Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 3. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne more udeležiti gospod Jakob Presečnik. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SLOVENSKI IZVOZNI IN RAZVOJNI BANKI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima mag. Mitja Gaspari, minister za razvoj in evropske zadeve. Minister, prosim, da obrazložite zakon izza govornice.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Pred vami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Slovenski izvozni in razvojni banki, katerega obravnavo Vlada želi po nujnem postopku, iz razlogov, ki so nujne gospodarske narave, glede na to, da so vplivi gospodarske krize na dogajanja tudi v slovenskem gospodarstvu takšni, da so dodatni in okrepljeni ukrepi na področju delovanja gospodarstva nujni. Nekaj razlogov je vodilo Vlado v spremembo in dopolnitev tega zakona. Prvi je ta, da se njena vloga finančno okrepi, glede na to, kaj je bilo v originalnem tekstu zakona zapisano kot razvojne in ekonomske naloge, ki naj bi bile komplementarne s tistim, s čimer se ukvarjajo tudi sicer poslovne in finančne institucije. Torej, že vlada v prejšnji sestavi se je odločila, da bo iz prejšnje agencije, ki je bila urejena z drugim zakonom, to institucijo preoblikovala v razvojno-izvozno banko po vzoru držav članic Evropske unije, ki praviloma imajo take institucije, ki dopolnjujejo delovanje tržnih institucij na finančnem trgu. Predvsem iz tega razloga, ker te institucije, mislim predvsem tržne, ne opravljajo vseh tistih nalog na trgu, ki bi bile za razvoj gospodarstva potrebne, in je torej delovanje take razvojne institucije komplementarno, ne pa substitutivno na trgu, in dopolnjuje dejavnost komercialnih bank v segmentih, ki jih te dobro ne pokrijejo. Iz prakse delovanja te institucije, ki je bila ustanovljena v lanskem letu poleti po širši javni razpravi in predlogih, se je ugotovilo, da je nekaj pomanjkljivosti, ki jih je treba dodatno še odpraviti, da bi ta institucija lahko delovala v skladu s svojim mandatom, poleg tega pa da bi bila tudi sinergija med različnimi institucijami, ki v Sloveniji pokrivajo razvojna vprašanja, poleg izvozno-razvojne banke še Slovenski podjetniški sklad, Sklad za regionalni razvoj, Ekološki sklad Republike Slovenije in tudi Stanovanjski sklad Republike Slovenije. Torej, sinergije, ki bi iz tega nastale, bi pomenile boljšo kvaliteto delovanja tudi gospodarstva. Drugič, razširil se je mandat banki, da se lahko ukvarja tudi s posli, ki so povezana s koriščenjem evropskih sredstev, in sicer na način, ki do sedaj v praksi ni bil uveljavljen, to pa je na povratni način, to se pravi uporaba sredstev povratno. To je s kreditnimi in podobnimi aranžmaji, ki omogočajo izkoriščanje enega evra večkrat, kar seveda omogoča koriščenje evropskih sredstev tudi po koncu finančne perspektive leta 2013. Če bi se ustavili samo na uporabi subvencij in pa transferov, ki so zdaj glavni instrumenti uporabe evropskih sredstev, potem je ta uporaba enkratna in se je ne more več v nadaljevanju še ponoviti. Zaradi tega je bil razširjen člen zakona, ki govori o tej temi. Da bi banka lahko zadovoljila varno delovanje v večjem obsegu, je nujno povečati njen obseg kapitala, zato je Vlada predlagala v zakonu in zagotovila v rebalansu državnega proračuna ustrezen znesek dokapitalizacije Slovenske izvozne in razvojne banke od 140 milijonov na 300 milijonov evrov oziroma za 160 milijonov evrov. Bom povedal potem še nekaj številk, v kakšnem obsegu ta institucija ta trenutek deluje. Tretja pomembnejša sprememba v zakonu je tista, ki govori o jamstvu države za to institucijo. Člen je bil dopolnjen zaradi tega, ker se je v praksi izkazalo, da mednarodne institucije, s katerimi ta banka praviloma sodeluje, to so Evropska investicijska banka in nekatere druge, ne razumejo tega člena o jamstvu države kot brezpogojnega, kot velja v načelu za vse te inštitucije, ki delujejo pod takimi pogoji kot Slovenska razvojna in izvozna banka in zaradi tega so bile težave pri dogovarjanju o dodatnih kreditnih aranžmajih med to banko in pa med temi mednarodnimi institucijami. S spremembo tega člena, ki ne povečuje obveznosti države, jo pa bolj jasno in enoznačno definira, je bilo ugotovljeno tudi s strani teh institucij, da zdaj ne obstajajo več te pripombe, ki bi sicer lahko ovirale delovanje Slovenske razvojne in izvozne banke. Poleg tega je v tem zakonu tudi dopolnjena točka o delovanju in o pooblastilih oziroma upravljanju te banke. Gre za enostavno prilagoditev sistema vodenja banke principom, ki veljajo v zakonu o bančništvu, po katerem tudi ta institucija deluje in ki je pod kontrolo Banke Slovenije; to je, da se v nadzorni svet te institucije imenujejo ljudje oziroma kandidati iz strokovne javnosti, ki se spoznajo na delovanje te institucije v njenem poslovnem delovanju. To je predvsem, kar se tiče kreditne aktivnosti, kar se tiče prevzemanja tveganj, kar se tiče delovanja na področju revidiranja in računovodenja. Zaradi tega je spremenjen ta člen in v končni sestavi nadzornega sveta odloči po predlogu zakona Vlada Republike Slovenije, pri čemer strokovna javnost vsebuje tudi predstavnike tistih institucij, ki imajo z razvojnega stališča in delovanja te banke tudi legitimen interes, to so stanovske asociacije, kot so gospodarska in pa obrtna zbornica. Povedal bi še nekaj dejstev, ki v tem trenutku izboljšujejo status te banke. Ta banka je pred nekaj dnevi dobila ustrezen reiting mednarodnih reiting institucij, in sicer reiting, ki je enak reitingu države Republike Slovenije, dvojni A - stabilno, kar zmanjšuje njene stroške pri pridobivanju dodatnih virov financiranja. Poleg tega je pa v kontaktih z Evropsko investicijsko banko ugotovljeno, da bodo aranžmaji, ki bodo letos sklenjeni med to banko in pa Slovensko izvozno in razvojno banko, aranžirani po tako imenovanem riziku suverena, torej riziku, ki je enak riziku države in s tem se tudi zmanjšujejo stroški institucije pri njenem zadolževanju. Zato predlagamo, da Državni zbor v svoji razpravi podpre spremembo in dopolnitev zakona o Slovenski razvojni banki, kot so bili predlagani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku mag. Antonu Ropu za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Dobro jutro, lepo pozdravljeni! Spoštovane poslanke, poslanci! Odbor za finance in monetarno politiko je 18. 2. 2009 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Slovenski izvozni in razvojni banki, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Odbor je po predhodni uskladitvi s predlagateljem zakona obravnaval in sprejel pet redakcijskih amandmajev iz vrst kvalificiranih predlagateljev, amandma k 6. členu zakonskega predloga je vložila SDS, Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Predlagatelj zakona je poudaril, da so potrebne določene dopolnitve in spremembe obstoječega zakona, ki bodo omogočile, da bo tudi v spremenjenih okoliščinah, zlasti zaradi nedelovanja kreditnega trga, lahko država z institucijami in instrumenti primerneje obvladovala posledice finančne in gospodarske krize. Poudarjeno je bilo, da SID banka potrebuje kapital, dodaten kapital za nujne dodatne naloge in obveznosti, ki ob sprejemu osnovnega zakona niti niso mogle biti predvidene. Zato Vlada predlaga, da se SID banka dokapitalizira do višine 300 milijonov evrov v letu 2009, kar naj bi bilo upoštevano že v predlogu rebalansa državnega proračuna, ki ga bomo obravnavali v naslednjih dneh. Spremembe zakona so namenjene tudi bolj jasnemu definiranju nalog, ki jih ima ta institucija po tem zakonu. Tako se na primer razpoložljiva evropska sredstva uporabljajo preko tako imenovanega finančnega inženiringa, ki ga omogoča in že od samega začetka spodbuja Evropska komisija. To pomeni, da se poleg klasičnih instrumentov spodbujanja razvojnih programov in projektov, kot so subvencije in transferji, lahko uporabljajo tudi kreditni finančni instrumenti SID banke, in sicer na podoben način, kot to velja za razvojne banke v drugih državah EU. Med predlaganimi spremembami je bila posebej omenjena in obravnavana sprememba 18. člena zakona, ki na novo definira organ upravljanja banke, kar sicer ustrezna utečenemu načinu delovanja ostalih finančnih institucij s svojimi predstavniki, ki so praviloma specialisti za nadzor delovanja finančnih institucij. Seveda pa to običajno niso ministri, saj so tovrstne funkcije namenjene zlasti izvajanju programskih in ekonomsko-političnih odločitev in ne upravljanju nadzornega sveta z direktnimi poslovnimi odločitvami v pravnem subjektu. Gre torej za specializirano, strogo profesionalno institucijo, tako glede članstva uprave kot tudi nadzornega sveta, kjer so zahtevani višji standardi in zaostrena pravila. V razpravi je predstavnik predlagateljev amandmaja Poslanske skupine SDS k 6. členu, ki posega v 18. člen osnovnega zakona, izrazil nekatere pomisleke in predstavil stališča in pripombe. Zlasti pa, da v organih upravljanja SID banke, tako kot je predlagano, ni predstavnikov nekaterih ministrstev, ki bi po naravi svojega delovanja tja vsekakor spadali. V nadaljevanju razprave je bilo posebej poudarjeno, da gre za obravnavo in sprejem enega izmed najpomembnejših instrumentov oziroma ukrepov aktualne vladne politike. Zakon, tako kot je predlagan, namreč omogoča neposreden poseg in vpliv na aktualna gospodarska gibanja. Glede na obseg finančnih sredstev in vrsto različnih možnih finančnih ukrepov omogoča dejanski vpliv na gospodarska gibanja, spodbujanje proizvodnje, investicij in posledično tudi na oživljanje gospodarske rasti. V trenutni krizni gospodarski situaciji, tako v Sloveniji kot v Evropi, je treba iskati čim več rešitev, ki lahko omogočijo izhod iz zapletene gospodarske situacije. Spoštovane poslanke, poslanci! Zakon, ki je pred nami, je takšen poskus, je takšna možnost, je takšna priložnost, ki jo bo danes Državni zbor dal slovenski vladi in upravi SID banke. Vendar brez njihove učinkovite in uspešne uporabe zakona in sredstev, ki jim bodo na voljo, ni pričakovati večjih učinkov. Prepričan sem, da se predlagatelji tega zavedajo. V zaključkih razprave je sicer večina razpravljavcev na koncu predlog sprememb zakona podprla. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so navedeni amandmaji vključeni. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima mag. Radovan Žerjav v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hval lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Slovenska izvozna in razvojna banka je bila ustanovljena s sprejetjem zakona maja lanskega leta, začetek veljave zakona pa je sovpadal s poglabljanjem finančne krize in njenih posledic. Tako verjamemo, da so bile na denarnih in kapitalskih trgih že prisotne posamične ovire za celovito izvajanje zakona. Oteženo pridobivanje virov za izvajanje spodbujevalnih dejavnosti in stanje v bančnem sektorju ustvarja pri kreditojemalcih v tujini dodatne zahteve, ki jih mora izpolnjevati tudi SID banka. Zato podpiramo spremembe in dopolnitve zakona, ki SID banki zagotavljajo ustrezni lastni kapital, potreben za opravljanje njenih dejavnosti in odpravlja dvome glede obsega in vsebine odgovornosti države za obveznosti te banke. Ob sprejemanju tega zakona lahko ugotovimo, da SID postaja eden najpomembnejših inštrumentov oziroma vzvodov v tem trenutku, s katerimi se aktualna vlada lahko bori zoper posledice negativnih globalnih gospodarskih gibanj v Republiki Sloveniji. Vladi omogoča posege na področju ukrepov za spodbujanje gospodarske rasti, oživljanje gospodarstva, sanacije bančnega sistema in tako dalje. Ob tem dejstvu želim opozoriti tudi na izredno odgovornost, ki jo posledično aktualna Vlada Republike Slovenije s takšnimi rešitvami prevzema v svoje roke. Ob dejstvu, da država neomejeno odgovarja za obveznosti SID banke, se vzvodi, o katerih sem govoril, kar hitro lahko sprevržejo v poskus postavitve nekih paradržavnih finančnih instrumentov, namenjenih za zaslužne ljudi, pripadne neki določeni politični opciji. Bistveno vprašanje je, komu in pod kakšnimi pogoji bodo sredstva razdeljena. Pri tem se nam ne zdi bistveno vprašanje, kateri minister predlaga več članov nadzornega sveta, ampak korekten in neodvisen nadzor in poslovanje banke. V dobro slovenskih državljanov in državljank pa upamo in pričakujemo, da bo banka resnično neodvisno in popolnoma objektivno izvajala naloge, ki so ji zaupane, in da prej omenjeni strahovi ne bodo meso postali. Skušnjava je velika. V Slovenski ljudski stranki bomo korektno delovanje SID banke pozornost spremljali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Borut Sajovic v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Pozdrav tudi ministru, kolegice in kolegi in spoštovana publika! Stališče naše poslanske skupine je, če smo lansko leto s sprejetim zakonom o SID banki postali ključna institucija Slovenskega razvojnega financiranja kot specializirana spodbujevalna, razvojno-finančna institucija. Zdaj delamo korak naprej, kajti s tem predlogom zakona ter nekaterimi drugimi ukrepi Vlade je SID banka ta trenutek postala eden najpomembnejših instrumentov Vlade za soočanje s posledicami svetovne finančne in gospodarske krize ter hkrati predstavlja enega izmed pomembnih ukrepov iz drugega svežnja tako imenovanih protikriznih ukrepov. Uveljavitev rešitev iz predloga zakona bo po mnenju Liberalne demokracije Slovenije omogočila učinkovitejše posege države na predvsem dveh ključnih področjih, in sicer na eni strani oživljanje industrijske proizvodnje in spodbujanje gospodarske rasti ter na drugi strani s posegi na področju normaliziranja bančnega oziroma finančnega sistema. Ob tej ugotovitvi se v naši poslanski skupini strinjamo tudi s tistimi, ki opozarjajo, da bi bilo nemara še bolje, če bi Vlada namesto večje število razpršenih ukrepov več sredstev namenila SID banki in s tem več ukrepov izvedla ravno preko te institucije. Od načelnih rešitev izpostavljamo tudi prizadevanje Vlade za preusmeritev od tradicionalnih, izključno nepovratnih modelov financiranja k vračljivim instrumentom ter tako izboljšati dostop do financiranja predvsem malim in srednje velikim podjetjem, kar je v tem trenutku zagotovo izrednega pomena. Mnenja pa smo namreč, da morajo biti podjetja kljub izredno neugodnim razmeram ali predvsem zaradi teh neugodnih razmer še bolj aktivna, inovativna pri iskanju rešitev za svoje težave. Zgolj ali predvsem ukrepi nepovratnega financiranja seveda s seboj prinašajo tveganja prevelikega pasiviziranja prevelikega števila podjetji, kar si ta trenutek v Sloveniji težko privoščimo. Uveljavitev zakona nadalje omogoča pridobiti ustrezno višje bonitetne ocene, s katerimi bo lahko na domačem in tujem trgu tekmovala za pridobitev še kako pomembnih dolgoročnih sredstev, skratka po domače rečeno - bistveno se bo povečal manevrski prostor za druge posle. Ob tem pa seveda pričakujemo, da bo banka delovala odlično, odločno, da bo takšno tudi delo vodstva in celotne strukture, kajti razmere na svetovnih in finančnih trgih so takšne, da zagotovo to zahtevajo. Predvsem zato, ker se ponekod razmere slabšajo in se najemanje posojil na nekaterih naših stalnih partnerskih trgih, kot je denimo Nemčija, tudi zapirajo in omejujejo. Dokapitalizacija in s tem višji osnovni kapital bo zagotovo omogočal posojanje višjih zneskov podjetjem, kar bo pomenilo večjo in boljšo pomoč izvoznikom srednje in malim podjetjem. Gre za občutno okrepitev te institucije ter njeno večjo vpetost v gospodarstvo in celoten finančni sistem. Predlog tudi jasneje opredeljuje določbe glede jamčenja za obveznosti SID banke, to se nam zdi pomembno, potrebno in dobro. Kajti, država bo po novem nepreklicno in neomejeno odgovarjala za obveznosti SID banke iz sklenjenih poslov. Spremembe bodo tudi v nadzornem svetu banke, vendar se nam ta zadeva ne zdi najpomembnejša in ključna. Bistveno je, da bodo tam bolj kot politiki strokovnjaki, in to je pomembno. Zato se nam zdi ta polemika glede predlagateljstva, kandidatov za člane nadzornega sveta s strani posameznih ministrstev manj pomembna. In dilema, ki se vsiljuje tudi s strani predlagateljev amandmajev, je bolj prestižna, vsiljena, ne pa vsebinsko pomembna. Zato v LDS ta trenutek sprejemamo pojasnila obeh pristojnih ministrstev in verjamemo, da bo pristojni Kadrovsko-akreditacijski svet tudi v tem primeru, tako kot že v nekaterih doslej, korektno opravil svoje delo. Zato v Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije predloženega amandmaja k 6. členu dopolnjenega predloga zakona ne bomo podprli. Se nam pa zdi pomembno na koncu še povedati, da uveljavitev obravnavanega zakona pomeni tudi uveljavitev enega izmed najboljših protikriznih ukrepov, ki so nam ta trenutek na voljo, in zato predlog podpiramo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Renata Brunskole v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Lepo pozdravljeni, gospod predsednik, gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi! Predstavljam stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Državna SID banka postaja v času finančne krize pomembna institucija pri financiranju malih in srednje velikih podjetij, ker je že ponudila dodatnih 100 milijonov evrov finančnih sredstev za financiranje le-teh. Prav tako pa je SID banka ponudila še 100 milijonov evrov za srednje velika in velika podjetja. S tem državna banka skuša slovenskim podjetjem olajšati dostop do finančnih virov in jim tako pomagati prebroditi trenutno finančno krizo. Zaradi tega bo