranjem pa izravnavo državnega proračuna in proračunov lokalnih skupnosti.
Gospa Kamnar.
Torej, v zvezi s tem bi samo to želela povedati, da se zavedamo problema na področju financiranja občin, vendar zakon o javnih financah zares ni mesto, na katerem bi ta problem reševali. Ko bomo reševali oziroma eventualno popravljali zakon o financiranju občin, bomo seveda to dobro proučili in poiskali najbolj ustrezno rešitev.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z zadnjo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi o členih razpravlja in glasuje o predlogu zakona v celoti, brez naslova, ker ni bil vložen noben amandma. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Navzočih je 65 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o zakonu z dvema členoma. V razpravo dajem tak predlog zakona. Kdo želi besedo? Ker ne želite besede, prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem predlog zakona z dvema členoma. Navzočih je 69 poslank in poslancev. Kdo je za predlog zakona z dvema členoma? [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog zakona z dvema členoma v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Glede na to, da je gospod Trofenik podal obrazložitev, je matični odbor podal amandma, in sicer, da se naslov predloga zakona spremeni tako, da se glasi: "Predlog zakona o dopolnitvah zakona o javnih financah." V razpravo dajem amandma knaslovu zakona. Želi kdo besedo? Dajem na glasovanje amandma k naslovu, kot ga je predlagal matični odbor. Navzočih je 69 poslank in poslancev. Na glasovanje dajem amandma k naslovu zakona. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma k naslovu zakona sprejet in naslov v celoti spremenjen. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je bil k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejet le amandma k naslovu predloga zakona. Če želijo kvalificirani predlagatelji k amandmaju k naslovu zakona še vložiti amandma, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o zakonskem predlogu v celoti? Ni amandmajev, ni predlogov. Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o zakonu v celoti. Navzočih je 72 poslank in poslancev. Glasujemo o predlogu zakona v celoti. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POKOJNINSKEM IN INVALIDSKEM ZAVAROVANJU - HITRI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvopodpisanim Cirilom Puckom. Želi predstavnik predlagateljev predloga zakona besedo? Gospod Potrč, izvolite.
Proceduralni predlog.
Se opravičujem. Nisem videla. Gospod Drobnič.
Hvala lepa za besedo. Dovolite, da predlagam proceduralni predlog, in sicer, da se zakon umakne iz obravnave. Razloge bom zdaj navedel. Poslanec Ciril Pucko je 5. decembra prevzel predlagateljstvo nad zakonom o spremembah in dopolnitvah zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki ga je vložil poslanec državnega zbora Janez Kopač. Pri prevzemu predlagateljstva je prišlo do določenih napak.
Gospod Drobnič, dovolite, da vas prekinem. Umik predloga zakona se obravnava pri sestavljanju dnevnega reda poslovanja, zdaj v tej fazi pa se lahko zakon samo sprejme ali zavrne. Žal vas moram tu prekiniti, ker bi s tem, da bi zdaj obravnavali ta vaš predlog, kršili poslovnik. Hvala. Gospod predlagatelj, gospod Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovane poslanke in poslanci! Prvopodipisani k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, poslanec Ciril Pucko, me je naprosil, da kot eden od sopredlagateljev, zaradi tega ker je sam odsoten, povem nekaj uvodnih misli k predloženemu zakonu. Zakon je naprej vložil poslanec Ciril Pucko, kasneje po skupnem usklajevanju v okviru štirih koalicijskih strank smo ga sopodpisali oziroma skupaj vložili tudi predstavniki Liberalne demokracije Slovenije, Združene liste socialnih demokratov, SKD + SLS Slovenske ljudske stranke in Demokratične stranke upokojencev. Naša skupna ocena je bila, da je potrebno pri spremembah in dopolnitvah zakona doseči dva temeljna cilja. Prvič ohraniti načelo soodvisnosti pokojnin z gibanjem plač. In drugič uresničevanje tega načela ohraniti v čim večji meri na ta način, da bi se pokojnine v višini in v rokih prilagajale in usklajevale s plačami v državi, da bi bilo neskladnosti čim manj in da bi tudi različna obdobja upoštevanja usklajevanja pokojnin bila v čim večji meri upoštevana v daljšem času, da ne bi, kot je prihajalo tu in tam v praksi do tega zaradi različnega gibanja plač v posameznih mesecih "vis-a-vis" gibanja pokojnin, bila določena nesorazmerja. Na podlagi teh načel smo pripravili spremembe in dopolnitve predlaganega zakona, ki po našem prepričanju sledijo tem usmeritvam, saj kot sistem predvidevajo redno usklajevanje pokojnin praviloma v mesecu januarju oziroma tudi v drugih rokih, ki bodo določeni za uskladitev plač vseh zaposlenih v posameznem koledarskem letu. Poleg tega je kot sistem predvideno, če bi bila gibanja plač v posameznem letu v primerjavi z gibanjem pokojnin nesorazmerna, da zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje v septembru mesecu ugotavlja takšno neskladnost, in če ugotovi različno stopnjo ali pa hitrejšo stopnjo gibanja plač od pokojnin, to v septembru tudi nadoknadi. Takšno septembrsko povečanje se potem upošteva pri naslednjem povečanju v mesecu januarju. Treba je bilo določiti tudi prehodno obdobje.V tem prehodnem obdobju pa smo predvideli, da bi se izjemoma za leto 2001 opravila uskladitev pokojnin v februarju mesecu, in sicer za odstotek rasti povprečja plač, izplačanih v obdobju od junija 2000 do vključno decembra - od junija zato, ker je v maju bila opravljena zadnja uskladitev pokojnin - in da bi izjemoma v letošnjem letu za povečano izplačilo pokojnin bila primerjava opravljena s plačo, izplačano v mesecu maju letošnjega leta. Naše prepričanje je, da je na podlagi pripravljenega besedila mogoče tudi naprej zagotavljati korektno usklajevanje pokojnin z gibanjem plač in odpravljati eventualne anomalije, do katerih bi zaradi upoštevanja različnih rokov in različnega gibanja v posameznih obdobjih prišlo. V matičnem delovnem telesu je predlog doživel podporo, in kar nas posebej veseli, doživel je razumevanje tudi v Zvezi društev upokojencev Slovenije kot realen predlog, ki zagotavlja vsa temeljna načela, ki smo jih tudi doslej glede pokojnin kot nadaljevanja izplačila zasluženega minulega dela pri vsem uveljavljanju pokojninskega sistema zagovarjali. Predlagam, da zakon vključno z amandmaji, ki so bili potem sprejeti na matičnem delovnem telesu, podprete in sprejmete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, predsednika odbora, gospoda Stanislava Brenčiča, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi poslanci, predstavniki vlade, lepo pozdravljeni! No, odbor državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide je na 2. izredni seji dne 14.12.2000 obravnaval predlog zakona o spremembi in dopolnitvi zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v zakonodajni postopek predložila skupina poslancev s prvopodpisanim gospodom Cirilom Puckom. No, ker je to poročilo precej dolgo, dobili pa ste ga v gradivu dovolj pravočasno in ste ga lahko podrobno proučili, mi dovolite samo nekaj temeljnih opozoril iz njegove vsebine. Predlagatelj, to se pravi prvopodpisani, je obrazložil postopek, to se pravi hitri postopek z utemeljitvijo, da je sprejem tega zakona seveda v interesu države in predvsem tudi v interesu zavarovancev in upokojencev. V predstavitvi vsebine zakona je predlagatelj opozoril, da je v zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju ohranjeno načelo usklajevanje pokojnin z gibanjem povprečnih plač na zaposlenega. Pokojnine se usklajujejo na podlagi statističnih podatkov ob porastu povprečnih plač od meseca, od katerega so bile plače upoštevane pri zadnji uskladitvi pokojnin. Sprotno prilagajanje pokojnin in nenehno spreminjajoča se mesečna raven plač zaposlenih je bila nujna v času velike inflacije, kar pa več ne ustreza sedanjemu stanju na tem področju. V zvezi z razlogi za spremembe in dopolnitve zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju je predlagatelj povedal, daje izvedbo uskladitve pokojnin v januarju 2000 narekoval zakon o minimalni plači, ki ureja usklajevanje plač v letu 2000 in prvi polovici 2001. leta. Pri tem je bilo potrebno prilagoditi pokojnine ravni plač, izplačanih od septembra do vključno novembra 1999, ki so obsegale tudi dodatna izplačila, to se pravi tudi božičnice in temu podobno. S tem so bile pokojnine usklajene, tako kot je zahteval zakon, s povprečno plačo, izplačano za mesec november. Poznejša izplačila plač pa na raven pokojnin niso imela več nobenega vpliva kljub njihovemu dodatnemu povečanju v decembru 1999. leta. Novembrsko raven uskladitve pokojnin so presegale šele plače, izplačane v mesecu maju. No, z novo ureditvijo se zagotavlja uskladitev pokojnin v januarju in drugih rokih, določenih za uskladitev plač. Ob ugotovljenih neskladjih medsebojnih gibanj pa je predvidena dodatna možnost izvedbe uskladitve pokojnin tudi med letom. Specifično za leto 2001 pa je za četrtim odstavkom 1. člena s posebnim sistemom določeno usklajevanje pokojnin. Odboru je bilo posredovano mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, ki glede na skladnost obravnavanega predloga z ustavo nima pripomb. Glede njegove pravnosistemske skladnosti oziroma pravnotehnične obdelave pa meni, da bi bilo potrebno nekatere določbe ob predlaganem besedilu členov dodatno proučiti in ugotoviti, ali so posamezne rešitve dovolj jasne, torej normativno oblikovane tako, da kasneje v praksi ne bi bile izvedbeno vprašljive. Glede na predlagano vsebino oziroma besedilo četrtega odstavka 1. člena sekretariat opozarja, da ima značaj prehodne ureditve in ga je zato potrebno iz besedila predlaganih sprememb in dopolnitev 150. člena zakona izločiti v samostojno prehodno določbo te novele. Odboru je bilo seveda tudi pravočasno posredovano mnenje vlade Republike Slovenije, ki zakon podpira in podpira tudi hitri postopek ter ugotavlja, da se z besedilom predlaganih sprememb in dopolnitev spreminja dosedanji način prilagajanja rasti pokojnin rasti plač, s tem pa odpravlja nesorazmernost pri usklajevanju, ki je nastala zaradi neupoštevanja povprečnega gibanja plač med letom, hkrati pa se še vedno ohranja načelo usklajevanje pokojnin glede na gibanje plač zaposlenih. No, v dolgi razpravi so člani odbora svojo vsebinsko razpravo o posameznih rešitvah v predlogu zakona povezali tudi z razpravo, da se pristopi k doslednejšemu izvajanju nekaterih drugih določb v zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, istočasno pa so se strinjali s predlagateljem, da se predlog zakona obravnava po hitrem postopku, kar naj bi narekoval interes države in tudi prizadetih, tako zavarovancev kot upokojencev. Nekateri člani odbora so v zvezi s finančnimi posledicami menili, da bi morali biti prikazani natančnejši izračuni finančnih učinkov predloga zakona. V zvezi s temi določenimi nejasnostmi in tudi drugimi nejasnostmi pri izvajanju posameznih določb zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, drugimi zakoni, ki so sistemsko neusklajeni z osnovnim pokojninskim zakonom, pa so člani tudi menili, da bi bilo potrebno narediti potrebne spremembe. Zato je bil po razpravi v ta namen tudi sprejet dodaten sklep, ki vam ga bom pozneje posredoval. Na podlagi razprave članov odbora in predlagateljev ter mnenja vlade Republike Slovenije in mnenja sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve je odbor sprejel amandma k 1. členu in amandma za novi 1.a člen, ki sta sestavni del tega poročila. Po končani razpravi in sprejetih amandmajih je odbor sprejel naslednji sklep: "Odbor državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju obravnava in sprejme skupaj z amandmaji odbora po hitrem postopku." Sprejet je bil, kot sem že omenil, še dodaten sklep, ki se glasi: "Vlada Republike Slovenije naj do konca marca 2001 prouči še nekatere nedorečenosti in pomanjkljivosti pri izvajanju posameznih določb zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju ter pripravi in predloži državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo in sprejem ustrezne spremembe in dopolnitve zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju." Hvala lepa.
Hvala vam. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? Izvolite, gospod minister Dimovski.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Glede na to, da je bil s strani predstavnika predlagatelja in predsednika matičnega odbora podrobno predstavljen predlog spremembe zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju v njegovem 150. členu, naj omenim, da vlada podpira predlog spremembe tega zakona predvsem iz naslednjih razlogov: - prvič, ker se omogoča usklajeno gibanje plač in pokojnin, - drugič, ker se izloča sezonski oziroma ciklični vpliv, ki je bil prisoten pri prejšnji dikciji tega zakona, - tretjič, ker je v predlogu za spremembo 150. člena tudi varovalka, ki omogoča večjo stopnjo usklajevanja med pokojninami in plačami, - in ker je v predlogu spremembe zakona tudi prehodno obdobje, ki omogoča postopen prehod na nov način obračunavanja pokojnin. Hkrati podpiramo tudi vse amandmaje, ki jih je predlagal matični odbor. Tako smo s to našo kratko predstavitvijo in podporo spremembam zakona ter amandmajem na nek način predstavili tudi svoje mnenje. Hvala.
Hvala lepa. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Prvi se je prijavil gospod Janez Drobnič.
Lepo pozdravljeni, poslanke in poslanci! Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica, ker ste mi jo malo prej vzeli, ne da bi pravzaprav v čemerkoli kršil poslovnik, pač pa ste mi vzeli besedo po osnovni človeški ravni, da bi podal proceduralni predlog. Bom pa izkoristil to priložnost, da podam naprej razloge, zakaj sem predlagal oziroma nameraval vložiti predlog, da se umakne ta zakon z dnevnega reda. Naj nadaljujem tam, kjer sem prej končal. Prevzem predlagateljstvatega zakona je prevzel Ciril Pucko, poslanec, 5. decembra. Predlog mag. Janeza Kopača, poslanca, tega zakona, se je nanašal na izključno določitev predhodnega obdobja za dvig starostnega pogoja za izvzem samozposlenih, ki izpolnjujejo določene pogoje iz zavarovanja, na podoben način, kot velja za ostale kategorije, ki se jim pogoji postopno zaostrujejo. To je bila vsebina zakona, ki ga je predlagal mag. Janez Kopač in prevzel Ciril Pucko. Skladno s tem bi morala tudi nadaljnja procedura sprejemanja zakona iti v tej smeri. Potem je prišel na mizo predlog zakona, ki je bil povsem drugačen od tistega, ki je bil predmet prevzema predlagateljstva. Državni zbor je vladi poleti naložil nalogo oziroma sprejel sklep na seji 27. julija 2000, s katerim je predlagal vladi Republike Slovenije, da do naslednje seje zbora pripravi predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki ga predloži v sprejem po skrajšanem postopku. V tem zakonu, naj bi se urejala poleg navedene tematike, ki jo je vseboval prvi predlog gospoda Kopača, tudi problematika zavarovalnih osnov, neenakopravnosti subjektov in druga vprašanja, ki so povezana s problemom financiranja pokojninske blagajne in izenačevanja pravic in obveznosti v postopku zavarovanja za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Torej v tisti smeri, v kateri so bili že podani razlogi za uvedbo oziroma za predlog dodatnega sklepa s strani predsednika odbora za delo, družino, zdravstvo in invalide. Kot vidimo, sedanji predlog ureja povsem nekaj drugega, in sicer samo usklajevanje pokojnin. Torej ni identičen. Zato je padla resna senca nepravilnosti postopka in zato naslavljam vprašanje na sekretariat za zakonodajo, da pojasni, kako je s to rečjo. Možno bi bilo, seveda, da bi vlada vložila takšen predlog, kot je nakazoval državni zbor s svojim sklepom, in rešila proceduralne in vsebinske probleme. To je seveda ključni razlog, zakaj sem predlagal umik zakona iz obravnave. Sedaj pa še glede vsebine zakona. V osnovi ne nasprotujemo, Nova Slovenija ne nasprotuje promptnemu usklajevanju pokojnin z rastjo plač, vendar moramo pa vedeti, kakšne so finančne posledice tega zakona za proračun. Na odboru sem vprašal predsedujočega in tudi ministra, naj pojasni, kakšne so finančne posledice uvedbe tega zakona. S strani predsedujočega sem dobil odgovor, da negativnih oziroma če ima zakon posledice na zmanjševanje proračuna, ni potrebno obrazlagati. To ni v skladu s poslovnikom. Razlaga drugega odstavka 175. člena poslovnika pravi takole: "Ocena finančnih sredstev iz državnega proračuna in drugih posledic, ki jih bo imel sprejem zakona, pomeni: kvantitativno oceno neposrednih in posrednih letnih proračunskih izdatkov ali prihodkov, ki so nastali v primeru sprejetja zakonskih določb, oceno predlaganih zakonskih rešitev in njihovih finančnih posledic glede na določbe proračunskega memoranduma in državnega proračuna." Torej, stvar je jasna: ocene bi morale biti. Ko smo predstavnika vlade vprašali za finančne posledice, ni dal jasnega odgovora. Zato je seveda moje vprašanje, da ponovno pojasni, ali so kakšni učinki, ker o učinkih je govoril, ni pa povedal, kakšni bodo; da pojasni kvantitativno, tako kot določa poslovnik državnega zbora. Še nekaj v zvezi z vsebino. Iz proučitve predloga se da utemeljevati, da bo šlo za zniževanje pravic, predvsem zato, ker se v postopek uvajajo osnovni parametri izhodiščnih plač, da so to osnove za usklajevanje pokojnin. Te pa vemo, kako potekajo. Dejansko izplačane plače, ki jih izplačujejo delodajalci, so višje od rasti izhodiščnih plač, kar bo pomenilo v nadaljevanju, da se bo obseg sredstev za izplačevanje pokojnin zmanjšal. Obstaja bojazen, da zaradi nesprejetja dogovora o rasti plač, minimalnih prejemkov in tako naprej, če ta dogovor ne bo dosežen, potem uskladitve ne bo.Prva uskladitev namreč pride v poštev šele v mesecu septembru, in sicer tako, da se začnejo izplačevati plače s prvim naslednjim mesecem. To pomeni, da celo obdobje do septembra ne pride do uskladitve, če ni sklenjen ustrezen dogovor. Torej to je nekaj resnih pomislekov v zvezi s sprejemanjem tega zakona. Še enkrat poudarjam, naša poslanska skupina se zavzema, da se pokojnine izplačujejo v skladu z rastjo plač, tekoče, usklajeno, tako da ni nihče prikrajšan. Tudi javnost se sprašuje, predvsem mediji, zelorazlično tolmačenje je samih novinarjev, to lahko ugotavljate, kar seveda lahko pomeni, da zakon ni jasen, da je zapleten, nerazumljiv, da je dvomljiv. In potem še nekaj, kakšne so uradne razlage predlagatelja, torej vlade oziroma ministrstva, o učinkih oziroma posledicah tega zakona, kakšne so uradne za medije. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Drobnič, samo pojasnilo. Dobronamerno sem prej odvzela besedo, ker v tej fazi postopka, kjer smo zdaj, ni mogoče razpravljati in sem vam hotela prihraniti vaš čas. Se opravičujem. Mag. Andrej Vizjak, v imenu poslanske skupine SDS.
Predsedujoča hvala lepa za besedo! Lep pozdrav poslankam in poslancem, predstavnikom predlagatelja in tudi vlade. V imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije sporočam, da predloga sprememb zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju ne podpiramo, kar utemeljujemo predvsem z naslednjimi argumenti. V poslanski skupini smo mnenja, da predlog sprememb zakona ne rešuje pomanjkljivosti sedanjega zakona, ki ni pravičen, ni selektiven in je v kratkem času njegove veljavnosti sproduciral ogromno luknjo v pokojninski blagajni. Poslanska skupina prav tako ne podpira tega zakona, kot je že moj predhodnik povedal, ker v predlogu zakona ni mogoče razbrati finančnih posledic sprememb načina usklajevanja pokojnin, ni mogoče povedati, s kakšno dinamiko se bodo pokojnine zniževale v prihodnje oziroma s kako dinamiko se bo saniral problem tega finančnega primanjkljaja pokojninske blagajne in seveda tudi ni mogoče razbrati, koliko bodo v bodoče upokojenci prikrajšani pri svojih pokojninah. Na matičnem odboru me je zelo presenetilo stališče poslancev DeSUS-a in tudi nekaterih drugih poslanskih skupin, da pač predlog zakona podpirajo zaradi svoje državotvornosti in pač razumejo problem. Hkrati pa je bilo mogoče razbrati bistveno kršitev vseh predvolilnih obljub, kajti že v prvih korakih delovanja tega državnega zbora te poslanske skupine predlagajo poseg v pokojnine oziroma poseg v način usklajevanja pokojnin in s tem seveda na višino pokojnin upokojencev v bodoče. Socialdemokratska stranka bi podprla predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki bi na celovit način, z jasnimi finančnimi posledicami saniral stanje oziroma primankljaj v pokojninski blagajni. Poudarjam pa, ki bi bil selektiven in pravičen, ki ne bi vse povprek udarjal po vseh pokojninah, temveč ki bi nižjim pokojninam nekoliko prizanesel, višjim pa bi znižal usklajevanje oziroma način usklajevanja. Hvala lepa.
Hvala. V imenu poslanske skupine DeSUS gospod Ivan Kebrič.
