Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 31. izredno sejo Državnega zbora, ki je bila sklicana na podlagi drugega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne more udeležiti poslanec gospod Marijan Pojbič. Na sejo sem vabil predsednico Vlade mag. Alenko Bratušek ter kandidatki in kandidate za ministrici in ministre k 1. točki dnevnega reda. Vse prisotne še enkrat lepo pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 31. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v petek, 15. marca 2013, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za umik točke z dnevnega reda ali širitev dnevnega reda seje nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na glasovanje. Prosim vas, da preverite delovanje svojih glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 31. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO LISTE KANDIDATOV IN KANDIDATK ZA MINISTRE IN MINISTRICI VLADE REPUBLIKE SLOVENIJE. Na podlagi prvega odstavka 112. člena Ustave Republike Slovenije in prvega odstavka 229. člena Poslovnika Državnega zbora je predsednica Vlade Republike Slovenije mag. Alenka Bratušek predlagala Državnemu zboru imenovanje ministrov in ministric Vlade Republike Slovenije. Listo kandidatov in kandidatk za ministre in ministrice je predsedniku Državnega zbora predložila 14. marca 2013. Predsednica Vlade Državnemu zboru predlaga, da Državni zbor danes imenuje dr. Uroša Čuferja za ministra za finance, gospoda Karla Viktorja Erjavca za ministra za zunanje zadeve, gospoda Tomaža Gantarja za ministra za zdravje, dr. Uroša Grilca za ministra za kulturo, gospoda Igorja Maherja za ministra za infrastrukturo in prostor, gospoda Romana Jakiča za ministra za obrambo, gospo Tino Komel za ministrico brez resorja za področje odnosov med Republiko Slovenijo in avtohtono slovensko narodno skupnostjo v sosednjih državah ter med Republiko Slovenijo in Slovenci po svetu, dr. Anjo Kopač Mrak za ministrico za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, dr. Jerneja Pikala za ministra za izobraževanje, znanost in šport, dr. Senka Pličaniča za ministra za pravosodje, mag. Stanka Stepišnika za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo, dr. Gregorja Viranta za ministra za notranje zadeve in javno upravo in mag. Dejana Židana za ministra za kmetijstvo in okolje. V naši sredini pozdravljam tudi predsednico Vlade mag. Alenko Bratušek in ji dajem besedo za dopolnilno obrazložitev predloga imenovanj.
Spoštovani! "Naša protikrizna strategija ima štiri dele. Prvič, ponovno vzpostaviti finančno stabilnost, saj le tako lahko povrnemo zaupanje potrošnikov in podjetij. Drugič, s fiskalno konsolidacijo povrniti vzdržnost javnih financ. Tretjič, s kratkoročnimi politikami spodbuditi zaposlovanje mladih. Četrtič, nadaljevati s strukturnimi reformami za večjo konkurenčnost." Spoštovani poslanke in poslanci, cenjeni kolegice in kolegi, ne, nisem citirala naše koalicijske pogodbe, ampak sem vam povzela štiri točke z zasedanja Evropskega sveta minuli teden. V imenu Slovenije se ga je udeležil gospod Janez Janša. Še to so rekli v gradivu – da te štiri točke niso protislovne, ampak komplementarne. Od tedaj, ko se povrne stabilnost, bo minilo še nekaj časa, da se bodo vrnili tudi zaupanje, vlaganja in rast. Ko pa se povrne rast, bo spet moralo miniti nekaj časa, preden se bodo začeli poznati pozitivni učinki zaposlovanja. Stabilnost, zaupanje, rast in pozitivni učinki – to je najkrajši možen povzetek našega dogovora o sodelovanju v novi vladi. Vemo, da lahko le z normalizacijo političnih razmer in stabilnostjo finančnega sektorja povrnemo zaupanje za nujno potrebno gospodarsko rast, in vemo, da se bodo pozitivni učinki rasti in zaposlovanja pokazali šele čez čas. Zakaj začenjam današnjo predstavitev z bruseljskim Evropskim svetom? Ker na najbolj zgovoren način pove, da smo v Sloveniji integralni del evropskega sveta, da smo Evropa v dobrem in slabem. Smo del velike evropske zgodbe, a bili smo tudi del velike evropske zmote, kako bomo zgolj in samo z varčevanjem reševali sebe in svet. Zdaj moramo skupaj najti skupne rešitve iz evropske zagate. Že davno nismo več sami, naš svet se ne konča na naših mejah. Zglede in izzive lahko iščemo vsepovsod, a rešitve bomo morali najti doma. Imamo jih – v strokovnih ljudeh, v dobrih praksah, v številnih izkušnjah in v svežih idejah. Tudi zato so moje zaveze izpred 15 dni danes oprijemljivejše. Ne le zato, ker smo se predsedniki strank nove protikrizne koalicije poenotili okrog prioritet, ampak predvsem zato, ker smo z našimi ekipami za vsakega od resorjev v tem kratkem času prioritete že prevedli v konkretne cilje. Pri tem so prav iz vsake od partnerskih strank sodelovali številni strokovni sodelavci. Zato so resorni cilji dobra razdelava naših osnovnih prioritet. Ob tej priložnosti bi se rada zahvalila vsem za resno in odgovorno delo. Kdor bi ob teh ciljih pogrešal nabor konkretnih ukrepov, ta bi podcenjeval ministrsko ekipo, ki sem jo v tem času zbrala in izbrala. Izbrani so bili zato, ker prinašajo izkušnje in konkretna znanja iz gospodarstva, bančništva, lokalne ravni, reformnih prizadevanj, univerze, prejšnjih vlad in tudi Državnega zbora. Strokovnost je pomembna kvaliteta vsakega ministrskega kandidata, a ni dovolj. Potreben je tudi pogum. Izbrane kandidatke in kandidati so ga pokazali in za to sem jim hvaležna. Pokazali so, da so pripravljeni še kaj več, kot v varnem zavetju kritizirati sedanjo vlado ali od daleč svetovati prihodnji. Prav od vsakega od njih zato upravičeno pričakujem, da bodo znali za dosego dogovorjenih ciljev najti najustreznejše ukrepe in jih tudi uresničiti. To je njihova naloga in odgovornost. Ne verjamem v koalicijo, ki bi v dveh tednih zapisala vse svoje naloge enega celega leta. Verjamem pa v vlado, ki ima dovolj modrosti in energije, da zna zastavljene cilje doseči. Katere so tiste prioritete, ki bodo naša skupna prizadevanja za dobro Slovenije? Kritična slovenska javnost, državljanke in državljani, bodo naše delo ocenjevali glede na to, ali nam bodo uspele naslednje prednostne naloge. Prvič, umirili bomo politične strasti v državi s krepitvijo socialnega dialoga in dialoga s civilno družbo, strokovno argumentacijo odločitev, depolitizacijo kadrovanj in doslednim vključevanjem javnosti v postopke odločanja. Pri tem pričakujem, da nam bo ob ključnih protikriznih ukrepih opozicija stala ob strani tako, kot smo tudi mi podprli pokojninsko reformo in reformo trga dela. Na dveh pomembnih področjih smo skupaj dokazali, da prave rešitve v Sloveniji najdejo razumno podporo, za kar kolegom, še posebej pa ministru Vizjaku, čestitam in se jim zahvaljujem. Drugič, zagnali bomo gospodarstvo s spodbudami za zeleno razvojno politiko, hitrejšo umestitvijo infrastrukturnih projektov v prostor, z olajšavami na prispevke delodajalcev za nova delovna mesta in prvo zaposlitev ter s pomočjo malim in srednjim podjetjem. Tretjič, konsolidirali bomo javne finance z racionalizacijo in premišljenim varčevanjem in kot skrajnim ukrepom, če bo treba, tudi z dvigom DDV, proračunsko načrtovanje pa bo potekalo v sodelovanju z javnim sektorjem ob upoštevanju socialnega dialoga. Pomembno se mi zdi poudariti, da se še kako zavedamo, da je treba naše javne finance spraviti v red, jih konsolidirati. Prav tako pomembno je poudariti, da je treba pripraviti realen plan za konsolidacijo. V dveh letih ni mogoče narediti vsega. To je zdaj jasno že vsem, tudi najbolj gorečim zagovornikom varčevanja. Četrtič, javnemu sektorju bomo vrnili pomen in mesto v družbi ter okrepili njegov razvojni potencial. Petič, za črpanje sredstev iz nove finančne perspektive EU bomo pripravili vse potrebne izvedbene dokumente, prednostne vsebine pa bodo usklajene s strategijo razvoja Slovenije do leta 2020. Prav tako bo treba zagotoviti uspešen zaključek obstoječe finančne perspektive. Šestič, dostopno javno zdravstvo bo temeljilo na solidarnosti in pravičnosti, zato bo treba stabilizirati javno zdravstveno blagajno, v Zakonu o zdravstveni dejavnosti pa jasno ločiti javno od zasebnega. Sedmič, Zakon o Slovenskem državnem holdingu bo dopolnjen in popravljen tako, da se državno premoženje ne bo preneslo na holding, upravljanje na osnovi strategije pa bo centralizirano. Imenovani bodo kompetentni in neodvisni strokovnjaki, prihodke od prodaje vsaj ene večje gospodarske družbe pa bomo namenili zagonu gospodarstva. Za upravljanje premoženja na enem mestu, kar smo vseskozi poudarjali in zagovarjali vsi, se ustanovi Slovenski državni holding. Osmič, ukrepi za stabilizacijo bančnega sistema bodo skladni s sprejetim zakonom, ki ga bo Vlada v skladu s potrebami v praksi in stališči stroke dopolnila. Pri izvedbi ukrepov bomo pozorni na to, da bo izpostavljenost države čim manjša ter da bodo ti ukrepi spodbujali financiranje gospodarstva, Banka Slovenije pa bo dobila več pristojnosti. Še kako pa se vsi partnerji v tem projektu zavedamo, da je sanacija našega bančnega sistema nujna, zato bomo s tem v nekoliko drugačni obliki nadaljevali. Prav tako oziroma mogoče še bolj pomembno je, da našemu gospodarstvu zagotovimo svež denar. Tukaj se nekoliko razlikujemo od kolegov v prejšnji vladi, ki so razumeli, da bodo s samo sanacijo bank naredili vse. Devetič, za boj proti gospodarskemu kriminalu in korupciji bomo zagotovili pogoje za boljše delo kriminalistične policije, državnega tožilstva in sodišč, zakon, ki ureja odvzem protipravno pridobljenega premoženja, pa bomo naredili bolj operativen. Desetič, sodne zaostanke bomo odpravljali z uveljavljanjem pogojev za skrajševanje rokov sojenja, procesno zakonodajo pa posodobili tako, da bodo sodni postopki manj birokratski. Enajstič, z debirokratizacijo bomo skrajšali roke odločanja v upravnih postopkih, odstranjevali administrativne ovire v zakonih, podzakonskih predpisih in upravni praksi, vse z namenom, da javno upravo naredimo za prijazen in učinkovit servis za državljane in podjetja. Dvanajstič, pazili bomo na trajnostno rabo naravnih virov z zmanjšanjem okoljskih vplivov, povečanjem vrednosti njihove uporabe, prepovedjo privatizacije naravnih virov, ki so javne dobrine, ter z gospodarjenjem, ki bo ohranjalo poseljenost podeželja in omogočalo njegov razvoj. Spoštovani! Na spletni strani enega izmed dnevnih časopisov so ljudi nedavno vprašali, katere od naših prioritet se jim zdijo najpomembnejše. Več kot tisoč ljudi je odgovorilo, in skoraj 40 % jih je kot prvo prioriteto navedlo zagon gospodarstva, skoraj 25 % pa boj proti korupciji. Ljudje dobro vedo, kje je treba začeti – z ustvarjanjem nove vrednosti in s pravičnejšo razporeditvijo ustvarjenega. Finančniki vemo, kako pomembno je za oboje imeti stabilen, urejen in pregleden javnofinančni ter bančni sistem, a tisto, za kar si bom kot predsednica Vlade še posebej prizadevala, je, da se bo še vedno nizek odstotek zavedanja o tem, kako usodna je trajnostna raba naravnih in energetskih virov, v Sloveniji vsak dan bolj krepil. Le z zavedanjem, da ne živimo le zase, ampak tudi za tiste, ki živijo z nami in za nami šele prihajajo, je mogoče resno oblikovati prihodnost. Zato v nadaljevanju ne bom odpirala polemike o tem, kar je bilo napačnega ali žaljivega izrečenega o našem programu in o moji ekipi, ampak bom raje razgrnila tiste politike prihodnosti, na katerih bomo gradili naše vsakodnevne korake. Dejstva, da se lotevamo časovno omejenega oziroma samoomejenega mandata, ne vidim kot slabost, ampak kot veliko priložnost, saj je edini smisel kratkoročnih ukrepov ta, da imajo dolgoročne posledice. Kar bomo storili jutri, se bo poznalo čez leto ali dve, in ravno zato je naša naloga tako odgovorna. Slovenska javnost je pred novo vlado postavila dve težki zahtevi, ki ju moramo znati misliti skupaj. Na eni strani je zahteva za resen preobrat na ekonomsko-socialnem področju in področju boja proti korupciji in na drugi strani čim prejšnje predčasne volitve. V roku nekaj mesecev je preobrat na ekonomsko-socialnem področju izjemno težko, praktično nemogoče doseči, zato so se nekateri ministrski kandidati položaju raje odrekli, kot tvegali, da mandat končajo brez opaznih rezultatov. A Slovenija nima več potrpljenja, da bi zaupanje v politiko gradili le na dolgi rok. Zato bi bilo izogibanje enoletnemu preverjanju veliko bolj problematično, kot je zahteven ta naš kratki mandat. V Vladi so kandidatke in kandidati, ki so bili pripravljeni prevzeti breme zahteve po rezultatih v kratkih rokih. To ne pomeni, da smo vrhunske strokovnjake izgubili na poti. Ne, nasprotno, prizadevala si bom njihova znanja in njihovo jasno izraženo pripravljenost pomagati vključiti v strokovne svete, ki jih bom oblikovala kot predsednica Vlade. To ne bodo debatni klubi, ampak resne projektne skupine, ki bodo segle čez meje enega samega resornega ministrstva. Kot predsednica Vlade imam ta privilegij, da lahko spremljam horizontalne politike več resorjev in iščem ter vztrajam na njihovih povezavah in prepletih. Poleg ekonomskega so vsaj še tri področja, na katera bom posebej pozorna. Prvo je položaj mladih, tako v izobraževalnem procesu kot v postopkih prvih zaposlitev in pridobivanja osnovnih pogojev za načrtovanje mladih družin. Navsezadnje smo najmlajša vladna ekipa doslej – v povprečju smo stari 45 let. Drugo so vlaganja v raziskave in razvoj, in to na vseh področjih družbenega življenja – od univerzitetnih raziskovalnih ustanov in inovativnih podjetniških pobud do umetniške kreativnosti in novih oblik demokratičnega odločanja. Kriza nas vse skupaj sili, da iščemo nove rešitve, a če država s spodbudami in investicijami ni sposobna pomagati pri njihovem načrtovanju in prvih korakih, tedaj prepogosto ostajajo v predalih ali v glavah. Tretje je vloga žensk v družbenem življenju. Naš čas prihaja. Z žensko emancipacijo dajemo zgled za reševanje mnogih družbenih vprašanj, saj iz razlike delamo prednost, ki bogati obe strani, ne pa predmet spora ali celo spopada. To lekcijo že nevarno socialno in generacijsko razslojena Slovenija še kako potrebuje, tako v družinski politiki kot v boju z brezposelnostjo, tako v dostopnosti do izobraževalnega procesa kot v uživanju zaslužene pokojnine. Za realizacijo naših skupnih koalicijskih prioritet smo že popravili zakon o vladi, za pravkar omenjene prioritete pa bom tudi sama uvedla nekatere novosti v delu kabineta predsednice vlade. Naj zato to dvoje povežem v skupno predstavitev. S ponovno ustanovitvijo Ministrstva za kulturo in z vrnitvijo tožilstva nazaj na pravosodje nismo le popravili dveh očitnih napak prejšnje vlade, ampak hočemo pokazati, da sta pravna država in kultura ključni razsežnosti sodobne demokratične družbe. Na eni strani se morajo ljudje zanesti, da obstaja povsem neodvisna pravosodna veja oblasti, pred katero smo res vsi enaki, nihče privilegiran in nihče onstran zakona. Na drugi strani pa je ravno zaradi te temeljne pravne varnosti mogoče, da v družbi poteka nezaustavljiv, odprt in kritičen dialog o prav vseh razsežnostih našega razvoja. Tudi zato smo prvotno omembo civilne družbe z Ministrstva za kulturo premaknili v kabinet predsednice Vlade, kjer bo državni sekretar za državljanske pobude ne le spremljal in sprejemal pobude, ampak bo imel zadostna pooblastila, da bo lahko najboljše pobude pomagal razvijati v konkretne, izvedljive projekte. Ne gre za še eno odprto linijo za sporočila vladi, prepogosto brez odgovora in brez odgovornosti, ampak po zgledu nekaterih skandinavskih držav za konkretno vladno, medministrsko pomoč pri realizaciji najboljših pobud. To bo le eden od načinov ponovnega odprtja oblasti do lastnih državljanov in državljank. Najboljši način odpiranja vrat so parlamentarne volitve. Naj na tem mestu ponovim zavezo, ki sem jo dala že ob prvem nastopu in ki sem jo vmes, podkrepljeno še s tremi podpisi koalicijskih partnerjev, zapisala v naš dogovor. Zavezujem se, da bom v roku enega leta vložila v Državni zbor Republike Slovenije zaupnico in tako preverila podporo naši vladi. Kdor že danes postavlja pod vprašaj mojo odločenost, da bom to storila, me ne pozna dovolj! Res je, da smo pred 16 meseci zmagali na volitvah in da se je za trenutek zdelo, da ta naša današnja koalicija že obstaja, a vmes je ta čas nepovratno minil in ne da se dvakrat stopiti v isto reko. Mandat vlade brez demokratičnih volitev je nujno omejen mandat. Nismo pred enim letom, ampak je eno leto pred nami. V tem enem letu se lahko okrepijo mnoge nove in tudi stare sile, toda naša, vladna, odgovornost je drugje – da okrepimo zaupanje pri ljudeh, da velja iti na volitve in da je mogoče izbrati najboljše in vplivati na spremembe na boljše. To lahko storimo z ustreznimi popravki volilne zakonodaje, še veliko bolj pa z odgovornim in transparentnim delom. V teh prizadevanjih ne bomo sami, saj gredo priporočila Evropskega parlamenta vsem državam članicam pred volitvami v Evropski parlament prihodnje leto prav v smeri dviga volilne udeležbe. Zaskrbljujoče je, da je na zadnjih volitvah v Evropski parlament po vsej Evropi povprečno volilo le 43 % ljudi. Manj kot polovica odloča o pravicah in dolžnostih, ki zadevajo nas vse. To moramo spremeniti. Zato je Evropski parlament že leta 2012 sprejel resolucijo o predvidenih majskih volitvah leta 2014. V njej med drugim poziva, naj bo čim več članov nove komisije izbranih izmed poslancev Evropskega parlamenta, da se bo odrazilo ravnotežje med obema zakonodajnima telesoma, prihodnjega predsednika komisije pa poziva, naj bosta v naslednji komisiji uravnoteženo zastopana oba spola. Evropski parlament je po novih pravilih odgovoren tudi za izbor predsednika komisije. Predlagajo ga voditelji držav in vlad, ki sodelujejo v Evropskem svetu, v svojih predlogih pa moramo upoštevati rezultate evropskih parlamentarnih volitev. Zakaj ta moj ovinek preko evropskih volitev? Zato, ker nas druži ista želja po večji participaciji državljanov in državljank na volitvah. Zanjo volivci zahtevajo močnejši vpliv, boljšo preglednost in jasnejše informacije. Eden od kriterijev, po katerih bo mogoče ocenjevati delo naše vlade, je zato paradoksalno tudi ta, koliko volivcev nam bo ob uresničitvi naše enoletne zaveze uspelo pritegniti na volišča. S tem, spoštovani poslanci in poslanke, prihajam do bistva mojega današnjega nastopa. Zakaj se vse to sploh gremo? Ne zato, kot nam očitajo nekateri, da bi vam, do včeraj kolegom, ohranjali mandat. Tudi ne zato, kot pravijo drugi, ker bi hoteli samo rušiti vlado Janeza Janše. Ne. Gremo se zato, ker najtrdneje verjamemo, da se prav v vsakih, še tako težavnih zgodovinskih okoliščinah skriva možnost novega, boljšega. Ključno pri tem je, da nam ne bo uspelo, če bomo samo proti. Graditi moramo pozitivno alternativo krizi. Zato boste v podrobnostih koalicijskega dogovora v resornih politikah našli mnoge alternativne prakse, od socialnega podjetništva do energetske obnove stavb, od pametne rabe obnovljivih virov energije do novih podjetniških spodbud, od spodbujanja razvojne specializacije posameznih občin do alternativnih načinov reševanja sodnih sporov. Velika napaka bi bila, če bi naš omejen protikrizni mandat videli le kot gašenje požarov. Nočemo biti gasilci, saj tudi požigali in podžigali nismo. Hočemo biti tisti, ki gradimo, saj nam edino iskanje novih rešitev lahko pomaga iziti iz starih težav. A tako kot se sami ne bomo negativno naslavljali in naslanjali na odhajajočo vlado, ampak uresničevali pozitivne alternative, bi bilo enako pogubno za vse nas, če bi pri ljudeh želi le negativizem. Zato smo kot našo prvo prioriteto postavili umiritev političnih strasti in ponovno uveljavitev strpnega socialnega dialoga. Tudi danes, spoštovani državljanke in državljani, s tega mesta ponovno apeliram zanj – za spoštovanje sogovornikov, za dajanje priložnosti, za načelo upanja, ne vnaprejšnjega nezaupanja. Vem, da ne bo miru. Ne more biti, ker je čas tak in svet tudi. A med nemirom, ki je ustvarjalen nemir, spodbuden, četudi težak in napet nemir, ter med begajočim, tesnobnim nemirom, ki krči in mrtviči, je razlika kot med dnevom in nočjo. Z vsemi močmi si bom prizadevala, da bo naša vlada vlada ustvarjalnega nemira, ki si ne bo obotavljala stvari naslavljati s pravimi imeni, ne bo pa se nikoli zatekala k praznemu besedičenju ali sovražnemu govoru. Tudi v teh dneh, ko sem se dobivala s kandidati in kandidatkama za ministre oziroma ministrici, je bilo za prav vse pogovore značilno dvoje – zavedamo se težavnosti položaja, a pred seboj vidimo jasne cilje. Naj vam jih zato skupaj z ministrskimi imeni podrobneje predstavim. Dr. Uroš Čufer kot minister za finance prevzema najbolj tvegan položaj v vladi, zaradi česar je tudi iskanje trajalo najdlje. Dovolj dobro poznam proračun, da sem na tem mestu lahko zahtevala strokovnjaka za bančništvo. Če bo po eni strani proračunski primanjkljaj znižan z racionalizacijo javne porabe, ga bo na drugi strani žal povečala intervencija za sanacijo bančnega sistema in pomoč gospodarstvu. Ta sanacija je naša nuja in prednostna naloga. O tem smo si edini tako z ekonomisti kot z gospodarstveniki. Brez tega preprosto ne bo ne stabilnega poslovnega okolja ne zaupanja ljudi. Od ministra pričakujem takšno konsolidacijo javnih financ, da ne bo zniževala gospodarske rasti. O holdingu sem že govorila, pomembno pa se mi zdi še enkrat poudariti, da bo holding upravljavec našega premoženja na enem mestu, lastnik premoženja pa ostane država. Mag. Stanko Stepišnik bo kot minister za gospodarski razvoj in tehnologijo skrbel za večjo odpornost slovenskega gospodarstva na učinke ekonomske in finančne krize. V ta namen načrtujemo shemo pomoči malim in srednjim podjetjem z garancijskimi shemami in sredstvi za dokapitalizacije, sheme mikrofinanciranja za podporo inovativnim podjetjem in odpiranje novih delovnih mest, spodbude za internacionalizacijo poslovanja mikro, malih in srednje velikih podjetij, olajšave na prispevke delodajalcev za nova delovna mesta in za prvo zaposlitev. Postopke potrjevanja potrebne razpisne dokumentacije za evropska sredstva želimo s sedanjega povprečja 6 do 9 mesecev skrajšati na ciljne 3 mesece. Cilj so nova zelena delovna mesta ter razvoj tistih gospodarskih panog, ki temeljijo na učinkoviti izrabi trajnih naravnih virov in naših primerjalnih prednosti, kot so les, geotermalna energija, morje in veter. Igor Maher bo kot minister za infrastrukturo in prostor moral prednostno obravnavati projekte za oživitev gospodarske rasti in izboljšanje kakovosti življenja. Zato bo moralo njegovo ministrstvo poenostaviti administrativne postopke in zakonodajo na energetskem, okoljskem in prostorskem področju pri umeščanju cestnih, železniških, pomorskih in energetskih objektov. Pri pospešenem črpanju kohezijskih sredstev bodo imeli prednost projekti, v katere bo vključen čim večji delež slovenskih dobaviteljev. Ključni projekti na tem področju so izgradnja hidroelektrarn na Savi, dokončanje projekta B6 v TEŠ, takojšnje nadaljevanje prestrukturiranja energetike v Zasavju, poglobitev morskega dna in podaljšanje drugega oziroma izgradnja tretjega pomola v Luki Koper, energetska sanacija stavb, vetrne elektrarne in gradnja turistične infrastrukture. Slovensko industrijo želimo razbremeniti z znižanjem cen električne energije za 10 %, prizadevali pa si bomo tudi za znižanje cen zemeljskega plina kot pomembnega primarnega energenta za potrebe slovenske industrije. S sprejetjem Nacionalnega programa razvoja javne železniške infrastrukture bomo določili prednostne cilje in naloge razvoja železniškega prometa. Zgrajenim stanovanjem bomo našli najemnike ali lastnike tako, da bomo zahtevali, da se vsaj tretjina stanovanjskega fonda v lasti bank, ki bodo deležne ukrepov za sanacijo, proda do konca leta 2013. Pri tem bomo dali poudarek reševanju stanovanjskega problema mladih družin. Dr. Senko Pličanič bo kot minister za pravosodje nadaljeval z ukrepi za povečanje učinkovitosti sodišč z določitvijo merljivih ciljev, povečanjem pristojnosti predsednikom sodišč in njihove odgovornosti za kakovostno in učinkovito delo, poenostavitvijo procesne zakonodaje ter znižanjem stroškov sodišč s prenovo sistema brezplačne pravne pomoči. Za bolj racionalno organizacijo sodstva bomo predlagali vzpostavitev sodnega okrožja kot osnovne organizacijske enote. Analizirali bomo možnost ukinitve okrajnih sodišč ter možnost postopnega zmanjševanja števila sodnikov, krepili njihovo neodvisnost, strokovnost in učinkovitost. Spodbujali bomo alternativno reševanje sporov z razširitvijo možnosti uporabe zunajsodne in sodne mediacije ter arbitraže in poenostavili ureditev odvzema protipravno pridobljenega premoženja. Tomaž Gantar bo kot minister za zdravstvo moral interventno ukrepati za stabilizacijo javne zdravstvene blagajne, z Zakonom o zdravstveni dejavnosti pa jasno ločiti javno od zasebnega zdravstva. Čaka ga vzpostavitev mreže javne zdravstvene službe in krepitev zdravstvenega varstva na primarni ravni z nadaljevanjem uvajanja referenčnih in učnih ambulant. Pripraviti bo moral tudi strategijo javnega zdravja s poudarkom na preventivnih programih in promociji zdravega načina življenja ter sistemske ukrepe za povečanje finančne vzdržnosti sistema zdravstvenega varstva s spremembo Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Dr. Gregor Virant bo imel kot minister za notranje zadeve in javno upravo vrsto zahtevnih nalog. Na notranjih zadevah bo moral zagotoviti organizacijske, kadrovske in materialne pogoje za učinkovit pregon gospodarskega kriminala in korupcije, policijske uprave in postaje pa bolj usmeriti v zagotavljanje varnosti in ne v povečevanje količine represivnih ukrepov. Na področju javne uprave ga čaka odprava administrativnih ovir in poenostavitev okolja za razvoj gospodarstva, vključno s prenovo VEM fizičnih in spletnih točk za učinkovito podporo malim in mikro podjetjem. Z uvedbo ciljnega vodenja in sistema merjenja učinkovitosti, prenovo upravne statistike ter racionalizacijo in optimizacijo uprave z uvedbo upravnih centrov lahko izboljšamo delo javne uprave kot servisa državljanov, na področju e-uprave pa Slovenijo vrnemo v sam evropski vrh. Poslovno nepotrebne nepremičnine, katerih upravljavci so državni organi, bomo prenesli na občine za razvojne namene ali odprodajo, občinam pa zagotovili finančno stabilnost in racionalizirali njihovo poslovanje, da bodo lahko servisirale vse finančne obveznosti, ki izhajajo iz zakonsko določenih dejavnosti. Spodbujali bomo specializacijo razvojnih usmeritev občin glede na naravne danosti, kulturno dediščino, kulturno krajino in geostrateški položaj regije. S tem lahko pomembno zmanjšamo regionalne razlike v razvitosti Slovenije, pri čemer bo to osnovno vodilo državnih razvojnih prioritet. Za delovanje nevladnega sektorja bo treba spremeniti nekaj zastarelih zakonov in sprejeti nov zakon o nevladnih organizacijah, ki bo opredelil pojem nevladne organizacije in status delovanja v javnem interesu kot temeljne podlage za javno financiranje programov in projektov. Tudi dr. Anja Kopač Mrak bo imela kot ministrica za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti veliko področij. Ključna prednostna naloga njenega ministrstva so zagotovo ukrepi za zniževanje stopnje brezposelnosti. To bo mogoče doseči z razvojem socialnega podjetništva, spodbujanjem zaposlovanja ranljivih skupin, mladih, iskalcev prve zaposlitve, in starejših, a tudi z ukrepi proti sivi ekonomiji in delu na črno ter z učinkovitejšim nadzorom trga dela in reformo inšpekcijskega nadzora z ostrejšimi sankcijami za kršitelje delovnopravne zakonodaje. Proučili bomo možnost oblikovanja odpravninskega sklada in sklada za začasno nezaposlene ob upoštevanju javnofinančnega stanja in obremenitev delodajalcev in delojemalcev. Ob sprejetju in uveljavitvi Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju je prišlo do zvišanja prispevkov na področju prostovoljnega pokojninskega in zdravstvenega zavarovanja. Zaveza ministrstva je bila, da v zakonodajni postopek vloži novelo ZPIZ, v kateri bo zagotovljeno postopno zviševanje prispevka. Urediti bo treba tudi področje štipendiranja ter pripraviti resolucijo o družinski politiki, na področju invalidske politike pa zakonsko urediti osebno asistenco. Mag. Dejan Židan ima kot prihodnji minister za kmetijstvo in okolje za strateški cilj v kmetijstvu povečanje proizvodnje kakovostne, varne in cenovno konkurenčne hrane ter zagotavljanje delovnih mest v kmetijstvu, proizvodnji hrane in gozdarstvu, pri okoljski politiki pa vzpostavitev nizkoogljičnega in z naravnimi viri skrbnega gospodarstva, ohranjanje biotske raznovrstnosti, dobrega okoljskega stanja voda in zraka ter zmanjšanje škodljivih učinkov nastajanja odpadkov. Zato med njegovimi nalogami najdemo Program razvoja podeželja za obdobje 2014–2020, zaščito kmetijskih zemljišč z določitvijo trajno varovanih kmetijskih zemljišč ter izboljšanje upravljanja s kmetijskimi in gozdnimi zemljišči v državni lasti, promocijo slovenske hrane in podporo lokalnim prehranskim sistemom ter prednostno usmerjanje nabave hrane javnih zavodov v lokalno oskrbo. Izboljšati nameravamo izkoristek gozda kot najbogatejšega naravnega vira v Sloveniji in spodbuditi oživitev lesnopredelovalne industrije ter vzpostavitev gozdno-lesne verige. Pospešiti bo moral izvedbo projektov okoljske infrastrukture in črpanje sredstev EU za te namene, za učinkovitejše upravljanje z vodami izvesti reorganizacijo področja vodarstva, začeti s pripravo projektov za zagotavljanje poplavne varnosti in pospešiti postopke podeljevanja koncesij in vodnih dovoljenj za rabo vode. Vse razvojne dokumente bomo načrtovali tako, da bo zeleni trajnostni razvoj ključna horizontalna vsebina sektorskih politik in ukrepov ter s tem sledili ciljem splošnega okoljskega akcijskega programa Evropske unije do 2020. Dr. Jernej Pikalo kot prihodnji minister za izobraževanje, znanost in šport ve, da je ključni predpogoj razvoja slovenske družbe enakih možnosti javno šolstvo, zato bo v ospredju skrb za kakovosten ter vsem dostopen sistem vzgoje in izobraževanja, ki naj zagotovi avtonomno in svetovnonazorsko nevtralno okolje, učečim pa omogoči poln razvoj sposobnosti, inovativnosti in ustvarjalnosti. V dialogu s strokovno javnostjo bo moral pripraviti vizijo razvoja predšolske dejavnosti s ciljem čim večje vključenosti v organizirane oblike javne predšolske vzgoje, zlasti otrok iz socialno manj spodbudnih okolij ter družbeno deprivilegiranih skupin. Visokošolskim zavodom dolgujemo stabilno financiranje, iz javnih sredstev pa bomo sofinancirali le tiste programe zasebnih visokošolskih zavodov, ki zapolnjujejo vrzeli v programih javnih zavodov oziroma zagotavljajo presežno kakovost izvajanja. Spodbudili bomo smiselno revidiranje sistema kriterijev kakovosti znanstvenoraziskovalnega dela med raziskovalnimi področji. Na področju športa bomo spodbujali množični šport kot način zdravega življenja ter vključenost vrhunskih športnikov v programe, namenjene športni vzgoji otrok in mladine. Nacionalni program športa v Sloveniji bo med drugim ustvaril prožnejše upravljanje ukrepov na področju športa v državni upravi, s spremembo Zakona o športu pa bi radi dali več pristojnosti civilni športni sferi pri upravljanju slovenskega športa. Karl Erjavec bo še naprej zunanji minister. Prizadeval si bo za ohranitev in nadgradnjo odličnih odnosov z vsemi sosedami, z vključitvijo Zahodnega Balkana v evroatlantske integracije pa se bo uresničil tudi vitalni interes Republike Slovenije, pri čemer mora biti eden od ključnih elementov tega procesa polno spoštovanje zavez, zapisanih v sporazumu o nasledstvu nekdanje SFRJ. Ministrstvo za zunanje zadeve si bo s svojo mrežo diplomatskih predstavništev in konzulatov ter z Ministrstvom za gospodarski razvoj in tehnologijo, Javno agencijo Republike Slovenije za spodbujanje podjetništva, inovativnosti, razvoja, investicij in turizma, in Gospodarsko zbornico Slovenije prizadevalo za bolj učinkovito uveljavljanje interesov slovenskega gospodarstva v svetu. S kariernim diplomatskim sistemom bomo zagotovili nadaljnjo profesionalizacijo slovenske diplomacije, obstoječega obsega mreže DKP pa ne bomo zmanjševali na račun učinkovitega delovanja slovenske zunanje politike. Dr. Uroš Grilc je kandidat za vodenje ponovno ustanovljenega Ministrstva za kulturo. Ima odlične izkušnje s posodobitvijo javnih zavodov z večjo odgovornostjo vodenja, upravljanja in nadzora, ob sočasnem zmanjševanju vloge države v organih upravljanja. Nevladnim organizacijam in samozaposlenim s področja kulture bo skozi strukturiran dialog z omogočanjem prostorskih in finančnih pogojev za delo moral znati zagotoviti enakopravnejše pogoje za kakovostno ustvarjanje. Nacionalni program za kulturo do leta 2016 bo jasneje določil strategijo, cilje in prednostne naloge kulturne politike, čas in način za njihovo uresničitev, finančne posledice ter tudi kazalce uspešnosti. Med prihodnjimi poudarki bodo sodelovanje med kulturnimi in izobraževalnimi zavodi, mreženje ustvarjalcev in ustanov, kreativne in kulturne industrije ter kulturna diplomacija. Sprejeti bo treba še Nacionalni program za jezikovno politiko 2012–2016 in tako posodobiti medijski zakon, da bo spoštovana avtonomija novinarskega poklica in zaščiten javni interes ter pravica državljank in državljanov do obveščenosti ter dostopnosti vsebin. Roman Jakič, kandidat za ministra za obrambo, bo moral pri razvoju obrambnega sistema upoštevati javnofinančno stanje in znotraj tako omejenih okvirov zagotavljati obrambno sposobnost in delovanje sistema varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami ter izpolnjevanje mednarodnih zavez na podlagi 5. člena Severnoatlantske pogodbe. V takšnih okoliščinah bo moral optimizirati civilni in vojaški del obrambnega sistema, nadaljevati s profesionalizacijo Slovenske vojske, preučiti njene zmožnosti za izvajanje Strategije sodelovanja Republike Slovenije v mednarodnih operacijah in misijah ter z mednarodnim obrambnim in vojaškim sodelovanjem racionalizirati njene zmogljivosti glede oborožitve in opreme. Pomembna naloga je tudi nadaljnja krepitev prostovoljnosti in solidarnosti v sistemu varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami. Najmlajša članica Vlade Tina Komel bo ministrica brez resorja, zadolžena za področje odnosov med Republiko Slovenijo in avtohtono slovensko narodno skupnostjo v sosednjih državah ter med Republiko Slovenijo in Slovenci po svetu. Naj ob tej priložnosti povem, da niti na eno kritiko mojih kandidatk in kandidatov nisem reagirala, tokrat pa želim narediti izjemo. Rada bi prejšnji ministrici gospe Ljudmili Novak povedala, kako nedopustno in onstran vseh civilizacijskih standardov je tisto, kar se ji je zareklo glede Tine Komel. V sosednji državi, bodoči članici Evropske unije, je zaradi podobne opazke gorečneža o aktualnem ministru reagirala pravna država, ta gorečnež pa se je tudi javno opravičil. Zato vam javno povem, da v moji vladi nikoli, ampak res nikoli ne bomo nikogar ocenjevali po rodu, temveč po tem, kaj in kako dela! Delo Tine Komel bo graditev partnerskega odnosa s Slovenci v zamejstvu in po svetu brez ideoloških razlik, tako z ohranjanjem in razvijanjem jezikovne in kulturne identitete kot tudi gospodarskega sodelovanja. Posebno skrb bo namenjala delu z mladimi ter izvajanju vrste mednarodnih pogodb, ki definirajo status in pravice slovenskih manjšin v zamejstvu, in aktivno delovala na bilateralni ravni v zvezi s pripravo pravnih aktov o statusu in pravicah slovenskih manjšin v zamejstvu. Dovolite, da ob tej priložnosti posebej izpostavim, da bomo koalicijski partnerji spoštovali z ustavo Republike Slovenije in mednarodnimi pogodbami zagotovljene pravice pripadnikov italijanske in madžarske narodne skupnosti in si prizadevali za nadgradnjo obstoječe zakonodaje na tem področju še posebej z vidika preglednosti in učinkovitosti uresničevanja zagotovljenih pravic oziroma ohranjanja in razvoja identitete obeh narodnih skupnosti. Spoštovani poslanke in poslanci, to je moja vladna ekipa, optimalna v danem trenutku. Več o njihovih življenjskih in kariernih poteh lahko preberete v pisnih predstavitvah, ki sem jih z uradnim predlogom razdelitve resorjev posredovala v Državni zbor. V preteklih dveh dneh so se vsi predstavili na pristojnih parlamentarnih odborih, kjer ste jih imeli priložnost ne le osebno spoznati, ampak se tudi seznaniti z njihovimi poglobljenimi premisleki o politikah, ki jih bodo vodili v svojih resorjih. O vsem so dovolj neizprosno poročali tudi mediji, tako da so ministrice in ministri danes do zadnje podrobnosti znani tudi širši slovenski javnosti. Iskreno upam, da bodo na današnjem glasovanju dobili vašo podporo. V ekipi smo tri ženske, trije magistri in šest doktorjev znanosti. Dovolj smo stari, da vemo, kako se svet vrti, in dovolj mladi, da še vedno verjamemo, da ga lahko spremenimo. Spreminjati ga ima smisel le na bolje. Če ne gre, je bolje, da ga pustimo pri miru. V veliko čast in ponos mi bo, da bom lahko vodila takšno ekipo. Prizadevala si bom tistim so-besedam od zadnjič dodati še eno, morda najtežjo – soglasje. Ob upoštevanju vsakega posamičnega, izkušenega in strokovnega, tudi političnega glasu, in ob vsem mnogoglasju aktualnega kriznega trenutka si želim, da bi znali v Vladi najti tisto spodbudno soglasje, ki nam bo omogočilo, da ubrano delamo in zbrano opravljamo odgovorno in težko nalogo. Naj ob tej priložnosti izrazim željo in pripravljenost, da ob ključnih rešitvah, ki zadevajo našo skupno prihodnost, zmoremo dovolj preudarnosti, da sežemo čez mejo koalicije in opozicije. Prizadevala si bom za takšne rešitve, ne zaradi prihodnjih koalicij, ampak zaradi koalicije za prihodnost. Ko sem zadnjič prisegla, sem zelo resno in iskreno mislila, da bom spoštovala ustavni red, ravnala po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi delovala za blaginjo Slovenije. S takšno zavezo sem koordinirala nastajanje našega dogovora, s takšno zavezo v mislih sem sestavljala vladno ekipo in s takšno zavezo prihajam danes pred vas s kompletno vladno ekipo in jo priporočam za vaše zaupanje. Razumeli ga bomo kot veliko spodbudo, upravičili pa lahko edino s skrbnim upravljanjem naše dragocene dežele, domovine in države, evropske Slovenije. Zanjo gre, zanjo in za vse njene državljanke in državljane. Njim smo odgovorni. Spoštovani kolegice in kolegi, iskrena hvala za vašo pozornost in zaupanje. / aplavz/
Hvala tudi predsednici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga imenovanj. Prehajamo na obravnavo poročil matičnih delovnih teles, kajti v skladu z 230. členom Poslovnika Državnega zbora so se kandidati in kandidatki predstavili pristojnim delovnim telesom ter odgovarjali na vprašanja članic in članov odborov ter komisije. Poročila pristojnih delovnih teles z mnenji ste prejeli. K besedi vabim predsednico Odbora za finance in monetarno politiko gospo Patricijo Šulin, da predstavi poročilo Odbora za finance in monetarno politiko.
Predsedujoči, hvala za besedo. Pozdrav vsem prisotnim! Predsednica Vlade je dne 14. marca letos predsedniku Državnega zbora posredovala Listo kandidatov in kandidatk za ministre in ministrici Vlade. Za kandidata za ministra za finance je predlagala dr. Uroša Čuferja. Dr. Uroš Čufer se je skladno s 112. členom Ustave Republike Slovenije ter prvim in drugim odstavkom 230. člena Poslovnika Državnega zbora 19. marca letos predstavil Odboru za finance in monetarno politiko in odgovarjal na zastavljena vprašanja članic in članov odbora. Predlagani kandidat za ministra je v uvodni predstavitvi predstavil dve prioriteti pri svojem delu, in sicer zagon gospodarstva ter konsolidacijo javnih financ. Povedal je, da je ključnega pomena identificirati glavna neravnovesja v slovenskem gospodarstvu. Predstavil je svoje videnje štirih sektorjev v gospodarstvu, in sicer prebivalstvo, podjetja, bančni sektor ter javni sektor. Povedal je, da sektor prebivalca kot tak ni problematičen, saj prebivalci Slovenije niso prekomerno zadolženi, tako kot v nekaterih državah članicah Evropske unije. Glede sektorja podjetij je povedal, da so slovenska podjetja zelo zadolžena, celo v samem vrhu držav članic Evropske unije. Problem je, da tudi podjetja, ki trenutno niso prezadolžena in lahko odplačujejo svoje kredite, nimajo na razpolago kreditov oziroma dodatnih sredstev, ki bi jih lahko namenila za investicije in razvoj. Prisiljena so tudi zmanjševati stroške, kar še dodatno negativno vpliva na nižja vlaganja v razvoj. Glede bančnega sistema je dejal, da v Sloveniji banke same po sebi niso prezadolžene, imajo pa slabe terjatve, ki jim onemogočajo ponudbo kapitala, kar predstavlja velik pomen za ponudbo kreditov podjetjem. Problem bančnega sektorja moramo reševati skupaj s problemom prezadolženosti podjetij. Glede javnega sektorja je povedal, da le-ta ni prezadolžen, ima pa zelo slab trend poslabševanja, ki ni vzdržen. Članice in člani odbora so v razpravi kandidatu za ministra dr. Urošu Čuferju postavili nekatera vprašanja, v katerih so poudarili nujnost jasnih, konkretnih ukrepov za izhod iz krize ter oblikovanje časovne dimenzije izhoda, nujnost nadaljevanja dela na slabi banki in Slovenskem državnem holdingu, nujnost učinkovitega in transparentnega upravljanja javnega premoženja, problematiko prepričevanja vlagateljev, da bodo vlagali v Slovenijo oziroma kupovali slovenske obveznice, nujnost doseganja ciljnega primanjkljaja za tekoče leto, ki je predviden pri približno 3 % bruto domačega proizvoda, saj gre za obveznosti Slovenije, nujno sprejemanje novega rebalansa, ki bo odražal dejansko stanje v gospodarstvu in zmožnost države, vlogo fiskalnega pravila in njegov vnos v ustavo za dolgoročno vzdržnost javnih financ, pomembnost ukrepov na davčnem področju, še posebej za spodbujanje gospodarske aktivnosti, nujnost ukrepov na področju preprečevanja odlivanja denarja v davčne oaze in iskanja osebne odgovornosti odgovornih, nadaljevanje projekta združevanja davčne in carinske uprave ter njuna vloga v boju proti davčnim utajam. Predlagani kandidat za ministra je odgovarjal na zastavljena vprašanja in članice in člane odbora pri nekaterih vprašanjih še bolj podrobno in konkretno seznanil s svojimi stališči, pogledi in mnenji. Glede slabe banke je dejal, da so cilji slabe banke predvsem trije, in sicer očiščenje bančnih bilanc, zagon gospodarstva ter preganjanje slabe prakse. Menil je, da vseh ciljev s tem zakonom ne bo mogoče doseči. Povedal je, da za preiskovanje odgovornih ni treba odkupiti terjatev tega podjetja. Prav tako meni, da je časovni okvir, da bo banka postala operativna, vsaj še eno leto. Glede doseganja čim nižjega primanjkljaja je povedal, da cilja približno 3 % bruto domačega proizvoda zaradi novih slabših gospodarskih napovedi verjetno ne bo mogoče doseči. Glede uveljavitve fiskalnega pravila je povedal, da vnos podpira na dolgi rok, saj meni, da se mora Slovenija glede javnofinančne vzdržnosti odgovorno obnašati. Po končani predstavitvi predlaganega kandidata je odbor sprejel naslednje mnenje: predstavitev dr. Uroša Čuferja, kandidata za ministra za finance, je bila ustrezna. Hvala.