SID banka kot razvojno-spodbujevalna banka z ukrepi prispevala k blažitvi negativnih vplivov neugodnih finančnih razmer na poslovanje slovenskih podjetij ter spodbujala rast in nadaljnji razvoj slovenskega gospodarstva. Pri vzpostavljanju nadaljnjih ukrepov za ublažitev finančne in gospodarske krize bo SID banka v sodelovanju z Vlado in drugimi subjekti poskušala čim prej pripraviti nadaljnje finančne produkte in spodbude. Zakon o SID banki je bil sprejet v lanskem letu. Ta je določil nove funkcije Slovenski izvozni in razvojni banki. Vendar se je izkazalo, da so potrebne določene dopolnitve in spremembe, ki bi omogočale v spremenjenih okoliščinah na gospodarskem in finančnem področju, da lahko država z institucijami in instrumenti, ki so ji na razpolago, bolj primerno reagira na posledice finančne in gospodarske krize, predvsem pa zaradi nedelovanja kreditnega trga, tako v Evropi kot v Sloveniji. Najpomembnejša sprememba v tem zakonu je, da bi z omenjenim kapitalom, s katerim razpolaga ta banka, v tem trenutku težko izpolnjevala tiste funkcije in naloge, ki so ji v zakonu zapisane. Zaradi tega je predlagano, da se institucija SID banka dokapitalizira do višine 300 milijonov v letu 2009. Med pomembnejšimi določbami predloga novele zakona je tudi prepoved uporabe bilančnega dobička SID banke za izplačilo dividend edinemu lastniku, to je državi. S tem se država odpoveduje izplačilu dividend, da bi banka lahko povečevala rezerve in s tem zmanjšala obremenitve s strani države. Naslednja pomembnejša dopolnitev oziroma sprememba so tudi bolj jasno definirane naloge, ki jih ima SID banka po tem zakonu. To so naloge, ki so definirane v 3. členu predloga sprememb in dopolnitev zakona. Tu se jasno definirajo tudi tiste oblike delovanja banke, ki omogočajo, da se evropska sredstva, ki so na določen način na razpolago tudi tej banki, lahko uporabljajo preko tako imenovanega finančnega inženiringa, ki ga Evropska komisija omogoča in spodbuja, še posebej ga pa spodbuja od začetka finančne krize. Zaradi tega je pomembno, da se lahko poleg klasičnih instrumentov spodbujanja razvojnih programov in projektov, to se pravi subvencije, transferi in podobne stvari, uporabljajo tudi kreditni finančni instrumenti, ki jih lahko izvaja ta banka, ki je razvojna banka, na način, kot so razvojne banke tudi v drugih državah Evropske unije. V zakonu so tudi zaostrena pravila zahteve za članstvo v upravi te banke. Ker gre v tem primeru za specializirano visoko profesionalno institucijo, se zahtevajo višji standardi za člane uprave, ki jih izbira na podlagi, kot je zapisano v zakonu javnega razpisa, nadzorni svet SID banke. Zaradi tega je predlagano, da se pet od sedmih članov nadzornega sveta izbere kot predstavnike strokovne javnosti v nadzornem svetu banke. Na ta način in s tem je odpravljen politični vpliv na delovanje banke. Zaradi vsega navedenega bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla predlog sprememb zakona o SID banki. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Vizjak v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovani predsednik, spoštovani minister, kolegice in kolegi. V Slovenski demokratski stranki podpiramo tisto sporočilo in tiste rešitve zakona, s katerim se širijo naloge in tudi sredstva kot intervencije, kot dopolnilo komercialnim institucijam pri pomoči in podpori malim, srednje velikim podjetjem oziroma gospodarstvu nasploh. Pomembno se mi zdi tukaj poudariti, da gre oziroma da bi moralo iti za dodatek oziroma za zapolnjevanje nekih tržnih vrzeli tam, kjer kreditne komercialne institucije ne delujejo v zadostni meri. Ta tržna vrzel je v obdobju krize vse večja oziroma je ogromna in to je ključen problem tudi te institucije, kajti sedaj, kot sem slišal tudi od predgovornikov se ogromno pozornosti namenja prav tej instituciji, da bo oddelala tisto, česar druge institucije, ki bi to morale po naravi dela oddelati, ne bodo. Tukaj mislim zlasti na komercialne banke in tukaj vidim prvo težavo. Če komercialne banke, ki so v dobršni meri tudi v večinski državni lasti, ne bodo začele, smele kreditirati gospodarstva, žal tudi ta ukrep ne bo - sploh pa ne s temi sredstvi, o katerih govorimo - mogel zapolniti te vrzeli. Lahko pa je koristen dodatek, zato v tem smislu podpiramo osnovno intenco tega zakona. Druga stvar, ki jo velja izpostaviti, da gre zopet za nov instrument, novo institucijo, ki bo z novimi nalogami dodatno ustvarjala neko zmedo in nepreglednost na trgu teh instrumentov. Namreč, država ima kar celo kopico nekih podpornih institucij, agencij, ki sedaj tako ali drugače delujejo. Če bo ambicija te institucije tudi v neki povezovalni komplementarni vlogi, potem lahko tudi tukaj dosežemo nek korak naprej. Ključen problem pa je to, da je ta institucija na nek način pobegnila nadzoru, še posebej parlamentarnemu nadzoru, kajti gre za banko in zavarovalnico in je podvržena nadzoru nekih regulatorjev in tukaj je, se mi zdi, ubežala nadzoru javnih financ, ki jih vrši tudi ta parlament. To se mi zdi nekoliko problematično. Namreč, poudarjamo, da gre za pomemben instrument države oziroma vlade pri reševanju krize, zato namenja država denar. Hkrati gre za zapolnjevanje tržnih vrzeli, kjer so tveganja večja kot sicer, kajti, če ne bi bilo tržne vrzeli, bi to delale komercialne banke in ker komercialne banke tega ne delajo, gre za večja tveganja. Hkrati je pa nadzor pravzaprav malo odtujen od vzvodov oblasti oziroma vzvodov države in to je problem. Poglejte, komisija za nadzor javnih financ tega parlamenta, kakor tui sicer parlament, se ukvarja s številnimi tako proračunskimi kot tudi neproračunskimi institucijami javnega sektorja, pri čemer se pa s to konkretno institucijo - tudi po izjavah ministra, ko sem mu v ponedeljek zastavil poslansko vprašanje - ne bo ukvarjala. To se mi zdi, da je ena ključnih pomanjkljivosti te konkretne rešitve. Drugo, kar se mi zdi poudariti, in to bomo tudi v okviru amandmaja, ki ga je poslanska skupina vložila, še dodatno obrazložili, se mi zdi, da bi zahteval nadzorni svet te banke bolj pisano sestavo, še posebej v povezavi z gospodarskimi subjekti. Tudi nekaj omejitev pri dodeljevanju ali pa, bi rekel, pri pomoči malim in srednjim velikim podjetjem oziroma nasploh podjetjem, manjka zlasti glede, recimo, omejitve oziroma neke postavitve zgornje vrednosti in tudi drugih okvirjev, ki bi preprečevali, da bi bili deležni teh sredstev zgolj posamezniki, ne pa kar se da širok krog. Torej, v poslanski skupini bomo reagirali glede na sprejetje amandmaja, sicer pa osnovno intenco zakona podpiramo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik, in lep pozdrav! Včasih se zdi, da so kakšne težave, najsibodo to gospodarske, finančne, najsibodo to recesivni trendi, tudi dobre za kaj; vsaj za to, da temeljiteje kaj premislimo, da iščemo celo serijo morebitnih ukrepov, ki lahko pomagajo, tudi če vsi niso najbolj posrečeno izbrani, in da kaj opustimo. V naši poslanski skupini zlasti mislimo, da je dobro, da nas je ta sedanja kriza potrdila v razmišljanjih, ki so šla v smer, da je treba opustiti nekatere ponujene neoliberalne dogme, skorajda aksiome ali pa vsaj podmene, bi lahko rekli, in da so tudi protagonisti teh neoliberalnih postulatov nekoliko omilili, bi rekel, svojo agresivnost in bolj pripravljeni so, tako se nam zdi, razmišljati skupaj z drugimi. Zato smo nekoliko pomirjeni in lahko rečemo, da z olajšanjem gledamo na tisto, kar smo počeli v preteklosti, ko nismo sledili vsem zahtevam po popolni liberalizaciji, privatizaciji bank in po popolnem umiku države iz vseh koncev in krajev. Lahko rečem, da smo zadovoljni, da se je pokazalo, da je kakšen državno koordiniran ukrep lahko tudi v gospodarstvu in financah smotrn. Mi zato ta predlog zakona, ker v tej konotaciji razumemo predlog zakona, podpiramo. Ne podpiramo - bom kasneje razložil, zakaj - predloga amandmaja. Sodimo pa, da je filozofija tega zakona ustrezna; tako v tem smislu, da se, kot je bilo v uvodni dodatni predstavitvi že povedano, odvračamo od zgolj nepovratne pomoči k povratnim ukrepom, k takim torej, ki so reverzibilni, ki terjajo tudi drugačno odgovornost v zvezi s temi ukrepi. Sodimo, da ta predlog zakona lahko nekaj k temu prispeva. Prepričani smo, da je prava usmeritev usmeritev, ki jo lahko razberemo iz predloga zakona, tudi v tem, da ne gre več, tako kot pri ostalih komercialnih bankah, ki so bile danes že primerjane s to banko, zgolj za profitne motive. Veseli smo, da je v predlogu zakona eksplicitno zapisano, da lastniku oziroma delničarju ne gre za to, da bi s temi sredstvi, s katerimi bo upravljal in z morebitnim dobičkom, na primer, krpal proračunsko luknjo; ampak da gredo ta sredstva za nadaljnji razvoj, za rezerve, torej za varno poslovanje banke, ki prevzema, kot lahko razberemo, popolno subsidiarno odgovornost za obveznosti, ki iz naslova poslovanja nastanejo. Kratkoročno, smo prepričani, bo SID banka - že doslej je pokazal, to je eden izmed boljših ukrepov, tako mi menimo - prispevala kot eden izmed številnih inštrumentov, ki lažjemu razreševanju krize, v kateri smo. Dolgoročno, in to je po moji sodbi bolj bistveno, pa gre za to, da gre za specializirano banko. In če natančneje preberemo, kaj piše v 3. členu, bomo videli, da ni tako ozko omejena na tiste funkcije, na katere so omejene druge komercialne banke, in da spodbuja, da je proaktivna - torej ne zgolj, da sledi tudi strateškim usmeritvam in posamičnim razvojnim politikam naše države na različnih področjih, ne samo na finančnem, kakor bi utegnili razumeti amandma, ki je zgolj quid pro, zgolj zamenjava enega ministra z drugim pri vplivu, kar zadeva predlaganja kandidatov za nadzorni svet. V Poslanski DeSUS sodimo, da je zakon treba podpreti; da je sestava, ker to je ključna polemika, nadzornega sveta ustrezna; da bodo ukrepi in pričakovani rezultati dali to, kar smo pričakovali - cenejši, hitrejši, boljši dostop do virov, boljšo pomoč različnim sektorjem našega družbenega življenja, ne samo gospodarskega - in da zato ni treba podpirati amandmaja, ki je bil ponujen. Podprli bomo zakon, ne pa tudi amandmaja, ki spreminja sestavo nadzornega sveta.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! V Slovenski nacionalni stranki s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Slovenski izvozni in razvojni banki nimamo problemov. Nasprotno, po proučitvi ocenjujemo, da je prav, da je nastalo tako, kot je nastalo. Že septembra 2008, ko je edini delničar SID-a postala Republika Slovenija - nič nimamo proti razlogom, celo podpiramo jih, da gre za zagotovitev ustreznega kapitala SID banke in da gre za čisto odpravo dvomov glede obsega in vsebine odgovornosti države za obveznosti SID banke. Pošteno. In če je država lastnica te banke, je tudi pošteno, da tej banki v tem času drugačnih finančnih tokov omogočimo, da se dokapitalizira. Po domače povedano, da pomagamo z zagotovitvijo več sredstev, torej 300 milijonov evrov namesto predvidenih 140 milijonov evrov. Seveda so finančne posledice, ki bodo izkazane skozi rebalans, ampak tako pač je. Če ima država svojo banko, ki bo dosegla cilje zagotovitve lastnega kapitala, odpravo dvomov, ki bo spodbujala finančne storitve in ki bo izboljšala odpravljanje tveganj, moramo tudi mi tvegati. Še posebej pa smo v Slovenski nacionalni stranki veseli, da se končno enkrat v nekem zakonu kaže zelo jasna slika. In sicer, pri 1. členu, kjer gre za spremembo 4. člena, je jasno napisano, da se izplača dividende Republiki Sloveniji kot edinemu delničarju, kar je pošteno, saj je tudi edini lastnik. Ne vem sicer, zakaj je to treba pisati, ampak vsaj enkrat vemo, da se ne bo zdaj to delilo in basalo v žepe na sto koncev. In še posebej veseli smo, upam, da bo to tudi držalo, ko ugotavljamo, da se država temu dobičku, tem dividendam odpoveduje in da naj bi presežki prihodkov nad odhodki, če bodo nastajali, oblikovali dodatne rezerve za večjo stabilnost in delovanje te institucije, ki bo pomagala gospodarstvu. Ja, kaj lepšega še hočemo. Prepričan sem in upam, da bo temu tako. Zato bomo v Slovenski nacionalni stranki Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Slovenski izvozni in razvojni banki absolutno podprli. Dobro, ko gledamo upravljavsko strukturo v 6. členu, četrtem odstavku, "člane nadzornega sveta SID Banke, imenuje Vlada Republike Slovenije" - po osnutku zakona naj bi bilo pet predstavnikov strokovne javnosti in dva predstavnika države. Jaz bi tukaj kolegicam in kolegom, če smo že enotni ali pa želimo biti enotni pri sprejemu Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Slovenski izvozni in razvojni družbi, pozval, da malce razmislimo. Ne nazadnje, mislim, da amandma kolegov SDS-a ni napačen. Mislim, če je to državna lastnina, če nosi odgovornost država, če je v zakonu zapisana, kakšno obveznost ima, da ni tudi nič slabo, da je v tem nadzornem svetu 9 članov namesto 7 in da so štirje od devetih predstavniki države, kot je predlagano v amandmaju. Tako mislim, da razmislite o: da ali ne - sprejeti amandma. Sprejmite ga zato, ker je vsebinsko, po mnenju Slovenske nacionalne stranke in po mojem mnenju, primeren. Ne pa zaradi tega, ker so pač kolegi na drugi strani in jih zato ne marate. Mislim, da je vsebinsko primeren. Edina napaka, na katero pa vas opozarjamo, je pa ena matematična napaka. Ko ste vložili predlog amandmaja z današnjim dnem, če malo pogledate natančno - dajte ga popraviti! Predlagate, "beseda 7 se nadomesti z 9", potem pa, če beremo, 5 članov kot predstavnike strokovne javnosti, to je 5, enega - jih je šest - kot predstavnika ministrstva itn., enega kot predstavnika ministrstva, pristojnega za regionalni razvoj, enega kot predstavnika ministrstva. Osem jih je v vašem amandmaju navedenih, čeprav predlagate s 7 na 9. Dajte pogledati svoj amandma, pa ga, prosim, popravite v dobro, zato da ga bomo tudi sprejeli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženih amandmajih. Najprej dajem v razpravo 6. člen in amandma Poslanske skupine SLS. Mislim, da bi ta amandma morali že dobiti na klop. Želi kdo razpravljati? Želi. Odpiram prijavo. Besedo ima gospa Renata Brunskole. Prosim.
Lepo pozdravljeni. SID banka je v današnjem času gospodarske in finančne krize še pomembnejša institucija kot v normalnih ali ugodnih gospodarskih razmerah. Pomembno je financiranje, še posebej dodatnih dvakrat po 100 milijonov evrov, ki bodo ponujena tako malim, srednjim in velikim podjetjem. Zelo pomembno je tudi dejstvo, da je to razvojno-spodbujevalna banka, ki bo v še večji meri prispevala k blažitvi negativnih vplivov neugodnih finančnih razmer na poslovanje slovenskih podjetij ter spodbujala rast in nadaljnji razvoj slovenskega gospodarstva. Menim, da je jasno, popolnoma jasno, kakšna je vloga, naloga in pomen te banke. In popolnoma jasno nam je, kakšna je vloga komercialnih bank, ne glede na to, v čigavi lasti so. Zato se jaz v danem trenutku ne čudim in se tudi ne sprašujem, zakaj v času gospodarske in finančne krize dajemo poudarek tej banki. Menim, da bo s tem omogočeno tudi lažje finančno poslovanje celotnega gospodarstva, istočasno tudi finančnega sistema. Torej, tako SID banka kot tudi komercialne banke bodo zagotovile finančni krog, ki ga v danem trenutku nekako ni v takšni meri oziroma se ne vrti dovolj hitro [[...]]
Kolegica, gre za razpravo o amandmaju [[...]]
Hvala.
[[...]]treba je razpravljati o amandmaju, ne na splošno. Besedo ima mag. Andrej Vizjak. Prosim.
Spoštovani predsednik, jaz ne vem ali sem vas narobe razumel, ampak razpravljamo o amandmaju SDS-a ne SLS-a?!
Razpravljamo o prvem amandmaju, to je amandmaju Poslanske skupine SLS.
Jaz ga nimam! Jaz ga ne poznam. Jaz ne vem, če ga ima kdo od vas tu. [[...]] [[Oglašanje v dvorani.]] [[...]]
Ne, prišel je še en amandma Poslanske skupine SLS. Prekinjam razpravo za 5 minut, da boste dobili na klop amandma Poslanske skupine SLS, ki se obravnava prvi, ker se nanaša na prvi odstavek tega 6. člena. Prekinjam za 5 minut. Nadaljujemo ob 10. uri in 50 minut.
Spoštovani! Dajem v razpravo 6. člen in amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke in tudi amandma ter popravek amandmaja Poslanske skupine SDS. Gre za isti člen in povezano bomo o obeh amandmajih in popravku na amandma SDS razpravljali skupaj. Zato še enkrat odpiram prijavo za razpravo. Prosim. Besedo ima mag. Radovan Žerjav. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Sam se bom osredotočil predvsem na amandma Slovenske ljudske stranke, torej pravzaprav na pogoje, da temu tako rečem, ki jih pač mora izpolnjevati tisti, ki bo vodil to banko. Imam občutek, da je s pogojem, ki je naveden v 6. členu - torej, da mora imeti najmanj 15-letne delovne izkušnje, od tega najmanj sedemletne izkušnje pri vodenju ali nadzoru nad vodenjem poslov družbe. Pogoj je zapisan tako, da je to pravzaprav nekomu napisno že na kožo. Prepričan sem, da te najmanj 15-letne delovne izkušnje niso potrebne kot pogoj, da pa je ključen pogoj tisti, ki je v nadaljevanju, torej sedemletne izkušnje pri vodenju ali nadzoru nad vodenjem poslov. In da je ta pogoj popolnoma dovolj, da bomo za vodenje te banke dobili dovolj strokoven in kvaliteten kader. Tiste 15-letne izkušnje pa so po moji oceni popolnoma nepomembne. Ker, če bomo imeli dober kader, ki ima 14-letne delovne izkušnje in sedemletne izkušnje pri vodenju, pa ga ne bomo mogli oziroma smeli imenovati na to delovno mesto, mislim, da je to popolnoma brez zveze in nima nobenega smisla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Vizjak. Prosim.