Gospa podpredsednica, lepa hvala za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi, gospod minister in ostali prisotni! Nobena sprememba, ki nekomu ali v večini nekaj boljšega ne prinaša, ni dobrodošla. Vsekakor pa spremembe vedno prej ali slej nekoga prizadenejo, ko gre v korist enega, mora iti seveda v škodo drugega. V poslanski skupini in v naši demokratični stranki upokojencev Slovenije - DeSUS z ozirom na širino, ki jo imamo, in dokaz, da nismo ozek segment, zainteresiran samo na enem delu, ampak ravno zaradi tega, ker želimo tvorno sodelovati v napredku naše države in blaginje vseh državljanov, smo tudi sodelovali pri tem predlogu spremembe 150. člena zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki govori o usklajevanju pokojnin. Obdržali smo načelo in smo ponosni na to, da upokojenci upoštevajo, da so pokojnine odvisne od nivoja plač, da je njihovo usklajevanje v skladu z zviševanjem plač in analogno temu se morajo zviševati tudi pokojnine. Posebej je bilo doseženo, da je institut civilne družbe, ki združuje prek 430 upokojenskih društev, v katera je vključena zelo dobra polovica vseh upokojenk in upokojencev - z razumevanjem smo v razpravah dosegli določen sporazum. Ni slučaj, da imamo na tej seji sicer naslednjo točko, ki govori o minimalnih plačah - prav bi bilo, da bi bila pred tem, še bolj prav pa bi bilo, da bi nam vlada predložila predlog zakona, da sesistemsko uredijo plače v javnem sektorju, na katerega ima res odločujoč vpliv. Žal, vendar sem prepričan, da bi morali sprejeti vsaj tako stališče, da bi do konca polletja prihodnjega leta uredili sistemsko plače javnega sektorja, ki so zelo pomemben deltudi za usklajevanje pokojnin in se neposredno tičejo tudi tega zakona. Obdržali smo vsa druga načela, se pravi, medgeneracijski sporazum, tudi to, da se nominalno pokojnine ne morejo zniževati, vgradili smo za vsak slučaj varovalko, čeprav so nekateri trdili, da ni potrebno, da se v mesecu septembru preverja tisto, kar je do sedaj bil glavni očitek usklajevanju pokojnin, da v določenem času pokojnine prehitevajo plače. Argument, ki ga v naši poslanski skupini navajamo, je pa malce drugačen. Dejstvo je, da se to res v določenem obdobju lahko zgodi, vendar je dejstvo, da se v zadnjem četrtletju plače izplačujejo nekaj višje - pa bomo povedali, ne glede na to, kakšen izraz ali ime kdo za kaj uporablja: božičnica ali za novo leto, ali dobiček ali trinajsta plača - takrat plače porastejo. Pri tem moramo imeti v vidu, da smatramo, da je vse plača, za kar je predpisano plačilo prispevkov; ali se ti vedno plačajo ali ne, to je drugo poglavje. Bistveno pa je to, da se pokojnine usklajujejo z zamikom dveh mesecev, glede na to, da pač urad za statistiko ni v stanju tega gibanja plač sproti ugotavljati. Dejstvo, ki ga moramo upoštevati, je, da so v mesecu zaslužene plače izplačane šele v prihodnjem mesecu, saj vemo, da javna uprava dobiva plače v začetku meseca za pretekli mesec. Zelo nam je žal, da mnogi zaposleni dobivajo plače šele sredi meseca, mnogo drugih pa niti še v tistem mesecu ne, pa z zamudo dveh ali še več mesecev. Zaključujemo s tem, da s polnim razumevanjem vsega, kar se v naši državi dogaja, in da so upokojenci vedno poudarjali in poudarjamo in mi zastopamo to stališče, da želimo upokojencem, da delijo usodo zaposlenih v dobrem in v slabem. Tudi to je res, da nekaj slabega, ampak če bomo v naslednji točki sprejeli tudi zakon o minimalnih plačah in če bo vlada upoštevala in če boste izglasovali to stališče, da se čim prej predloži zakon za plače javnega sektorja, kar je neposredno, ponavljam, povezano z gibanjem pokojnin, potem menimo, da bomo dosegli neko sožitje, da bomo dosegli na način strpnosti, da se v bodoče ne bodo več dogajali očitki enih napram drugim, in da bomo homogena družba z željo dobrega napredka, dobrega medsebojnega razumevanja in dobrega zvišanja blagostanja. Hvala lepa.
Hvala. V imenu poslanske skupine SLS+SKD gospod Stanislav Brenčič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica! V poslanski skupini SLS+SKD se zavedamo realnosti stanja na področju javnih financ ali bolje rečeno, zmožnosti državnega proračuna, da zagotavlja potrebna sredstva proračunskim porabnikom, ki imajo za to pokritost tudi v potrebnih zakonih. Mednje prav gotovo z velikim obsegom sodi tudi zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Zato podpiramo vsebino zakona in podpiramo tudi hitri postopek. Prepričani smo, da je ukrep spremembe sistemov usklajevanja pokojnin na anticipativnano načelo nujen in dober, ne le zato, ker deluje pozitivno v smeri uravnoteženja javnih financ, temveč tudi in predvsem zato, ker močno prispeva k temu, da zagotovimo dolgoročen in stabilen vir izplačevanja pokojnin. Glede na časovno nujnost in potrebo po spremembi usklajevanja pokojnin, povezano tudi z novim dogovorom o politiki plač, podpiramo to, da se s to novelo razreši znotraj sistema pokojninsko-invalidskega zavarovanja le to slabost, le predmet usklajevanja pokojnin. Vendar pa je nujno, da vlada oziroma ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve takoj pristopi k pripravi sprememb in dopolnitvi zakona v tistih določilih, pri katerih se je v praksi izvajanja izkazalo, da so pomanjkljive, nedorečene ali včasih tudi precej neživljenjske. To mislimo predvsem na 156. in 209. člen osnovnega krovnega zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Prav tako pa se nam v poslanski skupini zastavlja vprašanje, ali bo v bodoče na osnovi le dokladnega sistema izplačevanje pokojnin mogoče in upravičeno slediti usklajevanju, eksplicitno vezano le na povprečno rast plač. Kajti na povprečno rast plač ima vedno in večji vpliv hitro se spreminjajoča poklicna struktura zaposlenih. Dogaja se nam namreč, da predvsem v delovno intenzivnih panogah tako rekoč plače že zaostajajo za višino izplačanih pokojnin, glede na to, da so ti upokojenci te pokojnine pridobili v teh panogah. To je tema, s katero se bomo, hočeš ali nočeš, morali soočiti v tem mandatu, ampak pustimo to. Kot rečeno, poslanska skupina SLS+SKD vztraja, podpira to, da se hitro ali takoj sprejme ta zakon, ta novela, skupaj z amandmaji, ki jih je predložil odbor. Hvala lepa.
Hvala. V imenu poslanske skupine LDS, gospa Cveta Zalokar Oražem.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Želim predstaviti stališče poslanske skupine LDS do sprememb in dopolnitev zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Predlog bomo v naši poslanski skupini podprli, saj ocenjujemo, da je kljub temu, da je v nekem smislu varčevalen, nujen. Pri tem nas je vodilo osnovno načelo, to je ohranitev sorazmernega gibanja pokojnin in plač, kar so zapisali tudi predlagatelji. Želimo poudariti, da pri tem ne gre za zamrznitev in ne gre za zniževanje, pač pa gre za to, da se usklajevanje vrši na takšen način, da se plače in pokojnine usklajujejo enakomerno. Ob tem je treba poudariti, da se v letu 2001 pokojnine bodo dvigale in bodo usklajevale, s spremembo zakona bodo le korigirane anomalije in nesorazmernosti, še posebej glede na dvige plač v mesecih november in december oziroma glede na izplačila, o katerih je govoril tudi kolega Kebrič. Seveda nas je ob tem v poslanski skupini LDS vodila misel, da je treba takšne ukrepe nujno enakovredno porazdeliti med vse sloje prebivalstva. Zato bomo podprli tudi spremembe zakona o minimalni plači in usklajevanju plač, ki ga imamo prav tako danes še na dnevnem redu seje državnega zbora in bo zadeval zaposlene. Res je, da so tovrstni ukrepi večinoma sprejeti z bojaznijo, zato morajo biti takšni, da se nobenega sloja ne privilegira, niti ne deprivilegira. Ob tem tudi mi spoštujemo in smo veseli mnenja Zveze društev upokojencev Slovenije, ki je spremembe zakona sprejela z razumevanjem. Preseneča me, da celo bolj z razumevanjem kot opozicija v našem državnem zboru. Včasih je treba sprejeti tudi spremembe že obstoječega, zato da bo kasneje lažje, in seveda to počne tisti, ki misli vnaprej in ki ravna odgovorno. Javne finance bodo zaradi teh sprememb bolj trdne, neodgovorne in večini všečne poteze pa bi lahko ogrozile pokojnine in njihovo izplačilo v celoti. Zato bomo v naši poslanski skupini ravnali odgovorno in spremembe podprli.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine združene liste socialnih demokratov, gospa Danica Simšič.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predstavniki in predstavnice vlade! V poslanski skupini združene liste socialnih demokratov bomo predlagani zakon oziroma spremembe temeljnega zakona podprli. Ne glede na to, da ima zakon pravzaprav samo dva člena, pa se zavedamo njegove izjemne pomembnosti in potrebnosti. Menimo, da je treba vendarle popolnoma jasno in odkrito reči, da gre za izjemen medgeneracijski dogovor in ohranjanje tega medgeneracijskega dogovora s tako rešitvijo, pa ne samo med generacijo upokojencev in generacijo zaposlenih, kot nenehno poudarjamo, ampak celo širše. Gre za medgeneracijski dogovor med upokojenci, zaposlenimi in mlado generacijo. Ne gre samo za reševanje javnih financ, gre tudi za razvojno komponento v tej državi. In tudi zaradi tega vidika v naši poslanski skupini predlog tega zakona podpiramo. Podpiramo pa ga tudi zato, ker vendarle s predlaganim načinom usklajevanja nekoliko korigira dosedanji način usklajevanja, za katerega smo v poslanski skupini že v minulih letih opozarjali, da ni bil najbolj posrečen in dorečen, torej tudi s tega vidika. Pa še eno stvar je treba reči: vse priznanje pravzaprav tistemu delu civilne javnosti, to je upokojencem, ki ne glede na to, da imajo po obstoječem zakonu pravico do drugačnega usklajevanja in do drugačne eskalacije, se zavedajo svoje odgovornosti in so jo pripravljeni skorajda prepoloviti v dobrobit razvoja te države in seveda tudi prihodnosti mlade generacije. Zato bomo v združeni listi socialnih demokratov ta zakon s predlaganimi amandmaji tudi v celoti podprli. Hvala lepa.
Hvala. Predstavniki poslanskih skupin, ki so želeli, so dobili besedo. Zdaj dajem besedo poslankam in poslancem. K razpravi so se prijavili po naslednjem vrstnem redu: najprej gospod France Cukjati, potem gospod Jožef Jerovšek, in gospod Rudolf Petan. Gospod Franc Cukjati, izvolite.
Spoštovani! V pokojninski blagajni je zazijala velika verzel, ki jo je verjetno res treba nekako zapolniti. To je dejstvo, ki mu ni oporekati. Ni vprašanje, ali je ali ni potrebno spreminjati komaj leto dni starega zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Vprašanje je le, kako in na čigavih plečih bomo reševali pomanjkljivosti dosedanje pokojninske politike. Predlog, ki je pred nami, bo uvedel nov način usklajevanja pokojnin. Revalorizacija bo kasnila in vse pokojnine se bodo dejansko znižale za enak odstotni delež, kar je le navidezno pravično, v resnici pa zelo krivično do najnižjih pokojnin. Poglejte, vsi upokojenci, pa naj imajo nizko ali visoko pokojnino, prejemajo enake položnice za vodo, elektriko, centralno kurjavo, telefon, televizijo, dodatno zavarovanje, in če prištejemo še kruh in mleko, to je minimalno prehrano za preživetje, potem imajo vsi upokojenci enake fiksne stroške osnovnega preživetja, približno 50 tisoč tolarjev na mesec. Pri pokojnini 60 tisoč tolarjev na mesec ostane torej upokojencu 10 tisoč tolarjev na razpolago za tako imenovane priboljške in osebni standard. To je za zagotavljanje kvalitete življenja. Pri pokonini 200 tisoč tolarjev na mesec pa ostane 150 tisoč tolarjev. Sedanje razmerje pokojnin 1:3 je torej razmerje ekonomskih pogojev zagotavljanja kvalitete življenja že 1:15. V primeru pa, da obema znižamo pokojnino za, na primer, 10%, bo prvi prejel namesto 60 tisoč 54 tisoč tolarjev, drugi pa namesto 200 tisoč 180 tisoč tolarjev. Prvemu bo po pokritju fiksnih stroškov ostalo 4 tisoč, drugemu pa 130 tisoč tolarjev, kar pomeni razmerje že 1:32. Prvemu bodo padli ekonomski pogoji kvalitete življenja z 10 na 4 tisoč tolarjev, to je za 60%, drugemu pas 150 na 130 tisoč, to je za 13%. Pavšalno, neselektivno zmanjševanje pokojnin je z vidika socialne politike lahko sila krivično početje. Zato in samo zato se ne morem strinjati s takim načinom obvladovanja pokojninskega primanjkljaja. Naše gospodarstvo verjetno res ne bo moglo več nositi bremena previsokih pokojnin. Ob sedanji gospodarski in demografski politiki verjetno res ne bomo mogli pokojninske luknje zakrpati drugače kot z zategovanjem pasu upokojencev. A če je kdaj, potem je sedaj čas, da vsaj malo zmanjšamo prevelik razpon med najmanjšo in najvišjo pokojnino. Če bi bila politična volja, ne bi bilo težko oblikovati primernega usklajevalnega ključa, po katerem bi nižjim pokojninam prizanesli z dodatnim skubljenjem. V ustavo smo namreč zapisali, da smo socialna država. Ko pa sem tak pristop predlagal na odboru za delo, družino in socialne zadeve, sem bil največ kritike deležen prav s strani predstavnika demokratične stranke upokojencev in s strani predsednika zveze društev upokojencev. Argument predsednika zveze, da pokojnina ni dar, države ampak je individualna, socialna, ekonomska kategorija, ki je plačana in zaslužena, me nikakor ni prepričal. Če pokojnina namreč ne bo tudi socialna kategorija, potem zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje ne potrebujemo. Potem nam zadošča le rentno varčevanje pri Ljubljanski banki. Potem bo tisti, ki v otroštvu ni imel možnosti šolanja, pri iskanju službe ni imel vplivnih stricev ali političnih botrov in je po vrhu vsega imel še smolo, da so mu menedžerji zavozili še tisto podjetje, v katerem je lahko vsaj nekaj delal za mezdno plačo, potem bo ta nesrečnež tudi po upokojitvi ostal nesrečnež. Ne po lastni krivdi! Nesrečnež, brez osnovnih pogojev za človeka dostojno življenje. Strinjam se, da naš pokojninski sistem še ni socialna kategorija, žal nas tudi najnovejši predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju ne približuje, ampak prej oddaljuje od ustavne zahteve, da postanemo socialna država. Hvala.
Hvala. Gospod Jerovšek.
Hvala lepa gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Predlagani zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju prinaša dokaj hude posledice za večino upokojencev, še zlasti za prejemnike povprečnih in podpovprečnih pokojnin. V vsakem primeru pomeni zniževanje pravic upokojencev. Nekje smo slišali, čeprav predstavniki vlade vztrajno skrivajo realne številke, da gre za okoli 30 milijard zmanjševanja pokojnin v naslednjem letu. In ker bo to nesorazmerno razporejeno, kot sem rekel, na povprečne in podpovprečne pokojnine, je to seveda napad na socialno stanje večine upokojenske populacije. Kljub temu pa je treba na ta zakon gledati tudi z enega drugega vidika. Namreč, vladajoča koalicija ni mogla prinesti v parlament bolj transparentnega zrcala svojega delovanja in zrcala, v katerem se lahko zrcalijo predvolilne obljube. Niti ne dva meseca po volitvah, 5.12. je vladajoča koalicija vložila ta zakon, ki dejansko pomeni bistveno več. Dejansko pomeni priznanje, da je bilo sogovorjenje o ne vem kako uspešnem vladanju v preteklih letih, govorjenje o zgodbi o uspehu, govorjenje o zdravih financah in še in še, da je to bilo neupravičeno, da je bilo to zgolj zavajanje volilcev in da je bilo v vsakokratni funkciji predvolilnih obljub. Ta zakon nam končno daje jasno sliko stanja v javnih financah in v gospodarstvu. Porušila se je hiša iz kart. Končno zaradi tega ga kot opozicija moramo pozdraviti, ker končno naliva čistega vina in končno naliva tudi glede stanja v državi. Končno je vladajoča koalicija sama pokazala, kako je vladala v preteklih letih. Če bi bilo vse tisto res, kar so obljubljali ves čas, ko so napadali tudi drugo vlado, ki je jasno govorila volilcem, potem dva meseca po volitvah takšnega zakona ne bi bilo. Poglejte, ena od vladajočih strank, DeSUS, je na vseh zborovanjih upokojencev, ki niso bila celo strankarska, grozila, da vlada, ki je bila takrat na oblasti, pripravlja spremembo zakona, da njihova stranka, v koaliciji z največjo stranko, pa zagotavlja, da sprememb pokojninskega zakona ne bo. Pojedli so obljubo volivcem v izredno kratkem roku, kar me preseneča. Seveda, zato je toliko bolj jasno, da je stanje v javnih državnih financah katastrofalno, da torej od zgodbe o uspehu ni ostalo popolnoma nič. Vendar se sprašujem, zakaj niso teh 30 milijard poiskali drugje. Zakaj bodo rušili in delali čistke v policiji, kjer bi sedanje vodstvo policije teh 30 milijard lahko izredno hitro našlo, da biodkrilo še več državne korupcije. Poglejte! Primeri Šušter, Kodrič so tako transparentni, da se ve, vendar kopja so se takoj začela lomiti na plečih upokojencev. Tisto se bo pa fascikle zaprlo in ustavilo, verjetno. S tem se ni mogoče strinjati. Potrebno bi bilo dejansko delati nekaj za to, da se tudi tisto, kar je bilo v teh vseh letih nepravilno, kar pomeni ogromne milijarde denarja, ki je izhlapel v žepe posameznikov, tam se naj vladajoča koalicija potrudi, ne pa da sprejema zakon, ki lahko pomeni ne samo zamrznitev, kot je gospod prej ugotovil. Če ne bo sporazuma o plačah, potem je to zamrznitev pokojnin. Predstavnik ene od vladajočih strank je prej dejal, da se zavedajo stanja v javnih financah. Zakaj pa se volivcem tega ni povedalo pred volitvami, kakšno je stanje v javnih financah? In pa še, seveda je treba tu reči, da bi naj društvo upokojencev sprejela to blagohotno. Kdo pa predstavlja društvo upokojencev? Gospod Vinko Gobec je na zborovanju [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]grozil upokojencem, da bo Bajukova vlada spremenila zakon, da penzij ne bo. Seveda zdaj pa govori popolnoma drugo, ampak to v bistvu niso legitimni predstavniki društva, to so samooklicani predstavniki in prav gotovo se upokojenci, naši so sicer razumevajoči, niso pa oni kategorija prebivalstva, ki bi morala v nedogled prenašati vse stranpoti vladanja v tej državi. Jaz se še enkrat zahvaljujem vladajoči koaliciji za ta zakon, ker, kot sem rekel, boljšega ogledala in boljšega načina pokazati volivcem, kako so pojedli predvolilne obljube, kakšno je stanje v državi, dosti hujše, kot so govorili, boljšega načina in lepšega ogledala si nismo mogli zamisliti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Rudolf Petan.
Hvala za besedo. Takšnega zakona, kot je tu pred nami, prav gotovo ni možno sprejeti. Ne trdim, da sam zakon nima določenih pozitivnih intenc, vendar samo, dokler se pogovarjamo na deklarativni ravni, splošno in globalno. Ko pa pridemo na izvedbeni nivo, na posledice, pa vidimo tisto pravo sliko To, da je zakon, kakršenkoli že, ki govori o varčevanju in ta zakon ima edino intenco varčevanje, v bistvu ne moremo nič očitati. Vendar, kot sem rekel, na izvedbeni ravni je pa nekaj bistveno drugega. Tega se zaveda prav gotovo tudi vlada in zato noče, ne želi, ne zmore dati pojasnila, kakšne bode finančne posledice, prave finančne posledice tega zakona. Če bi dejala, da ni posledic, bi bilo to malo prehudo, bi bila prehuda laž in tega ne naredi. Če bi dejala, da bodo negativne posledice, bi bila še večja laž, zato tudi tega ne naredi. Če bi pa dejala, da bodo pa pozitivne posledice, to pomeni prihranki, bi pa vsak Slovenec razumel, da prihranek na pokojninskem delu, v pokojninski blagajni pomeni toliko manj za upokojence. To si zna vsak izračunati, kaj to pomeni. To bi bilo pa nedopustno in tega ne želi. Ne želi transparentno in jasno tega pokazati. Dejstvo je, da gre za varčevanje in z varčevanjem smo že zamudili. Tisti, ki pozna javne finance v Sloveniji, bo točno vedel, da bi z varčevalnimi ukrepi morali začeti leta 1995. Leta 1995 nisem imenoval slučajno, ampak o tem lahko še kaj rečem kasneje. Dejstvo je tudi, da gre za pokrivanje pokojninske finančne luknje, kar v globalu ni nič narobe, vendar zopet kot pravimo, problem je v podrobnostih. Gre izključno za varčevanje na račun upokojencev. Lahko mirne duše rečem, tu ste se spravili na upokojence, koliko jih je, tudi vemo, vendar tudi tu je problem v podrobnostih, ne na vse enakomerno. Dejstvo je, da bo za upokojence namenjenih približno 25 do 30 milijard manj. To so dejstva, mimo katerih ne bo mogoče iti. To, da se tako blagohotno in z levo roko ugotavlja, da so upokojenci to z razumevanjem sprejeli. Koga smo pa vprašali? O tem govorijo funkcionarji, ki bi naj zastopali upokojence. Vprašajte upokojence! Vprašajte njih, pa jim povejte tisto, kar je res, in jim natočite čistega vina! Ali se bodo oni tako blagohotno strinjali? Verjetno ne. Torej, to je tudi zavajanje javnosti, zavajanje upokojencev; gre za njihov račun. Naslednje, kar je treba povedati. Gre za varčevanje na račun upokojencev linearno. Nikjer nisem zasledil, da to ne bo linearno. Spoštovani, če se tistemu, ki ima minimalno pokojnino, ta pokojnina zmanjša za odstotek, dva, tri, to pomeni ogromno; seveda se tistemu, ki ima najvišjo, pozna bolj v absolutnem znesku, vendar je še vedno znesek tako visok, da ne predstavlja nobenega problema. Zato sem prej dejal, da bi vprašali upokojence, tiste z najnižjimi pokojninami, kaj pomeni varčevanje na njihov račun, linearno, povprek. Naslednje, na kar je treba opozoriti. Ta zakon, kakršenkoli je in kdorkoli ga je predlagal, pomeni, da je bilo z vsem govoričenjem o pokojninski reformi, ki je bila pred kratkim izvedena, nekaj narobe, da to ni bila pokojninska reforma. In v opoziciji, v socialdemokratski stranki smo na to opozarjali. Poglejte si magnetograme. Ne opozarjamo sedaj, da je bilo s to pokojninsko reformo, ki ni bila pokojninska reforma, temveč samo ohranjanje privilegijev tistih privilegiranih upokojencev, da bi govorili to sedaj, na to smo opozarjali takrat, in to je dejstvo. Dejstvo, da sedaj, ko je vlada komaj pričela z delom, že po hitrem postopku želi opraviti s tem [[...]] [[Nekdo me je izklopil. Dobro. Ne vem, kdo je to bil, ker nisem videl; če ste vi od tam videli, v redu.]] To kaže, da je bila ta reforma napačno zastavljena. Cilji so bili znani, vendar predstavljeno pa je bilo popolnoma napačno. To, da imamo že sedaj opraviti z neko korekcijo, ki se ji reče varčevanje, kaže, da je bilo to napačno; tisto ni bila pokojninska reforma, temveč je bilo to, kot sem že dejal, ohranjanje privilegijev že privilegiranih. In to, kar imamo danes pred sabo, linearno varčevanje, zopet pomeni ohranjanje privilegijev. Kot sem že dejal in sem malce tudi omenil, da ni vseeno, kaj pomeni linearno varčevanje za tistega z najvišjo pokojnino in tistega z najnižjo - to so bistvene razlike. Za tiste z najnižjo pokojnino lahko to pomeni eksistenčni problem. Dejstvo je, da bi se morali te problematike lotiti bistveno bolj selektivno in za rešitev najti neke trajne vire, da ne bi vsake toliko časa opravljali nekih korekcij, ki pa gredo vedno na račun tistih najnižjih. To, da gre za kršitev ali za pozabljanje ali pa za zavestno pozabljanje, kaj smo pred volitvami obljubljali, kaj ste obljubljali, to je vaš problem, to ni toliko moj problem. Vi boste že morali volilcem povedati, zakaj ste zadevo požrli tako hitro. Vendar gre za nekaj drugega. Gre za to, da bodo prikrajšani vsi upokojenci, pa ne glede na politično opredelitev, in to je najhujše. In še nekaj. Tisti upokojenci, ki so recimo bolj po vaši politični opciji, bodo seveda manj prizadeti, ker imajo verjetno višje pokojnine. V tem je osnovni problem. Dejstvo je, da ne more biti varčevanja na račun upokojencev, predvsem tistih z najnižjimi pokojninami. Res je, da jih je največ, in da se na račun tistih, ki jih je največ, da največ prihraniti, vendar tako se delati ne da. Varčevati bi bilo potrebno že prej in ne ravno na tem mestu. To, da nekdo, ki se oklicuje za edinega in verodostojnega predstavnika upokojencev, reče, da to pač podpira tudi zaradi tvornega sodelovanja v vladi, je verjetno premalo. To bi moral povedati svojim volilcem prej in bodo kmalu spoznali, koga zastopa. Ali upokojence, za katere pravite, da so z razumevanjem sprejeli to varčevanje, ali koga drugega. To je nedopustno. Kot sem že prej dejal, bi bilo z varčevanjem treba začeti pred 5-imi leti. V teh dneh se srečujejo tudi bančniki. Na njihovih srečanjih je bilo jasno povedano, da je leta 1995 prišlo do preloma v javnih financah. Takrat je začelo nekaj "škripati", vendar vlada od leta 1995 - vemo, kdo je imel vlado - ni imela te korajže, da bi brez hudih posledic zarezala v javne finance in začela voditi neko drugo politiko, vendar to ni šlo. Danes smo pa pred hudimi problemi in vlada očitno ne vidi druge rešitve, kot da udari po upokojencih in začne varčevati na njihov račun. To ne gre in zato ta zakon, takšen kot je, ki ni sistemski in linearno rešuje vse povprek, ni sprejemljiv in zato ga seveda ne morem podpreti. Hvala.