Hvala tudi vam. Poročilo Odbora za zunanjo politiko bo predstavil predsednik gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovana predsednica Vlade gospa Alenka Bratušek! Poročal bom o predstavitvi Karla Viktorja Erjavca kot kandidata za ministra za zunanje zadeve na včerajšnji seji Odbora za zunanjo politiko. V skladu s 112. členom Ustave Republike Slovenije ter prvim in drugim odstavkom 230. člena Poslovnika Državnega zbora se je včeraj članom Odbora za zunanjo politiko predstavil kandidat za ministra za zunanje zadeve Karl Viktor Erjavec. V uvodni predstavitvi je kandidat predstavil svoje poglede na mednarodni položaj Republike Slovenije in oblikovanje prioritet na področju slovenske zunanje politike, pri čemer je poudaril, da gre v bistvenih elementih za nadaljevanje dosedanje zunanje politike. Poudaril je vrednote, h katerim mora stremeti zunanja politika. Te so pravica do samoodločbe, mirno reševanje sporov, preprečevanje konfliktov, spoštovanje človekovih pravic, uveljavljanje demokracije in vladavine prava, razvojno in humanitarno delovanje. Pomembno je, da se Republika Slovenija na podlagi zgoraj omenjenih vrednot in pravnih podlag hitro odziva in nastopa kot dejaven partner. Kot prioritetno je izpostavil vzdrževanje in krepitev dobrososedskih odnosov, kjer je glede vprašanja Ljubljanske banke dejal, da je bil sprejet pomemben dogovor in so zato podani vsi pogoji za ratifikacijo pristopne pogodbe Republike Hrvaške k Evropski uniji. Kandidat je poudaril, da slovenska zunanja politika podpira vse države Zahodnega Balkana pri njihovih prizadevanjih za vključitev v evroatlantske integracije. Na svetu ministrov za zunanje zadeve si je vedno prizadeval, da se vprašanje širitve Evropske unije ohranja na dnevnem redu zasedanj. V nadaljevanju se je osredotočil na vlogo slovenske zunanje politike v strateških partnerstvih z Združenimi državami Amerike, z Rusko federacijo ter z državami, ki postajajo vedno pomembnejši gospodarski in finančni centri – Turčija, Ljudska republika Kitajska, Indija. Kot prioritetne države za delovanje gospodarske diplomacije je omenil tudi Azerbajdžan in Kazahstan. Menil je, da je treba gospodarsko diplomacijo ciljno usmeriti, kajti le tako bo ta uspešnejša in bo nudila dobro podlago za sodelovanje ter bo lahko odločilno vplivala na izhod Republike Slovenije iz gospodarske in finančne krize. Kandidat za ministra je povedal tudi, da krčenje diplomatsko-konzularne mreže ni prineslo velikih prihrankov v državni proračun – okoli 2,5 milijona evrov. Ob tem je dejal, da se zaveda, da bo tudi v prihodnosti potrebno skrbno ravnanje s finančnimi sredstvi, vendar ne na račun nadaljnjega krčenja DKP mreže. V razpravi so člani odbora zastavili več vprašanj, ki so se nanašala na zunanjepolitično delovanje Republike Slovenije, poudarili dosedanje dobro sodelovanje med Ministrstvom za zunanje zadeve in odborom, zlasti pri reševanju odprtih vprašanj z Republiko Hrvaško, ter izpostavili dejstvo, da morajo glavne strateške usmeritve slovenske zunanje politike ostati enake ne glede na sestavo vlade. Prav tako je pomembno, da so pri ključnih vprašanjih dosežena soglasja, predvsem pa so pohvalili soglasno sprejete odločitve na odboru glede strateških zunanjepolitičnih vprašanj. Kandidat za ministra je odgovoril na zastavljena vprašanja in komentarje članov odbora ter izrazil upanje na nadaljnje dobro sodelovanje. Po končani predstavitvi predlaganega kandidata je odbor z 12 glasovi za in 5 proti sprejel mnenje, da je bila predstavitev Karla Viktorja Erjavca kot kandidata za ministra za zunanje zadeve ustrezna. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Poročilo Odbora za zdravstvo bo predstavila predsednica mag. Lejla Hercegovac.
Spoštovani predsednik, spoštovana predsednica Vlade, spoštovani poslanke in poslanci! Gospod Tomaž Gantar, kandidat za ministra za zdravje in aktualni minister, se je v skladu s 112. členom Ustave Republike Slovenije ter prvim in drugim odstavkom 230. člena Poslovnika Državnega zbora Republike Slovenije dne 18. 3. 2013 predstavil Odboru za zdravstvo in odgovarjal na vprašanja njegovih članov. Predlagani kandidat za ministra je v uvodni predstavitvi najprej predstavil nekaj osnovnih pogledov na področju zdravstva in svoja videnja na dogajanje v sistemu zdravstva, v katerem se je nabralo veliko težav. Za Slovenijo podatki kažejo na izboljšanje zdravja prebivalstva, če pogledamo podrobneje, pa se soočamo s številnimi težavami. Težave so na področju javnega zdravja, preventive in kroničnih nenalezljivih bolezni – največ je debelosti, diabetesa in raka. V Sloveniji želimo imeti javno zdravstvo, kar pomeni široko dostopno, kakovostno, ki temelji na solidarnosti in pravičnosti. Večina denarja še vedno prihaja iz naslova obveznega zdravstvenega zavarovanja, kljub temu pa se povečuje tudi delež zasebnih sredstev. Problem finančne vzdržnosti, s katerim se soočamo, ter posledično gospodarska in finančna kriza sta razmere močno poslabšala in zaostrila. Ob tem se soočamo še s krizo vrednot in s težavami zaradi korupcije, ki je tudi na tem področju močno prisotna. Obstajajo tudi razlogi, in sicer nepravičen in nestimulativen plačni sistem v celotnem javnem sektorju, ki zavira učinkovito delo tudi v zdravstvu, kriza vodenja in zagotavljanja odgovornosti ter sistem javnega naročanja. Vedno znova se srečujemo s posameznimi interesi in lobiji, ki ne želijo sprememb, saj na področju zdravstva vidijo možnost zaslužkov ter dobičkov in odličen posel, zato se vsa reformna zakonodaja do sedaj ni uspela spremeniti in uskladiti z našimi možnostmi in potrebami. Celotni izdatki za zdravstvo od leta 2009 se znižujejo. Nižanje cen zdravstvenih storitev je imelo za posledico naraščajočo izgubo v bolnišnicah. Bolnišnice niso več sposobne sanirati izgub in razmer, ki so nastale, zato bo treba sprejeti ukrepe za stabilizacijo. Kratkoročni ukrepi so predvsem tisti, ki bi zagotovili priliv dodatnega denarja v zdravstveno blagajno, dolgoročno pa bo treba sprejeti zdravstveno reformo. V nadaljevanju je kandidat za ministra za zdravje in aktualni minister navedel nekaj možnih kratkoročnih in dolgoročnih ukrepov, ki so našteti v predstavitvi predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek, zato jih ne bom ponavljala. Na ministrstvu so nekatera gradiva in ukrepi že pripravljeni, nekaj jih je v javni obravnavi, med njimi mreža na primarnem nivoju, uvajanje učnih ambulant, referenčne ambulante, ki se širijo. Prav tako bo področje zdravja do konca leta tudi e-naročanje in e-recept. V nadaljevanju je gospod Tomaž Gantar odgovarjal na številna vprašanja in je na vsa zastavljena vprašanja podal odgovore. Pri tem je člane in članice odbora seznanil s svojimi stališči, pogledi in mnenji ter tudi s predlogi za ukrepanje na posameznih področjih delovanja v okviru ministrstva, tudi s funkcije ministra za zdravje, ki jo opravlja. Kandidat za ministra je na koncu predstavitve poudaril, da se bo še naprej zavzemal za to, da bo ministrstvo oblikovalec in nosilec zdravstvene politike in zdravstvenega sistema v Sloveniji. Po končani predstavitvi predlaganega kandidata je odbor sprejel naslednje mnenje: predstavitev gospoda Tomaža Gantarja kot kandidata za ministra za zdravje je bila ustrezna. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Naslednje poročilo je poročilo Odbora za izobraževanje, znanost, kulturo, šport in mladino. Poročilo bo predstavil predsednik mag. Branko Grims.
Spoštovani, lep pozdrav tudi v imenu Odbora za izobraževanje, znanost, kulturo, šport in mladino, ki je opravil zaslišanje dveh kandidatov! Prvi se je predstavil dr. Uroš Grilc, ki je predlagan za ministra za kulturo. Predlagani kandidat je v uvodni predstavitvi poudaril, da vidi kulturo kot dejavnik razvoja in ne kot strošek, in se zavezal konkretno k naslednjim prioritetnim nalogam na področju kulture – da bo v dveh mesecih od nastopa mandata v javno razpravo predložil osnutek sprememb krovnega zakona o kulturi in Zakona o uresničevanju javnega interesa za kulturo, da bo takoj v zakonodajni postopek vložil resolucijo o nacionalni jezikovni politiki, da bo treh mesecih predložil osnutek sprememb Zakona o varstvu kulturne dediščine in osnutek nujnih sprememb zakona o arhivih, da bo v dveh mesecih dopolnil Zakon o Javni agenciji za knjigo Republike Slovenije, in da bo v roku šestih mesecev preveril potrebo po oblikovanju področnih zakonov kot so zakon za področje uprizoritvenih umetnosti, zakon o muzejih in za druga področja. V razpravi so razpravljavci postavili številna vprašanja. Med njimi so bila vprašanja vezana na javno postavljen dopis društva Asociacija, ki je v javnem pismu, naslovljenem na mandatarko, opozorilo, da je dr. Grilc kot načelnik Oddelka za kulturo na Mestni občini Ljubljana izrazito zapostavil položaj nevladnih organizacij na področju kulture v Ljubljani, da na ministrsko mesto ni bil izbran v dialogu s civilno družbo, temveč po ključu strankarske pripadnosti, očitali pa so mu tudi koruptivno ravnanje v zvezi z razpisi. Vprašanje so se nanašala tudi na predviden znesek sredstev za spodbujanje razvoja jezikovnih tehnologij za slovenski jezik, ki vključuje vzpostavitev potrebne infrastrukture ter izdelavo čim bolj prosto dostopnih virov in orodij za njihovo dinamiko uporabljanja, na utemeljenost združevanja javnih zavodov na lokalni ravni, na ukrepe, s katerimi se bo skušala zagotoviti izvedba kulturnih programov glede na padanje sredstev v kulturi, na odnos do temeljnega projekta na področju kulture in znanosti – izgradnja osrednje slovenske knjižnice NUK –, na podaljšanje in izgradnjo zakonov o zagotavljanju sredstev za nekatere nujne programe Republike Slovenije v kulturi, ki se iztečejo letos, na prihodnje prizadevanje za vpis kulturne dediščine kot je vpis Škofjeloškega pasijona na seznam UNESCO, na problematiko Javnega zavoda RTV Slovenija glede pluralnosti medijskega poročanja, glede medkulturnega dialoga in glede izdelovanja transparentov za protestnike oziroma pripomočkov za demonstracijo v prostorih Viba filma, na realizacijo vizije kulturne politike glede na omejena finančna sredstva v kulturi, na možno dodatno zaposlovanje in financiranje družbe, ki bo koordinirala delo med ministrstvom in lokalnimi skupnostmi, na zagotovitev kakovosti delovanja splošnih knjižnic, na spodbujanje dialoga s civilno družbo v kulturi in na področju kulture, na saniranje stanja na Viba filmu, na prihodnje načrte glede ljubiteljske kulture in na upravljanje z objekti, ki imajo status kulturne dediščine. Glede društva Asociacija je kandidat odgovoril, da je z njimi preživel veliko ur in da se glede na celoto po njegovem mnenju – namenjenih naj bi bilo 2,4 milijone evrov – ta segment oziroma stanje na tem segmentu ni poslabšalo. V zvezi z izgradnjo nove NUK je pojasnil, da je to tista investicija, ki je za razvoj slovenskega knjižničarstva pomembna, ki jo čakamo že zelo dolgo, vendar je vprašanje, če bo izvedljiva v kratkem času, ki mu je na voljo. Menil je, da je UNESCO prioriteta in izrazil veselje ob tem, da rudnik živega srebra ne gre v prodajo ter omenil prizadevanja, da se dela Jožeta Plečnika vpiše na seznam njegove kulturne dediščine. V zvezi z JAK in Slovenskim filmskim centrom je poudaril, da sta trenutno kadrovsko zelo podhranjena, zato bo treba kadre iskati znotraj ministrstva in organov v njegovi sestavi. To velja tudi za nanj vezane službe. Po končani predstavitvi predlaganega kandidata je odbor z 11 glasovi za in 7 proti sprejel naslednje mnenje: predstavitev dr. Uroša Grilca kot kandidata za ministra za kulturo je bila ustrezna. Drugi se je predstavil dr. Jernej Pikalo, ki je predlagan za ministra za izobraževanje, znanost in šport. V uvodni predstavitvi je poudaril predvsem nadaljevanje oziroma prizadevanje za ohranitev obstoječega sistema zlasti na področju predšolskih dejavnosti, osnovnih in srednjih šol, se zavzel za večanje kakovosti in poudaril pomen kakovosti na področju znanosti in visokega šolstva. Pri športu je poudaril kvaliteto slovenskega športa, ki ima že v tem trenutku izjemno veliko število rekreativnih športnikov, obenem pa najbolj uspešne vrhunske športnike. Mimogrede naj omenim, da je bilo prav simbolno, da se je to dogajalo v času, ko beležimo največje uspehe zmage Tine Maze, ki ji v svojem imenu in v imenu celotnega odbora ob tej priložnosti čestitam. Za področje mladine je pojasnil, da je bil sprejet krovni zakon o uresničevanju javnega interesa v mladinskem sektorju in ob koncu predstavitve poudaril, da se je za kandidaturo odločil, ker čuti odgovornost do države. Meni, da je nemogoče ohranjati pozicije, če ničesar ne storiš. Predsednik odbora je kandidata opozoril, da je povsem izpustil vprašanje vrednot v izobraževalnem sistemu in da so po njegovem mnenju obče človeške in demokratične vrednote moderne združene Evrope, vključno z vrednoto domoljubja, ključni sestavni del sistema vzgoje in izobraževanja, vsaj tako pomemben kot tisti deli, ki jih je v svojem nagovoru kandidat izrecno omenil. Kandidat za ministra se je ob tem opravičil, ker je ta pomemben del izpustil in izjavil, da so naštete vrednote tudi njegove vrednote. Postavljena so mu bila številna vprašanja, in sicer če jih naštejem na kratko – na bodoči odnos do pripravljenih zakonskih predlogov, ki v javnosti ne doživljajo zadostne podpore, na prihodnje dogajanje v zvezi z mrežo šol, na ohranitev programov glasbenega šolstva pri nas, na raziskovalno-inovacijsko strategijo, na ukrepe za pospešitev aktivnosti, ki so potrebni za vlaganje in razvoj, na odnos do temeljnega projekta na področju kulture in znanosti – izgradnja slovenske znanstvene knjižnice NUK –, na možnost uvrstitve šaha kot športne panoge poleg tretje tudi v prvo triado osnovnega šolanja, na možnosti za bolj uspešno ugotavljanje plagiatorstva, na priporočila Komisije za preprečevanje korupcije in Računskega sodišča glede Fundacije za šport, na predvidene spremembe na področju šolstva, na domoljubje in uvedbo domovinske vzgoje kot predmeta, na primerne kandidate za vpis na pedagoške fakultete, pri čemer naj bi imeli prednost najboljši kandidati, na to, ali so predvidene spremembe Zakona o športu, na to, kdaj bo sprejet nacionalni program športa, na način boja proti prirejanju rezultatov v športu, na problematiko stadiona Stožice, na status Urada za mladino v prihodnje, na to, kaj meni o trajnem mandatu za ravnatelje, na prihodnost NAKVIS, na stališče do združevanja šol in domov, na narodnostno šolstvo, na to, da mora podjetništvo postati vrednota in najti ustrezno mesto v izobraževanju ter glede ustanovitve gorenjske univerze. Predlagani kandidat je v odgovorih poudaril, da je treba zakonske predloge premisliti, umiriti situacijo in pogledati, kaj se bo z njimi pridobilo. Glede glasbenega šolstva je povedal, da podpira odločitev možnosti uvrstitve šaha kot športne panoge tudi v prvo triado šolanja, odločitev pa bo vezal na odločitve strokovnjakov. V zvezi s cenami vrtcev je izjavil, da je to veliko breme za družine, in je po njegovem mnenju rešitev v enotni metodologiji zaračunavanja cen. Poudaril je, da bo v prihodnje treba favorizirati tehniko in naravoslovje, saj so to, citiram, "poklici in znanje prihodnosti". Pomembno je, da se na nižjih stopnjah krepi poklicno izobraževanje in da se krepi primeren inženirski kader, kar pa po njegovih besedah ne bi smelo iti v škodo družboslovja. Menil je, da je postopek za ugotavljanje plagiatorstva v pristojnosti dekana, ker je to določeno v statutu univerze. Obstajajo različni programi za preverjanje besedil, vendar je na koncu še vedno mentor tisti, ki lahko kompetentno odloči, ali je nekaj v skladu s kriteriji. Pri odvajanju podjetništva v sistem izobraževanja se je strinjal, da je to vrednota in da mora najti svoje mesto v kurikulumu. Glede ustanovitve gorenjske univerze ne vidi problemov in je izrecno izjavil, da je za, če bo ta javna in v javnem interesu. Ob koncu je še menil, da sta šolstvo in znanost pot, ki vodi državo v razvito družbo in tisto, kar dviguje konkurenčnost gospodarstva. Po končani predstavitvi predlaganega kandidata je odbor z 11 glasovi za in 6 proti sprejel naslednje mnenje: predstavitev dr. Jerneja Pikala kot kandidata za ministra za izobraževanje, znanost in šport je bila ustrezna.
Hvala mag. Branku Grimsu za predstavitev poročila odbora. Sledi poročilo Odbora za infrastrukturo in prostor. Poročilo bo predstavil predsednik gospod Danijel Krivec.
Spoštovani predsednik, spoštovana predsednica Vlade, kolegice in kolegi! Igor Maher, kandidat za ministra, se je v skladu s 112. členom Ustave Republike Slovenije ter prvim in drugim odstavkom 230. člena Poslovnika Državnega zbora 19. 3. 2013 predstavil članicam in članom Odbora za infrastrukturo in prostor ter odgovarjal na njihova vprašanja. Kandidat za ministra je na začetku uvodne predstavitve izpostavil, da je v svoji karieri večinoma delal v timu oziroma v raznih projektnih skupinah, zato je navajen izmenjavati različna stališča o posameznih vprašanjih. Po njegovih izkušnjah je to najučinkovitejši način dela, zato si bo prizadeval, da o vseh pomembnejših zadevah in odločitvah iz svojega delovnega področja izmenja stališča tudi s članicami in člani pristojnega delovnega telesa Državnega zbora. Za uspešno izpeljavo posameznih projektov je izpostavil tudi pomen dobrega medresorskega sodelovanja, zlasti z Ministrstvom za kmetijstvo in okolje ter ministrstvom za gospodarstvo, saj je bilo pomanjkanje usklajenosti v preteklosti eden ključnih razlogov za zamujanje pri izpeljavi pomembnih infrastrukturnih projektov. V nadaljevanju je kandidat predstavil osnovne usmeritve za posamezna delovna področja Ministrstva za infrastrukturo in prostor, izhajajoč iz obstoječega stanja in koalicijske pogodbe. Na področju izgradnje infrastrukturnih projektov je poudaril prizadevanja za izvedbo že zastavljenih in začetih prednostnih projektov, ki bodo financirani še iz finančne perspektive 2007–2013 in pri tem izpostavil dokončanje projekta bloka 6 v Termoelektrarni Šoštanj, takojšnje nadaljevanje prestrukturiranja energetike v Zasavju, vključno z začetkom raziskav na območju Barnice in odločitvijo o nadaljevanju aktivnosti za obnovo kotla v Termoelektrarni Trbovlje, izgradnjo plinskih elektrarn kot domačih terciarnih rezerv, poglobitev morskega dna in podaljšanje prvega in drugega ter izgradnjo tretjega pomola v Luki Koper, projekt energetske sanacije stavb in gradnje vetrnih elektrarn. Na področju prometne infrastrukture: sprejetje nacionalnega programa razvoja javne železniške in cestne infrastrukture, v katerem bodo opredeljeni prednostni cilji in naloge razvoja železniškega in cestnega prometa, investicije in vzdrževanje, s terminskimi načrti in ovrednotenimi ukrepi. Na področju energetike: priprava in podpis koncesijskih pogodb ter izdelava idejne zasnove za gradnjo hidroelektrarn na srednji Savi, analiza sprejetih ciljev na področju obnovljivih virov energije in na podlagi tega sprejetje odločitev, katere proizvodne vire bi država spodbujala tudi v prihodnje, zagotavljanje terciarnih rezerv v okviru domačih elektrarn, razbremenitev končnih porabnikov električne energije, zlasti industrije, z znižanjem tarife za prenosno omrežje za 8 %, vrnitev višine prispevka za obnovljive vire energije na nivo pred 1. 2. 2013, prizadevanje za znižanje cen zemeljskega plina. Na področju prostorske politike: sprememba prostorske zakonodaje, ki bo poenostavila in bistveno skrajšala postopke umeščanja objektov v prostor, in v okviru tega proučitev možnosti za uveljavitev dvofaznega postopka pridobivanja gradbenega dovoljenja, Javno agencijo Spirit ustrezno kadrovsko okrepiti na področju prostorskega urejanja in finančnega vodenja investicij. Na področju stanovanjske politike: sprejetje ukrepov za pospešitev postopkov pridobivanja najemnikov ali lastnikov zgrajenih stanovanj, priprava nove stanovanjske politike, v kateri bi dali poudarek reševanju stanovanjskega problema mladih družin, vzpostavitev in ureditev področja najemnih stanovanj z ustreznimi spodbudami, ureditvijo nepremičninskih evidenc in nadzorom nad praznimi stanovanji. Na osnovi predstavitve kandidata so članice in člani odbora kandidatu zastavili več vprašanj in izrazili tudi svoje pomisleke in mnenja. Predlagani kandidat za ministra za infrastrukturo in prostor je odgovoril na postavljena vprašanja članic in članov odbora ter jih seznanil s svojimi pogledi, mnenji in stališči ter tudi s predlogi za ukrepanje na posameznih izpostavljenih področjih svojega prihodnjega delovanja na Ministrstvu za infrastrukturo in prostor. Po končani predstavitvi je odbor z 9 glasovi za in 4 glasovi proti sprejel mnenje, da je bila predstavitev Igorja Maherja kot kandidata za ministra za infrastrukturo in prostor ustrezna.
Hvala gospodu Danijelu Krivcu za predstavitev poročila. Sledi poročilo Odbora za obrambo, predstavil pa ga bo predsednik gospod Franc Jurša.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav predsednici, kandidatom za ministre, kolegicam in kolegom! Roman Jakič, ki je predlagan za ministra za obrambo, se je članicam in članom Odbora za obrambo predstavil 18. marca 2013 in odgovarjal na njihova vprašanja. Naj povzamem nekaj njegovih stališč in pogledov. Bistveno spremenjene okoliščine v družbi so posledica, da so se intenzivno začeli odzivati tudi na Ministrstvu za obrambo, začeta stopnja integracije upravnega dela ministrstva in Generalštaba Slovenske vojske pa je ostala predvsem na deklarativnem nivoju. Razvoj Slovenske vojske je bil praktično zaustavljen. V praksi prihaja do vedno večjega razmaka med prevzetimi obveznostmi v okviru zavezništva in dejanskimi zmogljivostmi. Preoblikovanje civilne obrambe v sodoben sistem kriznega upravljanja ni bilo izvedeno v zadostni meri. Rešitve Evropske unije in Nata s področja kriznega upravljanja so bile izvedene le delno. Na področju zaščite in reševanja je bila izvedena racionalizacija investicij v infrastrukturne sisteme in zaščitno opremo za delovanje sil za zaščito in reševanje ter pomoč. Trend zmanjšanja obrambnega proračuna zahteva preoblikovanje na način, da se doseže čim bolj racionalno in učinkovito izrabljanje obstoječih zmogljivosti. Zaradi navedenega bo treba izvesti procesno integracijo upravnega dela ministrstva in Generalštaba Slovenske vojske. Podporni procesi, ki se opravljajo v obeh delih ministrstva, se bodo sistemsko prenesli v upravni del in tako se bo razbremenilo Slovensko vojsko. Obseg in struktura Slovenske vojske se bosta po navedbah kandidata prilagodila dejanskemu poslanstvu in nalogam ter potrebam. Kandidat je izpostavil, da je treba nadaljevati tudi s preoblikovanjem sistema civilne obrambe. Glede na navedeno bo po mnenju kandidata nujno pripraviti belo knjigo, za katero bi si kandidat želel, da bi bila osnova za razpravo in oblikovanje novega Zakona o obrambi. V okviru varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami bo treba pripraviti program, ki bo kljub obsežnim varčevalnim ukrepom na tem področju zagotavljal vzdržna sredstva prostovoljnim organizacijam v okviru sistema zaščite, reševanja in pomoči. Z ukrepi bo zagotovljena prilagoditev obrambnega sistema in sistema zaščite in reševanja dejanskemu stanju v družbi. Ob koncu svoje predstavitve je predlagani kandidat na kratko odgovoril tudi na nekatere javne očitke, ki so se pojavili ob njegovem imenovanju za kandidata za ministra za obrambo in se pojavili v javnosti. Člani odbora so predlaganemu kandidatu za ministra postavili naslednja vprašanja. Ali je za kandidata sprejemljivo, da se Slovensko vojsko pošilja v mirovne operacije in misije na krizna žarišča, na kakšen način namerava kandidat spremeniti veljavno zakonodajo v zvezi s postopkom napotitve slovenskih vojakov v mirovne operacije in misije, kako se namerava kandidat lotiti strukturnega neskladja v Slovenski vojski med vojaki, podčastniki in častniki, ali bo kandidat ukinil katerega izmed regijskih centrov za obveščanje in kam bo namenil sredstva, ki bodo ostala, ali bo kandidat spoštoval zaveze, ki jih je Republika Slovenija dala ob sprejetu v polnopravno članstvo zveze Nato in Evropske unije, ali si bo kandidat kot član vlade prizadeval, da bo za preventivo in odpravljanje posledic naravnih nesreč več denarja, kako bo kandidat dosegal krepitev prostovoljnosti in solidarnosti v sistemu zaščite in reševanja, kako in na kakšen način bo kandidat branil sprejeti obrambni proračun, ali se bo število profesionalnih vojakov, ki jih imamo v Slovenski vojski – nekaj čez 7 tisoč –, v prihodnosti še zmanjševalo, ali se bo zavzemal za ponovno uvedbo prostovoljnega služenja vojaškega roka, ali se kandidatu zdi, da je sodelovanje slovenskih vojakov na mednarodnih operacijah in misijah koristno za Slovensko vojsko. Bilo je še nekaj vprašanj, na katera je kandidat za ministra ustrezno odgovoril. Po končani razpravi je odbor sprejel mnenje: predstavitev Romana Jakiča, kandidata za ministra za obrambo, je bila ustrezna. Hvala.
Hvala tudi vam. Sledi poročilo Komisije za odnose s Slovenci v zamejstvu in po svetu, predstavil pa ga bo predsednik gospod Franc Pukšič.
Prav lep pozdrav, kolegice, kolegi, predsednik Državnega zbora, mandatarka! Podal bom mnenje o predstavitvi kandidatke Tine Komel za ministrico brez resorja za področje odnosov med Republiko Slovenijo in avtohtono slovensko narodno skupnostjo v sosednjih državah ter med Republiko Slovenijo in Slovenci po svetu. Tina Komel se je v skladu s 112. členom Ustave Republike Slovenije ter prvim in drugim odstavkom 230. člena Poslovnika Državnega zbora 19. 3. 2013 predstavila članicam in članom Komisije za odnose s Slovenci v zamejstvu in po svetu in odgovarjala na njihova vprašanja. Po krajši osebni predstavitvi se je Tina Komel, kandidatka za ministrico brez resorja za področje odnosov med Republiko Slovenijo in avtohtono slovensko narodno skupnostjo v sosednjih državah ter med Republiko Slovenijo in Slovenci po svetu, osredotočila na dosedanje izkušnje, ki jih ima s poznavanjem tematike Slovencev, živečih zunaj meja Republike Slovenije, ter posebej poudarila, da je te izkušnje pridobila kot podpredsednica omenjene komisije, saj je imela odličnega učitelja v vlogi predsednika komisije. Poudarila je pomembnost medgeneracijskega povezovanja, spoznavanje jezika nove multikulturne generacije, ukinitev ideoloških razlik, povezovanje ter ohranjanje stikov na podlagi kulture, jezika, znanosti, gospodarstva, izobraževanja, športa in drugih področij slovenske družbe. Prav tako bo posebno pozornost namenila Slovencem v zamejstvu, političnim in ekonomskim emigrantom ter njihovim potomcem in tudi novim emigrantom, ki so Slovenijo zapustili bodisi zaradi novih delovnih priložnosti bodisi študijskih obveznosti. Članice in člani komisije so kandidatki za ministrico brez resorja postavili številna vprašanja, med drugim o stališču glede notifikacije avstrijske državne pogodbe, o rešitvah, ki bi posameznikom slovenskega rodu omogočile lažje gospodarsko in znanstveno sodelovanje s partnerji v Republiki Sloveniji, o aktualnem vprašanju na področju priznavanja avtohtonih narodnih skupnosti v okviru Evropske unije, o prizadevanjih na področju sodelovanja med mladimi – beg možganov –, o pobudi po ustavni spremembi za izvolitev dveh predstavnikov iz vrst Slovencev v zamejstvu in Slovencev po svetu kot poslancev v Državnem zboru – to je že dolgoletna zahteva naših rojakov –, o dobrem sodelovanju in obveščanju o položaju in razvoju slovenske skupnosti zunaj meja Republike Slovenije ter nadaljevanju uspešne strategije njenih predhodnikov, dr. Žekša in ministrice Novak, o proračunskem zagotavljanju sredstev za delovanje slovenske skupnosti zunaj meja in po svetu, o vlogi in pomenu Cerkve kot institucije pri razvoju in ohranjanju duhovnega življenja slovenske skupnosti, ter mnogo drugih vprašanj. Predlagana kandidatka je v nadaljevanju odgovarjala na zastavljena vprašanja. Najprej je dejala, da je notifikacija ADP sicer v pristojnosti Ministrstva za zunanje zadeve oziroma Vlade Republike Slovenije, vendar bo opozarjala na dosledno izvajanje 7. člena avstrijske državne pogodbe. Glede lažjega sodelovanja z zainteresiranimi vlagatelji slovenskega rodu je dejala, da je treba najprej poskrbeti za prijaznejše okolje, zakonodajo in podobno, saj ta skupina vlagateljev predstavlja velik potencial in bo zato spodbujala gospodarsko sodelovanje in povezovanje preko različnih oblik – poslovni klubi in tako dalje –, ki jih Urad Vlade Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu deloma že financira, še posebej pa v zvezi z mladimi patentnimi pisarnami, startapi in drugimi. Kandidatka je izpostavila pomen izobraževanja, promocijo slovenskega jezika, kulture, predvsem na segmentu mlajše populacije, in je povedala še marsikaj. Po končani predstavitvi predlagane kandidatke je komisija z 9 glasovi za in 3 proti sprejela naslednje mnenje: predstavitev Tine Komel, kandidatke za ministrico brez resorja za področje odnosov med Republiko Slovenijo in avtohtono slovensko narodno skupnostjo v sosednjih državah ter med Republiko Slovenijo in Slovenci po svetu, je bila ustrezna. Hvala.
Hvala tudi vam. Sledi poročilo Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide, predstavila pa ga bo predsednica gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Dr. Anja Kopač Mrak, predlagana za ministrico za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, se je skladno s 112. členom Ustave Republike Slovenije ter prvim in drugim odstavkom 230. člena Poslovnika Državnega zbora 19. marca predstavila Odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide in odgovarjala na zastavljena vprašanja članic in članov odbora. V uvodni predstavitvi se je kandidatka najprej predstavila in na kratko podala svoj življenjepis in delovne izkušnje. Povedala je, da se svoje celotno poklicno življenje ukvarja z vprašanji socialne politike, predvsem povezanosti med delovanjem trga in države in iskanja pravega ravnovesja med varnostjo in prožnostjo ter učinkovitegazagotavljanja socialne varnosti in blaginje. Po končanem študiju na Univerzi v Ljubljani, Fakulteti za družbene vede, se je kot mlada raziskovalka zaposlila na isti fakulteti in se vpisala na mednarodni magistrski študij. Pri 26 letih je pridobila znanstveni naziv magistrica znanosti in takoj nadaljevala z doktorskim študijem, pri čemer se je ukvarjala z reformo državne blaginje in vlogo socialne politike. Doktorirala je leta 2004. Svojo kandidaturo za ministrico vidi predvsem kot odgovornost do ljudi in njihovih pričakovanj, povezanih tako s socialno državo kot tudi delovanjem pravne države. Predstavila je prioritete v prvem letu. Prioritete ministrstva bodo v skladu s splošnimi prioritetami Vlade predvsem znižanje števila brezposelnih, pri čemer bo poseben poudarek dan zniževanju brezposelnosti med mladimi in starejšimi. Povedala je, da smo v mesecu januarju 2013 dosegli rekordne vrednosti na področju števila brezposelnih oseb, podobne tistim v sredini 90. let. Problematično je predvsem hitro naraščanje brezposelnosti med iskalci prve zaposlitve in povečevanje deleža starejših in njihova dolgotrajna brezposelnost. Več kot polovica brezposelnih je bila v letu 2012 brezposelna dlje kot 12 mesecev. Povedala je, da bo pozornost usmerila h krepitvi socialnega podjetništva kot oblike aktivnega in trajnega pristopa k reševanju socialne problematike in generatorja novih delovnih mest, predvsem zelenih delovnih mest. Druga pomembna prioriteta v luči krepitve inštitucij pravne države bo povečanje učinkovitosti Inšpektorata Republike Slovenije za delo. Za preprečitev kršitev pravic delavcev, ki smo jim bili priča v preteklosti, je treba pristopiti k spremembam zakonske materije, Zakona o inšpekciji dela in Zakona o inšpekcijskem nadzoru, ter ob preoblikovanju carinske službe zagotoviti dodatno delovno silo, ki bo lahko na terenu učinkoviteje in uspešneje izvajala nadzor. Tretja prioriteta bo usmerjena k zmanjšanju obsega sive ekonomije, ki po različnih ocenah v Sloveniji predstavlja med 17 in 25 % BDP. Na področju sociale je poudarila, da bo treba na podlagi evalvacije nove socialno varstvene zakonodaje pristopiti k nujnim spremembam obeh zakonov, Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev in Zakona o socialno varstvenih prejemkih. Na področju trga dela in zaposlovanja bodo partnerji pristopili k ustreznejši ureditvi agencijskega dela, v okviru aktivne politike zaposlovanja bodo zasledovali cilj spodbujanja oziroma povečevanje možnosti zaposlovanja ranljivih skupin, mladih, prvih iskalcev zaposlitve in starejših. Uredili bodo področje študentskega dela s ciljem dosega načela, da vsako delo šteje. Opozorila je tudi na spremembe štipendijske politike, ki je tako ali tako v teku. Pristopili bodo tudi k pripravi resolucije o družinski politiki. Posebno pozornost bo namenila področju enakih možnosti, ker verjame, da je edino družba, ki priznava enakost spolov, lahko uspešna na vseh segmentih. Izpostavljena so bila nekatera vprašanja, ki so se nanašala na vodenje socialnega dialoga, ki je bil v mandatu ministra Vizjaka zelo uspešen, medtem ko so bili v mandatu, ko je bila državna sekretarka, zaradi neustreznega dialoga s socialnimi partnerji štirje referendumi. Spraševali smo o ukrepih, ki jih bo izvedla na podlagi narejene evalvacije sprejete socialne zakonodaje, ki je prav tako rezultat prejšnje, Pahorjeve vlade. Področje brezposelnosti in njena politika na področju zaustavitve trenda naraščanja brezposelnosti – tudi brezposelnost se je podvojila v času, ko je bila državna sekretarka na tem istem ministrstvu. Poudarila je, da bo potreben rebalans proračuna, da bo treba povečati sredstva za socialne programe. Nadaljevala bo z reorganizacijo centrov za socialno delo. Obljubila je sodelovanje z opozicijo, odgovarjala tudi na vprašanja o odškodninskem skladu in skladu za začasno nezaposlene, čeprav se je nekaterim razpravljavcem sklad za začasno nezaposlene zdel nepotreben. Po končani predstavitvi je odbor z večino glasov sprejel mnenje, da je bila predstavitev dr. Anje Kopač Mrak, kandidatke za ministrico za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, ustrezna.
Hvala gospe Alenki Jeraj. Sledi poročilo Odbora za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo, poročilo pa bo predstavila predsednica gospa Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Predsednica Vlade mag. Alenka Bratušek je predsedniku Državnega zbora Janku Vebru predložila listo kandidatov in kandidatk za ministre in ministrici Vlade, v kateri je za ministra za pravosodje predlagala dr. Senka Pličaniča. Dr. Senko Pličanič se je predstavil Odboru za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo kot pristojnemu delovnemu telesu za področje pravosodja, razen državnega tožilstva, in Odboru za notranje zadeve kot pristojnemu delovnemu telesu za področje državnega tožilstva, ter odgovarjal na vprašanja članic in članov obeh odborov. Kandidat za ministra je na začetku uvodne predstavitve povedal, da se kot kandidat za ministra za pravosodje po enem letu ponovno predstavlja poslankam in poslancem, saj je navajen delati tako, da se drži svojih obljub in da začeto delo vedno tudi dokonča. Zato je sprejel izziv, da še enkrat opravlja funkcijo ministra za pravosodje v predlagani projektni vladi. Predvsem želi nadaljevati in dokončati z delom, ki ga je v zadnjem letu začel kot minister za pravosodje in javno upravo in vsaj začeti z že dolga leta potrebnimi projekti na področju pravosodja. Svojo predstavitev je dr. Senko Pličanič nadaljeval s predstavitvijo šestih programskih prioritet na področju pravosodja, ki predstavljajo tudi njegov program dela kot kandidata za ministra za pravosodje. Prvič, povečanje učinkovitosti dela sodišč. Uvesti je treba mehanizme novega sodnega menedžmenta. Bolj jasno je treba določiti objektivno merljive cilje in dosledno uveljaviti odgovornost predsednikov sodišč za kakovostno in učinkovito delo sodišč. Posebno pozornost je treba nameniti položaju sodnikov. Sodniki so funkcionarji sodne oblasti, so samostojni, zato jih ne moremo enačiti z javnimi uslužbenci. Drugič, poenostavitev civilne in kazenske procesne zakonodaje. Tretjič, bolj racionalna organizacija sodišč in poslovanja na sodiščih. Treba je izvesti manjšo reorganizacijo sodišč, digitalizacijo in formalizacijo njihovega poslovanja ter znižanje stroškov njihovega delovanja. V tem okviru se vzpostavi sodna okrožja kot osnovne organizacijske enote in preveri, ali so vsa okrajna sodišča še potrebna. Na nivoju mikroorganizacije sodstva je treba nadaljevati s procesom informatizacije in digitalizacije poslovanja sodišč. Četrtič, uveljavitev v prejšnjem mandatu pripravljenih sprememb insolvenčne, stečajne zakonodaje. Učinkovitost teh postopkov je za gospodarstvo izjemnega pomena. Veljavni zakon je sicer precej nepregleden in pogosto težko razumljiv, vendar sistem vsaj za silo deluje. Zato v danih razmerah ne bi bilo modro izvesti njegove popolne zamenjave z novim sistemom, z vsemi tveganji, ki jih prinaša tak prehod. Zato je treba hitro spremeniti tisto, kar je najbolj nujno. Zagotoviti je treba večjo preglednost, poenostavitev in povečanje učinkovitosti insolventnih in stečajnih postopkov s povečano vlogo upnikov v teh postopkih ter s povečanim in učinkovitejšim nadzorom nad delom stečajnih upraviteljev. Gre za eno najpomembnejših programskih prioritet na področju pravosodja, saj se s temi spremembami gospodarstvo v celoti strinja in jih že nestrpno pričakuje. Petič, uporabnikom pravosodja se ponudi širšo izbiro in odločilen vpliv. Šestič, začetek treh gradbenih projektov na področju pravosodja. Začne se z izgradnjo nove sodne stavbe in novega zapora v Ljubljani. Začne se tudi s projektom energetske prenove vseh pravosodnih stavb v Sloveniji, in sicer predvsem s koriščenjem sredstev EU in na podlagi javno-zasebnega partnerstva. Ob zaključku svoje uvodne predstavitve je kandidat za ministra poudaril, da ima največjo odgovornost za spremembe stanja v sodstvu sodstvo samo. Razprava članic in članov odbora oziroma obeh odborov se je nanašala predvsem na nujnost povrnitve zaupanja ljudi v pravno državo in napovedano reformo pravosodja, pri čemer je bilo s strani poslanca Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke izraženo mnenje, da je nova koalicijska pogodba predvsem na področju pravosodja napisana preveč splošno in nedoločno. Kandidatu za ministra so poslanci zastavili naslednje sklope vprašanj. Glede na vse pogostejše zahteve ljudstva, protestnikov ter gospodarstva po ponovni vzpostavitvi pravne države in zaupanja v pravo je poslance zanimalo, kako hitro bo v zakonodajni postopek vloženanapovedana reforma pravosodnega sistema, ki naj bi pripomogla k povečanju ugleda, neodvisnosti in učinkovitosti sodstva. Pri tem so menili, da so za povečanje učinkovitosti sodstva nujne tudi spremembe insolvenčne zakonodaje. Izrazili so željo po čim pogostejšem udeleževanju ministrskega kandidata na sejah matičnega delovnega telesa. Poslance je zanimalo tudi, kako bo kandidat pristopil k zmanjševanju in odpravi sodnih zaostankov, predvsem na področju težjih oziroma najtežjih kaznivih dejanj, ter kako lahko k odpravi sodnih zaostankov pripomore alternativno reševanje sodnih sporov. Poslance je zanimalo tudi kandidatovo mnenje o zakonitosti oziroma nezakonitosti shodov protestnikov, glede predvidenega zvočnega snemanja ter javnega predvajanja sodnih postopkov, in njegovo stališče do trajnega mandata sodnikov. Vprašali so tudi, kakšni so objektivno merljivi kriteriji za ugotovitev učinkovitosti sodišč in sodnikov ter kakšne ukrepe se predvideva v primeru neučinkovitosti. Kandidat za ministra je odgovoril na izražena mnenja in zastavljena vprašanja ter poudaril zlasti naslednje. Koalicijska pogodba po njegovem mnenju določa prioritete na področju pravosodja, ki so izvedljive v enem letu, zato se z navedbami o njihovi splošnosti ne more strinjati. Spremembe na področju pravosodja ne smejo biti hitre, ampak tehtne in premišljene. Usklajene naj bi bile tudi z drugimi deležniki, predvsem s področja pravosodja, pa tudi s čim širšim krogom strokovne in druge javnosti, kot to narekuje Resolucija o normativni dejavnosti. V prejšnjem mandatu je kot minister k spremembam pristopil najprej z analizo stanja in potrebnih sprememb na področju pravosodja ter z vzpostavitvijo komunikacije s sodstvom. V veliki meri je bil zaposlen tudi s pogajanji s sindikati na področju javne uprave. Na predlagane spremembe, ki so bile po njegovem mnenju usmerjene v korist pravosodja, je sodstvo negativno reagiralo. Zato so decembra 2012 na ministrstvu sami pripravili in poslali v medresorsko usklajevanje paket približno 10 zakonov. Tudi spremembe insolvenčne zakonodaje so pripravljene, pri čemer je poudaril, da na ministrstvu ni zaposlenih dovolj strokovnjakov s tega področja, zato so spremembe pripravili ob brezplačni pomoči zunanjih strokovnjakov, ki so pripravljeni sodelovati tudi v prihodnje. Pojasnil je, da je odpiranje sodstva javnosti po njegovem mnenju nujnost, osebno pa je prepričan, da bi bilo primerno uvesti tudi poskusni mandat sodnikov. Ker bi bile za to potrebne ustavne spremembe, bodo v okviru reforme pravosodja predlagali uvedbo šole za sodnike, v kateri naj bi se sodniki naučili tudi drugih veščin, potrebnih za samozavestne in pokončne sodnike. Predlagana bo razdelitev pravniškega državnega izpita s posebnim izpitom za sodnika. Zaenkrat ostaja nerešeno še vprašanje položaja obstoječih sodnikov. Objektivno merljivi kriteriji za ugotovitev učinkovitosti sodišč in sodnikov že obstajajo. Zavzemal se bo za njihovo zaostritev in izčiščenje. Povedal je, da že imamo mehanizme za ugotavljanje disciplinske odgovornosti sodnikov. Prav tako obstaja tudi možnost za prenehanje mandata predsedniku sodišča, ki v določenem času ne dosega zastavljenih ciljev. Po končani predstavitvi sta odbora glasovala o ustreznosti predstavitve kandidata, vsak v delu, ki se nanaša na njegovo delovno področje. Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo je tako z 12 glasovi za in 4 glasovi proti sprejel naslednje mnenje: Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo ocenjuje predstavitev dr. Senka Pličaniča kot kandidata za ministra za pravosodje v delu, ki se nanaša na področje pravosodja, kot ustrezno. Odbor za notranje zadeve je s 7 glasovi za in 3 glasovi proti sprejel naslednje mnenje: Odbor za notranje zadeve ocenjuje predstavitev dr. Senka Pličaniča kot kandidata za ministra za pravosodje v delu, ki se nanaša na področje državnega tožilstva, kot ustrezno. Hvala.
Hvala tudi vam. Naslednje poročilo, poročilo Odbora za gospodarstvo, bo predstavil predsednik gospod Matjaž Han.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani poslanke in poslanci! Se opravičujem, če se bomo v prvem delu malo ponavljali, pa vendar. Predsednica Vlade je 14. marca 2013 predsedniku Državnega zbora predložila predlog, da Državni zbor za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo imenuje mag. Stanka Stepišnika. Mag. Stepišnik se je v skladu s 112. členom Ustave ter prvim in drugim odstavkom 230. člena Poslovnika Državnega zbora 18. 3. 2013 predstavil članicam in članom Odbora za gospodarstvo ter odgovarjal na njihova vprašanja. Predlagani kandidat za ministra je po uvodni osebni predstavitvi izpostavil naslednja prioritetna področja ministrovanja. Prvič, hitro črpanje evropskih sredstev in priprava na finančno perspektivo 2014–2020. Drugič, reševanje prezadolženosti slovenskega gospodarskega sistema in tudi bančnega sistema. Tretjič, hitro ukrepanje na področju zakonodaje. V nadaljevanju je predstavil tudi druga področja in ukrepe, za katere bi se zavzemal v funkciji ministra: krepitev konkurenčnosti gospodarstva na podlagi vlaganja v znanje, raziskave, razvoj, inovacije in nove tehnologije, olajšave za nove zaposlitve, predvsem za mlade, pomembnejše kohezijske projekte, zelene razvojne politike, sheme pomoči predvsem za mala, srednja in velika podjetja, razvoj hitrega mobilnega širokopasovnega omrežja, zmanjševanje razkoraka med ponudbo izšolanih in izobraženih kadrov ter potrebami gospodarstva in ohranjanje in razvijanje zdravih jeder v podjetjih, ki so v težavah. Članice in člani odbora so kandidatu zastavili številna vprašanja in izrazili nekatere pomisleke glede predstavljenih predlogov rešitev. Predlagani kandidat je odgovoril na zastavljena vprašanja ter članice in člane odbora seznanil tudi s svojimi osebnimi stališči, pogledi in predlogi za ukrepe po področjih, ki so jih članice in člani odbora izpostavili v svojih vprašanjih. Po končani predstavitvi kandidata je Odbor za gospodarstvo sprejel mnenje, da je bila predstavitev mag. Stanka Stepišnika kot kandidata za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo ustrezna. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Naslednje poročilo bo poročilo Odbora za notranje zadeve, predstavila pa ga bo predsednica gospa Maša Kociper.