Hvala lepa. Najprej okoli amandmaja Slovenske ljudske stranke. Mislim, da je ta amandma vreden podpore, namreč ne vidim razloga, da pri tej instituciji uveljavljali tako visok standard, pri čemer pa še pri zaposlovanju na najodgovornejšem mestu tako v gospodarstvu, kot tudi v javni upravi zadostuje nižji standard, ko govorimo o letih delovne dobe. Kvaliteten nadzor nad takšno institucijo gotovo ni povezan z leti delovne dobe, gotovo pa je povezan z drugim pogojem, to se pravi, da je bodisi vodenje bodisi nadzor nad podobno institucijo. Zato se mi zdi, da je ta pogoj povem zadosten in da je pravzaprav prvi pogoj število let delovne dobe prej ovira, da bi tudi mladi kadri, ki nimajo še izpolnjenih 15 let delovne dobe, imajo pa lahko drugi pogoj, da bi bili deležni tudi te funkcije. Zato mislim, da je ta amandma in ta ideja dobra in bi jo veljalo podpreti. Drugo je amandma k istemu členu Slovenske demokratske stranke, ki spreminja strukturo in tudi predlagatelje za člane nadzornega sveta SID banke. Namreč, mnenja smo, da nadzorni svet pri izvajanju svojega poslanstva ima nalogo, da na eni strani nadzoruje zakonitost, učinkovitost poslovanja, hkrati pa ima nadzorni svet tudi neko pristojnost in tudi nalogo vplivati na razvoj produktov in instrumentov te SID banke skozi programe dela, skozi neko oblikovanje politike delovanja SID banke. In če je, seveda, potem delovanje SID banke vezano zgolj na nek ozek krog, recimo temu, finančnih strokovnjakov, ki so eksperti za nadzor nad banko, je lahko ta drugi del, katerega pa si želim kot osnovno poslanstvo SID banke - to se pravi, to kreiranje in tudi izvajanje ukrepov v podporo gospodarstvu - seveda nekoliko zanemarjen. Zato smo predlagali, da bi razširili in nekako bolj pisano sestavili nadzorni svet, tako da bi bili 5 članov nadzornega sveta kot predstavniki strokovne javnosti, pri čemer bi enega izmed teh petih predlagala Obrtno-podjetniška zbornica in enega Gospodarska zbornica. Potem, da bi enega predstavnika imelo ministrstvo pristojno za finance, potem pa po enega še ministrstvo pristojno za razvoj in evropske zadeve, po enega ministrstvo pristojno za regionalni razvoj in enega minister, pristojen za gospodarstvo. Torej, da bi zajeli v tem nadzornem svetu ljudi, katerih ukrepi te banke so pravzaprav v njihovi domeni in vplivajo na učinkovitost izvajanja vladnih in sicer politik. Ne smemo pozabiti, to ni komercialna banka. Ta banka je tista, ki polni oziroma ki zapolnjuje vrzeli, ki jih na trgu ustvarjajo komercialne institucije. Zato ima neko, bi rekel temu, poslanstvo vlade in ima zato ta instrument tudi še kako opravka z vsemi temi resorji, ki sem jih naštel. Ne nazadnje je tudi učinkovitost delovanja SID banke povezana z učinkovitostjo neke vladne politike na tem področju. Res si ne znam predstavljati, kako bomo lahko govorili potem tudi o odgovornosti, če vladni predstavniki, sploh praktično tistih ključnih resorjev, ki imajo zelo veliko opraviti s tem, nimajo niti predstavnika; kot na primer minister za gospodarstvo ali minister za regionalni razvoj, ker se tudi želimo tega iti skozi to banko. Torej, zato menim,da ta predlog strukture nadzornega sveta bolje lahko tudi instrumentalizira vladno politiko na tem področju. Gre za, kot je bilo večkrat povedano, vladni instrument za intervencijo tam, kjer trg ne deluje, in če se bo temu res dajalo vse več pozornosti, ne samo to, da bo tudi povezan s črpanjem evropskih sredstev, je še kako pomembno, da so ti predstavniki tudi v nadzornem svetu; kajti le tako lahko država nekako koordinirano deluje in se ti instrumenti dopolnjujejo z instrumentih ostalih izvajalskih institucij. Zato menimo, in to je tudi obrazložitev tega amandmaja, da je skozi tako strukturo nadzornega sveta, kot jo predlagamo z amandmajem, lažje izvajati vladne politike in hkrati zagotoviti kompetenten in tudi neodvisen nadzor nad to institucijo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marjan Bezjak. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni gospod minister, poslanke in poslanci! Da se prvo dotaknem amandmaja Slovenske ljudske stranke; absolutno ga podpiram, kajti s 15-letnimi delovnimi izkušnjami prehajamo dejansko, ne vem, 20 let nazaj. Mislim, da je 7 let delovne dobe tisti rok, primeren za vse, kajti na koncu koncev moramo dati možnost tudi mladim glavam razmišljati, ne pa samo razmišljanje iz preteklosti vleči v nadaljnjo življenje. Da se dotaknem našega amandmaja, SDS-a, pa je to tako. Zakaj predlagamo širitev na 9 članov? Ravno s tega vidika, da bi tukaj lahko zajeli vse pomembne institucije v nadzorni svet. Pri tem nadzornem svetu je naš predlog absolutno pomembno podpreti - da je dejansko tudi predstavnik Gospodarske zbornice in avtomatično tudi predstavnik Obrtne zbornice Slovenije. Kajti ti dve instituciji se nekako najbolj zavedata ali vesta, kakšna je trenutna situacija gospodarstva v Sloveniji. In potem je pomembnost nadzornega sveta, da dejansko se zna pravilno odločati o sredstvih, komu nameniti itn. Zato je naš predlog pomemben, da ga proučimo, da ga dejansko danes podpremo. Imamo še kar nekaj pomislekov na ta sklep, ki ga bomo na delovnem telesu obravnavali. Tukaj še mislimo tudi tako, da bi bil treba tu dati limit, tako kot ga ima sedaj Slovenski podjetniški sklad - milijon pa pol. Mislim, da bi tukaj bil potreben tudi limit 7 ali pa 10 milijonov, kajti če ne bomo nastavljali limitov, bo pomoči lahko deležno eno veliko podjetje ali dve veliki podjetji - in denarja ne bo več. Potem je pomemben dvoletni moratorij na sredstva, ki jih bo dejansko SID banka namenila, kajti v tem času, ki je sedaj recesija, bi te stvari zelo zelo bile pomembne, ki bi zajemale v tem sklepu SID banke. Zato še enkrat vas prosim in apeliram na vas, tudi na vas, gospod minister, kakor na poslanke in poslance, da sprejmete ta amandma kot dobrohoten, dobronameren, v smislu razvoja slovenskih podjetij, nikakor ga pa ne gledati s strani predlagatelja SDS-a, ampak nekako verjemite, da to želi slovensko gospodarstvo. To, da se potem dopolni ta vloga in vloži ta amandma. Zato prihajamo tudi mi s tem amandmajem danes na plan. Prosim, da še enkrat razmislite in da podprete ta amandma SDS-a, ki smo ga predlagali. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. No, o dveh predlogih amandmajev sedaj govorimo. Eden je ta, ki ga je predlagala poslanska skupina SLS in ki govori o zniževanju kriterijev, ki so potrebni za mesto uprave - ne nadzora, tako kot je bilo prej rečeno. In sam menim, da je pomen in nova vloga te banke takšen, da ni treba prav posebej zniževati kriterijev za imenovanja. Tudi samo znanje ni dovolj, ker potem bi iskali ljudi z najvišjimi akademskimi naslovi za to. Verjetno je potrebno za upravljanje takšne institucije tudi kar nekaj - zlasti zato, ker je struktura tega 3. člena o katerem govorimo, tako zelo pestra, ne gre samo za financiranje ene gospodarske dejavnosti - potrebno veliko izkušenj, tako gospodarskih, tudi drugih, pa tudi kakšna življenjska tukaj ne more biti odveč. Zato sem prepričan, da je denunciranje na imena in na zagotovljen sedež za kogarkoli verjetno odveč. Temu se nikoli ne da izogniti, pa tudi dokazati tega ni mogoče, če bi to bilo mogoče dokazati, potem bi verjetno imeli argumente oziroma dokaze že na mizi. Linearno zniževanje s 15 na 14 in tako naprej pripelje potem do 0 in torej je res tako, da sama številka 15 je arbitrarno izbrana, ocenjena je kot tista, ki bi lahko bila primerna in bo iskala neko politično podporo tukaj v parlamentu. Morebiti je treba, ker je eden izmed govornikov govoril o tem, da gre za upravo, vendarle poudariti ne gre za upravo - pardon, ne gre za nadzor, gre za upravo in sta v različni funkcijah uprava in nadzor, z različnimi vlogami, tudi na različen način imenovana in tudi v vzajemnih odnosih sta v precej drugačnem položaju. In še enkrat poudarjam, torej ne gre za klasično komercialno banko, ampak za banko, ki ima celo vrsto dejavnosti na različnih področjih, kar pa že zadeva drugi amandma, ki govori o tem, da bi se naj zamenjalo - najprej povečalo število nadzornikov in potem zamenjalo vpliv s službe za razvoj na Ministrstvo za finance. Kar zadeva števila: ali sedem, ali devet, ali enajst, je seveda zopet bolj ali manj arbitrarno to odločeno, ampak če bi hoteli s številom slediti temu, kar je zapisano v 3. členu - torej področje dejavnosti - potem manjka tukaj najmanj še minister za šolstvo ali za znanost, ker gre za človeške vire, ali manjka tudi minister za okolje in prostor, ker gre za stanovanjsko politiko, za okoljsko politiko, za komunalno infrastrukturo in tako naprej; potem manjka še kakšen drug minister in potem bomo imeli celo vlado notri. To pa najbrž ne bi imelo nekega posebnega smisla. Tudi to, da se predlaga, da bi bil en predstavnik obvezno, govorimo o obveznem predstavništvu Obrtno-podjetniške zbornice ali Gospodarske zbornice, po mojem ni najboljši predlog, dasiravno bi moral biti hektičen zaradi tega, ker sem predsednik tega odbora, ki to področje zastopa, pa nisem. Zato, ker so še kakšne druge reprezentativne zbornice, ki jih ne predlagamo, da bi bile tukaj, in ker so še kakšne druge dejavnosti, ki jih ta banka pokriva, pa jih tudi nimamo inkorporiranih v ta organ. Bolj pisano druščino, kakor je bilo rečeno, lahko zagotavlja tisti, ki bo predlagal teh pet Vladi, in sicer iz službe za razvoj in evropske zadeve, ker lahko - lahko govorim - tudi predlaga koga iz nabora Gospodarske zbornice ali Obrtno-podjetniške zbornice, da pa ne omejuje, da ne bi še koga drugega predlagali. Torej lahko pokrijemo na ta način spekter tistih, ki naj zastopajo tiste dejavnosti, tiste aktivnosti banke, ki so v 3. členu res zelo pestro zapisane. Torej, v Poslanski skupini DeSUS in sam osebno tudi ne enega in ne drugega amandmaja ne kanimo podpreti.
Hvala lepa. Je še interes za razpravo? Ja, torej prosim za prijavo. Besedo ima gospod Bogdan Barovič. Prosim.
Hvala lepa. Jaz mislim, da je vredno spregovoriti o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Slovenski izvozni in razvojni banki danes, ker čutim, da je nek konsenz na obeh straneh, da ta zakon je sprejemljiv in je potreben v tej državi. Čeprav nas je prisotnih slaba četrtina vseh poslank in poslancev, ampak o tem ne bom presojal. Upam, da so nekateri v pisarnah in poslušajo to vsebino. Če že najdemo, če že iščemo, če že dosegamo nek konsenz, da je SID, Slovenska izvozna in razvojna banka, ki je z zakonom v državni lasti in je država edini lastnik, če ji pomagamo z dokapitalizacijo, kjer smo enotni, zato da bo pomagala razvoju v gospodarstvu, kjer smo veseli, da izplačilo dividend Republiki Sloveniji kot edinemu delničarju pripada, kar je dobro, in da se celo potem temu odreka, da se oblikujejo dodatne rezerve za večjo stabilnost in delovanje. Glejte, mi smo dosegli v bistvu vse. In ne zdi se mi smotrno, da se kopja lomijo okoli amandmajev. Prav je, da spregovorimo. Najprej moje osebno mnenje o amandmaju kolegov iz Slovenske ljudske stranke. Res, da je bilo nekaj resnic, o katerih je moj kolega predhodnik spregovoril. Vendarle, bodimo človeški, bodimo ljudski. Poglejte, član upravnega odbora, kot pravi ta alineja, je najbrž lahko nekdo, ki ima univerzitetno izobrazbo, kar pomeni, če je bil zelo priden, je star 25, 26 let. Če damo k temu še 15 let zahtevanih delovnih izkušenj, pomeni, da je star 40, 41 let. Ob tem, da danes vemo, kako mladi, pa dobri tudi strokovni, izobraženi kadri težko dobijo službo. Tisti, ki je diplomiral s 25-imi leti, je 4 leta iskal službo. Pomeni, da je bil star 29, ko jo je sploh dobil. Če dodamo 15, pomeni to že 45 let starosti. Ne nazadnje lahko izračunamo, da, recimo, osebno sam, pa nisem interesent, ne bi mogel priti med člane upravnega odbora. Konkretno me ni sram povedati, sem predlagatelja vprašal. Da ne bom govoril na pamet; primer dam, predlagatelj SLS, gospod Žerjav, z vsem spoštovanjem, jaz cenim njegovo delo, veste, da ga, ker je tudi dokazal svoje delo, ampak on z vsem svojim znanjem, vedenjem ne bi mogel biti po osnovnem zakonu član upravnega odbora. Poglejmo še nekaj drugih ljudi, mnogo mladih, verjamem, da dobrih ljudi je v Državnem zboru. In če gremo seštevat, od strokovnih sodelavk, sodelavcev, do parlamentarcev, mnogi ne morejo priti v pravni odbor SID-a. Verjamem, da je odgovornost velika, ampak ocenjujem pa, da ima v tem primeru s tem amandmajem Slovenska ljudska stranka prav. Sedem let izkušenj, sedem let prakse pomeni pri nekomu, čeprav doktorju, ki je 28 let star in je še dve leti čakal, da je službo dobil, pomeni, da je že 37 let star. In če je dober in sposoben in izkušen, je vsaj po moji presoji to dovolj. Ker drugače pridemo res v neke absurde. In ne bi rad sedaj, prosim vas, ne politizirati, ne sedaj reči, ja, to je sedaj pisano, sedaj tista stran za te strukture, ta stran očita drugi strukturi, da rine svoje ljudi. Mislim, da to ni trenutek, ker mi ne smemo ta trenutek politizirati. Mi moramo gledati praktično. In dejansko človek z nekim znanjem z nekimi izkušnjami, z neko voljo pri 33, 34 letih, s sedemletnimi izkušnjami na bančnem področju, je zame sposoben človek in ima in bi naj imel pravice biti član upravnega odbora. Takšno je moje osebno mnenje. Jaz bom skušal tudi kolege iz Slovenske nacionalne stranke prepričati, da je ta amandma sprejemljiv. Več o amandmaju SDS bo povedal še kolega Silvan, ki se je lotil tistih, ampak jaz tudi povem, da bom tudi amandma SDS osebno podprl, ker ocenjujem, da ni nič slabega, čeprav je imel tudi Vili Rezman nekaj prav, ampak da ni nič slabega, če je pet predstavnikov strokovne javnosti in štirje predstavniki [[...]]Sedaj, katerih ministrstev, se pa lahko začnemo kregati in ne bomo zgodbe nikoli končali. Ampak vseeno, 9-članski nadzorni svet se mi ne zdi napačen in se mi zdi čisto pošteno in fer, da ima tudi država kot lastnik, ki je odgovorna za SID banko, nekoliko večji vpogled pa mogoče kakšno besedo več na nadzornem svetu, kot bi jo imela s predvidenima dvema predstavnikoma iz zakona. Kolegice in kolegi, podpiram amandma Slovenske ljudske stranke kot član Slovenske nacionalne stranke, podpiram amandma SDS-a in pričakujem konstruktivno debato, da bo ta zakon kar najboljši, ker je eden prvih tistih, ki prinaša neko poštenost, neko iskrenost neko moč države in tudi to voljo te države, da bo ta denar, ki bi ji tudi pripadal, dala še za nadaljnji razvoj. Mislim, da tukaj pa res ne smemo pasti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Silven Majhenič. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Amandma Slovenske ljudske stranke bom podprl, ker menim, da je prav, da imajo mladi možnost, da pridejo tudi na določena odgovorna mesta, ker v veliki meri se jim to drugače ne omogoča. Za izvajanje banke so se pojavile težave, zato je pomembno, da se SID banki omogoči nemoteno funkcioniranje in razpolaganje s sredstvi, ki bodo pomagale gospodarstvu. SID banka postaja eden najpomembnejših segmentov Vlade,da se lahko oživlja finančni sistem industrijske proizvodnje, izboljšanje dostopa malih in srednje velikih podjetij. Služile bi predvsem za izboljšanje v gospodarstvu. Dokapitalizacija 300 milijonov bo omogočila najemanje kreditov, država bo odgovarjala za posle banke ter bo v nadzornem svetu imela popolno kontrolo nad poslovanjem banke. Šlo bo za zapolnjevanje tržne vrzeli, kjer so tveganja večja. Komercialne banke, ki so v večini v državni lasti ne bodo smele [[...]]
Spoštovani kolega Majhenič, razpravljamo o prvem amandmaju SLS in drugem amandmaju Slovenske demokratske stranke. Razprava naj bo fokusirana na ta dva amandmaja. Priložnosti za splošno razpravo v zvezi z vlogo SID banke so že minile. Prosim, da se omejite na razpravo o teh dveh amandmajih.
Rekel bi še to, da bom amandma SDS podprl. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Odpiram prijavo za razpravo. Besedo ima gospa Renata Brunskole. Razprava je o prvem in drugem amandmaju.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni še enkrat. Prej sem hotela dokončati razpravo o tistem, samo glede na vaše mnenje, gospod predsednik, sem se zato sedaj prijavila. Predlagani amandmaji kolegov poslancev oziroma poslanskih skupin menim, da so vredni razmisleka. Vendar na drugi strani pa je tukaj nekaj zadev, pri katerih menim, da gre za v toliki meri poseganje v to, kdo, od kod naj bi bil kateri od predstavnikov predlagan, da sama osebno ocenjujem, da Vlada Republike Slovenije oziroma pristojno ministrstvo bo predlagalo zagotovo predstavnike tudi Gospodarske zbornice Slovenije, zagotovo tudi Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije, saj tisti, ki so poznavalci področja in strokovnjaki, torej na področju razvoja, investicij, so zagotovo člani oziroma sodelujejo z obema zbornicama. Ker pa je tukaj tudi predlog oziroma vezano na najmanj 15-letne delovne izkušnje ali sedemletne delovne izkušnje, naj se oglasim tudi tukaj. Sama osebno imam letos 20 let delovnih izkušenj in moram reči, da ne škodi in da za tako odgovorno delo v [[...]]
Prosim za mir v dvorani, se opravičujem. Prosim za pozornost in mir v dvorani.
Za tako odgovorno nalogo, torej upravljanje oziroma koordinacija in vse, kar gre pri tej nalogi predstavnika, vse te naloge in vse, kar je zaupano, je zagotovo prav, da so delovne izkušnje tako opredeljene. Mislim, da nihče od mladih ne bo zameril, če bo še kakšno let več izkušnje pridobiva na tem področju. Tisti, ki ste na tem področju oziroma na katerem od podobnih področij v življenju že delali ali bili ministri ali karkoli drugega, verjamem, da bi se s tem tudi strinjali ali pa ste dolgoletni poslanci. Tukaj pa tudi v okviru Vlade, kot je bilo povedano, in ministrstev, zagotovo tudi vsa ministrstva, ki so tukaj bila v tem predlogu amandmaja navedena, kdo naj predlaga pet, kdo naj enega in tako dalje, jaz mislim, da tukaj, če gremo za Slovensko izvozno in razvojno banko, mislim, da je pristojna Služba za razvoj in evropske zadeve zagotovo tista, ki ima pomembno vlogo tukaj, skupaj z Ministrstvom za finance in ostalimi. Verjetno pa je tudi tukaj nekaj ne ravno čisto točno navedb, pa mogoče bo kdo drug še o tem razpravljal. Jaz menim, da predlagani amandma vlade je tisti, ki je ustrezen. Zagotovo sem pa prepričana, da predstavnik Gospodarske zbornice Slovenije in Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije ne bo tukaj izvzet, saj se bo zagotovo tudi v tej obliki razmišljalo, da bo nekdo, ki dobro ali celo odlično pozna to področje. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Radovan Žerjav. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bi želel biti natančen, ker se mi je zdelo, da je vmes bil morda malce nenatančno izpostavljen naš amandma. V našem amandmaju ne pomeni, da bodo samo sedemletne delovne izkušnje, ampak pomeni sedemletne izkušnje pri vodenju, tako kot je tudi zapisano. To pomeni, da so delovne izkušnje najbrž kaj več. Ni pa nujno, da so ravno 15-letne, lahko so 14-, 13-, 12-letne. Sicer bi se pa zahvalil kolegu Baroviču za njegovo mnenje o mojem delu. Ne pomeni pa ta amandma definitivno, da jaz kandidiram, glede na to, da je moje ime ob tem mnenju. Daleč od tega. Zdi se mi pomembno, da imamo za tako pomembno funkcijo lahko večji izbor ljudi, med katerimi bomo izbirali; zdaj morda koalicija, drugič pa kdo drug. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marjan Bezjak. Prosim.
Hvala za besedo. Še enkrat bi se dotaknil amandmaja Slovenske ljudske stranke. Zakaj je pomembno 7 let? Veste, sam imam v podjetju strukturo zaposlenih povprečno pod 35 le. In verjemite, da je to prava struktura, ki ima elan, ki ima zagon. Absolutno pa ne izključujem ljudi, ki imajo dolgoletne izkušnje s tem. S 15-letnim rokom ne smemo degradirati mladih, željnih vodenja, ki že vodijo, da bi prišli na to funkcijo. Verjemite, da je to lahko samo velik plus, ne pa minus za vodenje te institucije. Zato se nikakor ne morem strinjati s predhodnimi govorniki, ki zatrjujejo in govorijo, da je 15 let tisto merilo, ki bi bilo primerno za vodenje te institucije. To nikakor ne drži. Verjemite, da potem gledate na te stvari starokopitno, ne greste s svetom naprej, kamor beži celoten svet: v razvoj in tako naprej. Naj se še enkrat dotaknem našega amandmaja, zakaj smo predlagali 9-članski odbor. Ravno s tega vidika, da zajamemo Gospodarsko zbornico in Obrtno zbornico v ta koncept. Predhodna govornica je dejala, "mi tako ali tako mislimo, da bi vključili te ljudi v ta del". Misliti je nič vedeti. Ko se te stvari ne bi zgodile, bi se spet gledali postrani. Zato je pomembno, da to damo kot argument na papir, da bodo te stvari tam zajete, ljudje iz Obrtne zbornice in Gospodarske zbornice. Mislim, da so to pomembni ljudje, zelo strokovni ljudje, uspešni gospodarstveniki in da bi prispevali tej SID banki v nadzornem svetu veliko dobrega. Nikakor pa se ne bati, da bodo ti ljudje manipulirali, da bodo ti ljudje imeli privilegije in tako naprej. Ti ljudje bodo prihajali z idejami, s stvarmi, ki jih dejansko potrebuje gospodarstvo. Nikakor pa ne z idejami, da dajmo ta denar, na primer, eni osebi. Zelo spodbudno je, da smo v letošnjem letu naredili dokapitalizacijo SID banke iz 140 na 300 milijonov evrov. Prav. Samo vprašanje je, to se sprašujejo gospodarstveniki, pa tudi sam, da bo razdeljen v prave roke, med prave gospodarske subjekte, ki imajo vizijo razvoja, ki bi radi investirali, pa v trenutni bančni situaciji ne morejo. Saj trenutno niti banke ne dajo denarja za likvidnost teh podjetij. Še enkrat vas opozarjam in naprošam - razmislite o tem amandmaju, kajti verjemite, da hočem, in vsi skupaj v SDS-u smo dobrodelno naravnani, nikakor ne kontra gospodarskim subjektom. Dobro se zavedamo, da gospodarstvo daje denar. Dobro se zavedamo, da če bomo imeli dobro gospodarstvo, bomo imeli dobro kulturo, bomo imeli dober razvoj. Če pa tega ni, pa žal vse skupaj pelje v pozabo. Zato še enkrat naprošam - razmislite o tem in glasujte za ta amandma. Hvala.