Hvala. Prej sem spregledala repliko gospe Cvete Zalokar-Oražem gospodu Jožetu Jerovšku. Se opravičujem.
Hvala lepa gospa podpredsednica. Želela bi replicirati kolegu Jerovšku. Mislim, da je očitno poslušal druge predvolilne govore in bral druge predvolilne obljube. Kolikor jaz vem, naša stranka, Liberalna demokracija Slovenije, nikoli ni govorila o tem, da ne bodo takoj po volitvah potrebni mnogi zelo nujni ukrepi, s katerimi bo potrebno državno blagajno sanirati. Mislim da to, kar je govoril gospod Jerovšek, enostavno ni bilo res. Obenem me spomin ne vara tudi na nastopni govor predsednika vlade dr. Drnovška, ki mislim, da je v prvih treh stavkih namenil ob predstavitvi vlade prav temu največji del govora. Druga replika se nanaša na to, da po meni znanih podatkih probleme s pokojninsko blagajno imajo mnoge države ali pa pravzaprav vse države tudi v Evropski uniji. Slovenija ni nekaj posebnega in v Sloveniji ne delamo nič posebnega tudi s svojimi upokojenci. Težave pa ne nastajajo zaradi tega, ker bi pri nas slabo vladali, pač pa, ker se spreminja demografija, ker ljudje živijo dlje, ker je upokojencev vedno več in so seveda po vseh državah potrebne reforme. V Nemčiji, če imam pravilne podatke, kjer vlada socialdemokracija, je kancler Schroeder dosegel dveletno zamrznitev pokojnin, da je tudi s tem v tej državi, ki je verjetno bistveno bolj gospodarsko uspešna, kot smo mi, prav tako začel z reformami na tem področju. Kar se pa tiče razprave kolege Cukjatija. Mislim, da teorija enakih želodcev je ena velika demagogija in izvira iz ideologije, ki je že zdavnaj, po moji oceni, izumrla. Seveda, take razprave, jaz mislim, niso korektne in ne vodijo nikamor. Naslednji korak je, imejmo vsi enake plače itn. Mislim pa, da so ti časi preživeti in smo jih na srečo že preživeli. To pa, da pokojnina v naši državi je socialna kategorija, jaz mislim, da je dejstvo. Če se spomnimo samo podatka, da bomo skoraj petino vsega državnega proračuna namenili pokojninski blagajni, kar pomeni, da se ta družba in tudi mi vsi moramo precej angažirati in namenjati ogromna sredstva za to, da zagotovimo izplačila pokojnin. Eno petino vsega proračuna bo potrebno kanalizirati v pokojninsko blagajno. Mislim, da je to dovolj velik argument, da se o upokojencih še kako resno razmišlja.
Hvala lepa. Pisno se je k razpravi prijavil še gospod Pavel Rupar.
Hvala lepa, za besedo. Se zahvaljujem. Morda bi v tem sklopu najprej nekaj replik kolegici Zalokarjevi. Res je, žal mi je tudi osebno, da pokojnine postajajo socialna kategorija, čeprav je imeti predsodek, da dobivaš socialno pokojnino, nesmisel. Te pokojnine so si ljudje zaslužili in ne gre za nobeno usmiljenje in ne gre za nobeno socialno kategorijo, pač pa za pravice, ki so jih ljudje ob zaposlitvi z raznimi skladi in z raznimi institucijami podpisali. Sam v sklopu tega zakona mislim, da gre za dokaj slabo potezo, predvsem za tiste upokojence, ki so v nižjih razredih pokojnine. Seveda reševanje zdaj slabega pokojninskega zakona si lahko vlada ali predlagatelji omislijo tudi takole počasi po delčkih sem in tja, vendar pa še zmeraj vztrajam pri tem, tako kot v prejšnjem mandatu, da je pokojninski zakon slab, in če želi vlada kakorkoli spremeniti na tem področju, se mora najprej lotiti temeljitega popravka sprejetega zakona. Žal mi je, da si DeSUS, ki naj bi bil predstavnik upokojencev, oni so enkrat rekli celo vseh upokojencev v Sloveniji, v tem pogledu opere roke tako, da demagoško govori o sodelovanju v vladi, o prispevku k razvoju naše države in tako naprej. Torej, to so povsem prazne besede in mislim, da je sramota, da se zdaj po volitvah tako opravičuje njihovo ravnanje. Žal mi je, da niso v prejšnjem mandatu ob sprejetju zakona govorili tako, pač paravno obratno, da se borijo za čim višje pokojnine, za čim več denarja v te fonde, čeprav je takrat bilo namenjena vrsta opozoril, da jim ni za drugo, kot pa poskrbeti za privilegirane pokojnine in za tiste pokojnine, ki so po našem mnenju neupravičene, pa so po njihovih predlogih in s podporo tedanjih koalicijskih partnerjev bile sprejete samo na račun tistih, ki po našem mnenju ne prejemajo upravičeno visoke pokojnine. Sedaj, ko gre na račun vseh in pa na račun, ko boste morali požreti vaše predvolilne besede in obljube, na račun tudi tistih, ki prejemajo majhne pokojnine. Zakaj? Večkrat je bilo že danes rečeno, da seveda ni vseeno, ali nekomu znižate pokojnino pri 45, 50 tisočakih ali nekomu, pri 200 ali več. Zato smo v poslanski skupini pripravili tudiamandma, da naj bi ta zakon veljal za pokojnine, vendar tiste, ki so večje kot 100 tisoč tolarjev, zato da se nekako pomaga tistim, za katere je tudi kolegica rekla, da bi jih lahko uvrstili med socialno šibke. Nismo pa dobili še enega bistvenega odgovora. Namreč, niti minister, niti kdorkoli iz vlade, niti predlagatelj nam ne zna in ni hotel ali pa ni hotel povedati, koliko bo s tem zakonom prihranka v državnem proračunu. Če so govorice o 32 milijardah upravičene, potem bom rekel, da je rezultat sicer presenetljiv in dober. Vendar pa moram povedati takoj, da to pomeni okoli 5% realnega znižanja pokojnin, če je tako. Ker tako kot je gospod Kebrič demagoško ugotovil, da če nekomu vzameš, drugje prihraniš, potem to drži. In bi prosil, tudi medije, povejte ljudem, da je ta vlada začela pri pokojninah hraniti zato, da se bodo te vrzeli v pokojninskem fondu nekako zapolnile. In jasno in glasno je treba povedati ljudem, da bodo pokojnine za 5 ali morda celo več odstotkov samo v prihodnjem letu nižje. Kdorkoli govori o lepem usklajevanju, pravičnem usklajevanju, ne govori resnice. Če bi pokojnine usklajevali z inflacijo oziroma z rastjo plač, potem bi se s tem strinjal, ker bi upokojenci nekako lovili rast teh dveh segmentov. Nikakor pa ne morem sprejeti dejstva, da se jim ne bo nikjer in nikoli nič poznalo, saj vendarle vemo, da je mesečna inflacija, recimo, okoli enega odstotka, da pa se bodo pokojnine usklajevale za šest oziroma devet mesecev za nazaj, torej je to čas, v katerem bodo pokojnine dejansko zamrznjene. Če gremo to gledat v preteklost, lahko ugotovimo, da bodo najmanj za šest teh mesecev oziroma 5 do 6% te pokojnine vedno zaostajale za rastjo plač oziroma za rastjo inflacije. Vemo pa tudi, da usklajevanje cen pa gre mesečno navzgor, torej se usklajuje mesečno, in seveda iz tega naslova je treba upokojencem jasno in glasno povedati: vaši predstavniki v državnem zboru, DeSUS in ostali, so vas riskirali za to, da bodo zapolnili tisto vrzel. Seveda, v tem obdobju, ko sprejemamo vse te zakone, govorimo, da je treba zdaj pogledati realno stanje, da je treba čim prej ukrepati, zato da se zadeve uredijo, vendar moram opozoriti, da se bojim, da smo pozni pri tem; da je bilo osem let vladavine te iste vlade in ostalih partnerjev slabo. Torej, da šele sedaj ugotavljamo, da so bile zadeve morda prenagljene, prehitro sprejete in da je zdaj treba to na vsak način nekako tolerirati in sprejeti zato, da bo ta zadeva nekoliko sanirana. Seveda računate na to, da bodo ljudje, zdaj ko smo ravno na začetku tega mandata, to v letih do naslednjih volitev pozabili, osebno pa upam, da se bo končno komu v tej državi posvetilo, da vendarle ne gre za nič drugega kot pa za reševanje tistega, kar je bilo v teh letih zgrešeno. Morda bi še poudaril še naslednje. Torej, nikakor si ne želimo nobenih uravnilovk več. Želimo pa, da bi začeli tisti s polnimi želodci nekako razumeti tiste, ki še ne dosegajo [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] Ne, jaz imam polnega, zato bom v naslednjem zakonu predlagal, da ti vzamejo regres. Vendar kljub vsemu bi bilo treba to demagogijo v tem državnem zboru postaviti na realnost, torej v življenje in v tisto sfero, za katero se vsi, ki imamo polne želodce, tako zelo radi zavzemamo, pa vendarle ne storimo za njih nič bistvenega. Hvala lepa.
Hvala. Replika, gospod Kebrič.
Hvala za besedo. Pregovor pravi, molk je zlato, govoričenje je srebro. Vendar taka demagogija zahteva, seveda, tudi določen odgovor. Repliciram tudi gospodu Jerovšku, ki je navedel, da se sedaj rešuje pokojninska luknja, kot jo imenujemo, 30 milijard. Ko pa sem sam tu nastopal, gospod Jerovšek, preberite si avdiograme ko sem trdil, da bi prejšnja vlada že lahko interno prerazporedila sredstva, niste glasovali za to, pač pa ste enostavno izglasovali brez nas to, da mora pokojninska blagajna, to se pravi zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, sam najeti kredit, ga odplačati - seveda na čigav račun, na računa transfera, ki bo v prihodnjo letnem proračunu, plus obresti. Drugo. Zavajate, da se Demokratična stranka upokojencev Slovenije zavzema za visoke priviligirane pokojnine. Nesramnost, oprostite izrazu! Bistvo je to, da je že prejšnji zakon tudi po naši zaslugi Demokratične stranke upokojencev Slovenije zmanjšal razmerje od 1:4,8 na 1:4; in še to je bruto, gospod Rupar. Poglobite se v podatke, ki so vam na razpolago. In nenazadnje, to je tema za demagogijo. Menimo, v naši poslanski skupini in Demokratične stranke upokojencev Slovenije, da je odgovornost vseh parlamentarnih strank, da smo odgovorni, kakšno življenje bodo imeli upokojenci, in strinjam se z vami, da pokojnina ni in ne bo tako dolgo socialna kategorija, dokler ne bomo prišli do državne pokojnine, ki bo za vse enaka na osnovi uravnilovke. Vendar, tudi vi ste ob predlogu lani, ko smo razpravljali o tem zakonu, ki je vstopil letos v veljavo, ste zagovarjali zniževanje razmerja na 1:3 in pol ali pa celo 3, na drugi strani ste pa hoteli drugi steber neomejen, ker ni nobene socialne solidarnosti, ker ste zagovarjali in smo potem dosegli samo še to, da zagovarjate in smo sprejeli vaš predlog razmerja v doplačilu za dodatno pokojnino v razmerju 1:10. Kje je tukaj vaša socialna nota? Hvala lepa.
Hvala. Replika gospod Barovič.
Ne, ni replika.
Pardon.
Ni replika.
Ne. Potem pa [[...]]
Gremo po vrsti, samo prijavil sem se [[...]]
Sedaj razpravo poslancev, ki se niso pisno prijavili, omejujemo na 5 minut, pa gospod Peterle je pred vami, potem pa vi. Izvolite. Gospod Potrč, replika.
Hvala lepa. Torej, nisem prepričan, ali je vredno korektno razpravljati ali ne, glede na vse, kar je s strani nekaterih kolegov iz socialne demokracije bilo povedano, ampak rad bi prosil le za razlago amandmaja, ki so ga položili. Namreč vse, kar govorite, je po mojem v velikem nasprotju s tistim, kar ste napisali. Če bi bil sprejet vaš predlog tako, kot ste ga napisali, potem se pokojnine, ki bi bile nižje od 100 tisoč tolarjev po sprejemu zakona sploh ne bi več usklajevale z gibanjem plač, ampak bi stale. Zamrznili bi jih. Sedaj, ne vem, ali - bi rekel - zavestno govorite eno in predlagate nekaj drugega aligre za kakšen nesporazum, ampak amandma je na tak način napisan. Prejšnji odstavek, se pravi usklajevanje, velja za pokojnine, ki presegajo 100 tisoč tolarjev neto izplačila na mesec. Za pokojnine, ki so nižje kot 100 tisoč, usklajevanja ni: niti januarskega niti septembrskega. Dragi gospodje, dajte, lepo prosim, popravite amandma ali pa povejte da govorite eno, predlagate pa državnemu zboru nekaj drugega, da bi sprejel tisto, kar dejansko ne govorite oziroma govorite bolj zaradi tega, da bi vas kdo slišal in napisal, dejansko bi si pa želeli to, kar ste predlagali. Hvala.
Replika, gospod Rupar.
Hvala lepa. Bom repliciral gospodu Kebriču. Gospod Kebrič, treba bo pogledati amandmaje, ki smo jih vložili in ki ste jih vi vložili, in kdo je koga podprl pri zakonu o pokojninah v prejšnjem mandatu. Samo toliko, da se ne bi nalivali bog vedi kakšne kalne vode. Bi pa nekaj predlagal. Torej, poslanska skupina socialdemokratov še vedno zahteva finančne posledice tega zakona. Mi bomo tudi predlagali odmor, v kolikor ne bomo dobili tega podatka takoj, zato da boste tudi vi lahko ocenili, koliko bodo dejansko pokojnine nižje, da se ne bi sedaj blefirali, kdo koga in komu. Sedaj jaz, gospod Potrč, ne vem, kako vi berete oziroma verjetno berete s svojim pogledom in s svojimi očmi. Torej, velja to za pokojnine nad 100 tisoč, do 100 tisoč pa tako kot je. Tako kot je. Če to sprejmete, potem tako je. Preberite vi člene tega zakona v celoti, pa boste videli. Če pa mislite, da je dvoumno ali nejasno za koga, ki si pač to ne zna razlagati, da je to 100 tisoč po starem, od 100 naprej pa po vašem predlogu, potem bomo pa pač to zadevo razširili, da bo tudi vam razumljiva. Hvala.
Samo pojasnilo, gospod Rupar. Predstavniki vlade in ostali imajo možnost, potem ko izčrpamo ta del, dati pojasnila. Tako da ne vidim razloga, da imate občutek, da ne boste prišli do odgovora. Replika, gospod Vizjak. Izvolite!
Jaz bi imel repliko gospodu Potrču. Meni je žal, da gospod Potrč tako razume ta predlog. V kolikor ni razumljiv, ga bomo korigirali. Želim ga pa pojasniti. Namen amandmaja je v tem, da se po novem usklajujejo zgolj pokojnine, ki so neto nad 100 tisoč tolarjev, da pa obstoječi sistem usklajevanja velja za nižje pokojnine. V kolikor to ni jasno, bomo amandma korigirali in dopolnili.
Replika, gospod Potrč.
No, poglejte, jaz sem opozoril na neskladje med govorjenjem in med pisnim tekstom zaradi tega, ker je pač treba besedilo brati tako, kot je napisano in drugače se ga ne da brati, jaz ga pa sicer tudi z očmi berem, ker drugače ne znam zaenkrat in hvala bogu mi tudi ni treba. Poglejte. Mi s 1. členom, piše: se drugi in tretji odstavek nadomestita z novim besedilom. In čim nadomestimo z novim besedilom, dosedanjega usklajevanja ni več. Je novo usklajevanje, tako kot je pač tukaj predlagano. Vi pa pravite, da naj to novo usklajevanje, ker starega ni več, velja samo za plačenad 100 tisoč in se to res ne da drugače prebrati, kot sem jaz prebral. Če pa ste drugače mislili, potem prosim, pač popravite tako, da bo jasno, kaj je cilj. Hvala.
Gospod Vezjak še enkrat replika. Vizjak, se opravičujem.
Se boste navadili. Hvala lepa za opozorilo in bomo korigirali amandma v skladu in da bo jasen. Hvala.
Hvala. Zdaj pa nadaljujemo z razpravo. Pet minut - gospod Peterle.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci! Jaz vem, da je naš spomin lahko zelo šibek in očitno na temo problematike, ki jo zdaj obravnavamo, tako tudi je, tudi v tem primeru namreč to, kar so govorile stranke, ki danes zastopajo to vrsto pokojninske reforme, so govorile pred volitvami zelo drugače. Takrat so poznale tudi pojem realna rast. Danes se tukaj govori s strani predlagateljev oziroma podpornikov te spremembe zakona samo z vidika nominalne rasti. Vi veste, da smo bili včasih v časih inflacijske Jugoslavije vsi milijonarji in smo takrat razumeli, kaj je nominalno, kaj je pa realno. In bi rad slišal predstavnika DeSUSa, ki bi razložil to razliko upokojencem, kajti je, če društvom niste razložili, potem ste dobili lahko tako podporo, ki je edinstvena na svetu; namreč, razlagate javnosti in upokojencem, da je velika luknja v pokojninski blagajni, da jo je treba pokriti, vendar hkrati govorite, da boste to tako naredili, da ne boste nobenemu nič vzeli. Torej, po mojem se je dalo društva dobiti zato, ker ste govorili, da so tako rekoč vsi za to, ste jih dobili samo na tak način, da jim številk niste povedali. In jaz ne bi, verjetno, se javljal k razpravi na tak način oziroma ne bi tako začel, če bi se zdelo komu od predlagateljev povedati tisto, kar so nekateri poslanci že zahtevali: preprosto izračune oziroma številke. In če bi povedali na podlagi izhodišč, ki jih predlagate upokojencem, kako bo to izgledalo tam v spomladi ali v poletju naslednjega leta, garantiram, da ne bi bilo te podpore, o kateri se danes manipulativno govori in se kriminalizira opozicijo, ki si sploh upa misliti drugače, in se že kaže s prsti: poglejte jih, ki niso za to! Torej, gospe in gospodje, pri nas seveda za tako reformo ne bomo, zato ker ne govorite jasno in ker ne govorite pošteno. Vi prodajate upokojencem mačka v žaklju in govorite, da se nominalno ne bo nič spremenilo. Ali ste jim povedali, kako bo realno izgledala prva polovica leta ali druga polovica leta? Mislim, da bi bilo treba to natančno povedati. Uporabljali ste samo izraze "ne bo zamrznjenja" - lepo, v redu - "ne bo znižanja", seveda ne bo znižanja! Nič pa niste povedali o rasti in nobene linije, nobenih podatkov niste dali. Torej pričakujem, da bo nekdo vendarle tvegal povedati, kaj to v številkah pomeni. In zahtevam jasno besedo, če ne, bom še naprej govoril, da ponujate mačka v žaklju in da ste opetnajstili lepo število slovenskih upokojencev, ne glede na to, kakšno pokojnino zdaj kdo dobi. Za tak način mi nikakor nismo. Seveda, zelo nenavadno je, da ste lahko pridobili zvezo za to, ampak to je ena od slovenskih političnih nenavadnosti, kot je tudi ta, da si neka politična stranka, ki na terenu govori, da to sploh ni, ampak je samo stanovska organizacija, torej ta skuša monopolizirati upokojence, politično in kotgeneracijska stranka, in danes nagovarja k reformi, ki nedvomno upokojencem ne bo prinesla tistega, kar pričakujejo oziroma kar jim obljubljajo. To mislim, da je treba jasno povedati in da je treba tudi povedati zadeve zato, da bo jasna razlika med temi, ki so za te zadeve, ne da bi upoštevali poslovniška določila, da morajo biti finančne posledice jasne. Torej, ta stran za mačka v žaklju ne bo.
Hvala. Replika, gospod Kebrič.