Hvala lepa, predsedujoči. Dr. Gregor Virant, kandidat za ministra za notranje zadeve in javno upravo, se je v skladu z Ustavo in Poslovnikom Državnega zbora dne 18. 3. 2013 predstavil Odboru za notranje zadeve kot pristojnemu delovnemu telesu za področje notranjih zadev, ter Odboru za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo kot pristojnemu delovnemu telesu za področje javne uprave in lokalne samouprave. Kandidat za ministra je uvodno predstavitev začel s predstavitvijo svojih referenc in izkušenj na področju, na katerem kandidira. Izpostavil je svojo pedagoško, raziskovalno, aplikativno in vodstveno delo na področju javne uprave vse od leta 1993 dalje. Poudaril je, da kot minister za notranje zadeve in javno upravo ne bo le policijski minister, temveč bo enako pozornost posvečal tudi vsem ostalim delovnim področjem. Na področju policije in upravnih notranjih zadev je izpostavil pomembnost učinkovitosti preiskovanja gospodarskega kriminala in korupcije na vseh ravneh. Zavzel se je za ohranitev koncepta Nacionalnega preiskovalnega urada in za zagotovitev optimalnih pogojev za njegovo delo, vzpostavitev kadrovske odličnosti, ter izrazil pričakovanje glede rezultatov tako v smislu količine kot tudi kakovosti in ažurnosti. Opozoril je na kadrovske težave v Policiji ter primanjkljaj pri plačah, zato bo na tem področju treba iskati notranje rezerve, debirokratizirati postopke in izvajati nadzor nad upravičenostjo izplačil. Dotaknil se je aktualnega vprašanja javnih shodov in pri tem poudaril, da so spontani shodi zakoniti in odraz ene od ključnih ustavnih svoboščin, pravice do mirnega zbiranja in do javnih zborovanj, zato je potrebno spoštovanje udeležencev brez iskanja zarot in političnih ozadij. Na področju prometa je izpostavil razumevanje poslanstva Policije, in sicer je cilj zagotavljanje varnosti, ne pa večje število ugotovljenih prekrškov in čim večje število glob. Na področju upravnih notranjih zadev je izpostavil problematiko izbrisanih, ki bo terjala hitro rešitev – izvršitev sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Kurić in drugi, za kar si bo prizadeval s čim prejšnjo zagotovitvijo zakonodaje. Na področju javne uprave in javnega sektorja je kot najbolj prioritetno in najbolj pereče izpostavil problematiko plač. Na tem področju realizacija proračuna zahteva znižanje mase plač za 5 %, zato bo potreben takojšnji začetek socialnega dialoga. Izrazil je željo, da bi na koncu tega procesa dosegli sporazum, ki bi ohranil socialni mir v javnem sektorju in bil hkrati javnofinančno vzdržen. Na področju lokalne samouprave je poudaril, da je občinam treba zagotoviti materialne pogoje za izvajanje zakonskih nalog, hkrati pa jih z davčno zakonodajo spodbuditi k tekmovanju za čim večjo konkurenčnost. Občin v Sloveniji je preveč, zato bi kazalo uvesti čim več finančnih stimulacij za združevanje občin ter za združevanje kapacitet občin. Upravne enote je označil kot kakovosten del sistema javne uprave, kjer je treba nadaljevati s procesom stalnih izboljšav. Ob zaključku predstavitve je poudaril, da bo njegovo delo temeljilo na sodelovanju in vključevanju. Zaključil je, da vidi v združitvi notranjih zadev in javne uprave prednosti in priložnosti za korake v smeri izboljšav in lažje koordinacije celotnega resorja. Člani in članice so nato kandidatu zastavili vprašanja, ki so se nanašala zlasti na naslednja področja: umeščenost državnega tožilstva v okvir izvršilne veje oblasti in njegov vnovični prenos na Ministrstvo za pravosodje, vprašanje povečanja učinkovitosti pregona gospodarskega in organiziranega kriminala ter korupcije, definicijo korupcije ter ustreznost njenega pregona in obravnavanja, izboljšanje ureditve in prakse na področju odvzema nezakonito pridobljenega premoženja, kjer stanje ni zadovoljivo, prenos transparentnosti, gospodarnosti in učinkovitosti delovanja, ki se je dobro uveljavil v ožji državni upravi, tudi na širši javni sektor, nadaljnje ukrepe na področju plač v javnem sektorju v smeri zagotavljanja finančno vzdržnega in hkrati pravičnega sistema za vse javne uslužbence, zagotovitev sredstev za odškodnine tako imenovanih izbrisanih v okviru sprejetih proračunov ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, in številne druge. Kandidat za ministra je odgovoril na zastavljena vprašanja ter poudaril naslednje. Njegova stranka se je v svojem programu zavzemala za čim tesnejšo povezanost državnega tožilstva in policije ter za združitev notranjih zadev in pravosodja v en resor, vendar je že ob oblikovanju prejšnje koalicije ter tudi ob sestavljanju te od tega predloga odstopila zaradi ostrih pomislekov in kritik strokovne javnosti, kar bi bila slaba popotnica za Vlado. Kandidat si bo prizadeval za nevtralno obravnavo in preiskovanje kaznivih dejanj in enako obravnavo vseh storilcev, ne glede na njihovo politično pripadnost, ter za profesionalno, politično nevtralno in učinkovito policijo. Pod korupcijo sodijo zlasti korupcijska kazniva dejanja zoper uradno dolžnost in javna pooblastila, pri čemer Komisija za preprečevanje korupcije ni organ preiskovanja in pregona teh kaznivih dejanj, temveč organ s pooblastili na področju integritete javnih funkcij in nadzora nad premoženjskim stanjem javnih funkcionarjev, posebno mesto pa ima zaradi samostojnosti in neodvisnosti v odnosu do vlade. Kandidat je govoril o področju odvzema nezakonito pridobljenega premoženja, kjer ni dovolj določnih rezultatov, zato bo treba poenostaviti zakon in vpeljati načelo obrnjenega dokaznega bremena. Velik izziv bo razširiti dosežke in principe v poslovanju upravnih enot in ožjega dela državne uprave na širši javni sektor, predvsem na zavode, ki imajo zaradi svoje samostojnosti in odsotnosti kontrole, birokratski način delovanja, kar je treba spremeniti. Reforma plačnega sistema in vzpostavitev ustreznih plačnih razmerij je bila ena najtežjih nalog, s katero se je kot minister soočil v mandatu 2004–2008, pri čemer šteje podpis socialnega sporazuma kot velik dosežek tistega obdobja, a se zaveda, da vsi javni uslužbenci niso zadovoljni, in da bo treba v okviru razpoložljivih finančnih sredstev nekatere pomanjkljivosti tega sistema odpraviti. Nedvomno je sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice na področju izbrisanih po mnenju kandidata treba izvršiti, pri določanju odškodninske sheme pa upoštevati javnofinančno stanje države. Aktivnosti, ki so v teku na področju narodnostne problematike in dvojezičnosti, se morajo po mnenju kandidata nadaljevati. Prav tako ne vidi nobenih ovir za prenos Službe za narodnosti na drugo področje. Po končani predstavitvi sta oba odbora glasovala o ustreznosti predstavitve kandidata, vsak za svoje področje. Odbor za notranje zadeve je z 10 glasovi za in 5 glasovi proti ugotovil, da je njegova predstavitev na področju notranjih zadev ustrezna, medtem ko je Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo s 14 glasovi za in 5 proti sprejel mnenje, da je njegova predstavitev ustrezna tudi na področju javne uprave in lokalne samouprave. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Sledi še poročilo Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje, predstavil pa ga bo podpredsednik gospod Zvonko Lah.
Spoštovani predsednik, predsednica Vlade, kolegice in kolegi! Mag. Dejan Židan se je v skladu s 112. členom Ustave Republike Slovenije ter prvim in drugim odstavkom 230. člena Poslovnika Državnega zbora 18. 3. 2013 predstavil članicama in članom Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje ter odgovarjal na njihova vprašanja. Predlagani kandidat za ministra je v svoji predstavitvi vizije prihodnjega razvoja ministrstva in programa prioritet na področju politik, ki sodijo v pristojnost Ministrstva za kmetijstvo in okolje, najprej poudaril, da ministrstvo potrebuje kontinuiteto v delovanju, ki bo, če bo imenovan za ministra, pod njegovim vodstvom zagotovljena. Pri tem je opozoril, da je program prioritetnih nalog v skladu s koalicijsko pogodbo pripravljen le za eno leto in bo ob morebitnem izglasovanju zaupnice po preteku tega časa lahko nadgrajen s programom še za dve leti. V nadaljevanju je podal podroben pregled trenutnega stanja na področju okolja. Izrazil je prepričanje, da se je združitev obeh resorjev, kmetijskega in okoljskega, v letu dni pokazala kot smiselna, in da se mnogi ukrepi na področju okolja že uspešno izvajajo. Zato si bo prizadeval, da bo nadaljeval z načrtovanimi usmeritvami sedanjega ministra na tem področju. Kljub zaznanim pozitivnim premikom pa to področje po mnenju kandidata potrebuje še naprej kar največjo skrb in pozornost, saj so težave še vedno zelo velike. Povezane so predvsem z nezadostnim črpanjem kohezijskih sredstev, ki so namenjena okoljski infrastrukturi in znašajo približno 548 milijonov evrov. Naslednji problem, ki mu bo kandidat namenil posebno pozornost, je povezan z odpravo pomanjkljivosti iz postopkov, ki jih proti Sloveniji vodi Evropska komisija. Trenutno je odprtih 30 postopkov, ki bi lahko imeli občutne posledice za državni proračun. Potrebna bodo tudi dodatna prizadevanja na področju učinkovitejšega upravljanja z vodami, kjer kandidat načrtuje reorganizacijo področja vodarstva z ustanovitvijo posebnega direktorata za vode. Načrtovano je tudi sprejetje ukrepov za izboljšanje zraka. Urediti bo treba področje varovanja pred malimi prašnimi delci kot so delci PM10, dokončati pa bo treba tudi akcijske načrte po posameznih mestih in vključiti v kohezijo. Izboljšati bo treba stanje na področju dimnikarskih storitev, zagotoviti osnove za vzpostavitev nizkoogljičnega in z naravnimi viri skrbnega gospodarstva, ter za zmanjšanje učinkov nastajanja odpadkov. Nekateri ukrepi za izboljšanje stanja na navedenih področjih so že sprejeti in se tudi izvajajo, nekatere pa bo treba v sodelovanju z lokalnimi skupnostmi in gospodarstvom še nadgraditi. Na področju kmetijstva bo kandidat nadaljeval s procesi, ki so se začeli že v prejšnjem mandatu in temeljijo na sprejeti resoluciji Zagotovimo.si hrano za jutri. Kandidat je tudi poudaril, da si bo prizadeval za vključitev zdravstvenega inšpektorata v Upravo za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin, s čimer bo zagotovljen enoten in učinkovitejši nadzor v celotni prehranski verigi in s tem večja varnost hrane. V nadaljevanju je predstavil še nekatere prioritetne naloge na področju zaščite kmetijskih zemljišč ter predstavil nekatere načrtovane spremembe zakonodaje na področju kmetijstva. Kot je povedal, načrtuje spremembo Zakona o Kobilarni Lipica, zakona o agrarnih skupnostih, Zakona o kmetijskih zemljiščih, Zakona o živinoreji, Zakona o kmetijstvu in Zakona o gozdovih. V razpravi so članice in člani odbora predlaganemu kandidatu za ministra za kmetijstvo in okolje zastavili številna vprašanja. Nekateri člani so izrazili tudi bojazen, da bo program prioritet težko realizirati v enem letu. Kandidat se bo verjetno soočil z enakimi težavami kot njegov predhodnik, ki je imel za realizacijo svojega programa prav tako na voljo le eno leto. Opozorjeno je tudi, da je kakršenkoli napredek na področju črpanja kohezijskih sredstev mogoče doseči le ob odpravi administrativnih in kadrovskih ovir na ministrstvu ter ob tesnem sodelovanju vseh pristojnih ministrstev, predvsem Ministrstva za kmetijstvo in okolje in Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo. Druga konkretna vprašanja so se nanašala predvsem na predvidene ukrepe na področju zbiranja in ločevanja odpadkov, izboljšanje zraka, možnosti umeščanja infrastrukturnih objektov v prostor, ukrepe za povečanje samooskrbe s hrano, pospešitev odpiranja lokalnih tržnic, ukrepe za oživljanje malih kmetij in ukrepe, s katerimi bo ohranil proizvodnjo in konkurenčnost kmetij na težje pridelovalnih območjih po ukinitvi mlečnih kvot. Predlagani kandidat za ministra je na zastavljena vprašanja podal obširne odgovore. Odbor je z 10 glasovi za in 6 glasovi proti sprejel mnenje, da je bila predstavitev mag. Dejana Židana kot kandidata za ministra za kmetijstvo in okolje ustrezna.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, gospod Matjaž Han.
Spoštovana podpredsednica, spoštovana predsednica Vlade, spoštovani poslanke in poslanci in spoštovani ministrski kandidati, kjerkoli ste ta trenutek! V tej dvorani se danes prižiga neka nova iskra upanja, ki obeta pričetek politične stabilnosti in predvsem umirjanja že tako pregretih razmer v naši družbi. Verjamem, da je skupni imenovalec tega upanja vseh nas dobrobit naše države. Vedno, kadar govorimo o novi ministrski ekipi, imamo velika pričakovanja, in prav je tako. Zadnji čas je, spoštovani, da se prekine s politično nestabilnostjo, ki še dodatno naliva olje na ogenj, ki se mu reče gospodarska, socialna, finančna in tudi moralna kriza. Zato si obetamo, da bo nova vladna ekipa delala v dobro Slovenije, v dobro njenih državljank in državljanov. Tudi pred letom dni, ko se je glasovalo o ministrski ekipi sedaj odhajajoče vlade, so bila pričakovanja velika. Žal so ta pričakovanja hitro začela plahneti, ko se je vlada Janeza Janše ujela v lastne zanke nedomišljenih ukrepov, pomanjkanja dialoga, ne s socialnimi partnerji, ampak med socialnimi partnerji, ter premalo občutka za posluh ljudi, ki so svoje nezadovoljstvo množično udejanili na protestih. Vrh ledene gore, vsem znano, je bilo poročilo protikorupcijske komisije, ki tudi – poudarek je na tudi – za predsednika Vlade ni bil zadosten razlog, da bi storil edino pričakovano – da bi odstopil. Vse to je botrovalo premisleku, predvsem pa temu, da moramo preseči politično agonijo ter v dobro Slovenije dati priložnost novi ekipi, da zaviha rokave in se brez špekulacij sooči z realnimi problemi vse bolj usihajočega gospodarstva, velike brezposelnosti, brezperspektivnosti in javnofinančne nestabilnosti. Socialni demokrati nismo povzročili politične krize, v kateri se je znašla Slovenija. Kot opozicijska stranka, res je, da smo bili oster kritik mnogih za nas napačnih ocen in tudi škodljivih odločitev vladajoče strukture. Kljub temu smo ravnali korektno in konstruktivno ter nismo nadaljevali prakse opozicije preteklega mandata, ki je tudi z referendumskimi zahtevami blokirala nekatere ključne reforme. Odgovornost za državo, za kakovost življenja ljudi in za naše skupno dobro ostaja osnovno merilo Socialnih demokratov ne glede na to, ali smo opozicijska ali koalicijska stranka. V tem trenutku smo slednje. V vladno koalicijo vstopamo z vso resnostjo in odgovornostjo. Želimo tvorno sodelovati pri uresničevanju začrtanih ciljev, predvsem naše koalicijske zaveze. Vsem je znano, da smo na ministrska mesta predlagali zelo kompetentno kandidatko in oba kandidata za resorja, ki jih odlično poznajo in imajo dodobra izdelano vizijo svojega delovanja. Del tega so že predstavili na zaslišanjih pred pristojnimi odbori Državnega zbora, verjamemo pa, da bodo s svojim delom pokazali in dokazali, da so si zaslužili naše zaupanje. Tudi sicer menim, da so bile predstavitve ministrskih kandidatov ter kandidatk dobre. Žal je tako, da danes ne gre saditi rožic ter obljubljati hitrih rešitev, ki bi imele takojšnji učinek. Situacija, v kateri smo se znašli, terja sinhronizirano ukrepanje na vseh področjih in na vseh resorjih. Žal tukaj, spoštovani, ni bližnjic. To je bilo razbrati tudi iz predstavitve kandidatk in kandidatov za ministre. Kljub temu da bo glasovanje šele čez nekaj ur, naj vsem vnaprej čestitam. Spoštujem pogum, da so se kljub polenom, ki so jih bili deležni še preden so uradno postali kandidati za sestavo ministrske ekipe, ter situaciji, ki je med najtežjimi v slovenski zgodovini, odločili, da državo in njeno dobrobit postavijo na prvo mesto. Verjamem in sem prepričan, da bodo kos težavnim nalogam in projektom, ki so pred njimi. Znanja, želje, poguma jim prav gotovo ne manjka. Želim pa si, da se vsi politiki tudi iz vrst odhajajoče vlade zavedajo, da so bonusi, ko se je na račun političnih interesov teptalo interese države, že zdavnaj pokurjeni. V tem duhu jih pozivam, da v danes začeti zgodbi nove vlade, čeprav v opozicijski vlogi, tvorno sodelujejo. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla ministrsko ekipo s premierko gospo Alenko Bratušek na čelu. Srečno!
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Državljanske liste, gospod Rihard Braniselj.
Spoštovana podpredsednica, spoštovana predsednica Vlade, kolegi in kolegice! Svet Državljanske liste je prejšnji teden sprejel odločitev, da stranka vstopi v vlado gospe Alenke Bratušek. S tem se je končala dva meseca trajajoča politična kriza, ki jo je povzročila objava poročila Komisije za preprečevanje korupcije. Vzpostavljena je politična stabilnost, Vlada pa bo imela priložnost, da postopno povrne zaupanje ljudi v inštitucije države in v politiko. Po objavi poročila smo prvi pozvali oba politika k odstopu z javnih funkcij. Ker predsednik Vlade ni odstopil, smo izstopili iz koalicije. Zavzeli smo se za predčasne volitve, do katerih bi lahko po naši ustavni ureditvi prišli samo po odločitvi predsednika Vlade. Ker smo želeli zaključiti mandat manjšinske vlade, ki je začela vleči za državo škodljive poteze in je imela izjemno nizko podporo v javnosti, smo glasovali za konstruktivno nezaupnico in izvolili novo mandatarko. To je bil edini ustavno možen način za razrešitev nekompetentne manjšinske vlade. Kandidatka se je odločila za kandidaturo tudi na podlagi našega zagotovila, da je ne bomo podprli s figo v žepu, da bomo z iskreno voljo sedli za pogajalsko mizo. Če ji tega zagotovila ne bi dali, verjetno ne bi privolila v kandidaturo in še danes bi imeli na oblasti nekompetentno manjšinsko vlado s polnimi pooblastili. Pogajali smo se odločno in odgovorno in kljub znatnim programskim razlikam dosegli dober dogovor, ki zagotavlja nadaljevanje ključnih projektov – sanacije bank, konsolidacije javnih financ in reforme upravljanja z državnim premoženjem. Mnogi med nami smo želeli predčasne volitve, a do njih bi lahko prišli le s prevaro tako, da bi mandatarko podprli s figo v žepu. Z vstopom v Vlado smo odprli tudi pot do predčasnih volitev. V dogovoru o sodelovanju koalicijskih partneric je določeno, da bo predsednica Vlade po enem letu od Državnega zbora zahtevala glasovanje o zaupnici, kar je edina ustavna pot do predčasnih volitev. Z vstopom v levosredinsko vlado bomo pokazali, da je Državljanska lista sredinska stranka, ki se je sposobna dogovarjati in dogovoriti z vsemi političnimi strankami. Z vstopom v Vlado smo dosegli še dve pomembni stvari. Prvi od obeh politikov, obremenjenih s poročilom Komisije za preprečevanje korupcije, ne bo več predsednik vlade, drugi ne bo več predsednik stranke. Etični problem slovenske politike, ki ga je razkrilo poročilo komisije, s tem še ni dokončno rešen. Pozitivna Slovenija in Slovenska demokratska stranka se nista bili sposobni distancirati od svojih predsednikov in potegniti ustreznih potez po objavi poročila. Dokončno prečiščenje politike se bo zgodilo na volitvah. Zavedati se moramo, da vstop v vlado pomeni prevzem velike odgovornosti. Slovenija je v težkem, negotovem položaju, in odločitev o vstopu v vlado v takšnih razmerah terja veliko poguma. S prevzemom odgovornosti smo dobili priložnost in si obenem naložili breme, da se izkažemo in pokažemo rezultate zlasti v resorjih, ki jih prevzemamo. Po dveh mesecih političnih zapletov, ki jih je z neodstopom po objavi obremenjujočega poročila KPK povzročil predsednik Vlade, se končno začenjamo ukvarjati z reševanjem problemov države. Državljanska lista je mandatarki ponudila dobro ministrsko ekipo. Za vse nas se začenja novo obdobje, v katerem nas čaka veliko težkih preizkušenj in novih izzivov. Ne slepimo se, da bodo že z imenovanjem nove vlade izginili problemi, ki so se v naši skupnosti kopičili in stopnjevali desetletja. Prepričan pa sem, da smo naredili pravilen korak k zastavljenim ciljem in da ta vlada premore dovolj znanja, izkušenj in preudarnosti za gradnjo temeljev boljše, uspešnejše in do vseh naših državljank in državljanov pravičnejše Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospod Mihael Prevc.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovana predsednica Vlade, spoštovani kolegice in kolegi! Pred dobrim letom dni je Slovenska ljudska stranka zavrnila sodelovanje v vladi relativnega zmagovalca volitev, Pozitivne Slovenije pod vodstvom Zorana Jankovića. Avtoritativen slog vladanja, podcenjevalen odnos do partnerjev, pomanjkanje konkretizacije vsebin in usmeritev je bilo tisto, pri čemer nismo želeli sodelovati. Danes situacija ni dosti drugačna. Kratka koalicijska pogodba se bere kot lepa pravljica in obljublja rešitev vseh problemov te države. Manjka samo odgovor na nekaj bistvenih vprašanj – kako, s katerimi viri financiranja, na kakšen način in s katerimi ukrepi. Do takšne pogodbe so privedle ogromne programske razlike med strankami, in če sklepaš tako široke kompromise, potem je očitna posledica, da določena bistvena vprašanja ostanejo neodgovorjena. Izvajanje te pogodbe bo resnici na ljubo čista improvizacija in tega nas je v Slovenski ljudski stranki iskreno strah. Slovenska ljudska stranka v to vlado ne more in ne želi vstopiti. Ne zaradi osebnih zamer, ne zaradi politiziranja, temveč zaradi popolnoma drugačnega pogleda na realno stanje, na koncept reševanja najbolj perečih težav v državi. Eden izmed najuspešnejših slovenskih ekonomskih strokovnjakov v tujini je v enem izmed današnjih medijev izrazil skrb, da je v tej vladni koaliciji prevladujoči politični pol tisti, ki zagovarja prijeme ekonomske politike, ki se je v zadnjih 20 letih izkazala za popolnoma neučinkovito. Preden zaženete vik in krik o zlobnem neoliberalcu, pomislite, kaj je povedal. Povedal je to, da je glavna paradigma te ekonomske politike nasprotovanje spremembam in s tem tudi nasprotovanje konkretnim učinkovitim reformam. Še več, nekateri napovedani ekonomski prijemi nas vračajo celo v čase pred osamosvojitvijo, v obdobje gospodarskega samoupravljanja ali če hočete bolj neposredno, v obdobje socializma. Slovenska ljudska stranka je bila vedno ljudska stranka, ki se je še posebej zavzemala za male ljudi, in še kako poudarjamo vrednote socialne države. Vendar, ljudem je treba nehati pripovedovati pravljice in jim povedati resnico. Brez cvetočega gospodarstva ni socialne države. Gospodarstvo je lahko uspešno samo, če se prilagaja pravilom igre svetovnega tržnega gospodarstva. To pot smo izbrali z vstopom v evropske integracije in na to nekateri vse prevečkrat pozabljate v svojih populističnih obljubah. Zato nas v Slovenski ljudski stranki ne bo zraven, bomo pa podprli kakršnekoli rešitve, ki bodo šle v smeri odpravljanja gospodarske krize. Glede na gospodarsko in finančno stanje bi lahko rekli, da prehajamo v izredne razmere, zato sta ključni funkciji naslednje vlade finančni in gospodarski resor. Finančno ministrstvo je tisto, ki bo moralo hočeš nočeš nadaljevati z izboljševanjem krvne slike državnih financ in iskati rezerve ter potrebna finančna sredstva, ob tem pa se tudi otepati z ogromnimi apetiti svojih ministrskih kolegov, ki so v minulih dneh bolj ali manj obljubljali, da nižanja proračunskih izdatkov na njihovih resorjih ne bodo dopustili. Novemu finančnemu ministru zato želimo veliko volje in uspeha pri koordiniranju vseh teh pretiranih želja. Tu je še gospodarsko ministrstvo, ki mora nujno nadaljevati z usklajevanjem pripravljanja zakonodaje, ki bo tako administrativno kot tudi na vse druge načine omogočala boljše pogoje dela slovenskemu gospodarstvu. Poleg tega ima najpomembnejšo nalogo v državi. Kot organ upravljanja je odgovoren za črpanje preostanka evropskih sredstev iz finančne perspektive 2007–2013. Ogromne programske razlike med strankami nove koalicije ostajajo. Vsaj na papirju je tako. Upanje vzbuja sodelovanje dveh strank odhajajoče vlade, s katerimi smo v minulem letu uspešno zastavili drugačno ekonomsko politiko v državi in sta pokazali zelo veliko razumevanja za reformne poteze odhajajoče vlade. V Slovenski ljudski stranki pričakujemo, da bosta ohranili dosedanje programske smernice in v novi koaliciji ostali zvesti svojemu programu. Spoštovana mandatarka, politična kriza, ki smo ji priča, je v Sloveniji nastala zato, ker predsednika največjih političnih strank nista prevzela odgovornosti in odstopila s svojih funkcij, zato je Slovenska ljudska stranka izstopila iz odhajajoče vlade in celo podprla nezaupnico izključno iz enega razloga – odpreti pot predčasnim volitvam –, in v upanju, da bomo vsaj malo pripomogli k vrnitvi zaupanja ljudi v politiko, v državne institucije. Če želimo dokazati, da politika ni samo skupek skorumpiranih barab, lopovov, goljufivcev in ponarejevalcev, je treba pravnim in drugim institucijam te države dati veljavo, ne glede na to, kaj si kdo od njih misli. Obžalujemo, da nam na tem področju ni uspelo v minulem mandatu narediti še več. Vaša stranka, spoštovana predsednica Vlade, z obtožbami na račun prvega človeka vaše stranke ni nikoli razčistila. Nikoli se niste bili sposobni ograditi od svojega vodje in stopiti na svojo pot. Še več, vaša ministrska ekipa ima celo nekaj članov iz najožjega kroga njegovih sodelavcev na Mestni občini Ljubljana. Kot vaš član ostaja na najvišji funkciji vodenja slovenske prestolnice. Tega preprosto ni mogoče spregledati, in prepričani smo, da tega niso spregledali niti državljanke in državljani Slovenije. Druga precej moteča stvar je načrtovanje dela koalicije za eno leto. Spoštovani, sprejeli ste odgovornost za vodenje te države, države, ki je v resnih težavah. Če ste s sestavo Vlade že preprečili nove volitve, bi od vas pričakovali vsaj, da se lotite vodenja države z dolgoročno vizijo, s pogledom vnaprej, ne začasno, ne za eno leto. Vašo potezo enoletnega načrtovanja vladanja bi razumeli, če bi nam čez eno leto obljubili volitve. To bi bilo logično. V vašem primeru, ko obljubljate samo glasovanje o zaupnici v Državnem zboru, pa enoletni načrt, ne samo, da ni dovolj – je absolutno neresen. Dolgoročni strateški cilji so ključni za našo prihodnost, zato smo v Slovenski ljudski stranki razočarani nad dvajsetimi zelo pavšalnimi stranmi vsebine koalicijske pogodbe. Če zaključim, Slovenska ljudska stranka nasprotuje vladi gospe Alenke Bratušek. Dojemamo jo kot začasni izhod v sili in v tem primeru bi bilo veliko bolje iti na predčasne volitve in politiko razbremeniti korupcijskih obtožb. Toda, večina v Državnem zboru se je odločila drugače, in vaša odločitev je legitimna. Kljub temu da danes naše podpore nimate, vam zavoljo položaja, v katerem se je znašla Slovenija, želimo uspešno delo in veliko pametnih odločitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, gospod Franc Jurša.
Podpredsednica, hvala lepa za besedo. Še enkrat lep pozdrav predsednici Vlade! Spoštovani kolegice in kolegi! Danes je dan, ko izbiramo novo ministrsko ekipo, ekipo izbora tistih parlamentarnih političnih strank, ki so bile pred dobrim letom tik pred tem, da sestavijo vlado in dobijo možnost popeljati Slovenijo na pot, ki vodi iz krize. Kljub temu da je takrat mandat vodenja države dobila druga politična opcija, je treba povedati, da je danes odhajajoča vlada vendarle nekaj storila. Položila je nekaj temeljnih kamnov za pot iz krize. Zakaj je padla, vsi dobro vemo, tako da ne bi tega ponavljal. V Poslanski skupini DeSUS smo prepričani, da že storjenega nova vlada ne bo zavrgla, pač pa bo to nadaljevala naprej, bolje, zlasti pa premišljeno, pravično ter v duhu konsenza z ljudstvom. Glede na to, da je gospa predsednica obljubila dialog in sodelovanje z ljudstvom, računamo, da bo obljubo izpolnila, od protestnikov pa pričakujemo, da bodo Vladi dali nekaj časa, da bo lahko pokazala svoje sposobnosti. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev ocenjujemo, da bo nova sestava vladne koalicije uravnotežena, kar pomeni, da bo tudi odgovornost med vsemi člani ministrske ekipe enakomerno porazdeljena. Skupaj bodo nosili vso težo odgovornosti za uspehe ter tudi za morebitne neuspehe, za dobre in morebiti slabe odločitve, za dobre in tudi slabe rezultate. Zaslišanja kandidatk in kandidatov za ministrici in ministre so bila opravljena v preteklih dveh dneh. V naši poslanski skupini ocenjujemo, da so bile predstavitve kandidatk in kandidatov izčrpne, dobro pripravljene, da so bili ustrezni tudi vsi odgovori in dodatna pojasnila kandidatk in kandidatov na zastavljena vprašanja. Mimogrede naj dodam, da je zelo dobro, da vsi trije ministri, ki so bili že v času odhajajoče vlade, ostajajo na ministrskih položajih, saj je dobrodošlo, da obdržimo izkušene ljudi, ki so lahko pokazali sadove svojega dela ter nadaljujejo svoje začete uspehe in projekte. Poslanke in poslanci Poslanske skupine DeSUS smo prepričani, da se vsi kandidati za ministre zavedajo, v kaj so se podali in da se te naloge lotevajo s polno odgovornostjo. Prav tako smo prepričani, da bodo svoje delo dobro opravili, če bodo trdo delali in še posebej, če bo opozicija vsaj pri ključnih projektih, ki lahko pripeljejo do gospodarskega okrevanja in sanacije bančnega sistema, delovala konstruktivno in državotvorno. Zato vas s tega mesta k temu pozivam. Zagon gospodarstva je ena izmed prioritet nove vlade in naše poslanske skupine. V tem vidimo ključ, ki odpira vrata za reševanje vseh ostalih težav, ki so nastale kot posledica gospodarske krize. Menimo, da ukrepi za spodbujanje gospodarskih aktivnosti hkrati s spremljajočimi ukrepi nadzora na trgu dela lahko in tudi morajo zaustaviti enormno naraščanje števila brezposelnih, ki je danes že kritično približano številkam v letih po osamosvojitvi. Odprava kreditnega krča, še prej pa sanacija bančnega sistema, tako da bodo posojila odgovorni in pooblaščeni za to čim bolje uravnotežili, vzpostavili nadzor bankirjev, bo trd oreh tudi za novo vlado. Mislim, da se vsi, ki danes sedimo tukaj, in tudi državljanke in državljani Republike Slovenije, strinjamo, da nova vlada ne bo mogla in delala tako, da bi imeli občutek, da ima čarobno paličico oziroma da bo dal princ poljub na prebujajoči se speči bančni sektor in da se bo ta bančni sektor prebudil. Treba bo do konca ohladiti prenapete politične strasti in obrniti lestvico moralno-etičnih in družbenih vrednot, saj bomo poklicani k vodenju te države edino tako lahko delali za blaginjo državljank in državljanov. Spoštovana gospa predsednica, poslanke in poslanci Poslanske skupine DeSUS bomo predlog za imenovanje ministric in ministrov podprli. V vas in vašo ekipo polagamo ogromno zaupanje in še večjo odgovornost. Če vas bodo pri vašem delu vodila visoka moralna, etična načela, odgovornost do državljank in državljanov in sposobnost sodelovanja ter sklepanja kompromisov, ob letu osorej lahko pričakujemo potrditev vaše zaupnice. Vsem skupaj želimo veliko uspeha, modrosti, strpnosti in vztrajnosti pri vašem delu.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije, mag. Matej Tonin.
Spoštovani kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Ko so me nedavno novinarji spraševali, kako komentiram novo ministrsko ekipo, sem dejal, da predstavljajo divji cvet. Saj veste, divji cvet je na pogled vedno zelo lep, ampak vsebina je pa največkrat strupena. Zakaj govorim, da je divji cvet na pogled zelo lep? Govorili ste, da bo s prihodom nove vlade vse drugače, da je konec politične krize in da je na nek način tudi konec varčevanja. To so lepe besede, ki poudarjajo simbol lepote tega divjega cveta, ampak na drugi strani je pa ta divji cvet tudi strupen. Vsekakor smo pričakovali boljšo ekipo, dobili pa smo ekipo dolgoletnih politikov in neznanih obrazov. Tisti, ki imajo znanje, so se ministrskega mesta za vsako ceno otepali. Tisti, ki imajo veliko za povedati, so zmrznili oziroma so se zamrznili, samooklicani vlečni konji pa niso bili vključeni v novo ministrsko ekipo. Vsekakor je morda res in držijo besede predsednice Vlade, ko pravi, da je sedanja ekipa optimalna, morda. Vsekakor je ne bomo obsojali na neuspeh vnaprej, zato smo rekli, da vam želimo dobro. Kaj s tem mislimo? Da če boste vi dobro delali, bo to dobro tudi za Slovenijo. Morda iznajdete način, da ta divji cvet naredite užitnega. Bomo videli, se bomo pustili presenetiti. Govorili smo tudi, da bomo konstruktivna opozicija. Kaj to pomeni? To ni zgolj besedna skovanka, ampak za nas to pomeni, da ne bomo presojali predlaganih stvari po predlagatelju, ampak po vsebini. To svojo konstruktivnost smo na nek način dokazali tudi na dosedanjih zaslišanjih novih ministrskih kandidatov. Vendarle bi vse skupaj opozoril, da se na teh zaslišanjih ni glasovalo, ali podpiraš tega in tega kot kandidata za ministra, ampak ali je vsebina, ki jo je predstavil, primerna, in ali so programska izhodišča dobra. Iz tega je razumljivo, da se je poslanska skupina v ponedeljek odločila, da bo te predstavitve presojala na podlagi vsebine. Težko smo bili proti tistim predlogom in proti tisti vsebini, ki je bila praktično identična vsebini, ki jo je zagovarjala in peljala naša vlada. Kot sem rekel, prisluhnili smo vsebini in zato vam lahko povem statistiko našega glasovanja na teh hearingih. Trikrat smo programska izhodišča podprli, ker gre za določene stvari, ki se nadaljujejo in za katere so ministri rekli, da se politika in način delovanja praktično ne spreminjata od tistega, kar so delali v naši vladi, do tistega, kar bodo delali v prihodnji vladi. Štirikrat smo programskim izhodiščem nasprotovali, ker so predstavljali bistven odmik od našega programa in od tistega, kar je predstavljala naša vlada. Šestkrat smo se vzdržali. Vsebina tukaj ni bistveno odstopala, je pa bila predstavitev izjemno medla. Zakaj vam to govorim in o čem govori ta statistika, ki vam jo predstavljam? Na podlagi podrobnega pregleda vaše koalicijske pogodbe – pregledali smo jo poslanci in tudi naši strokovni sodelavci – smo ugotovili, da vaši cilji v koalicijski pogodbi bistveno ne odstopajo od ciljev, ki jih je imela naša vlada. Zelo zanimivo, cilji so podobni, ampak razlika med nami in vami je, da smo mi v koalicijski pogodbi zelo jasno zapisali pot do teh ciljev, vam je pa očitno zmanjkalo časa, da bi to pot konkretizirali. Sprašujem se, zakaj je mogla naša vlada oditi, če so cilji vaše vlade praktično isti. Prav tako ste vi v svojih izhodiščih poudarili dve ključni stvari, ki sta bili ključni tudi za našo vlado – umiritev krize in stabilizacija javnih financ ter poleg tega še gospodarska rast. Vsaj v tej stvari smo si podobni. Predsednica Vlade je v današnji predstavitvi govorila, da si Slovenija zasluži novo in boljše, ampak jaz vidim prave razloge v poskusu prevzema oblasti in čiščenju političnega prostora. Naj omenim, da nekaj novega, nova oblast, očiščen slovenski prostor, še ne prinaša nujno rezultatov. Kot sem že rekel, dragi koalicijski poslanci, čez eno leto boste lahko razočarano ugotovili, da se stvari žal ne da spreminjati čez noč. Če grem počasi h koncu o naši odločitvi glede liste ministrov. Pred 14 dnevi smo glasovali proti predsednici Vlade, ker nismo želeli dajati lažnih upov, da Nova Slovenija politično podpira novo vlado in novo predsednico vlade. Zato je na nek način logično nadaljevanje, tudi današnje glasovanje. Nova Slovenija bo glasovala proti predlagani listi kandidatov za ministre iz najmanj treh razlogov – ker želimo sporočiti, da nova vlada in nova ministrska ekipa nimata politične podpore Nove Slovenije, ker je po naši oceni predlagana lista kandidatov slabša od tiste, ki jo je predlagala naša vlada, in ker ne verjamemo v izboljšanje razmer v prihodnjem letu. To so glavni razlogi, zakaj bomo glasovali proti predlagani listi. Kljub temu da nimate naše podpore, bomo tudi v prihodnosti ravnali konstruktivno in, kot sem rekel, ne bomo vas presojali kot take, ampak bomo presojali vaš program in vaše pobude. Za vse, kar bo v skladu s tistim, kar je v programu Nove Slovenije, in v skladu s tistim, za kar si je prizadevala naša vlada, boste zagotovo dobili našo podporo. Kot opozicija vam bomo močno gledali pod prste. To je tudi naša naloga. Zaključim naj s tem, da, saj veste, politika ni črno-bela, in mislim, da je bil napad na našo predsednico stranke popolnoma nepotreben. Lahko rečem, da naša predsednica ni želela popolnoma nič slabega gospe Tini Komel. Vsekakor jo je želela spodbuditi, da za Slovence dela s srcem, in mislim, da to ni popolnoma nič slabega. Želim vam vso srečo.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina italijanske in madžarske narodne skupnosti, dr. László Göncz.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovana gospa predsednica Vlade, kolegice in kolegi! V naši poslanski skupini sva že večkrat poudarila, da je tudi z vidika avtohtonih narodnih skupnosti najvažnejša prioriteta delovanja nove vlade učinkovitost pri zaustavitvi negativnih trendov na področju gospodarsko-finančne situacije države, s poudarkom na sanaciji bančnega sistema, zagonu gospodarstva, transparentnem in učinkovitem upravljanju z državnim premoženjem. Pomembno je tudi zagotavljanje zadovoljive ravni socialnih pravic državljanom, predvsem pa najbolj ogroženim ter mlajši in starejši populaciji oziroma upokojencem. Prav posebno pozornost se mora posvetiti učinkovitejšemu delovanju sodišč in tožilstva, kar upravičeno terjajo tudi državljani. Zato bova vse aktivnosti, predloge in zakone nove vlade, ki bodo šli v smeri nadgradnje in izboljšave omejenih področij, tudi midva z veseljem podprla. To je edina sprejemljiva drža, ne glede na dejstvo, da poslanca narodnih skupnosti nista člana vladne koalicije, kar je politično in pravno formalno samoumevno, ker smiselno izhaja iz duha Ustave Republike Slovenije. Predstavitve ministrskih kandidatov so pokazale, da so bile izbire premierke za ministrici in ministre kljub dejstvu, da smo nekateri imeli sorazmerno malo informacij, ustrezne. Če se v nekaterih primerih pojavlja določen dvom zaradi neizkušenosti, se to prav gotovo lahko nadoknadi z znanjem, intenzivnim delom in navdihom, kar zagotavlja sorazmerna mladost kandidatk in kandidatov za ministrici in ministre. Dejstvo je, da ministra oziroma ministrice s prirojeno izkušenostjo ni, zato je treba sprejeti upanje, da bodo novi ministrici in ministri kos svojim nalogam, poslanstvu in izzivom. V naši poslanski skupini imamo tudi zelo konkretna pričakovanja od nove vlade z vidika ohranjanja in razvoja avtohtonih narodnih skupnosti. Ocenjujemo, da je splošna opredelitev do tega vprašanja, kar je zapisano v koalicijsko pogodbo in je tudi danes predstavljeno s strani gospe premierke, primerna in vliva upanje, da bo kontinuiteta skrbi in odgovornosti države oziroma vlade na tem pomembnem, z Ustavo opredeljenem področju, tudi odslej nedvoumna. V preteklih dneh sva s kolegom Battellijem v sodelovanju z organizacijami narodnih skupnosti posredovala novi vladni koaliciji naša najvažnejša pričakovanja, ki bi jih bilo treba v naslednjem letu v največji možni meri realizirati. V strnjeni obliki so te naloge naslednje: dokončna priprava in sprejetje zakona o avtohtoni italijanski in madžarski narodni skupnosti v Republiki Sloveniji ter morebitna smiselna nadgradnja ostale zakonodaje, ki se nanaša na varstvo avtohtonih narodnih skupnosti. Nujen pogoj za obstoj in razvoj narodnih skupnosti je tudi sistemska ureditev ustvarjanja gospodarske osnove avtohtonih narodnih skupnosti, vključno z razvojem narodnostno mešanih območij, ustvarjanja in odpiranja novih delovnih mest, ter začetek postopka ustanovitve lastne transparentne finančne ustanove, kar prejudicirajo tudi mednarodne pogodbe. Na področju delovanja organizacij in ustanov avtohtonih narodnih skupnosti je treba nadaljevati konstantno sistemsko financiranje v okviru proračuna Republike Slovenije. Sprejeta proračuna za leti 2013 in 2014 zagotavljata minimalne pogoje delovanja organizacij in ustanov omenjenih ranljivih narodnih skupnosti, kar mora v morebitnih rebalansih proračuna zagotoviti tudi nova vlada. V prid krepitve javne in uradne rabe italijanskega ali madžarskega jezika je nujna dosledna uveljavitev ustavnih, zakonskih in mednarodnopravnih norm, ki se nanašajo na položaj jezikov narodnih skupnosti v javni upravi, pravosodnih organih, pri izvajalcih javnih služb in nosilcih javnih pooblastil, ki odločajo o pravicah in obveznostih ali pravni koristi posameznikov ali organizacij na narodnostno mešanem območju občin. V sodelovanju s pristojnim ministrstvom so se že začele intenzivne aktivnosti na področju izboljšave in sistemske nadgradnje na tem področju, kar je nujno treba nadaljevati tudi v mandatu nove vlade. Prepričani smo, da je za učinkovito opravljanje omenjenih in tudi neomenjenih konkretnih nalog na področju uresničevanja ustavnih in zakonskih določil, ki zadevajo posebne pravice pripadnikov italijanske in madžarske narodne skupnosti, ter za koordiniranje medresorske dejavnosti v zvezi s tem, treba v okviru vlade in njenih služb poiskati dobro rešitev predvsem z organizacijskega vidika. Koalicija meni podobno, zato trdno upamo, da bomo skupaj našli ustrezno, v političnem in operativnem smislu primerno rešitev. Na koncu naj poudarim, da smo v zvezi z omenjenimi konkretnimi predlogi oziroma pričakovanji narodnih skupnosti s strani nove vladne koalicije prejeli pozitivno stališče. Tako upamo, da bomo najvažnejše aktivnosti in naloge na tem področju lahko nemoteno nadaljevali in v najvišji možni meri realizirali. V tem primeru z najine strani pripravljenosti za tvorno sodelovanje nikakor ne bo manjkalo. Tudi sam želim novi vladni ekipi veliko sreče in predvsem uspeha. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Pozitivna Slovenija, gospod Jani Möderndorfer.