Besedo ima gospa Breda Pečan. Prosim. Tu zdaj ni replik, je pa možnost za nadaljnjo razpravo. Se boste prijavili še enkrat? [[...]] [[Oglašanje iz dvorane.]] [[...]] Izvolite, replika [[..]]
Hvala. Ker sem bila s strani mojega poslanskega kolega omenjena, kot predhodna sogovornica, se moram oglasiti. V okviru Državnega zbora smo ustanovili tudi poslanski podjetniški klub, s kolegom Bezjakom sva skupaj v tem poslanskem podjetniškem klubu, z namenom, da se tudi področje gospodarstva, obrti in podjetništva v večji meri, morebiti vse potrebe, opozorila, na segmentu razvoja, nadaljnjega razvoja obrti in podjetništva, da se v tej smeri tudi v Državnem zboru opozori oziroma izpostavi določena problematika. Zatorej, verjamem, gospod kolega, da tukaj, ko ste izrekli - ni nujno, da ste mene mislili, da misliti je nič vedeti, ko sem rekla, da mislim oziroma verjamem, da bo tudi kakšen predstavnik Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije oziroma Gospodarske zbornice Slovenije tukaj imenovan. Zakaj sem tako rekla? V okviru Vlade imamo Kadrovsko akreditacijski svet, KAS imenovan. Ne vem, koga bodo potem izbrali, če ne ravno predstavnike teh dveh zbornic. Tako menim. Zato tukaj nisem v dilemi, vem pa ne. Verjamem, da lahko imate pomisleke, vendar tudi vi, bi potem midva lahko komentirala - "Misliti je nič vedeti!" Zatorej verjamem, da se skupaj strinjava in da želimo razvoj obrti in podjetništva pa tudi gospodarstva. Pristojen minister brez listnice pa verjamem in vsi ostali ministri in Vlada pa nam bodo tukaj zagotovo prisluhnili. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Breda Pečan, prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik in dober dan vsem prisotnim v dvorani. Dober dan, gospod minister. Rada bi malo pokomentirala amandma kolegov iz Slovenske demokratske stranke, ki ne zaupa ministru za evropske zadeve in razvoj in meni, da ne sme on biti tisti, ki predlaga predstavnike strokovne javnosti. Jaz bi rada opozorila, da v originalnem besedilu tega člena, ki ga je potrdil Odbor za finance in monetarno politiko je zelo jasno napisano, da minister za evropske zadeve in razvoj predlaga na osnovi predlogov iz strokovne javnosti, se pravi, da to niso njegovi predstavniki. Zato bi rada tudi opozorila, da v temu amandmaju je nenavadna dikcija, namreč v drugi alineji amandmaja poudarjam, piše "...enega člana kot predstavnika ministrstva, pristojnega za razvoj in evropske zadeve...". Rada bi vas opozorila, da ministrstva pristojnega za razvoj in evropske zadeve, ni. Takšen zakon o Vladi ste sprejemali že pred dobrimi štirimi leti, ko je bil imenovan minister brez listnice za evropske zadeve in razvoj. Bil je brez listnice, se pravi da ministrstva nima in je zaradi tega ta amandma defekten že sam po sebi, ker se ne zavedate, da Zakon o Vladi takšnega ministrstva pač nima. Tako kakor ni ministrstva za lokalno samoupravo in regionalni razvoj ampak je ministrica za to področje in imamo Službo Vlade za evropske zadeve in razvoj, in imamo Službo Vlade za lokalno samoupravo in regionalno politiko. Treba je biti nekoliko natančnejši, ker vendarle v Državnem zboru, če sprejmemo amandma, je potem to amandma, ki ostane takšen tudi v zakonu. Drugo, kar je bi rekla, ko govorimo o strokovni javnosti, takrat vemo, da je glede na dejavnost posamezne inštitucije, v tem primeru pač SID banke, odvisno od tega katera stroka je. Zagotovo ne bodo v ta nadzorni svet imenovani predstavniki strokovne javnosti s področja kmetijstva ali pa recimo, bom rekla, kmetijstva v smislu Fakultete za agronomijo, niti ne Fakultete za elektrotehniko, ampak zagotovo iz strokovnega področja, ki ga pokriva SID banka. In glede na to, da se zakon o SID banki se spreminja predvsem zaradi tega, da bi omogočili pomoč gospodarstvu, zlasti manjšim podjetjem, ne samo zelo velikim, je logično, da bodo v tem nadzornem svetu tudi predstavniki tistih ljudi, tistih firm, ki to pomoč potrebujejo. Še nekaj. V popravku amandmaja ste navedli, da naj bi kot, strokovna javnost bil bila en predstavnik na predlog Gospodarske zbornice in eden na predlog Obrtno-podjetniške zbornice. Pozabili pa ste, da imamo tudi eno zbornico, ki je nastala po tem, ko je bilo ukinjeno obvezno članstvo v Gospodarski zbornici, to je Trgovinska zbornica. Ali ta ne zasluži svojega predstavnika? Jaz mislim, da bi bilo najbolje, če bi predlagali kar imena in priimke, kdo naj bi bil notri v tem nadzornem svetu. Ali ne bi bilo bolj enostavno? Potem bi Kadrovsko akreditacijski svet imel manj dela. Najboljše, da gremo s takim amandmajem naprej. In potem vsakih pet let, glede na to, koliko časa bodo ti člani v nadzornem svetu SID banke, boste pač potem čez toliko let predlagali nova imena ali ista imena ponovno. Jaz mislim, da je vendarle treba imeti tudi samokontrolo pri predlaganju svojih amandmajev in paziti, da ne predlagate stvari, ki so najmanj, kar je, preveč tendenciozno zapisane. Priznavate samo eno zbornico, ki pokriva gospodarstvo. Tukaj je še lahko predstavnik Kmetijsko-gozdarske zbornice, ki konec koncev pokriva zelo veliko področje gospodarstva. V Kmetijsko-gozdarski zbornici so člani predelovalne živalske industrije. Predlagajte, za božjo voljo! Tukaj mislim,da ste bili premalo natančni. Ne morem reči drugega, kot da tako nekvalitetnih amandmajev ni možno podpreti.
Hvala lepa. Ali obstaja še želja za prijavo? Besedo ima gospod Jožef Jerovšek. Prosim.
Hvala lepa. Ko razpravljamo o teh amandmajih, ki se nanašajo na sestavo nadzornega sveta SID banke, sem postal pozoren, ko sem prej v pisarni poslušal kolegico, predzadnjo, ki je tako s polnim zaupanjem govorila, kako bo ministrstvo ali Služba za razvoj in evropske zadeve uvrstila v ta nadzorni svet daleč najboljše ljudi od najboljših. Jaz ne zamerim kolegici, ki ima še malo malo izkušenj s svojo vlado, da tako slepo zaupa. Jaz imam malo več izkušenj in vem, da na finančnem področju pri tej opciji ni prepuščeno nič slučaju. Zato ta zavarovanost v to, da bodo tudi izbrani zgolj po strokovnih referencah ljudje, moram reči, da ne tako slepo zaupati. Tu bodo stvari strogo nadzorovane, sem trdno prepričan. Sploh če se bo odločalo o velikih denarjih. In ker očitno bo pri tem zakonu in pri vsem tem nekaj takšnega, moram reči, da intenca te banke in tudi SID družbe je pozitivna in jo je treba reševati. Ne zaupam pa na podlagi nekaterih okoliščin, ki sem jih tukaj videl, da gre dejansko za to, kar se proklamira. Ne vem, kaj bo s tem denarjem, ko tukaj zadaj država s poroštvom stoji ali ne bo tu tudi kakšna sanacija kakšnih tajkunskih naložb in tako naprej. Že to mi je dalo vedeti, da Socialnim demokratom pri predstavitvi poslanske skupine ni predstavljalo težko topništvo, kljub dolžnemu spoštovanju do kolegice [[...]]
Kolega Jerovšek v okviru amandmajev ostanemo. O topništvu bo kdaj drugič, o obrazložitvi o topništvu bomo kdaj drugič.
No, to je metafora, ki je običajna in se točno ve, za kaj gre. Ampak tako da se mi zdi, da se nekaj kamuflira. Nekaj se kamuflira, nekateri, ki vedo, kako bodo stvari šle naprej, so se v tej fazi potegnili nazaj. Zaradi tega jaz mislim, da je pametno, da vsaj omogočimo večji spekter sestave nadzornega sveta, tako kot mi predlagamo z našim amandmajem, da je vsaj potencialna možnost, da bodo res interesi iz našega gospodarstva odločali o tem, kakšni bodo plasmaji te banke in kako bo to delovalo, čeprav, moram še enkrat reči, kolegica je tudi rekla, da bo to Kadrovsko administrativni svet. Sem prepričan, da tukaj, ko gre za denar, bodo ministri takoj našli rešitev, kot je Kresaloa pri policiji. Če ste pohodili vse živo, vse živo, kar je z nadzornim imenovanjem, boste svoja pravila izbrali. In tukaj bo isto. Kadrovsko-administrativnega sveta kazati pa mahati z njim. To je zgolj megla za naivne in kadrovski principi pri tej vladi so strogo nadzorovani in potekajo. In poglejte, sem videl tam pri železnici nadzorni svet. Naš poslanec je opozoril, da ljudje imajo konflikt interesov, pa so to naprej vedeli. Ampak seveda posvečenost odloča, posvečenost za to oblast in takšni principi odločajo. Namesto da bi se izognili tistemu kar je že v naprej iz letala vidno, da ne bi smelo tako biti. In še enkrat, če imate resne namene, če imate prave namen pomagati gospodarstvu, da bo ta banka v funkciji ukrepov za reševanje krize, potem podprite ta amandma, da bo transparentno in pregledno, da bomo vsaj imeli možnost. Ker tako se bojim, da v vsakem slučaju bo pa tako Cvikl zadaj, pa bo to razporejal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želite repliko? Prosim, gospa Brunskole.
Hvala lepa. Najlepše se zahvaljujem kolegu za dobronameren nasvet oziroma mnenje. V tej vladi nima nobeden od naju zagotovo nič več izkušenj, torej 21. decembra 2008 smo potrdili to vlado in mislim, da to je dejstvo. Verjamem pa, da je tukaj ta presoja, saj veste, se ne bi oglasila, ampak oglasila sem se predvsem zaradi tega, ker v svojem 20-letnem oziroma 17-letnem delu v banki, se spomnim, da tudi v tej sferi financ smo vedno sodelovali tudi z Gospodarsko zbornico, Obrtno-podjetniško zbornico, tudi Trgovinsko zbornico pa še Kmetijsko-gozdarska zbornica in ostalimi. Zatorej jaz menim in zaupam tej vladi, da bo tudi tukaj pristopala strokovno. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jože Tanko. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Ko bo ta zakon sprejet, ne bo minister za evropske zadeve več minister brez listnice, ampak bo minister z zelo veliko listnico. Najmanj 300 milijonov evrov, ki je kapital te banke, in roko, večino v nadzornem svetu, ki bo upravljal to banko, bo imel minister za evropske zadeve. Se pravi, s tem zakonom ustvarjamo pozicijo in razmere, ki ne bodo več usklajene z Zakonom o Vladi, ker prinašamo na Ministrstvo za Evropske zadeve in razvoj neposredne pristojnosti nad nadzorom velikega bančnega segmenta. Žal, opozorila, ki smo jih v naši poslanski skupini dali, niso padla na plodna tla ne na Vladi, ne v koaliciji. In žal se ta banka povsem umakne iz nadzora tistega resornega ministra, ki je za bančni sistem izvorno pristojen po Zakonu o Vladi. To pa je minister za finance. Jaz mislim, da si nobena vlada, nobena urejena vlada in organizirana vlada ne more privoščiti, da se delajo taki "by passi", taki sistemi in da si nek minister dovoli, in tudi Vlada mu to dovoli, da si naredi en vrtiček, v katerem bo vrtnaril mimo regulative, mimo zakona o Vladi. Kar zadeva amandmaju, ki so vloženi. Tukaj bi rad najprej podprl amandma Slovenske ljudske stranke, ki skrajšuje to potrebno dolžino 15-ih let. Kot je osnovno besedilo zakona zapisano, bo lahko v upravi banke nekdo, ki ima korenine v Narodni banki Jugoslavije, drugi so vsi premladi po teh izkušnjah. Se pravi, da tudi na tem področju gradimo nek sistem, neko povezavo s 15 ali več let dolgim obdobjem. To pa je že obdobje, ko smo imeli pri nas Narodno banko Jugoslavije kot krovno inštitucijo. Jaz mislim, da smo v tem osamosvojitvenem obdobju tudi pridelali nekaj dobrih ekonomskih in finančnih strokovnjakov, tudi drugih strokovnjakov, ki bi bili sposobni delovati tudi v taki inštituciji. In če nadaljujem lahko ugotovimo samo to, da imamo v tej državi nekaj tudi finančnih sistemov, ki so bistveno večji od sistema SID banke, ki jo sedaj postavljamo, pa ne vem, če ima kakšen od teh velikih sistemov, kot sta Ljubljanska banka, Nova Kreditna banka Maribor, tudi kakšna druga banka, zahtevo, da je lahko v upravnem organu te banke nekdo, ki ima najmanj 15- letne izkušnje. Postavljamo povsem neke nenormalne zahteve. Predlog, ki smo ga oblikovali v Slovenski demokratski stranki, pa mislim, da je konsistenten predvsem z vidika zakona o vladi in z vidika pristojnosti, ki jih imajo posamezni resorni ministri. Mislimo, da mora ključno težo in odgovornost v tej banki, tudi pri imenovanju nadzornih organov, imeti tisti, ki mu po funkciji pripada nadzor nad takim bančnim sistemom - to je Ministrstvo za finance. Le-to je tisto, ki bi moral biti ključni predlagatelj. Lahko so tudi, in to podpiramo, predlagatelji drugi resorji, kajti nadzor nad institucijo, ki naj bi se ukvarjala s tako dejavnostjo, kot se bo ukvarjala SID banka, je tudi interdisciplinaren, zadeva tudi druge resorje, tudi resor za gospodarski razvoj, tudi resor za regionalni razvoj in tako naprej. To je povsem normalna zadeva. In ker je ta banka namenjena predvsem ali pa izvorno servisiranju gospodarskih aktivnosti, gospodarske dejavnosti, spodbujanju razvoja na tem področju, je pa povsem normalno, da tudi najpomembnejše institucije s tega področja vključimo v organ nadzora. To pa je predlog, ki smo ga dali, da se v nadzorni organ vključi predstavnik Obrtno-podjetniške zbornice in tudi Gospodarske zbornice Slovenije. Ostale zbornice, recimo, Trgovinska zbornica, Kmetijsko-gozdarska zbornica, Dimnikarska zbornica, so manj pomembne, niso tiste, ki bi sodile v ta sistem. Te pa so. In če mislite, recimo, na drugi strani, da je treba še koga dodatno vključiti v ta sistem nadzora, potem to lahko tudi mirno predlagate. Imeli ste čas za razmislek, amandmaji so bili dovolj zgodaj vloženi in bi lahko tudi marsikaj svojega dodali. Mislim, da bi morali v organe nadzora, predvsem zaradi tega, ker se bo SID banka ukvarjala tudi z neko posebno dejavnostjo, umestiti v nadzorne organe pravilen spekter in nabor ljudi, ki bodo v tem nadzoru sodelovali. Mislim, da izbor oziroma predlog, kot je bil sprejet, ni najbolj primeren za banko. Če hočemo vrniti in uskladiti pristojnosti ministrstev z Zakonom o Vladi - in ta zakon je tak, ki ta koncept ruši -, potem je treba ta amandma enostavno sprejeti. Mislim, da ni potrebno, da so tudi delovne dobe tako dolge, kot so zapisane v zakonu. In zaradi tega podpiram poleg našega spremenjenega amandmaja tudi amandma Slovenske ljudske stranke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Besedo ima gospa Breda Pečan.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bi začela to nadaljevanje razprave o teh amandmajih z reki, primerami, ki so jih ljudje v času, ko smo še imeli sindikalne izlete, kot se je temu reklo, kako so nekateri moški, ne zamerite, ta zgodba je taka. Mož svoje žene nikoli ni pustil iti s kolegi in kolegicami na sindikalni izlet. In kaj mislite, zakaj je to bilo? Zaradi tega, ker svoji ženi ni verjel, da ne bo ravnala tako kot on, kadar je šel s svojimi kolegi in kolegicami na sindikalni izlet. To je primera, ki me zelo spominja na ravnanje kolegov v Državnem zboru, ki ne verjamejo, da je ta vlada s trdnim namenom in tudi uresničuje ta svoj namen, se odločila, da bo poiskala strokovne in sposobne ljudi, ki bodo opravljali posamezne funkcije, ne glede na to, kakšne politične barve so. Najbolj zaželjeno je, tako kot sem do sedaj videla, da je politična barva kar se da prozorna oziroma nikakršna in celo to se ugotavlja, da je marsikdaj celo bolj zaželeno,da je malo bolj desna, kot pa leva. Ampak to je samo moja pripomba. Bi pa rada povedala, da je v tekstu tega 6. člena, tako zelo obdelanega, zelo jasno zapisano v četrtem odstavku, da člana nadzornega sveta imenuje Vlada. Ne gre za vrtiček tega, onega ali tretjega ministra, ampak je to vladni vrtiček, če že je čigav vrtiček. Drugo. Edini predstavniki, ki niso predstavniki Vlade ali vladnih resorjev, so predstavniki strokovne javnosti, ki jih predlaga minister, pristojen za razvoj in evropske zadeve. Dva člana sta pa predstavnika dveh ministrstev, ja. Se pravi, tukaj je v osnovi zgrešen odnos do tega, da kadar govorimo o predstavnikih neke javnosti, pa naj bo to strokovna ali kakršnakoli druga, civilne družbe ali česarkoli že drugega, da takrat ne moremo govoriti o tem, da je to pristojnost oziroma vrtiček nekega posameznika. Ta strokovna javnost bo pozvana, da predlagajo svoje predstavnike za člane nadzornega svet SID banke. In Kadrovsko-akreditacijski svet, jaz vem, da je to težka beseda, ampak nekateri ljudje tukaj v tej državi te akreditacije nikakor ne morejo razumeti. To je nekaj podobnega takrat, kadar gre za diplomatske predstavnike, tudi ti dobijo akreditacijo, mimogrede. Se pravi, da tukaj zagotovo ne gre za kakšne manipulacije pod mizo, igrice in podobne stvari. Zaradi tega sem jaz prej sarkastično rekla, da bi bilo verjetno najbolje, če bi kar predlagali imena in priimke, da ne bi komplicirali pa se obremenjevali z dodatnim delom. Ampak ponovno opozarjam, kolegi iz SDS-a, ministrstva, pristojnega za regionalni razvoj, in ministrstva, pristojnega za razvoj in evropske zadeve, ni in zato ne more biti predstavnika v nadzornem svetu SID banke, ki bi bil predstavnik ministrstva enega in drugega. Lahko je predstavnik Ministrstva za finance, ne more biti pa predstavnik ministrstva, ki ga ni. Amandma je invaliden. Pika. Na svidenje.
Hvala lepa. Ni še čas za slovo. Besedo ima gospod Marjan Bezjak. Prosim.