Hvala za besedo. Gospod Peterle, poznan sem - in ko sem bil povabljen na upravni odbor, enako kot je bil gospod minister Dimovski za razlago spremembe 150. člena tega zakona, sem govoril jasno, nedvoumno in nalival čistega vina. Res je, ne moremo govoriti o hruškah in o krompirju;če se govori o hruškah, če dam primerjavo, govorimo o nominalnih - gospod Rupar, jasno veste, in če ste prebrali ta člen zakona, točno veste, da se nominalno pokojnine ne morejo znižati. Gospod Peterle, z vami se strinjam, to sta dva pojma. Drugi pojem paje realnost, vendar ne samo realnost pokojnin, pač pa tudi realnost plač. Kolikor bodo realno porasle plače, naj bi po tem zakonu realno rasle tudi pokojnine. To so dejstva. Ne mešajmo krompirja z jabolki ali s kakršnimkoli drugim sadjem. Druga stvar. Tisti, ki danes zahtevate izračune - verjamem, da se lahko da nekaj približnega, ne more se pa dati nič točnega, kajti ne vem, če je kdo vedeževalec ali čarovnik, genij ali fenomen, da bi vedel, kako se bodo gibale plače v mesecu novembru in decembru, ki bodo bistveno vplivale na povprečje. Vedeti je treba, da če se samo decembra zvišajo plače - govorim za primerjavo - za 7% "napram" novembrski, bo teh 7% vplivalo samo za 1/7 z ozirom na zakon, ki govori: "od zadnje uskladitve". Zadnja uskladitev pokojnin je bila meseca julija na osnovi izračuna gibanja plač do meseca maja od preteklega leta novembra. Mislim, da ste vsi toliko strokovnjaki in ste se poglobili v te, vsaj če o tem razpravljate. Kajti težko je, da se bomo sporazumeli, če eden ali ne zna ali pa noče poznati bistva stvari, sem pa vedno pripravljen - in druge podatke lahko dobite od zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje vsak čas kot poslanci na razpolago, pa se poglobite vanje in boste spoznali bistvo problema in boste spoznali, da se bo gibalo povprečje pokojnin nekaj upočasnjeno z ozirom na to, da bo ta zakon oziroma sprememba tega člena začela veljati v svojem bistvu šele leta 2000; dočim smo uspeli, da ne bi bil tale prelom prehud, da se za leto 2001 vzame prehodno obdobje po posebnem režimu, ki pa že upošteva, vsaj delno, to. Hvala lepa.
Replika, gospod Peterle.
Spoštovani gospod poslanec Kebrič, jaz sem zelo vesel, da lahko polemiziram z vami in spoštujem vaše prizadevanje, da prispevate k reševanju te zelo zahtevne problematike, mi je pa zmeraj žal, kadar se umaknete v meglo. In zdajle ste to ponovno naredil. Vi pravite, da se ne da natančno izračunati, gotovo se da narediti simulacija, učeno rečeno, da se narediti izračun, recimo. Oziroma da ne bom trdil, bom najprej vprašal: gospod Kebrič, ali gospod minister, ali gospod Pucko, ali menite, da bi se dalo izračunati letošnje pokojnine po tem zakonu za drugo leto, če bi upoštevali od začetka leta ta zakon. Dajte mi to, prosim, izračunati, po mojem ni težko, če ne bom jaz prišel s temi številkami. Mislim, da se to da izračunati. In veste, upokojencev, jaz jih imam precej med svojimi volivci tudi, oni ne razumejo: povprečje, nominalno, upočasnjeno, njih zanima kuverta ob koncu mesecaali pa na začetku meseca in bi radi vedeli, koliko bo noter, ne: ali bo upočasnjena kuverta, ali bo rjave barve, ali bo povprečna kuverta. Povejte jim številke, gospe in gospodje.
Gospod Peterle, dovolite, gospod Dimovski vam bi želel pojasniti te dileme. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Če dovolite, bi na nek način odgovoril na vprašanja, ki so bila v tej razpravi in ker so se nekatera vprašanja začela pojavljati, ponavljati, mi dovolite, da bi poskusil odgovoriti na večino teh vprašanj. Zdaj, kot prvo bi rekel naslednje. Ne glede na verjetno različne interpretacije, ki so se tukaj pojavile, vidimo smisel predlagateljev tega, te spremembe, tega 150. člena, predvsem v temeljnem načelu usklajenega gibanja plač in pokojnin. Mislim, da je intenca zakona v tej smeri in da na nek način sprememba tega člena tega zakona gre v tej smeri. Drugo, kar bi rad rekel: da smo na nek način na odboru, na matičnem odboru že diskutirali o dodatnih, lahko bi rekli, dograditvah zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Odbor je tudi sprejel sklep, da vlada do marca pripravi celovit pregled izvajanja tega zakona in predlaga ustrezne spremembe, na to smo na nek način tudi zavezani. Sedaj, kar se tiče ostalih stvari, bi rekel, izhajajoč pač iz temeljnega načela usklajevanja plač in pokojnin bomo v tem drugem delu, to se pravi usklajene rasti plač, govorili tudi pri naslednji točki, kjer bomo poskušali prikazati, na kakšen način naj bi se plače usklajevale v bodoče, seveda spet z nekim določenim prehodom na nov sistem, kjer v bistvu od usklajevanja za nazaj prehajamo postopoma v usklajevanje za naprej. Sedaj, kar se tiče teh stvari, ki so bile tukaj nakazovane, bom poskušal praktično na vsa ta vprašanja, ki so bila tukaj izpostavljena, odgovoriti. V kolikor ne bom odgovoril na vsa vprašanja, prosim, da mi ponovno postavite vprašanje in bomo skupaj s sodelavci, tudi predstavnikom ZPIZ-a, poskušali razbliniti vse dvome, ki se okoli tega zakona pojavljajo. Največ diskusije je bilo okoli vprašanja, kakšne so posledice, finančne posledice, kakor sem razumel. Sedaj, že tudi na odboru je bilo to vprašanje postavljeno. Mi smo od odbora pa tudi na odboru po določenih predpostavkah določene številke imeli. Vendar pa bi radtukaj poudaril, glede na to, da gre za neka pričakovana gibanja, da so praktično vse te številke, ki jih bom tukaj navedel, na nek način pogojne, ker pričakujejo, tako kot je poslanec Kebrič že povedal, pričakujejo njihovo izpolnjevanje. Tako, da bi prosil, da tukaj vse te stvari, ki jih bom pač povedal, na nek način jemljemo okvirno, predvsem na osnovi teh predpostavk, ki jih bom tudi navedel. Tako, da praktično vsak lahko na nek način preverja te izračune, ki so bili narejeni kot simulacija, kaj se bo pravzaprav dogodilo, ker jasno je, da vsak zakon na nek način potrebuje neko simulacijo. Mi smo seveda pač izhajali iz nekih določenih predpostavk. Sedaj prve predpostavke, na nekaterih se lahko izračunavajo določene finančne posledice, gredo predvsem o gibanju plač. Jaz bi tukaj rad povedal, da smo pri simulacijah, ki so bile izvršene na uradu za makroekonomske analize kot vladnem uradu, izhajali iz predpostavk plač: za oktober približno 102,2, za november 104,2 in pa za december nekje med 108, 108,5. To sepravi, na nekih določenih predpostavkah, ki pomenijo ekstrapolacijo s preteklega leta, to se pravi iz leta 1999, ki na nek način naj bi veljale tudi v letu 2000. Gre predvsem za opazen trend, ki je prisoten v slovenski ekonomiji, da je večina izplačil v zasebnem sektorju v novembru, predvsem pa v mesecu decembru. Tukaj je ta številka v zadnjih letih je praktično variabilna zaradi tega, ker gre za veliko število izplačila božičnic in novoletnih, in kakorkoli že pač imenujemo, določenih nagrad, ki so ob koncu leta, ki nujno potem spreminjajo letno stopnjo rasti plač. V takem primeru potem lahko govorimo, da se bodo po tem predlogu zakona 150. člana, ob takih predpostavkah - govorim seveda, da je to na nek način okvirno - pokojnine v mesecu februarju dvignile za približno - spet govorim - indeks 106, to se pravi 6%, kar je na nek način - saj pravim - spet okvirna številka. Lahko da, in tukaj je tudi težko ugotoviti tisto, kar rečemo o statistiki, neko stopnjo zaupanja; kakšen je plus ali minus, odvisno spet od gibanja rasti v december. Sam osebno menim, da bodo v bistvu v decembru rasti plač verjetno višje, to se pravi, praktično lahko pričakujejo morebiti nad teh 108 indeks oziroma 8%, tako da lahko pričakujemo, da se bo ta številka v februarju ob uskladitvi lahko spremenila. Zdaj poglejte. Ko govorimo o finančnih učinkih, bi morali potem govoriti o razliki, ki nastane ob sprejemu novega sistema, in pa številkah, ki so na nek način, ki bi bile konzulmirane, če smem tako reči, ob veljavnem zakonu. In tukaj je v bistvu razlika, ki smo jo tudi zaprosili, ki smo jo zaprosili na nek način pri zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, da še dodatno testirajo in v bistvu prihaja do razlike v odhodkih; v odhodkih iz pokojninske blagajne, ki so za leto 2001 celotno, akumulativno gledano, približno, spet okvirno rečeno, nekje 20, 21 milijard. Iz tega je to približno glede na odhodke pokojninske blagajne, ki so 614 milijard SIT, predstavlja ta številka, lahko bi rekli okoli 3% odhodkov pokojninske blagajne. Jaz govorim pač s številkami, ki so mi bile na voljo in ki so na nek način bile izračunane na dveh: to se pravi, prvič na zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije in pa določene simulacije, ki so bile narejene na uradu za makroekonomske analize.To se pravi dva, lahko bi rekel, državna urada oziroma zavoda, ki na nek način sta zadolžena vsak po svoje za ta del. Tako da namen ni bil v nikakršnem primeru, da praktično teh stvari ne bi ali počeli ali videli. Dejansko, kar je bila največja bojazen, je seveda ta, da bi se te številke absolutizirale. Glede na to, kar sem pa povedal, je pa dejansko moč iz tega, kar sem povedal, razbrati, da so na nek način še določene projekcije za november in december. Naj še povem, da po tej simulaciji bi se v letu 2001 potem usklajevale še pokojnine meseca septembra na osnovi rasti plač oziroma razmerja plač in razmerja pokojnin, sicer do julija, kot je bilo že prej povedano, predvsem zaradi statističnega sistema, kjer se spremljanje plač lahko ugotovi samo z dvomesečnim zamikom. Zdaj ne bi šel v podrobnosti, jih pa seveda lahko tudi sporočim, vendar mislim, da sem poskušal izluščiti tisto, kar je bilo možno, kar je na osnovi nekih predpostavk možno predstaviti, in, še enkrat, sem nek okvir tega predstavil. Seveda pa smatramo, da je v bistvu ta - recimo tej razliki, ki je nastala - t.i. finančni učinek nastal predvsem zaradi tega, ker je na nek način rast lahko takoj na začetku manjša, se pravi, da ta sprememba sistema usklajevanja pomeni višjo stopnjo usklajevanja med plačami in pokojninami. Pri prejšnjem zakonu je ta razlika med plačami in pokojninami večja, pri sedanjem je manjša, in zaradi tega so določeni finančni učinki. V nobenem primeru ne moremo govoriti o zmanjševanju ravni pokojnin. Prej sem povedal, da po tej spremembi rastejo v povprečju februarja 6%, v oktobru pa po teh predpostavkah še za nek dodatno ugotovljen odstotek. To je zdaj, kar mislim, da se lahko maksimalno iz teh podatkov, ki smo jih dali, še dodatno narediti, pač vidimo, kar se tiče tega usklajevanja. Naslednje vprašanje, ki je bilo izpostavljeno glede selektivnosti, pravičnosti in podobnega. Tu bi povedal, da je na nek način verjetno treba tu vzeti v poštev ne sistem usklajevanja, ampak verjetno bolj pride v poštev 49. člen zakona, ki govori o razmerju, ki mora biti med spodnjo in zgornjo plačo doseženo, to je 1 proti 4. In ugotavljam - tudi predstavniki pokojninskega in invalidskega zavarovanja so me opozorili - da v bistvu te najvišje pokojnine že nekaj časa stojijo, bolj konkretno, od začetka leta 2000, in bodo stale toliko časa, dokler to razmerje, ki je bilo z zakonom v njegovem 49. členu predstavljeno, ne bo konzumirano. Se pravi, da na nek način to, kar je bila diskusija okoli selektivnosti, izenačevanja in tako naprej, upošteva 2. člen, se pravi ta 49. člen, in v tem smislu je treba verjetno pokojninski sistem gledati kot celoto. Kar se tiče naslednjih vprašanj. Mislim, da je gospod Drobnič takoj na začetku postavil vprašanje rasti plač in pokojnin. Glejte, tudi v razgovorih, ki so bili na to temo, je med predlagatelji prevladalo verjetno stališče, da je potrebna neka določena varovalka v primeru, da pride do rasti plač, ki bi bile višje od rasti pokojnin. To se pravi, ta varovalka omogoča praktično usklajevanje tudi med letom. Z novimsistemom, ki je predstavljen v drugem odstavku 150. člena, pa so možne še druge uskladitve, če dogovor o politiki plač ali drugi dogovori, ki definirajo politiko plač, omogočajo tako usklajevanje. Tako da, če beremo praktično celoten 150. člen, je tisto temeljno načelo, ki ga želi predlagatelj verjetno zasledovati, maksimalno možno, pač v teh okvirih omejitev, ki jih ima tako statistični sistem, kot druge omejitve, ki pač obstajajo, omogočiti maksimalno usklajeno gibanje plač in pokojnin. Sedaj, to je okoli varovalke. Sedaj, kar se tiče ostalih stvari, je bilo verjetno v samih diskusijah poslancev trudi že kar dano nekaj odgovorov. Tako da jaz upam, da vsaj teh nekaj, da ne bi bil predolg, teh nekaj, bi rekel, pojasnil lahko definira pač neke okvire, ki so bile tukaj postavljene, oziroma neke interpretacije. Hvala lepa.
Najlepša hvala, gospod Dimovski. Sedaj bi prekinili sejo. Ali mogoče še ti dve repliki, še vztrajate? Imamo še odprti dve repliki. Potem pa potem po kosilu, ob 14.30 nadaljujemo sejo, pa bomo takrat - dve repliki sta še. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo s popoldanskim delom našega zasedanja. Najprej bi ugotavljali našo navzočnost. Prosim za malo pozornosti! Ugotavljamo prisotnost! Prisotnih je 46 poslank, plus ena, dva, gospod Anderlič in gospod Delak. Pardon. V dopoldanskem delu zasedanja smo končali pri replikah, tako da smo dolžni omogočiti replike še trem kolegom, in sicer gospodu Petanu, gospodu Ruparju, gospodu Peterletu. Gospod Petan, izvolite.
Hvala. Škoda, da je bila vmes pavza, bi bili bolj v dogodkih ampak nič zato, mogoče je to dobro za nov poslovnik, kjer se predvideva, da bi bilo to na koncu, ko potem že običajno pozabimo, pa je pač tako prišlo. Torej, replicirati sem želel gospodu Kebriču. Namreč, strinjam se z njim, ko je dejal, da jabolk in hrušk ni dobro mešati, seveda to je bila prispodoba, to sem tako razumel. Ampak kljub temu; ali je to realno ali nominalno, dejstvo je, da upokojence pravzaprav čisto nič ne zanima, ali je nominalno ali realno, njega samo zanima, koliko ima realno pokojnine in koliko realno lahko potroši denarja inkakšno je njegovo realno življenje, ne pa, kakšno bi lahko bilo nominalno. Bi pa še izkoristil to priložnost, da se ne bi še kasneje javljal. Namreč tudi od ministra smo slišali in to sem vesel, da bo ta stimulacija [[...]]
Lepo prosim za pozornost v dvorani.
[[...]]simulacija tega modela opravljena, vendar škoda je to, da bo to šele marca; ker - kolikor mi je znano - bi prvo usklajevanje bilo že pred tem. Mislim, tako smo lahko bili obveščeni. Zdaj jaz upam, da to tudi drži. Ampak nekaj drugega. Poglejte. Zakon bomo sprejeli na hitro, sedaj. Simulacija učinka bo pa narejena šele marca ali pa dobro, ni pomembno, ali je to marec ali je konec februarja ali kakorkoli. Dejstvo je nekaj drugega. To je tako, kot če bi skakali v vodo skozi meglo in ne bi vedeli, kaj je spodaj, pa bomo šele videli, kaj bo, ali bo voda, ali bomo prileteli v vodo, ali mogoče na beton, ali na karkoli drugega. In če to drži, da bo prvo usklajevanje že februarja - kar upam, da bo najkasneje- potem mislim, da je to podobno, kot če celotno populacijo nekako porivamo, naj skoči v vodo, potem bomo pa videli, kam bodo prileteli, in šele marca jih bomo podučili, kam so padli ali v vodo ali pa na beton. Če slučajno kdo ne bi opazil, kam je padel. To se mi zdi malce neresno in do sedaj je bilo vsaj običajno tako, da predlagatelj ali pa tisti, ki podpira ta zakon - ker v tem primeru vlada samo podpira ta zakon, ni predlagatelj - da pripravi tudi pojasnilo, kakšni so učinki. Nekaj malega smo slišali, ampak stimulacija pa bo šele kasneje. To je malce neresno. Poleg tega pa bi dejal to, vlada sicer v tem primeru ni predlagatelj, pa podpira ta zakon. To pa je tako pomemben zakon, da mislim, da bi takšen zakon morala v vsakem primeru predlagati vlada. Jaz nimam nič proti temu poslancu, da ne bi kdo mislil, ali pa skupini poslancev, ki to predlaga; to ne. Vendar, problematika se mi zdi tako pomembna, da bi to morala biti vlada razen, če si vlada - ker vemo, kakšen bo učinek, pa se tudi sama zaveda tega učinka - ne upa, da bi potem očitki leteli na njo. To pa je seveda nekaj drugega. In tudi to je zaskrbljujoče. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Rupar je odsoten, zato dajem besedo gospodu Peterletu, ki je želel repliko, pa resnično vljudno prosim za malo več miru v dvorani. Hvala.
Hvala lepa za besedo in za zagotovitev pogojev, da lahko [[...]]- jaz se spet v celici telefonski počutim. Ne morem govoriti in ne bom govoril, dokler bodo poslanci vmes telefonirali. In se javljam za repliko, ko bo ta pogovor končan.
Resnično prosim toliko spoštovanja do sokolegov, ko govorijo, smo dolžni, da [[...]]Prosim, resnično kolegice poslanke in kolegi poslanci, za malo več strpnosti in pozornosti do svojih sokolegov. Izvolite, gospod Peterle.
Hvala lepa. Glejte, kar nekaj poslancev se je moralo oglasiti, da smo prvič slišali neke številke. Na odboru minister s številkami ni nastopil. Jaz sem prepričan, da so bile simulacije opravljene. Tudi razumem, zakaj o rezultatih teh simulacij tukaj ni govora. Zakaj tudi niso bile predstavljene tistim, ki jih to najbolj zadeva. Sem pa vesel, da smo vsaj nekatere številke slišali, čeprav mislim, da bi bilo najbolj pošteno, da ti, ki so to reformo pripravili oziroma te spremembe zakona, da bi se postavili v kožo upokojencev - to bi bilo najbolj pošteno in pravično - in pogledali, kaj to pomeni. Tudi doslej, minister je najprej povedal, da bodo pokojnine usklajene z rastjo plač; saj tudi doslej so bile z nečim usklajene, samo ni bilo pa pojasnjeno natančno, v čem je razlika. In mislim, da bi se dalo na zadeve zelo preprosto odgovoriti vsakemu, v vsakemu umljivem jeziku. In jaz ministra vprašam: Ali bi dobili letos upokojenci več pokojnine po starem zakonu ali po novem zakonu? In če bi bil minister oziroma kateri od predlagateljev upokojenec: Po katerem sistemu bi želel dobiti pokojnino? To je moje jasno vprašanje. Po starem zakonu ali po novem?
Dolžni smo omogočiti razpravo iz prejšnjega dela, in sicer pet minut še gospodu Soku. Gospod Sok, izvolite!
Hvala, za besedo. Spoštovane gospe in gospodje! Tu postaja kot v čebelnjaku. Res, tu jaz sam ne morem govoriti, ker me neprenehoma motijo tu zadaj.
Še enkrat prosim, če lahko [[...]]
Gospoda Jakiča, če opozorite, da bi prenehal.
Resnično prosim, dosti odrasli smo za dolžno pozornost do sokolegov. Hvala.
Spoštovane kolegice in kolegi! Torej, jaz sem vse predhodne pogovore oziroma vse, ki ste razpravljali, poslušal in nisem nikogar motil. Tako da bi res tudi sam prosil, da bi bili strpni eden do drugega in se poslušali. Mogoče bi se tudi potem lažje razumeli, v kolikor se bomo poslušali. Poglejte. Rad bi povedal, da se poslanci Nove Slovenije še kako zavedamo primanjkljaja v pokojninski blagajni. Konec koncev je vlada dr. Andreja Bajuka bila prva vlada, ki je tudi to vprašanje načela in povedala, za kakšen primanjkljaj gre. Razlika je torej v tem, kako ta primanjkljaj pokriti, kako to zadevo urediti. Prepričan sem, da tako, s takšnim načinom popravljanja zakona, kot ga danes se hoče sprejeti, z enim členom to ni mogoče narediti, ampak da bi bilo vredno, da bi temu vprašanju namenili veliko več razprave, da bi morebiti tako pomembne zadeve, kot je zakon o pokojninah, ne sprejemali po hitrem postopku, kot se to tu dogaja. Všeč mi je bila razprava gospoda Cukjatija, ki je opozoril, da bi se moralo na novo pogledati sprejeti pokojninski zakon in mogoče premisliti, ali so razmerja v tem zakonu pravilna, ali bi ne bilo treba razmisliti o tem, da bi pravzaprav pokojninsko blagajno, se pravi ta primanjkljaj, nekako zmanjšali s tem, da bi ta razmerja, ki danes vladajo, nekako zbližali. Poglejte, na eni strani imamo zelo nizke pokojnine, recimo pokojnine kmečkih zavarovancev, ki so izredno nizke, na drugi strani pa imamo tudi precej visoke pokojnine. Torej, samo s takšnim sistemom - sem prepričan - da bi lahko dejansko govorili o neki dolgoročni in celoviti sanaciji naše pokojninske blagajne. Tu pa se danes predlaga, da sprejmemo nek člen zakona, ki naj bi pokojnine usklajeval na podlagi nekega dogovora, ki ga še ni. Torej, sprašujem ministra: Kaj pa, če tega dogovora do septembra ne bo? Ali pa, če ne bo danes sprejeta sprememba zakona, podlaga za to, da se do dogovora čim prej pride, torej da bo to nek dodaten pritisk na to, da partnerji v tej zadevi dosežejo dogovor glede plačne politike. Vsaj od poslancev DeSUS-a bi pričakoval, da na to zadevo odgovorijo in to resno ter odgovorno, kajti njihov predvolilni program je pravzaprav v celoti baziral na pokojninah. Zavedam pa se, da se je gospod Kebrič tu znašel v težkem položaju; sestavlja namreč del vlade in potem mora opravičevati to, kar je v njihovem programu bilo nekako drugače zapisano, kot danes govorijo. Sam je tu priznal, da gre za nepopularne ukrepe, da pač podpirajo to, ker so zraven, in izjavil je tudi, da bodo upokojenci to nekako razumeli. Moram mu povedati, da vsekakor ne zastopa vseh upokojencev, ampak jih zastopa ravno toliko kot vse ostale stranke, on lahko zastopa kvečjemu stranko DeSUS, ne pa upokojencev, kot se je izrazil. Prav tako je povedal, da se pokojnine nominalno ne bodo znižale. Sprašujem, kaj bi šelebilo, če bi se v sistemu sorazmerno visoke inflacije, ki jo v tej državi še vedno imamo, pokojnine tudi nominalno zniževale. Torej, vsekakor gre za to, da bi bilo treba jasno povedati, da se bodo s sprejemom tega zakona pokojnine znižale, kajti če bi se ne znižale, potem je seveda nesmiselno, da ta zakon tudi sprejemamo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Stanislav Brenčič.