Spoštovani! Državni zbor in celotna slovenska politika je danes pred zrelostnim izpitom. Imenovanje nove vlade z novo koalicijo sredi mandata ni pogosta praksa v slovenski politiki. Za kaj takega morajo biti razmere zahtevne in zadnje leto je bilo zelo zahtevno. Ob izjemno težki gospodarski krizi, ki nas postavlja pred najzahtevnejšo preizkušnjo po osamosvojitvi, smo bili priča tudi drastičnemu upadu zaupanja ljudi v politiko. Za slednje so krivi tisti, ki so zadnje leto oblast izkoriščali za uvajanje strahovlade, za razbijanje javnega sektorja in celotnih družbenih podsistemov ter brezsramno in brutalno kadrovanje, ki je bil izključni pogoj izbire pripadnosti in zvestobe stranki. Nespodobno nameščanje lojalnih ljudi na položaje se je najbolj okrepilo v času, ko je dosedanja koalicija in z njo vlada začela razpadati. Višek je doseglo po tem, ko je z izvolitvijo mandatarke Alenke Bratušek Vlada izgubila zaupanje. Nosilec opisane politike, ki kljub drugačnim obljubam deli ljudi z odpiranjem ideoloških ran polpretekle zgodovine, ki je uničevala pravno in socialno državo, ki je spravila zaupanje javnosti pod 15 %, in ki je s svojim ravnanjem na ulice pognala sindikate, kulturnike in druge državljane, ima ime. Imenuje se SDS pod vodstvom Janeza Janše. Gre za tistega predsednika Vlade, ki je rad zagrozil z odstopom, z zaupnico in podobnimi triki, ko pa je bil k preverjanju zaupanja pozvan, pa se je le-temu odrekel in se oblasti oprijel tako krčevito, kot bi šlo le za njemu dano naravno človekovo pravico. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija verjamemo, da si Slovenija zasluži boljše. Smo država pametnih glav in pridnih rok. Smo država uspešnih posameznikov in ekipnega duha. Smo država ljudi, ki znajo iz sebe iztisniti najboljše takrat, ko je najtežje. V času sestavljanja koalicije smo poslušali veliko očitkov o tem, da so stranke koalicije preveč raznorodne, da bi lahko skupaj uspešno vodile državo v teh težkih časih. To poslušamo še danes, pa vendar. Drži, da so pogledi strank nove koalicije različni. Drži tudi, da so bili v preteklosti in so tudi danes in bodo tudi v prihodnosti med njimi različni pogledi, kako reševati posamezne probleme. To je za parlamentarno demokracijo povsem običajno in normalno, tako kot vsepovsod v Evropi, zato smo tudi v različnih strankah z različnimi programi in različnimi cilji. Ne drži pa, da uspešno skupno delo strank nove koalicije ni možno. Nasprotno, vse stranke so pokazale veliko mero zrelosti pri oceni, kaj je v danem trenutku za državo najbolje. Strinjajo se, da je najpomembneje, da Slovenija dobi novo vlado, ki bo uživala zadostno podporo v Državnem zboru in, upajmo, tudi večje zaupanje javnosti, in ki bo izpeljala nekaj ključnih projektov. Uspele so premostiti medsebojne razlike pri ključnih vprašanjih in kljub morebitnim kalkulacijam o kratkoročnih dobičkih zmogle toliko državotvornosti, da so se odločile za sodelovanje v tem podvigu, ki bo vse prej kot lahek. Malo je verjetno tudi, da bo sodelujočim prinesel veliko političnih točk, in tega se zavedamo. Pa vendar je to tisto, kar naša država v tem trenutku potrebuje. Predsednica Vlade je bila deležna številnih kritik o kakovosti predlagane vladne ekipe. Slišali smo lahko, da ekipa ni prepričljiva, da je divji cvet, da je samo izhod v sili, da ne vliva optimizma in še kaj. Nasprotno predsednica Vlade ocenjuje svojo vlado kot optimalno, in hkrati priznava, da na žalost nekateri strokovnjaki, ki sicer pogosto javno nastopajo z oceno položaja in potrebnimi rešitvami, niso bili pripravljeni prevzeti odgovornosti v prvih bojnih vrstah. Predlagana vladna ekipa je uspešno prestala zaslišanja pred pristojnimi delovnimi telesi Državnega zbora. Številni kandidati za ministre so prejeli podporo tudi nekaterih opozicijskih poslancev. Kljub skepsi, ki se je pojavila ob posameznih imenih po objavi kandidatne liste za ministrske položaje, so s svojimi nastopi uspeli dokazati, da imajo potencial in si zaslužijo priložnost, da se z delom dokažejo. Oči bodo uprte v njih in vsi bomo pričakovali rezultate. Časa in priložnosti za sodbo njihovega dela in uspešnosti bo v prihodnje dovolj. Temeljita razprava o delu Vlade bo v skladu z zavezo predsednice Vlade iz koalicijske pogodbe najkasneje v roku enega leta. Takrat bo tudi najprimernejši čas, da ocenimo, ali Vlada in koalicija peljeta državo v pravo smer ali imajo morda današnji kritiki prav in predlagana vladna ekipa v danih političnih razmerah enostavno ne more vladati na način, ki bi Sloveniji lahko tlakoval pot iz krize. Če bo obveljalo slednje, bo čas za predčasne volitve, kjer bodo končno sodbo izrekli volivci. Volivci in samo volivci, nihče drug. Glede ključnih zavez, ki si jih je nova koalicija zadala v koalicijski pogodbi in ki bodo merilo za oceno uspešnosti dela Vlade ob napovedanem glasovanju o zaupnici, velja opozoriti, da si jih zastavljamo z zavedanjem, da je naš mandat časovno omejen. Zato si zastavljamo le naloge, ki jih bo v tem času moč uresničiti. Poslanska skupina Pozitivna Slovenija je prepričana in verjame, da bo novi mandatarki s predlagano vladno ekipo tudi v kratkem obdobju, ki ga ima na voljo, uspelo obrniti družbeno ozračje in našim ljudem znova vliti optimizem pri razmišljanju o prihodnosti. Današnje glasovanje o vladni ekipi zato daje upanje, da se v Sloveniji končuje obdobje težke politične krize, ki je kot črn oblak visela nad našo družbo. Zaradi nje se je v ljudeh naselil neprijeten občutek, da je položaj še težji in še bolj brezizhoden. Predlagano listo za ministre bomo podprli. Verjamemo, da bo dobila dovolj podpore in se bo takoj lotila reševanja nakopičenih težav. Poslanska skupina Pozitivna Slovenija želi novi predsednici Vlade ter bodočim ministricam in ministrom uspešno delo. Na koncu naj zaključim tako, kot nekateri radi dajejo prispodobe. Če je ta vlada res, tako kot pravijo nekateri, divji cvet, verjamem, da morate vedeti, da je divji cvet vedno obvladljiv, ampak ga lahko obvlada samo tisti, ki to zna. Predsednica Vlade ženskega spola ima za to še večjo podlago. Divji cvet, če ga obvlada pravi človek, je na koncu užiten in daje rezultate. Tisti, ki govorijo o divjem cvetu, ga morajo najprej spoznati in vedeti, kaj govorijo o njem. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem kolegom in gospe predsednici Vlade! S to novo vlado se realizira tisto, kar ta ista sestava ni bila zmožna storiti takoj po predčasnih volitvah leta 2011. Vehemenca relativnega zmagovalca, gospoda Jankovića, je bila prevelika, pa tudi Državljanska lista je bila tedaj le še premočna struja okoli Šušteršiča, ki se ni hotela spustiti v negotovo, vsebinsko nedodelano koalicijo zmagovalcev volitev, Jankovićevo Pozitivno Slovenijo. Analitični in strokovni del Državljanske liste se je zavedal mnogih pasti takšnega površno pripravljenega sodelovanja. Predsedniki štirih strank, Državljanske liste, DeSUS, Slovenske ljudske stranke in Nove Slovenije, so potem družno prosili Janšo naj le prevzame vlado. Po njihovem mnenju je bil Janša edini, ki je bil sposoben prevzeti vlado in hkrati tudi dovolj odločen za izpeljavo nujnih sprememb, reform, ki bi zaustavile prosto padanje Slovenije. Janša in SDS sta se na pobudo odzvala, sprejela tveganje, pripravila se je koalicijska pogodba in 10. februarja lani je bila izglasovana Janševa vlada. Začelo se je trdo delo in v efektivno manj kot letu dni se je realiziralo nekaj izjemno težkih in za usodo Slovenije pomembnih projektov. Sprejeti sta bili reformi trga dela in pokojninska reforma, ki jih prejšnja, Pahorjeva vlada ni zmogla uskladiti s socialnimi partnerji v treh letih. Sprejet je bil varčevalni zakon, tako imenovani ZUJF, ki je prvič do sedaj zarezal in varčeval pri tistih, ki so bili nad določenim povprečjem ali pa so prejemali privilegirane prihodke iz javnih sredstev in ne pri sociali. Prejšnja, Pahorjeva vlada je v mandatu prej posegla izključno v pravice tistih, ki so pod povprečjem – v socialne transferje, otroške dodatke, štipendije, premoženje najšibkejših. Janševa vlada je pristopila k urejanju težav bančnega sistema in k odpravi slabosti pri upravljanju z ostankom, z nepokradenim delom nacionalnega premoženja. Slovenski državni holding in tako imenovana slaba banka sta za državo in državljane primeren, optimalen odgovor na gospodarsko in finančno krizo. Nista pa, tako kot je očitno iz razprav nove koalicije, pravi odgovor na krizo za tisto manjšino, ki je imela v obeh segmentih finančno samopostrežbo, zaradi česar ni bilo upravičeno pričakovanih donosov in dividend, ampak so bile potrebne enormne dokapitalizacije, da je državno premoženje sploh delovalo. Pa tudi te dokapitalizacije so sčasoma zvodenele zaradi prečrpavanja denarja z uporabo različnih tehnik na račun izbrancev doma in v tujini. Na obeh področjih je prihajal čas za odgovornost in to je bilo treba preprečiti. Že blokade obeh zakonov so nakazovale, kaj se bo zgodilo, če se proti dvema zakonoma, katerih cilj je izboljšanje finančnega stanja, izboljšanje upravljanja z državno lastnino, povežejo razočarana politika, privilegirani lobiji, sindikati, mediji, in če se to podpre z medijsko izjemno promoviranimi vstajniškimi procesi in protesti, potem je zaključek povsem predvidljiv. Že od poletja lani je bilo predvidljivo, kaj se bo zgodilo, od decembra pa tudi, kako. S poročilom Komisije za preprečevanje korupcije je bil napovedan, januarja letos pa realiziran politični udar. Kljub težkim finančno-socialnim razmeram, razpihovanju protestov vseh oblik, medijskim napadom in poniglavim ravnanjem nekaterih posameznikov v koalicijskih strankah so bile sprejete temeljne reforme, s katerimi smo si dvigovali zaupanje tudi zunaj, pri tistih, ki nas spremljajo, ocenjujejo in od katerih smo odvisni. Ker nismo finančno samozadostni, potrebujemo za cca 3 % BDP zunanjih virov letno. Najbrž jih bo potrebnih še več, in ni vseeno, po kakšni ceni jih dobimo. Ta odvisnost bo zagotovo trajala še kar nekaj časa. V tem kratkem času smo storili tudi več drugih pomembnih stvari. Ena od teh je bistvena pocenitev prevozov dijakov in študentov, pri čemer smo vsakemu uporabniku javnih prevozov, ne da bi dodatno obremenili proračun, pomagali s sto ali več evri mesečno. Nižji prevozni stroški dijakov in študentov pomenijo vsaj toliko kot dodatna štipendija, upravičenci pa so predvsem dijaki in študentje s podeželja. Še veliko je bilo podobnih ukrepov, še marsikaj se je pocenilo in poenostavilo. Na tem mestu bi se rad zahvalil vsem, ki ste sodelovali pri izpeljavi teh projektov, še posebej pa tistim, ki ste vztrajali do konca. Sedaj se nam približuje glasovanje o novi ekipi, ki se je dva dni predstavljala po odborih. Od izstopa Državljanske liste, DeSUS, Slovenske ljudske stranke je šlo veliko časa v prazno. Sproženih je bilo veliko nepotrebnih in neutemeljenih očitkov o Janševi vladi in SDS, in to vse od zrušitve Janševe vlade naprej. Veliko preveč, še posebej, ker je imela opozicija že vse od januarja letos veliko večino v Državnem zboru, v zadnjem mesecu celo dvotretjinsko oziroma ustavno večino, pa ni zmogla najti kandidata za mandatarja, težave so bile s kandidati za ministre, prav tako s programom. Če komu, potem je treba očitke nameniti tem, ki sedaj vstopajo v koalicijo, ki predolgo časa niso zmogli potrebne odločnosti, vmes pa so povsem po nepotrebnem skurili dr. Mira Cerarja in še več drugih prepoznavnih, eminentnih imen. Vse to, kar se dogaja z nastajanjem vlade Alenke Bratušek, smo doživeli, doživljali ob nastajanju in inavguraciji prejšnje leve, Pahorjeve vlade. En sam piar, samohvala, velike besede, kaj bo drugače in česa je konec, ne da bi ob tem ponudili kakršnokoli dejstvo ali zavezo. Takoj demantirate sami sebe. Koalicija ni odgovorila, ali je dogovor o sodelovanju napisan za čas do predčasnih volitev, za čas do glasovanja o zaupnici čez eno leto ali za preostanek mandata. Vsi datumi visijo v zraku. Lukšič, Virant, Erjavec so naglas govorili o predčasnih volitvah, na tiho pa delali nekaj povsem drugega. Kaj je tisto drugo, ni jasno, je zelo megleno. Tudi cilji iz dogovora, ki je podpisan, niso merljivi. Torej, vse, kar bo nastalo, bo dobro in bo v skladu z dogovorom. Ko gledamo dogovor o sodelovanju, lahko ugotovimo, da je zelo splošen, brez trdnih zavez in ciljev, skromen. Ima 20 strani, od tega je tretjina praznega prostora. Ponekod je na celi strani le kratek stavek in naslov. Še tisto, kar je napisano, je ali kontroverzno ali pa ste se podpisniki demantirali že naslednje jutro po podpisu. To, kar je danes o programu govorila predsednica Vlade, so osebni pogledi kandidatov za ministre na resorje in vsebine resorjev in ne skupna politika oziroma dogovor. Prvi stavek vašega dogovora govori o umiritvi političnih strasti v državi z dvigom politične kulture in kulture strpnega dialoga, toda prva poteza Erjavca, ki se je zgodila že naslednje jutro, je bila ultimativna zahteva po razrešitvi predsednice sveta stranke DeSUS Mete Vesel Valentinčič, ki je bila na tajnih volitvah izvoljena le nekaj dni prej. Najprej se je dal Erjavec na svetu stranke potrditi za kandidata za ministra, takoj nato se je po vzoru Jankovića samo zamrznil in odšel v navidezno politično ilegalo. Vse politične obveznosti je prenesel na Gantarja, razen hearinga. Pri Virantovi Državljanski listi vidni člani odstopajo ali celo izstopajo. Razumemo, da zaradi nenačelnosti ali načelnosti, da se niso pripravljeni postaviti na glavo pri ključnih rešitvah, da bi po novem koalicijskem konceptu tisto, kar so delali v prejšnjem mandatu, izgledalo pravilno. Kandidatka za ministrico za delo Anja Kopač Mrak je bila najtesnejša sodelavka ministra Svetlika, ki je v Pahorjevi vladi zavozil vse ključne reforme, in to izključno zaradi sporov in neuskladitve reform s socialnimi partnerji, zaradi nedialoga. Glavni nasprotnik Pahorjeve vlade ni bila opozicija, ampak sindikati in deloma civilna družba. Ti so izpeljali referendume za ključne projekte SD v prejšnjem mandatu, in sedaj se ti kadri, ki so takrat to delali in izvajali, vračajo kot nepogrešljivi kadri za to koalicijo. Ministrska ekipa tudi ni bila usklajena, saj še uro pred podpisom koalicijske pogodbe nihče od predsednikov ostalih koalicijskih partnerjev ni vedel za ime ključnega ministra, ministra za finance. Za Državljansko listo je bilo ime tega ministra še posebej pomembno. Tako so povedali. Na osnovi tega so izglasovali vstop v koalicijo, čeprav predsednik Državljanske liste Virant še naslednji dan ni poznal tega imena. Kar bedna sta bila videti tako Virant kot Lukšič na Pogledih Slovenije, ko sta uro pred svečanim podpisom na televiziji dokončno slišala za ime ministrskega kandidata. Državljanska lista, Socialni demokrati, DeSUS so dali mandatarki bianko menico, dejali pa so, da so v vsem usklajeni. Mandatarka ima tudi neverjetne težave s komuniciranjem, saj niti treh, štirih najosnovnejših stavkov, ki se ponavljajo kot stara plošča, ne zmore povedati brez listka. Vse bere, celo x-to ponovitev, da je danes politične krize v državi konec, da se ne bi zmotila, da ne bi povedala česa nenačrtovanega ali da se ne bi opazilo, da je prestrašena in negotova oziroma da bi jo v trenutku preprosto vzelo. To je izraz nesamozavesti ter strokovne in politične šibkosti. Ta ekipa tudi nima vgrajenega potrebnega zaupanja. Če bodo eden drugemu toliko gledali pod prste, kot so govorili mandatarka in predsedniki strank podpisnic, potem bo zmanjkalo časa za delo. Še nekaj, Janković ni senca, ni nek privid, kot bi radi prikazali vsi novi člani koalicije, ampak eminenca, pa ne samo siva. Med drugim še naprej odloča in upravlja s cca 300 milijoni evrov javnih sredstev Mestne občine Ljubljana ter najbrž s še najmanj toliko preko javnih podjetij in drugih družb. Kanali toka denarja z Mestne občine Ljubljana na razne naslove, tudi na zasebne račune ali športna društva, so netransparentni. Pri teh poslih so neposredno sodelovali tudi nekateri poslanci Jankovićeve koalicije. Komisija za preprečevanje korupcije morda teh poslov in tokov niti ne preiskuje, pokriti pa so s političnimi glasovi na Mestni občini Ljubljana in s poslanskimi glasovi v Državnem zboru. Nekateri so v dvojni vlogi, ker so mestni svetniki in poslanci, kakšen od njih bo danes postal celo minister. Janković ne odloča samo na ravni mestne občine, odloča tudi v Državnem zboru in odločal bo tudi v novi vladi. Petina poslancev Pozitivne Slovenije prihaja iz mestne občine. Dva od trinajstih ministrov sta iz kvote mestne občine, povsem Jankovićeva človeka. Tudi mandatarka je nanj še vedno prisesana, ker mu izjemno veliko dolguje, prav tako ostali, in tega niti ne skrivate. Zato je mandatarki in vam tako težko, nemogoče izreči jasne besede distanciranja od Jankovića. Dva ministra te vlade prihajata s Fakultete za družbene vede. Če bi bil minister še gospod Lukšič, bi bili trije, in lahko bi kar na Vladi sestavili neke vrste ad hoc senat, ki bi v kakšnem separeju odločal o pristnosti magistrske naloge predsednice Vlade. Integriteta je problem te koalicije, daleč od standardov, s katerimi je po Državnem zboru celo leto razsajal nekdanji predsednik Državnega zbora in kandidat za ministra, gospod Gregor Virant. Svojih visokih načel tudi on sam ne izpolnjuje. Ampak moraš imeti predfunkcionarsko in funkcionarsko oporečno zgodovino, da lahko obstaneš in prevzameš funkcijo v tej ekipi. Le tako si vodljiv. Več kandidatov za ministre obremenjujejo sumi zlorabe položaja ali neetičnih, privilegiranih pridobitev javnih sredstev. Gre za zlorabe potnih nalogov, državnih in lokalnih subvencij, nadomestil. Nekateri so dobili tudi enormno "smradarino" za čas, ko naj bi bila zaradi domnevnega smradu prizadeta le njihova trava na parceli, kajti tam tedaj še niso bivali in posledično tudi niso vohali slabega zraka. Nekateri so dobili poceni storitve javnega zavoda Brdo. Predsednica Vlade je obremenjena s sumom plagiata magistrske naloge, ni pa se izkazala niti z delom v nadzornih svetih v Novi Kreditni banki Maribor, javnem zavodu Brdo, Stanovanjskem skladu Republike Slovenije ali Komunali Kranj. Kako se boste borili proti organiziranemu kriminalu, če so nekateri pod sumom, da so z organizirano zlorabo zagotavljali finančna sredstva za osebne potrebe, za športna društva ali potrebe svojih družb, in zdaj prihajajo prav na vrh politične piramide. Kako bo potekalo delo v novi koaliciji, ne razberemo iz tako imenovanega sporazuma iz Pirešice. Za javne razpise se bo uporabljal poseben model prirejenih kriterijev, da bo vse ali večina poslov šla v prave roke. Gre za podoben koncept kot pri avtocestah in znamenitem Zemonskem sporazumu. Tu imamo Pireški sporazum, imeli smo nek konzorcij pri Stožicah in morda še kje. Morda bo za vse te sporazume skrbel novi minister za gospodarstvo, ki ga tudi bremenijo določene zlorabe pri črpanju javnih, državnih sredstev pomoči in tudi sodelovanja pri zavoženem projektu Tehnopolis v Celju. Kako se bosta zagnala gospodarstvo in bančni sistem, če bodo takšni dogovori podlaga za delo in če ne bomo razčistili z zgodovino in očistili bančnega sistema, če bodo nastali takšni sporazumi iz Pirešice še za druga področja? Kakorkoli, gospe in gospodje v novi koaliciji, pri svojih ravnanjih niste dosledni, še manj načelni. S pristopom in podpisom koalicijske pogodbe ste uveljavili oziroma uzakonili dvojna merila. Ena merila za naše, ki so takoj tarča pogroma, in druga za vaše, ki so ne glede na težo tekočih ali prejšnjih dejanj nedotakljivi. Predstavitve ključnih kandidatov za ministre so bile slabe. Če je za finančnega ministra treba izpolnjevati tako nizke standarde znanja in poznavanja, potem smo lahko zelo v skrbeh. Takšnega kandidata lahko potegneš od kjerkoli. O nobenem pomembnem vprašanju se ni izjasnil ali pa enostavno dejal: "Ne vem" ali pa "Vam povem čez tri mesece." Zato toliko bolj preseneča navdušenje nove koalicije nad kandidatom, predvsem pa nedeljena podpora kandidatu. Podobno šibka je bila tudi predstavitev kandidata za gospodarstvo. Zelo bomo spremljali izvajanje Zakona o Slovenskem državnem holdingu in zakona o tako imenovani slabi banki. Videli bomo, ali bo volja za razčiščenje zgodovinskih dogajanj v bankah in državnih gospodarskih družbah ali bo prišlo do razlastitev premoženja nezakonitega izvora in uveljavljanja kazenske odgovornosti za najtežja kazniva dejanja. Upanja ni veliko, saj ključni resor prihaja v roke kadrom, ki so spremljali, morda pa celo sodelovali pri nastajanju finančne luknje. Kandidat Pličanič je v letu, ko je bil minister za pravosodje, storil bistveno premalo na področju sodnih zaostankov, hitrosti sojenja, insolvenčne in protitajkunske zakonodaje in še česa, da bi lahko upali na uspeh. Kot neprimerno izbiro za obrambnega ministra ocenjujemo Romana Jakiča, predvsem zaradi njegovih stališč in delovanja proti oblikovanju lastne vojske v času osamosvajanja. Prav oseba, ki je aktivno nasprotovala ustanovitvi Slovenske vojske, naj bi sedaj stopila na čelo obrambnega resorja in skrbela za njen razvoj. To potezo ocenjujemo za norčevanje. O drugih kandidatih bo več povedanega v razpravah naših poslank in poslancev. Prvič imamo vlado, ki je v evropskem prostoru neuvrščena, saj dve stranki, tudi največja koalicijska stranka, nista vključeni v nobeno evropsko politično asociacijo. Kako bo potekalo delo v Evropskem svetu, je veliko vprašanje. Tam se zadeve ne dogajajo samo na uradnih zasedanjih. Ključne odločitve se pripravljajo v političnih skupinah, in tam bo Slovenija izločena. Upanja, da bo vlada s tako majhno integriteto in strokovnostjo učinkovita, ni veliko. Niste nas prepričali ne z dosedanjim delom in ne z odgovori, zato bomo glasovali proti Vladi. Pa še nekaj. Ob konstituiranju Janševe vlade je poslanka Državljanske liste, Katarina Hočevar, dobro argumentirala, zakaj tedaj ni podpirala vstopa Državljanske liste v koalicijo z Jankovićevo Pozitivno Slovenijo. Po enem letu se ni spremenilo nič. Tehnologija v Pozitivni Sloveniji je ostala ista, Janković pa je še vedno car. To stališče Državljanske liste, morda tudi poslanke Hočevarjeve, se je radikalno spremenilo. Če parafraziram njeno izjavo, potem lahko mirno ugotovimo, da boste nekateri še vedno poceni prodajali solato, obračunani bodo veliki rabati in skonti, nekaj bo treba nameniti še izbranim športnim društvom, na koncu pa bo plačilo še zamujalo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Prva ima besedo gospa Maša Kociper, pripravi se gospod Samo Bevk.
Hvala lepa, predsedujoča. Ko sem poslušala gospoda Tanka pred menoj, sem prišla do ugotovitve, da prav nihče drug ne more in ne zna voditi države, kot samo in edino Slovenska demokratska stranka, zato se sprašujem, kako to, da smo se po enem letu njihove vladavine znašli v situaciji, v kateri smo, in da sedaj sestavljamo novo vlado v po mojem mnenju najtežji situaciji kadarkoli do sedaj v Republiki Sloveniji. Ne samo, da je situacija veliko slabša kot pred enim letom na gospodarskem in fiskalnem področju, znatno slabša, in to v veliki meri prav po zaslugi odhajajoče koalicije, je tudi na področju družbenih razmer v državi in občutka ljudi, ki ga imajo glede svoje države. Ugled politike se je, če je to sploh možno, še dodatno zmanjšal, in ljudje na ulicah zahtevajo radikalne rešitve. V Pozitivni Sloveniji, in tudi jaz osebno, smo še vedno prepričani, da bi bile predčasne volitve v tem trenutku najslabša možna rešitev od vseh. Dogodki v Mariboru to po mojem mnenju potrjujejo. S tem ne mislim na izvoljenega kandidata, ampak na rekordno nizko volilno udeležbo, ki kaže, da celo prebivalci uporniškega, protestniškega Maribora niso zbrali dovolj volje in energije, da bi v tem trenutku odšli na volitve. Nezaupanje in pesimizem, skupaj s slabo gospodarsko situacijo, bi lahko pripeljala do tega, da bi se podoben rezultat ponovil tudi na državni ravni. Ta pasivnost bi ob nespremenjeni volilni zakonodaji verjetno res pripeljala do tega, da bi se v parlamentu pojavile praktično iste politične stranke z minimalno premešanimi kartami ali pa eventualno nove alternative, ki pa v tem trenutku še niso organizirane na način, po mojem mnenju zopet, da bi lahko aktivno prevzele oblast in potegnile državo iz tako katastrofalne gospodarsko-finančne in politične situacije. V takih razmerah bi bilo zelo možno, da bi država padala iz ene politične krize v drugo, in to bi lahko bilo pogubno. V Pozitivni Sloveniji smo kot največja parlamentarna stranka in politična stranka resno in odgovorno pristopili k oblikovanju nove vlade in bili v tem procesu prisiljeni pristati na številne kompromise. Tudi tokratna pogajanja so bila zahtevna, in ob tej priliki še enkrat iskrene čestitke naši predsednici, ki je pri delu pokazala izjemno umirjenost, treznost in tudi zrelost. Rezultat pogajalskega procesa je ministrska ekipa, ki je pred nami, in za katero je predsednica Vlade lepo, v tako lepo popotnico, rekla, da je zanjo optimalna. Tudi sama mislim, da je končni izkupiček zelo dober in da si prav vsak od kandidatov, ki je prevzel odgovornost, zasluži medaljo za hrabrost. Ne gre samo za to, da ekipo sestavljamo v ekstremno težkih, nemogočih gospodarskih in političnih razmerah, ampak tudi zato, da gre za vlado, ki ima precej nejasen rok trajanja, in verjetno je jasno, da ljudje v takih okoliščinah, zlasti tisti, ki imajo zaposlitve za nedoločen čas in podobno, težko zapustijo svoje službe in morebiti ogrozijo eksistenco sebe in svoje družine. Poseben problem naše države so tudi osebne diskreditacije, ki so jih v medijih takoj deležni tisti, ki se jih zgolj omeni kot možne kandidate za funkcije. Videti je, da v tem trenutku v Sloveniji za idealnega kandidata velja nek popoln anonimus, idealno nekdo, ki ni doslej še nič delal, kajti kdor dela, ponavadi tudi greši. Pa tudi, če ne grešiš, je vsako delo in dejavnost mogoče tolmačiti tako ali drugače. Diskreditacije posameznikov, ki se odločajo za politične funkcije, so postale neka narodna kultura, vključno z nekritičnim vlaganjem ovadb vse povprek. Te ovadbe nato s strani organov pregona žal vse prepozno dobijo epilog in so zavrnjene kot neutemeljene ter na ta način obremenjujejo posameznika, državo in tudi politiko. Kakorkoli, pred nami je optimalna ministrska ekipa. Poleg razdelitve po strankarskem ključu smo si pri ekipi prizadevali zlasti za to, da bi vanjo vključili oba spola in uporabili tako izkušnje kot mladost. V povprečju je ekipa zelo mlada, 46 let je povprečje, in morda predstavlja neke vrste začetek generacijskega preloma na političnem področju. Najmlajša članica te ekipe še ni dopolnila niti 33 let, in z njeno vključitvijo smo želeli podati močno simbolno sporočilo mladim, na katerih stoji prihodnost in ki prevečkrat povedo, da se počutijo izključene iz družbenega in političnega dogajanja. Upamo, da bo Tinina izvolitev, če bo do nje prišlo, čim več mladim signal, da ima politično angažiranje mladih smisel in da mladi lahko tudi na političnih funkcijah ključno prispevajo k nadaljnjemu družbenemu razvoju naše države. Predlagana vlada je tudi mešanica izkušenih politikov in novih obrazov. Zlasti velika količina novih obrazov se zdi v skladu z zahtevami ljudi. Pri tem za nov obraz štejem tudi tiste, ki v politiko iz poslovnih ali strokovnih vrst niso vstopili ta trenutek, ampak pred morda letom ali nekaj leti. Menim tudi, da je ekipa v znatni meri sestavljena iz strokovnjakov, in nikakor ne pristajam na tezo, da strokovnjak preneha biti strokovnjak samo zato, ker je vstopil v politiko in prestopil vrata parlamenta. Naš Stanko Stepišnik, kandidat za ministra za gospodarstvo, je v svojem življenju z lastnimi rokami ustvaril in uspešno vodil podjetje, ki zaposluje več kot 300 ljudi, in za svoje delo prejel številne evropske nagrade. Verjetno mu vsa ta znanja in izkušnje niso izpuhtele samo zato, ker se je aktivno vključil v delo politike in parlamenta. Ponosna sem tudi na povsem nove obraze kot je, na primer, obraz ministra za finance. Moram vam povedati, da sem se zadnje dni izredno zabavala, ko sem opazovala poskuse, da se mu na vsak način najde nek madež v njegovi preteklosti in da se ga popredalčka v ustrezen politični predalček. Ali v tej družbi res ne verjamemo, da obstajajo sposobni ljudje brez političnih botrov in agend, neobremenjeni s politično preteklostjo in političnimi zamerami, strokovnjaki, ki so se pripravljeni izpostaviti v trenutku, ko jih država potrebuje? Verjamem, da takšni ljudje obstajajo. Na pozive civilne družbe po večji participaciji in dialogu Vlada odgovarja z državnim sekretarjem pri predsedniku Vlade. Mislim, da je ta umestitev zelo posrečena in da mu bo omogočila, da koordinira delo več resorjev in res pripomore k razvoju civilne družbe in njeni slišanosti. Hkrati trdno verjamem, in na tem mestu sporočam protestnikom, da so velike in relativno hitre spremembe po mojem mnenju najbolj možne takrat, kadar pri njih sodeluje ne samo civilna družba, ampak tudi institucionalizirana politika, politika, ki v rokah že ima nekatere vzvode, ki jih lahko uporabi. Tako so rešitve najbolj možne. V tem smislu mi brezglavo nasprotovanje vsemu in vsakomur ter skrajne rešitve, ki jih ni mogoče niti v zametkih opaziti v nobeni državi v svetu, niso blizu. Veliko bliže mi je intelektualno in kritično razmišljanje, na primer, mladih predstavnikov Delavsko-punkerske univerze, ker vsakič prav uživam, ko poslušam sveže, dobronamerne in neobremenjene ideje njihovih mladih ljudi. Zaključujem z mislijo, da je predlagana vladna ekipa optimalna kombinacija, ki bo v primeru, da bo delovala timsko, usmerjeno proti skupnemu cilju in z roko v roki, res sposobna narediti premike v naši družbi in spremeniti stvari na bolje, zlasti v smislu zaupanja ljudi v skupno prihodnost, dobronamernost pri upravljanju zadev in v duhu spoštovanja enakopravnosti in solidarnosti v dobro vseh državljank in državljanov Republike Slovenije. Uspešno delo, draga Vlada, in uspešno delo tudi predsednici Vlade! Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Samo Bevk. Za njim naj se pripravi gospod Branko Kurnjek in potem gospa Marija Plevčak.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! S konstruktivno nezaupnico, ki so jo konec februarja vložile poslanske skupine Pozitivna Slovenija, Državljanska lista, DeSUS in Socialni demokrati, se je morala posloviti vlada Janeza Janše. Za novo predsednico Vlade, prvo žensko v samostojni Sloveniji, je bila izvoljena poslanka Pozitivne Slovenije, mag. Alenka Bratušek. Že takoj v začetku marca smo sprejeli novelo zakona o vladi, ki ponovno vzpostavlja samostojno ministrstvo za kulturo, tožilstvo vključuje pod pristojnost pravosodnega ministrstva ter ohranja samostojnost Urada Vlade Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu ter ministra brez listnice, ki ga vodi. Vsaka vlada ima pravico, da si na podlagi 114. člena Ustave Republike Slovenije organizira svoje delo. Zakon o vladi podrobneje ureja sestavo, delovanje, število pristojnosti in organizacijo ministrstev, pri čemer je smiselno upoštevati tudi mnenje zainteresirane javnosti. Pred prvimi predčasnimi volitvami v samostojni Sloveniji konec leta 2011 so stranke, spodbujene predvsem z vprašanji nekaterih medijev, kar tekmovale, katera bo predlagala vlado z najmanj ministrstvi, kot da bi bilo za uspešnost vlade pomembno zgolj število resorjev in ne predvsem kompetentnost za vodenje oziroma delovanje vlade kot celote. Za posebej slabo se je izkazala odločitev za oblikovanje megaministrstva za izobraževanje, znanost, kulturo in šport, ki je združilo kar tri prejšnja ministrstva. Dejstvo je, da je tako obsežno delovno področje zelo težko učinkovito voditi. Kultura sodi med ustvarjalno najprodornejše, družbeno kritične in razvojno naravnane dejavnosti. V slovenski zgodovini ima še poseben pomen zaradi vloge pri oblikovanju slovenskega naroda in slovenske državnosti. Prenagljena in nedomišljena odločitev za ukinitev samostojnega ministrstva za kulturo je v svojih nasledkih imela nepredvidljive in težko popravljive posledice, saj so se modeli upravljanja s sfere šolstva nekritično prenašali na področje kulture, sledili pa so grobi posegi v delovanje njenih inštitucij. Prejšnja vlada je to odločitev sprejela brez poprejšnjih analiz in posvetovanja z zainteresirano javnostjo. Skrb za avtohtone slovenske narodne manjšine v sosednjih državah, za slovenske izseljence in zdomce, ter skrb za pospeševanje njihovih stikov z domovino je ustavna kategorija, zapisana v 5. členu slovenske ustave. Zakon o odnosih s Slovenci v zamejstvu in po svetu, ki smo ga v Državnem zboru sprejeli leta 2006, uvaja tudi funkcijo ministra za Slovence v zamejstvu in po svetu. Oba mandatarja sta to zakonsko normo, tako leta 2008 kot leta 2012, spoštovala. Odločitev, da se ohrani samostojnost urada in funkcijo ministra, ki ga vodi, je dobra odločitev. Z odobravanjem so jo sprejeli tudi naši rojaki v zamejstvu in po svetu. Ob tem je treba upoštevati dejstvo, da izven matične domovine živi več kot pol milijona Slovenk in Slovencev, pol milijona naših rojakov. Socialni demokrati bomo imeli v novi vladi tri ministre. Ministrica za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti bo postala dr. Anja Kopač Mrak, minister za izobraževanje, znanost in šport bo postal dr. Jernej Pikalo, minister za kmetijstvo in okolje pa mag. Dejan Židan. Veliko je bilo namigovanj, da mag. Alenki Bratušek ne bo uspelo oblikovati nove vlade. Toda, če bi se res slučajno zgodilo, da vlade ne bi zmogli sestaviti, bi to pomenilo eklatantno kršenje slovenske ustave in nevaren presedan za podobne situacije v bodoče. Prva prioriteta nove vlade mora biti zagon gospodarskega razvoja in nova delovna mesta, sicer se bomo kmalu približali letu 1993, ko je bilo v naši državi kar 133 tisoč brezposelnih ljudi. Poleg tega smo med prednostne naloge uvrstili še umiritev političnih razmer v državi, konsolidacijo javnih financ, učinkovito koriščenje sredstev iz nove finančne perspektive Evropske unije 2014–2020, okrepitev razvojnih potencialov javnega sektorja, široko dostopno javno zdravstvo, pregledno upravljanje državnega premoženja, rešitev slabih bančnih terjatev, boj proti gospodarskemu kriminalu in korupciji, zmanjšanje sodnih zaostankov, debirokratizacijo in trajnostno rabo naravnih virov. V skladu z dogovorom vseh predsednikov parlamentarnih strank pri predsedniku Republike Slovenije Borutu Pahorju sta se med nujne naloge uvrstili tudi ratifikacija pristopne pogodbe za Hrvaško in sprememba ustave glede referendumskega odločanja. Na Odboru za zunanjo politiko smo danes že trasirali pot za vstop Republike Hrvaške v Evropsko unijo 1. julija 2013, saj smo prav vsi prisotni člani in članice matičnega odbora glasovali za zakon o ratifikaciji. 15 nas je glasovalo za in nihče proti. Predsednica Vlade Republike Slovenije mag. Alenka Bratušek se je tudi pisno zavezala, da bo v roku enega leta vložila v Državni zbor Republike Slovenije zaupnico o svojem delu. V tem obdobju je svet dobil dva nova voditelja. Po presenetljivem odstopu Benedikta XVI je katoliška cerkev dobila novega papeža. To je postal argentinski kardinal iz Buenos Airesa, Jorge Mario Bergoglio, ki si je nadel ime Frančišek v spomin na Frančiška Asiškega, zavetnika revnih. Ljudsko republiko Kitajsko pa bo po Hu Jintau odslej vodil nov predsednik Xi Jinping, ki je prevzel tudi vodenje centralne vojaške komisije, že lani pa je postal generalni sekretar centralnega komiteja komunistične partije Kitajske. Leta 2011, ko sem bil kot član delegacije Državnega zbora, ki jo je vodil predsednik dr. Pavel Gantar, na Kitajskem, nas je v Pekingu sprejel Xi, takrat še v funkciji podpredsednika države. Predsednik Ljudske republike Kitajske je izpostavil številne še neizkoriščene možnosti za sodelovanje na področju znanosti, tehnologije, kemične in farmacevtske industrije. Izpostavil je tudi področje prometne infrastrukture in Luko Koper, ki po njegovem predstavlja ugodno transportno pot za prevoz blaga iz azijskih držav na trge srednje in južne Evrope. Izpostavil je tudi, da je Kitajska z našo državo pripravljena proučiti možnosti investicijskih projektov v Sloveniji, pri katerih bi morale biti vključene tako vladne institucije kot zasebna podjetja. Jaz bi tukaj konkretno predlagal naložbe v železniško infrastrukturo in v okviru državne cestne infrastrukture naložbe v 3., 3a. in 4. razvojno os ter posodobitev celotne državne cestne infrastrukture. Bomo imeli moč in pogum, da sprejmemo ponujeno roko iz daljne dežele? Voditelja Frančišek in Xi bosta tako ali drugače skrbela za več kot dve milijardi in pol ljudi. Problemi, s katerimi se ukvarjamo v Sloveniji z dvema milijonoma prebivalcev, se v primerjavi s težavami, ki čakajo papeža Frančiška in predsednika Xija, zdijo dosti lažje rešljivi. Bomo videli, kdo bo imel več sreče in poguma – Frančišek, Xi ali slovenska vlada pod vodstvom Alenke Bratušek. Srečno!
Hvala lepa. Besedo ima gospod Branko Kurnjek, za njim gospa Marija Plevčak in potem gospa Jasmina Opec.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Moram povedati, da sem se po burnem političnem obdobju v zadnjem času veselil in se nadejal današnjega dne. Se pa zavedam, in se moramo zavedati vsi, da bi lahko bila zgodba precej drugačna, če bi se predsednik vlade, ki zaenkrat še opravlja tekoče posle, odločil drugače. Na voljo sta bili dve možnosti. Prva je bila, da se po poročilu protikorupcijske komisije predsednik vlade Janez Janša umakne s svojega mesta in ga prepusti nekomu drugemu. S tem bi naredil ne le edino pravilno in pričakovano potezo, temveč bi s tem razbremenil državo, svojo stranko in tudi mednarodni ugled države, ki jo po ustavi kot tretji najvišji človek oblasti zastopa v svetu. Druga možnost je bila, da se predsednik vlade odloči poiskati zaupnico v Državnem zboru. Zaupnice pričakovano ne bi dobil, bi pa s tem odprl pot predčasnim volitvam. Kaj bi te prinesle v slovenski politični prostor, je zelo težko predvideti. Najverjetneje žal ne kaj pretirano novega in koristnega. Ker se Janez Janša ni odločil za nobeno od omenjenih možnosti, je bila na voljo le še ena po slovenski zakonodaji možna pot, ki bi lahko presekala nevzdržno politično situacijo, ki je v rokah kot ujetnika držala državo ter državljanke in državljane. Kdo ve, morda bi se lahko katera izmed omenjenih poti pokazala celo boljša od tretje, ki jo imamo danes pred seboj. Na tretjo težavno pot si je edina drznila stopiti mag. Alenka Bratušek, ki je za svoj pogum žal zelo hitro postala žrtev diskreditacij in podtikanj, ki kljub vsemu imajo svojo resnico. To resnico bodo poiskale ustrezne institucije. Verjamem njenim besedam in zagotovilom, da bo v vsakem primeru ravnala tako, kot je pričakovano in edino pravilno, kot bi morda pred njo moral storiti že kdo drug. Čeprav to ne sme biti nikakršna norma ali vodilo, me osebno izredno veseli, da je tudi simbolično v tem težkem obdobju bila vajeti v svoje roke pripravljena vzeti pripadnica nežnejšega in tudi lepšega spola. Sicer stereotipno za dekleta in žene rečemo, da so morda nekoliko bolj življenjsko naivne, vendar zanje prav tako stereotipno drži, da se v kritičnih situacijah bolje in lažje znajdejo. Njihov fokus je v primeru težav usmerjen v srž problema in ne v okolico njega. Naj bo tudi v tem primeru tako. Prav tako je treba vse priznanje dati ljudem, ki so se odločili, da bodo kot bodoče ministrice in ministri na svojih področjih skušali narediti vse, kar je v njihovi moči v dobro državljank in državljanov. Nekateri izmed njih so se kalili na političnem, nekateri na strokovnih področjih, nekateri v kombinaciji obeh. Te razlike na koncu ne bodo imele velike vloge, če bodo njihovi rezultati dobri in spodbudni. Dovolite mi, da na koncu še enkrat na kratko osvetlim vlogo Državljanske liste v obdobju po poročilu KPK. Državljanska lista je po poročilu zahtevala umik predsednika Vlade, da bi lahko enaka vlada z drugim predsednikom nemoteno in neobremenjeno delovala naprej. Prav tako je zahtevala odstop predsednika takratne največje opozicijske stranke, Pozitivne Slovenije, ki ga je prav tako zelo obremenilo poročilo KPK. Nadaljnji postopki so znani, in prepričan sem, da je politični prostor in s tem celotna Slovenija vsaj delno očiščena in ji je bila v določeni meri vrnjena kredibilnost in upanje v pravno državo. Novi vladi želim vse dobro in čim manj neosnovanih ovir na njeni poti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Marija Plevčak.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Prav lep in prisrčen in upam, da tudi sproščen pozdrav vsem poslancem, ki ste prisotni! Danes razpravljamo o novi vladi, ki nam jo je predstavila mandatarka gospa Alenka Bratušek. Program je sicer kratek, saj je pisan za dobo enega leta, in zato ne vidim smisla, da bi ne vem kako podrobno zahajali v obrazložitve. Glavne točke so podane, tiste, ki bi jih lahko oziroma ki jih bo morala Vlada obravnavati in obrniti v smer pravilnega razreševanja. Smatram, da so štiri postavke, ki jih je v svojem programu navedla, dovolj, in upam, da bo prvenstvena naloga nove vlade zagon gospodarstva in ureditev bančnega sistema. To bo tudi osnova za pozitivno usmeritev oziroma za izboljšanje in iskanje novih delovnih mest, ker so v ozadju tudi brezposelni, predvsem mladi, in je to sorazmerno velik problem. Ravno danes sem slišala, da en mlad brezposeln stane v Evropski uniji v povprečju 10 tisoč 600 evrov na leto. Ob teh številkah se je treba zamisliti. Treba bo učvrstiti ekonomsko-socialno področje, treba bo uveljaviti pravno državo, še posebej bo treba dati zaupanje v neodvisne institucije, protikorupcijski komisiji, ki je odnesla dosedanjo vlado oziroma njenega predsednika, kajti le-ta ni sprejel nobene druge alternative in je vztrajal na svojem položaju. Treba je podpreti Računsko sodišče in pustiti, da samostojno deluje, prav tako tudi Nacionalni preiskovalni urad. Mislim, da je to gospe Alenki in bodoči vladi dobro znano. Upam, da bodo z novo vlado napetosti popustile in da bo delo teklo normalno, da bomo zadeve obravnavali po rednih postopkih. Res je kdaj kakšna izjema, toda to, kar se je dogajalo v prejšnjem letu, je bilo pa malo prehudo. Verjamem tudi, da v dobri vladi veljajo besede in dogovori, čeprav imamo vse ne enkrat, ampak petkrat zapisano. Verjamem v pravično vlado, ki bo vredna zaupanja tako nas poslancev kot tudi vseh državljanov, ki so svoje nestrinjanje pokazali s protesti na ulicah. Vladi želim vse dobro in verjamem, da se bo ukvarjala z vsebino in poskrbela za stabilnost in zadovoljstvo vseh, ki v to verjamemo. Srečno novi vladi!