Hvala za besedo, lepo pozdravljeni. Poglejte, pred časom sem imel visoke predstavnike iz Avstrije pri nas. V parlamentu sem in določene stvari razkazal in določene stvari povedal. Ko sem povedal, da imamo 19 ministrstev, so se križali po glavi. Tako mala državica kot smo mi, 2 milijonska, to je samo Dunaj. Dunajčani ali pa Avstrijci imajo 13 ministrstev. Mi širimo, širimo neke stvari v birokracijo, kar ne vodi na plodna tla razvoja Slovenije. Predhodniki vedno govorijo, imamo namen, imamo namen. Zakaj mi hočemo imeti ključna imena institucij, kot sta Gospodarska zbornica in Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije? Ravno zato, da bi dejansko ta razvoj šel hitreje naprej, ravno zato, da ne bi prišlo do nekih manipulacij, do nekih stvari, ki ne peljejo v razvoj te države. Gospa Pečanova je predhodno povedala ministrstev. Veste, iz ministrstev bodo zaposleni v tem nadzornem svetu, ne pa, da bodo iz ministrstev ljudje dali ljudi v nadzorni svet iz Gospodarske zbornice ali Obrtno-podjetniške zbornice. Če je napisano, da bodo v nadzornem svetu predstavniki ministrstev, potem je strogo določeno, da so ljudje, ki so zaposleni na ministrstvu, ne pa, da bodo lahko ljudje iz Gospodarske zbornice ali Obrtno-podjetniške zbornice notri. Zakaj smo dali dejansko samo ti dve zbornici? Teh zbornic je veliko. Ampak vse ostale zbornice, verjemite, so nekako povezane v ti dve zbornici. Vse novonastale zbornice so nastale iz teh dveh zbornic. Vsak išče v tej mali Sloveniji svoj kotiček ali svoj vrt, kjer bi rad plel rože. Žal, enkrat se moramo začeti pogovarjati o tem, kako začeti združevati in napraviti veliko njivo in na tej njivi pridelati sadje, zelenjavo, da bomo lahko zdravo živeli. Ne pa, da bo vsak na svojem vrtičku pridelal eno čebulo ali pa eno jabolko, ki bo potem predraga za nas državljane, da bi jo lahko pojedli. To je način in to je namen in razmišljanje, v katero smer moramo iti. Namen tega amandmaja je ravno tako naravnan, da hočejo imeti dobre ljudi, sposobne ljudi, ki bodo dejansko zagovarjali smer in kontrolirali smer razvoja in priporočali podjetja in prisluhnili podjetjem, ki so v težki situaciji, ki bodo potem lahko pridobivala sredstva za razvoj, nadaljnji razvoj gospodarstva v Sloveniji. Zato vas še enkrat naprošam, dajte pametno razmišljati o stvareh in naj bodo stvari dejansko strogo definirane v vsakem aktu. Če so v zakonih slabo definirane stvari, vedno obstajajo možnosti za manipulacijo. Mi ne želimo tega, da bi bile stvari slabo pisane, da bi bile stvari slabe. Ravno hočemo to, da se izogibamo inštitucijam, ljudem za manipulacijo. To je ta amandma, ki ga mi predlagamo. Še enkrat poudarjam, ne predlagamo ga zaradi barve, predlagamo ga za razvoj gospodarstva, ki bo imel prave temelje, da bomo dejansko na teh temeljih lahko zgradili veliko Slovenijo. Hvala.
Hvala lepa. Je še želja po razpravi? Replika, prosim.
Hvala za besedo. Samo to bi povedala kolegu Bezjaku, da ni 19 ministrstev, ampak jih je 15, plus en predsednik Vlade plus 3 ministri brez listnice, ena ministrica in dva ministra brez listnice. Skupaj je sicer res 19 pomembnih ljudi v Vladi, vendar samo 15 je ministrstev. In zaradi tega trdim, da ta amandma ne pije vode. To je prvo. Drugo, kar je, bi vas rada opozorila, da ko govorite o Gospodarski zbornici, iz katere so nastale nove zbornice, vse lepo in prav, vendar Kmetijsko-gozdarska zbornica ima obvezno članstvo, Obrtno-podjetniška zbornica ima obvezno članstvo in se nista spremenili, razen da se je pri Kmetijsko-gozdarski zbornici spremenil cenzus za članstvo. Medtem ko pa Gospodarska zbornica ni več to, kar je bila. In ne moremo govoriti o drugih zbornicah, ki so nastale po razpadu, po razpustitvi obveznega članstva, da so to neke hčere, ki sodelujejo med seboj in kaj vem, kaj še vse. Trgovinska zbornica je reprezentativna, Gospodarska zbornica je reprezentativna in če greste po tej logiki, potem bi morali imeti obe svoje predstavnike, kot vi želite, v tem nadzornem svetu. Torej, bodimo dosledni do konca. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ni replike na repliko. Če želite razpravljati, prosim za prijave. Želi še kdo razpravljati? [[Želi.]] Torej prosim za prijave. Časa je še dovolj. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. Zdaj se je pa vrstni red obrnil. Tu zelo veliko govorimo o Kadrovsko-akreditacijskem svetu. Ta Kadrovsko-akreditacijski svet nekako počasi izgublja vlogo. Že z napovedjo ministrice za notranje zadeve, da želi drugačen postopek kot preko Kadrovsko-akreditacijskega sveta, pomeni, da ta institut, ki ste ga umetno vzpostavili, očitno za vse ne bo igral enako pomembne vloge. In primerno bi bilo, da bi bili pri teh svojih ravnanjih, ki jih je Vlada napovedala, predvsem predsednik vlade, dosledni. Ne pa, da bi mesec po tistem, ko so bili ti kadrovsko-akreditacijski sveti ustanovljeni, ubrali nekateri ministri povsem drugo smer in drug koncept, kot je predviden. In najbrž imajo pri tem celo podporo predsednika Vlade. V teh primerih, na katere se sklicujete, niste dosledni. Kar zadeva kadrovanje oziroma imenovanje v člane nadzornega sveta, da, imenuje jih Vlada, vendar na predlog. In če tega predloga ni, jih vlada potem ne more imenovati. Če minister za finance ne predlaga člana za nadzorni svet, potem tega Vlada ne more imenovati. In če pet članov za nadzorni svet ne bo predlagal minister, pristojen za razvoj in evropske zadeve, jih Vlada ne more imenovati. In zato je zelo pomembno, kdo je tisti, ki se mu z zakonom podeli mandat, da lahko Vladi predlaga. Mi predlagamo, da je to resorni minister, minister za finance, tisti, ki ima v tem sistemu, ker gre za bančno institucijo, ključno nalogo, ključno odgovornost in ključno vlogo. In tako, kot mi predlagamo, sledi tudi iz Zakona o Vladi, o pristojnostih posameznih resorjev Vladi Republike Slovenije. In če je sporno za kolegico ministrstvo, pristojno za razvoj in evropske zadeve, najavljam ustni popravek amandmaja, ki smo ga predlagali. Namesto da se povsod, kjer smo napisali "ministrstvo, pristojno", napišemo "minister, pristojen za". Predlagam, da tako ustno popravljen amandma v nadaljnji obravnavi tudi upoštevate. Ob tem pa bi rad opozoril, da so nekateri, ki so bili imenovani v upravo, recimo Kada, ki je po obsegu mnogo težja institucija, kot bo ta SID banka, tudi mnogo bolj raznovrstna, ne izpolnjujejo pogoja najmanj 15-ih let. In tudi niso šli čez postopek Kadrovsko-akredicijskega sveta. In tudi nekatere poteze, ki so jih ti potegnili in so imenovali v nadzorne svet drugih družb, niso šli preko Kadrovsko-akreditacijskega sveta, čeprav je bil takrat že ustanovljen. Žal mi je, da predvsem tisti, ki toliko govorite o doslednosti, celo v lastnih vrstah, ne upoštevate tistega, kar tako vehementno govorite. In pač očitno Kadrovsko-akreditacijski svet ni pristojen za imenovanje sorodnikov nekaterih pomembnih političnih veljakov v tej državi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Samo trenutek, želel sem opozoriti samo to, ustno predlagani popravek amandmaja morate pred glasovanjem predložiti pisno. Besedo ima gospod Marjan Bezjak.
Hvala za besedo. Jaz bi se zahvalil gospe Pečanovi za bolj strokovno rečeno 15 ministrstev, konec koncev država ima 19 resorjev, državljani razmišljajo in gledajo na te stvari tako, kot sem predhodno jaz povedal. Da dodam k temu, ker v prejšnji razpravi dejansko se nisem dotaknil amandmaja, ki ga je vložila Slovenska ljudska stranka. Res je, da predhodni minister Žerjav nikakor ni vodil nobene banke, ampak je vodil gospodarski subjekt. Zakaj, ker nima toliko delovnih izkušenj, 15 let, ne bi mogel voditi ene takšne inštitucije? Res je, da sedaj po strokovnosti ni vodil, ampak zato mi predlagamo oziroma Slovenska ljudska stranka predlaga 7 let tisto mejo, ki je kredibilna meja, ne pa 15 let. Za naš amandma pa poudarjam še enkrat, res je, da ima sedaj tudi Trgovinska zbornica kredibilnost, Obrtna zbornica ima isto kredibilnost, kakor tudi Gospodarska zbornica. Poudarjam še enkrat, vse ostale zbornice so nastale iz teh dveh zbornic. Zato nikakor ni dobra širitev na še več vrtičkov in tako naprej. Dejali ste, da Obrtna zbornica in Kmetijsko-gozdarska zbornica imata obvezno članstvo. Ja. Vprašanje pa je, kako dolgo. V teh zbornicah so člani zelo nejevoljni. Sam sem na okrogli mizi Obrtne zbornice dejal, da mora zbornica napraviti korak k obrtnikom, ne pa, da morajo obrtniki prositi zbornico za določene stvari. Takrat ne bo nihče kontriral in ne bo nejevoljen, da je obvezno članstvo dobro. S takratnim in sedanjim predsednikom, kot tudi poslancem, gospodom Klunom smo se absolutno strinjali s tem. To so stvari, ki nas peljejo naprej. Še enkrat poudarjam: zakaj smo ravno ti dve zbornici zajeli v ta del? Zato, ker združujeta slovensko gospodarstvo. Nikakor ne smemo pozabiti, da je dejansko izključena Kmetijska-gozdarska zbornica iz tega ključa ali katera koli druga zbornica. Ampak v nadzornem svetu sta lahko samo ti dve osebi in ljudje iz teh dveh oseb, ki so po znanju, po strokovnosti sposobni obvladovati, nadzirati SID, banko kot jo dejansko imamo. Vemo, da je tukaj velik denar, ki se bo dejansko delil za razvoj gospodarstva. Tukaj menim, da morajo biti sposobni ljudje, ki bodo dejansko pravilno nadzirali in pravilno zagovarjali to stališče in to reprezentativnost SID banke. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Juri, Zares ni prijavil časa za razpravo, tako vam ne morem dati besede. Sprašujem, ali lahko štejem, da ni več interesa za razpravo o amandmajih k zakonu. Hvala lepa. Ker nihče ne želi več razpravljati, zaključujem razpravo o amandmajih in o zakonu. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 6. točki, to je naslednji točki dnevnega reda. S tem to točko dnevnega reda prekinjam. In prehajamo na 6. TOČK DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DOHODNINI, nujni postopek. Predlog je v obravnavo predložila Vlada, predstavniki Vlade so dr. Franc Križanič, mag. Helena Kamnar in Irena Erjavec. Želi gospod minister besedo? Izvolite.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite mi, da na kratko predstavim spremembe oziroma dopolnitve Zakona o dohodnini. Vlada Republike Slovenije predlaga minimalne a nujno potrebne spremembe zakona, in sicer v delu, ki se nanaša na investicijske olajšave. Spremembe so potrebne zaradi vsebinskega poenotenja olajšave za investiranje po Zakonu o dohodni in po Zakonu o davku od dohodkov pravnih oseb. Novela Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, ki jo je Državni zbor sprejel januarja tega leta, je namreč prinesla določene vsebinske novosti glede olajšave za investiranje. Posledično Zakon o dohodnini in Zakon o davku od dohodkov pravnih oseb nista usklajena v delu, ki se nanaša na investicijsko olajšavo. Zato Vlada Republike Slovenije predlaga, da se ureditev investicijske olajšave po obeh zakonih poenoti, in sicer tako, da se tudi fizičnim osebam, ki opravljajo dejavnost, omogoči, da v letih 2008, 2009 in 2010 uveljavljajo olajšavo za investicije v avtobuse, z motorjem, ki ustreza najmanj emisijskim zahtevam EURO IV, ter da lahko olajšavo za investicije v tovorna vozila z motorjem, ki ustreza najmanj emisijskim zahtevam EURO V, uveljavljajo tudi v letih 2009 in 2010 in ne samo v letu 2008, kot to določa sedaj veljavni zakon o dohodnini. Predlagane spremembe bodo preprečile neutemeljeno razlikovanje med inkorporiranimi in neinkorporiranimi gospodarskimi subjekti oziroma med pravnimi in fizičnimi osebami. Ker je skrajni rok za oddajo davčnega obračuna za leto 2008 31. marec 2009, se predlaga tudi rešitev, ki bo omogočila naknadno uveljavljanje olajšave, in sicer v okviru instituta popravka davčnega obračuna v 30 dneh od uveljavitve predlaganih sprememb. Spoštovane poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije predlaga, da predstavljene spremembe zakona o dohodnini podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku odbora, mag. Radovanu Žerjavu, za predstavitev. [[Ga ni.]] Predstavnika matičnega delovnega telesa ni, zato prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo stališče predstavil gospod Miran Jerič.
Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, spoštovani minister za finance s sodelavko, cenjene poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini podpiramo. Zakon je potreben, ker je veliko malih podjetij, ki se ukvarjajo z avtoprevozniško dejavnostjo, organiziranih v statusni obliki samostojni podjetnik, ter zato v določbi zakona o davku od dohodka pravnih oseb, ki smo ga sprejeli 14. januarja letos in ki uveljavlja olajšavo za investicije v avtobuse in tovorna vozila, katerih motorji ustrezajo najmanj emisijskim zahtevam EURO IV za avtobuse oziroma EURO V za tovorna vozila, za ta podjetja ta investicijska olajšava ne velja. Že pri sprejemanju omenjenega zakona se je izpostavilo vprašanje enake davčne obravnave, ne glede na statusno organiziranost davčnih zavezancev. S predlagano spremembo zakona pa bo to pomembno načelo enake davčne obravnave tudi uveljavljeno. Namen predloga zakona je torej omogočiti uveljavljanje investicijske olajšave tako za leto 2008 kot tudi za leti 2009 in 2010 Tudi za investicije v avtobuse in tovorna vozila, ki po osnovni določbi 66.a člena Zakona o dohodnini ne štejejo za opremo za investicije, za katere se lahko uveljavi davčna olajšava. Ne nazadnje ne smemo spregledati ugodnih ekoloških posledic takšne olajšave za nakup sodobnih tovornih vozil in avtobusov kot tudi pomoči malim, a zelo pomembnim podjetjem pri premagovanju tako finančne kot tudi gospodarske krize. Zato bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini v Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije podprli.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bo stališče predstavil gospod Bogdan Čepič.
Hvala lepa. Lep pozdrav predsedujočemu, predstavnikom ministrstva. Kolegice in kolegi! Poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla Predlog zakona o spremembah zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini. Osnovni zakon o dohodnini, ki je bil napravljen v okviru same reforme davčnega sistema iz leta 2006, je ukinjal investicijske olajšave in uvedena je bila olajšava za vlaganja v raziskave in razvoj. Prejšnja vlada je leta 2008 nekako prisluhnila predvsem pripombam in ponovno uvedla dodatne olajšave za investiranje, in sicer v obliki znižanja davčne osnove v višini 20% investiranega zneska z omejitvijo 10 tisoč evrov v leto vlaganja in tudi omejitev na 10 tisoč evrov po letih investiranja, ima zavezanec še možnosti. Z zakonom je tudi omejeno, da olajšava ni možna za določeno opremo, med njimi tudi motorna vozila. Zakon pa je kot omejitev izvzel tovorna motorna vozila, ki izpolnjujejo določene emisijske zahteve, ki se določajo z motorjem EVRO VI, ki jih po podatkih združenja avtoprevoznikov še ne izdelujejo in jih verjetno nekaj časa še ne bodo. Res pa je, da je v prehodnih določbah določeno, da se olajšava v letu 2008 prizna tudi tovornim vozilom, ki ustrezajo emisijskim zahtevam EVRO V, v to pa niso bili zajeti avtobusi. S spremembo zakona o dohodnini, ki smo jo opravili v decembru leta 2008, smo sicer delno spremenili zakon in povečali olajšavo z 20% na 30% investiranega zneska, nismo pa popravili te nedorečenosti, kaj pomeni olajšava za EVRO V, EVRO VI in ali velja to tudi za avtobuse in ne samo za tovorna motorna vozila. V januarja 2009 smo v zakonu od davku od dohodka pravnih oseb, ki velja za gospodarske družbe, to že uredili. Dodali smo te olajšave. Vsi, ki so organizirani kot gospodarske družbe, to lahko že koristijo. Ker pa je mnogo prevoznikov, ki se ukvarjajo s prevozniško dejavnostjo, organiziranih v statusni obliki samostojni podjetnik, velja tudi, da bi v zakon od dohodkov zagotovili takšen položaj, kot ga imajo gospodarske družbe. Socialni demokrati ocenjujemo, da bodo spremembe, ki jih uvajamo s tem zakonom, izenačile položaj prevoznikov pri olajšavah, kadar kupujejo ekološko ustrezna prevozna sredstva, ali so to tovornjaki ali avtobusi. Z vsemi spremembami pa bomo tudi uspeli, da bodo to olajšavo koristili tudi za davčne olajšave iz leta 2008. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo stališče predstavil gospod Zvonko Černač.