Hvala lepa. Zelo kratka replika predgovorniku, ki je trdil, da se je vlada, zadnja vlada, ki jo je vodil dr. Bajuk, zavedala realnosti javnofinančne situacije. Se je zavedala, ampak le v naslovu finančnega ministra, gospoda Zvonka Ivanušiča, niti slučajno pa ne v naslovu predsednika vlade dr. Bajuka, ki je bil tudi član NSi v času predsedovanja tej vladi. Hvala.
Hvala. Replika, gospod Miran Potrč.
Hvala lepa. V svoji repliki bi rad opozoril samo na protislovja v razpravi gospodov iz vrst socialdemokratske stranke in Nove Slovenije. Poglejte, na eni strani trdite, da doslej ni bilo prave reforme, trdite, da je bilo mnogo premalo narejenega za pokrivanje pokojninske luknje, trdite, da je bistveno prevelika obremenitev, ki jo mora plačevati proračun, zato da bi se zagotovila sredstva za pokojnine in podobno, in so to na eni strani vaše trditve. Na drugi strani pravite, da je nemogoče iti v kakršnekoli trenutne spremembe zaradi tega, ker ne želimo povedati ali pa priznati, da se s trenutnimi spremembami zagotavlja nekoliko manjša obveznost, kot bi jo sicer imel proračun za pokrivanje potrebnih sredstev v pokojninski blagajni; in da če bomo to naredili, potem je to nesprejemljivo. Na tretji strani pravite, mi smo samo za to, da se povišujejo samo pokojnine do 100.000 tolarjev, nad100.000, pravite, se pokojnine ne smejo ali pa ne bodo povečevale, in v tem delu vas prav nič ne moti, da bi bila tista kuverta, rjava, siva, bela, kakor je govoril gospod Peterle, bistveno realno pa nižja, kot bi bila sicer, če ne bi bila takšna sprememba sprejeta in še o čem bi se dalo govoriti. Jaz vse, bi rekel, smisel vaše razprave razumem. Želite pokazati upokojencem, da bi vi drugače ravnali. Prav. V redu, ampak potem prosim, vzemite si neko rdečo nit in v skladu s to rdečo nitjo govorite. Ne biti sam s seboj v protislovju, kar delate z vsako razpravo, in pomeni pač, da se niste drugega pripravili, kot da mislite, da je treba veliko govoriti, da bi se ustvaril vtis, da bi vi bili do upokojencev prijaznejši. Morda, jaz vem, da je to lažje govoriti, kadar si v opoziciji, ker sem tudi sam bil, tudi ne rečem, da nisem kdaj kakšne neumnosti ali pa demagogije govoril, trudili smo se pa, da bi vsaj nekaj konsistentnosti v nastopili bilo. In zadnje, kar bom rekel, je naslednje. Poslušajte! Cilj predloga zakona v sistemski ureditvi - jaz sem to povedal na matičnem delovnem telesu - je, da bi se neskladje med gibanji plač in pokojnin čimbolj zmanjšal ali pa ga ne bi več bilo, zaradi tega, ker je sedanji sistem bil vezan na usklajevanje pokojnin z bivšimi plačami, s preteklimi plačami. In če je bilo to nesorazmerje za nekaj odstotkov, se je stalno pojavljalo vprašanje, zakaj letos zdaj povečati pokojnine, recimo, samo za 5%, če so lani plače rasle za 10%, ker je bilo zahtevano, morajo iti tudi pokojnine za 10% gor. Ker so šle pa v istem letu plače samo za 5%, so rekli zaposleni: Zakaj? Poglejte, pokojnine naraščajo 5% hitreje, kot naraščajo plače, in obratna situacija je. Jaz sem samo en del vzel, da ne bi predolgo govoril. Da bi se to nesorazmerje zmanjšalo, smo rekli, naj usklajevanje teče sproti v pasu, enako kot plače, enako pokojnine. Ker nimamo iluzij, da bi dogovor o politiki plač uredil vse v podrobnostih, ker je nekaj načelen dogovor, nekaj so pa konkretni potem dogovori, ki jih sklepajo partnerji po posameznih branžnih sindikatih in lahko na tej podlagi pride tudi med letom do drugačne rasti, kot je v splošnem dogovoru predvidena, smo rekli: še septembrska varovalka, ki bi eventualno nesorazmerje med rastjo plač v tistem letu do septembra in pokojninami do septembra uravnala. In če to ni korektno, potem bi jaz lepo prosil, da poveste, da to ni korektno, jaz pa trdim, da je. Problem, priznam, nastaja, ko želiš iz starega v nov sistem. In v tem delu je določen problem, ker če bi hotel vse za nazaj in še anticipirano inflacijo za naprej urediti, potem je to nesorazmerje, ki ga državni proračun ne prenese in v tem delu je pač poskus dogovora iti v rešitev, ki nekaj prihrani, kljub temu pa pomeni še nominalno povečanje pokojnin tudi s 1.1. leta 2000. Ali je zdaj promila prava ali ne, o tem se da diskutirati. Samo lepo prosim, ne se iti razprave, ki ne želi razumeti, kaj je cel smisel te reforme. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Valentin Pohorec.
Hvala za besedo. Čisto kratek bom skušal biti, vendar bi rad povedal nekaj svojih misli na razpravo, ki je bila. Vem, da je tudi prejšnja vlada imela namen poseči v reformo pokojninskega sistema, ker je to napovedovala, posebej še minister gospod Miha Brejc. To sem si zapomnil v času, ko še nisem niti razmišljal, da bi kandidiral, da sem lahko danes tu. Tako da bi vprašal gospode, ki so bili v tej vladi, pa so tudi danes tu, ali bi oni torej predlagali povišanja pokojnin, ob spoznanju, da je v državnem proračunu taka in takšna luknja, če tako rečem, v pokojninski blagajni. Gotovo ne. Danes se seveda s svojimi vprašanji, s svojo razpravo dokazujejo, kako bi oni bili najbolj socialni do upokojencev, mi, koalicija, vključno z DeSUS-om, pa smo sedaj tisti, ki upokojencem nekaj jemljemo. Prosim vas lepo, nehajmo govoriti, da znižujemo pokojnine oziroma da nekaj jemljemo, to, kar danes kdo ima, če gre v sistemu le za malo drugačno usklajevanje naslednjih povišanj pokojnin. Če nimam prav, mi dokažite, da temu ni tako. Ne kršimo predvolilnih obljub. Jaz, vsaj ne. To kar sem kje obljubljal, da se bom zavzemal za kar se da najboljše pogoje življenja - tudi upokojencev, pa ne samo njih - držim in izpolnjujem. Tudi danes tu, ko bom glasoval za vendarle milejšo različico bodočega usklajevanja pokojnin, kot bi sicer lahko bila. Tega, mislim, da mi ne morete oporekati. Tisti, ki bi radi naredili uravnilovko, bi jih vprašal, kako pogosto se pa sklicujete na bivši sistem, ki je bolj težil k uravnilovki. Danes pa bi to počeli. Dvomim, da bi tudi vi to uspeli. Sočasno pa ste posamezniki rekli, da je vendarle pokojnina neka pridobljena pravica iz dela v preteklih letih, sedaj bi pa torej nekomu vendarle vzeli, da bi drugemu dodali. Ali to ni potem odvzem z delom pridobljenih pravic? Jaz mislim, da to potem je poseg v tiste pravice, ne pa neka socialna kategorija, kot jo tudi radi imenujete. Hvala za skrb, kako bo DeSUS zagovarjal pred svojimi volivci to, kar bomo danes verjetno sprejeli. Mi, poslanci Demokratične stranke upokojencev, tako se pač uradno imenujemo, s tem da si ne predstavljamo, da smo resnično zastopniki vseh upokojencev Slovenije, bomo svojim volivcem ustrezno povedali, razložili in sem prepričan, da bodo tudi to razumeli. Ne smatramo pa se odgovorni do vseh upokojencev Slovenije, kajti volili so ti ljudje prav vse stranke, ki so danes tu. Najbrž tudi mlade še, če drugi ne, oče ali pa mati od kandidatov je zaokrožil "za" tega kandidata. Čutimo se bolj odgovorni tistim 5% volivcev, ki so volili nas, čeprav tudi vsem ostalim, kot člani državnega zbora Republike Slovenije za skupno odgovornost do vseh vprašanj, ki so v tej državi trenutno aktualne in jih je potrebno rešiti. Tako da bi predlagal, da se ne ozirate samo na nas, čeprav se bo - to sem prepričan - večina upokojencev, tudi večina vseh tistih, ki je volilo druge stranke, ozirali bolj na nas, zdaj bi morali mi 4 proti ostalim 86 obraniti torej vse, kar bi eventualno lahko zgubili. Nekdo je rekel, da Zveza društev upokojencev Slovenije ni pravi predstavnik te organizacije. Če pozna zakon o društvih, njihovih zvez, potem je pač ta zveza, ki je bila prisotna na tem informativnem sestanku, gotovo tisti organ, ki predstavlja to organizacijo in nihče drug. Da bodo društva upokojencev oziroma sami upokojenci kdaj smatrali za potrebno, da to kadrovsko spremenijo, bojo pa to naredili. Ne zavajajmo javnosti, ker ne gre za zniževanje pokojnin, gre za samo drugačno usklajevanje. In sem prepričan, da vlada ne udarja samo po hrbtih upokojencev, ampak je dolžna sedanje stanje pač sanirati. Hvala lepa.
Hvala lepa. K repliki se je prijavil tudi gospod Janez Drobnič.
A lahko?
Po vrsti so se k repliki prijavljali gospod Janez Drobnič, potem gospod Lojze Peterle, Rudolf Petan, potem ste na vrsti vi. Izvolite, gospod Drobnič.
Hvala za besedo. Kar dolgo časa smo rabili, da smo prišli do podatkov, kakšne posledice bo imel zakon. To pomeni, da razprava je bila še kako potrebna, zato da nalijemo javnosti čistega vina. Že pri prejšnji predstavitvi sem omenil, da tisk, mediji objavljajo diametralne podatke oziroma ugotovitve, kaj pomeni sprememba tega zakona. Torej ta razprava je bila še kako potrebna. Dobili smo podateko tem, kakšne so posledice, če bi imeli staro ureditev, in kakšne, če bi imeli novo. Minister je omenil simulacijo, ki je seveda pod določenim tveganjem. Tu ga povsem razumem. Vendar, če hočeš iti z novim zakonom in pa z nekimi spremembami in inštrumenti, moraš vedeti, kaj boš naredil v sistemu. Jaz seveda imam nekatera druga vprašanja: Kaj se pričakuje s pokojninsko blagajno? Kakšen deficit bo? Koliko bo prispevalo, recimo temu varčevanje, k zmanjševanju proračunskega deficita pokojninske blagajne? Ali ga morda sploh ne bo? O tem pravzaprav nič ne vemo. Eno je seveda zagotavljanje tekočih izplačil pokojnin, drugo je pa stanje v blagajni, dolgoročno. To, da bodo imeli naši zanamci, pa ne samo naši zanamci, temveč neposredno sedanje generacije, ki bodo vstopale v to obdobje, ko se bodo lahko preživljale s tem, kar so vložile, da bo to zanesljiv vir. To je tisto. Pri zakonu je treba vedeti, kaj je to. To ni nek zakon o lovstvu, ne vem, o lovu na razne divje živali, pač pa resen zakon, ki ima konsekvence. Vmes so bile izjave - omenjam izjave poslanke Oražmove - "zakon je varčevalen", "niso zamrznjene", mislim, take izjave dobivamo; pa enkrat "ni zamrznjeno" pa "je zamrznjeno" pa "je varčevalen" pa " se nič ne vzame" [[...]]Veste, če govorimo o strokovni vladi ali pa ljudeh, ki pripravljajo, potem naj se izražajo eksaktno, tam, kjer se je treba eksaktno izražati; kjer so simulacije, kjer so domneve, naj se govori o domnevah, vendar naj se podpre s številkami. Zdaj pa še vprašanje, kako je z blagajno pokojninskega in invalidskega zavarovanja. Na to ne vpliva samo odliv, torej kaj je treba izplačati po zakonu, prejemki pokojnin, pač pa tudi, kaj pride notri, kako pride. Niso samo prispevki delodajalcev in delavcev tisti, ki zagotavljajo vplačila. Kot vemo, je država dolžna zagotavljati določena sredstva, zlasti pa zato, ker so bile določene obveznosti sprejete, ki niso neposredno vezane na sam zavarovalni sistem. Torej, treba je tudi pobrati davke za proračun, da lahko iz proračuna potem zagotoviš manjkajoča sredstva. Tega pa očitno v prejšnji vladi - da bi pobrali tudi davke - ni bilo, ni bilo torej jasne odločitve, da se vse enako tretira. Boste rekli, to pa neposredno nima zveze s pokojninsko blagajno - pa jo ima, ker ima težave proračun Republike Slovenije in posredno tudi pokojninska blagajna. Naslednje, na kar smo opozorili, ker nas skrbi, je razmerje v pokojninskih prejemkih - tega ta sistem ne rešuje, seveda se pa postavljajo eksistenčna vprašanja. To je to, kar sem hotel replicirati, dopolniti govornike pred mano, ki so nekako izjavljali, da je ta razprava zgolj zavlačevanje in zamegljevanje situacije. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Lojze Peterle.
Hvala lepa. Gospe in gospodje, to ni razprava o tem, kako bodo medvedi na Kočevskem živeli v bodoče, koliko se jih bo odstrelilo, pač pa kako bo živela večina Slovencev, ker večina je in bo upokojencev. Repliciram gospodu Potrču, ki pravi, opozicija bi to očitno delala drugače. Seveda bi, nekaj je že povedala, nekaj še bo. Mi se ukvarjamo tudi s strukturo pokojnin in vam je znano, kdor je te zadeve malo gledal, da imamo pri strukturi starostnih pokojnin strašne in po našem mnenju tudi nepravične razlike. Kmečke pokojnine znašajo okoli 30 tisoč tolarjev. Pa se vprašajmo, prav nič demagoško, kako se s tem živi, in ta sloj ni prispeval tako malo k razvoju te države. Če grem potem na pokojnine, ki so zmerjene od zneska najnižje pokojninske osnove, znašajo okoli 65 tisoč tolarjev. Zajamčene borčevske pokojnine pa okoli 100 tisoč tolarjev. Mislim, da se je treba ukvarjati tudi s strukturo teh pokojnin in tudi z vprašanjem, kako so se, seveda v nedemokratičnih časih, zadeve dogajale in kako si je znal vodilni razred v vsaki rundi, najprej, ko je šlo za otroške doklade, ko je šla ta generacija v zrela leta, je sistem otroških doklad skoraj razpadel, v vsaki rundi so poskrbeli zase. Tisti, ki so bili pa zatirani, so pa še vedno na dnu lestvice in ostanejo tudi po tej spremembi tam. To je treba jasno povedati. Opozicija seveda vidi te zadeve drugače in jih vidi tudi bolj prav. Ne želi podpirati privilegijev, da se vlečejo še v novo tisočletje. Potem pravi, gospod Potrč, "počasi prihajamo do pravih besed". Za njim je naslednji govornik povedal tudi nekaj o bremenih in o saniranju. Bodimo pozorni do teh besed. Jaz bi rad ponovno zvedel, še sedaj ne vem, mogoče gospod Potrč ve, pravi "nekaj se prihrani". Jaz bi rad zvedel, koliko se prihrani, saj niste mogli na pamet delati, neke številke imate. Povejte, koliko boste prihranili oziroma kaj boste s tem naredili, in pravite hkrati "nekaj se prihrani, nominalno se pa poveča". Spet nismo nič slišali, kaj to pomeni v realnem terminu. Za enkrat je to še vedno megla. Torej, prosim za podatek, koliko se bo prihranilo. Še vedno prosim za ta odgovor, mogoče gospoda Potrča, ali bi on izbral novi ali stari sistem, če bi bil upokojenec.
Hvala. Gospod Rudolf Petan.
Hvala za besedo. Torej, izkoristil bom ta čas za eno repliko in bom repliciral dvema, gospodu Potrču in gospodu Pohorcu. Da, bom racionalen. Gospod Potrč nam nekako očita, da se ne želimo soočiti z realnostjo in pa da mogoče želimo ugajati upokojencem. Istočasno pa kategorično trdi, da je ta sistem usklajevanja, ki je sedaj v veljavi, slab. Bi ga vprašal mogoče to, kdaj pa je bil ta sistem usklajevanja, ki sedaj velja, sprejet in kdo ga je predlagal. Meni se zdi, da sta predlagatelja približno podobna, tega sistema, ki sedaj velja, in tega, ki ga imamo danes pred sabo. To se pravi, da če je sistem slab, da se je predlagatelj takrat zmotil. Kdo nam pa mora sedaj zagotoviti, da temu, tako rekoč istemu predlagatelju, še enkrat, sedaj mu pa verjamemo, ki sedaj tako kategorično trdi, kako je tisti predlog, ki ga je tako rekoč sam predlagal, slab. Takšnemu predlagatelju ne moremo verjeti, da je novi sistem pa tisti pravi. Še posebej, ker ta sistem usklajevanja, kolikor mi je znano, sploh ne velja tako dolgo. To je ta zadeva. In pa, seveda, še gospodu Pohorcu, ki se sprašuje, kaj bi pa mi predlagali in špekulira, kaj bi mi predlagali. Torej to pustimo. To bomo videli, kdaj bo to prišlo na vrstni red in bomo pokazali, kaj bomo mi predlagali. In ko nas opozarja, da naj ne govorimo, da se upokojencem jemlje, jaz bi pa rekel, naj se ne govori, da se jim ne jemlje. To je tudi eden od pogledov. Pravite, da niste za uravnilovko. Seveda, saj tudi mi nismo, samo tu je neko drugo vprašanje. Vprašanje je tista najnižja pokojnina. To je tisto vprašanje. In drugo, kar se pri tem pojavlja, je, ali se s to najnižjo pokojnino da, bom rekel, v realnem svetu realno živeti. To je tudi vprašanje. In navsezadnje. To, da se ne jemlje, ni res. Se jemlje. Sredstva se znižujejo in je čisto vseeno, kako se v realnosti temu reče, ali se jemlje ali se znižujejo sredstva ali se pa drugače usklajuje. Važno je samo, koliko je tista realna pokojnina, ki pride v kuverti ali pa na žiro račun. To je bistveno. Kako se pa temu reče, je pa čisto vseeno. Hvala.
Hvala. In še replika, gospod Franc Čebulj. Izvolite.
Hvala lepa. No prej me niste opazili, sem se že takoj javil, da bi gospodu Potrču repliciral. Poglejte, gospod Potrč. Jaz bi nekje realno to vaše razmišljanje v zvezi z opozicijo, ki je danes podala svoje mnenje. Glede na to, da po slabem letu dni ugotavljate tudi vi, da je ta zakon, ki smo ga sprejeli v prejšnjem mandatu, slab. In eden od zagovornikov tega zakona ste bili tudi vi, gospod Potrč, in tudi vaša stranka. Glede na to, da je pa šele dva meseca po volitvah, ko so se na nek način lansirala v javnost mnenja, da tako imenovana koalicija Bajukove vlade naj bi vzela pokojnine našim državljanom, seveda predvsem s pomočjo DeSUSa je pa čisto popolnoma razumljivo, da je na nek način potrebno, da danes opozicija pove državljanom Slovenije, upokojencem, da to ni tisto, kar je bilo takrat navrženo v javnost, ampak da se danes na izredni seji državnega zbora med prvimi zakoni soočamo z zadevo, katero ste pred letom dni sveto zagovarjali kot belo knjigo. Kot to beloknjigo, ki sem jo jaz osebno takrat ocenil, da je to črna knjiga in da je to črna knjiga. Tako za upokojence in tudi za blagajno tako rekoč pokojninskega sklada. Mislim, to je moja neka realna ocena oziroma pregled vseh današnjih replik in tudi seveda mnenje same pozicije. In pač, gospod Potrč, na nek način, morate tudi to razumeti, zdaj gre pa za drugo stvar. Mislim, da s to spremembo samega zakona zmanjšujemo ne samo zmanjšanje pokojnin, ampak zmanjšanje tudi kupne moči, kar pomeni zmanjšanje kupne moči,manjši prihodek davkov in s tem verjetno ne rast samega gospodarstva, ker "summa sumarum" je spet vprašanje, dejansko, koliko bomo prihranili v državni blagajni za pokojnine, da s tem, s to spremembo zakona tisto dejansko nadomestimo, kar vi skratka danesželite. Pa še eno mnenje. Prej je rekla gospa, vaša poslanka, gospa Simčič, da so upokojenci pripravljeni prepoloviti svoje pokojnine. Vprašajte jih, tiste, ki imajo po 50 tisoč, mogoče tisti, ki imajo 200 tisoč. Ne vem, če lahko da v imenu vseh upokojencev iz poslanske skupine nekdo mnenje, da so upokojenci dejansko pripravljeni prepoloviti tisto, kar so si dejansko zaslužili, in tisto, kar so dejansko tudi vplačali v tako imenovani pokojninski fond. Hvala lepa.
Hvala. Replika, gospod Miran Potrč.