Hvala lepa. Besedo ima gospa Jasmina Opec. Za njo se pripravi gospod Jožef Horvat in za njim gospod Jerko Čehovin.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem skupaj! Po predčasnih volitvah leta 2011 takratni relativni zmagovalec volitev ni uspel, ni videl ali pa morda ni upal sestaviti vlade, ki bi se podala na izredno zahtevno področje, urejanje takratnega kaotičnega stanja v tej državi. Pogum in odločnost je takrat pokazalo pet parlamentarnih strank, ki so tvorile ministrsko ekipo pod taktirko predsednika Vlade Janeza Janše. Ni jim bilo lahko, vzpostaviti so morale anarhičen red na ministrstvih, vzpostaviti v red vse tisto, kar je bilo v brezdelju, kar je bilo v razsulu. Prav tako se je od njih pričakovalo hitre in učinkovite ukrepe. Ko danes gledamo nazaj na to obdobje, se nam po eni strani zdi nemogoče, da jim je nekaj vendarle uspelo. Začeli so vzpostavljati zaupanje v to državo, in prav je, da se danes na tem mestu zahvalimo tej ministrski ekipi, ki je delovala v tem enem letu, za vse njihove ukrepe, za vso njihovo požrtvovalnost in delo, ki so ga opravili v minulem enem letu. Ko so se stvari končno začele obračati na bolje, so nastajali dogodki, ki so nam vsem znani. Ne želim jih tukaj in sedaj problematizirati. Upam pa, da bodo ustrezne institucije tem dogodkom dale končne in jasne epiloge. V Slovenski ljudski stranki smo menili, da so najboljša rešitev za stanje, ki je takrat nastalo, predčasne volitve, ki bi v temelju ponovno vzpostavile zaupanje med ljudmi in politiko. Na žalost se je večina v Državnem zboru odločila drugače, podpisala koalicijsko pogodbo in sestavila svojo ministrsko ekipo, o kateri bomo danes glasovali. Nova vlada, nova zgodba, pravijo. Toda tokrat je ta zgodba nekoliko drugačna. Zgodba nove vlade nastaja v času velikega razočaranja, v času velike apatičnosti, jeze in žalosti, a hkrati tudi v času velikih pričakovanj. Pred vami je izjemno zahtevna in težka naloga. Upam, da se te naloge zavedate, kakor se morate zavedati, da ni časa za leporečja in lepe besede, ampak za trdno in garaško delo. Potrebni bodo hitri in učinkoviti ukrepi ter rezultati, ki bodo spreminjali položaj naše države na bolje. Kot opozicijska stranka vam bomo pri tem delu trdno gledali pod prste, vendar vam bomo vseeno vedeli ponuditi roko za sodelovanje, ko bomo prepoznali vaše ukrepe kot dobre, za dobrobit naših državljanov. Čeprav smo v Slovenski ljudski stranki še vedno prepričani, da bi morali izbrati drugačno pot, pot predčasnih volitev, čeprav bi si želeli v vaših ministrskih vrstah več strokovnjakov, čeprav nismo navdušeni nad izdelkom vašega dogovora, ki se mu reče koalicijska pogodba, vam vseeno želimo, da uspete – zaradi ljudi, zaradi sedanjosti in prihodnosti te države. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Horvat. Za gospodom Čehovinom bo na vrsti gospa Sonja Ramšak.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovana gospa predsednica Vlade! Najbrž nas kje posluša. V časovnem poltraku je današnji dan trenutek, ko se poslavlja naša vlada, in je trenutek, ko prihaja nova vlada. Olikano je, vsaj tako čutim, da se Vladi, ki bo čez nekaj ur začela predajati posle, zahvalim, celotni vladni ekipi na čelu s prvim ministrom gospodom Janezom Janšo, da se zahvalim vsem koalicijskim partnerjem na vladni in na parlamentarni ravni, da se zahvalim tudi vam, dosedanja opozicija. Nekaj zadev je le bilo, ki smo jih sprejeli skupaj, in gotovo so te najboljše za Slovenijo. Tukaj se moram zahvaliti tudi našima kolegoma Gönczu in Battelliju, ki nista ne v poziciji ne v koaliciji, sta pa vedno imela in vedno imata pravo državljansko držo. Normalno je, da od mene ne pričakujete, da bom podprl novo vlado, saj sem podpiral našo vlado. Verjetno zaradi tega ne bo zamer. Na samem začetku še enkrat ponavljam, da želimo in je nujno potrebno, da se novi vladi da priložnost, da pokaže svoje znanje, svoje kompetence in da naredi nekaj dobrega za Slovenijo. Zadovoljen sem, da ste na nek način poslušali našo razpravo, morda tudi mojo osebno razpravo. To si ne štejem v čast, ampak vam tukaj izrekam priznanje. Opozarjal sem, da ne ukinjajte urada za Slovence v zamejstvu po svetu in ministra oziroma ministrice, ki bo skrbel oziroma skrbela za Slovence v zamejstvu in po svetu. Če niste poslušali mene, verjamem, da ste poslušali gospoda Borisa Pahorja, gospoda dr. Valentina Inzka in druge, ki so opozarjali na vašo takrat zmotno namero. Dobro je, da se niste tako odločili. Najpogostejša odgovora državljanov na anketno vprašanje, ki ga je uvodoma predstavila gospa predsednica, sta zagon gospodarstva in boj proti korupciji. Tisti, ki smo bili lansko jesen na vrhu gospodarstva na Brdu pri Kranju, smo slišali, da gospodarstvo najprej zahteva pravno državo. Če oba odgovora strnem, lahko rečem, da od tod sledi, da mora oziroma da bi morala biti ena prvih prioritet te vlade pravna država. To je zahtevala tudi ulica. Kaj zahteva danes, ne vem, kaj bo zahtevala jutri, tudi ne vem, ker nisem futurist. Med 12 prednostnimi nalogami ste zapisali skrb za pravno državo na 9. in 10. mesto. Pomlad bo na področju pravne države nastopila šele takrat, kolegice in kolegi, ko moje in naše prestolnice ne bo več vodil župan Zoran Janković. Danes je bilo o tem že veliko povedanega, najbrž še veliko bo. Vse drugo kot odstop z mesta župana je zgolj blef, je demagogija, je laž. To ni dobro in tako dolgo ne bo miru v tej državi. Kolega Bevk je že povedal, kaj se je danes dogajalo na Odboru za zunanjo politiko. Ne bom ponavljal, se mu zahvaljujem. Zaključujem, da smo prvo od dveh zavez, sprejetih na pogovoru predsednikov parlamentarnih strank pri predsedniku Republike Slovenije, v prvi fazi danes dopoldne že realizirali. Ostane še druga faza v naslednjih dneh. Zaveze iz vašega sporazuma se realizirajo že pred nastopom te vlade, in tudi to je dobro. Glede gospodarstva. Spoštovanja vredne so menedžerske izkušnje našega kolega mag. Stanka Stepišnika, bodočega ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo. Menedžerske izkušnje gotovo pridejo prav tudi pri delu v Vladi, treba pa je vedeti, da je vodenje še tako zahtevne gospodarske družbe v primerjavi z vodenjem gospodarskega ministrskega resorja nekaj takšnega kot če bi primerjali intranet in eternet. Ampak sem vesel, da sva z mag. Stepišnikom pred časom te pojme povsem razčistila, sem vesel. Od gospoda Stepišnika pričakujem, da ne bo pozabil na dosledno realizacijo zakona o razvojni podpori Pomurski regiji. Pomurje bo sicer v ministrski ekipi imelo ministra, spoštovanega zdaj še poslanskega kolega mag. Dejana Židana. Verjamem, da ne bo na Pomurje pozabil, čeprav bo minister vseh Slovenk in Slovencev. Od njega veliko pričakujem, res veliko. Nekateri so mi očitali – to je neverjetno –, da sem dr. Čuferja, kandidata za ministra za finance, podprl. To ni res. Ni deležen in ne bo deležen moje podpore, tudi zaradi tega, ker namerava Slovenski državni holding razlastiti, mu zaupati le upravljanje državnega premoženja, ne pa tudi lastništva. To pomeni, da se bo Slovenski državni holding transformiral nazaj v nekdanjo AUKN, ki je nastala na podlagi invalidne zakonodaje, kot so to ocenjevali znani slovenski profesorji s področja prava. Slovenski državni holding brez premoženja ni holding. Dr. Čuferju polagam na srce, naj korajžno, pametno in transparentno privatizira oziroma, kot pravi kolega Stepišnik, država se mora dezinvestirati. Polagam vam tudi na srce, ne delajte nepotrebnih kozmetičnih sprememb, sprememb zaradi sprememb. Na to smo bili opozorjeni tisti, ki smo bili prisotni na posvetu o Slovenskem državnem holdingu 13. 3. 2013 v Državnem svetu. Visoka frekvenca sprememb učinkuje tako, da sprememb ni. Naj zaključim. Novi vladi polagam na srce nekoliko prilagojeno včerajšnjo misel svetega očeta Frančiška, o katerem je govoril že kolega Bevk, ki ga imenujejo Papa Simpaticus, saj to velja za vse nas: "Nikoli ne pozabimo, da je prava oblast služenje in da mora vlada, če hoče izvajati svojo oblast, vedno bolj vstopati v služenje." Še glede mednarodne dejavnosti Državnega zbora. Kot član Odbora za zunanjo politiko sem ogorčen, razočaran, da ste danes, nova koalicija, na Kolegiju predsednika Državnega zbora brutalno prepovedali mednarodno dejavnost moji kolegici Ivi Dimic. Še pred nekaj dnevi ste odločili, da naša kolegica lahko potuje, naši kolegici iz Nove Slovenije pa preprečujete mednarodno dejavnost, in to celo njen sovaščan, kolega Braniselj Rihard. Neverjetno! Takšen je začetek te koalicije. Dajte, stopite skupaj, še enkrat se o tem zmenite in popravite napako na prvi dan te slovenske pomladi! Štirikrat smo zmanjšali stroške mednarodne dejavnosti v letu 2012 glede na leto 2010. Novi Sloveniji ste napovedali, da ne sme biti angažirana v mednarodnem sodelovanju. Kolegice in kolegi, tako se ne dela! Popravite to napako! Kot sem začel, bom tudi zaključil. Te vlade ne podpiram, treba ji je pa dati priložnost, in pri dobrih rešitvah jo bom podpiral. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Horvat. Naslednji ima besedo gospod Jerko Čehovin, za njim gospa Sonja Ramšak in potem mag. Majda Potrata.
Hvala, gospa podpredsednica. Lep pozdrav vsem poslankam in poslancem! Danes smo v uvodnih predstavitvah slišali že marsikaj. Moram reči, da me nova opozicija ni razočarala, zlasti ne njena največja stranka. Bal sem se, da bi danes morda imeli kakšen spravni govor, pa se očitno nadaljuje ta agenda. Kljub temu pa je neizpodbitno, da nam bo prvi pomladanski dan – ob 12.12 je nastopila pomlad – prinesel 11. slovensko vlado, in to z žensko na čelu. Po mojem mnenju je še pomembneje to, da se s parlamentarno aritmetiko ustvarjeno dosedanjo koalicijo nadomešča s koalicijo, ki je na predčasnih volitvah v novembru 2011 dobila večinsko podporo državljanov. Lahko bi rekel, da se volitve, ki so bile takrat ukradene, na nek način vračajo tja, kjer morajo biti. Ne mislim, da je dosedanja vlada delala vse slabo. Med redke uspehe bi lahko prišteli obe reformi, ki smo jih tudi z našimi glasovi sprejeli, vendar mislim, da je bil glavni problem pri dosedanji vladi ta, da je upoštevala diktat mednarodnih finančnih trgov, zlasti pa neko mantro, za katero se še danes ugotavlja, da ni bila prava. Brutalna finančna konsolidacija, ki je bila prioriteta te vlade, je s famoznim sprejetjem ZUJF kot pravnega, ekonomskega zmazka mimogrede obračunala še z ideološkimi, če tako uporabim izraz, nasprotniki ali nevšečnimi ljudmi, in je predvsem poudarila to, da je treba zmanjšati vso porabo. Prav, drži, vendar ne linearno. Tisti, ki je že prej varčeval, je bil zdaj dodatno prizadet, tisti, ki je pa že prej malo bolj na široko živel, pa ni tega potreboval. Fiskalna konsolidacija je zmanjšala potrošnjo in poglobila recesijo. V recesiji zasebni sektor varčuje in s tem se še povečuje oziroma spodbuja dodatna recesija. Zato se v takšnih primerih mora ukrepati tako, da je treba povečati izvoz in investicije. Pri tem dosedanja vlada ni bila uspešna. Največje razočaranje sta bila ministra, od katerih smo pričakovali največ, tista, ki naj bi pognala ta gospodarski stroj. To sta minister za gospodarstvo, ki ga je tako okarakteriziral tudi predsednik vlade gospod Janša, in njegov minister za infrastrukturo, ki v enem letu razen dveh cestninskih postaj ni naredil nič takšnega, kar bi bilo koristno za to državo oziroma kar bi povečalo njeno gospodarsko aktivnost. Da ne štejem uredbe o razvrstitvi objektov, ker to je bil zakon, ki je na nek način najbolj povečal oziroma legaliziral tako imenovane črne gradnje. Če gledamo, kako se je ekonomska politika prejšnje vlade lotila problemov, vidimo, da je imela zamešan vrstni red oziroma prioritete. Lotila se je, kot rečeno, najprej finančnih konsolidacij, bank, ki so po mnenju vseh eminentnih strokovnjakov bile največji problem – pa ne bank samih po sebi, ampak bank, v katere so se kopičile slabe terjatve podjetij in se s tem te slabe terjatve prenašale na državo –, pa se je prejšnja vlada lotila šele proti koncu lanskega polletja, tik preden je grozil rok Evropske centralne banke, po katerem bi bilo treba te banke dokapitalizirati. Kako smo jih dokapitalizirali? S tem, da smo – o tem je sicer malo govora – del depozitov, za katere se je zadolžil še prejšnji finančni minister Križanič, spremenili v tako imenovane CoCo obveznice. Te so danes praktično povečale lastniški delež države v bankah. Banke so bile šele druge v vrstnem redu reševanja. Potem smo kar naenkrat doživeli razsvetljenje in je bilo rečeno: "Zdaj pa moramo na hitro sprejeti upravljanje državnega premoženja, tako imenovani državni holding, in koncept slabe banke." Ko smo temu nasprotovali, ne holdingu kot takemu, ampak temu, da se prenaša premoženje z države na holding, je bilo takrat rečeno, da mora biti oboje. Z lahkoto smo se, tudi v tem državnem zboru, odrekli svoji pravici in državno premoženje prenesli na družbo zasebnega prava. Kar tako na hitro. Tudi sicer je bilo v tem parlamentu značilno, da se je vrsto originalnih pristojnosti prenašalo na izvršno oblast. Slabila se je prva veja oblasti na račun izvršne oblasti. Da naštejem samo nekatera pooblastila – dvig DDV in še nekatere druge stvari, ki smo jih brez razprave prenašali naprej. Kljub temu moram reči, da ta bojazen, da pri nas sanacija bank ni prioriteta, ne drži. Je prioriteta, samo ne na račun slabe banke, kot je bila konfigurirana. Slabe banke se navadno ustanavlja oziroma formira na začetku krize, ne pa na koncu krize. Na koncu krize je treba ukrepati hitro in odločno. Predvsem je treba aktivirati denarne tokove v premoženju, mrtvem premoženju. Imamo vrsto zamrznjenih denarnih tokov v stanovanjih, v firmah, ki so v prisilni poravnavi ali stečaju, in tega ne znamo pognati. Torej to je obenem odgovor, kaj so prioritete nove vlade. Kompleten oportunitetni strošek ekonomske politike dosedanje vlade je razviden na ta način, če potegnemo bilanco, da je bilo tisto, kar je bilo prihranjeno pri izdatkih, izgubljeno pri rasti in prihodkih. Če pa k temu prištejemo še famozni ZUJF, ki je na dveh točkah na Ustavnem sodišču že padel, to je na regresih javnih uslužbencev in na pokojninah, pa lahko rečem, da je ta prihranek zanemarljiv oziroma da smo na žalost bolj razburili javnost, posegli v neke pridobljene pravice in na račun pridobljenih pravic reševali finance. Seveda je to vse dopustno, vendar ne na način, da so nekateri diskriminirani. To je bila tudi, bom rekel, sploh značilnost dosedanje vlade, da je zelo rada posegla po ukrepih, ki so diskriminirali. Ne bom govoril o ideoloških zadevah. O tem je bilo že govora. Mislim pa, da k temu ne prispeva. In kaj je razlika med vami in nami? Če pogledam samo te hearinge – bom potegnil samo poročilo o lanskih hearingih. Ko smo lani zasliševali kandidate za ministre, so ti ministri, z izjemo enega, dobili zelo visoko podporo, tudi opozicije. Recimo, Radovan Žerjav: glasovanje na odboru, 12 za, eden proti. Franc Bogovič: 16 za, nič proti. Dr. Vinko Gorenak se je edini slabše odrezal: 9 za, 6 proti. Minister Žiga Turk: 12 za, 2 proti. Minister Gantar: 14 za, nič proti. Karel Viktor Erjavec: 11 za, 3 proti. Dr. Janez Šušteršič: 15 za, nič proti. Ljudmila Novak: 10 za, nič proti. Aleš Hojs: 8 za, nič proti. Kaj to pomeni? Da smo tem ljudem dali možnost, da pokažejo kaj znajo. No, po enemu letu se rezultat njihovega dela kaže, vendar ne v smislu, da je opozicija kriva, ampak koalicija ni zdržala. Koalicije niste znali držati skupaj in to je razlog, da je Vlada razpadla. Če smo v ta proces posegli na način, da smo uporabili ustavna določila, ki so v takšnem primeru primerna, ni nič narobe, zato ne razumem, zakaj je treba že vnaprej diskvalificirati vse potencialne kandidate, predvsem pa Vlado, in da tako sakramensko deluje ta laboratorij političnega podzemlja, ki stalno proizvaja nove in nove obtožbe, anonimke, podtikanja in tako naprej. To prav gotovo ni sodobna evropska pot, da se slehernega kandidata, ki ni prave barve, že vnaprej proglasi za nesposobnega, nekompetentnega ali pa celo kriminalnega. Še glede famoznega mesta Ljubljana, v katerem danes zasedamo. Dejstvo je, da bi verjetno Janković že odstopil kot župan mesta Ljubljane, če bi ugotovil, da mesto nazaduje tako kot država. Ampak ocena teh ljudi v tem mestu je, da raste, da se razvija. In to je glavni razlog, zakaj ni ugodeno vaši želji. Ne glede na to, pa moram reči, da bo nekaj lažje, ker vsaj eden od mestnih svetnikov ne bo več v Mestnem svetu, kajti danes bo imenovan za ministra. Še nekaj, nespodobno kadrovanje po datumu, ko se je izvedelo in ko smo celo imenovali novo mandatarko. To je v tej državi dejansko izgledalo tako, kot da nas je zajela epidemija zelene mrzlice. In da se je ta epidemija preprečila, je bil edini možen način ta, da se je prišlo s konstruktivno nezaupnico in postavilo predlog za novo vlado. Sicer tukaj odgovarjam tistim, ki pravite, zakaj je do tega prišlo. V nasprotnem primeru bi do volitev delovala okrnjena vlada, ki si tekoče posle predstavlja predvsem tako, da je sprejemala nekatere sistemske rešitve – ne nazadnje tudi včeraj, ko smo dobili tako imenovan Zakon o finančni policiji. To prav gotovo presega mandat, ki ga ima lahko vlada, ki opravlja tekoče posle. Glede očitka, ki sem ga slišal na hearingu, moram predvsem reči, da se mi je najbolj smešen zdel očitek predsednici Vlade, da nima izkušenj v zunanji politiki in da je to njeno področje. Seveda jih nima, zdaj smo imeli tudi primer, ko je obramboslovec vodil finančni sektor – do zdaj ga je vodil oziroma danes ga še vodi. Ampak bojazen, da Alenka Bratušek v Bruslju ne bo deležna pozornosti, je odveč. Mislim nasprotno, to gremo lahko že danes staviti, da bo čez kakšen mesec ali dva zvezda evropske politike. Vsi poznamo, kako delujejo ti gospodje, tudi predsedniki drugih držav, in veseli bodo novega, svežega obraza, če je komu to prav ali ne. Tako da tu ni bojazni, mislim, da je bolj problem v tem, da nekateri to vlogo zavidajo. Vendar, še enkrat ponavljam, gre predvsem za to, da dobimo Vlado, za katero sem prepričan, da ne potrebuje sto dni miru, da bo takoj začela delati in njeni rezultati se bodo kmalu pokazali. Mislim pa, da je pošteno, da gre po enemu letu po zaupnico in če je to zapisala, ne vidim nič takšnega, da bi bil problem. Problem bi bil v nasprotju, če ne bi bila uspešna in da ne bi znala iti pravi čas po zaupnico, tako kot dosedanja vlada, ko ji je padla podpora v javnosti izpod 15 % in ni zmogla toliko samozavesti, da bi prišla v ta dom po zaupnico. To so dejstva, čez nekaj mesecev bomo lahko kaj drugače ugotavljali, vendar še enkrat ponavljam, da ima vsakdo priložnost oziroma naj ima šanso, da pokaže, kaj zmore in kaj zna. To velja tudi za Vlado, ki jo bomo danes sprejeli, in to je veljalo tudi za vašo vlado, za katero sem prej povedal, da je dobila na hearingih bistveno večjo podporo kot sedanja.
Hvala lepa. Gospa Sonja Ramšak, potem gospa Majda Potrata.
Spoštovana podpredsednica Državnega zbora, predsednica Vlade, ki je ni v dvorani, kolegice in kolegi! "Danes je pred Slovenijo prelomen dan. Je dan preloma s politiko delitev, zaničevanja, žalitev in strahu. Je dan upanja, povezovanja in spoštljivosti." Ali vam te besede zvenijo znane? Ja, to so besede predsednice Vlade. Moje besede pa so: danes je pred Slovenijo prelomen dan, je dan začetka politike delitev, zaničevanja, žalitev in strahu, je dan konca upanja, konca povezovanja in konca spoštljivosti, je dan zanikanja vrednot slovenske osamosvojitve. Ja, hudič se skriva v podrobnostih. "Želim si, da nas žensk ne bi presojali po dolžini naših kril, ampak po daljnosežnosti naših rešitev in po tem, za kar si že nekaj desetletij prizadevajo mnogi drugi, da damo vsakdanji politiki krila prihodnosti." Kako dobro se slišijo besede predsednice Vlade. Ja, tudi jaz bi rada dala priložnost takšni politiki, žal pa so me nekateri dogodki, ki so se zgodili včeraj, prepričali v to, da niste ne vi, predsednica Vlade, in ne vaši kandidati, strokovna in moralna ekipa, ki bi bila sposobna popeljati Slovenijo iz gospodarske, politične, socialne in predvsem moralne krize. Ali vam, predsednica Vlade, zvenijo znane besede: "Prekinili bomo z vzdušjem strahu, ki Slovenijo drži v krču – v krču tako niso le banke, ki ne kreditirajo, v krču so tudi podjetniki, ki si ne upajo investirati, v krču so celo potrošniki, ki zato kupujejo le najnujnejše." Ja, tudi to je del vašega govora ob glasovanju o nezaupnici še sedaj aktualni vladi. Ampak spoštovana kolegica, tudi vi ste s svojimi ravnanji, dejanji, s svojimi političnimi in drugačnimi povezavami del tega problema, del krča, ki je ohromil bančni sistem, ste del krča, ki je posledično ohromil gospodarstvo in ste skupaj s svojo ekipo del moralnega krča. Ali so vam znane besede: " ... zato bo nova vlada v svoje delo poskušala pritegniti strokovnjake in jim pozorno prisluhnila." In še: "Če mi boste z izvolitvijo omogočili predlagati novo vlado, bom storila vse, kar je v moji moči, da bo ministrska ekipa strokovna in kompetentna, v njej bodo politiki in strokovnjaki, a moje prizadevanje bo šlo v smeri, da v njej ne prevladajo politične kalkulacije, ampak strokovna razprava in dobre odločitve." In še: " ... zato kot svojo zavezo koalicijskim partnerjem napovedujem prizadevanja za vlado, v kateri bi bilo več strokovnjakov kot politikov." Sprašujem vas, spoštovana predsednica Vlade, ki vas ni v Državnem zboru oziroma v tem parlamentu, ali je vaša ekipa res sestavljena po načelih strokovnosti ali pa so vam posamezne kandidate za ministrice in ministre predlagali strički in tete iz ozadja. Mislim, da je temu tako in da so posamezni kandidati iz vrst Pozitivne Slovenije predlagani iz ozadja. Ali v vaši ministrski ekipi prevladujejo strokovnjaki in ne politiki? Po mojem osebnem prepričanju ne. Ali ste res imeli možnost, da ste sami sestavili svojo vladno ekipo, ki se nam je zadnja dva dni predstavljala v Državnem zboru? Seveda ne. V to me je prepričal tudi včerajšnji sestanek vašega ministrskega kandidata za obrambo z gospodom Školčem in še tremi prijatelji, ki so po oceni očividca tega sestanka neke druge nacionalnosti, ki se je odvijal na terasi kavarne Maximarketa in kjer je vaš kandidat Jakič, zelo glasno vprašal soudeležence nekako takole: ali jih nisem včeraj sesul? Mišljeno je bilo seveda zaslišanje na Odboru za obrambo. Ne, gospod Jakič, žal ga ni v dvorani, niste nas sesuli, niste nas spravili na kolena, pokazali ste vso svojo aroganco, nestrokovnost, nepoznavanje področja obrambe ter zaščite in reševanja, pokazali ste vso svojo nespoštljivost do danes še vaših kolegic in kolegov v parlamentu. In sedaj vas sprašujem, gospod Jakič, kaj pomeni vaš odgovor na besede enega od udeležencev tega sestanka: pa kako ravno obramba. In vaš odgovor: stari je tako odločil. Stari je tako odločil! In še, gospod Jakič, ali me morajo skrbeti besede enega udeleženca, da je dobro, da so se Janše rešili na takšen način in da ni treba uporabiti drugega načina? V delu pogovora, kako eden od teh vaših kolegov v petek odhaja s svojim direktorjem na Ciper, kjer je že vse dogovorjeno z direktorjem banke, pa lahko samo ugibam, in sicer zato ker je treba določena finančna sredstva, ki so se iz Slovenije prelila na Ciper, sedaj umakniti nekam drugam, verjetno v kakšno drugo davčno oazo. In gospod Jakič, upam, da vaša beseda res nekaj velja in boste izpolnili obljubo, ki ste jo dali svojim prijateljem, da boste po izvolitvi organizirali fešto pri Savu, ki naj bi bila organizirana po naše, kot ste se izrazili. Gospod Jakič, tako kot na Odboru za obrambo vas tudi sedaj pozivam, da se odrečete ministrskemu stolčku, kajti strah me je, da boste v bodoče tudi obrambne in državne skrivnosti tako naglas razlagali v lokalih, v javnosti in s tem ogrožali nacionalno varnost Republike Slovenije. Spoštovana gospa predsednica Vlade! Samo upam lahko, da bodo morda nekateri vaši koalicijski partnerji po teh dejstvih svoje odločitve spremenili in ne bodo potrdili nove vladne ekipe. K temu naj dodam samo še svojo misel, da danes ni srečen dan za Slovenijo, za mojo domovino, in da se od danes naprej ne bosta cedila ne med, ne mleko, temveč morda solze. Glasovala bom proti vladni ekipi, proti politiki strahu, groženj in mafijskih poslov, kot je nekoč dejal dr. Jože Pučnik: "Za Slovenijo gre!". Pa tudi zato, ker ste tako vi kot vaša ekipa do vratu kontaminirani ali kot bi dejal predsednik Komisije za preprečevanje korupcije, ker obstaja najvišja možna stopnja korupcijskega tveganja; plagiati, kazenske ovadbe, nezakonite gradnje in še in še. Vlada Janeza Janše je pokazala in dokazala, da zna in zmore Slovenijo vrniti na pravo pot, na pot razvoja, blaginje za vse državljanke in državljane in tukaj zahvala njemu in njegovi ekipi. Moje podpore ne morejo dobiti tisti, ki so rušili sposobno, kompetentno in strokovno vlado, ki je bila garant za to, da bo Slovenija izšla iz gospodarske, finančne in socialne krize, kot zmagovalka in ne kot poraženka. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jakič, proceduralno.
Spoštovana podpredsednica! Danes nisem mislil govoriti, se tudi nisem prijavil. Proceduralno bi pa prosil gospo Ramšakovo, da se opraviči za neresnične izjave, ki jih je ravnokar izrekla. Tudi če bi bilo res, da bi včeraj pred Maximarketom govoril to, kar je povedala – pa ni res –, je nenavadno, da bi imela gospa Ramšakova zapis kakršnegakoli pogovora kateregakoli poslanca ali javnega funkcionarja. To mi diši na nekaj drugega, na neke druge čase, ko so za mano hodili špiclji in poslušali, kaj govorim kot vodja študentskega gibanja. Zato bi prosil, da kolegico Ramšak prosite, da če je to res, naj pove kdo, kje in kako je dobila te podatke – vam pa zagotavljam, da ni res. Včeraj pred Maximarketom na terasi nisem sedel s Školčem, ampak sem bil na nekaj drugih lokacijah, in tudi nisem govoril o tem, o čemer je govorila ona. Prosim opravičilo.
Hvala lepa, gospod Jakič. Kolegici Ramšak nikakor ne morem ničesar naložiti. To bosta razčistila med sabo, na takšen ali drugačen način. Vi ste zdaj v sklopu proceduralnega predloga pojasnili svojo plat, naprej pa ima besedo mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Verjamem, da v tej državi beseda še kaj velja, zato pričakujem, da bomo zvečer dobili novo vlado, saj štiri poslanske skupine, ki so podpisale dogovor o sodelovanju, premorejo dovolj poslanskih glasov, da bo ta vlada lahko začela delati. Mislila sem, da me ne more nič kaj več temeljito pretresti v Državnem zboru, pa moram reči, da me je zadnja razprava pretresla zaradi sporočil, ki jih nosi. Ko razmišljamo o tem – nekateri z velikim navdušenjem –, da bi se v prihodnje lotili tudi elektronskih volitev, vam zdaj povem, da če bo v moji moči, bom protestirala. Ker če se bo ob elektronskih volitvah dogajalo to, kar se zdajle dogaja ob pogovorih na terasi ali v zasebnih družbah, potem ni verjeti, da bo volja volivca varovana kategorija. Zdaj pa k temu, kar me tudi ne preseneča. Donedavna koalicija se je v načinu razpravljanja v hipu spremenila v nekdanjo opozicijo iz časov Pahorjeve vlade. Nič ni bilo dobro, vse je bilo slabo, kar je naredila Pahorjeva vlada. Ne da bi z enim samim treznim razmislekom in trdnim argumentom presojali o tem, zakaj je bilo kaj storjeno, je bila zadaj politična kalkulacija, ki je pripeljala do predčasnih volitev in vemo, kako so zgodbe tekle v nadaljevanju. Zdaj je enako. Nedavno je v pogovoru na tretjem parlamentarnem kanalu gospod vodja poslanske skupine SDS očital, da nismo sprejeli ponujenega partnerstva v sodelovanju. Ja kakšno sodelovanje pa naj bo, če so vse izkušnje take, da si kot partner sprejet samo takrat, ko zamolčiš svoje stališče, ko ploskaš stališčem največje stranke SDS. Ne smeš imeti svojega stališča, ne smeš misliti drugače, ker to je vse narobe. Še eno stvar bi rada povedala. V svoji 30-letni učiteljski praksi sem se pri učenkah in učencih naučila iskati znanje. Slab učitelj je namreč tisti, ki išče neznanje. Ko pa poslušam te razprave, pa je tako, kot da ti ljudje, ki so prestali predstavitve na parlamentarnih odborih, ničesar ne znajo. Nimajo nobene predstave o tem, kaj jih čaka. Verjetno so prišli z Venere in Marsa in ne vedo, kakšne razmere jih čakajo. To je zanje v resnici žaljivo. Želim si, da bi imela premierka mag. Alenka Bratušek ob sebi ekipo, ki ji bo v pomoč, ker Alenka Bratušek sama ne bo mogla narediti ničesar. V neki stranki mislijo, da svet stoji in pade z enim samim človekom, ampak to ni res. Želim si, da bi ta vlada delovala kot homogena ekipa, ki bi znala prisluhniti potrebam, stališčem in viziji ministrov posameznih resorjev, za katere menim, da so zavezani vsak svojemu resorju, čutijo pripadnost tistemu resorju in se bodo zanj močno potegovali. Ampak če ne bodo poslušali tega, kaj je treba storiti v drugih resorjih, Vlada ne bo uspešna. Pričakovanja ljudi so velika in zdaj je popolnoma razumljivo, da bi imela tista dva ministra oziroma kandidata, ki sem jima lahko prisluhnila na delovnem telesu in ki sta izpolnila moja pričakovanja, dobrega sogovornika v finančnem ministru. Zakaj? Šolstvo, znanost in šport so po mnenju Jerneja Pikala tisti, ki bodo zagnali to družbo in jo peljali v razvojnem pogledu v prihodnost. Če ne bo temu prisluhnil finančni minister, minister Pikalo ne bo mogel opraviti svoje naloge. Če ne bo kultura razumljena kot državotvorni resor, tudi ministru Grilcu ne bo mogoče dobro delati. Lahko bi zdaj po vrsti naštevala še vse tiste resorje, ampak kot rečeno, zadržala sem se samo pri teh, ki sem jim prisluhnila – uživajo mojo popolno podporo. Vem, da je treba prevzeti posle, da je treba pregledati situacijo. Ne bom rekla sreče in srečne popotnice vladi, rekla bi: srečno Slovenija! Upam, da te bo ta posadka dobro vodila. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Gašpar Gašpar Mišič, potem Ivan Grill.
Predsednica, hvala. Spoštovane kolegice in kolegi! Za razliko od nekaterih poslank in poslancev se bom raje ozrl v prihodnost, kot se ukvarjal s preteklostjo, čeprav je tudi o tem dobro marsikaj povedati. Leto 2013 je leto dveh vlad, vsaj v Sloveniji. Leto 2013 je prelomnica dveh finančnih perspektiv in leto 2013 je leto, ki bo pomembno zaznamovalo celotno desetletje. Pred kratkim smo dobili finančni okvir nove finančne perspektive in zdaj je na nas, da to pravilno razdelimo, da določimo prioritetne projekte in da za naslednje obdobje 2014–2020 bolj pokončno in bolj uspešno peljemo državo v smeri blaginje, tako kot to radi povemo tukaj, v hramu demokracije. Pospešiti moramo aktivnosti za uspešen zaključek vseh projektov, ki so financirani in sofinancirani iz kohezijskih in drugih evropskih skladov v iztekajoči se finančni perspektivi, in določiti prioriteto novih razvojnih projektov, ki bodo sofinancirani v novi finančni perspektivi, tako kot sem povedal. Ob zavedanju ključnih primerjalnih prednosti, ki smo se jih v tej državi premalo zavedali v preteklosti, in v odnosu teh primerjalnih prednosti do primerljivih partnerskih držav Evrope in širšega prostora moramo izkoristiti vse naravne danosti in bogastva, ki jih ta država premore, in se usmeriti v razvoj, razvoj in še enkrat razvoj. Nerazvojna naravnanost nam je bila do pred kratkim slabo sporočilo in slaba popotnica in po vseh kazateljih, tako domačih kot tujih ustanov, smo dobili veliko grajo ali pa nezadostno oceno. Le tisti, ki se zaveda svojih vrednot, tradicionalnih vrednot, je lahko uspešen in učinkovit. Mislim, da je čas za Slovenijo, da iz defenzive preide v ofenzivo, saj imamo za to ustrezno podlago. Čas je, da znanje, izkušnje in drago šolo preteklih ravnanj pričnemo izkoriščati za krepitev in razvoj socialne, pravne, pravične in na znanju utemeljene ter gospodarsko stabilne Slovenije. Za začetek novega zagona naj namesto besed govorijo dejanja, ki naj zagotovijo blaginjo vsem državljankam in državljanom Republike Slovenije. Ob vsem tem mislim, da se je treba pri bodočem ravnanju zelo dobro zavedati nekaterih javno objavljenih podatkov, podatkih predstavnikov evropskih institucij, da je bila gospodarska rast v Evropi, konkretno po podatkih OECD, v zadnjih nekaj dekadah, leta 1960 5,3 %, leta 1970 3,8 %, leta 1980 3,1 %, leta 1990 2,3 % in prvo dekado tega stoletja 1,4 %. Brez podrobnejše analize in iskanja razlogov za trend padajoče rasti bi lahko z veliko verjetnostjo predpostavili, da bodo stopnje gospodarske rasti v prihodnjih letih v Evropi nizke. Sicer različne od države do države, a v povprečju zelo nizke. To je naša skupna evropska realnost. Kvalitete življenja si v bodoče ne bomo mogli, niti smeli, zagotavljati ob pomoči dodatnega presežka trošenja nad ustvarjanjem ali povedano drugače, na račun bodočih generacij. Napake, ki jih danes drago plačujemo, ne smemo ponoviti. Uravnoteženost javnih financ in odgovorna politika pri zagotavljanju makroekonomske stabilnosti nasploh bosta v prihodnosti zato neizogiben del naše stvarnosti, kar je pokazala naša preteklost. Ne le v Sloveniji, tudi v številnih evropskih državah hodimo po robu socialne vzdržnosti in to je tudi naša realnost. Zato bo nujno posvetiti pozornost zmanjševanju razlik v družbi in vsem procesom, ki vodijo do razslojevanja družbe. Ignoriranje procesov in razlogov, ki so ljudi privedli na ulice in na rob obupa, bi bila napaka s kratkoročno neobvladljivimi in dolgoročno nepredvidljivimi posledicami. Brez zaupanja ljudi, brez luči na koncu tunela spremembe, ki so sicer nujne, niso mogoče. V preteklosti je razvojni vzorec praviloma ignoriral meje našega planeta. Okoljska politika je bila videna kot faktor zmanjševanja konkurenčnosti gospodarstva ter ovira gospodarskemu razvoju države. Do tega je privedlo dejstvo, da se prava integracija okoljske politike v druge politike, kot so kmetijstvo, ribištvo, industrijsko, transportno, energetsko in razvojno, nikoli ni res zgodila. Vsaka dejavnost je praviloma zasledovala svoje interese in ko je bila voda dovolj umazana in zrak škodljiv za naše zdravje, smo sprejeli ukrepe, standarde, zakonsko določene meje, ki so njihovo delovanje omejili. Prepozno seveda. Napačne odločitve za investicije so bile že sprejete, pogosto v dobri veri, in začetno stanje je bilo v navzkrižju s sprejetimi zakoni, standardi in celo ukrepi. Zato je integracija politik predpogoj, da se vnaprej izognemo morebitnim problemom, napačnim investicijskim odločitvam in vklenjenosti v strukture in procese, ki so trajnostno nesprejemljivi. Preventiva je boljša od kurative – to se večkrat sliši v naši realnosti. Predvsem pa ima manj škodljivih posledic in ne vodi do navideznih in nepotrebnih konfliktov med interesi okolja in gospodarstva. Če povzamem; najti moramo odgovor na vprašanje, kako ljudem v čim večji možni meri ohraniti doseženo raven kvalitete življenja upoštevajoč, da je pred nami zelo verjetno obdobje nizke gospodarske rasti ter obdobje, ko bomo morali voditi odgovorno in uravnoteženo makroekonomsko in socialno politiko ter dosledno upoštevati meje našega planeta. Moramo trdno stati na tleh in moramo vedeti, da je od našega ravnanja odvisna naša usoda. Naj zaključim z enim samim stavkom, da sem zelo vesel, ker gospodarski resor prevzema človek z bogatimi izkušnjami v realnem življenju, v gospodarstvu, gospod Stanko Stepišnik, ki je prehodil trnovo pot na poti do poslanca in na poti do ministra. V preteklosti se je velikokrat – vsaj osebno sem pogrešal ljudi na položajih, ki razumejo, kakšne so dejanske potrebe slovenskega gospodarstva. Vsi so samo govorili o gospodarski rasti, o gospodarski rasti, o potrebi, o razvoju, vendar smo namesto v smeri razvoja šli v smer nerazvoja. Zato izražam navdušenje nad tem, nad to odločitvijo, nad to izbiro nove mandatarke Alenke Bratušek in ji čestitam in zaželim novi ekipi, ministrski ekipi, da vodi to državo, da ji damo podporo, da jim damo priložnost, da pokažejo, da znajo, zmorejo in hočejo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Ivan Grill, potem gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala, spoštovana gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci! Žal predsednice Vlade ni med nami, kajti prav bi bilo, da bi slišala naše pomisleke in ne nazadnje tudi dobronamerne nasvete, katere bomo skozi razpravo verjetno v njej v korist lahko posredovali. Drugače pa bi začel s tem, da je, še preden je predsednica Vlade javnosti razkrila ekipo, v Sloveniji prenehala obstajati lakota v šolah, ni več težav z upokojenci, da težko prebijejo mesec, ni več težav v zdravstvu, sindikati so pomirjeni in še in še bi lahko naštevali. Vsaj po objavah v medijih lahko to sklepamo. Dovolj je bilo samo to, da ste zrušili vlado Janeza Janše in so se vse te zadeve pometle pod preprogo, ampak realnost je seveda drugačna. Težave šele prihajajo. Prvi korak ste naredili s tem, da ste po mojem trdnem prepričanju zelo dobro načrtovano in nepošteno zrušili vlado Janeza Janše z dobro ekipo, ki je skozi rezultate, ki so se sedaj že začeli kazati v smislu oživljanja gospodarstva, v smislu pozitivnih trendov na mednarodnih finančnih trgih – tudi tiste ključne reforme so bile vse, ali pa večinoma, že za nami, takrat je pa nastopil trenutek, ko je treba zadevo takoj zrušiti. Ampak, spoštovana nova koalicija in predsednica Vlade z ekipo, velike težave so šele pred vami in te vlade ne bom podprl, pa ne zato, da si ne bi želel, da bi funkcionirala dobro, da bi popeljala Slovenijo iz težke situacije. Ampak s takšno ekipo, kakršno ima okoli sebe, sem prepričan, da so to preveliki čevlji za vsakega izmed njih oziroma redki so, ki so lahko kos takšnim nalogam. Pa ne da bi kogar podcenjeval, vendar brez konkretnega znanja, brez mednarodnih izkušenj in izkušenj na področju politike – sem prepričan, da je v tako kratkem času in v tako težkih razmerah nemogoče karkoli narediti. Predsednica Vlade je govorila, da smo kritični do tega, da ni imela na, ne vem koliko straneh spisanega programa. Ni res, že sedaj je imela napisanih preveč floskul. Za eno leto konkretnih akcij, kar jih Slovenija potrebuje, bi bilo dovolj na eni strani ali pa maksimalno na dveh. Nikjer ni bilo napisano: to, to, to bomo naredili na tak, tak, tak način in v takem času. Tega ni bilo. Same floskule na predstavitvah kandidatov kot v njeni retoriki: morali bi, morali bomo, skušali bomo. Ni časa za eksperimentiranje! Spoštovana bodoča ministrska ekipa, Vlada ni poligon za testiranje vaših idej, še manj pa za izvajanje pripravništva. Marsikdo izmed tistih, ki bodo vstopili v Vlado, bo opravil neke vrste pripravništvo. Ni čas za to in bojim se, da bo prej kot v letu dni – kolikor nekje načrtujete, da boste iskali zaupnico – situacija zelo otežena, še bolj, kot je sedaj. S takšno ekipo sem prepričan, da se Slovenije ne bo potegnilo iz težav, zato pričakujem in to dobronamerno svetujem tako predsednici Vlade kot bodočim ministrom, da takoj, ko nekdo začuti, da ni kos nalogi, odstopi in da se poišče kompetentnega strokovnjaka za tisto področje. Verjamem, da vam v časovni stiski ni uspelo nagovoriti kompetentnih ljudi, da bi stopili v vlado, ampak sedaj bo časa, ne preveč, ampak nekoliko več, zato naj se te ekipe popolnjuje z ljudmi, ki znajo, ki zmorejo, predvsem pa, ki hočejo. Še enkrat, želim si, da bi bila Vlada uspešna in pri dobrih projektih bomo zagotovo pomagali, bojim pa se, da tega ne bo uspela s takšno ekipo narediti. In še na koncu samo to, z današnjim dnem, ko v našo deželo prihaja pomlad, to Slovenije žal ne bo doletelo. Iz zime prehajamo v ledeno dobo. Čas bo pokazal, da imam prav. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Breznik, potem Roman Žveglič.