Spoštovana kolegica, spoštovani kolegi, vsi ostali prisotni! Ne glede na to, da poslovniške možnosti za obravnavo te točke, ker ni nikogar s strani Vlade, niti ministra niti državnega sekretarja prisotnega, niso izpolnjene, mislim, da lahko predstavim stališče Slovenske demokratske stranke, ki bo to spremembo podprla. S spremembo se, tako kot je bilo že povedano, izenačujejo olajšave za tovorna vozila in avtobuse za leta 2008, 2009 in 2010 za s.p.-je s tistimi, ki smo jih pred kratkim uzakonili s spremembo zakona o davku od dohodka pravnih oseb za ostale subjekte. Predlagateljica zakona je bila Slovenska demokratska stranka. V zakonodajni proceduri je bil potem sfriziran do take mere, da je ostalo nekaj malega, večina pa je bila iz zakona izvzeto, zaradi tega smo o tem zakonu na tej seji ponovno odločali oziroma ste ga zavrnili. Tako spremembo tega zakona utemeljuje tudi Vlada kot predlagateljica, ki pravi: "Osnovno načelo predloga zakona je enaka davčna obravnava fizičnih oseb, ki opravljajo dejavnost, glede olajšave za investiranje, kot velja za pravne osebe." Tako stališče je seveda treba podpreti in ga v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ves čas podpiramo. Zanimivo pa je, da za Vlado in vladajočo koalicijo enakost glede davkov velja samo takrat, kadar so predlagatelji oni. Ko pa gre za predlog ostalih poslancev, predvsem poslancev in poslank opozicije, pa ta enakost glede dvakov ne velja več. Govorim seveda o spremembi zakona o davku od dohodka pravnih oseb, kjer smo na področju davčnih olajšav za investiranje predlagali popolnoma isto. Predlagali smo, da se davčne olajšave za investiranje v nove tehnologije in opremo, ki jih pravne osebe lahko izkoristijo največ v višini 30.000 evrov, izenačijo z olajšavami s.p.-jev, ki so jih deležni v višini 30% od investicije, kar pri investiciji, vredni milijon evrov, pomeni desetkratno razliko. Tam pa načelo enake davčne obravnave pravnih in fizičnih oseb, ki ga v primeru tega zakona o dohodnini zagovarja Vlada, in kar je prav, ne velja. Zakaj? Očitno samo zato, ker predlagatelj ni bil pravi. Ker pa govorimo danes o spremembi zakona o dohodnini, bi bilo v skladu z novo vladno paradigmo pričakovati, da bomo na mizo dobili širši, celovitejši predlog spremembe, predvsem spremembe na tistem delu, ki zadeva obdavčitev premožnejših. Poslušamo vsak dan, kako morajo breme spremenjenih gospodarskih razmer v večji meri nositi tisti, ki zaslužijo več. Torej bi seveda utemeljeno pričakovali, da bo Vlada ta zakonodajni postopek, ki ga imamo danes na mizi, izkoristila in prišla v skladu s to novo paradigmo s spremembo davčnih razredov, ki bi pomenili bistveno višjo obdavčitev tistih, ki zaslužijo bistveno več, oziroma tistih, ki jim državne banke in državna podjetja izplačujejo milijonske odpravnine oziroma nagrade v evrih. Tega predloga žal ni. Torej bodimo pošteni, vtis te nove paradigme je samo ustvarjanje ustrezne predstave v javnosti, nikakor pa ni namen, da bi se na tem področju res karkoli uredilo in s tem olajšalo tudi breme tistih, ki vsak dan ostajajo brez ene izmed temeljnih ustavnih pravic, to je pravice do dela. Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo, tako kot sem napovedal že v začetku, to spremembo zakona o dohodnini, ki izenačuje pravne subjekte ne glede na formalno obliko organiziranosti, podprli in upamo, da bo tudi ta podpora pri Vladi doletela na nek razmislek, da bo le razumela, da zavrnitev spremembe zakona o dohodku pravnih oseb, ki to načelo enake davčne obravnave ne upošteva - ta zavrnitev ni dobra, in da bo treba ta zakon tudi spremeniti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine demokratične stranke upokojencev bo predstavil gospod Vili Rezman.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Zdi se, da bo predlog zakona, ki je pred nami, deležen vsesplošne podpore. Vsebina je bila sedaj že nekajkrat predstavljena, torej je nima smisla ponavljati. Naj povem samo to, da tudi Poslanska skupina DeSUS ta predlog zakona podpira. Tisto, kar bi morebiti bilo vredno reči ob tem, je še to, da s tem zakonom samo odpravljamo diskriminacijo, ki je bila vzpostavljena, da s tem zakonom zdaj sledimo, ko vstavljamo načelo, da se mora enako obravnavati enako, in da odpravljamo neko zamudo, ki je nastala po nepotrebnem, ker nismo pravočasno reagirali na ustne in pisne pripombe gospodarstva, ki so šle v to smer, ki jo sedaj povzema tudi predlagatelj. Tisto, kar je pa moteče pri temu zakonu, vsaj za nas, je način oziroma postopek, na kakršen sprejemamo ta zakon. Prav nobenega razloga ni, da ta zakon sprejemamo po nujnem postopku, ker kot veste, je nujni postopek po poslovniku potreben takrat, kadar je država ogrožena, je nevarnost, kadar gre za popravljanje posledic naravnih nesreč ali pa nepopravljivih posledic za delovanje države. Zaradi te dodatne davčne olajšave ne moremo nobenega izmed treh naštetih poslovniško določenih razlogov upravičiti. Zlasti zavoljo tega ne, ker že v prvem členu, saj ta zakon ima tako samo dva člena, piše, da je rok za uveljavitev trideset dni po veljavnosti tega zakona. Torej tako rekoč, kadar koli bi ga sprejeli, še zmeraj smo pravočasni; z zamudo ampak še zmeraj pravočasni. In nerodno je, da nas tisti, ki predlagajo takšen postopek, silijo v kršenje poslovnika. Torej ta pripomba s strani DeSUS-a pa se je zdela vredna omembe, dasiravno bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice, kolegi. Nič ni narobe s 1. členom k dopolnjenemu Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini. V Slovenski nacionalni stranki seveda želimo, da bi tisti, ki želijo služiti svoj kruh, imeli najbolj ugodne pogoje za nakup tovornih motornih vozil z motorji, ki ustrezajo zahtevam EURO V, avtobuse z motorji, ki ustrezajo zahtevam EURO IV, in to je prav, da je temu tako. In ne vem, zakaj sploh toliko debate in razprave. Upam pa, da v pojmovanju konsenzualnosti zakonov z zakoni drugih ministrstev vsi skupaj vemo tudi nekaj drugega - da tisti, ki živijo s prevozi, naj imajo sodobne, ekološko čiste, varne tovornjake, čim ceneje naj jih kupijo in naj vozijo, naj služijo. A nekdo drug, iz nekega drugega ministrstva, bo pa ob tem pogoju, kjer mi ugodimo tem ljudem, moral tudi vedeti, da bodo ti gospodje morali pri plačilu za prenovo slovenskih cest plačati več, kot plačujejo. Kajti, gospe in gospodje, trenutni zakoni, ki govorijo o tem, da kubični centimetri uničujejo ceste, ne pa tone, mislim, ker ta zakon že toliko časa obstaja, je skrajni čas, da se v skladu s tem zakonom tudi ta zakon spremeni. Nočem biti ne neprijazen ne osovražen, ampak res je, da čim več davčnih olajšav tovornjakarjem, avtobusarjem - da, varno vožnjo, uspešno vožnjo. Po drugi strani pa mora ta država ob sprejemu tega predloga zakona, ki ga bomo v Slovenski nacionalni stranki podprli in sprejeli ter dali to ugodno možnost nakupa novih tovornjakov, vedeti, da bodo ti ljudje nekoliko več plačevali ob tem, ko bodo z 20, 40 tonami uničevali ceste. Še enkrat pravim, cest ne uničujejo kubični centimetri, osebni avto ima tono in pol in bi bila cena, na pamet govorim, če bi plačevali, evro in pol. Tovornjak, ki ima 40 ton, bi plačeval 40 evrov. Tako to je in tako to mora biti. Ob tem, da najprej ponujamo v Državnem zboru zakon, ki omogoča tistim, ki s tem živijo, ki jim je tovornjakarstvo ali pa avtobusni prevoz kruh, da dobijo pod najbolj ugodnimi pogoji davčne razbremenitve, da si nabavijo osnovna sredstva po res najbolj ugodnih vrednostih. Ko bodo pa ustvarjali svoj kruh, torej zdaj imajo to možnost, potem bodo seveda morali plačevati tudi neke dajatve. In tu želim dati primerjavo tudi z drugimi investicijami. Mi smo za to, dajmo ljudem možnost, da ne plačujejo davkov za investicije - tudi za druge dejavnosti, dajem primerjavo - nekaj časa, da se uveljavijo, potem pa morajo pošteno plačevati davke, tako kot vsi ostali. Še enkrat, v Slovenski nacionalni stranki bomo absolutno podprli Predlog zakona o spremembi zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini, upam, da se bo začel uresničevati čim prej. Želimo vsem kupcem vozil po teh ugodnostih čim več sreče, čim več dobička, čim več ustvarjanja, dela; ob tem da, še enkrat poudarjam, da bo moral Državni zbor v letošnjem letu ali pa drugem letu tudi narediti obratno sliko; torej gospodje, ko ste uspeli, zdaj boste pa tudi pošteno plačevali za naše ceste! Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanke skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani kolegi! Spremembe Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, sprejete januarja letošnjega leta vključujejo določbe, da lahko davčni zavezanci za davek od dohodkov pravnih oseb v letu 2008 uveljavijo tudi olajšavo za investicije v avtobuse in tovorna motorna vozila, katerih motorji ustrezajo različnim emisijskim zahtevam. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo rešitve zakona, ki je pred nami, saj se strinjamo z utemeljitvijo predlagatelja, ki kot osnovno načelo predloga zakona opredeljuje enako davčno obravnavo fizičnih oseb, ki opravljajo dejavnost s pravnimi osebami. Mnogo podjetij, ki se ukvarjajo s prevozniško dejavnostjo, je namreč organiziranih v statusni obliki s.p. in prav je, da le-ti lahko uveljavljajo enake olajšave kot gospodarske družbe. Ampak, v tem trenutku žal ne morem mimo enega dejstva, na žalost nimam tipičnega političnega selektivnega spomina. Včeraj, spoštovani, je bila zavrnjena rešitev v Zakonu o davku od dohodka pravnih oseb, ki je zagovarjala isto načelo, načelo enake davčne obravnave fizičnih oseb, ki opravljajo dejavnost in gospodarskih družb, razlika je bistvena. Včeraj smo načelo enakosti zagovarjali predstavniki političnih strank iz opozicije, danes ga zagovarja Vlada in vladna koalicija. Žal lahko ugotovim le žalostno realnost slovenskega političnega prostora: belo je v enem primeru belo, v drugem, ko pa nekomu to ne prija, pa je črno. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo tokrat ostali konsistentni in bomo predlagane rešitve zakona tudi danes podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. K predlogu zakona je Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke vložila amandma in prehajamo na razpravo o 1. členu in o amandmaju k 1. členu. Želi kdo besedo? Nihče. Zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje odločali danes, v okviru glasovanj, čez pol ure, to se pravi ob 13.03. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 13.03.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo sejo, to je s prekinjeno 5. točko dnevnega reda - in prehajamo na obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakon o Slovenski izvozni in razvojni banki, nujni postopek. Nadaljujemo z obravnavo, to je z odločanjem o dveh vloženih amandmajih k 6. členu tega zakona. Želi kdo besedo? Obrazložitev glasu. Dajem na glasovanje amandma Slovenske ljudske stranke, najprej k 6. členu zakona. Želi kdo besedo? Prosim. Dajem čas za prijavo. Gospod Radovan Žerjav, izvolite. V imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Skratka, ta amandma k 6. členu na nek način odpira večjo možnost izbire dobrih kadrov za vodenje te pomembne institucije. V Slovenski ljudski stranki smo namreč mnenja, da omejitev 15 let delovne dobe v tem primeru ni potrebna, ker je tista, ki govori o sedemletnem opravljanju nekih vodstvenih funkcij, popolnoma dovolj. In prav je, da s takimi omejitvami ne omejujemo mogoče kakšnega strokovnega kadra, ki bi se na te pomembne funkcije lahko tudi prijavil in kandidiral. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi kdo obrazložiti glas v svojem osebnem imenu? Ne želi. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 42. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 42.]] Amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o popravljenem amandmaju Slovenske demokratske stranke k 6. členu. V imenu poslanske skupine se je za obrazložitev glasu prijavil mag. Vizjak. Prosim, izvolite.
Hvala lepa. Ob obravnavi te točke oziroma te novele zakona je bilo jasno izpostavljeno, da je z novimi nalogami in tudi z novim konceptom ter dokapitalizacijo te banke to pomemben vladni instrument, razvojni instrument, še posebej v kontekstu reševanja finančne in gospodarske krize. Če je temu res tako, potem mora ob vseh nalogah ta banka imeti tudi v nadzornem svetu ljudi, ki lahko zastopajo te interese Vlade in na nek način tudi vplivajo na poslanstvo, naloge in opravljanje nalog te banke. Zato smo z amandmajem predlagali, da se v nadzorni svet te banke vključijo predstavniki tistih ključnih ministrstev, ki so še kako povezana z vsebino, ukrepi in nalogami, ki jih z razširjenimi pristojnostmi dobiva ta banka. Zdi se nam namreč smiselno, da je tu neposredna povezava med vladnimi politikami in organi te institucije. To je eden od pomembnih razlogov, zakaj smo predlagali spremembo sestave nadzornega sveta s tem amandmajem. Drugi razlog je ta, da se po obstoječem predlaganem tekstu pravzaprav ilustrira moč enega, to je razvojnega ministra, v tej banki, kar pa mislim, da ni koncept in kontekst te družbe oziroma te banke, ki je pisana po svojih pristojnostih in nalogah. Zato smo predlagali, da so v nadzornem svetu tudi predstavniki Obrtno-podjetniške zbornice in Gospodarske zbornice, kajti večkrat je bilo podčrtano, da so ukrepi in naloge povezane zlasti z razvojem malega in srednje velikega podjetništva in tudi kreditnimi in finančnimi instrumenti. Zato menimo, da je z amandmajem predlagana struktura nadzornega sveta bliže tistemu, čemur naj bi banka tudi služila in hkrati zagotavljala ustrezen nadzor, saj gre za eksperte in ne za funkcionarje ali kakorkoli drugače politično deklarirane osebnosti. Zato menim, da je tako predlagan amandma in tako predlagan nadzorni svet veliko veliko bližje in poslanstvo SID banke in ne nazadnje nalogam, kakor tudi izzivom te banke v prihodnosti. Zato bomo seveda v SDS ta amandma podprl.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? [[Ne.]] V osebnem imenu? Tudi ne. Prehajamo na glasovanje. Dajem na glasovanje amandma, popravljeni amandma Slovenske demokratske stranke k 6. členu. Glasujemo. Navzočih je 78, za je glasovalo 34, proti 43. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni bil sprejet. Ker v drugi obravnavi predlagani amandmaji k zakonu niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo torej na glasovanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih je 79, za je glasovalo 54, proti 0. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 0.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 6. točke - Predlog zakona o spremembi zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini. K 1. členu predloga zakona je amandma vložila Slovenska demokratska stranka in prehajam na odločanje o tem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za 34, proti 43. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Ker amandma ni bil sprejet, prehajamo na glasovanje o zakonu v celoti. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na glasovanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti nihče. (Za je glasovalo 79.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je bil zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. točko dnevnega reda - obravnava Predloga odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o preoblikovanju Univerze v Ljubljani. Ker k dopolnjenemu predlogu odloka amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Ob tem vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi na matičnem delovnem telesu sprejetih amandmajev predlog odloka neusklajen. Prehajamo na glasovanje o odloku. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Poročila o delu Komisije za preprečevanje korupcije za leto 2007. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa k Poročilu Komisije za preprečevanje korupcije v letu 2007. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je Poročilo Komisije za preprečevanje korupcije v letu 2007 sprejeto. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje prekinjene 12. točke dnevnega reda, to je obravnava predloga sklepa k točki Črpanje evropskih sredstev v Sloveniji. K predlogu sklepa je Slovenska demokratska stranka vložila amandma. Najprej dajem v odločanje ta vloženi amandma Slovenske demokratske stranke. Gospod Černač. Želi še kdo v imenu poslanske skupine? [[Ne.]] Gospod Černač, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ne bomo podprli sklepa, ki ga predlaga Odbor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Podprli bomo sklep Komisije za nadzor javnih financ, ki smo ga povzeli v našem amandmaju, ker daje impulz in podporo Vladi za nadaljevanje aktivnosti pri črpanju evropskih sredstev in podporo pri poenostavitvi na področju administriranja projektov. Drži ugotovitev Računskega sodišča, da v letu 2007 ni bilo izkoriščenih toliko evropskih sredstev, kot jih je bilo načrtovanih. V razpravi je bilo pojasnjeno, zakaj je bilo temu tako, bilo je prvo leto, operativni programi so se potrjevali vse do konca leta 2007. Na drugi strani pa tudi drži ugotovitev Računskega sodišča v tem istem poročilu, da je bila Republika Slovenija v letu 2007 kljub temu neto prejemnica evropskih sredstev, kar izhaja iz poročila na 29. strani. "Neto položaj Republike Slovenije brez prejemnikov izven državnega proračuna in neto položaj Republike Slovenije kot celote sta bila pozitivna. Republika Slovenija kot celota je iz evropskega proračuna prejela za 31 milijonov tristo trideset tisoč dvesto osemdeset več, kot je bilo v letu 2007 vanj plačanega" - je ugotovilo Računsko sodišče v svojem poročilu, ko je gledalo koriščenje evropskih sredstev za leto 2007. Ta amandma, spoštovane kolegice in kolegi, pa je še toliko bolj pomembno podpreti v luči novih podatkov, ki jih prinaša vladni rebalans proračuna za leto 2009, kjer se predvideni prilivi iz tega naslova, torej prilivi iz evropskih sredstev za projekte, zmanjšujejo za 13 milijonov evrov. Vplačila Republike Slovenije v proračun Evropske skupnosti pa se povečujejo za 52 milijonov evrov. Mislim, da je pomembno s podporo temu amandmaju dati ustrezno usmeritev in signal Vladi tudi s strani tega visokega zbora o tem, da je v razmerah, v katerih smo, toliko bolj pomembno kot kdajkoli prej v preteklosti storiti vse, da se aktivnosti na področju hitrejšega koriščenja evropskih sredstev ne samo nadaljujejo, ampak tudi pospešeno izvajajo. Zaskrbljeni smo lahko, ker smo meseca marca in ni še vedno nobenih razpisov za to področje. Zaradi tega bomo v Slovenski demokratski stranki ta amandma podprli kot majhen prispevek k hitrejšemu in aktivnejšemu delovanju vlade na tem področju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, v svojem imenu? Ali želi še kdo razpravljati oziroma obrazložiti svoj glas v svojem imenu? Odpiram prijave. Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa. Seveda bom podprl amandmaje, ki jih je vložila Slovenska demokratska stranka in jih je pravzaprav sprejela tudi Komisija za nadzor javnih financ, zaradi jasnih sporočil, ki jih nosijo. Seveda pa ne bom podprl sklepov, ki jih je sprejel Odbor za lokalno samoupravo, ker dodatno zapletajo in delajo stvar bistveno bolj konfuzno. Zakaj? Namreč, Vlada in koalicija vodita zelo neprepoznavno in slabo politiko, povezano s črpanjem evropskih sredstev. Zakaj? Prvič, napovedana je bila sprememba institucionalne strukture pri črpanju sredstev že takoj po volitvah, pa nihče ne ve, ali je Vlada še pri tem ali ni pri tem ter kaj bo s tem. Napovedana je bila redefinicija in sprememba razvojnih prioritet in posledično tudi ključnih programov in ciljev, pa se spet ni nič zgodilo. V sklepih je napovedana cela kopica nekih analiz, preverjanj, razmišljanj, in niče ne ve tistega bistvenega: kdo in na kakšen način bo pospešil črpanje evropskih sredstev, da bo Slovenija čim prej implementirala ta sredstva v konkretne projekte, da bodo ti projekti čim prej začeli rojevati ustrezne rezultate in dodano vrednost. To je namen evropskih sredstev. Dodatno pa je sodu izbilo dno to, da je v rebalansu planiranih še manj sredstev, kot jih je bilo leta 2007 s strani prejšnje vlade planiranih za leto 2009. To pomeni, da so na eni strani konfuzna sporočila in po drugi strani neambiciozno in nepospešeno črpanje ter poziv k vedno novim analizam. Tega seveda ne morem podpreti.
Hvala lepa. Na glasovanje dajem predlog amandmaja Slovenskih socialnih demokratov. Glasujemo. [[Oglašanje v dvorani.]] Prosim? Slovenska demokratska stranka, SDS. Hvala lepa. Lahko glasujemo o amandmaju Slovenske demokratske stranke na predlagane sklepe k črpanju evropskih sredstev? Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, 28 za in 46 proti. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma Slovenske demokratske stranke ni bil sprejet. Končali smo z odločanjem o amandmaju k predlogu sklepa in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa v celoti. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Odpiram čas za prijavo. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke se je prijavil gospod Černač. Izvolite.
Hvala lepa. V Slovenski demokratski stranki tega sklepa, ki ima 6 točk, ne bomo podprli, kljub temu da se z nekaterimi elementi tega sklepa strinjamo in bi posamezne dele, če bi bilo glasovanje o njih ločeno, tudi potrdili, ker se v nekaterih delih ta sklep pokriva s tistim, kar je bilo sprejeto na Komisiji za nadzor javnih financ in kar smo v obliko amandmaja v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke tudi predlagali. Ta sklep, tako kot bo sprejet, postavlja Državni zbor v čudno pozicijo. Včeraj sem povedal, da je v enem določenem delu to sklep za nazaj, ki ne prinaša nič za prihodnost. Pokazal sem na primeru, kaj pomeni ta sklep, ali bomo izmed tisočev projektov, ki smo jih dobili v gradivu, za katera so bila odobrena sredstva v obdobju nove finančne perspektive 2007-2013, stotine občin so iz tega naslova, več kot sto občin je iz tega naslova prejelo sredstva, šli gledat, sem rekel, vodovod v Novo Gorico ali vodovod v Brežice. Bomo šli gledat ureditev mestnega jedra v Kranj ali v neko drugo občino? Verjetno ne bomo, ker vsi vemo, da se ta sredstva kontrolirajo, da imajo kontrolne mehanizme in da je tak sklep, kot je tukaj predlagan, neustrezen. Na drugi strani je treba ponovno povedati, ker je bilo to včeraj v razpravi večkrat poudarjeno s strani koalicijskih poslancev, da smo bili v letu 2007 neto vplačniki v EU in ne neto prejemniki sredstev, da je očitno ta sklep, ki je predlagan, izhajal tudi iz napačne podmene. Da ste dejansko verjeli temu, kar so vam nekateri govorili, in da si očitno niste uspeli prebrati niti poročila Računskega sodišča, v katerem je nedvoumno zapisano, da Republika Slovenija v letu 2007 ni bila neto plačnica, pač pa neto prejemnica sredstev iz naslova Evropske unije. Prej sem povedal za 31 milijonov 330.380 evrov več, je pa seveda v tem istem poročilu, kar drži, napisano, da sredstva, tako kot so bila v letu 2007 planirana, niso bila v celoti izkoriščena. Drži! Vendar kljub temu smo bili neto prejemniki. Izkoriščena niso bila zaradi tega, ker je bilo leto 2007 prvo leto nove finančne perspektive, nič kar je bilo izpogajano v letu 2005, ne bo zaradi tega izgubljeno. Celo več, vam je dana večja možnost za aktivnosti, ki so nujne in potrebne bistveno bolj kot takrat, ko je bilo gospodarstvo že pregreto, sedaj imate tukaj zelo pomembno kvoto denarja, ki ga lahko kvalitetno uporabite za zmanjšanje posledic upočasnjevanja gospodarske rasti. Glede na napovedi rebalansa, žal, ne greste v tej smeri. Zaradi tega gredo tudi vaši predlogi sklepov v nasprotno smer. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 33. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 33.]] Predlog sklepa o črpanju evropskih sredstev v Sloveniji je sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O SPREMEMBI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO FRANCOSKE REPUBLIKE O SODELOVANJU NA OBRAMBNEM PODROČJU. Predlog zakona je v obravnavo predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE FINSKE O IZMENJAVI IN MEDSEBOJNEM VAROVANJU TAJNIH PODATKOV. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je Državnemu zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je bilo 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 72 poslank in poslancev, nihče proti. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6.A TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O ZAČASNEM ZNIŽANJU PLAČ FUNKCIONARJEV, NUJNI POSTOPEK. V zvezi s to točko sta bila v zakonodajni postopek vložena dva predloga zakona, in sicer, Predlog zakona o začasni uvrstitvi določenih funkcij zakonodajne oblasti v plačne razrede, prva obravnava, ki ga je v obravnavo Državnemu zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Bojanom Kontičem, ter Predlog zakona o začasnem znižanju plač funkcionarjev, nujni postopek, ki ga je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je ob obravnavi navedenih predlogov zakonov odločil, da ju bo obravnaval v skladu s tretjim odstavkom 117. člena Poslovnika Državnega zbora. Hkrati je tudi sklenil, da bo nadaljnji postopek v skladu s 127. členom Poslovnika vodil na podlagi predloga zakona, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po nujnem postopku predložila Vlada. V skladu s četrtim odstavkom 117. člena Poslovnika Državnega zbora dajem besedo predlagateljem predlogov zakonov za dopolnilno obrazložitev. Besedo dajem predstavnici Vlade, ministrici za javno upravo Irmi Pavlinič Krebs. Izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik, najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije je sprejela varčevalne ukrepe na področju plač v javnem sektorju kot del ekonomske politike države, saj je morala zmanjšati obseg javnofinančnih odhodkov [[....]]