Hvala lepa. Gospod Čebulj, jaz vašo razpravo, mislim vašo osebno in vaših kolegov, dobro razumem. Zato sem tudi povedal, kako jo razumem. Razumem jo kot protislovno in razumem jo kot željo na segmentih prikazati, da je vse narobe in zanič. In to razumem. Ampak najbrž je prav, da potem tudi povem, kako sem razumel. Kar zadeva cilje, ki smo jih zasledovali tudi s tem zakonom. Danes imamo na dnevnem redu tri med sabo povezane zakone, en je bil zakon o finančnem poslovanju, drugi je zakon o spremembi pokojninskega zakona, tretji je zakon o spremembi zakona o zajamčeni plači in določanju najnižje oziroma o najnižji plači in usklajevanju plač. Zdaj, zakaj do tega prihaja? Prihaja pač ob spoznanju, da bi realno državna blagajna v celoti težko prenesla vnaprej predvidene izdatke. Ali je to prav ali narobe, da to spoznamo, to je stvar za razpravo. Nam se zdi prav. In v tej smeri je gospod minister, gospod Peterle, dal tudi povsem konkretne podatke. Ali ste vi z njimi zadovoljni ali ne, ne vem, ali jih naj ponavlja, tudi ne vem, ampak dal je konkretne številke, ki govorijo o tem. Podatki so pa iz Zpiza, kaj bi bila obveznost po 150. členu brez sprememb in kaj bi bila planirana obveznost Zpiza s spremembami 150. člena pod določenimi predpostavkami za gibanje plač v novembru in decembru, ki jih danes fiksno nihče ne more povedati, ampak lahko samo računa, recimo na predpostavko, da bi rast bila enaka, kot je bila v letu 1999, na čemer so bile predpostavke delane. Vi lahko rečete, da se ne strinjate, da je premalo, samo lepo prosim, ne govoriti, ni bilo podatkov. Bili so, samo niste jih hoteli slišati in jih sprejeti kot realne. Očitate nam, da delamo predlog na enem delčku. Res je, samo na delčku, ampak po hitrem postopku in zaradi potreb ni danes nobene potrebe in nobene možnosti, da bi delali celotno reformo mi. In mi ne mislimo, da nobena celotna reforma pokojninskega sistema ta trenutek ni potrebna, ampak da so pa neke najnujnejše korekcije potrebne. Kar zadeva naš odnos do sprejemanja zakona, gospod Čebulj, smo v vseh treh fazah pri sprejemanju zakona zelo aktivno sodelovali. Nekateri naši predlogi so bili upoštevani, mnogi niso bili upoštevani. Imeli smo pripombe na sistem usklajevanja in opozarjali smo, da če ne bo šel sistem usklajevanja približno v smeri, kakršna je danes, da bodo stalno razlike, ker nihče vnaprej ne bo mogel vedeti, kaj se bo dogajalo, in se je pač to deloma potrdilo. Bili smo pa za zakon, gotovo, in to s polno odgovornostjo, ker je bila skupna ocena, če postopoma v določeno reformo ne gremo, bo vsako naslednje leto težje v reformo iti zaradi tega, ker bo primanjkljaj pokojninske blagajne toliko večji. Zavedamo se pa v polni meri odgovornosti, kot opozicija, kar smo še pred pol leta ali pa tremi meseci bili, in da je danes treba iskati sistem, v katerem bo zagotovljeno normalno izplačevanje pokojnin upokojencem, ne da bi jim kdorkoli grozil, saj se bo sistem zrušil, čemur smo vedno oporekali. Hvala.
Hvala. K replikam so se po vrstnem redu prijavili: gospod Franc Čebulj, gospod Jožef Jerovšek in gospod Lojze Peterle.
Hvala lepa. Poglejte, gospod Potrč, to zadevo bi glede na vašo diskusijo ocenil, da sedaj rešujemo parcialno to zadevo. Glejte, omenil sem, da zmanjševanje kupne moči pomeni tudi manjši dotok sredstev v državno blagajno, ne v pokojninski fond, v državno blagajno, se pravi, v državni proračun. Razumel bi, če bi ob tem tudi predlagali, da se zmanjša prispevna stopnja tistih, ki svoje prispevke dajemo v tako imenovani pokojninski fond, kar bi na nek način kupno moč obdržalo in seveda tudi priliv določenega denarja, se pravi davkov, s katerimi ne nazadnje vlada Republike Slovenije oziroma državni proračun tudi razpolaga. Ne nazadnje se ta sredstva zdaj prelivajo, so se prelivala in se bodo tudi še prelivala. Kaj to tudi pomeni - še druge obremenitve pri upokojencih, ki ne dosegajo, recimo, tiste stopnje pokojnine, ki so v domu ostarelih, razni dodatki in tako dalje. Če to verjetno je vlada, ali ima ali bo naredila, naj končno razjasni tukaj, kaj pomeni in koliko je dejansko potem na osnovi manjšega prihodka v državni proračun in v sam sklad - kaj to "summa summarum" pomeni, ali je res toliko prihranka na osnovi manjših izdatkov za pokojnine ali je to samo neka parcialna rešitev, da se konkretno rešuje pokojninski fond. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Gospod Potrč, tako lepo znate povedati, kot da mislite skoz in skoz samo na najboljše rešitve. Vendar pravite, državna blagajna bi težko prenesla te izdatke. Verjetno, se strinjamo. Vendar, zakaj pa niste v tej koaliciji, ki je že bila pred poletjem formirana, praktično bili toliko močni, da bi to ljudem, upokojencem povedali. Recimo, takrat v Velenju je bil miting, 20 tisoč upokojencev. Tam so v prvi vrsti sedeli predsednik Kučan, Rop, bivši minister, gospod Vinko Gobec je govoril, da volite to stranko DeSUS, ker samo v tem slučaju ne bo spremembe zakona. Da, ali ni bilo možno biti načelen in pošten že takrat? Takrat so pa govorili ti vaši popolnoma drugo. Mislim, je zelo čudno, da sedaj pa tako lepo govorite, kot da je bilo vse jasno. Zakaj pa takrat niste resnice ljudem povedali? Zakaj niste takrat resnice ljudem povedali? To nima smisla sedaj tu nas prepričevati, kot da bi mi morali drugače. Mi smo skoz enako nastopali, smo povedali in zaradi tega tudi nismo imeli uspeha na volitvah, ker smo bili pošteni. [[...]] [[Smeh.]] [[...]]
Gospod Lojze Peterle.
Hvala lepa. Repliciram gospodu Potrču. On pravi, da podatki so, celo pravi, da sem jih pošteno navedel, kar je res. Poglejte. V tem se s poslancem gotovo strinjava, ampak ne strinjava se pa glede politike in ne strinjava se glede načina teh, ki sedaj in ki so prej vladali. Poglejte. Četrtič je isti predsednik vlade. Ko je bil tukaj pred nami, pred nedavnim, je rekel, "gospe in gospodje, položaj je resen". Kdo pa je vladal osem let, da imamo sedaj resen položaj? Sedaj pridete s tem kot odkritjem, da je tukaj luknja in da bo treba nekaj narediti, če ne, bomo bili plat zvona, ker bo šlo vse h kraju. Sedaj nas pozivate na resnost, nas z 22 glasovi, na treznost in na sanacijo. Mi smo že takrat, ko je bela knjiga postala prvič dejstvo, opozarjali na zadeve, in tudi vi ste vedeli, kam gredo te zadeve, pa niste nobene poteze potegnili, ste demagoško navijali v smer, kamor pač ste, in tudi veste, kako je končala bela knjiga, kakšna je bila prva verzija in kakšna je bila zadnja. Leta 1995, se spomnim, je bilo v tej hiši že zmenjeno, da se gre v neke vrste pokojninske reforme, pa se je zgodila potem malo pred volitvami neka kozmetika, od katere ni nič. Sedaj ste prišli do spoznanja, da bo treba vendar nekaj narediti. Sedaj ljudem pošteno povejte, kaj boste naredili, koliko boste prihranili, kakšna bo realna rast, ne pa te megle z nominalami in s povprečji in z usklajevanjem itn. Pa še nekaj. Poglejte. Govori se sedaj ne za nazaj, ampak za naprej. S tem ko greste na inštitut pričakovanih gibanj, si odpirate pot za dodatno manipulacijo in za še večjo politizacijo. Zdaj bo seveda vlada s svojimi institucijami določala pričakovana gibanja in bo tri leta pred volitvami določala navzdol, potem bo pa prišel oktober ali november, bodo pa pričakovana gibanja porasla in bodo šle pokojnine gor in se boste še enkrat usedli in boste ljudi še enkrat "nategnili". Oprostite.
Hvala. Gospod Franc Pukšič, replika.
Hvala lepa. Jaz bom nadaljeval tu, kjer je kolega Lojze Peterle končal - ampak tokrat seveda repliciram pa gospodu Potrču - ampak tokrat mislim, da se je gospod Lojze Peterle resnično zmotil, ker s tem današnjim dnem in z začetkom na tak način reševanja pokojninske blagajne je pravzaprav, z drugimi besedami povedano, začetek konca pokojnin. Dobro ste slišali. In pri začetku konca pokojnin, kako dolgo jim bo pač uspevalo, nikakor pa jim seveda ne bo uspelo tega, da bi na koncu lahko s takšnim administrativnim posegom torej popravili to za nazaj, kar sedaj pravzaprav delajo. Poglejte. V koaliciji, spoštovani kolegi in kolegice, bi se lahko lotili recimo - reševanje pokojninske zakonodaje po hitrem postopku je seveda bedarija, v prvi vrsti - ampak lahko bi se lotili, ker je menda ta zakon o državnih uslužbencih, kjer je tudi notri piramida plačne politike - vemo kako je sedaj to vse skupaj razmontirano tam - torej bi v tem zakonu o državnih uslužbencih se dale zadeve bistveno drugače postaviti in v red postaviti, ne pa začeti pravzaprav pri tistem sloju ljudi, ki imajo najmanj možnosti se temu upreti, in to je krivično. Drugič. Poglejte kolegi iz koalicije, lahko bi se lotili sprememb tiste zakonodaje, ki govori o beneficiranih delovnih dobah, tudi tega imamo več in preveč. In o tem, kar danes govorite, da boste na ta način reševali pokojninsko blagajno. Lepo vas prosim, zavedajte se, da so to tudi upokojenci, ki imajo najnižje pokojnine, upokojenci, ki imajo kmečke pokojnine in še celo več, upokojenci, ki imajo kmečke pokojnine, ne dobijo nobenega varstvenega dodatka. Torej na noben način dejansko ne bodo mogli preživeti. In to, kar delate, je skrajno cinično in nesramno do te strukture, do te populacije, do te strukture upokojencev. Ne vem, zakaj se mora vedno na začetku lomiti in začeti lomiti na najbolj socialno ogroženih, na prebivalstvu, torej na kmečkem prebivalstvu in seveda na tistih, ki so z demografsko ogroženih področij. Ja, očitno vam, očitno so ti najbolj upognjeni in se najmanj zoperstavljajo. Seveda vsi ostali bi prej verjetno dvignili glasove Jaz se strinjam, ko je rekel gospod Potrč, da je potrebno pokojninsko zakonodajo imeti tako, da bodo se zagotavljala, torej da se bo zagotovilo redno izplačevanje pokojnin. Ja, vendar dragi kolegi, takšno izplačevanje pokojnin, tudi tistih najnižjih, da bo za neko preživetje. Za neko preživetje, kolikor toliko normalno preživetje. Veste, če pa vi pri tistih, ki imajo 25 ali 26 ali pa ne vem, 28 tisoč, 30 tisoč tolarjev kmečkih pokojnin, začnete varčevati je pa narobe. Prav bi bilo, če bi začeli varčevati tako kot sem že rekel, oziroma če bi seveda pobrali tiste dajatve, na katere so gospa Romana Logarjeva in ostali iz ministrstva za finance ter vlade celo opozorili in pokazali. Milijarde ležijo, samo pobrati jih je potrebno. Vendar pobrati pri tistih, ki imajo veliko, to je pa očitno za vas že pretežak oreh. Hvala lepa.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 19.12.2000 in na mizo je prišel tudi amandma gospoda Vizjaka. V razpravo dajem 1. člen in prvi amandma k temu členu. In amandma k 1. členu, in sicer amandma gospoda Vizjaka. Kdo želi besedo? Gre za amandma mag. Andreja Vizjaka, ki ste ga dobili zdaj na mizo, in sicer amandma, ki je bil drugi, amandma, da se za petim odstavkom dodasta nova odstavka, ki se glasita [[....]]Prvo vloženi amandma je bil umaknjen, to ste pa dobili zdaj na mizo. Ne? Ali lahko, prosim, še ostali kolegi pogledate, imate na mizi dva izvoda [[...]] [[Nimajo.]] Nimate. Pardon. Dovolite, da amandma preberem. Mag. Andrej Vizjak predlaga amandma k 1. členu v naslednjem besedilu: "Za petim odstavkom se dodasta nova odstavka, ki se glasita: 'Za pokojnine, ki so nižje od 100 tisoč tolarjev neto, se uskladitev opravi glede na porast povprečnih plač od meseca, iz katerega so bile plače upoštevane pri prejšnji uskladitvi pokojnin. Pokojnine iz prejšnjega odstavka se usklajujejo v istih rokih in tolikokrat, kot velja za usklajevanje plač zaposlenih, za katere veljajo kolektivne pogodbe, posebni zakon oziroma dogovor med socialnimi partnerji'. Naslednji odstavki se ustrezno preštevilčijo." Obrazložitev: "S spremembo zakona se bodo usklajevale tudi pokojnine, ki so že sedaj zelo nizke. Zato predlagamo, da se nova uskladitev pokojnin nanaša le na pokojnine, ki se izplačujejo nad 100 tisoč tolarjev mesečno, za pokojnine do 100 tisoč tolarjev neto mesečno pa naj ostane prejšnja ureditev." Želi kdo besedo? Gospod Rupar želi besedo. Izvolite.
Hvala lepa. Glede na pripombe oziroma zaradi boljšega razumevanja smo umaknil tisti prvi amandma in sedaj morda nekoliko bolj jasno obliko dali v proceduro. S tem pa mislim, da je že v sami obrazložitvi povedano, da bi vsaj na stopnjo mesečne inflacije želeli usklajevanje oziroma pogostejše usklajevanje nižjih pokojnin. S tem dosegamo, da vsaj sledijo nižje pokojnine rasti plač in seveda s tem tudi zagotavljamo nekoliko boljše pogoje življenja upokojencem, ki prejemajo manj kot 100 tolarjev na mesec. Hvala lepa.
Hvala. Želi še kdo besedo? [[Ne želi.]] Ker ne želite, zaključujemo razpravo in prehajamo na odločanje. Dajem na glasovanje najprej amandma odbora za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide, ki ga imate v pregledu vloženih amandmajev. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Kdo je za amandma predlagatelja, odbora za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide? [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma odbora k 1. členu sprejet. Na glasovanje dajem amandma k 1. členu, in sicer je predlagatelj mag. Andrej Vizjak, v besedilu, kot sem ga prej predstavila. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Kdo je za drugi amandma k 1. členu predlagatelja mag. Andreja Vizjaka? [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Na glasovanje dajem 1. člen v celoti. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Kdo je za 1. člen v celoti? [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je bil 1. člen v celoti sprejet. V razpravo dajem amandma, ki ga imate v pregledu vloženih amandmajev, in sicer amandma za 1.a člen; predlagatelj je odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide. Vlada amandma podpira. Kdo želi razpravljati? [[Nihče.]] Na glasovanje dajem amandma za nov 1.a člen. Predlagatelj je odbor. Navzočih je 73 poslank in poslancev. Glasujemo o amandmaju za nov 1.a člen. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 10.]] Prosim malo pozornosti. Ugotavljam, da je bil amandma za 1.a člen sprejet. V razpravo dajem 2. člen, h kateremu ni bilo vloženih amandmajev. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Na glasovanje dajem 2. člen. Ugotavljamo prisotnost! Navzočih je 65 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je bil amandma, pardon, da je bil 2. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Ali želi kdo razpravljati o naslovu zakona. Ker ne, prehajamo na glasovanje. Na glasovanje dajem naslov zakona. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 71 poslank in poslancev. Glasujemo o naslovu zakona. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je bil naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo [[...]]Proceduralni predlog mogoče? [[Ne.]] Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji, in sicer k 1. členu in za 1.a člen. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o zakonskem predlogu v celoti. Ker ne želi nihče več razpravljati, sprašujem na podlagi tretjega odstavka 198. člena sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona. Ugotavljam, da ni. Prehajamo na glasovanje o zakonu v celoti. Prosim? Obrazložitev glasu?
Dovolite proceduralni predlog v skladu s poslovnikom, da predlagam, da vzamemo 20 minut odmora v skladu s poslovnikom.
20 minut? 20 minut odmora, se pravi, da nadaljujemo 16.10. Deset minut čez štiri nadaljujemo na predlog poslanske skupine SDS.
Spoštovane kolegice, kolegi, ugotavljamo prisotnost. [[47 prisotnih.]] Pred glasovanjem o zakonu kot celoti prosim gospoda Drobniča oziroma predstavnika poslanske skupine, ki je želela posvetovanje, da predstavi mnenje. Gospod Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani poslanke in poslanci! Trenutno stojimo pred usodno odločitvijo, smo na pragu tega, kar bi mi v Novi Sloveniji pričakovali, da bi bila resnična dolgotrajna sistemska rešitev problema, ki se je že pojavljal skozi celotno desetletje naše osamosvojitve, in to je naš sistem glede penzij. Dobro se zavedam, da je to zelo velik problem. In res smo pričakovali, da bi se tega lotili na drugačen način, kot pa s hitrim postopkom. Resnično obžalujemo, da ni bilo mogoče priti do neke razsežne debate, kakšna je dejanska globina tega problema, s katerim se moramo soočiti. Res obžalujemo, da ravno ob takšnem ključnem vprašanju se je koalicijska večina odločila za hitri postopek in za uporabo glasovalne moči, ki jo očitno imate. Mislim, da z vso pravičnostjo in legitimnostjo bi morali pričakovati, in smo pričakovali, odgovorno vodenje od koalicije same, saj zato ste tudi dobili takšno podporo na voliščih, kot ste jo želi. Spoštovane kolegice in kolegi, tako ne bomo daleč prišli. Takšna ključna vprašanja morajo biti predmet globoke analize, vse državljanke in vsi državljani morajo to razumeti, ker prej ali slej bodo ti računi še prihajali. Na žalost se ponovno odločamo "na horuk" in po hitrem postopku za "flikarijo", ne pa za sistemske rešitve, kot jih takšen problem zahteva. Tega zakona ne bomo podprli, kot ste že iz debate lahko razbrali. Pozivam pa, in upam, da bo v najbližji bodočnosti prišlo do takšne debate, ker to, kar danes sprejemate, ne bo rešilo realnega problema. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu, gospod Zmago Jelinčič.
Hvala lepa. Ravnokar je moj predgovornik povedal marsikaj tistega, s čimer se v naši poslanski skupini strinjamo. Zadeva je nedomišljena, zadeva je narejena "ad hoc", približno, tako približno, da jo bo treba zagotovo čez štiri, pet mesecev zopet popravljati. V začetku smo verjeli, da so tendence te vlade dobre in da so tendence gospoda ministrskega predsednika takšne, da bodo koristile slovenskim državljanom in državljankam. Vedno manj je tega, vedno manj je te vere in vedno bolj se kaže zgolj želja po lastni koristi, želja po lastnih promocijskih zadevah in po tem, da bi pač zdržali tja do leta 2002, ko bi gospod ministrski predsednik kandidiral za predsednika republike in potem zapustil za seboj potop in nesrečo. Ravno zaradi tega proceduralno, v imenu poslanske skupine, da se odločimo, kako bomo glasovali, zahtevamo dve uri odmora. Hvala.
Žal temu predlogu ne moremo ugoditi, ker smo tik pred glasovanjem. [[Poslanec Jelinčič se oglaša iz klopi.]] Smo že v postopku glasovanja in v fazi obrazložitve glasu, ki spada v sam postopek glasovanja. Želi še kdo obrazložiti glas? Gospod Peterle, izvolite. Prosim za mir v dvorani. Gospod Peterle želi obrazložiti svoj glas.
Spoštovane poslanke in poslanci, tovariši in tovarišice! Glejte, na zunanjepolitičnem področju smo bili sposobni doseči temeljno soglasje oziroma široko soglasje glede naših glavnih zunanjepolitičnih ciljev; te debate so trajale, bi rekel, primerno dolgo in so se tudi primerno zaključile. Ko pa gre za, po mojem mnenju, najbolj občutljivo, najbolj razsežno in tudi verjetno najtežje socialno vprašanje oziroma vprašanje socialne politike, pa se ta zadeva zgodi tako rekoč samo z igro moči, z rahlim navijanjem proti opoziciji, in pogrešal sem vsaj poskus z najvišjih mest, da bi vsaj poskusiliproceduro iskanja soglasja, ki se ne dela tako, kakor se je to začelo in se bo tudi zaključilo danes, ampak se dela na drug način. Torej, niti poskusa ni bilo, da bi to zadevo urejali. Ker kdorkoli je ali bo na tej poziciji, se bo s tem vprašanjem soočal. Boljše bi bilo, da bi našli trajnejšo, dolgoročnejšo, bolj sistemsko rešitev od te, ki jo je naš vodja poslanske skupine, gospod Bajuk, upravičeno poimenoval kot "flikarijo". Mi pri tem na tak način ne želimo sodelovati, mi imamo svoje koncepte, svoje poglede, smo zmeraj pripravljeni na debato. Vendar tako lahkotno, kot je šlo to v nekaj urah, potem ko v skoraj desetih letih ni šlo, bo sedaj ta koalicija, zanašajoč se samo na kvantiteto, na število svojih glasov rešila zadevo na en dva tri. Jaz temu nasprotujem in zakona ne bom podprl.
Hvala. Obrazložitev glasu, gospod Vizjak.
V imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke bi povedal, da se socialdemokrati zavedamo problema pokojninske blagajne in primanjkljaja v njej in s tem tudi problema javnih financ. Vendar ne pristajamo na tak način pokrivanja oziroma delnega pokrivanja te pokojninske blagajne na linearen način, ki udari po vseh, tudi po šibkejših, socialno ogroženih slojih. To je ključen in osnoven razlog, zakaj ne moremo tega delnega poskusa poslanca, predlagatelja podpreti. Zelo bi bili veseli, če bi vlada prevzela to nalogo in še z ostalimi pomanjkljivostmi, ki so evidentne v tem zakonu, pripravila na hitro oziroma v kratkem času dobro, celovito rešitev te pokojninske reforme, ki se je pač v enem letu že izkazala. Tako, da ne moremo, res ne, pristati na tako pomanjkljivo rešitev, ki ne rešuje osnovnega problema, in tudi nima nekih jasnih finančnih posledic in neke jasne finančne slike, kako se bo pokojninska blagajna reševala v naslednjih letih. Hvala.
Hvala. Gospod Štemberger, obrazložitev glasu. Izvolite.
Hvala za besedo. Obrazložil bom glas Stranke mladih Slovenije. Dejstvo je, da je način uskladitve pokojnin v preteklosti doživljal že številne zakonske spremembe in danes se to zopet dogaja. Reforma pokojninskega sistema očitno ni bila uspešna, ne le, da je bila prepozna, očitno je bila tudi nedodelana. Učinki, ki se kažejopostopno, so majhni. Za povrh pa je bila ta reforma neuravnotežena. Najlažje je prevaliti breme na druge, enostavno podaljšati delovno dobo in podobno ter s tem prevaliti breme le na del populacije, tu mislim predvsem na aktivni del prebivalstva, torej tudi na mlade. Skrb za mlado generacijo se prepušča njihovi iznajdljivosti in staršem. Starejša generacija pa ima očitno ste vedno na voljo državno malho. Torej javno porabo. Ta zakon načeloma podpiramo zgolj zato, ker je poskus v pravo smer. Naš cilj pa je zagotoviti pošten medgeneracijsko usklajen pokojninski sistem, in to med drugim pomeni usklajevanje pokojnin z rastjo življenjskih stroškov, torej drobnoprodajnih cen. Zato je predlagani zakon za Stranko mladih Slovenije le simboličen popravek, kateremu pa morajo absolutno slediti konkretni popravki zakona, ki bodo v najkrajšem možnem času enakomerno in pravično razdelili breme na vse generacije. Zato že na tem mestu opozarjam, da bomo na strani Stranke mladih Slovenije pri predlogih sprememb zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju v bližnji prihodnosti računali tudi na podporo iz poslanskih klopi.