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Lep pozdrav tudi z moje strani! Sam bom nekako nadaljeval: skupaj iz ledene dobe nazaj v pomlad. V bistvu sem danes presenečen, zato ker je bil del nagovora, ki ga je imela mandatarka, v bistvu nekako nadaljevanje politike te vlade. Tako da vse tiste, ki ste v opoziciji, tudi tiste, ki ste v morebitni novi opoziciji, opozarjam, da moramo podpreti vse te rešitve, ker je to v bistvu politika te vlade. To je nekaj drugega kot tisto, kar smo slišali zadnje leto iz nasprotne strani. Pri vsakem kakršnemkoli poskusu prodaje ali poskusu uničenja nekaterih monopolov v Sloveniji smo slišali, da je to neoliberalni kapitalizem. S tem se je začel vsak stavek sedanjega predsednika Državnega zbora – gospodje, to je neoliberalna politika, to je neoliberalni kapitalizem. Mene zanima – prvič, s študija ekonomije sem si še enkrat pogledal svoje zapiske, kaj je sploh to neoliberalna politika in kapitalizem, pogledal sem si še enkrat pojme lanskega gospodarstva, tržnega gospodarstva in tako imenovanih neoliberalnih metod. Slovenija je v svojem procesu tranzicije zaključila neko vmesno pot, ki se imenuje delegirani državni kapitalizem z vsemi monopoli, ki so nekako ostali pri življenju tekom tranzicije iz bivšega totalitarnega režima. Ostali smo na delnem monopolu enega medija, končali smo pri monopolih slovenskega znanja, kjer je določena vsebina javnega šolstva ostala na nekih resničnih nosilcih enega monopola in ostali smo tudi v gospodarskih monopolih predvsem v družbah, kjer ima država večinski lastniški delež. Slovenija je ena sama skupina ljudi in družba enih monopolov in vztrajanja dela politike, ki še vedno vzdržuje te monopole. Še sploh nismo v enem normalnem tržnem gospodarstvu, zato smo tu, kjer smo. Slišali smo: dvig prihodkovne strani, zagon velikih infrastrukturnih projektov. Danes smo tukaj slišali pojem mrtvega denarnega toka, treba je prodati vse te zadeve, ki so obtičale, stanovanja. Vidite, to je vse posledica. Slovenija z vsemi minusi, ki jih ima v državnih bankah, je posledica velikega zagona infrastrukturnih projektov. Tipični zadnji velik infrastrukturni projekt je TEŠ 6 gospoda Meha, ki govori, da je treba pomagati njegovi dolini. Verjamem, da si s tem nekako kupuje poslanske glasove. Treba je vprašati, koliko državnih podjetij dela na projektu TEŠ 6? Koliko slovenskih delavcev je pri milijardnem projektu zaslužilo in živi od projekta TEŠ 6? Vlada, ki odhaja, je globalno pogledala tipične slovenske probleme, konsolidirala javne finance, bivši ali pa še dosedanji predsednik Vlade je sedel tukaj na klopi, kjer sedi sedaj spoštovani kolega Jerovšek. Mesec dni je gledal, kako se boste konsolidirali kot veliki zmagovalci prejšnjih volitev. Trikrat je rekel: ne vem, ne bom šel, to bodo sigurno pasti, sigurno bo še večji primanjkljaj, kot nam ga javno prikazujejo. Nekako so trosili, ko je tam sedel, kjer je sedaj spoštovana dr. Jelušičeva, sedanji predsednik države, ki je nekako ostal sam kot neki osameli tvorec okoli stranke SD. Ko se je zavedel te resnične problematike zablodele gospodarske politike zadnjih dvajsetih let, je sedanji predsednik Vlade nekako pristal, da konsolidira in postavi novo vlado. Tega si ni želel, ampak kot predsednik največje opozicijske stranke, kot predsednik največje stranke v Sloveniji, kot velik domoljub je rekel, da bo konsolidiral vlado, čeprav bomo čez dva meseca krivi za čisto vse. Čez dva meseca je bila ta vlada kriva, da so vsi lačni, da imamo probleme na vseh koncih in krajih, da imamo majhne pokojnine in tako naprej. Vsi so bili naenkrat lačni, zunaj so bile demonstracije, mediji so govorili, da ima ta vlada 20, 25 % ali celo manj kot 20 % podpore – javnomnenjske raziskave so kazale 20, 25 % priljubljenost. Sprašujem se, katere vlade po svetu, ki peljejo neke sanacijske ukrepe države, ki je pred gospodarskim in finančnim zlomom, imajo veliko podporo. Poznate kakšno državo, kjer ima nekdo, ki vodi sanacijo nekega zloma vseh ljudi, totalnega zloma blaginje tistih najbolj ogroženih socialnih skupin, veliko podporo? Nima. Slovenija je v teh zadevah izgledala nekako tako; ko smo sprejemali ZUJF, smo bili vsi za varčevanje – samo ne pri naši skupini, tam pri sosedu poskusite, pri sosedi in ne pri nas. Nam nič vzeti, naredimo spremembe brez sprememb. In tukaj ste lajali, poudarjali vašo alternativo, ki je bila na parolah bivšega komunističnega sistema. Svojega ne damo, tujega nočemo. Prodati ničesar, tujega nočemo. Upam, da bo politika šla v to, da tujega nočete, da nočete tujih kreditov, da boste sredstva nekako izčrpali – tista, ki jih imate shranjene, ki so ostala kot del teh velikih infrastrukturnih projektov, da boste pripeljali nazaj in da tujega nočete. Upam, da bo še naprej parola delo, čast in oblast. Da tisti iz naših krajev, ki niso v Ljubljani, ki ima 300 milijonski proračun in govorite, da je nekdo uspešen župan s 300 milijoni. Gospodje, tudi moja pokojna babica bi brez problema vodila to mesto s 300 milijoni, ki jih razdelim, ni problema. S tem, da v Ljubljani ne ustvarjate skoraj nič! En velik monopol, eno veliko združevanje cele Slovenije, vseh sredstev tistih malih ljudi, ki delajo za 500, 600 evrov, ki se jim zjutraj splača iti na delovno mesto, ki morajo preživeti svoje družine. Vsak najmanjši davek se izteka v glavno mesto, ker imate največjo gostoto prebivalstva. Monopol državnih podjetij, ki imajo sedež tu, vseh ministrstev, ki imajo sedež tu – sama multiplikacija tega denarja, ki se izteka sem. Na koncu je to 300 milijonov, 313 milijonov, če sem odkrit, in potem smo uspešni. Slovenija je marsikaj od tega, kot je uspešna. In kriza, ki je, je kriza velikih slovenskih problemov, ki so nastali s temi monopoli. Imamo monopol v šolstvu, ki je ključen monopol, kjer bi vsi študirali, nihče ne bi delal. Sosedi Avstrijci so z zadnjo anketo nekako spoznali, da 80 % ljudi ne potrebuje akademske izobrazbe, ampak potrebujemo ključne kvalitetne profile srednjih strokovnjakov. Mi pa smo z velikimi infrastrukturnimi projekti, ki smo jih vodili zadnjih 15, celo 20 let, zaposlovali predvsem te ključne srednje in nižje kadre iz tujih republik, iz tujih držav, in tu je ta problem, ki smo ga nanesli. Tu je problem! Seveda si želim kot pozitivec, da ta vlada pelje in pokaže, kaj zmore. Da pokaže to drugo alternativo, o kateri ste govorili. Ljudje, občani, državljani in državljanke bodo to spoznali. Čez pol leta, leto dni bodo pogledali, kaj je naredila vlada Janeza Janše v enem letu in čez eno leto bodo pogledali, kaj je storila z velikimi strokovnjaki, nekateri imajo celo priimke Maher – tako da tukaj se sploh ne bojim, kako je te probleme izpeljala z "maherji". Kje smo? Ali bo ta proračunski minus nekje tu kot zdaj, 3,2 %, ali bo boljši, ali bo slabši, ali bo manj brezposelnih, ali bo večja blaginja, ali bo manj lačnih v Sloveniji, ali bomo bolj konkurenčni v mednarodnem prostoru – tu bodo ta vprašanja odkrita. Zato kot poslanec, kot vaš poslanski kolega nikakor ne bi želel slabe popotnice [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Seveda ne morem biti kolega, če sem 30 let mlajši in imam več izkušenj, to je jasno. Ne morem biti kolega, to je jasno [[...]] [[oglašanje iz dvorane]]
Samo še trenutek, da gospod Breznik zaključi [[...]]
[[...]]bomo lahko pogledali uravnoteženje teh dveh politik. Prva politika [[...]] [[oglašanje iz dvorane]]
Gospod Breznik ima besedo. Gospa Vonta, zaenkrat ima gospod Breznik besedo. Izvolite, gospod Breznik.
Poglejte, še enkrat. Politika, ki jo je zaključila ta vlada in politika, ki jo bo zaključila ta vlada – državljanke in državljani si bodo lahko pogledali eno in drugo politiko in lahko si bodo pogledali, kaj zmore ena ali druga politika. To je vse. Želim vam vse dobro na vaši novi poti. Vedno, lahko rečem, bistroumno bom spremljal delo te vlade. V tistih najboljših projektih pa jo bom tudi podprl. Hvala.
Gospod Han, postopkovno.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Vem, da bi tudi vi odreagirali, ampak sem vas žal prehitel. Z zanimanjem sem poslušal gospoda Franca Breznika, ki je podal neko analizo. Vendar bi od njega pričakoval, ker vem, da je gospod, da se opraviči poslankam opozicije in poslancem opozicije samo pri eni stvari. Mi govorimo, razpravljamo in ne lajamo. In to, kar ste vi izjavili v svojem ekonomskem navdihu, se mi zdi, da ni korektno in prosim, da se opravičite vsem poslankam in poslancem za izraz, ki ne sodi v Državni zbor. Hvala lepa.
Hvala lepa za vaš predlog. Velja enako kot prej, boste uredili zadeve. Kolegu Brezniku ne dajem besede. Ne dajem besede, prosim če se usedete. Nimate besede! Želite proceduralni predlog? Izvolite, proceduralno.
Spoštovani kolega Han, ker nisem tovariš, ker sem gospod, se vedno opravičim. Hvala lepa.
Dobro. Gospod Žveglič ima naslednji besedo, za njim gospod Jožef Kavtičnik. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani kolegi, drage kolegice! O razlogih, zakaj Slovenska ljudska stranka ne vstopa v novo koalicijo, so več povedali moji kolegi iz poslanske skupini. Čeprav smo podprli nezaupnico, smo smatrali, da ker spoštujemo institucije pravne države in če smo nekaj zahtevali v koaliciji, v kateri smo bili, da se spoštuje, potem pa da bi šli v drugo koalicijo, ki pa se tega načela ne bi držala, bi bilo od nas nepošteno. Nepošteno bi bilo do predsednika Vlade, nepošteno bi bilo do koalicijskih partnerjev, predvsem pa bi bilo nepošteno do nas samih. Druga stvar, ki jo hočem povedati je bilo prej nekaj govora okoli teh tako imenovanih hearingov, se pravi zaslišanj kandidatov. Poslanci in poslanka Slovenske ljudske stranke smo se striktno držali tega načela, da za nas pridejo v poštev samo nove volitve, da se karte premešajo na novo in da se potem gre. In če bi bili hearingi po volitvah, bi marsikateri kandidat dobil glas od Slovenske ljudske stranke. To je to okoli tega. Ostalo pa tako – koalicija ima dovolj glasov in številke ter rezultat glasovanja na zaslišanjih ne vplivajo popolnoma nič na sam potek izvolitve Vlade. Bi pa dejal nekaj okoli zaslišanj. Mene je veliko kandidatov je v glavnem – bom rekel tako: več stvari niso povedali, kot pa so povedali, razen redkih izjem, in to me je razočaralo. Najbolj pa me je razočaral aktualni minister za zdravje in bodoči minister za zdravje kot kandidat za ministra, ki je govoril o prispevnih stopnjah in o tem je dejal, bom kar iz magnetograma prebral: "Ker je treba vedeti, da vsak kmet seveda ni revež in vsakemu kmetu ni treba plačevati, ne vem, 14 evrov." Hočem povedati nekaj, da če on ne bi bil minister, bi mu še oprostil, da ne ve, koliko kmetje, ki so prostovoljno ali obvezno vključeni v zdravstveno in pokojninsko zavarovanje, plačujejo prispevkov za zdravstveno zavarovanje. To ni 14 evrov, ampak je 56 evrov. Kandidata, ki ne bi bil minister, bi lahko razumel, tega pa ne morem razumeti. Prej je en kolega govoril o ideoloških spopadih in se sprašujem, če že ni to mogoče nova ideološka vojna na slovensko podeželje in slovenskega kmeta. Meni so tisti večer pregoreli telefoni in to moram povedati – žal mi je, da ni kandidata v dvorani, žal mi je, da ni mandatarke v dvorani. Upam, da jima boste strankarski kolegi to prenesli. To je to. Prej je bilo rečeno, da je opozicija kruta, ne vem, kakšna in tako naprej. Mogoče bi povedal to, da je Slovenska ljudska stranka vedno znala podpreti dober predlog. To bodo vedeli predvsem kolegi iz Poslanske skupine SD in jim moram še enkrat povedati, da če v prejšnji, se pravi v vladi Boruta Pahorja, ne bi bilo Slovenske ljudske stranke, pokojninska reforma še čez parlament ne bi prišla. Zato se včasih, ko poslušam razprave vaše poslanske skupine, zdi malo nepošteno do Slovenske ljudske stranke. Prej je eden od kolegov dejal, da bo nova predsednica Vlade zvezda na evropskem političnem parketu – me nič ne moti, želel pa bi si, da bila država Slovenija zvezda v Evropski uniji, ne glede na to, kakšen položaj bo imela predsednica Vlade v Evropski uniji. Iz stališča, kot smo ga že prej povedali, ne bom dal glasu za novo vlado, ker mislim, tako kot ostali, da bi bila boljša druga pot in tudi bolj korektna. Zdaj pa samo še to, da danes na prvi pomladni dan mogoče določenim kolegom, ki kritizirajo dosežke te vlade in posamezne ministre in posamezne resorje, povem, da se s prvim pomladnim dnevom svet ne začne vrteti na novo – tako kot se z izvolitvijo te vlade, ne bo začel svet vrteti na novo in da bodo čez kakšno leto, kot sami pravijo, lahko sami ocenjevali svoje delo. Zdaj pa še na koncu – notri ni več mojega poslanskega kolega Matjaža Hana. P. S. – bom tako rekel: Na moj zadnji govor v Državnem zboru bom izpustil domače živali. Hvala.
Hvala lepa, gospod Žveglič. Na vrsti je gospod Kavtičnik, potem mag. Vogrin.
Hvala lepa za besedo. Tako bi začel: Slovenska ljudska stranka je vedno znala podpreti dobre predloge, razen danes. Na prvi pomladanski dan, ko bomo dobili prvo pomladno vlado, ki jo bo vodila prva mandatarka v samostojni državi Sloveniji. Hvala in čestitka predsednici Vlade gospe Alenki Bratušek, ki je naredila napor, da je prišla do imen in s temi imeni do kompetentnih ljudi, ki jih je predlagala za bodoče ministre in ministrici. Kandidatom za ministre in ministrici čestitam za predstavitve, predvsem pa za pogum in pripravljenost, da prevzamejo krmilo vlade oziroma voza, ki že nekaj časa hiti oziroma drsi po bregu navzdol. Temu vozu bodo morali spremeniti smer in bodo morali istočasno sedeti na krmilu voza in ga usmerjati ter biti v začelju, da ga potisnejo navzgor in da naredijo ta začetni zagon. Naporno bo, vendar verjamem v njih, verjamem v ljudi, ker so v praksi že velikokrat dokazali, da zmorejo, da znajo in da to hočejo. Že predsednica Vlade gospa Alenka Bratušek je izjavila, da je preveč tistih, ki sedijo in nekako nemo spremljajo vedno slabše gospodarsko stanje v državi ter občasno kritizirajo, ko jih je pa povabila k sodelovanju, pa so se temu spretno izognili. Tudi danes je dejala, da kljub temu, da niso želeli sodelovati, jih bo povabila k sodelovanju v določene strokovne skupine ter jim dala možnost, da s svojim strokovnim znanjem ter izkušnjami sodelujejo in pomagajo pri reševanju gospodarstva in vsega ostalega, kar ta država potrebuje. Ne bo nam in ne bo jim lahko, vendar jim pa verjamem zato, ker si upajo in so optimistični. In če kaj, potem ta država danes potrebuje optimizem in motivacijo za delo, ne pa pesimizem in strašenje. Danes smo tudi to že slišali in tukaj je razlika med nami in vami, večinoma med SDS, ki na stvar gledate vedno bolj kot na nek problem, iz negativne luči in se sprašujete, kako se nekaj ne bi dalo narediti, in med nami, ki gledamo stvar iz pozitivne strani in gledamo, kako se neki stvari da narediti in ustreči. Vlada bo močna tako, kot bo močen najšibkejši člen. To so danes že povedali, zato je potrebno sodelovanje in ne nazadnje so na predstavitvah kandidati dejali, da so pripravljeni na sodelovanje in to z vsemi v parlamentu, s stroko, socialnimi partnerji in civilno družbo. Iz predstavitev je bilo razvidno, da si želijo sodelovati v ekipi in bodo sledili skupnim ciljem ter prizadevanjem, da uresničijo vizijo, ki si jo bo Vlada postavila. Strpnost, sodelovanje, delavnost, vztrajnost, strokovnost bodo skupni imenovalec vsem, zato bom predlagane kandidate in kandidatke za ministre tudi podprl. Kandidat za ministra za kulturo je na predstavitvi dokazal, da pozna področje in mu lahko zaupamo. Poudaril je, da je kultura več od videnega in slišanega ter je sestavni del življenja vsakega posameznika. Kulturo je treba ne nazadnje tudi čutiti. Da je kulturi treba vrniti mesto dejavnosti razvoja in da moramo pri kulturi, kot tudi sicer, stremeti za vrhunskostjo, raznolikostjo ter dostopnostjo. Prepričan sem, tudi iz nagovorov kandidatov za ministre, da tako mislijo tudi ostali in tukaj so si enotni in zato bomo lahko čez eno leto ugotavljali, da je imela ta vlada skupni cilj in potem tudi šla. Kandidat za izobraževanje me je prepričal s tem, ko je na enostaven in jasen način predstavil, kako bo spodbujal kvalitetno javno šolstvo, kjer bodo imeli vsi udeleženci enake možnosti. In da bo športu povrnil zaupanje ter civilni sferi omogočil več sodelovanja. To je tisto, na kar smo opozarjali, to je tisto, kar si naš šport, naši športniki, naše državljanke in državljani ne nazadnje tudi zaslužijo. Kandidat za vodenje obrambnega ministra pa je potrdil tisto, kar bo krasilo to vlado – sodelovanje, korekten dialog med vsemi sodelujočimi ter analitičen in strokoven pristop pri spremembah. Še posebno cenim odločitev gospoda Romana Jakiča, da je sprejel resor obrambnega ministra, saj je v dosedanji praksi dokazal, da je človek, ki ima posluh za ljudi, še posebno za tiste, ki pomoč potrebujejo in to je za področje obrambe ključnega pomena. Vas samo spomnim, da je Roman Jakič vodil olimpijsko odpravo naših športnikov invalidov in da v tej skupini invalidov deluje že mnogo let. In če kdo, potem invalidi potrebujejo ljudi, da jim pomagajo, da z njimi sodelujejo in da jim vlivajo upanje ter da jim dajo vedeti, da so enaki med enakimi. Ravno obrambni minister je tisti, ki bo lahko vrnil in dal ljudem upanje in zaupanje. Gospa Tina Komel je s svojo politično in ideološko nedolžnostjo prava popestritev v tem političnem prostoru, še posebej, ker ima osebne izkušnje kot pripadnik manjšine, zato bo to izkušnjo, poštenost, delavnost, vztrajnost, ustvarjalnost, inovativnost prenesla v vladno ekipo. Z videnim in slišanim na predstavitvah so me kandidati prepričali, zato se mandatarki gospe Alenki Bratušek zahvaljujem in ji čestitam na izbiri. Vlado bom podprl ter ji želim uspešno delo, sam pa bom po svojih najboljših močeh pri tem sodeloval toliko, kolikor mi Državni zbor in tudi zakonodaja dovoljujeta. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Vogrin, potem dr. Ljubica Jelušič.
Hvala lepa za besedo, gospa predsedujoča! Spoštovane kolegice in kolegi! Čestitam predsednici Vlade, novoizvoljenim ministricam in ministrom, čez nekaj ur ali mogoče celo manj, za to pomembno funkcijo. Nedvomno bodo izvoljeni. Dejstvo pa je, da je to samo prvi korak. Ocenjevali jih ne bomo po besedah, ampak po dejanjih. Konfucij je nekaj tisoč let pred tem trenutkom povedal naslednje: "V kultiviranem svetu se vrstijo dejanja, v nekultiviranem svetu vlada govorjenje." Lahko zaključimo, da je Slovenija dokaj nekultivirano okolje. Zakaj? Bom skušal obrazložiti. Pred to razlago pa bi povedal naslednje. Novoizvoljeni papež je predsednik Vlade 1 milijardi in 200 milijonom državljanom Vatikana. Ko je bil izvoljen, se je odpeljal z avtobusom z ostalimi državljani. Pričakujem, če bomo prešli od besed k dejanjem, da se bo novo izvoljena ministrska ekipa danes tako, kot se je pripeljala s svojimi avtomobili, tudi odpeljala. Mi smo premajhna država, da bi se šli razkošje. Drugo, kar pričakujem, je seveda, da če smo si že leta 1991 zadali cilj, da bomo mala Švica, nam po 21 letih to ni uspelo, mogoče nam bo pa zdaj s to vladno ekipo. Zato predlagam, da nas malo prežame švicarski duh. Švica ima 7 milijonov prebivalcev, 7 ministrstev. Slovenija ima 2 milijona prebivalcev in 13 ministrstev. Katastrofa! Švica ima na milijon prebivalcev eno ministrstvo, mi pa na približno 150 tisoč prebivalcev eno ministrstvo. Torej, začnimo prehajati od besed k dejanjem. Nekdo je podvomil v sposobnost ministrske ekipe. Ni treba dvomiti, namreč vsaka ministrska ekipa do zdaj – 10 jih je bilo – je bila podobno kot ta predstavljena najboljša, najbolj sposobna, najbolj odlična. In te odlične ekipe so nas pripeljale do bankrota. Kaj bi si vi mislili o meni, če bi danes začel modrovati, kako se vodi podjetje, pa je moje podjetje zašlo v bankrot? Da sem nor! Kaj mislite, si mislijo naši državljani? Da smo tukaj v parlamentu nori. Upravičeno. Torej, preidimo iz psihoze norosti v psihozo ustvarjalnosti in začnimo delati in ustvarjati. Danes čitamo katastrofalne novice. Mura: delavci niso dobili plače. Veste, zakaj niso dobili plače? Ker so najprej plačali naše plače in jih je davčna zablokirala, ker smo si najprej mi izplačali plače. Katastrofa! Katastrofa! Nekajkrat sem že pozval: kdaj bo ta Državni zbor začel razpravljati o tem, kaj bomo delali in od česa bomo živeli. Nismo uspeli v 21 letih. Gospa predsednica Vlade ima odlično priložnost in ji z najboljšimi željami želim vse najboljše. Opravičujem se, če ne znam biti ne levi ne desni. Če se ne znam prostituirati ne telesno, ne intelektualno in ne politično. Tako so me vzgojili moji starši in takšen bom tudi ostal. Vem pa, da kar delamo, ni pravilno. Začnimo se ukvarjati s tem, kaj bomo delali, da bomo imeli od česa živeti, ker nas imajo ljudje počasi za nore in mislim, da nismo daleč po rezultatih od tega. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Ljubica Jelušič, potem Jožef Jerovšek.
Najlepša hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, cenjena predsednica Vlade! Naj uvodoma rečem, da želim vam, spoštovana predsednica, in vsej vaši ekipi veliko uspeha, potrpljenja, razumevanja in pa seveda poguma in moči za srečanje s situacijo, v kateri ste pripravljeni upravljati z državo, ki ni v najboljši kondiciji. Bi pa bilo prav, da pri tem podvigu oziroma pri tem vašem pogumu sodelujemo tudi poslanci po svojih močeh, bodisi s konstruktivno kritiko bodisi s podporo ali pa s svojim znanjem in z nasveti. Z nenehnim iskanjem negativnih plati in z nenehnim poskusom iskanja zgodovinskih napak posameznih ljudi ne bomo prispevali veliko k razvoju v prihodnosti. Opozorila bi rada na neko nenavadnost v našem protokolu, in sicer da se o bodoči vladi pogovarjamo tukaj, da zmerjamo eni druge z lepšimi ali gršimi besedami in govorimo o tretjih ljudeh. Zdi se mi prav, da bi bili vsi naši kandidati za ministre in ministrice danes z nami tukaj v dvorani in da ne bi samo peščica nas razpravljala o njih. Želela bi tudi nadaljevati na neki točki, ki jo je začel deloma kolega Vogrin, deloma pa kolega Kavtičnik. Namreč, nekako ste rekli, da bo to, kar se bo zgodilo danes, prvi korak, in dali ste vedeti, da od prvega koraka dalje pričakujemo, da bo ekipa, ki jo postavljamo, začela funkcionirati, delovati kot ekipa, kot tim. Res je doslej bilo tako, da smo predsednico Vlade pred 15 dnevi poslušali kot posameznico, kot posamezno osebnost, da smo danes spet poslušali njo in njen pogled na bodočo vlado in na zaslišanjih smo poslušali ministre kot posameznike. Od danes naprej bo to naša vlada in od njih bomo pričakovali, da delujejo kot tim, da delujejo skupaj in da od sebe dajejo rezultate skupaj in večinoma bomo pozabili gledati na te posameznike, ki bolj ali manj prispevajo in bodo prispevali k uspešnosti Vlade. Zdi se mi bistveno v tem trenutku opozoriti, da bodo, ko bodo prišli na svoja ministrstva, oni vendarle začeli funkcionirati še naprej kot posamezniki, ki bodo morali v imenu svojih ministrstev slediti prioritetam, ki jih je postavila predsednica Vlade, hkrati pa bodo morali peljati naprej tudi nešteto tekočih poslov oziroma dnevnih zadev, ki jih čakajo na ministrstvih in ki jih je treba urejati. Ob vsem tem pa bodo morali poskrbeti tudi za medresorsko sodelovanje in o tem problemu bi rada zdaj spregovorila. Kajti ko jih gledamo kot posameznike na eni strani in kot tim na drugi strani, pozabimo, da se znotraj vlade vendarle nekatere teme rešujejo bolj v okviru specifičnih ministrstev kot pa na ravni celotne vlade, nekatere teme pa včasih celo spolzijo iz naše perspektive. Na primer, minister za obrambo je v svojem nastopu govoril o tem, da si želi preoblikovati civilno obrambo v skladu z evropskimi normativi v sodobno krizno upravljanje. K tej njegovi trditvi bi dodala tudi, da bi bilo prav vzpostaviti sodoben sistem zaščite kritične infrastrukture. Ampak težava je v tem, da minister za obrambo sam tega ne bo mogel narediti, če ne bo imel ustrezne podpore in sodelovanja v ministru, ki je odgovoren za notranje zadeve. Se pravi, da se bo že tukaj postavilo vprašanje, ali bosta dva ministra lahko pri tej temi sodelovala v prihodnje in ali bosta njuni birokraciji v ministrstvih pripravljeni na sodelovanje. Velikokrat se namreč v praksi vidi, da se prav v teh uradniških aparatih dostikrat skrivajo velike ovire, ki onemogočajo boljše medresorsko sodelovanje, tudi v primerih, ko ministri kot osebnosti med sabo lahko zelo dobro sodelujejo. Drugi takšen primer je bilo vprašanje mednarodnih operacij in misij. Ko smo zasliševali ministra za obrambo, smo mu postavili po moji presoji preveč pričakovanj in tudi on je na svoja ramena prevzel preveč bremen, ko je šlo za to, kako naj se država Slovenija obnaša, ko gre za mednarodne operacije in misije. Premalo teh bremen pa smo naložili na ramena ministra za zunanje zadeve – še najmanj. Ne vem, če ste, ko ste zasliševali ministra za notranje zadeve, tudi njega povprašali o tem, kaj pa delajo policisti na mednarodnih operacijah in misijah. Tudi tukaj, v Državnemu zboru in v nobenem od matičnih teles, skorajda nikoli ne govorimo o dejstvu, da imamo tudi v tujini policiste. To, kar je bistveno pri mednarodnih operacijah in misijah, je dejstvo, da država Slovenija sodeluje v tem kontekstu zunanje politike na različne načine, z vojaki, s policisti, s civilnimi strokovnjaki, z reševalnimi operacijami v okviru sistema za zaščito, reševanje in pomoč in pa tudi z različnimi prispevki v različne mednarodne razvojne oblike sodelovanja in fundacije. Vse to je treba na ravni ministra za notranje zadeve, za zunanje zadeve in za obrambo, usklajevati tako, da ima po eni strani podporo Vlade, po drugi strani pa tudi podporo parlamenta. Tretja stvar, na katero je treba opozoriti pri razgovorih te dni, je vprašanje gospodarske diplomacije. Minister za zunanje zadeve si je to postavil kot eno pomembno prioriteto svojega delovanja, kar je naredil že pred enim letom. Toda dejstvo je, da diplomacija ne more promovirati gospodarstva, ki ga skorajda ni. Se pravi, da je najprej pomembno, da ministrstva, ki so zadolžena, in ministri, ki so zadolženi za gospodarstvo, poskrbijo za razvoj tistih vej gospodarstva, ki jih je potem sploh mogoče promovirati oziroma diplomatsko zastopati v mednarodnem okolju. In še zadnje vprašanje je povezano z vprašanji obveščevalne in varnostne dejavnosti v tej državi. Imamo tri službe, ki za to skrbijo; Slovensko obveščevalno varnostno agencijo, ki je podrejena neposredno predsednici Vlade, Obveščevalno-varnostno službo, ki je podrejena ministru za obrambo, in imamo policijo, ki je podrejena oziroma je v sestavu Ministrstva za notranje zadeve. Te tri službe je treba pripraviti do tega, da sodelujejo med seboj, ko gre za vprašanje različnih oblik ogroženosti naše države. Dejstvo pa je, da so vse te tri službe sistemsko umeščene na različne načine in jih ni enostavno, ko pride do vprašanja institucionalnega povezovanja, med sebo povezati. Ena služba je direktno odgovorna predsednici Vlade in ta se po navadi ne dovoli spustiti na nižji nivo služb, ki so v sestavi posameznih ministrstev. Ena od služb je samo služba, ni niti organ v sestavi in ena je velik sistem, največji varnostni sistem v državi, in to je policija. Doseči, da trije sistemi sodelujejo med seboj in skrbijo za podporo celotni vladi, parlamentu, predsedniku države in sploh celotni naši držav,i je seveda zelo zapleteno. Zato upam, da bo imela predsednica Vlade dovolj moči, da bo vse te posamične interese uspela spraviti kdaj skupaj do točke, da bodo sodelovali in ne tekmovali med seboj. Želim vsem skupaj, da bi bili uspešni pri tem delu in da bi lahko čez eno leto vaše delo, spoštovana predsednica, in vseh vaših kolegov in kolegic tukaj nagradili tako, da bi vam dali možnost nadaljevati vaše delo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, potem Iva Dimic.
Hvala lepa. Spoštovana predsednica Vlade, še najprej gospa predsedujoča, kolegice in kolegi! Gospa predsednica, v svojem nastopnem govoru ste dejali, da ste sestavljali Vlado z zavezo do evropske Slovenije – zanjo gre. S tem ste parafrazirali in se piarovsko spogledovala z besedami dr. Pučnika: "Za Slovenijo gre." če bi resnično v vaši opciji spoštovali utemeljitelja slovenske države, dr. Pučnika, potem ne bi predlagala kadrovskih rešitev, ki so provokacija do simbolov in atributov samostojne Slovenije. Glejte, potem se ne bi zgodilo, da v času, ko ugledni ekonomisti, sociologi in misleci Slovenije govorijo, da je treba raziskati zločin in rop v slovenskih bankah, da na takšno mesto finančna oligarhija in nadzorniki, ki doslej svojega dela niso opravili, imenujejo sebi nadzornika, pod katerim se bo lahko nemoteno nadaljevala orgija v slovenskih bankah in javnih financah. Kot je bilo rečeno – imenovali ste advokata bank. Izgleda, da se absolutno cela opcija ne zaveda odgovornosti boja zoper korupcijo, pa s tem ne obsojam kandidata, da ima kakorkoli kaj s korupcijo, dejstvo pa je, da je kandidat maziljenec Ljubljanske banke in narodne banke. Kajti da je šel na prvo obveznost na doktorski študij s štipendijo v Pariz in od tam se vrnil na direktorsko mesto, meni pove vse. Tako izhaja iz življenjepisa, ki ste nam ga poslali. Tu gre za maziljenca. S tem ima maziljenec vezane roke pri tem izjemnem opravilu, ki nas čaka. Že naprej lahko Slovencem povemo, da tisti krivci, ki so ukradli denar državljanom, ne bodo postavljeni pred obličje ljudstva, ampak bodo zaščiteni. Potem ste pred štirinajstimi dnevi v svojem prvem govoru govorili o tem, da boste dali prednost stroki. Če bi bilo to res, bi moja bila predgovornica, kolegica Jelušičeva, danes kandidatka za ministrico za obrambo. Je strokovnjakinja in se je odlikovala na tem resorju, ampak stroka vam očitno nič ne pomeni in tudi to imenovanje – moram reči samo, da je očitno provokacija oziroma je morda stroka. Če je res to, kar se govori po hodnikih, da obstajajo še tajni aneksi k dogovoru strank, med katerimi bi naj bila tudi programska usmeritev, da se ukine Slovenska vojska, potem je gospod Jakič stroka za to nalogo, kajti izhaja iz Zaresa, še stalno je predstavnik Zaresa v evropski Liberalni internacionali in Zaresovi poslanci v prejšnjem mandatu so se zavzemali in podpisali peticijo, naj ukinemo vojsko in stopimo iz Nata. Veliko vprašanje je, kam vodite to državo. Prav tako moram reči, da v vašem podpisanem sporazumu od dvanajstih prioritetah ni besedice o izobraževanju, univerzah, o kulturi. Vi pa ste, gospa predsednica, zadnjič govorili o ponižanih kulturnikih, ampak na hearingu kandidata za ministrstvo se je pa resnično zgodilo neverjetno ponižanje kulturnikov in kulture v Sloveniji. Citiram, kaj je izjavil vaš kandidat za ministra kulturnika. Izjavil je: "Podoba kulture v Sloveniji je v zadnjem obdobju na zelo nizki ravni." Morate priznati, da je to neverjetna žalitev po letu, ko smo imeli Evropsko prestolnico kulture, ki je dala številne dodatne stvari in dosežke na kulturnem področju. Slovenija je kultivirana in kulturna in govoriti o nizki ravni je žalitev za kulturnike – samo ti so vas pomagali spraviti na oblast, sedaj pa so tiho. Hvala lepa – nimam časa, ker moram dati še drugim priložnost. Hvala.
Hvala lepa. Predsednica Vlade gospa Bratušek, izvolite.
Najlepša hvala. Rekla bom, da na žalost po enem letu, ko sem sedela v Državnem zboru, kakšne drugačne razprave, kot se zdaj dogaja, tudi nisem pričakovala. Na žalost. Ko sem prihajala v Državni zbor, sem si vse skupaj zamišljala bistveno drugače, da se bomo res pogovarjali o vsebini in se ne obkladali z besedami za nazaj. Glejmo v prihodnost! To je vse, kar bi si želela. Banke in bančni problemi so v tem trenutku naš največji problem. Eno leto smo vas poslušali, da jih je treba rešiti – eno leto. In zdaj, ko smo našli nekoga, ki je te probleme spremljal od blizu, ni sodeloval pri dajanju posojil, je pa to seveda narobe. Če so vsi slovenski bankirji takšni, kot pravite, da so, potem je Slovenija res v zelo hudih težavah. Sama sem popolnoma drugačnega mnenja. Je pa dejstvo, da je vaša vlada nadzornika NLB iz tistih najslabših časov, ko so bili dani najslabši ali pa najbolj tvegani krediti, poslala upravljati z državnim premoženjem na Sod. Pa v tem niste videli nobenega problema! Ampak kot rečeno, želela bi si, da gledamo naprej in da pustimo preteklost za seboj, ker nam ne bo pomagala ustvarjati prihodnosti, gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Gospa Dimic, potem gospod Simčič.
Hvala za besedo predsedujoča. Spoštovani vsi prisotni. Spoštovana predsednica Vlade! Spremljala sem današnjo predstavitev liste kandidatov, razpravo kolegov poslancev in poslank ter predstavitev nekaterih ministrskih kandidatov na matičnih odborih. Prav tako sem prebrala dogovor o sodelovanju strank nove koalicije in moram poudariti, da sem v vseh teh primerih pogrešala konkretne cilje. Cilje, ki bi si jih postavila Vlada. Tako koalicijska pogodba in hearingi vsebujejo zgolj neke splošne usmeritve glede vprašanj, ki spadajo v posamični resor. Pa vendarle sem iz zaslišanja kandidatov le razumela sledeče: v pretežni meri ima nova vlada namen nadaljevati s projekti pretekle vlade. Te vsebinske usmeritve sicer ocenjujem kot dobre. Sama pa posebej velika pričakovanja namenjam prav področju pravosodja. Zagotavljanje pravne države je tudi po mnenju gospodarstva prva prioriteta v naši državi. Reforma pravosodja je bila pripravljena v času dosedanje vlade. Sedanji ministrski kandidat jo je v času ministrovanja v prejšnji vladi že predstavil strankam dosedanje koalicije in je vsebinsko dobra. Po zagotovilih ministrskega kandidata na predstavitvi na matičnem odboru bo takšno reformo zagovarjal tudi kot minister nove koalicije. Menim pa, da bo moral delo na tem področju bistveno bolj pospešiti. Posebej upam, da bo nova koalicija podprla tudi Predlog zakona o štipendiranju, ki ga je dosedanja vlada že vložila v parlamentarno proceduro in pomeni vsebinsko korekcijo Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev. Popravki tega zakona so nujni, da bo lahko zagotovljena pravica do šolanja vsem dijakom, tudi tistim, ki prihajajo iz premoženjsko šibkejših družin. Niso redki primeri, zlasti na podeželju, ko družine zaradi finančne stiske niso mogle zagotoviti otroku šolanja, ki ga je izbral. Odsotnost konkretnih ciljev in rokov za dosego teh ciljev pomeni, da dosežkov koalicije žal sploh ne bo mogoče preverjati. Imam tehtne pomisleke, kako bo nova koalicija delovala in odločala glede na heterogenost in celo temeljna programska nasprotja strank, ki sestavljajo koalicijo. Morda je tudi to razlog, da si nova koalicija ni mogla ali hotela zastaviti konkretnih ciljev. Navedeni argumenti, politično preračunavanje strank nove koalicije, zlasti pa osebna preračunljivost nekaterih članov vladne ekipe so razlog, da novi vladi svojega glasu podpore ne morem dati.
Hvala lepa. Gospod Simčič, potem gospod Zanoškar.
Hvala lepa za besedo. Spoštovana gospa podpredsednica, predsednica Vlade! Kot že vemo, o sestavi Vlade so se zadnje tedne vodile ogromne polemike in špekulacije. Časopisni stolpci so se redno izpolnjevali najprej z imeni poslanskih skupin, kot pogoj za uresničevanje koalicijske pogodbe, potem v zadnjih trenutkih pa še z imeni posameznikov. Sam bi se nekoliko dotaknil dveh, treh resorjev, in sicer bi dal nekaj pobud. Največ neambicioznih besed je bilo glede mesta ministra za finance dr. Uroša Čuferja, na katerega se je prikovalo veliko breme oziroma prevzem odgovornosti za krivce za nedokončano stanje v resorju. Poraja pa se vprašanje in dvom v vse eminentne slovenske pravnike s področja financ, bančništva, ekonomije, ki so glasni za analize finančnega stanja pred mediji, ko je pa treba v praksi pokazati svoje znanje, pa jih ni nikjer. Infrastruktura. Danes se je na Odboru za zunanjo politiko potrdil vstop Republike Hrvaške v Evropsko unijo s 1. 7. 2013. Zakaj to izpostavljam pri infrastrukturi? Sprašujem se in vse vlade do sedaj, kaj smo naredili v zadnjih 22 letih, ob vstopu Hrvaške v Evropsko unijo, da smo, recimo, za moj kraj pripravili infrastrukturo na področju same infrastrukture – cesta, železnica. Če samo opomnim. In zgodovina bo pokazala – Avstro-Ogrska nam je naredila železnice, Italija ceste in infrastrukturo, Jugoslavija je to obnavljala. Ko bo nekdo potegnil črto pod 22 leti slovenske države, ne vem, kaj bo lahko zapisal. Nekaj drugega bi rad povedal: ali smo se pripravili za vstop Hrvaške v Evropsko unijo na področju infrastrukture posledično s kmetijstvom? Rad bi izpostavil, da smo 30 minut vožnje od Kvarnerskega zaliva, od 300 tisoč prebivalcev, kolikor je ena cela Ljubljana, pa še malo. Ali smo na tem kaj naredili? Menim, da nič. Zato bi predlagal Ministrstvu za kmetijstvo, da se zdaj, ko smo na prelomnici evropskih sredstev 2014–2020, dejansko poigra s svojim predlogom lesne biomase. Snežniški gozdovi so zaledje Kvarnerja. Enako velja za njegov zelo znan rek, da se oskrbujemo z lastno hrano. Ampak ne samo, da oskrbujemo sebe, lahko tudi sosedom to ponujamo. In ne bežimo samo v banke po kredite, ampak tudi s svojim delom na raznoraznih področjih doživimo nek napredek. Na področju kulture pričeti delo na novem krovnem zakonu s področja kulture. In sicer bi tu opredelil predvsem: predložiti osnutek sprememb Zakona o varstvu kulturne dediščine. Kar se dogaja s stavbno dediščino, je velika zgodba. Rad bi samo v praksi povedal, ker izviram iz prakse, da je vsa železniška infrastruktura danes v takšnem stanju, da ni več obnove, obnovitvenih del na določeni infrastrukturi, ampak so vsi postopki samo, kako bomo določen objekt odmaknili ali prekrili z novodobnimi materiali. Zadnji tak primer je vodni stolp v Divači. Eni so celo slabo spali in so rekli, da ga bodo podrli in na novo postavili. Eni bi ga premikali. Zakaj ne bi tračnic premaknili, ne pa dediščine, ki je stara 150 let. Upam, da bo minister za kulturo delal na tem. In na koncu zahvala tudi prejšnji Vladi, da smo dali skozi pokojninsko reformo in trg dela. Pa tudi ob vsej evforiji, ko se politiki kregajo, se je ratificiralo sporazum s Hrvaško, memorandum. Na koncu pa še iskrene čestitke novi vladi in izbranim ministrom ter veliko poslovne sreče in uspešnosti pri opravljanju svojega dela. Srečno!
Hvala lepa. Gospod Zanoškar, potem gospod Pišek.
Hvala, spoštovana predsedujoča. Spoštovana premierka, kolegice in kolegi! Tako ob predstavitvi predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek in ob poslušanju vseh hearingov, zagovorov treh ministric in treh ministrov me obdaja zares optimističen, zelo pozitiven občutek, da se Slovenija nahaja na prelomnici, od katere bomo lahko v prihodnje dobili veliko in zato si od nje veliko obetamo. Vlada, ki je predstavljena oziroma kandidati, ki so predstavljeni skupaj z mandatarko, so tisto najboljše, kar v tem trenutku premoremo in danes bi lahko o članicah in članih Vlade govorili z odliko. Upam in želim, da bomo lahko po enem letu, ko bo ta vlada šla po zaupnico v parlament, o njih govorili v pozitivnih presežnikih. Tako bi bilo prav in prepričan sem, vsaj toliko, kolikor jih poznam, in vem, da se bodo trudili in naredili vse, da bo temu tako. Danes bi se sicer morali pogovarjati o programu Vlade, ki je predstavljen, ki je dober, ki je optimističen, ki zadeva vse tiste najbolj vitalne dele naše problematične Slovenije. Danes pa se veliko pogovarjamo o drugih stvareh, ki imajo političen predznak, ki so nekako gnev ali razočaranje tistih, ki so morali to vlado zapustiti na takšen način, kot so jo. Konec koncev je pred enim letom Janševa vlada prevzela oblast oziroma vodenje te države na način, ki ni bil ravno navaden, na način, ki ni bil ravno običajen. To je bil bolj način nekega izsiljenega prevzema oblasti, vendar takrat Pozitivna Slovenija kot največja opozicijska stranka ni imela pripomb. Saj vidite, da smo na hearingih in tudi kasneje, ko je Vlada predlagala nekatere reforme, prispevali svoj da. Torej je bila Pozitivna Slovenija konstruktivna opozicija in je znala presoditi, kdaj gre za vsebine, ki so pomembne in potrebne za Slovenijo in je takrat k temu prispevala. Ko se nismo strinjali, pa smo to tudi jasno povedali. Zato je vlada Janeza Janše v nadaljevanju posegla po nekaterih zelo spornih ukrepih in načinih, za katere ni moč iskati obrazložitve oziroma opravičila v tem, da je delovala v težki situaciji. Tudi v težki situaciji bi lahko izbirala poteze in se odločala za tiste, ki so dobre, ki Sloveniji prinašajo napredek in razvoj. Zato se je Janševa vlada sama demontirala, sama zrušila in očitek, da je pri tej rušitvi pomagala Pozitivna Slovenija, absolutno ne drži, saj si je s temi negativnimi potezami pridobila toliko nezaupanja, da je enostavno prišlo do razporoke te koalicije, ki je bila sestavljena. Pa nič hudega, tudi po tem ni konec sveta. Danes bo po vsej verjetnosti nastopila nova vlada, ampak ob tem bi rad samo sledeče: v razpravah je bilo že čutiti, da se ta opozicija sestavlja, da se organizira, da že zdaj, ko so predstavljene kandidatke in kandidati, dobivajo nekateri polena pod noge ali vtikanje palic med kolesje – že zdaj, že danes, ko niso imeli priložnosti pokazati ničesar drugega, razen odgovorov na vprašanja na hearingih. Treba je počakati! Vsi ti kandidati so izbrani zelo tehtno, zelo umno in zelo pozorno. Zanesljivo vem, da ne bi prišli v postopek, če ne bi bili tisti pravi. Če je Janševa vlada v tem obdobju doživela nekaj kolapsov, in danes lahko govorimo o končani agoniji in ekstazi nekega obdobja neke vlade, je pa absolutno dobila veliko znanja in izkušenj. Napačno bi bilo, da bi te izkušnje in znanje, ki si jih je Janševa vlada v tem obdobju nabrala, zavrnili in zavrgli. Tudi te izkušnje so bogate za nas in za to vlado, ki bo vladala, saj si ne moremo več privoščiti takšnih napak, kakršne so bile storjene. Prepričan sem, da bo delo opozicije, ki danes tudi prisega – da bo konstruktivna opozicija delala na teh napakah in novo vlado opozarjala na stvari, ki niso dobre in ki Slovenije ne bodo pripeljale tja, kamor si vsi skupaj želimo. Danes bi bilo prav, da bi sklepali roke, si podali roke in rekli tako: Vlada bo čez eno leto prišla v parlament po potrditev zaupnice, do takrat pa z vsemi močmi in vsi tisti, ki nam je za našo deželo, za našo državo Slovenijo, zmoremo toliko strpnosti in razumevanja, da bomo dali podporo in podpirali vse tiste dobre ukrepe, ki jih ima Vlada pripravljene in ki jih je ne nazadnje danes pokazala v svojem programu, tako da bi bili jutri tudi vsi tisti, ki nas spremljajo, opazujejo, torej državljanke in državljani, zadovoljni z delom vlade in parlamenta. Danes bom dal vso podporo naši mandatarki in vso podporo tudi Vladi – saj to menda ni treba posebej poudarjati. Hvala.