Kolegice in kolegi! Malo posluha prosim, da bo lahko ministrica predstavila stališča.
[[...]]zaradi uskladitve le-teh z realnimi možnostmi države. Varčevalni ukrepi na področju plač zato predstavljajo celoto ukrepov in bomo z njihovo uveljavitvijo dosegli znižanje predvidene rasti plač v javnem sektorju v letu 2009 z 9,9% na 7,1%, kar pomeni 0,3 BDP in s tem zagotovili stabilnost javnih financ na področju plač v letu 2009. V pomembnem delu so bili posegi v plače predmet socialnega dialoga, za funkcionarje pa je bilo treba pripraviti poseben zakon, ki je dopolnjen na Odboru za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje predmet odločitve cenjenega zbora. Posegi v plače so začasne narave, in sicer zaradi omejitev učinkov finančne krize. Zakon predvideva, da se bodo plače znižale vsem funkcionarjem, in sicer na način, da se jim od plače odšteje 4% oziroma bodo zmanjšane za en plačni razred. Želim poudariti, da gre za začasen ukrep, ki bo trajal leto dni, nikakor pa ne gre za spreminjanje razmerij med posameznimi funkcionarji vseh vrst oblasti, to je sodne, zakonodajne in izvršilne, ki so vsi sedaj urejeni v tem predpisu. To poudarjam zaradi tega, ker sodniške plače, take kot so bile določene v mandatu prejšnje vlade, so bile določene narobe, neskladno z ustavo in pred Državni zbor bo prišel v nadaljevanju predlog Vlade, ki bo ta nesorazmerja odpravljal. S tem predpisom se bodo zmanjšale plače 1.690 aktualnim funkcionarjem in tudi 55 bivšim funkcionarjem. To bo pomenilo 2,8 milijonov evrov manj javnofinančnih odhodkov za leto dni, kolikor predpis velja. Cenjenemu Državnemu zboru predlagam, da podpre predpis, in ponovno poudarjam, da ne gre za simbolno gesto. Gre dejansko za enega izmed ukrepov v celoviti množici ukrepov, ki pomenijo pomembne manjše javnofinančne odhodke na področju plač v javnem sektorju v letu 2009. Tudi funkcionarji so eni izmed redkih, ki se jim plače zmanjšujejo v letu 2009. Vsi ostali javni uslužbenci, ki so imeli plače in imajo plače določene v kolektivni pogodbi za javni sektor, bodo, bom rekla, utrpeli nepovečanje plač v letu 2009 zaradi neuskladitve plačnih nesorazmerij. Plače se ne bodo usklajevale z inflacijo, kar bo prizadelo v nadaljevanju tudi funkcionarje in tudi plače javnih uslužbencev. Gre za politiko na področju regresov, skratka kot se je Vlada uspela dogovoriti s sindikati v javnem sektorju. Torej, kot sem predlagala, Vlada predlaga, da se zakon podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavniku predlagatelju poslanskega zakona gospodu Bojanu Kontiču.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovana ministrica, kolegice in kolegi! Poslanke in poslanci vseh poslanskih skupin, razen Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, smo v parlamentarno proceduro vložili predlog zakona o začasni uvrstitvi določenih funkcij zakonodajne oblasti v plačne razrede. Z odločitvijo in z vložitvijo predloga smo poslanke in poslanci sami predlagali znižanje svojih plač. Gre za tako imenovani samoomejevalni ukrep. Predsednik Državnega zbora, vsi trije podpredsedniki, generalna sekretarka Državnega zbora in vse preostale poslanke in poslanci bi na podlagi sprejetja našega zakona bili razvrščeni en plačilni razred nižje, kot smo sedaj. Kljub temu da je Vlada napovedovala varčevalne ukrepe in znižanje plač vsem funkcionarjem, smo se odločili, da si sami znižamo plače. Pozdravljam odločitev Vlade, da je v svojem zakonu prepustila znižanje poslanskih plač nam samim tukaj v Državnem zboru in tako tudi simbolno na tem področju ohranila samostojnost dveh vej oblasti. Vlada je torej predlagala znižanje funkcionarskih plač in ga predlaga s svojim zakonom in tako pripravljen predlog zakona o začasnem znižanju plač funkcionarjev vložila v parlamentarno obravnavo. Matično delovno telo se je odločilo, da oba postopka združi v celovit predlog, ki je tako združen, vključuje vse funkcionarje, tudi poslanke in poslance Državnega zbora. Zasledovali smo torej skupen cilj, zato je logično, da smo predlagatelji poslanskega predloga zakona pristali na združitev obeh postopkov. S tem smo omogočili, da danes na tej seji sprejmemo odločitev o znižanju plač vseh funkcionarjev. In, če je šlo pri dejanju poslank in poslancev za tako imenovano simbolno gesto, zdaj temu ni več tako. Govorimo o pomembnem ukrepu, ukrepu, težkem 2,8 milijona evrov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku dr. Vinku Gorenaku.
Hvala lepa. Kot že rečeno, Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na 6. nujni seji 25. februarja kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o začasnem znižanju plač funkcionarjev, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Tako je namreč Kolegij predsednika Državnega zbora odločil na 15. seji 20. 2. 2009. Odbor je najprej odločal o tem, ali bo v okviru iste točke dnevnega reda na podlagi 117. člena Poslovnika obravnaval oba zakona, in sicer zakon o začasni uvrstitvi določenih funkcij zakonodajne oblasti v plačilne razrede - ali poenostavljeno povedano, poslanski zakon - in predlog zakona o začasnem znižanju plač funkcionarjev, nujni postopek, ki ga je predložila Vlada Republike Slovenije. Odbor je najprej sprejel sklep, da bo v okviru iste točke dnevnega reda po določbah poslovnika po nujnem postopku, za spremembe zakona obravnaval oba predloga zakonov; torej tako imenovani poslanski in vladni predlog. V okviru razprave, ki je sledila že na tej točki, so poslanci in poslanke ta določila podprli, izjema je bil predstavnik Slovenske nacionalne stranke. Odbor je na podlagi 172. člena Poslovnika sprejel naslednja sklepa: Dopolnjen predlog zakona se pripravi na osnovi Predloga zakona o začasnem znižanju plač funkcionarjev, nujni postopek, ki ga je predložila Vlada Republike Slovenije. In drugi sklep: V Predlog zakona, na podlagi katerega bo pripravljen dopolnjen predlog zakona, se ne vključi noben izmed členov iz predloga zakona o začasni uvrstitvi določenih funkcij zakonodajne oblasti v plačne razrede, prva obravnava. To je bilo iz formalnih razlogov, torej iz poslanskega zakona. Glede na prehodne sprejete sklepe je odbor na podlagi 117. in 127. člena Poslovnika opravil drugo obravnavo Predloga zakona o začasnem znižanju plač funkcionarjev in sicer, v predloženem besedilu. Odbor je na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika sprejel tudi amandma kot amandma odbora, ki pa se je glasil: V prvem odstavku se za besedilom "s tem zakonom se" doda besedilo "za omejitev učinkov finančne krize", drugi odstavek se črta. S tem smo, praktično povedano, v tako imenovani vladni zakon vnesli posledično tudi določila iz poslanskega zakona s tem amandmajem. Sprejeli smo tudi sklep, da predlog zakona o začasni uvrstitvi določenih funkcij zakonodajne oblasti v plačne razrede, prva obravnava, ali poslanski zakon, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Seveda govorim o formalnem sklepu, ki je bil potreben. Mogoče opozorim še na to, da v času obravnave na odboru ni bil prisoten, niti nismo imeli kakšnega obvestila, stališča Sodnega sveta. Sodni svet nam je šele po obravnavi na matičnem delovnem telesu sporočil, da podpira znižanje plač sodnikom pod pogojem, da se jim najprej povišajo v skladu z odločbo Ustavnega sodišča, sicer pa ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Bojan Kontič.
Hvala lepa. Lep pozdrav še enkrat! Poslanska skupina Socialnih demokratov bo vsekakor predlagan predlog zakona podprla. Naj pri tem izkoristim to priložnost za to, da povem, da smo v postopku razmišljanja, kako znižati in kako to doseči, torej poslanskih plač, razmišljali tudi o več drugih predlogih. Razmišljali smo, da bi sredstva, za katera smo rekli, da so simbolne višine in da je naša gesta predvsem simbolna, morda na nek način umestili v prostor delovanja humanitarnih organizacij in jim na ta način omogočili izboljšanje, torej dvig kvalitete njihovega delovanja, predvsem zaradi obsega potreb, ki je iz dneva v dan večji. Ljudje se obračajo za pomoč, prosijo za pomoč. Razmišljali smo o tem, da bi na ta način dejansko tudi omogočili del sredstev za njihovo lažje delovanje. Končni dogovor znotraj poslanskih skupin je bil, da pripravimo svoj predlog zakona. Ta predlog zakona, kot je bilo že večkrat danes tudi povedano, je bil pripravljen, pripravljen povsem samostojno in pod ta predlog smo se seveda tudi podpisali. Rešitev, ki jo imamo v tem trenutku, torej predlog, ki celovito ureja, zmanjšuje plače funkcionarjev, bomo glede na to, da je upoštevan tudi naš predlog, ki je bil skladno s Poslovnikom vključen v ta zakon z amandmajem, ki je črtal omejitev tega zakona, da to ne velja za poslanke in poslance, v Poslanski skupini Socialnih demokratov podprli.
Hvala lepa. V imenu Slovenske demokratske stranke bo stališče predstavil gospod Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Še enkrat lepo pozdravljeni! Na začetku moram povedati, da bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli sprejem zakona o začasnem znižanju plač funkcionarjem, hkrati pa naj vas opozorim na sledeče oziroma želim povedati sledeče. Kakorkoli obračamo ta znesek in kakorkoli ga medijsko prikazujemo, s poslanskim znižanjem plač v višini, ki je že bila predstavljena, bomo na letni ravni prihranili 130.000 evrov ali prihranili spodobno enosobno stanovanje ali garsonjero v Ljubljani. Zdi se nam, da je to eden od tistih všečnih ukrepov, ki ga sicer podpiramo, posebej sem to poudaril, tudi če bi si poslanci teoretično gledano ukinili plače, bi prihranili 10 stanovanj spodobne narave v Ljubljani. Mi pozdravljamo, v celoti pozdravljamo tovrstne ukrepe in zato jih tudi podpiramo, kot vidite, s svojim glasovanjem, vendar pa poudarjamo, da je to v teoriji menedžmenta vodenje z zgledom. Torej, Vlada na nek način vodi z zgledom in to je dobro, vendar v nadaljevanju manjka tisto, čemur se reče pravo vodenje oziroma pravi ukrepi, ki bi jih bilo treba sprejemati. Teh ukrepov pa ni in ni, na kar opozarjamo že praktično v vsakem našem nastopu. V poslanski skupini SDS še vedno opozarjamo na to, da pričakujemo zakone, pričakujemo ukrepe, ki bi potegnili slovensko gospodarstvo in finance iz stanja v kakršno drvi. V bibliji Vlade, tako jo je poimenoval generalni sekretar Vlade, je vladna koalicija zapisala, da boste v času od 1. januarja do danes pred ta Državni zbor prinesli, poslali, kakor želite, 24 zakonov. Biblija Vlade se ne spoštuje, do danes ste iz normativnega programa dela Vlade v ta Državni zbor prinesli le in samo tri zakone. Ob primopredaji oblasti vam je Janševa vlada pustila vrsto nekih zakonov, ki bi resno posegli na področje financ in gospodarstva in "omejili" ta vlak, ki na področju financ in gospodarstva leze in leze navzdol, tone v neko globel. Vendarle se nekako niste odločili za to oziroma ste se odločili v manjši meri za to. Tudi v SDS vztrajno vlagamo nekatere zakone, pa čeprav na koncu pridejo ven izmaličeni do te mere, da ne zaslužijo na primer imena Vizjakov zakon. Tudi Vizjak je verjetno malo rdeč, če kdo temu tako reče. Namesto resnega spopadanja s posledicami finančne in gospodarske krize, ki vsak dan na zavod za zaposlovanje potegne vrsto ljudi, smo priča sporom znotraj vladne koalicije. Malo pred tem nastopom sem si pogledal podatke o številu nezaposlenih. Če podatki držijo, mislim pa, da držijo, smo ob primopredaji oblasti imeli v Sloveniji okoli 59 tisoč nezaposlenih, na današnji pa jih imamo 77 tisoč. Če to seštejete, če to delite s 100-imi dnevi vladanja, pomeni, da je v času vaše vlade vsak dan izgubilo delo 200 ljudi. Poudarjam 200 ljudi. Še naprej je očitno, da predsednik Vlade govori eno, ministri vam delajo drugo. Tako predsednik Vlada najavi ukrepe o varčevanju, o nezaposlovanju, minister za pravosodje isti dan pove, da bo na novo zaposloval. Predsednik Vlade govori o kasih, o pravičnem kadrovanju, ministrica razveljavi razpis in kadruje brez. Namesto z zakoni se Vlada ukvarja z aferami, kot je fotokopiranje, domnevno tajno snemanje in tako dalje [[...]]
Gospod Gorenak, imate vtis, da to spada k predlogu zakona, ki ga obravnavamo?
Da, spada.
Jaz mislim, da ne.
Prosim, če me ne prekinjate. In z vsemi ostalimi zadevami in na ta način prikriva realna dejstva, kot so odškodnine in pa tako imenovani preneseni. Zdi se, da ima predsednik Vlade več razumevanja v strankah opozicije kot koalicije, saj tisti, ki so na volitvah izgubili v bistvu napovedujejo njegovo lastno zamenjavo, kar je nenavadno. Še enkrat poudarjam, da bomo zakon podprli. Predsednik, predsedujoči, prosim pa vas, če me ne bi prekinjali in mi jemali besede. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prekinil sem vas, ker ste skoraj dve minuti govoril o tematiki, ki ni bila vsebina tega zakona. Hvala lepa. Besedo ima v imenu Poslanske skupine Zares gospa Cvetka Zalokar Oražem.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani kolegi in kolegice! Spoštovan ministrica! Jaz mislim, da v imenu naše poslanske skupine lahko dam podporo podpredsedniku Državnega zbora, ker menim, da je bilo popolnoma korektno, da je prekinil predstavitev stališča poslanske skupine, ki to ni bila. Pač pa je bila izkoriščena, bom rekla, ta možnost za popolnoma druge ocene in druga stališča, ki se tega zakona v prav ničemer v resnici ne dotikajo. Dobili smo pač lekcijo o delu te vlade in seveda hvalnico, tako, kot to počnejo že vseh 100 dni, prejšnji vladi. Mi smo s prevzemom oblasti dobili, hoteli ali ne, tudi krizo. In jaz ocenjujem, da je zelo neprimerno te trenutke krize izkoriščati za politični boj. V Poslanski skupini Zares smo vseskozi podpirali predloge, da je primerno in nujno, da damo tudi poslanci svoj prispevek in zgled pri začasnem znižanju plač funkcionarjev zaradi krize, v kateri se je znašla, skupaj z drugimi državami, tudi Sloveniji. Menimo da je prav, da tudi mi, skupaj z vsemi drugimi, nosimo svoj del bremena in damo svoj prispevek v celoten sklop varčevalnih ukrepov. Res je, da skupni znesek prihranka, tudi glede na naše število, ni visok, a prepričana sem, da oči javnosti, sindikatov, delavcev, tistih, ki so že ali bodo ostali brez dela ali se jim bodo plače znižale, so uprte tudi v nas, v naša ravnanja. Obenem smo tudi zadovoljni in menimo, da je tudi naš zgled, morda vsaj malo prispeval k temu, da je Vlada uspešno zaključila pogajanja in sklenila, po naši oceni izjemno pomembno in tudi racionalno ter razumno, dogovor o plačah v javnem sektorju. Toda celoten sveženj privarčevanih sredstev funkcionarjev javnega sektorja pa že ni več tako majhen in ne tako nepomemben. Pomeni velik in pomemben prispevek k stabilnosti javnih sredstev in javnih financ. Pri tem pa želimo v Poslanski skupini Zares ponovno poudariti, da plače poslancev Državnega zbora še zdaleč niso edini in največji problem, tako, kot bi včasih lahko sodili po nekaterih kritikah. Tudi zato, ker se včasih že odpira in je prav, da o tem govorimo tudi tu, vprašanje ugleda in pomena funkcije poslanca oziroma poslanke Državnega zbora. Pri tem je treba povedati, da je plača najvišjega med nami oziroma tistega, ki prejema najvišjo plačo, to je predsednika Državnega zbora, v primerjavi s plačami drugih v javnem sektorju po svoji višini uvrščena šele okrog 60. mesta. Medtem ko so poslanci, ki prejemajo najnižje plače uvrščeni okrog 500. do 600. mesta med vsemi javnimi uslužbenci. In prav je, da to danes tudi posebej na tem mestu poudarimo, zaradi številnih, premnogokrat prelahkotno izrečenih pavšalnih ocen, ki temeljijo na nerealnih in nekorektnih podatkih. V Poslanski skupini Zares bomo glasovali za sprejem Zakona o začasnem znižanju plač funkcionarjev.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine DeSUS bo predstavil kolega Anton Urh.