Hvala. Gospod Peče, obrazložitev glasu. Gospod Peče, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Slovenska nacionalna stranka ne bo dala niti enega glasu k tej zmedi, zmedi, ki jo boste povzročili v imenu vlade na področju pokojnin oziroma na področju socialno najšibkejšega sloja, tistega, ki žal ima v tem državnem zboru pač tiste predstavnike, ki ne gledajo, da bi bile pokojnine in pa s tem celoten sloj oziroma celoten segment teh ljudi zadovoljen. Z zadevo ste povzročili to, kar je mogoče delno, pa nočem polemizirati in tudi ne bom, povzročili to, da boste simbolično naredili popravek, da boste simbolično uresničili predvolilne obljube, ampak vse to samo na simbolični ravni, nič konkretnega in nič zadovoljujočega. Žal ste povzročili to, da bomo s tem zakonom se ponovno srečali čez mesec, dva, v najboljši veri čez leto dni in ga zopet popravljali. Žalostno z vaše strani gospa predsedujoča pa je to, da ob tako pomembnem zakonu, ki ga sprejemate po tem hitrem postopku, ne daste možnosti poslanskim skupinam, da se na tem področju, torej na področju pokojninskega in invalidskega zavarovanja, dobro posvetujete in ne dodelite nam zahtevane pavze. Hvala.
Hvala. Samo obrazložitev za ta očitek. Možnost bi zagotovo dobili, če bi za to pravočasno zaprosili. Želi še kdo obrazložiti glas? Gospod Sok, izvolite.
Spoštovane gospe poslanke in gospodje poslanci! Če bi vi prihajali iz takšnih okolij, kot prihajam jaz, kjer je največ takšnih upokojencev, ki dobivajo 30 tisoč na mesec pokojnine, in tisti, ki dobivajo ne več kot 60 tisoč in so delali 30, 35 ali pa celo 40 let in kjer delavci danes v velikem italijanskem podjetju Carera zaslužijo 55 tisoč tolarjev na mesec, potem se sigurno ne bi odločali po tako hitrem postopku za takšne spremembe, kot jih danes predlagate, ampak bi se te zadeve lotili povsem drugače. Ker pa delate to na takšen način, ker seveda ste vsi eksistenčno dokaj dobro preskrbljeni, jaz za takšen predlog zakona ne bom glasoval. Hvala lepa.
Hvala. Gospa Majda Zupan izvolite.
Hvala lepa. Dovolite, da se tudi jaz oglasim kot novopečena poslanka in ki [[...]] [[Ni vključena.]] [[...]]pomembnih odločitev. Med mojimi volilci je kar precejšnje število upokojencev in prepričana sem, da s takšnimi rešitvami res ne morejo biti zadovoljni. Zame je to ena ključnih odločitev, kar danes sprejemamo, in zato ne morem razumeti, da s tako lahkotnostjo koalicija to počne. Zaradi tega ne morem dati glas za takšno odločitev. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Drobnič. Obrazložitev glasu. Izvolite.
Dovolite, da še jaz obrazložim svoj glas, spoštovane poslanke in poslanci. Nekaj sem že v sami razpravi. Ker ta predlog sprememb zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju ne vključuje rešitev v smislu povečanja števila zaposlenih, ker ne vključuje reševanja glede izterjave prispevkov in davkov, ker nikakor se ne dela v povezavi z elementi gospodarske politike, ker ne gre niti za razbremenjevanje gospodarstva, ampak bo to še bolj udarilo na gospodarske subjekte, ki bodo morali prispevati v večji meri, ker torej ta predlog ne vsebuje celovitih rešitev, ki bi pripomogle k saniranju nevralgičnega problema slovenske države, bom seveda razumljivo moral glasovati "proti".
Hvala lepa. Gospod Pukšič izvolite.
Hvala lepa gospa predsedujoča. Bom počakal.
Spoštovani! Prosim za mir v dvorani! Prosim za malo več tišine, da razpravljalci lahko povedo svoja mnenja. Hvala.
Gospod Anderlič, ne rabite poslušati, zato lahko tudi zapustite dvorano. To je vaša pravica. Nimate pa nobene pravice iz klopi onemogočati in motiti nekoga, če želi obrazložiti svoj glas. Jaz upam, predsedujoča, da boste gospoda Anderliča na to opozorila.
Mislim, da je zdaj zadostni mir. Izvolite gospod Pukšič.
Hvala lepa. Že v sami razpravi sem navedel nekaj razlogov, zakaj takšen način spreminjanja zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju ni dober. Navedel sem tudi nekaj razlogov oziroma na kakšne načine bi se dalo pokojninsko blagajno napolniti, torej na drugačen način. Celo več. Poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije je vložila tudi amandma. Ta amandma seveda, govori o usklajevanju tistih pokojnin, ki so nižje od 100.000 tolarjev. To pomeni, govorili smo o tistih, ki imajo najnižje pokojnine, o ljudeh, ki prihajajo ali pa so v glavnem na demografsko ogroženem območju, iz socialno šibkih družin. Kolega pred mano je rekel, kakšni so dohodki v določenem podjetju. Sam lahko povem celo več. Na območju, s katerega prihajam, je brezposelnost visoko nad povprečjem države, celo s faktorjem 1,5 do 2-krat in tako dalje. Vsi ti razlogi govorijo v prid temu, da takšna sprememba, in to po hitrem postopku in tako nedodelana, enostavno ne more dobiti in po mojem globokem prepričanju v tem državnem zboru ne bi smela dobiti podpore. Žal, seveda, nekateri to poskušajo speljati samo prek argumenta moči in, kolegice in kolegi, to je premalo. Takšna čestitka državljankam in državljanom Republike Slovenije za božične in novoletne praznike, upam, da je z vaše strani zadnja. Zato, seveda, tega ne bom podprl.
Hvala lepa. Ker nihče več ne želi obrazložiti svojega glasu, dajem na glasovanje predl0og zakona v celoti. Navzočih je 77 poslank in poslancev. Kdo je za predlog zakona v celoti? [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 20 plus gospod Janša.]] Ugotavljam, da je predlog zakona v celoti sprejet. V zvezi s tem zakonom pa je odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide vložil tudi dodatni predlog sklepa, ki se glasi: "Vlada Republike Slovenije naj do konca marca 2001 prouči še nekatere nedorečenosti in pomanjkljivosti pri izvajanju posameznih določb zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju ter pripravi in predloži državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo in sprejem ustrezne spremembe in dopolnitve zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju." Želi o predlaganem dodatnem sklepu kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo v tem delu in dajem predlagani dodatni sklep odbora na glasovanje. Navzočih je 71 poslank in poslancev. Glasujemo o predlaganem dodatnem sklepu, kot sem ga predstavila. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je bil predlagani dodatni sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in vabim gospoda Delaka, da zasede mesto predsedujočega. Hvala lepa.
Vsem prisotnim lep pozdrav. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O MINIMALNI PLAČI, O NAČINU USKLAJEVANJA PLAČ IN REGRESU ZA LETNI DOPUST V OBDOBJU 1999 DO 2001. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Minister, gospod Dimovski, prosim.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Dovolite mi, da na kratko predstavim predlog sprememb zakona o minimalni plači in usklajevanju plač. S tem predlogom želimo omogočiti zakonsko osnovo, s katerimi bi lahko doseženi dogovori ali aneks dogovorov o politiki plač lahko začel veljati s 1.1.2001. Na kratko bi rekel, da smo v obdobju zadnjih štirinajstih dni s socialnimi partnerji poskušali doseči dogovore, po eni strani s socialnimi partnerji v javnem sektorju in po drugi strani v gospodarstvu. Stanje je tako, da je v tem trenutku vlada parafirala dogovor o politiki plač za javni sektor za leto 2001 in nadaljuje usklajevanje s socialnimi partnerji za dogovor za aneks k dogovoru o politiki plač za leto 2001, in sicer v petek V tem trenutku predlog, ki ga je vlada predlagala za spremembo zakona o minimalni plači, omogoča, da se dogovori oziroma aneks k dogovoru o politiki plač lahko uveljavi s 1.1.2001. V tem dogovoru je ob ostalih, govorim o dogovoru o načinu usklajevanja plač v javnem sektorju v letu 2001, omogočena ena eskalacija v začetku leta v višini 3,6, hkrati pa je za drugi del eskalacije do 6,3, omogočeno, da v postopku dogovarjanja kolektivnih pogodb socialni partnerji določijo obseg, ki ga bodo s to eskalacijo oziroma s tem obsegom mase zagotovili za zmanjšanje razlik v plačah v posameznem sektorju. Na kratko bi še to povedal, da kot vlada umikamo amandmaje, ki smo jih predlagali na spremembo zakona, in sprejemamo amandmaje, ki jih je danes zjutraj potrdil odbor. Hvala lepa.
Hvala, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik, gospod Brenčič, ima besedo.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice poslanke, kolegi poslanci, člani vlade. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide je na svoji 3. izredni seji danes v dopoldanskem času oziroma takoj zjutraj obravnaval predlog zakona, ki ga je v obravnavo državnemu zboru predložila vlada. Uvodno obrazložitev predloga zakona je podal minister za delo, družino in socialne zadeve dr. Vlado Dimovski. Poudaril je, da pogajanja med socialnimi partnerji v zadnjih 14 dneh potekajo zelo intenzivno. Dosežen je bil dogovor o načinu usklajevanja plač v javnem sektorju za leto 2001 in eskalacijski lestvici. Pogajanja s sindikati gospodarske dejavnosti še vedno potekajo. Dogovor o načinu usklajevanja plač v javnem sektorju je bil podpisan in določa, da je del sredstev, ki je v letu 2001 namenjen za uskladitev plač, namenjen tudi zmanjšanju nesorazmerij med plačami zaposlenih v javnem sektorju. Socialni partnerji so se zavezali, da bodo v letu 2001 pripravili novo ureditev plačnega sistema v javnem sektorju in odpravili velika nesorazmerja med plačami znotraj tega sektorja. Člani odbora so prejeli mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, ki ugotavlja, da je predlog zakona pripravljen v skladu z določbami 175. člena poslovnika državnega zbora. Opozorilo sekretaraita pa se je nanašalo na določilo aneksa, ki nadomešča določilo zakona. V takšnem primeru njegovo izvajanje in nadzor ni več sankcioniran na tej zakonski ravni. V razpravi je bilo izpostavljeno vprašanje, ali se bo, ne glede na to, da se ne upoštevajo cene tobačnih izdelkov in cene alkoholnih pijač, na podlagi aneksa k dogovoru o politiki plač rast plač v javnem sektorju kljub temu znižala za 1,8% za leto 2001. Odgovor je podal minister za delo, družino in socialne zadeve. Poudaril je, da ne gre za znižanje plač, temveč za prerazporeditev v okviru javnih financ. Po starem dogovoru bi januarja 2001 imeli večino rasti plač, ki znaša 6,3%. Glede na predlagano prerazporeditev, se bo prva eskalacija v višini 3,6% izvršila v mesecu januarju leta 2001, druga, razlika do 6,3%, pa do meseca avgusta leta 2001. Na podlagi opravljene razprave in podanih odgovorov članov vlade je odbor oblikoval in sprejel dva amandmaja oziroma bolje rečeno, je preoblikoval predlagana vladna amandmaja, tako kot ju vsebuje poročilo, in sicer za nov A1 člen in k 1. členu. Po končani razpravi in sprejetih amandmajih je odbor sprejel naslednji sklep: "Odbor državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog zakona o dopolnitvah zakona o minimalni plači, načinu usklajevanja plač in regresu za letni dopust v obdobju 1999-2001 obravnava in sprejme skupaj z amandmajema, ki ju je odbor v svojem postopku potrdil, in zakon sprejme po hitrem postopku." Hvala lepa.
Gospod predsednik, hvala lepa za poročilo. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospod Vizjak, poslanska skupina socialdemokratske stranke.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem v dvorani! V socialdemokratski stranki se zavedamo neurejenosti plačne politike v javnem sektorju, zato podpiramo prizadevanja, da se sistemsko uredijo razmerja plač v javnem sektorju. Danes je pred nami želja, vsaj tako je bilo izrečeno, vendar iz gradiva ni razvidno, kako naj bi ta sprememba zakona posegla v urejenost sistema plač v javnem sektorju, čeprav je bilo tu izrečeno. Ne moremo se tudi strinjati, da ta sprememba zakona nima za posledico znižanja plač, saj če se bo v prvem obdobju leta 2001 znižala predvidena rast plač, to pomeni, da bodo plače nižje, kot bi bile brez tega, brez te spremembe, vsaj prvih osem mesecev, to je do avgusta. Iz gradiva tudi ni jasno, kaj to pomeni za najnižje plače in za najnižje sloje, se pravi za tiste, ki prejemajo plače pod minimalnimi plačami oziroma ki prejemajo plače pod, recimo, četrto tarifno skupino. Tudi ni jasno, kako se bo to odražalo v prihodnje oziroma v obdobju od osmega do dvanajstega meseca. Hkrati imamo pa pomisleke in nekako z zanimanjem spremljamo, kako so sindikati, zlasti sindikati javnega sektorja tako kooperativni, da kar pristajajo in podpisujejo dogovore, ki so za njih finančno neugodni. Sprašujem se, kaj bi bilo, če bi podobne predloge predlagala vlada pred to vlado. Želel bi še s strani vlade odgovor in neko jasno sliko finančnih posledic te spremembe zakona v prvih štirih mesecih, predvsem v smislu najnižjih plač. Kako lahko predvidimo torej dvig plač, koliko bo znašala minimalna plača v januarju 2001 in seveda v avgustu 2001? Hvala lepa.
Hvala. Želi še besedo kakšen drug predstavnik poslanske skupine? [[Ne želi.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisnih prijav ni, zato omejujem razpravo na 5 minut. Želi kdo razpravljati? Prosim. Gospod Cukjati iz socialdemokratske stranke.
No, zagotovo, če rečemo bobu bob gre vendarle tudi za zmanjšanje minimalne plače z zamikom usklajevanja itd. Poznamo te stvari. Glede na to, da imamo velik proračunski primankljaj, ki smo ga pridelali v zadnjih letih, je povsem razumljivo, da vlada napoveduje zategovanje pasu tako upokojencem kot zaposlenim. Morda je tak poseg v življenjske pogoje delavcev celo edina možna rešitev problema, v katerega nas je privedla aktualna gospodarska politika. Pod pogojem, da s predlagano zamrznitvijo ali točneje, blažje rečeno, podhladitvijo plač soglašajo celo sindikati, predlogu težko nasprotujem. Sprašujem pa tako predlagatelja zakona kot sindikate, kako naj delavci in njihove družine preživijo z dodatnim zmanjševanjem že tako ali tako prenizke minimalne plače. Da ne bo nesporazuma, ne zastopam politike enakih želodcev. Zastopam pa selektivne pristope k reševanju teh problemov. Podpiram stališča, da imamo vsi želodce, čeprav nekateri večje, drugi manjše. Želel bi, da bi v Sloveniji prevladalo evropsko načelo socialne države in ne južnoameriško načelo liberalnega kapitalizma. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 20.12. Prosim, oprostite, nisem videl. Izvolite!
Se opravičujem.
Ne, nisem videl, oprostite.
Se opravičujem. Jaz bi lepo prosil, če vseeno lahko odgovorim na nekatera postavljena vprašanja poslancev, predvsem v treh točkah, kot so bila vprašanja. Prvič, glede minimalne plače. Za minimalno plačo po tej spremembi zakona ni nikakršnih sprememb. Se pravi, minimalna plača se usklajuje tako, kot veljavni dogovor določa in pa zakon, zakon o minimalni plači, ki praktično usklajuje minimalno plačo na takem nivoju, kot je bilo že do sedaj. Drugo, kar se tiče [[...]]
Prosim, za mir v dvorani.
[[...]]ravni plač, to kar je bilo s strani poslanca Vizjaka vprašano. Govorimo ne o nižjih plačah, ampak govorimo o nižji eskalaciji, kot je bila po veljavnem dogovoru, in sicer govorimo o eskalaciji 3,6. Tretje, kar je bilo vprašano, kar se tiče zmanjševanja razlik v plačah. S tem dogovorom je v javnem sektorju dana možnost, da se plače usklajujejo, vendar tako, kot se bodo socialni partnerji odločili v kolektivnih pogodbah. To je na kratko odgovor. Hvala lepa.
Hvala lepa, za pojasnila. Kot sem že omenil, smo v drugi obravnavi in obravnavamo novi A1 člen iz pregleda od 20.12. Predlagatelj je odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide. Želi kdo besedo? Prosim, gospod Vizjak, socialdemokratska stranka.
V 1.a členu, amandmaju odbora, je govora, da se pri usklajevanju plač ne upoštevajo cene tobačnih izdelkov in alkoholnih pijač. Zanima me, ali je ta dogovor, glede usklajevanja plač in posega v usklajevanje plač oziroma posege v plače nasploh, dogovorjen v kakršnemkoli socialnem dialogu in usklajen s socialnimi partnerji, ki jih ta dogovor tangira? Hvala.
Hvala lepa. Lahko predstavnik vlade odgovori?
Hvala lepa. V toku pogajanj je vlada predlagala tako rešitev za indeks cen življenjskih potrebščin. V tem trenutku, kar se pogajanj tiče, teh nasprotovanj ni bilo s strani socialnih partnerjev.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ker ne želi nihče več besede, prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem amandma za novi A1 člen. Navzočih je 67 poslank in poslank. Glasujemo o amandmaju. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Točka 2, doda se novi A1 člen, je umaknjen. Prehajamo na 1. člen, to je amandma odbora za zdravstvo, delo, družino in socialno politiko. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da razpravljavcev ni. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Glasujemo o amandmaju. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Na glasovanje dajem 1. člen v celoti. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Glasujemo o 1. členu. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Razpravljamo o 2. členu, h kateremu ni bilo vloženih amandmajev. Navzočih je 56 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Ali želi kdo razpravljati o naslovu zakona? Ker nihče ne želi razpravljati, prehajamo na glasovanje. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Kdo je za naslov zakona? [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili v drugem branju sprejeti amandmaji, in prosim, če so kakšni amandmaji v tretji obravnavi, da jih podaste. Želi kdo razpravljati o zakonu v celoti? Ker ne želi nihče razpravljati, dajem zakon v celoti na glasovanje. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Kdo je za zakon v celoti? [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA SKLEPA DRŽAVNEGA ZBORA O UGOTOVITVI, DA JE ZAKONODAJNI POSTOPEK V ZVEZI S PREDLOGI ZAKONOV, KI SO JIH PREDLAGALI POSLANCI PREJŠNJEGA SKLICA, PA NISO BILI PONOVNO IZVOLJENI, KONČAN. Predlog sklepa s prilogo ste prejeli s sklicem seje z dne 18.12.2000 in je bil pripravljen po dogovoru na kolegiju predsednika državnega zbora. Gre za predlog ugotovitvenega sklepa, ki temelji na dosedanji praksi državnega zbora, na podlagi katerega bo končan zakonodajni postopek o tistih predlogih zakonov in predlogih za sprejem obvezne razlage zakonov, ki so jih vložili poslanci prejšnjega sklica, pa v tem mandatu niso bili ponovno izvoljeni. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Kdo želi besedo? Ker nihče ne želi razpravljati, zaključujem razpravo in dajem predlagani ugotovitveni sklep na glasovanje. Prosim najprej, da ugotovimo navzočnost! navzočih je 66 poslank in poslancev. Glasujemo o predlogu. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je predlagani ugotovitveni sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO SPREMEMBE POROČILA O GOSPODARSKIH DRUŽBAH V PODJETJIH ALI ZAVODIH, ZA KATERE V SKLADU S PRVIM ODSTAVKOM 20. ČLENA ZAKONA O NEZDRUŽLJIVOSTI OPRAVLJANJA JAVNE FUNKCIJE S PRIDOBITNO DEJAVNOSTJO VELJA PREPOVED POSLOVANJA Z DRŽAVO, JAVNIMI PODJETJI IN JAVNIMI ZAVODI. Spremembo poročila je v obravnavo zboru predložila komisija po zakonu o nerazdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo. Želi predstavnik komisije besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker nihče ne želi več razpravljati, zaključujem razpravo. Matično delovno telo predlaga zboru, da sprejme naslednji sklep: "Državni zbor Republike Slovenije sprejme spremembo poročila o gospodarskih družbah, podjetjih ali zavodih, za katere v skladu s prvim odstavkom 20. člena zakona o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo velja prepoved poslovanja z državo, javnimi podjetji in javnimi zavodi." Po obravnavi se ta sprememba poročila objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Odpiram razpravo o predlogu sklepa. Želi kdo besedo? Ker nihče ne želi razpravljati, zaključujem razpravo. Prosim, da ugotovimo navzočnost! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Glasujemo o sklepu. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 1.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O PROSTI TRGOVINI MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN REPUBLIKO ESTONIJO. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predstavnika vlade ne vidim. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče več razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave ni bil vložen noben amandma, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog sklepa ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? Ker nihče ne želi, zaključujem razpravo in dajem predlog sklepa na glasovanje. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Glasujemo o predlogu. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Tako dajem na glasovanje predlog zakona v celoti. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Glasujmo o predlogu. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je predlog zakona v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO RUSKE FEDERACIJE O SPODBUJANJU IN MEDSEBOJNI ZAŠČITI NALOŽB. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave ni bil vložen noben amandma, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog sklepa ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in dajem predlog sklepa na glasovanje. Navzočih je 62 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Tako dajem na glasovanje predlog zakona v celoti. Navzočih je 58 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog zakona sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O PRISTOPU REPUBLIKE BOLGARIJE K SREDNJEEVROPSKEMU SPORAZUMU O PROSTI TRGOVINI, S PRILOGAMI IN PROTOKOLOMA 26 IN 31. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetke obravnave ni bil vložen noben amandma, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog sklepa ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočnih poslancev. Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? Ker nihče ne želi, zaključujem razpravo in dajem predlog sklepa na glasovanje. Prosim poslanke in poslance, da zabeležijo svojo navzočnost. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Glasujemo o predlogu. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 1.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Tako dajem na glasovanje predlog zakona v celoti. Prosim poslanke in poslance, da zabeležijo svojo navzočnost. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Glasujemo o predlogu. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je predlog zakona v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE O BOJU PROTI PODKUPOVANJU TUJIH JAVNIH USLUŽBENCEV V MEDNARODNEM POSLOVANJU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave ni bil vložen noben amandma, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog sklepa ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev.Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in dajem predlog sklepa na glasovanje. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Glasujmo o predlogu. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Tako dajem na glasovanje predlog zakona v celoti. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Glasujmo o predlogu. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je predlog zakona v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN REPUBLIKO MADŽARSKO O MEJNI KONTROLI CESTNEGA IN ŽELEZNIŠKEGA PROMETA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave ni bil vložen noben amandma, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog sklepa ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in dajem predlog sklepa na glasovanje. Navzočih je 56 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Tako dajem na glasovanje predlog zakona v celoti. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Kdo je za predlog zakona v celoti? [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE MADŽARSKE O MEJNEM ŽELEZNIŠKEM PROMETU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Prosim malo miru! Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave ni bil vložen amandma, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog sklepa ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočnih poslancev. Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in dajem predlog sklepa na glasovanje. Prosim poslanke in poslance, da zabeležijo svojo navzočnost. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Glasujmo o predlogu. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Tako dajem na glasovanje predlog zakona v celoti. Prosim, poslanke in poslance, da zabeležijo svojo navzočnost. Navzočih je 41 poslank in poslancev. Zaradi tega glasujemo še enkrat oziroma še enkrat ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Glasujmo o predlogu. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SODELOVANJU MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN MEDNARODNIM KAZENSKIM SODIŠČEM ZA NEKDANJO JUGOSLAVIJO TER MEDNARODNIM KAZENSKIM SODIŠČEM ZA RUANDO. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Besedo ima gospod Ivan Bizjak, minister za pravosodje.