Hvala lepa, gospod Zanoškar. Na vrsti je gospod Pišek, za njim pa gospod Janez Ribič.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem skupaj! Bodoča predsednica pravi: "Glejmo v prihodnost." Kako, če pa to, kar se je reklo včeraj, danes več ne velja? Gospod Židan je na začetku sestavljanja te vlade govoril, da bo to ena najboljših vlad do sedaj, najbolj strokovna. Po sestavi Vlade smo videli, da je od tistih prvih imen v glavnem notri ostalo samo njegovo ime; gospod Židan, gospod Virant, pa mandatarka. Mandatarka je potem ob podpisu koalicijske pogodbe rekla, da je to optimalna vladna ekipa – o strokovnosti ni bilo več govora, strokovnjakov tukaj ni. V Sloveniji, ne vem, če veste, kroži šala. Zazvoni telefon, javi se gospodinja in pravi možu, ki iz dolgočasja sedi na fotelju pred televizijo, pije pivo in nima kaj za delati: kliče ena Alenka in sprašuje, če je pri nas kakšen kandidat za ministra za finance. Bojim se, da je to način, kako se je sestavljala ta vlada oziroma kako se je iskalo ministra za finance. Ne želim soditi o njem, ker ga ne poznam, ampak glede na to, da je bil po podatkih novinarjev 17. na spisku, ki mu je bila ta funkcija ponujena in jo je sprejel. Se bojim, da ne vem [[...]]Oziroma kdo je potem sestavljal to koalicijsko pogodbo, kjer so tudi finančne zaveze notri? Minister, ki je moral zagovarjati ta program, zagotovo ni sodeloval pri pisanju programa, če je bil obveščen, da bo minister, samo nekaj ur pred podpisom pogodbe. Zaradi tega me skrbi tudi, kdo bo vodil to vlado in tudi ministrstva. Ali bodo to strici iz ozadja ali bodo mogoče vsaj predsedniki strank, ki sodelujejo v Vladi? Predsedniki strank, ki bodo verjetno nadzirali delo svojih ministrov in jih usmerjali v program, ki je zapisan zato, da je nekaj napisano. In če pogledamo predsednike. Mandatarka, vršilka dolžnosti predsednice Pozitivne Slovenije – pravzaprav se mi smisli, ker verjetno niti ne ve, kam je padla in kaj vse jo čaka. Vsakokrat, ko bo šla mimo hladilnika, bo slišala glas zamrznjenega predsednika, ko bo dal navodila kaj in kako mora voditi vlado. Gospod Erjavec – drugi predsednik, tudi zamrznjen, ki bo kmalu sam sebi predsednik, ker več ne bo imel stranke. Tretji predsednik, gospod Lukšič. Že zdaj, ko je podpisal pogodbo, ne verjame v svojo vlado, v vlado, ki jo zastopa, ker ni hotel iti v njo. Rajši je ostal v stranki in se pripravlja na predčasne volitve. In cvet predsednikov, gospod Virant – človek, ki je kriv, da prva Janševa vlada, ki je edina v osnovni sestavi končala uspešno svoj mandat, v podobni sestavi ni mogla nadaljevati drugega; človek, s katerim sem, in še marsikdo drug, sedel 14 dni pred njegovo napovedjo o ustanovitvi svoje stranke na sedežu SDS in smo pisali program za SDS in takrat, ali ni vedel, da bo ustanovil svojo stranko ali pa tega ni želel povedati in eno in drugo je narobe; človek, ki je preprečil sestavo Jankovićeve vlade; človek, ki je zrušil drugo Janševo vlado; človek, ki je po pisanju medijev odgnal večino sposobnih članov iz svoje stranke in človek, za katerega sem prepričan, da bo zrušil tudi vašo vlado. Začelo se je že s temi spori, pa izsiljevanji ali domnevnimi izsiljevanji okoli prenosa umestitve energetike. Takšna sestava in takšno sestavljanje Vlade nam ne daje nekega optimističnega upanja, da bo iz tega kaj pozitivnega. Še posebej zato, ker če pogledamo program koalicijske zaveze, so pravzaprav v glavnem neke akademske floskule ali pa neki deli programa, ki so pravzaprav izpeljani že sedaj, ki jih je izpeljala že naša vlada: pristop Hrvaške, referendumska zakonodaja in tako naprej. Če se spomnim nazaj, ko je mandatarka predstavljala svoj program pred 14 dnevi, pa je bilo bistvo njenega takratnega programa nekaj kritike na račun Ministrstva za finance oziroma delovanje tega resorja in Ministrstva za pravosodje, potem napoved kadrovskega cunamija, povzdigovanje Jankovića. Eno stvar sem si še posebej zapomnil, ko je rekla, da bo dala večji pomen priporočilom varuhinje človekovih pravic. Malo prej smo obravnavali to poročilo za lansko leto – seveda se bo nadaljevalo vsako leto podobno –, kjer je ta ista varuhinja zahtevala in dosegla, da so v mariborskih zaporih menjali okna, ker zapornikom pozimi notri piha. Po priporočilu varuhinje so morali v mariborskih zaporih namestiti klime v zaporih, ker je bilo zapornikom poleti prevroče. Sprašujem se, ali je naslednji ukrep, glavni ukrep te vlade, da bomo čim več in čim hitreje dali več izbrisanim, ker to so po moje zadeve, ki so pri vas v prvi vrsti. Bojim se, da je tukaj premalo skrbi za Slovence, da je premalo gospodarskega programa, da je premalo ena sama zaveza, da se bo prodala ena gospodarska družba, iz katere se bodo financirali primanjkljaj in investicije in ne vem še kakšni socialni transferji. Tista milijarda, ki se bo tam dobila, bo verjetno zelo hitro zmanjkala. Kot zaveden Slovenec želim, da bi tej vladi uspelo, ampak se žal bojim, da bomo vsi skupaj zmrznili že pred zimo. Bojim se, da lahko začnemo sprejemati stave, ali bo do tega prišlo v začetku jeseni, konec jeseni, zato bi rekel: Slovenci danes dajte še sanjati, jutri nastopi PS. Po nekaterih razlagah je to lahko Pozitivna Slovenija s svojimi kolegi, po drugih pa potop Slovenije.
Hvala lepa, gospod Pišek. Na vrsti je gospod Ribič, za njim Borut Ambrožič. Se odpovedujete? Potem pa Mateja Pučnik.
Hvala za besedo. Spoštovani! "Moja notranjost mi silovito govori, da moram ostati človeško neodvisen in svoboden, ne samo zgodovinsko uporaben in koristen." Te streznujoče besede Edvarda Kocbeka, gledajoč na nekatere poslanke in poslance, ki danes strastno zagovarjajo nekaj, zoper česar so se včeraj silovito borili. Tudi notranjost mi govori, govori silovito, da naj ne podprem predlagane ministrske ekipe. Nočem biti uporaben le za ta zgodovinski trenutek. Odgovornost do naroda je nekaj drugega. S potrditvijo te vlade bo zbor sprejel gospodarski, socialni in duhovni program, katerega je stvarnost pred enim letom dokončno potrdila kot tragičnega. In ne zaradi nestrokovnosti ministrov, temveč zaradi neetičnosti. Danes je slika ista. Večina predlaganih ministrov – videli smo – se spozna na dodeljeno področje. Nobeden pa ni vzkipel zaradi dejstva, da metropolo še naprej vodi človek, o katerem vsi vemo to, kar vemo. Nekaterim pa je tudi to, vsi vemo, vzor. Časa za dopovedovanja, za prepire ni, takšno je stanje v Sloveniji. V tvornem delu Vlade ne bom oviral, apeliram na vse, da tako ravnajo. Bom pa zelo pozoren na etično dimenzijo vsakega vzgiba. Prosim vse tukaj prisotne, prosim vse bivajoče v naši državi, predvsem pa tiste, ki bi po logiki poklica to morali početi, motrimo etičnost nosilcev oblasti, izostrimo občutek za poštenost in bodimo strogi. Pošteno vodenje je pogoj za obstoj slovenskega naroda, kajti to ljudstvo je večinoma takšno, da je zmožno skozi življenje hoditi le pošteno, sicer bo izumrlo. Spoštovani, ozavestimo stanje in ozavestimo lastno vlogo in se odločimo, ali hočemo biti zgodovinsko uporabni ali obstati kot ljudje. In ne bi bil pravi Štajerec, če ne bi opozoril na kandidate za ministre. Zavedam se, da je popolnoma vseeno od kod kdo prihaja, če funkcionirajo etične standarde. Toda, če smo se odpovedali etiki, delujejo drugi interesi, tudi regionalni oziroma lokalni. Zaradi tega je smiselno pogledati, od kod prihajajo ministri. Nerodno nam je lahko poslankam in poslancem iz onega konca, da nam ne uspe v Vlado uvrstiti kakšnega svojega predstavnika ministra, v prejšnji vladi in v tej. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Mateja Pučnik, za njo gospa Renata Brunskole.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica Državnega zbora. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovana predsednica Vlade, ki nas verjetno nekje posluša! Žal danes ne morem podpreti kandidatov za novo slovensko vlado, ker za temi kandidati stojijo stališča, pogledi, programi in poti, ki jih enostavno ne morem podpreti in jih ne sprejemam. Tudi sama si želim, da bi se v Slovenijo vrnila mir in blaginja vendar se bojim, da ta pot, ki jo bo ubrala nova vlada, ne bo peljala do tja. Dovolite mi, da se na kratko dotaknem področja vzgoje in izobraževanja, ki ga ubira ta nova koalicija. Iz nove koalicijske pogodbe lahko razberem, da je po nekem preobratu nova koalicija prišla do spoznanja, da je treba skrčiti porabo javnega sektorja, kar je prej vse leto dopovedoval bivši minister za finance, pa je naletel na gluha ušesa, vsaj velikega dela te nove koalicije. Namreč, obe največji stranki, tako Pozitivna Slovenija kot tudi Socialni demokrati, sta še do nedavnega trdili, da je treba na področju vzgoje in izobraževanje povečati sredstva, s čimer bi se kot profesorica zlahka strinjala. Mislim pa, da se bo kaj kmalu tudi nova vlada morala soočiti z dejstvom, z realnim stanjem v državi in takrat bo konec všečnega govorjenja. Tudi nova koalicija se bo morala soočiti s dejstvom, da denarja ni, da ga ni mogoče od nikoder vzeti in da predlaganje s kupa na kup ne vodi nikamor ali pa da se bomo – česar se osebno najbolj bojim –, dodatno zadolževali in s tem brezbrižno prelagali naše dolgove na naše bodoče rodove, čemur pa kot mati treh otrok odločno nasprotujem. Zato se sprašujem, kako bo na primer minister za vzgojo in izobraževanje izvedel krčenje na področju vzgoje in izobraževanja, glede na to, da je povedal, da normativov in standardov ne bo spreminjal. Mene pa bolj skrbi to, da ima bodoči minister pomisleke tudi glede racionalizacije na samem vrhu, tudi ko govorimo o združevanju zavodov in javnih agencij, ki delujejo na področju vzgoje in izobraževanja. Prejšnja vlada je imela namreč pripravljen akt o ustanovitvi enotnega centra, ki bi skrbel za kvalitetno vzgojo in izobraževanje, pa žal tega ni uspela realizirati. Bodoči minister sicer pravi, da se bo posvetoval s stroko, zato srčno upam, da bo pri tem upošteval mnenje učiteljev in ravnateljev, za katere pa vem, da podpirajo združevanje, in da se ne bo posvetoval samo s strokovnjaki iz dotičnih zavodov, ker v takšnem primeru do tega združevanja ne bo nikoli prišlo. Prej je ena izmed razpravljavk povedala, da so ravno šolstvo, šport in kultura tisti, ki bodo pognali Slovenijo naprej. S tem se strinjam, ampak veste, potem pa tudi z obžalovanjem spoznavam, da v novi koalicijski pogodbi pod dvanajstimi prioritetnimi projekti oziroma prednostnimi nalogami ni zapisane niti ene same povedi, niti ene besede ravno s področja vzgoje in izobraževanja. Kot da to področje ne bo več prioriteta v državi in za to vlado. Zato tudi ne morem pričakovati, da bi se na tem področju lahko dobila potrebna sprememba zakonodaje, po kateri stroka kar kliče. Veste, lahko in lepo je govoriti o avtonomiji učitelja, o avtonomiji šole in ravnatelja, o povrnjeni avtoriteti, ampak če ne bomo s primerno zakonodajo učiteljem na tem področju pomagali, bomo ostali samo pri besedah. Kandidat za ministra za izobraževanje je veliko govoril tudi o pretoku ljudi in znanja, predvsem na področju visokega šolstva. Torej, o internacionalizaciji visokošolskega prostora. Ampak zelo dobro se spomnim razprav, ki so v lanskem letu tekle ravno v parlamentu ob sprejemanju zakona o visokem šolstvu. Ravno takrat so bili poslanci Pozitivne Slovenije in poslanci Socialnih demokratov proti internacionalizaciji, proti tujim fakultetam in tujim predavateljem pri nas. Tako da imam tukaj občutek, da bo minister govoril eno, delal pa drugo – predvsem tisto, kar mu bodo stranke naložile. Sicer nerada govorim za nazaj, pa vendarle moram za konec izraziti obžalovanje, da se je moral bivši minister dr. Žiga Turk vso leto ukvarjati s sindikati in njihovimi zahtevami, tako da ni uspel izvesti pozitivnih vsebinskih sprememb s področja vzgoje in izobraževanja, za katere verjamem, da ta vlada žal ne bo imela posluha. Ker ste si že v koalicijski pogodbi za cilj, namesto dostopnega in kakovostnega izobraževanja, zadali cilj vse večjega in dodatnega vlaganja v sistem javnega izobraževanja. Brez predpostavke, da so nekateri programi dobri, nekateri pa vendarle niso. Zaradi vseh teh razlogov, ki sem jih naštela, pa še mnogih tistih, ki jih zdaj nimam časa naštevati, danes ta vlada nima mojega glasu. Ker pa vem, da ste se iz preteklosti marsikaj naučili, da ste se tokrat pravočasno prešteli, verjamem, da bo ta vlada danes dobila zadostno podporo, zato ji želim uspešno delo s prošnjo, naj ne podre tistih dobrih projektov, ki smo jih v lanskem letu s težavo zgradili in so dobri tako za Slovenijo kot za naše državljane in državljanke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Renata Brunskole, pripravi se gospod Andrej Čuš. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči! Spoštovana gospa predsednica Vlade! Kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! "Glavne točke usmeritve bruseljskega Evropskega sveta so javnofinančna vzdržnost, fiskalna konsolidacija, zaposlovanje mladih in večja konkurenčnost za zagon gospodarstva." To so bile besede predsednice Vlade ob svoji predstavitvi in tudi sama se strinjam, da ravno ponovna gospodarska rast lahko pripelje Republiko Slovenijo do ponovnega zagona gospodarstva, do znižanja brezposelnosti. Vendar, kako doseči vse te cilje? Za večjo konkurenčnost in zagon gospodarstva ima velik pomen tudi učinkovito delovanje bančnega sistema z odpravo kreditnega krča, kar bo zagotavljalo kvaliteten, hiter in učinkovit servis podjetjem. Naša podjetja so po današnjih statističnih podatkih prezadolžena, imajo premajhen obrat kapitala oziroma bi jih bilo treba dokapitalizirati. In v precej primerih se ta podjetja soočajo s problematiko konkurenčnosti, temu pa sledi plačilna nedisciplina, plačilna nesposobnost, težave z vračanjem kreditov oziroma zaradi posledično nizkih bonitetnih ocen podjetij tudi težave pri najemu oziroma obnavljanju kreditov. Pri zagonu gospodarstva pa imajo velik pomen veliki infrastrukturni projekti. Le ti so ravno tako predpogoj za enakomernejši razvoj Republike Slovenije, tudi izven mestnih središč. Gre za večjo dostopnost podeželja investitorjem, ki bi želeli izgrajevati tovarne tudi izven velikih mestnih središč. Na drugi strani pa gradnje velikih infrastrukturnih projektov predstavljajo velik pomen za naša gradbena podjetja. Podjetja bi imela delo, ljudje bi imeli zaposlitev. Na območju Republike Slovenije je med velikimi infrastrukturnimi projekti tudi zelo pomemben projekt tretje razvojne osi. O tem projektu dostikrat govorim, od Koroške do Bele Krajine. Tudi ta projekt je zapisan v koalicijski pogodbi, čeprav gre za dolgoročni projekt in v enem letu zagotovo ne bomo mogli narediti toliko, da bi izrekli: sedaj se vozimo po tretji razvojni osi. Vendar če gredo projekti naprej, če so jih podpirale prejšnje vlade in če jo podpira tudi ta vlada, potem pomeni, da smo za razvoj Republike Slovenije. Priložnost je tudi v pospešenem črpanju evropskih kohezijskih sredstev. Letos, torej leta 2013, se zaključuje evropska finančna perspektiva 2007–2013. Imamo že naslednjo finančno perspektivo 2014–2020. Kandidat za ministra za gospodarstvo, mag. Stanko Stepišnik, je ob svoji predstavitvi poudarjal velik pomen delovanja podjetij, ki so inovativna, razvojno naravnana, izvozna in konkurenčna, tako v Sloveniji kot tudi v svetu. Takšna podjetja so tudi na trasah tako imenovane tretje razvojne osi, ki se tako imenuje ravno zato, ker želi dodati razvojno komponento vsem območjem, ki so danes zapostavljena. Pa kljub vsemu naj naštejem nekaj uspešnih gospodarskih družb oziroma panog, ki so na teh območjih. Na Koroškem je to avtomobilska industrija, je železarna Ravne, na osrednjem delu je ni gospodinje, ki ne pozna podjetja Gorenje, na južnem delu tovarna Krka, Revoz, Adria, Kolpa in tako naprej. Med naštetimi podjetji so tudi podjetja, ki so v delni lasti države in tudi sama močno podpiram koalicijski dogovor, da se spremeni Zakon o slovenskem državnem holdingu v tolikšni meri, da se lastništvo države v teh podjetjih zadrži oziroma da se vodi tehten premislek pri klasifikaciji naložb podjetij, ki so v državni lasti. Eden takšnih primerov je tudi uspešna tovarna zdravil Krka Novo Mesto in prav je, da so tudi v tej smeri načrti tudi prejšnje vlade, da se lastništvo v tem podjetju zadrži kot strateško pomembna naložba. Strinjam se, da je edini smisel kratkoročnih ukrepov, da imajo dolgoročne posledice, kot je poudarila predsednica vlade. Seveda je naša želja, da so to pozitivne posledice, zato bom glasovala za predlagano listo kandidatov in kandidatk za ministre in ministrici nove vlade. Želim si dobrega sodelovanja, srečno Vladi in srečno Sloveniji!
Hvala lepa. Besedo ima gospod Andrej Čuš, pripravi se gospod Jožef Kavtičnik in za njim gospa Marjana Kotnik Poropat.
Gospod predsedujoči, hvala za besedo. Lep pozdrav tudi vsem prisotnim poslankam in poslancem! Ko gledam geografsko zastopanost članov nove vlade, Vlade, ki prihaja, moram iskreno povedati, da sem razočaran. Očitno ne gre tukaj samo za garmin koalicijo, ampak gre za garmin koalicijo Vlade iz centra in drugih nadpovprečno razvitih regij Slovenije. So sicer svetle izjeme, ampak ta je samo ena. Ko razmišljam o načinu dela te vlade, se mi zdi, da bodo vse vlade bolj kot ne podobne sejam Mestnega sveta pri gospodu Zoranu Jankoviću. Dotaknil se bom področja mladine, kjer mislim, da je vlada v tem letu, ko je imela možnost delati, naredila ogromno dobrega in vložila toliko naporov, kolikor se je le dalo, v oblikovanje mladim prijaznega okolja. Tukaj bi poudaril predvsem reformo trga dela, s katero upam, da bo čim več mladih v prihodnje prešlo v zaposlitev za nedoločen čas. Kot drugo bi navedel subvencije za mesečne vozovnice dijakov in študentov, ki po nekaterih izračunih prinašajo določenim družinam tudi prihranek na ravni tisoč 500 evrov na študenta oziroma dijaka letno. Tukaj bi pohvalil ministra Vizjaka, ki je s projekti za zaposlovanje mladih, kot je recimo Prvi izziv, zaposlil preko 3 tisoč mladih diplomantov in diplomantk. Izpostavil pa bi tudi spremembe štipendijske politike, ki jih je sprejela Vlada pred nekaj tedni oziroma dnevi. Gre za to, da se popravi kriminalno dejanje ministra Svetlika in se omogoči prejemanje štipendij tudi dijakom, torej mladoletnim. Upam, da bo tudi ta vlada, ki prihaja, imela posluh za reševanje in najboljše rešitve na področju mladih. Kot drugo, prebral sem si to vašo, lahko rečem pravljico, ki veliko govori o regionalizaciji Slovenije, zmanjševanju medregionalnih razlik, tudi razvoja – o tem je prej govoril tudi gospod Čehovin, češ, da gospod Janković ne rabi odstopiti, saj se Ljubljana odlično razvija, Slovenija pa ne. Tukaj imam eno sliko, ki pokaže, da je vlada Boruta Pahorja leta 2011 oziroma bilo je leto 2011, Ljubljani in osrednjeslovenski regiji namenila 60 procentov vseh državnih sredstev za pomoč in razvoj regij. 60 procentov! Vse druge regije so dobile samo 40. Zdaj pa prosim, kako naj bi občina kot Ljubljana delovala, če ne bi dobila toliko sredstev. Podravska regija, ki vključuje Mestno občino Maribor, Mestno občino Ptuj, Ormož, je dobila 6 odstotkov, Ljubljana pa 60 odstotkov – pa saj to imaš vsak dan med in mleko! Kot drugo, razprava o regionalizaciji, za kar si bo nova vlada prizadevala, je super stvar. O regionalizaciji Slovenije lahko razpravljamo dneve in noči – s tem se vsi strinjamo –, ampak junija 2008 smo imeli za to posvetovalni referendum, ki je jasno povedal, da Slovenija hoče regionalizacijo. Zanimivo je, da je bilo proti regionalizaciji Slovenije večinsko mnenje izraženo samo v Ljubljani oziroma osrednjeslovenski regiji, v drugih regijah pa je podpora regionalizaciji rastla v skladu z nerazvitostjo. Zato mislim, da tukaj ne rabimo več nekaj razpravljati, ampak moramo predvsem ukrepati, ker to, kar se mi pogovarjamo, ljudje poslušajo in gledajo. Imajo nas dovolj. Kar se mi pa zdi glede vprašanja razvoja slabših regij – tukaj veliko govorite, da je to vaša prioriteta, ampak se zdi, da je to definitivno bolj na dnu, vsaj kar se tiče spodnjega Podravja. Ob vsaki možni priliki in ob vsaki priložnosti vas bom vprašal naslednje: Uredba o državnem prostorskem načrtu za avtocestni odsek Draženci-Gruškovje je bila sprejeta septembra 2010 – kdaj gremo v akcijo? Ljudje, ki se s Hrvaške pripeljejo v Slovenijo in vidijo tablo Evropska unija, se smejijo, po kakšnih cestah se vozijo. Drugič, kdaj se bom lahko s Ptuja peljal v Ormož po normalni hitri cesti? Ljudje že 10 let čakajo na akcijo, nič. Kdaj bo dokončana regionalna cesta Ptuj-Juršinci-Gornja Radgona, ki poteka preko Podvincev? Saj ljudje samo čakajo. Tako da sem zelo skeptičen glede tega vašega regionalnega razvoja, posebej če boste delali na nivoju gospoda Pahorja, ko je imel center Slovenije edini nekaj od državnih sredstev. Moja naloga in upam, da tudi naloga poslancev spodnjega Podravja ter Štajerske, Prekmurja bo opozarjati na skladen regionalni razvoj. Zelo sem skeptičen, zato vam danes ne bom namenil podpore, če pa boste prišli v Državni zbor z ukrepi, ki bodo to spodbujali, pa vas bom pohvalil. Hvala.
Hvala lepa. En popravek, gospod Kavtičnik je že razpravljal, zato se mu opravičujem, ker sem ga ponovno imenoval. Na vrsti je gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Lepo pozdravljeni vsi prisotni! Predstavili so se nam kandidati in kandidatki za ministre nove vlade, ki jo sestavlja mag. Alenka Bratušek, prva mandatarka v zgodovini Slovenije. Na matičnih odborih so vsi dobili podporo. Danes sem prepričana bo nova vlada tudi izvoljena. Čestitam spoštovani predsednici Vlade, gospe Alenki Bratušek, za pogum, da je sprejela izziv, predvsem zato, ker so časi izredno težki. Čestitam ji tudi zato, ker se ni ustrašila nasprotovanjem, ki so jih nekateri pričeli izražati takoj po tem, ko je sprejela mandatarstvo. Danes je gospa mandatarka predstavila prioritete, med katerimi je najpomembnejša ta, da nova vlada meni, da je najprej treba zagnati gospodarstvo, kar bo posledično pomenilo tudi nova delovna mesta. Slednja nujno potrebujemo, saj je brezposelnost v naši državi izredno velika, razmere preživetja državljanov pa skrajno resne, še posebej pri mladih. Tudi podpora izobraževanju, razvoju, inovativnosti je zelo spodbudna, zavzemanje za pravno državo, za kulturo in tako naprej. Z novo vlado bomo dobili samostojno Ministrstvo za kulturo. Za ministra kandidira dr. Uroš Grilc, ki me je prepričal, da bo dober minister. Prebrala bi njegov stavek, ki ga je povedal na predstavitvi in se mi zdi zelo pomemben. Takole je dejal: "Kulturo je treba razumeti kot dejavnik razvoja in ne kot njegov stranski nepomemben strošek, ampak kot tisti sektor, ki bistveno prispeva k razvoju države in družbe." Še nekaj besed o pravni državi. Gospa mandatarka je rekla, da se bo zavzemala za pravno državo. Več razpravljavcev danes je v tej dvorani omenilo, da vidijo pravno državo predvsem z vidika, da bo bivši predsednik Pozitivne Slovenije – to je Zoran Janković, za katerega je protikorupcijska komisija prav tako izdala negativno mnenje, ki je seveda zanj obremenjujoče. Da bi bilo prav in etično, da bi gospod Janković odstopil, menim tudi sama, vendar menim, da je to predvsem stvar Mestne občine Ljubljana oziroma njenih prebivalcev. Zame osebno pa je pravna država tista država – in naša država bo pravna država, ko bodo pri nas sodni postopki vodeni in končani v razumnem roku, torej vsi postopki, ne samo nekateri; ko bodo pred sodiščem vsi državljani enaki, torej da bo moral tudi predsednik Vlade kot navaden državljan na obravnavo, ko bo ta razpisana; ko bodo preganjani tudi tisti, ki so si protipravno prilastili premoženje; ko bodo delavci za svoje delo prejeli plačilo in jih podjetnik ne bo mogel izigrati, tako kot se dogaja danes, da podjetnik ustanovi novo podjetje in tja prenese denar, zaposleni vložijo tožbo, ker imajo pravno varstvo. Na koncu je vse skupaj jalovo, ker dobijo sodbo, da bi jim moral izplačati, denarja pa ni. Mislim, da bo nova vlada morala razmisliti tudi o tem in predlagati spremembo zakonodaje, ker nam te stvari res niso v čast. Še nekaj besed o volitvah, ker je tudi o volitvah danes govorilo več razpravljavcev. Seveda, za razpis volitev bi morali biti podani pogoji iz 117. člena Ustave, ki pravi, da ima škarje in platno oziroma je imel v rokah predsednik Vlade, ki bi moral priti po zaupnico v Državni zbor. In Ustava pravi, če zaupnice ne dobi, potem predsednik države razpiše volitve. Ker predsednik Vlade tega ni storil, seveda ni bilo možnosti, da pridemo do predčasnih volitev. Sicer pa menim, da predčasne volitve pred spremembo volilne zakonodaje ne bi dale tistega rezultata, ki ga množice pričakujejo oziroma so ga zahtevale na ulici. Želijo namreč predvsem to, da bi volili posameznika, ne liste strank. Naj zaključim. Novi vladi želim uspešno delo! Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Matevž Frangež. Pripravi naj se gospod Franc Pukšič.
Najlepša hvala za besedo. Dobra štiri leta nazaj, ko smo v Državnem zboru imenovali Pahorjevo vlado – to je bila moja prva izkušnja ob imenovanju Vlade v tem parlamentu in takrat sem bil, razumljivo, temu primerno evforičen. Zdaj priznam, da pri imenovanju nove slovenske vlade, prve, ki jo vodi ženska, razlogov za evforijo ni. Mislim, da je v dani situaciji predsednici Vlade uspelo sestaviti dobro ekipo, ki je politično šibka, ampak to zna biti tudi njena prednost. O nekaterih temah je bilo danes v tej razpravi že veliko govora. Med drugim so nekateri poslanci, predvsem kolegi iz severovzhodne Slovenije, opozarjali na vprašanje regionalnega razvoja. Tudi domicil ministrov je bil omenjen. Naj pri tem omenim, da štejem v Vladi za Mariborčana dva človeka; Dejana Židana, ki je rojen v Mariboru in v Mariboru živijo tudi njegovi starši, ljubezen pa ga je peljala v Prekmurje, in gospoda Maherja, ki je očitno po spletu življenjskih okoliščin rodno mesto zapustil in danes živi na Primorskem. Tudi onadva bosta imela posebno odgovornost za položaj drugega največjega slovenskega mesta. No, gospod Čuš je prej omenil, da v tej koalicijski pogodbi na dolgo in široko govorimo o regionalnem razvoju. Bojim se, da ne. Regionalni razvoj je omenjen zgolj v enem odstavku, pa še ta je zelo skop in zelo načelen. Pričakujem, da bo Vlada instrumente regionalnega razvojnega napredovanja domislila, pri tem pa institutom in mehanizmom, ki jih danes že imamo na voljo in so urejeni v Zakonu o skladnem regionalnem razvoju, dodala tudi mehanizme, ki jih zaenkrat v Sloveniji sploh ne uporabljamo, pa so nam kot članici Evropske unije na voljo enako kot drugim državam. Govorimo, denimo, o mehanizmih Evropske investicijske banke, s pomočjo katerih je mogoče multiplicirati in pametno upravljati razvojni denar, tudi strukturna in kohezijska sredstva Evropske unije. Teh mehanizmov v Sloveniji sploh ne uporabljamo. In ena od stvari, na katere velja opozoriti – pa so to pametni programi za učinkovito rabo energije, energetsko prestrukturiranje mest, ustanovitev urbanih razvojnih skladov, mikro kredite malim in srednjim podjetjem. To so mehanizmi, ki jih ta država potrebuje, in od Vlade pričakujem, da jih bo spravila v življenje. Drugič. Dejstvo je, da pomoč ne bo prišla od zunaj, da si mora Slovenija pomagati predvsem sama. To velja tudi za regionalna okolja. Pomembno pa bi bilo, da damo regijam, še posebej regijam, ki so podrazvite, ki so daleč, daleč od obljubljene razvitosti Mestne občine Ljubljane, ki presega evropsko povprečje, mehanizme za to, da se lahko razvijajo same. V tem pogledu opozarjam na eno okoliščino, na dejstvo, da imamo v Podravju eno izjemno regionalno bogastvo, reko Dravo. Reko Dravo, ki je vir najcenejše in najčistejše energije v državi. In morda retorično vprašanje, kaj imata danes Dravska dolina in Dravsko polje od dravske energije? Nič. Celo tisto, kar je zakonska obveznost, in sicer sredstva vodnega sklada se prelivajo na drugi konec Slovenije. Protipoplavna zaščita – vidimo kakšna je. In ta protipoplavna zaščita Dravske doline in Dravskega polja je ena od prioritet, ki jih mora resno vzeti v obzir nova Vlada, minister Jakič in minister za okolje in kmetijstvo, gospod Židan. Mislim, da tudi če bi bilo urejeno to, kar sem omenil, bi imeli od regionalnega bogastva še vedno zelo malo. Kolega Meh ve, da ima v svoji dolini regionalno bogastvo. Iz tega regionalnega bogastva se danes napaja največja investicija v državi in – Srečko, dva tisoč delovnih mest? [[oglašanje iz dvorane]] Še več kot dva tisoč delovnih mest. Od dravske verige imamo v Podravju dvesto delovnih mest, od tega da na tej dravski energiji sloni konkurenčnost celotne slovenske energetike. Dvesto delovnih mest in niti eno več. Zato apeliram na Vlado, da razmisli o mehanizmu, kako bomo del te poceni in čiste dravske energije lahko uporabili za to, da bomo spodbujali konkurenčnost našega lokalnega gospodarstva. To ni pričakovanje od Ljubljane, to je zahteva regije zato, da se bo lahko postavila na noge sama. Nadalje, v Mariboru imamo vrsto primerjalnih prednosti. Primerjalnih prednosti, ki jih doslej, delno po zaslugi lokalnih oblasti, delno pa tudi zaradi ignoriranja države, nismo znali dovolj učinkovito izkoristiti. Ena od teh je izjemna lega ob petem, desetem koridorju – železnica in letališče. Izgradili smo nov terminal za prazno letališče. Pred dnevi sem slišal zgodbo, da so kitajski investitorji prileteli s privatnim letalom na mariborsko letališče in ko so pristali, so pogledali nov terminal in se vprašali, kaj nekaj je tukaj narobe. Novo letališče, nov terminal, ampak brez zračnega prometa. Pričakujem, da bo nova slovenska vlada v najkrajšem možnem času speljala postopke za to, da uredimo zemljiška vprašanja na lokaciji letališča, da sprejmemo državni prostorski načrt in razpišemo mednarodni tender za iskanje strateškega investitorja za razvoj letališča in logističnega centra ob njem. Nadalje in naj s to tretjo točko zaključim, tej vladi pa obljubim, da jo bom na to spominjal tudi s poslanskimi pobudami. Mestne občine so v specifičnem položaju. Vse lokalne skupnosti v državi se soočajo s problemom, da jim v parlamentu vedno znova dajemo naloge, teh nalog pa ne uravnotežimo s finančnim prispevkom za izvajanje teh nalog. Ob tem imajo mestne občine ob svoji lokalni tudi regionalno razsežnost, ki je do zdaj zakonodaja, ki ureja financiranje občin, ni priznala. Zato pričakujem, da bo nova slovenska vlada pripravila in sprejela zakon o financiranju mestnih občin. Diferenciacija med financiranjem občin in mestnih občin in nastavki za to so bili pripravljeni že v času Pahorjeve vlade, zato da priznamo to regionalno razsežnost in regionalno težo, ki jo imajo urbana središča v naši državi. Ob tem bi veljalo razmisliti še o nečem; poglejte, ko se je Evropa soočila s krizo, je razvila vrsto mehanizmov za sanacijo in stabilizacijo javnih financ v okviru Evropske unije in v okviru nacionalnih držav. V Sloveniji potrebujemo mehanizme zato, da bomo pomagali lokalnim skupnostim, ki so se zaradi lastnih težav ali objektivnih razvojnih danosti znašle v težavah, da na pameten način prestrukturirajo svoje dolgove, ne da bi se ta regionalna in lokalna okolja zaradi tega odpovedovala razvoju. Naj zaključim z vlogo, ki bi jo moral imeti v parlamentu vsak poslanec in vsaka poslanka. Moram priznati, da sem se kot opozicijski poslanec v tem parlamentu počutil bolje kot pred tem v koaliciji. In verjamem, da bo tudi sedaj podobno. Ob tolikšnem nezaupanju javnosti v slovensko politiko se moramo vprašati o spremembah, ki jih mora pri svojem načinu delovanja opraviti vsak od nas. To bom vlado podprl, ker sem koalicijski poslanec, ker zaupam Alenki Bratušek in ker verjame, da je v danih časovnih okvirih izbrala najboljšo možno ekipo. Vendar ostajam poslanec in napovedujem, da bom kot poslanec tehtal in presojal vsak predlog te vlade. In mislim, da moramo storiti vsi mi enako. Poskrbimo za to, da med vlado in parlamentom ne bo več avtomatizma, tisto, kar predlaga vlada koalicija podpre in opozicija zavrne, ampak da bomo znali biti pri tem dovolj selektivni, ker je to vir za neko novo zaupanje, ki ga moramo vzpostaviti v slovenski politiki. Nova slovenska vlada, 11. po vrsti, srečno!
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Pukšič, pripravi naj se gospod Saša Cigler.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, mandatarka! Danes je bilo slišati, da novo ekipo sestavlja tudi ekipni duh, skupni ekipni duh na ta pomladanski dan. In rečeno je bilo, da na ta pomladanski dan dobivamo prvo žensko na čelu Vlade. Vse to je do sedaj res, da dobivamo prvo žensko na čelu Vlade. Jaz pa temu žal dodajam, da je to na prvi pomladanski dan tudi zadnja slovenska vlada – žal, zadnja slovenska vlada. Naslednjo slovensko vlado bo dirigirala evropska trojka. Kar se tiče vrhunske ekipe in strokovnjakov, ko je bilo rečeno, da se niso izgubili na poti. To je res. Res pa je, da jih mandatarka enostavno ni dobila. Res je še nekaj: da je imela prejšnja vlada v območju Ljubljane in sosednjega Kranja 5 ministrov, sedanja vlada jih ima 9, potem še 3 iz Primorske. Skratka, vidi se, od kod je volilna baza. In potem še dve statistični napaki, ki se pri vsaki meritvi pač zgodita: Stepišnik iz Celja in Židan iz Murske Sobote. Prejšnja sestava je bila bistveno drugačna in bolj enakomerno porazdeljena po celotni Sloveniji. Pred menoj je kolega Frangež, ki je neuspešno kandidiral za župana, za prvega človeka drugega mesta v Republiki Sloveniji, govoril o tej regionalni razdelitvi. Kolega, da se niste izborili znotraj koalicije, bi vas podprl – ministra za Štajerce v tujini. Ker se že nekaj časa počutimo, kot da smo v tujini, ko smo na začasnem delu v Ljubljani. Vem pa, da ne bi imeli podpore nekaterih svojih strankarskih kolegov, tako kot jih tudi niste dobili na županskih volitvah. Ko sem začel govoriti o tem, da je to zadnja slovenska vlada – to ni zraslo na mojem zelniku, je pa napisano danes v Financah. Egon Zakrajšek, ki dela, kot veste, v ameriški centralni banki. Dejstvo je, da imamo v letih 2011, 2012 in 2013 tri vlade. To je pravzaprav katastrofa, v tako kratkem času toliko zamenjav. Pravi pa takole: "Prevladujoči pol v tej koaliciji je levica, ki zagovarja prijeme in ekonomsko politiko, ki se je v zadnjih dvajsetih letih pokazala za povsem neučinkovito." No, in potem ko sem bral dalje, naj nova Vlada omeji varčevalne ukrepe, ki jih je sprejela Janševa vlada, pa pravi takole: "Ti so bili resni koraki k reševanju države." Naslednje vprašanje je bilo, kje bo Slovenija konec leta. "Še v večji krizi. Če bo vlada še obstajala, pričakujem, da bo zaprosila za mednarodno pomoč." Naslednje vprašanje: Si sploh predstavljate, kdo bi si v Sloveniji upal to narediti. In on odgovarja: "Ne, ampak nekdo bo moral, ker bomo stisnjeni v kot." Veste, kaj pomeni "stisnjeni v kot"? To pomeni, da bo državljankam in državljanom, tudi tistim, ki imajo 500, 600, 700 evpov plače danes, ki delajo pod ceno v Mercatorju in po drugih trgovskih centih, kaj šele tisti, ki delajo in dva, tri mesece ne dobijo plače, pa so si tako ali drugače navarčevali s prodajo jajc ali česarkoli, da bodo zamrznjeni prihranki v takšnih gnilih bankah, kot sta NKBM in Nova Ljubljanska banka. Žal nimajo v Unicreditu, ki je lansko leto delala s plusom, ti dve banki državni pa sta delali s takšnim minusom, da če bi hoteli pokriti, bi morali prodati celotni Mercator in Zavarovalnico Triglav. Zakaj tako pesimistično nekdo, ki prihaja, ki dela v ameriški centralni banki? Ja očitno zato, ker se spozna na finance. Očitno zato, ker bere, kaj delamo, torej številke v naši državi. Gospa Alenka Bratušek se bo spomnila, sicer takrat kot direktorica Direktorata za finance, da sem Andrejo Jerina tukaj v Državnem zboru – takratnega ministra na lokalni samoupravi, jih je bilo več –, ministra Gasparija in predsednika Vlade Boruta Pahorja spraševal, kaj hudiča se dogaja s koriščenjem finančne perspektive 2007–2013. In ko pogledaš tako številke; 23. 10. 2009 je gospa Andreja Jerina zablokirala 300 tisoč evrov priliva v državni proračun in celo leto blokirala razpise na vseh področjih. Kolegice in kolegi, iz številk izhaja, da smo konec leta 2008, pa je bila perspektiva [[nerazumljivo]] v poletju šele izpogajana, podpisali pogodb za 1 milijardo 600 in nekaj. Konec leta 2011, ko je ta vladna koalicija z Borutom Pahorjem, ki sedaj sestavlja novo koalicijo z vsemi ostalimi, počrpala, certificirala, samo 1 milijardo 200 evrov. V enem samem letu sedaj pod vodstvom te vladne koalicije nam je uspelo certificirati več kot pol milijona evrov v Bruslju. Pa vendarle to nič ne pomaga. Kolegice in kolegi, če se dotaknem malo političnega dela. V enem intervjuju je gospod Milan Kučan, ki je sigurno avtoriteta te leve vlade, ki je v zadnjih 20 letih peljala državo v pogrom, takole izjavil za gospoda Zorana Jankovića. Nekdanji predsednik se strinja, da se lahko razpravlja o stališču, da Janković v politiko ne prinaša nič novega – pravi: "To je mogoče res, če odmislimo rezultate, ki jih Janković ima." Protikorupcijska komisija pa je zapisala, da je za 2,4 [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa, gospod Pukšič. Besedo ima predsednica Vlade, mag. Alenka Bratušek.
Hvala. Gospod Zakrajšek je tudi kakšno leto nazaj govoril, da bomo zaprosili za denarno pomoč, pa takrat niste želeli tega slišati, kolegi in kolegice iz še nekaj ur vladne koalicije. Na žalost danes o tem, da bi Slovenija morala po mednarodno denarno pomoč ne govori samo gospod Zakrajšek, ampak tudi bivši minister v vaši vladi gospod Šušteršič. Verjamem, da on odlično pozna številke in ve, kaj je v tem enem letu delal in naredil. Ampak, gospe in gospodje, če ste danes prepričani, da mora Slovenija iti po denarno pomoč, upam, da se še spomnite, kdo je zadnje leto vodil Vlado in kdo je sprejemal ukrepe, ki so pripeljali do tega, da bo po vaših besedah Slovenija potrebovala pomoč. Na tem mestu pa si upam zatrditi, da z ukrepi, ki jih pripravljamo, ki sem jih predstavila, znamo in zmoremo sami rešiti svoje javnofinančne težave.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Saša Ciglar, pripravi se gospod Branko Ficko.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovana predsednica Vlade, spoštovane kolegice, kolegi, lep pozdrav! Nova vladna ekipa je bila danes predstavljana kot optimalna ali optimum. Definicija optimuma je, da je to stanje, ki je glede dane možnosti najugodnejše ali najboljše. Ko govorimo o stanju, imam v mislih vaš program. Definicija ideala oziroma ideal pa je : kar vsebuje določene najboljše lastnosti v najvišji meri. Torej, pričakoval bi ali bolje bi bilo, da bi bila tudi vaša ekipa idealna, ne pa samo optimalna. Ta vladna ekipa je torej najboljše, kar se je s skromnim in skromno predstavljenim programom dalo dobiti ali drugače povedano – več pač ni šlo. Zelo skrbno sem zadnje dni poslušal hearinge, nekatere sem spremljal preko prenosov, na nekaterih sem sam sodeloval. Kandidati so predstavili programe, eni bolj podrobno, drugi malo manj podrobno, da ne rečem zelo površno. Ko smo preko naših vprašanj izpostavili nekatera dejstva, smo na odgovore čakali in še vedno čakamo. Dobili smo tolažilni odgovor, da bo sčasoma več jasno, kar razumem kot, da se bo vaš program oblikoval sproti. To je približno tako, kot da ustanovim podjetje danes, postavim generalnega direktorja, tehničnega direktorja in druge pomembne sodelavce in se šele potem začnem spraševati, kaj bomo sploh delali, kakšen izdelek ali storitev bomo ponudili tržišču in kje so tržne niše. Po vsaki zdravi logiki je jasno, da je najprej ideja in na osnovi ideje postavljamo končne cilje in izdelujemo strategijo, kako končni cilj doseči. Vi pa ste začeli na cilju, ki je bil na vsak način rušiti vlado Janeza Janše, zdaj pa greste po obratnem vrstnem redu iskati idejo. Težko razumem, kako so lahko nekateri kandidati za ministra na konkretna vprašanja odgovorili z "ne vem še" ali nam podali splošne floskule, kot jih slišiš v nekem predvolilnem nagovoru. Pričakoval bi, da glede na vaše ambicije, da na vsak način prevzamete Vlado, znate vsaj javnosti predstaviti, s kakšnimi ukrepi boste uresničili vaše zastavljene cilje. Prej je bilo govora o tem, da se boste usedli na voz in ga preusmerili v pravo smer. Meni pa se zdi, da ima ta voz sicer garmina, ki vseskozi preračunava, nima pa koles. Vaša koalicijska zaveza je prodajni katalog, ki ima nekaj slik z izdelki, ampak zraven izdelkov nimate navedenih pomembnih tehničnih podatkov in manjkajo cene. Kako me boste potem prepričali, da ste ravno vi tisti, ki meni ali nam ponujate nekaj dobrega, če še sami ne veste, kaj točno ponujate. V tem primeru bi si želel in od vas pričakoval, da imate v tej situaciji idealno ekipo in detajlno izdelano strategijo vnaprej, ne pa naknadno. Kajti časa za to nimamo več. Mi smo to imeli pripravljeno že pred nastopom naše vlade in smo lahko začeli delati takoj. Kot je bilo tudi že rečeno, moramo dati vsakomur priložnost, da se izkaže, in tukaj vam želim vso srečo in uspešno delo in upam, da boste imeli v mislih konkretne ideje in ukrepe, da boste lahko zavihali rokave. Moje podpore za to optimalno nimate. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Branko Ficko, pripravi se gospa Eva Irgl.
Spoštovana predsednica Vlade. Gospe in gospodje! Slovenija rabi rast in razvoj in predvsem nova delovna mesta, ne pa zastraševanja, jemanja in ideološkega razlikovanja. Že pred dobrim letom so se volivci odločili, da naj bi državo vodil menedžer v podjetniškem duhu, ne pa političnem. Takrat je oblast prevzel predsednik politbiroja s svojo ideologijo v interesu tretje republike. Deli in vladaj za svoje, ne za vse državljane Slovenije. Začel je svoj mandat s kadrovanjem svojih ljudi in ga končuje do zadnjega daha. Vsi tisti, ki niso njihovi, so ostali na cesti. Delovnih mest ni, ker je gospodarstvo zastalo, rezultati so seveda porazni. Tudi Pomurci še vedno zaostajamo za povprečjem slovenskega povprečja. Imamo znanje, delovne navade, naravna bogastva, žal pa ogromno ljudi dela v Avstriji, ki bi nam sicer morala biti vzgled države v obdobju krize. Na drugi strani imamo Madžarsko – razprodano, z nizkim standardom, avtoritarnim režimom, usmeritvijo, s katero je simpatiziral tudi sedanji vodja oziroma predsednik Vlade in tega seveda nočemo. Nočemo mrkih obrazov in nočemo komuniciranja preko videokonferenc. Hočemo svežimo, čutnost do ljudi, direktno komuniciranje, ekipo s timskim duhom, osveženo, mlajšo, mehkejšo z žensko odločnostjo. Vse za vrnitev upanja in zaupanja v to državo. Pogledati moramo sicer naprej. Pozabimo, kaj je bilo slabega, čeprav izgubljenega leta ne bomo mogli nadoknaditi. Vse s ciljem rasti in razvoja delovnih mest in s tem zadovoljstva vseh Slovencev. Tina Maze nam je pokazala, da se z dobrim timom zmaguje, Alenka Bratušek pa še bo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Eva Irgl. Pripravi se gospod Srečko Meh.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Danes bomo torej dobili novo vlado. Vendar, ali je to dobra ali slaba novica. Verjetno bomo o tem lahko presojali najlažje in najbolj kompetentno čez približno leto dni, ko bo predsednica Vlade, kot je dejala, prišla v Državni zbor po zaupnico, kot je zapisala v sicer izjemno vsebinsko šibki koalicijski pogodbi. Nekaj pa je vendarle že danes nedvomno jasno. Ta vlada, ki jo boste danes izglasovali in potrdili, bo imela izjemno slabo popotnico, saj bo v zgodovino zapisana kot Vlada, ki je z rušenjem sedanje enoletne vlade presekala in zaustavila uspešno reševanje Slovenije. In ker se že veliko ves dan govori v Državnem zboru tudi o statusu gospoda Zorana Jankovića, je moje mnenje tako: gospod Zoran Janković s tem, ko se je zamrznil, po mojem mnenju ni nazadoval, gospod Zoran Janković je s tem celo napredoval. Gospod Zoran Janković je danes uradno postal še en stric iz ozadja in ti imajo v Sloveniji neverjetno in največjo moč. Prav v njih je ta politična moč najbolj skoncentrirana. Ta moč se kaže tako, da lahko vehementno, če si to zaželijo, zrušijo vlado, lahko s svojo močno tudi sestavljajo vlade, kvačkajo in pleteničijo pa že tako dolgo, da pravzaprav Slovenija ne more pošteno zadihati. Postavljajo tudi zaradi svoje moči marionete za predsednike vlad, da lahko pridno uresničujejo njihove želje in interese. Tudi zato imamo danes finančnega ministra, ki prihaja iz banke NLB, ki bo – kako zanimivo – zadolžen ravno kot resorni minister za sanacijo bank oziroma bančnega sistema. Tisti, ki je odgovoren oziroma soodgovoren za slabo stanje v bankah, jih bo sedaj saniral. Temu, oprostite kolegice in kolegi, ne verjamem. In se mi bolj zdi, da bo minister bolj brisal kakšne podatke, ki bi lahko koga bremenili, kot pa saniral. Poleg sanacije bančnega sistema si je predsednica Vlade zadala, da bo največ časa oziroma kot ključno prioriteto iz programa namenila boju proti korupciji. Tudi dr. Gregor Virant je v svojem zaslišanju pred pristojnim odborom dejal enako. Skratka, vsi se bodo borili proti korupciji. S tem se strinjam, na to opozarjam že precej let, ampak se mi zdi, da so nekateri pa to retoriko osvojili šele pred kratkim. Tukaj vam še enkrat, spoštovana predsednica Vlade, žal mi je, da vas ni v dvorani v Državnem zboru, predlagam, da če mislite resno z bojem proti korupciji, potem s tem bojem začnite na Mestni občini Ljubljana. To ponavljam zato, ker se mi zdi, da zadnjič tega niste želeli slišati. Včasih je kakšno stvar bolje ponoviti večkrat in morda bo takrat slišana. Če želite, da vam bodo ljudje zaupali in vam verjeli, da niste le lutka v rokah posameznikov ali pa če želite kar stricev iz ozadja, potem morate najprej počistiti s korupcijo v lastnih vrstah. Naslednja stvar, ki ste jo dejali čisto ob začetku, ne danes, ampak nazadnje, takrat, ko smo vas postavljali za predsednico Vlade, ste dejali, da bo vaša vlada sestavljena strokovno in ne politično. Ampak če pogledam ravno vašo stranko oziroma ministre, ki prihajajo iz vaše stranke, potem lahko rečemo, da smo vsaj pri teh imenih daleč od strokovnosti, smo pa zelo blizu političnosti. Predlagali ste štiri ministre, eden izmed njih ni politik – drži, je bančnik –, kar trije med njimi pa so etablirani politiki. S tem ste nedvomno pojedli, da ne izrečem kakšnega bolj grobega izraza, svojo prvo in izjemno pomembno obljubo, da boste dali prednost stroki pred politiko. Na podlagi takšnih ravnanj, me prav zanima, kaj vse boste morali še v nadaljevanju prelomiti, da boste zadostili željam tistih, ki so vam omogočili ta položaj. Sicer pa vam osebno želim vse dobro v vašem nadaljnjem delu. Upam, da boste lahko izpolnili vsaj nekatere cilje, ki ste si jih zadali, predvsem pa še enkrat, če se boste borili proti korupciji, potem to naredite tako, da vam bodo ljudje zaupali in najprej počistite pred lastnim pragom. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Meh. Pripravi se mag. Barbara Žgajner Tavš in za njo gospa Alenka Jeraj. Prosim.