Spoštovani gospod podpredsednik, gospa ministrica, kolegice in kolegi! Poslanska skupina DeSUS podpira Predlog zakona o začasnem znižanju plač funkcionarjev. Razlog za vložitev Predloga zakona o začasnem znižanju plač funkcionarjev [[Vlada]] in tudi Predloga zakona o začasni uvrstitvi določenih funkcij zakonodajne oblasti v plačilne razrede [[poslanci Državnega zbora]] , :blažitev tako imenovane recesije, gospodarske in finančne krize, ki je zajela tudi Republiko Slovenijo. Gre za enega od varčevalnih ukrepov, usmerjenih v smotrnejše razpolaganje z javnimi sredstvi oziroma znižanje javne porabe. Poglavitne rešitve predloga zakona so: znižanje plač vseh funkcionarjev in funkcionark iz plačne skupine A za obdobje 12 mesecev za znesek v višini 4% od osnovne plače. 4% znižanje je predvideno tudi za nadomestila funkcionarjem po prenehanju funkcije. Na seji matičnega delovnega telesa se je odločilo, da se oba predloga obravnavata v okviru iste točke po določilih poslovnika, ki ureja hibridni postopek, slednji pa je mogoč zgolj v primeru, če predloga obravnavata enako družbeno razmerje. Vprašanje, ki se postavlja, je, ali dejansko oba predloga urejata enako družbeno razmerje in ali so bila določila o hibridnem postopku uporabljena pravilno oziroma ali so bila zlorabljena. Namreč, prvotno besedilo vladnega zakona je urejalo znižanje plač vseh funkcionarjev, razen plač predsednika Državnega zbora, podpredsednika Državnega zbora, poslancev Državnega zbora in generalnega sekretarja Državnega zbora. Medtem ko predlog poslancev zajema ravno slednjo skupino oseb, funkcionarjev zakonodajne veje oblasti, ki so z vladnim predlogom zakona izvzeti. Kakorkoli že, na seji matičnega delovnega telesa se je v besedilo vladnega zakona vključilo tudi skupino oseb, ki je bila zajete s predlogom zakona poslancev. Tako, da je zdaj tudi za nas predlagana enaka metoda znižanja plač. Zakaj smo poslanci Državnega zbora vložili svoj predlog zakona, ki ureja plače funkcionarjev zakonodajne veje oblasti? Če seveda pustimo ob strani poglavitne razloge znižanja plač zaradi recesije, gospodarske in finančne krize, s čimer se v Poslanski skupini DeSUS popolnoma strinjamo, menimo, da je poseben zakon, ki ureja pravice in obveznosti poslancev, absolutno upravičen. Že sedaj veljavna zakonodaja priznava slednje, saj pravice in obveznosti poslancev ureja Zakon o poslancih. Tako bi bilo smotrno, da je tudi področje plač zakonodajne veje oblasti urejeno v samostojnem predpisu. Podlaga za to je ustavno načelo, 3. člen, delitve oblasti na zakonodajno, izvršilno in sodno, ki pravi, da so organi, ki opravljajo temeljne funkcije državne oblasti pri svojem delovanju relativno samostojni in neodvisni od drugih organov, tako da nobeden od njih ne more prevladati. Pojma samostojnost in neodvisnost organov oblasti v zvezi z določitvijo plač, sta bila predmet večih odločb Ustavnega sodišča Republike Slovenije, ki je presojalo varstvo pred znižanjem sodniških plač. Analogno se odločitve največjega organa za varstvo ustavnosti in zakonitosti ter človekovih pravic in temeljnih svoboščin lahko razlagajo tudi za primer zakonodajne oblasti. Namreč, Ustavno sodišče je glede sodniških plač določilo, da so slednje varovane pred znižanjem, razen če gre res za izjemne primere. Kot tako okoliščino v Poslanski skupini DeSUS priznavamo trenutno finančno krizo in posledično gospodarsko krizo, zato ne nasprotujemo znižanju plač funkcionarjev, tudi poslancem, v ta namen. Vendar pa bi moralo, tako kot velja za sodnike oziroma po odločbi Ustavnega sodišča naj bi veljalo, izvršna oblast pa je sedaj še ni upoštevala, to veljati tudi za poslance Državnega zbora. V Poslanski skupini DeSUS bomo kljub temu ta zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj, v imenu Poslanske skupine SNS.
Spoštovana ministrica, spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi! Predlog zakona o začasnem znižanju plač sprejemamo danes po nujnem postopku. Razlog za to je, preprečevanje težko popravljivih posledic za delovanje države. To je razlog. Mimogrede. Glede na to, da smo v Slovenski nacionalni stranki v letu 1996 predlagali realno znižanje plač za 20%, ki še danes velja, menimo, da bi pri takem zakonu, ki je zgolj všečne narave, morala veljati večja načelnost in večja principielnost. Zakaj to govorim? Zaradi tega, ker imajo vsi direktorji javnih zavodov; in to je tisti ukrep, ki bi ga morala Vlada danes tu predlagati; imajo večje plače kot minister, mogoče posamezniki tudi večjo plačo kot sam premier. In ravno tu je tisti nezakonit postopek, spoštovana ministrica, ko se ljudje zgražajo, da so direktorji v javnih zavodih in direktorji v državnih podjetjih oziroma v podjetjih, v katerih ima država večinsko last, privilegirani, domov nosijo po 20.000 evrov mesečno neto prejemka, medtem ko njihovi zaposleni izgubljajo pravico do dela, celo sledijo masovni odpovedi. Dve stotini nezaposlenih beležimo dnevno oziroma zagotovo več kot 100 vsak dan, redno. Napovedi, da bomo konec leta prišli do več kot sto tisoč glave množice, ki ne bo imela pravice do dela in bo socialno ogrožena, dajejo dolžnost Vladi, da zavzame bolj resne ukrepe. In eden, spoštovana ministrica, od zelo resnih ukrepov je ta, da se poreže plače tistim, ki so danes v privilegiranem položaju in dejansko ogrožajo to družbo. In te direktorje ste imenovali vi, Vlada jih je imenovala. Njihove pravice so takšne kot so, ker jim to Vlada dovoljuje. Sam premier je sicer hotel to preprečiti ob novem letu enemu od podjetij, da ne bi delilo božičnice, ampak na žalost ni imel te izvršilne moči. Ostal je tako rekoč z izrečeno besedo tam nekje na sredi poti in smejala se mu je vsa vesoljna Slovenija. Sam plačuje kavice in plačuje tudi tako imenovano reprezentanco. Ampak to ni rešitev. Resnično ni rešitev. Rešitev je v tem, da se odpovemo tistim privilegijem v državnih podjetjih, ki so danes nepotrebni in da vsi stisnemo pas. Mislim, da noben direktor v javnem zavodu ali podjetju, čigar večinski lastnik je država, ne sme imeti večje plače kot premier, nobeden. Jaz bi vas prosil, da dopolnite ta zakon. Takrat ga bomo mi podprli. Dokler pa ta zakon ni tak, kot bi moral biti, pa ga jemljemo zgolj kot všečnega, kot frazo s katerim se bo lahko hvalila Vlada in tudi premier sam. Teh 2,8 milijona evrov ne bo v ničemer pripomoglo, da na dan ne bomo imeli take nezaposlenosti. Direktorji v javnih podjetjih, katerih večinska lastnica je država, imajo še vedno astronomske plače. Posamezni tajkuni, ki so pokradli podjetja in jih kasneje celo zaprli, govorim recimo za primorski del, ki je, dobesedno, s strani gospoda Bavčarja gospodarsko uničen, in dejstvo je, da smo zaradi tega zaprli tudi Kolinsko in Drogo. Ta gospod še vedno uživa velike privilegije in si bo nekoliko znižal plačo, ampak še vedno bo na desetine tisoče evrov mesečno v njegovem žepu. Skratka, predlagam, da storite to, kar smo že mi storili - da zamenjate poslansko plačo; to je Slovenska nacionalna stranka storila; za delavsko plačo. In da tole, kar smo danes sprejeli, spremenimo v to, da prejmemo mi delavske plače in delavci poslanske. Vsaj enkrat!
Hvala lepa. Besedo ima gospod Gvido Kres v imenu Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Spoštovana ministrica. Naj že kar na začetku povem, da bomo poslanci Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke podprli predlog zakona, ki predvideva začasno znižanje plač funkcionarjev. Podprli ga bomo zaradi načela solidarnosti, po katerem je prav, da tudi funkcionarji prispevajo svoj delež k sanaciji finančne krize. Vlada Republike Slovenije predlaga znižanje funkcionarskih plač zaradi zagotovitve stabilnosti javnih financ v letu 2009 in ta ukrep šteje med nujne varčevalne ukrepe. Pa vendar moramo vedeti, da se bo zaradi tega ukrepa obseg javnofinančnih odhodkov znižal za vsega skupaj 2,5 oziroma 2,8 milijona evrov. Glede na enormne odpravnine v milijonskih zneskih, o katerih je bilo že veliko govora in ki jih naš sistem še vedno omogoča, lahko rečem le, da ta pot varčevanja ni učinkovita in ni prava. Prava pot bi bila med drugim takojšnja in celovita prenova Zakona o javnih uslužbencih ter drugih zakonov, ki urejajo področje dela javnih uslužbencev in funkcionarjev ter ukinitev nekaterih nepotrebnih birokratskih postopkov. Prav bi bilo tudi odpraviti plačna nesorazmerja v sistemu plač v javnem sektorju in šele zatem sprejeti varčevalne ukrepe pri plačah v javnem sektorju. Predvsem pa bi bilo prav, da se enkrat za vselej uredijo razmerja med plačami poslancev, ministrov, predsednikom Vlade in direktorji tistih družb, kjer je država lastnica oziroma solastnica. Cilj države bi moral biti, da dolgoročno vzpostavi plačni sistem, v katerem bi sposobni in učinkoviti delavci in funkcionarji ostali oziroma se želeli zaposlovati v javni upravi. Seveda je prav, da je plačni sistem v javni upravi varčen, a biti mora še vedno dovolj stimulativno naravnan, da bi se zaustavil beg najboljših kadrov iz državne in javne uprave. Le s pridobitvijo dobrih kadrov bi namreč državna in javna uprava povečali svojo učinkovitost. Predlagani ukrep bomo torej v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podprli, ker želimo biti solidarni s tistimi, ki so zaposleni v gospodarstvu, z delavkami in delavci v industriji. S tistimi, ki jih ta kriza dejansko najbolj prizadene. Moramo pa priznati, da jim ta ukrep ne bo kaj dosti pomagal, saj z njim ne bomo privarčevali kaj bistvenega. Lahko bi že samo z odločitvijo Vlade, da se denimo odpove oziroma razveže pogodbo o nakupu oklepnikov Patrija, na ta način bi država privarčevala veliko pomembnejši del sredstev. Pa tudi nihče nam ne bi zameril takega početje v tem času. Prav tako bi z ureditvijo oziroma omejitvijo nagrad v nadzornih svetih in nagradah članov uprav v tistih podjetjih, kjer je država lastnica oziroma solastnica, Vlada Republike Slovenije dosegla mnogo več. In podobnih primerov bi se še našlo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima še gospod mag. Borut Sajovic, v imenu Poslanske skupine LDS. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Pozdrav tudi naši ministrici in pa vsem vam. Poslanske plače pa funkcionarske, na splošno vedno zanimiva in pa privlačna tema, vendar jaz sem vesel, da v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije lahko rečemo, da to spremembo tega zakona o funkcionarskih plačah podpiramo in to brez kakšne računice, brez kakšne zlobe v srcu, ampak z iskrenim sporočilom, ker želimo deliti usodo vseh, ki so ta trenutek v težkem, nezavidljivem položaju v Sloveniji. Tudi ne bomo izkoriščali teh minut, za razliko od nekaterih drugih, da bi še enkrat pljunili na lastno državo, ki je v težavah in se v težkih ukrepih v zaostrenih gospodarskih razmerah krepko, pošteno bori, namenja finančna proračunska sredstva za ohranitev delovnih mest, za razvoj, pomoč gospodarstvu in pa tudi za številne socialne transfere. Seveda prispevek, ki ga bomo vsi skupaj namenili v javnem sektorju, 2,8 milijona evrov, je lep denar in za to državo v tem trenutku izredno pomemben in zato sem še toliko bolj vesel, da smo znali v tej državi doseči dogovor z javnim sektorjem, za kar gredo iskrene čestitke tudi ministrici, ki je z nami. Obenem pa se zavedati, da je ta ukrep začasen, da si pa dolgoročno v boljših stabilnejših pogojih ta država zasluži dobro, mogoče celo najbolje plačan, najboljši in pa kvaliteten kader v javnem sektorju. Strinjam se s tistimi, ki opozarjajo na podjetja, ki so v državni lasti, da recimo direktor zasluži precej preko 10 tisoč evrov, delavci pa životarijo ob 500-ih evrih. Vas pa opozorim še na eno zgodbo iz, recimo, občinskih ravni. Kadar recimo lokalne skupnosti iščemo pravnika ali gradbenega inženirja, ga zagotovo ne dobimo, kajti v zasebnem sektorju mu ponudijo dvakrat ali trikrat višjo plačo. Za konec, naše popolno soglasje, iskreno, k znižanju funkcionarskih plač. Potem pa zagotovo po tem prehodnem obdobju, po izboljšanju teh časov, resen razmislek, da bodo plače v tej državi enakovredne vloženemu delu, trudu, strokovnosti in znanju na vseh področjih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona in prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev sprejetih na matičnem delovnem telesu predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 4. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje predlaga zboru, da sprejme naslednji sklep: "Predlog zakona o začasni uvrstitvi določenih funkcij zakonodajne oblasti v plačne razrede, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Bojanom Kontičem ni primeren za nadaljnjo obravnavo." Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 3. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8.A TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O USTANOVITVI IN NALOGAH USTAVNE KOMISIJE DRŽAVNEGA ZBORA. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložil Kolegij predsednika Državnega zbora. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Besedo ima gospa Cvetka Zalokar Oražem v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala lepa. Spoštovani kolegi in kolegice! V Poslanski skupini Zares bomo Odlok o ustanovitvi in nalogah Ustavne komisije Državnega zbora podprli. Ob tem želimo še posebej poudariti, da upamo in si želimo, da bi se čim prej med vsebinami, o katerih bo razpravljala novoustanovljena ustavna komisija, znašlo tudi vprašanje ureditve instituta referenduma, saj smo v zvezi s tem v naši poslanski skupini že pripravili predlog. V Zares-Nova politika menimo, da je treba odpraviti pomanjkljivo in neustrezno ureditev instituta referenduma, saj povzroča precejšnje težave in zaplete. Institut referenduma je treba prilagoditi ureditvam v primerljivih demokratičnih državah in parlamentarnih sistemih. Sprememba 90. člena Ustave Republike Slovenije ter nekaterih določb Zakona o referendumu in ljudski iniciativi je po našem prepričanju potrebna, in sicer zato, da se volivke in volivce obvaruje pred nesmiselnimi referendumi, ki se uporabljajo za politične igre, da se prepreči izigravanje, improvizacijo in instrumentalizacijo instituta referenduma. Stvari ne želimo izumljati na novo, ampak jih želimo spreminjati v takšno smer, da bi se ta izjemno pomemben instrument neposredne demokracije ustrezno uredil. Osnovno sporočilo, ki ga želimo dati, je, da je treba z iskanjem primerljivih in ustreznih rešitev odgovorno pristopiti k reševanju tega vprašanja. Prepričani smo, da je v tem trenutku dozorela tudi volja političnih strank, da k temu pristopimo, saj je to snov, ki je že dlje časa v zraku, če tako rečem. V Zares-Nova politika smo že dalj časa ugotavljali neustrezno urejenost instituta. Zato je bilo jasno izpostavljeno, kar smo jasno izpostavili tudi v primeru zadnjega referenduma, poizvedovalnega referenduma o pokrajinah. V poslanski skupini in stranki smo vseskozi tudi v času volilne kampanje izpostavljali pomembnost ureditve tega vprašanja. Zadnji aktualni dogodki pa so le še povod, da pozovemo relevantne politične stranke oziroma najdemo dovolj politične volje, da to področje skupaj primerno uredimo. Ureditev omenjenega področja smo zapisali tudi med 99 točk, s katerimi smo sodelovali pri oblikovanju koalicijskega sporazuma. Kot ključne točke potrebnih sprememb bi izpostavili: določitev kvoruma za veljavnost izida referenduma, izključitev možnosti referenduma za določene segmente, kot so, na primer, temeljne človekove pravice, dejanska uveljavitev tako imenovanega referendumskega dne ali dveh, zagotovitev verodostojnost izpolnjevanja pogoja podpore s podpisi najmanj 2.500 volivcev ter razpolaganje pobudnika in predlagatelja referenduma z referendumsko pobudo. V prvih dveh primerih gre za spremembo Ustave, medtem ko je za druge spremembe potrebna le sprememba Zakona o referendumu in ljudski iniciativi. Menimo, da bi bilo spremembo možno uresničiti že v prvi polovici mandata Državnega zbora, saj gre za izjemno pomembno zadevo, ki terja nekajmesečno zavzeto delo. Institut referenduma je bil namreč v zgodovini mnogokrat, žal, zadeva politizacije in prej ni služil želji po ugotovitvi volje ljudi in prav politiki smo tisti, ki smo dolži urediti zadevo na primeren način. K temu nas poziva vse več strokovne javnosti, k temu nas poziva tudi glas razuma. Tako da, v stranki Zares-Nova politika predlagamo, da se o tej pomembni temi začne in čim prej odpre razprava v okviru Ustavne komisije Državnega zbora. In prav zaradi tega razloga bomo v naši stranki Predlog odloka o ustanoviti in nalogah Ustavne komisije podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miran Potrč v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Poslanska skupina Socialnih demokratov bo Predlog za ustanovitev Ustavne komisije podprla. Vsebina predloga je pripravljena v skladu z običajno vsebino in omogoča razpravo in predlaganje Državnemu zboru v sprejem odločitve v zvezi z vsemi akti, ki imajo ustavnopravni značaj. To je ne le v zvezi z Ustavo Republike Slovenije temveč tudi v zvezi z ustavnim zakonom za izvedbo Temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije za spremembo ustavnega zakona za izvedbo Ustave Republike Slovenije, in za spremembo ustavnega zakona o spremembi Ustave Republike Slovenije. Ne bom podrobneje razpravljal o tem, ali je takšna in tako določena vsebina odloka ustavnopravno korektna, saj k predlogu odloka ni vložen noben amandma pa tudi sam ga nisem vložil. Vsebine odloka so bile tudi doslej vedno takšne, vendar pa kljub temu menim, da bi bilo morda dobro, da bi ustavni pravniki nekoč, ne v tako zelo daljni bodočnosti, kritično obravnavali vprašanje, ali sploh, do kdaj in pod kakšnimi pogoji je Državni zbor pristojen odločati o ustavnih aktih, na podlagi katerih je bila konstituirana Slovenija kot suverena, samostojna in neodvisna država in ki so za to po pravni logiki in načelih za tolmačenje pravnih aktov že konzumirani, ne pa podvrženi spremembam in dopolnitvam. Spreminjajo in dopolnjujejo se lahko Ustava in ustavni zakon o spremembah in dopolnitvah ustave, ki govore o aktualni živi vsebini Ustave, ki jo je po posebej za to določenem postopku mogoče spremeniti in dopolniti. Res je sicer, da imamo tudi za spremembe in dopolnitve ustavnega zakona o Temeljni ustavni listini o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije že precedan iz leta 1994, vendar je to petnajst let nazaj, ko smo urejali vprašanja obveznosti deviznih varčevalcev bivše Ljubljanske Banke, vendar so bili za to odločitev posebni razlogi in posebne okoliščine, urejala pa so se vprašanja, ki pred tem niso bila vsebina ustavnega zakona in ne za nazaj, temveč od sprejema teh sprememb ustavnega zakona dalje. Tokrat je povod za ustanovitev Ustavne komisije spet sprememba in dopolnitev ustavnega zakona za izvedbo Temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije z dne 25. 6. 1991, in sicer z določbami, ki naj bi skoraj za 18 let nazaj urejala pogoje za ureditev statusa oseb, ki so takrat prebivali v Republiki Sloveniji in si v njej na različne načine in pod takrat določenimi pogoji urejali svoje statusne pravice. Kaj o takem ravnanju predlagatelja mislimo, bomo povedali v razpravi o vsebini njihovega predloga, saj v razpravi o sprejemu odloka to ne bi bilo korektno. Zato sem na ta, po mojem prepričanju, pomembna pravna vprašanja le opozoril. Menim pa, da ne bi bilo slabo, da bi se Ukomisija ukvarjala tudi z njimi, saj je tudi sicer preveč lahkotno prilagajanje pravnih razlag političnim interesom, pogosto ne večine, ampak tudi brezkompromisnim zahtevam opozicije, ne preveč dobra praksa dela v Državnem zboru. Naj na koncu še povem, da se zavedam, da bo poleg konkretnega predloga v tem mandatu nujno v Ustavni komisiji razpravljati tudi o nekaterih drugih vprašanjih, ki so v javnosti že evidentirana in o katerih že imamo kritična mnenja glede dosedanje ureditve. Prav gotovo velja to za referendum, velja to za pristojnosti in način dela Ustavnega sodišča, morda za koga, kar bomo skupaj spoznali. Odlok bo torej ob vseh pomislekih, glede predloga, zaradi katerega sprejemamo, dobil našo podporo, saj drugače ne bo mogoče zavrniti zahtev, ki so vsebina ustavnega zakona, zaradi katerega se formalno tokrat predlaga ustanovitev Ustavne komisije.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev o predlogu odloka. Besedo ima gospod mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa. V Poslanskem klubu, v katerega imenu in svojem sedaj govorim, se z vsem tem strinjamo. Odlok bomo z veseljem podprli, potrebna bo pa korenita in pretehtana razprava, predvsem o tistih členih in o tistih vsebinah, ki jih je pravkar predstavil in navedel gospod Potrč. S tem se v celoti strinjam in odlok podpiram.
Hvala lepa. Gospod Franc Pukšič. [[Ga ni.]] Gospa Cvetka Zalokar Oražem. [[Se odpovedujete. Hvala.]] Gospod Vito Rožej. [[Se tudi odpovedujete.]] Gospod Miran Potrč. Vsi, ki ste bili prijavljeni za razpravo ste dobili besedo. Seznam je izčrpan. Zaključujem razpravo o predlogu odloka. Ker o predlogu odloka ni bilo vloženih amandmajev prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, to so MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Obveščam vas, da v zvezi s to točko Mandatno-volilna komisija zboru ni predložila nobenega predloga, zato to točko dnevnega reda zaključujem. Zaključujem tudi 3. sejo Državnega zbora. Nasvidenje.