Lepo pozdravljeni! Pričujoči zakon izvira iz obveznosti naše države kot članice Organizacije združenih narodov, da sprejme implementacijske predpise, ki bodo omogočili učinkovito delovanje mednarodnega kazenskega sodišča za hude kršitve mednarodnega humanitarnega prava na območjunekdanje Jugoslavije in pa sodišča za Ruando. Na nekaterih področjih, ki pa so v celoti odvisna od temeljnih rešitev v tem zakonu, je sodelovanje z mednarodnim kazenskim sodiščem možno že ob uporabi določb zakona o kazenskem postopku. Na novo pa se s tem zakonom urejajo tisti segmenti sodelovanja z mednarodnim kazenskim sodiščem, ki v pravnem redu Republike Slovenije sedaj še nimajo ustrezne pravne podlage. To pa so predvsem: dolžnost sodelovanja Republike Slovenije z mednarodnim kazenskim sodiščem, določitev državnih organov Republike Slovenije, ki bodo pristojni za usklajeno in tekoče sodelovanje, določitev medsebojnih odnosov in razmerij domačih državnih organov v odnosu do mednarodnega kazenskega sodišča, potem sprejem pristojnosti mednarodnega kazenskega sodišča, razmejitev in odnos med pristojnostjo tega sodišča in pristojnostjo domačih sodišč, prenos pristojnosti in upoštevanje načela "ne bis in idem"; tretje, odvzem prostosti obdolžencu po nalogu mednarodnega kazenskega sodišča, njegovo pridržanje, priprtje, prevoz in predaja mednarodnemu kazenskemu sodišču ter izvršitev drugih nalogov tega sodišča v zvezi z dejansko in pravno pomočjo; četrtič, odvzem protipravno pridobljene premoženjske koristi po nalogu mednarodnega kazenskega sodišča; petič, odločanje o premoženjsko-pravnih zahtevkih, ki temeljijo na sodbah tega sodišča ter, končno, izvršitev kazni, ki jo je izreklo mednarodno kazensko sodišče. Glede na pripombe sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, pa tudi glede na nekatere pripombe predstavnikov sodne veje oblasti, vlada predlaga pet amandmajev, od katerih so trije redakcijske narave, dva pa se nanašata na ustreznejšo ureditev pravice do pritožbe v vseh postopkih, ki jih predvideva oziroma v določenih postopkih, ki jih predvideva ta zakon. Toliko za uvod. Hvala lepa.
Gospod minister, hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Če mi dovolite, bi kar od tukaj.
Izvolite.
Hvala lepa. Poročilu, ki ste ga sicer prejeli, bi dodal naslednje, da je bila razprava precej bolj polemična, kot morda iz poročila izhaja, to je prvo. Drugo, bom rekel, da je bilo tudi precej pomislekov glede na nekatere rešitve v samem zakonu, mnoga različna stališča so se na nek način uskladila, na nekatere pa smo opozorili in seveda v pričakovanju, da bo vlada pripravila ustrezne amandmaje, zakon podprli. Tako torej to, da gre zakon po hitrem postopku, ker so v skladu s poslovnikom zato izpolnjeni vsi pogoji, kot seveda tudi o vsebini; to, kar je seveda povedal tudi že minister. Gre predvsem za sklep o priporu in pa sklep o izročitvi, ker je treba bilo zagotoviti določbe o pritožbah, sicer bi bil zakon na nek način invaliden. Torej odbor na koncu predlaga, kot ste videli, da zakon po hitrem postopku sprejmemo. Hvala.
Gospod predsednik Lavrinc, hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter na odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Glasujmo o predlogu. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 20.12. V razpravo dajem 5. člen in amandma k temu členu, ki ga predlaga vlada. Želi kdo besedo? Ker ne želi, prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem amandma k 5. členu. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Glasujmo o amandmaju k 5. členu. [[Za je glasovalo 42 poslancev.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in tudi 5. člen sprejet. V obravnavi imamo amandma k 8. členu. Želi kdo besedo? Ker ne želi nihče besede, prehajam na odločanje. Na glasovanje dajem amandma k 8. členu. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Kdo je za amandma k 8. členu? [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Na glasovanje dajem 8. člen v celoti. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Kdo je za 8. člen? [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 8. člen sprejet. Obravnavamo amandma k 12. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče ne želi besede.]] Navzočih je 56 poslank in poslancev. Kdo je za amandma k 12. členu? [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Na glasovanje dajem 12. člen v celoti. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Glasujmo o 12. členu v celoti. Prosim, da ugotovimo navzočnost! [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 12. člen sprejet. V obravnavi imamo amandma k 13. členu. Želi kdo besedo? Ker ne želi nihče besede, prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem amandma k 13. členu. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Glasujmo o amandmaju. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 13. členu v celoti. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Glasujmo o 13. členu v celoti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 13. člen v celoti sprejet. Obravnavamo amandma k 15. členu. Želi kdo besedo? Ker nihče ne želi besede, prehajam na odločanje. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Glasujemo o amandmaju. Ugotovimo navzočnost! Glasujemo o amandmaju. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 15. členu v celoti. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Prosim, da glasujemo! [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 15. člen sprejet. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih, prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? Ker ne želi nihče več besede, dajem na glasovanje preostale člene, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Prosim, da glasujemo o predlogu. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Ali želi kdo razpravljati o naslovu zakona? Ker nihče ne želi, prehajamo na glasovanje. Prosim, da ugotovimo navzočnost! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Glasujemo o naslovu zakona. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Naslov zakona je tako sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakonu v drugi obravnavi sprejeti amandmaji in prosim kvalificirane predlagatelje, če mogoče vložijo kakšne amandmaje. Izgleda, da ne, pri tem pa sprašujem, če želi kdo razpravljati o zakonskem predlogu v celoti. [[Ne želi.]] Sprašujem na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona. [[Ni.]] Zato prehajamo na glasovanje o zakonu v celoti. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Glasujemo o predlogu zakona v celoti. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA , TO JE NA OBRAVNAVO PRFEDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O AZILU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci, dovolite mi samo nekaj opomb k predlogu tega zakona. Najprej bi rad rekel, da vlada pripravlja obširnejšo novelacijo tega zakona po rednem postopku, glede na to, da smo ugotovili precej pomanjkljivosti glede na prve izkušnje pri uresničevanju tega zakona. V današnjem primeru gre zgolj za interventni poseg, ki se odziva na razmere, v katerih se Slovenija nahaja po velikanskem pritisku ilegalnih migrantov v našo državo. Da je ta pritisk res velik, vam lahko potrdi podatek, da je povečanje glede na lansko leto 79 in da je letošnja številka prek 31.000 ilegalnih migrantov, ki so bili zaloteni pri nezakonitem prehodu državne meje - povečanje torej od nekaj čez 20.000 kar na 31.000. Več kot tretjina teh migrantov zaprosi za azil, približno 11.000 prosilcev za azil beležimo v letošnjem letu; od tega je bilo doslej podeljeno vsega skupaj 11 azilov. Iz tega se vidi - iz obeh podatkov - : prvič, da tolikšno število zaprosi za azil, in iz podatka, da je tako majhno število podeljenih azilov, je več kot očitno, da se institut azila močno in množično zlorablja. To zlorabo želimo preprečiti z novelo zakona, ki je pravzaprav, kot ste videli, v tem, da se dodaja še en razlog za začasno zadržanje, pridržanje nezakonitega prehoda čez mejo in prosilca azila, in to je zavajanje oziroma zloraba instituta azila. To je torej dodano kot razlog za pridržanje oziroma za omejitev svobode. To je bistvo prve spremembe. Bistvo druge spremembe je v tem, da naj bi vlada poslej imela v zakonu pooblastilo, da določi, kdo je tako imenovana tretja varna država. Doslej je vlada to odločitev sprejemala, brez da bi za to imela v zakonu pooblastilo, kar je po mnenju teorije in tudi ustavnosodne prakse sporno, zato smo vnesli sedaj v tem interventnem posegu v zakon tudi to, s tem da bo seveda na tej podlagi vlada razglasila Hrvaško in Madžarsko za tako imenovano tretjo varno državo, kar omogoča, da se prosilca azila, za katerega se ugotovi, da azil zlorablja, vrne v to državo in se na ta način razreši problem določenega števila migrantov, na ta način, da se ga vrne tja, od koder prihaja. Zaključujem s tem, da je ta novela zakona samo eden od cele vrste ukrepov, ki jih vlada pripravlja - del tega obravnava že na jutrišnji seji - za razrešitev problema velikega pritiska ilegalnih migrantov. Ti ukrepi se nanašajo tako na področje vzrokov za to, v sodelovanju z evropskimi in jugovzhodnimi državami, usklajevanje vizumskih politik, sporazumevanje o vračanju tujcev in podobno, kot tudi na razreševanje neznosnega položaja - nastanitvenega - za ljudi, ki po tej poti se zatečejo oziroma ostanejo začasno v Sloveniji. Hvala lepa.
Gospod minister dr. Bohinc, hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona.
Hvala lepa, predsedujoči. Iz poročila, ki ste ga dobili, in je po moji presoji korektno, vendar ne v celoti odsev tistega, kar se je na odboru dogajalo, je razvidno, da je odbor ta zakon, torej sprejem tega zakona po hitrem postopku, podprl. Seveda pa je odbor opozoril tudi na številne pomanjkljivosti oziroma razprava na odboru. Posledično je odbor sprejel sklep, ki je po naši presoji pravzaprav težji od samega zakona. Zakon je po večinskem mnenju slab, je,bom rekel, podprt bolj na način "v sili hudič muhe žre", saj ne zadeva v celoti tarče, ki bi jo želeli doseči, to pa je, da se na nek način prepreči vdor, da tako rečem, tolikšnega števila tujcev, ki pri nas pravzaprav nimajo kam iti. Zato je bilo predlagano najprej, da se nomotehnično zakon popravi, drugo je bilo predlagano, naj se v sam zakon vnese neka določba, iz katere bi bilo mogoče, da Slovenija Hrvaško in Madžarsko, od koder seveda ta naval je, razglasi za varno državo in na ta način seveda postopek poenostavi. Torej, predvsem še enkrat bom poudaril, da je celo zavajajoča navedba v predlogu zakona, da zakon nima finančnih posledic. To ni res, ker vemo, da bo še večjemu številu tujcev omejeno gibanje in jim je treba seveda zagotoviti nastanitev, to pa stane. Zato je odbor pri tej presoji ocenil, da je treba sprejeti sklep, kakršnega vam predlaga, to pa je, da se policiji zagotovi zadostno število ustreznih sredstev, torej tako materialnih, denimo pripomočkov za to, da bodo lahko opravljali bolje delo na mejah, in kot tudi to, da se jim zagotovi plačilo opravljenih ur. Sicer seveda se bodo te trume valile še naprej. Obenem je treba ob tem opozoriti tudi na opombe oziroma na pripombe visokega komisariata združenih narodov za begunce, ki že sedaj opozarja na nemogoče razmere, v katerih tujci čakajo oziroma so nastanjeni. Torej, v pričakovanju skorajšnjega predloga zakona, novega zakona oziroma celovite novacije zakona o azilu odbor predlaga državnemu zboru, da zakon po hitrem postopku sprejme in predlaga tudi, da se sprejmejo predlagani amandmaji vlade. Hvala.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospod Vučko v imenu poslanske skupine LDS.
Hvala, za besedo, predsednik. Jaz bom poudaril stališče LDS, in sicer v poslanski skupini LDS se zavedamo problematike ilegalnih prehodov državne meje in v zvezi s tem tudi problematike zlorabe instituta azila. Predlagana sprememba zakona o azilu se nanaša na dopolnitev pogojev, ki jih določa zakon, vendar je po našem mnenju sam namen zakona jasen, vendar pa dopolnitev ne rešuje kompleksno tega vprašanja. Zato tudi podpiramo ugotovitve odbora za notranjo politiko. Gre za to,da bo policija sicer imela nov razlog za omejitev gibanja vseh fiktivnih prosilcev za azil, katerih osnovni namen je nadaljevati pot v zahodnoevropske države. Kot je že tudi minister poudaril, smo tudi pri nas ugotovili, da gre za enega izmed ukrepov za reševanje problematike ilegalnih prehodov, bo pa povzročil posledice; in sicer, da se bo število oseb, ki jim bo omejeno gibanje v azilnem domu in centru za tujce povečalo, to bo pa sigurno imelo negativne učinke, in sicer se bodo pač povečala sredstva in izdatki za funkcioniranje teh institucij. Kljub temu ocenjujemo, kljub tem odprtim vprašanjem, ocenjujemo, da smo se odločili, da bomo zakon, predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o azilu, podprli. Podpiramo tudi predlog sklepa, ki ga je oblikoval odbor državnega zbora za notranjo politiko. Seveda bo pa potrebno v prihodnosti pristopiti, tako kot je bilo zagotovljeno s strani ministra tudi na odboru za notranjo politiko, h kompleksnejšemu oblikovanju sprememb zakona o azilu. Hvala.
Hvala lepa. Glede na to, da je ura 18., sprašujem poslanke in poslance, ali zaključimo to točko dnevnega reda ali nadaljujemo do oziroma do zaključka ali nadaljujemo jutri dopoldan. Prosim.
Jaz predlagam v imenu Nove Slovenije, da bi to točko nocoj zaključili. Če smo sinoči, ker vidim, da mi liberalna demokracija nasprotuje. Dobro.
V redu. Da ne bomo zapravljali časa, prosim, če so še prijave kakšne druge poslanske skupine. Gospod Petan.
Bom čisto kratek. Kot je že predsednik odbora povedal, je bistvo te vsebine v tem dodatnem sklepu. In glede na to, da ta sprememba zakona v bistvu rešuje posledice, ne pa vzroke vsi pa si želimo, da bi rešili vzroke, vzroki so pa na naših mejah. To se pravi, na južni in pa na vzhodni. In želel bi, da ob sprejetju tega zakona vlada resno vzame ta dodatni sklep, ker tu je bistvo tega. In če bo to naletelo na plodna tla - in mislim, da ni nikogar, ki se s tem dodatnim sklepom ne bi strinjal, da vladi naložimo te naloge in kot neko podporo, da se bo teh ukrepov resno lotila, kajti z begunci nastajajo problemi predvsem na območjih, ki so mejna, in naši državljani imajo že kup problemov s temi prebežniki, in naša vlada je dolžna zagotoviti tudi našim državljanom varnost, ki jim jo mora zagotoviti. Tako predlagam še enkrat, da vlada resno vzame vsebino tega dodatnega sklepa in dela predvsem na tem. Sicer pa mislim, da je ta zakon treba podpreti in ga sprejeti, vendar je bistvo v tistem dodatnem sklepu. Hvala lepa.
Želi še katera poslanska skupina? Gospod Levič, Stranka mladih.
Hvala za besedo. Mnenje Stranke mladih Slovenije. V nacionalnem interesu je, da se problematika ilegalnih prehodov meje in prosilcev za azil reši. Vendar dvomimo, da bo predlagani zakon, tak kot je, brez izvedbenih predpisov, kaj dosti pripomogel k reševanju te problematike. Pripombe strokovnih institucij na odboru so več kot le utemeljene. Posledica zakona brez ureditve na drugih področjih lahko to problematiko, ki jo označujemo kot akutno, spravijo, po domače povedano, v komo. Zakon bomo vseeno podprli, v upanju, da se ta problematika čim prej reši, od predlagatelja pa zahtevamo, da upošteva dane pripombe strokovnih institucij. Hvala.
Hvala lepa. Želi še katera poslanska skupina besedo? Gospod Barovič, Slovenska nacionalna stranka.
Hvala za besedo. Bom kratek. Slovenska nacionalna stranka ocenjuje, da je predlog oziroma zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o azilu treba sprejeti. Podpiramo vsekakor vse, kar je bilo povedano na odboru za notranjo politiko, predlagamo pa, da če se le da, določimo rok, kdaj naj se ta zakon v celoti pripravi, tako kot so kolegi zahtevali; če pa že ni mogoče določiti roka, pa vsaj sprejmemo dodaten sklep ali pa sklep, da se to naredi, čim prej je mogoče. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še katera poslanska skupina besedo? Gospa Potrata, združena lista.
Rada bi povedala, da poslanska skupina združene liste podpira predlagane spremembe, predvsem zaradi tega, ker vemo, da je nastalo problematiko treba na nek način rešiti, predvsem tudi zaradi položaja, v kakršnem se znajdejo tisti, ki so se zaradi nemogočih razmer odločili za prebeg. In čeprav to predstavlja velik problem za našo državo, tako v materialnem kot v pravnem in prostorskem pogledu, pa vseeno mislimo, da s to spremembo vsaj delno razrešujemo nastalo situacijo, še bolj pa smo zainteresirani za celovitejši in tehtnejši, podrobnejši pregled celotnega zakona in spremembe, ki bi bile v zvezi s tem nujno potrebne.
Hvala lepa. Želi še katera poslanska skupina besedo? Izvolite, gospod Battelli.
Hvala lepa. Tudi sam se bom pridružil mnenjem ostalih poslanskih skupin. Ta zakon bom seveda podprl, vendar želim podčrtati, kako čudno je dejstvo, da je bilo dodeljenih do sedaj samo 16 azilov. Jaz močno dvomim, da je bilo samo 16 ljudi, ki je prihajalo, recimo, v Slovenijo iskati azil, iz krajev, kjer se dogajajo strahovite kršitve človekovih pravic itn. Tako da bo treba imeti v vidu pri celovitem razreševanju teh problemov tudi dimenzijo, ki upošteva pomoč ljudem, ki jo dejansko rabijo, in ne samo izganjanje tistih, ki zlorabljajo te možnosti. Hvala.
Hvala lepa. Še kakšna poslanska skupina? Videti ni. Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker se ni noben pisno prijavil, omejujem razpravo na pet minut. Želi kdo razpravljati? Gospod Šuklje.
Gospod predsedujoči, gospod minister, gospe in gospodje, poslanci, poslanke. Gre za dva vidika problemov. Mi smo se začeli srečevati s problemom azila ob tako imenovani zaostritvi razmer v Zvezni republiki Jugoslaviji. V tistem trenutku smo pravzaprav se zavedali in ta državni zbor je tudi odločil, da Slovenija lahko aktivira zakon o začasnem azilu za 1600 posameznikov in za člane njihovih družin. V naslednjem hipu, približno tako, kot smo napovedali, smo se srečali z drugim delom tega problema, s tako imenovanimi ekonomskimi azilanti. Po ocenah strokovnjakov na notranjem ministrstvu oziroma strokovnjakov, ki se s tem ukvarjajo, je v tem trenutku nekje v naši bližini ali pa v naši okolici med 200 in 300 tisoč ljudi, ki želijo ilegalno preiti meje, in seveda tudi zaprositi za azil. Mislim, da je pomembno, da danes sprejmemo ta del popravka ali pa ta del dopolnitve zakona k azilu. Pomembno s tem, da se zavežemo, da bomo celovit nov zakon o azilu sprejeli v najkrajšem času. Zaradi tega, ker mislim, da znotraj tega trenda, ki ga lahko spremljamo, se pojavlja možnost ali pa se nakazuje možnost, da bo Slovenija v najkrajšem času postala ciljna država za množico teh ljudi, ki iščejo boljše, varnejše življenje v Evropi. Mi odgovorov na ta vprašanja, kaj se bo zgodilo v tistem hipu, ko bo Slovenija postala ciljna država, nimamo. To niso samo odgovori ministrstva za notranje zadeve, to so odgovori pravzaprav celovite politike. Na drugi strani moramo biti zelo natančni in zelo dosledni na področju vizne politike. Področje - to je verjetno del evropske politike, ki je najmanj viden, je pa najmanj pomemben, ampak pa najbolj natančno in dosledno spremljan. Tisto, kar smo do sedaj govorili, bi dopolnil samo z dvema predlogoma. Prvi predlog, gospe in gospodje poslanci, za katerega bi želel vašo podporo,je ta: mi moramo poboljšati materialne možnosti za delovanje policije in policistov. O tem so že govorili nekateri moji predgovorniki. To je tisto, kar lahko v tem trenutku povežemo tudi s pripravami na uvedbo schengenske meje. Mi moramo nadzirati mejo. Suverena država je tista, ki nadzoruje izhode in vhode na svoj teritorij oziroma v svojo državo. Predlagam, to se pravi, da podpremo prvi sklep, ki je že bil predlagan, da naložimo vladi, da zagotovi boljše materialne pogoje za delo policistov in policije. In drugo pri tem, kar se mi zdi tudi pomembno. V zadnjem pol leta se je povečala obremenitev ljudi, ki delajo v resorju policije. Po mojih podatkih, ki jih imam izpred nekaj mesecev in ki jih lahko sedaj, bom rekel, nekako multipliciram, je v tem trenutkuv Sloveniji neplačanih približno 40 tisoč nadur slovenskih policistom in policistkam. Jaz mislim, da je potrebno zaradi povečanega obsega dela, ki je vezan predvsem na problematiko ilegalnih migracij, da je potrebno v tem letu tudi to zagotoviti. Skratka,jaz predlagam dva sklepa. Prvi sklep - dodatni sklep, da se povečajo že v letošnjem letu sredstva za materialno opremljenost policije in policistov in drugič, da vlada naredi vse, da bi lahko še v letošnjem letu izplačala manjko nadur. Za ta znesek v sredstvih ministrstva za notranje zadeve ni prostora, da izplača manjko oziroma neplačane nadure oziroma povečan obseg dela policistom in policistkam. Hvala lepa za pozornost.
Gospod Šuklje, prosim da dodatne sklepe vložite pisno. Moment prosim. Po štetju glasov, kot sem ga zdaj opravil, ugotavljam, da nismo več sklepčni. Zaradi tega prekinjam današnjo sejo. Nadaljujemo jutri ob 10.00 uri.