Prijazen pozdrav! Pravzaprav sem cel dan od dvanajstih do zdaj sedel v Državnem zboru in poslušal. Računal sem, da bomo povedali tisto, česar nismo povedali na odborih, da bomo predsednici Vlade povedali še, kako bomo pomagali in sodelovali. Namesto tega obtožbe, grde besede, v bistvu neprimerne za Državni zbor. Stare vlade ni, gospe in gospodje, in ni ne vaše vlade in ne naše vlade. Je slovenska vlada, kakršnakoli slovenska vlada je naša vlada in kadarkoli govorimo o eni od vlad, potem ne govorimo o naši, lahko govorimo o vladi Janeza Janše, lahko govorimo o vladi Boruta Pahorja, Alenke Bratušek, ampak to je naša slovenska vlada, tako bi se morali obnašati. In zato bi bilo danes primerno slišati pozicijo, kot se ji pravi, ali ste pri ZUJF poslušali glas opozicije. Povedali smo, da bo marsikaj narobe. Ustavno sodišče je sporočilo, da je bilo marsikaj narobe in niste poslušali. Saj tudi zdaj ne poslušate, ker niste navajeni poslušati. Sam sem pa pravzaprav zelo pazljivo poslušal, ko ste vi poskušali govoriti. Govoriti o tem, da v Vladi ni znanja – potem se mi zdi, da če je v Vladi šest doktorjev znanosti in najmanj dva ali trije magistri, da je to res podcenjevanje vsega, tudi zdravega razuma Slovenk in Slovencev. In še da so ministri zdaj neprimerni – gospe in gospodje, pred enim letom so bili izjemno primerni. Takrat ste jih hvalili in so bili isti ministri v vladi, ki ste jo izjemno hvalili. Seveda pa je problem ta, da danes govorite o tem, da smo želeli zrušiti vlado Janeza Janše. Oprostite, gospe in gospodje, Janez Janša, to smo vam že nekajkrat danes povedali, je imel vso možnost odstopiti kot človek, ki spoštuje zakone, pa odstopil ni. Tudi v Državni zbor ni prišel po zaupnico in konstruktivno nezaupnico smo vložili zato, ker je bilo treba nekaj narediti. Konec tem sprenevedanjem, da nekdo lahko vodi vlado in da sodišča in zakoni zanj ne veljajo. Ko je gospod Tanko govoril o upanju in o tem, da Pozitivna Slovenija ni umeščena v politični evropski prostor, sem imel takrat upanje, da bo Jože Tanko povedal to, kar bi pričakoval od državotvornega poslanca. In sicer to, da je to lahko slabost, ki jo bomo pa popravili tako, da bomo vsi, ki bomo v evropskem prostoru karkoli delali in kjer smo, imamo svoje poslance, poskušali zastopati v političnem prostoru koristi Sloveniji – pa ne, mi delamo ravno narobe! Torej, ne moremo najti skupnih točk, s katerimi bomo pomagali Sloveniji in tudi tej vladi, saj je naša vlada. Kaj pa danes dela vlade Janeza Janše? Kadruje, gospe in gospodje, zamenjuje in reorganizira še zadnje agencije in namešča svoje kadre, kjerkoli to lahko naredi. Nehigienično, recimo že kar zamenjava v Gen je pravzaprav nehigienična, ne oziraje se na to, kakšno je moje mnenje o direktorju Gena in o zamenjavi, ki jo je naredil, pa v Elektro in tudi druge. Zato bi bilo danes prav, da povemo, kaj mislimo o tej vladi, in bom poskušal povedati, kar nisem uspel povedati na zaslišanjih. Pravzaprav bi morali tukaj v Državnem zboru kazati kulturo, pa smo prav daleč od kulture. Zdaj pa še tole, kar bi rad še posebej povedal. Mlad kolega, kot pravi oziroma mlad gospod tukaj v Državnem zboru, me je vprašal, koliko slovenskih podjetij dela v Termoelektrarni Šoštanj. Zakaj to ni vprašal svojega predsednika Vlade, gospe in gospodje? Predsednik Vlade je imel vse v roki, da bi lahko naredil, pa tega ni naredil – sprašuje mene. In seveda je ta isti predsednik Vlade začel postopek za blok 6. Zakaj se takrat nismo dogovorili o protidobavah in o vsem tem, kar bi lahko takrat naredili? Sprevrženo je to, gospe in gospodje, da sprašujemo poslanca, ki je sicer iz Šaleške doline, koliko naših podjetij dela. Za to imamo Vlado, gospodarskega ministra in predsednika Vlade. On bi moral to narediti. Seveda pa sprašujem, če se mladi kolega oziroma gospod še spominja, ko smo predlagali, da bi rešili Primorje, pa ni bilo interesa, da bi ga rešili, in druge gospodarske družbe. Pa ni bilo interesa, da bi ga rešili! Zato pa je slovenska folklora – ali se spomnite, kaj je evropski poslanec gospod Peterle naredil, ko smo v Državnem zboru sprejeli Zakon o poroštvu za Termoelektrarno Šoštanj? Se spomnite? Napisal je pismo in je celi vesoljni Evropi govoril o tem, da to ni prav in da bi bilo TEŠ 6 ustaviti. Pa je poslanec naše države. Tako dolgo, gospe in gospodje, dokler bomo mi hodili v Evropo kot naš odstopljeni predsednik Vlade in v Evropi govorili o tem, da bomo bankrotirali in bomo tam dajali negativne znake, kjer bomo pisali pisma, kjer bodo naši ljudje pisali – dokler ne bomo delali za našo državo, gospe in gospodje, tako dolgo ne moremo biti tisti, ki bomo potegnili, in tako dolgo tudi ne bomo uživali zaupanja. Seveda pa je v Državnem zboru tudi izjemno zanimivo področje našega izrazoslovja, žalitev. Kdo daje mlademu možu pravico govoriti o tem, da v tem Državnem zboru tisti, ki ne govorijo kot on, lajajo ali lajamo? Kdo mu daje to pravico? Od kod si jemlje to pravico človek, ki ga je nek sistem spravil do tega, kar danes je, in pravi, da bi bilo treba prevetriti izobraževanje, ker kdo pa bo delal? Mnogi izobraženci delajo in zelo krvavo delajo in edino oni lahko potegnejo pot oziroma nam pokažejo, kaj naj naredimo. In še nazadnje. Vlada Janeza Janše je sporočila, da tretje osi, takšna kot je, ne bo – avtoceste do Velenja in naprej. Da ni primerna, da druga trasa ni primerna in ne prva, ne druga, ne tretja. Moje sporočilo danes tukaj predsednici Vlade je, da naj za božjo voljo že enkrat naredijo kakršnokoli traso in jo sprejmejo, ne da nenehno spreminjamo traso in govorimo o tem, da je nekaj treba narediti. To bi povedal ministru, pa tega takrat še nisem vedel, ko je bilo to preverjanje. Tako pa ta trasa ne paše Janezu Janše, ker gre tako, kot pravijo, blizu njegove hiše v Šentilju, druga trasa pa ne paše nekomu drugemu na oni strani. Pri nas pa gospodarstvo umira, ker ne morejo delati. Zato, gospe in gospodje, bi bilo prav, takšna sporočila dajati predsednici Vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Alenka Jeraj, pripravijo naj se gospod Ivan Hršak, mag. Melita Župevc in nato mag. Branko Grims.
Hvala za besedo. Nekateri govorniki ste rekli, da je gospa Bratušek pogumna, ker bo s svojo ekipo prevzela vodenje države v tem trenutku. Če bi bila res pogumna, bi zahtevala, da se najprej ugotovi, ali je njena magistrska naloga plagiat. Kako hitro je vse steklo pri gospodu Ambrožiču, se najbrž spomnite. Samo ob sumu ste ga že izključili iz stranke in je postal samostojni poslanec. V interesu mandatarke bi moralo biti, da se to razčisti, enako kot nepravilnosti v času, ko je bila predsednica sveta Javnega gospodarskega zavoda Brdo. Če pa že ni to oziroma ne bi tega pričakovali od nje, bi pa zagotovo od novih koalicijskih partnerjev, da bodo zahtevali, da se obtožbe o plagiatu razjasnijo, preden ji dajo svoj glas. Kdaj bo senat FDV povedal, kako je s tem, bomo videli. Gospa Bratušek je sicer napovedala, da bo takrat odstopila. Torej, bomo morebiti čez 14 dni imeli Vlado brez predsednice Vlade, če se to zgodi. Neresno in nepošteno do državljank in državljanov. V svoji ekipi je napovedala več strokovnjakov kot politikov, to je že njen prvi neuspeh, ni ji uspelo. Pri listi kandidatov za ministre je precej več kot polovica politikov, bremeni jih pa še marsikaj drugega. Naj omenim samo nekatere. Kandidat za ministra za infrastrukturo in prostor ima črno gradnjo – bo torej inšpekcija, ki jo bo vodil oziroma kot spada pod njegovo ministrstvo, najprej kaznovala njega? Mu bo podrla črno gradnjo? Minister za gospodarstvo, kandidat za ministra za gospodarstvo je pol leta neupravičeno prejemal subvencijo za delavce na čakanju, čeprav so ti prihajali v službo, zato je na predlog območne enote Zavoda za zaposlovanje in sindikata obravnavan oziroma ga obravnavajo kriminalisti Policijske uprave Celje, je v predkazenskem postopku. Dobival je tudi denar, menda za izobraževanje. Ta sredstva mu je dodelilo Ministrstvo za delo v času Pahorjeve vlade, takratni minister Svetlik je moral ta sredstva tudi nadzorovati in državna sekretarka, dr. Anja Kopač Mrak, ki je bila takrat državna sekretarka, danes pa je kandidatka za ministrico za delo, družino in socialne zadeve. Na vprašanje o tem na hearingu ni želela odgovoriti. Uroš Grilc je prav tako v preiskavi oziroma v postopku. Minister za kmetijstvo, gospod Dejan Židan, je veliki varuh kmetijskih zemljišč, ki pa je v primeru Mestne občine Ljubljana zamižal na obe očesi in požegnal marsikaj. Največji škandal pa ja najbrž to, kar beremo danes v reporterju. Še preden je izvoljena nova vlada, bodoči obrambni minister Roman Jakič že dobiva direktive Klemna Grošlja, koga naj počisti na svojem resorju in koga naj kam imenuje. Poleg kabineta naj bi v najkrajšem možnem času zamenjal tudi načelnika Generalštaba Slovenske vojske Dobrana Božiča in prevzel nadzor nad vojaško obveščevalno službo. Gospod Grošelj piše: "Z nekaj premišljenimi kadrovskimi potezami bi lahko prevzeli nadzor nad obveščevalno-varnostno službo in predvsem nad dogajanjem v njej." Se mogoče spomnite pogovorov o varnostno-obveščevalni službi? Kaj to pomeni – za to bi bil minister interpeliran, če bi bil že minister. Če lahko preberem še nekaj, kar gospod Grošelj piše: "Glede obveščevalno-varnostne službe je zadeva dejansko problematična, a ni brezupna, obstajajo tudi profesionalni kadri, na katere bi se lahko oprli in bi preko njih z nekaj premišljenimi kadrovskimi potezami prevzeli nadzor nad službo in predvsem dogajanjem v njej. Sem pa hkrati slišal več slabega o načelniku Generalštaba, kot sem pričakoval in me je to malo razočaralo." Mislim, da bi morala mandatarka zelo resno premisliti, ali je gospod Jakič glede na povedano primeren kandidat za obrambnega ministra. Tej sanjski ekipi seveda ne bom dala glasu.
Proceduralno, gospod Roman Jakič.
Hvala za besedo. Spoštovani podpredsednik, če bi kolegice in kolegi spoštovali ustavo in pa zakonodajo, bi danes branili poslanca Romana Jakiča, kateremu je bila kršena pravica do zasebnosti in pravica do komunikacijske zasebnosti. Sicer sem sprožil vsa pravna sredstva in seveda vložil tožbe na Okrožno sodišče, moram pa reči, da bi bilo dobro, če bi zaščitili poslance, da jim iz galerije ne berejo čez ramo, tistega, kar je na njihovih laptopih, na njihovih računalnikih in na njihovih telefonih. Komuniciram, odkar sem kandidat, z več deset strokovnjaki s področja obrambe in ena taka komunikacija se je danes znašla v javnosti in namesto, da bi protestirali proti temu, kar je Ramšak govorila, da mi nekdo sledi in posluša, kaj govorim po Ljubljani, in da mi nekdo slika mojo osebno pošto, zdaj problematizirajo komunikacijo. To je v bistvu za Državni zbor, predvsem za hram, ki naj bi skrbel za zaščito človekovih pravic, nekaj, kar se ne bi smelo zgoditi. Hvala.
Hvala lepa. Torej, gospod Jakič, s tega mesta se seveda ne da slediti, kaj kdo opazuje v dvorani. Galerija je prosta za obiskovalce, mi pa moramo paziti, kaj imamo na klopeh. Na vrsti je, kot rečeno, mag. Branko Grims. Pripravi se mag. Jana Jenko in nato gospod Rihard Braniselj.
Spoštovani, vsem lepo pozdrav! Za vlado gospoda Boruta Pahorja danes tudi tranzicijska levica ne najde prav kakšnih zelo dobrih besed. Vsi na nek način priznavajo, da je bila to najmanj uspešna vlada v zgodovini samostojne Slovenije. Pa vendar je ob predlogu, kakršen je danes pred nami, sestava tiste vlade v očeh marsikoga Allstars dream team. Gospa mandatarka je napovedala, da bo dala prednost strokovnosti, stroki in je to še enkrat poudarila tudi prej v uvodnem nagovoru, in da bo dajala prednost emancipaciji žensk. Veste, to je vedno tista razlika med besedami in dejanji. In kako je z dejanji? Danes v vrstah tistih, ki sestavljajo koalicijo, sedi dr. Ljubica Jelušič, izjemna strokovnjakinja za področje obrambe, ampak kandidat je pa Roman Jakič. To se pravi, gre za očitno dajanje prednosti politiki pred stroko in pred emancipacijo žensk. Tukaj se na nek način najbrž že vidi, kakšna bo politika te vlade in ta postane še bolj očitna, če pogledamo poročanje tujih medijev. Ko je šlo za vlado Janeza Janše, za osvežitev spomina, so v Frankfurter Allgemeine Zeitung, enem najbolj uglednih časopisov sveta, zapisali, da je to Vlada, ki je Slovenijo z osupljivim uspehom privedla na pot sanacije državnih financ. V samo letu dni ji je uspelo, da se je proračunski primanjkljaj prepolovil. Oktobra je prodajala 10-letne obveznice samo še po 4,3 % obrestni meri in tako preprečila finančni kolaps. Skozi parlament je spravila pokojninsko reformo in proračuna za leto 2013 in 2014. Naslednja je na programu sanacija bank. Strmoglavljenje te vlade bi destabiliziralo Slovenijo in jo znova približalo bankrotu. Ko govorijo o predlogu za novo vlado, tuji mediji napovedujejo obisk trojke, težave in se sprašujejo, kako bo z zastopano strokovnostjo v tej vladi. Očitno upravičeno, kajti še enkrat povem: v vrstah je obsedela med poslanci dr. Ljubica Jelušič, kandidat za obrambnega ministra je pa Roman Jakič. Pa naj razume to emancipacijo žensk po besedah gospe mandatarke in ta boj za strokovnost, kot ga je sama poimenovala, kdor more. Sam osebno mislim, da ima gospa zelo dober smisel za humor, ker je te besede izrekla in ob takem, svojem lastnem predlogu ostala resna. Kaj torej čaka Slovenijo? Slovenijo očitno čaka nestabilno stanje, v katerem bolj kot tisto, kar je zapisano v koalicijski pogodbi, verjamem, da bo mandatarka izpolnjevala tisto, kar je povedala v svojem prvem uvodnem nagovoru ob svoji lastni izvolitvi, ko je dejala: "Varovali in krepili bomo javni sektor." In še danes čakam, najbrž zaman, vsaj doslej sem to čakal zaman, na odgovor na eno samo vprašanje. Naj mi gospa bodoča predsednica Vlade odgovori in navede eno samo državo tega sveta, kjer je bila z varovanjem in krepitvijo javnega sektorja premagana gospodarska kriza. Pot je v resnici povsem nasprotna, vsa zgodovina to dokazuje. Krepiti je treba podjetništvo, odpravljati vse tisto, kar podjetništvu predstavlja oviro, krepiti je treba trg in konkurenčnost, krepiti je treba znanje ljudi. To je pot do uspeha in tega v programu te vlade, predvsem pa v njenih dejanjih – naj še tretjič navedem, ni predlagana dr. Ljubica Jelušič, predlagan je Roman Jakič. Vsi pogrešamo in bojim se, da pogrešamo zaman.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Predsednica Vlade ne odgovarja. Od sedmih ur, ki smo jih potrošili – od tega je imela približno 50 minut uvodnega nastopa –, do zdaj je porabila, se mi zdi, da dve minuti za odgovore na vprašanja, ki smo jih tu izrazili poslanci. Tu se vidi, kako bo izgledalo delo te vlade, kako bodo potekali odgovori, kakšna bo komunikacija, kakšen bo odnos do Državnega zbora. Če nekdo, ki je prevzel vodenje vlade, v petih, šestih urah ni sposoben odgovoriti na nekaj vprašanj poslancev, ki opozarjamo na nekatere nepravilnosti, ocenjujem to kot veliko pomanjkljivost. Drugo je pa to, kar je odprla kolegica Jerajeva in kar je proceduralno potem nekaj skušal odgovoriti gospod Jakič. Veste, v Državnem zboru nas ne zanima kurir. Nas zanima, ali je to, kar je bilo objavljeno, dejstvo, ali je to res ali to ni res. Me ne zanima, kdo vam je posnel elektronsko pošto, mene zanima, ali je to, kar je napisano, res ali ne. Je to res, kar se govori in kar je zapisano in objavljeno o kadrovskih menjavah, ki naj bi se zgodile na Ministrstvu za obrambo. Tisto, kar je bilo povedano že v prvem uvodnem nastopu predsednice Vlade, je pa najbrž del tega konteksta, ko so bile napovedane velike kadrovske čistke, ko naj bi se imenovali strokovnjaki, zamenjale naj bi se ene osebe, prišle naj bi pa druge, ki naj bi bile po ne vem kakšnem ključu imenovane s strani Vlade. Skratka, tukaj smo v neki veliki koliziji. Žal pa, torej še enkrat ponovim, ni odgovorov na nobeno vprašanje, čakamo pa že sedem ur.
Hvala lepa. Na vrsti je predsednica Vlade, mag. Alenka Bratušek. Prosim za tišino v dvorani.
Gospod Tanko, bolj malo je bilo vprašanj, več je bilo obtoževanj. Na te nisem odgovarjala ne danes, ne zadnjih štirinajst dni. Bolj malo znate spraševati in veliko preveč obtoževati, na žalost. Zdaj mi pa dovolite, da na koncu kot zaključek povem še nekaj besed. Še kako se zavedam in se zavedamo, da nas čaka trdo delo in še kako se zavedam, da z današnjim dnem ni konec težav. Nekdo na moji desni je rekel, da izgleda, kot da je z današnjim dnem konec težav v zdravstvu, šolstvu, kulturi in še kje. Daleč od tega, daleč od tega spoštovane kolegice in kolegi. Težave ostajajo in so iz dneva v dan večje. Treba bo poprijeti za delo, zavihati rokave in te probleme in težave začeti reševati. V zadnjem letu smo vas mi in še posebej naš kolega in kandidat za ministra, gospod Stepišnik, večkrat opozarjali, da vztrajate na poti, ki ne bo izhod iz krize, ampak bo krizo samo še poglobila. Makroekonomski kazalci na žalost kažejo, da smo imeli še kako prav. Pritrjujejo nam, spet na žalost, tudi mednarodne ustanove. Mednarodni denarni sklad je zapisal, danes smo pa lahko prebrali, da je Slovenija ujeta v negativno spiralo. Saj se še spomnite besed gospoda Stepišnika, ki je govoril o vrtiljaku oziroma spirali smrti. Ali ni to nekako zelo podobno temu, kar je danes napisal Mednarodni denarni sklad. Še enkrat bom rekla, na žalost se kaže, da smo imeli še kako prav. Na žalost zato, ker bi v Sloveniji lahko bilo bistveno drugače, če bi nas poslušali in kakšno stvar naredili nekoliko drugače. In absolutno je to treba obrniti, zato potrebujemo zagon gospodarstva, zato potrebujemo ukrepe za nova delovna mesta, zato potrebujemo optimizem in upanje in predvsem zato potrebujemo sodelovanje. Dovolite mi ob koncu, da se Vladi, ki odhaja zahvalim za vse, kar je naredila dobrega za Slovenijo, še posebej za pokojninsko reformo in reformo trga dela. Kot sem danes enkrat že povedala, dovolj smo stari, da vemo, kako se svet vrti in dovolj mladi, da še vedno verjamemo, da ga lahko spremenimo, na bolje, seveda. Čaka nas veliko trdega dela, čaka nas veliko problemov. Tudi danes ne bom obljubljala velikih rezultatov, obljubljam pa vam, da bomo delali za dobro naših ljudi in naše države.
Hvala lepa. Ugotavljam, da ste vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, dobili besedo. Ker pa čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika Državnega zbora še kdo razpravljati. Ugotavljam, da ja, zato odpiram prijave za razpravo. Tri minute predlagam na okroglo na razpravljavca. Prosim, gospod Roman Jakič, imate besedo.
Najlepša hvala, spoštovani gospod podpredsednik. Zahvaljujem se za tiste razprave, ki so bile konstruktivne in ki niso zopet uvedle stare prakse diskvalifikacije in diskreditacije. Moje ime se je danes dvakrat omenjalo v kontekstu, zaradi katerega sem bil žalosten. Ne žalosten kot kandidat za ministra za obrambo, ampak žalosten kot državljan Republike Slovenije, kot tisti, ki mu je veliko bilo, je in bo do tega, da se v tej državi ne krši človekovih pravic in državljanskih svoboščin. Danes sem ugotovil dvakrat, da je bila meni osebno kršena pravica. Prvič ta, ki je bila povedana in objavljena v enem od desnih časopisov oziroma financiranih desnih časopisov, in druga, ki govori o tem, da je nekdo hodil za mano in poslušal, kaj govorim po Ljubljani. Ta druga ni resnična. Z Jožefom Školčem se včeraj nisva pogovarjala, sva se videla, čez okno pomahala v Maximarketu, ne pa govorila. Ampak kljub vsemu je celoten govor ene od članic SDS temeljil na tem, o čem sem se pogovarjal. Druga pa je ta, ki posega in krši mojo pravico do zasebnosti in zasebne komunikacije znotraj te hiše. Zato, predsednik, tudi vam – sicer sem svoja pravna sredstva izkoristil, danes vložil tožbe na Okrožno sodišče in zahteval, da se ta pravica, ki mi je kršena, umakne z interneta. Vas pa pozivam, da tudi v bodoče mojim kolegicam in kolegom, poslankam in poslancem – sam bom že poskrbel, da mi ne bodo sledili in mi prisluškovali, ali pa službe, upam, da me bodo zaščitile. Kolegice in kolege, poslanke in poslance, pa prosim, zaščitite, da jim ne bodo kršene pravice komunikacije, ker smo tukaj zato, da komuniciramo z ljudmi in ljudje nam pošiljajo takšna ali drugačna pisma, iz katerih pa ne morejo tega, kar so hoteli – kolega Tanko je to zelo vešče hotel obrniti, interpretirati mojo politiko. Roman Jakič ni napisal, kaj bo naredil, Roman Jakič je povedal, kaj bo na resorju obrambe naredil, ko je bil zaslišan pred pristojnim Odborom za obrambo. Hvala.
Hvala. Preden dam besedo naprej ostalim prijavljenim, bi želel samo pojasniti za vse obiskovalce, ki so danes prisotni na balkonu, da hišni red prepoveduje slikovno ali zvočno snemanje ali uporabo telefonov. Ravno tako pa tudi pravila, ki jih imamo za delovanje novinarjev v Državnem zboru, zelo jasno govorijo, da bližnje fotografiranje oziroma snemanje gradiv na klopeh in mizah poslancev ni dovoljeno. Tako bomo tudi v skladu s temi pravili, ki jih že imamo sprejete, peljali tudi po naših pristojnostih postopke naprej in tako, kot ste predlagali, zaščitili delo poslank in poslancev v Državnem zboru, tako da bomo lahko resnično kvalitetno opravljali svoje delo. Se vam pa zahvaljujem za to opozorilo, hkrati pa mislim, da sem bil dolžan dati tudi to pojasnilo. Naslednji razpravljavec je gospod Mirko Brulc. Izvolite.
Spoštovani! Nova vlada danes ni dobila prav veliko koristnih napotkov. Ampak rad bi povedal samo to: ni treba točiti solz, kot je bilo napovedano. Življenje je takšno – enkrat eden, enkrat drugi. Ni pa tudi čas za evforijo. Pred novo vlado je ogromno dela, težaškega dela in prepričan sem in želim, da bi to delo potekalo s čim manj poleni pod nogami. Živim v upanju, da bo več poštenosti, da bo več socialne varnosti v tej domovini, da bo več dela za nezaposlene in še in še bi lahko našteval. Naj bo življenje v Sloveniji tudi brez strahu. Mi smo tudi ob vseh kadrovskih spremembah v zadnjem tednu in mesecu deležni veliko strahu in tudi danes je tukaj bilo izrečenih kar nekaj groženj, za katere upam, da se ne bodo uresničile. Novi vladi želim uspeha, konstruktivno opozicijo. Tudi mi smo mnoge vaše zakone podprli, tudi ko so se vaši ministri predstavljali, smo jih podprli, vsaj nekatere, in ni razloga, da si ne bi te pogače sodelovanja delili tudi nocoj. Torej, srečno novi vladi v želji, da bi res delala za Slovenijo. Hvala.
Hvala tudi vam. ¸ Naslednja prijavljena razpravljavka je gospa Tamara Vonta. Se odpoveduje razpravi. Naslednja po tem pregledu gospa Tina Komel. Se odpoveduje. Naslednja gospa Renata Brunskole. Se odpoveduje. Naslednja gospa Maja Dimitrovski. Odpoveduje. Matjaž Han se je odpovedal. Gospa Melita Župevc. Je ni tukaj. Gospod Matevž Frangež se odpoveduje. Gospod Jože Velikonja. Se odpoveduje. Gospod Branko Grims. Izvolite, imate besedo.
Zelo zanimivo je, da kljub temu, da smo objavili članek iz Frankfurter Allgemeine Zeitung na spletnih straneh, tudi sam sem ga na Facebooku in še kje, tega ni povzel niti en relevanten medij, kolikor vem, od osrednjih medijev v Sloveniji, kar zelo veliko pove, zlasti če upoštevate učbenik profesorja dr. Bogomila Ferfile z naslovom ZDA – to je učbenik iz FDV –, ki ima notri eno misel, ki je zelo relevantna. Več kot o tem, kakšna je uredniška politika medijev, pove tisto, kar piše in o čemer pišejo, pove tisto, kar sistematično zamolčijo. S tega vidika, moram reči, da je bilo zelo žalostno gledati poročanje z odborov, ko so opravljali hearinge, kajti ljudje so najbrž dobili vtis, da to sploh niso bila zaslišanja, saj ni bilo navedenih vprašanj. Navedeni so bili v večini medijev samo odgovori. Zanimivo, da ob zaslišanju prejšnje vlade, je bilo to precej drugače. To je en prostor, ki bo zahteval še precej analize in najbrž skupnega dela, zato da bi izpolnjeval vse norme. Tisto, kar pa je danes osrednji problem, je pa to, da bo ta prostor poročal o delovanju te vlade, ki bo danes po vsej verjetnosti glede na napovedi potrjena. Takrat se bo čez leto dni potem videlo tudi rezultate in če je verjeti napovedim v tujih časopisih, ti rezultati ne bodo ravno dobri. Zanimivo je, da tudi danes že mandatarka govori mnogo manj vzhičeno, mnogo manj napoveduje velike zgodbe o uspehu, kot je bilo to v njenem nastopnem govoru. Očitno je bilo lepilo, ki je združevalo vse, rušenje dosedanje vlade, ko pa gre za uresničevanje programa, pa je zdaj nekaj na papirju, kako je pa s tem papirjem in kakšna bo razlika med besedami in dejanji, smo pa videli že pri razliki med besedami mandatarke in pa dejanskim predlogom, ki je nocoj pred nami. Zaradi tega bo morda, če sem začel z vprašanjem, kakšna je primerjava za nazaj, treba primerjavo pogledati tudi takrat. Takrat bo najbrž treba pogledati gospodarsko rast, vprašanje zahtevane donosnosti slovenskih obveznic in vprašanje, kako in kaj bo Slovenija razvijala v bodoče. S to vlado ali pa s kakšno drugo, kajti nisem ravno prepričan, da bo ta vlada čez leto dni še v taki sestavi, če sploh bo.
Hvala. Pri prebiranju seznama prijavljenih za razpravo sem pomotoma izpustil na tretjem mestu mag. Boruta Ambrožiča in se vračam k njemu. Ampak se odpoveduje, tako da je naslednja razpravljavka dr. Andreja Črnak Meglič. Dr. Andreja Črnak Meglič, želite besedo? Ne želi. Naslednji prijavljeni je gospod Jerko Čehovin. Ne želi besede. Gospod Matjaž Zanoškar? Ne želi. Gospa Lejla – tukaj so že odjavljeni v tem pregledu, naslednji prijavljeni je gospod Jožef Kavtičnik. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovani! Danes smo v Državnem zboru slišali mandatarko, ki je predstavila ministrsko ekipo, predstavila je tudi program in konkretne cilje. Ti cilji so optimistični, zbujajo upanje in optimizem in upanje peljejo v boljšo inovativnost, ustvarjalnost in dajejo ljudem motivacijo za delo in to danes v Sloveniji potrebujemo. Na drugi strani pa smo slišali ponovno ustrahovanje, pesimizem in dragi kolegi ali gospodje – mladi gospod, ne vem, ga ne vidim tukaj –, kot pedagog vem, da to ne pelje v ustvarjalnost, ne pelje v boljšo produktivnost, še manj pa v dobro počutje ljudi, državljank in državljanov. Vi priporočate, da jih naj bo strah. Če me je kaj strah, me je strah tega, kar se je danes dogajalo. Vendar ne strah tako, da se ne bi znal upreti ali da bi bežal iz tega hrama ali iz te države, ampak da se je treba boriti proti temu, kar se dogaja, da ljudje oziroma posamezniki slikajo in preverjajo, kaj se pogovarjamo, kaj si pišemo oziroma tudi kaj govorimo na ulici oziroma med prijatelji. Pred 20, 30 leti, ko sem se sprehajal oziroma šel na dopust v takratne vzhodne države, v Rusijo, Sovjetsko zvezo oziroma na Češko, smo se bali govoriti naglas in smo srečali ljudi, ki so si prišepetavali določene stvari na ušesa, ker jih je bilo strah govoriti v javnosti. Vesel sem, da ta vlada ni več tako sposobna, da bi vladala tej državi, da bi vzpostavila te odnose in ta strah med ljudmi. Zato bom tako z velikim veseljem pritisnil na gumb za to vlado in s pričakujem, da bo to naredila tudi večina v Državnem zboru. Hvala.
Hvala tudi vam. Naslednja razpravljavka se odpoveduje. Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Velik del ostanka časa je čas, ki ga mandatarka ni porabila za svoje odgovore. Najavila si je uro časa, porabila je 5 minut in še v teh petih minutah je pač prebrala nekaj tistih parol, ki jih vsakič pove, kadarkoli stopi pred govornico in se prijavi k besedi. Kar zadeva razprave, ste zelo občutljivi. Dokler se kritizira Janševa vlada, ni nobenega problema, nobene težave pri nikomur. Hvaležni ste, da ji bo mandat ugasnil čez nekaj minut. Tisti trenutek, ko začnemo govoriti o problemih Vlade, ki nastaja z vsemi tistimi osebnimi hipotekami, ki jih kandidati in ostali prinašajo v vladno ekipo, pa mandatarka pravi, da naj ne gledamo nazaj, ampak naprej. Kot da bomo spet priča privilegiranim zadevam, ko bodo postopki proti nekaterim tekli, proti drugim ne. Ali je to morda napoved ukinitve organov pregona, Računskega sodišča, Davčne uprave, Urada za preprečevanje pranja denarja? To so vse institucije v tej državi, ki gledajo za nazaj in dajo podlago za delo naprej. Glede na to, koliko ljudi je v tej ekipi in novi koaliciji obremenjenih z raznimi hipotekami, se pravzaprav niti ne čudim temu stališču mandatarke. Pravzaprav me zelo skrbi, da kakšnega boja proti gospodarskemu kriminalu v tem obdobju ne bo. Ključen problem tega trenutka in vseh težav, ki jih v tej državi imamo, pa je pravzaprav gospodarski kriminal, povezan z upravljanjem gospodarskih družb v državni lasti in z upravljanjem bančnega sistema. Tisto, kar se mi zdi, da bo velik problem te vlade, je pravzaprav ta evropska dimenzija. Predsednica vlade, največja vladna stranka ni v nobeni evropski politični asociaciji, ne v EPP, ne pri socialistih, ne pri ALDE – nikjer. Glede na to, da se praviloma oziroma vedno dogodijo sestanki političnih skupin pred sestankom Evropskega sveta bo to velik problem. Informacij ne bo, lobiranj ne bo, pogovorov ne bo, bo pa morala mandatarka tam odločati. Mislim, da se bo hitro pokazalo, da bo to zelo velik problem. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Naslednji prijavljeni razpravljavec je gospod Branko Ficko. Ne želi razpravljati. Naslednji na pregledu prijavljenih je gospod Srečko Meh. Imate besedo, izvolite.
Saj ne bi gospod Tanko, ampak če bi bili prej notri, bi vam še enkrat povedal. Pričakujem, da bomo za Slovenijo vsi kaj naredili in da bo SDS v evropskem političnem prostoru zastopala interese Slovenije in zagotavljam tudi to, da bomo Socialni demokrati to naredili. Vsak, ki ima rad Slovenijo in poskuša zaslužiti svoj denar, mora to narediti in zagotavljam vam, da je dovolj prostora za vse. Ko ste govorili o ukinitvi preiskovalnih in ostalih organov in to obesili mandatarki, bo to prišlo dobro tudi za Janeza Janšo. Zelo dobro bo prišlo. Namreč, dajmo vsi pred svojim pragom pomesti, pa bo vse v redu. Še ena stvar je, gospe in gospodje – bistvena razlika bo v tem naslednjem obdobju, bistvena razlika. Veste, zakaj? Zato, ker boste vi opozicija.
Hvala za razpravo. Naslednji razpravljavec je mag. Stanko Stepišnik. Ne želi razpravljati. Po pregledu je potem naslednja gospa Janja Klasinc. Imate besedo, izvolite.
Hvala gospod predsednik. V teh časih je težko reči, katera vlada je lahko uspešna in katera ni uspešna. Politične opcije gledamo drugače na reševanje problemov. Razumljivo, da se mi ne strinjamo z vami. Razumljivo, da se vi ne strinjate z nami. Je pa ena razlika, med nami in med večino zahodnoevropskih držav z razvito demokracijo; če zmaga v neki zahodnoevropski državi desnica se tako prepirajo o konceptih, kot se tudi mi prepiramo, ampak prebivalstva ni strah. In če zmaga levica, že spet prebivalstva ni strah. Prebivalstvo se upira tem rešitvam, enih ali drugih, ki jim ne pašejo glede na njihov status, glede na njihovo ideološko, politično, versko opredelitev, vse to – to so razlike. Ampak to, kar se je pa dogajalo v zadnjem letu pri nas – pa ne samo v zadnjem letu, tudi še v kakšnem mandatu prej –, pa zelo spominja na tisto, kar se dogaja danes na Madžarskem in na kar so kolegi parlamentarci iz Velike Britanije opozorili na zadnjem obisku naše parlamentarce, kar sta povedala kolegica Tamara Vonta in kolega Roman Jakič, ki sta bila pred kratkim v Veliki Britaniji. Veste, ti trendi so vprašljivi. Zato mislim, da danes in pred dnevi, ko je mandatarka predstavljala svoj program, da je nekajkrat poudarjala upanje, nove razmere, drugačen pogled, ni slučajno. To niso fraze. To je tisto, kar si povprečna Slovenka in povprečen Slovenec želita. Pa ne samo Slovenke in Slovenci, vsi tisti prebivalci te države, ki so ali državljani ali pa pri nas samo začasno delajo. Mislim, da je čas, da nastopi pravičnost. Prepričana sem, da je ta ekipa takšna, da bo naredila vse, da bo te naše cilje dosegla. Mogoče nam ne bo uspelo v vsem, nihče ne trdi, da bo uspelo vsakemu v vsem, prepričana pa sem, da bomo naredili vse za to. In čez eno leto si bomo pogledali v oči in ocenili ali nam je uspelo ali ne.
Hvala za razpravo in naslednja prijavljena je mag. Majda Potrata. Izvolite, imate besedo.
Hvala za besedo. Saj ne vem, kako naj si razlagam tako zelo diametralno nasprotne sodbe o tem, kaj je v dogovoru strank za sodelovanje v Vladi, v koaliciji zapisanega. Eni trdijo, da je to spisek želja, po drugi strani pa drugi preštevajo strani, da ne rečem celo stavke – ne povedi ampak stavke –, in jim je besedilo prekratko. Kje je zdaj resnica? Zame je med prioritetami peta točka izjemnega pomena, pa je ena sama poved. Ampak to je tista poved, ki je za delovanje države izjemnega pomena, govori pa o javnem sektorju. Če je kaj vladi Ivana Janše uspelo, ji je uspelo sesuti javni sektor. Sesuti njegovo poklicno dostojanstvo in zoper njega obrniti realni sektor. Če bo vladi Alenke Bratušek uspelo vrniti dostojanstvo temu sektorju in s tem zagotoviti tudi kakovostne javne storitve, bo v mojih očeh dosegla tisto, kar si je ta vlada zastavila kot prioriteto. Ne gre za to, ali bo tej novi vladi uspelo priskrbeti toliko denarja, da bi lahko pokrpala ali zapolnila vse vrzeli. Gre preprosto za to, ali bo ta vlada znala državljankam in državljanom povedati, da je dobro opravljeno delo, kjerkoli že je, vredno priznanja. In ko se bo to vrnilo v to državo, bo tudi vzdušje v državi drugačno. Ne bomo srečevali ljudi, ki nas bodo gledali s sovraštvom, ki nas bodo gledali nerazpoloženi zato, ker političarke in politiki ne bomo opravljali tistega, kar se od nas pričakuje. To pa je, da poslušamo ljudi, da se z njimi pogovarjamo in da ne mislimo tako, kot je rekla ena od kolegic, da ubogi minister ni mogel napraviti dovolj zaradi tega, ker se je moral pogovarjati s sindikati. Ja, lepo vas prosim, ni minister in niso poslanke in poslanci razumeli, kakšna je funkcija političark in politikov in niso razumeli tega, da sta v parlamentarni demokraciji vlogi koalicije in opozicije pač različni in da je naloga opozicije nadzirati koalicijo. Pa upam, da boste to delali bolj zmerno v preteklih mandatih. Hvala.
Hvala tudi vam. Naslednji prijavljeni razpravljavec je gospod Gašpar Gašpar Mišič. Izvolite, imate besedo.
Spoštovani predsednik. Torej, če bi besede gradile državo in če bi besede vplivale na gospodarsko rast, bi bila Slovenija ena najbogatejših držav ne le v Evropi, temveč tudi v svetu. Danes prvič v zgodovini Republike Slovenije bo krmilo Vlade prevzela ženska roka in bi pričakoval od kolegic in kolegov poslank in poslancev veliko več spodbudnih besed za pogum in čestitke in pripravljenost pomagati, da rešimo to državo. To, kar se je dogajalo v preteklosti, da so prevladovali strankarski interesi pred državnimi interesi, se ne bi smelo več ponavljati. Država resnično potrebuje okrepitev in vsi skupaj bi se morali bolje zavedati svoje odgovornosti do države. Štejejo samo dejanja in ne besede. Pravijo, tisti, ki so resnično pogumni – dejanja in ne besede. Kot bi rekli naši sosedje Italijani: "Fatti non parole". Se pravi, samo z delom lahko nekaj pokažemo. Če se bomo samo prepirali med seboj in medsebojno obtoževali in če bomo v naslednjem sklicu, v tem mandatu spet doživljali to: Vaša vlada, naša vlada – glejte, vse prejšnje vlade so bile neuspešne, ker nismo šli v smeri razvoja, ampak smo Slovenijo razvijali v smeri nerazvoja. In zaradi tega se moramo vsi posuti s pepelom, predvsem pa tisti, ki so bili večni politiki in so še danes. Je treba pustiti priložnost! Nova vlada, ki jo bo vodila mag. Alenka Bratušek, ima priložnost. Ji zaupam in tudi številne Slovenke in Slovenci. Pustimo ji priložnost naj pokaže, kar zna, kajti samo tako, če zaupamo in ji pustimo priložnost – vi ste jo imeli, pa ste jo zapravili. Če ste jo zapravili, je to vaša krivda in vaša stvar. Imeli ste program. Nekdo je rekel, da vlado s programom nadomešča vlada, ki nima programa. Lepo vas prosim! Imeli ste 10 plus napisano knjižico, zelo debelo. Koliko od tega ste realizirali? Nič, delali ste v obratni smeri. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Kljub vsemu bi mogoče vendarle opozoril na dejstvo, da v tej fazi razprav niso mogoče replike. Tako da bi vendarle apeliral na razpravljavce, da upoštevajo to dejstvo in da zaključimo razprave na način, da ne bo treba ugotavljati o tem, da je nekdo recimo prekoračil vsebino. Dejstvo, ki je pred nami, da ni mogoče oporekati potem nekih navedb, je pa to mogoče skozi nadaljnje razprave. Naslednja razpravljavka je gospa Sonja Ramšak.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovana predsednica Vlade! Še enkrat naslavljam na vas apel, da umaknete kandidaturo gospoda Jakiča za ministra za obrambo. Zakaj? Niste bili na hearingu, kjer – bom prebrala zakaj. V vaši koalicijski pogodbi ste zapisali nekaj vrednot, med njimi: delovali bomo strpno, prizadevali si bomo za čim višjo raven kulture političnega dialoga temelječega na moči argumentov, brez osebnih diskreditacij in nestrpnosti. Te vrednote je vaš kandidat na Odboru za obrambo globoko kršil, ne samo do posameznikov, ampak skoraj do večine tistih poslank in poslancev, ki smo mu očitali, da dejansko ni strokoven in da je sramota, da bo postal minister za obrambo. In to danes še enkrat ponavljam. Zakaj? Zato, ker nas je tiste, ki smo bili osamosvojitelji, ki smo veterani vojne za Slovenijo, omalovaževal, bil verbalno agresiven, poučeval, da ne vemo, kdo je minister za obrambo. Ampak, gospod Jakič, zelo dobro vemo, kdo je minister za obrambo, da to ni minister za vojsko, kot ste nam očitali, in se zelo dobro zavedamo, kakšne so njegove pristojnosti. In tudi zato, ker ste danes pokazali ogromno nepoznavanja in žal mi je, da gospod Breznik, ki vam je postavil nekaj kviz vprašanj, ni teh vprašanj razširil še mogoče na kakšna druga vprašanja in bi hitro prišli do tega, da zelo malo poznate področje obrambe. Spoštovana dosedanja kolegica in predsednica Vlade, vas pa samo sprašujem, nekatere državljanke so vprašanje naslovile name, koliko svetovnih jezikov govorite in katere. Hvala lepa. Želim vam pa uspeha.
Glede na neposredno postavljeno vprašanje predsednici Vlade bi dovolil razpravo po zaključku vseh, ki ste se priglasili k razpravi, kajti kot sem povedal, replike med razpravljavci niso dovoljene, ampak glede na to, da je bilo zelo jasno izpostavljeno vprašanje, bi omogočil, da tudi predsednica Vlade odgovori na to postavljeno vprašanje, ko bodo dobili besedo vsi, ki so prijavljeni k razpravi. Naslednja, ki je prijavljena k razpravi, je gospa Maša Kociper. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani! Več kot leto sem v tem parlamentu in sem mislila, da sem se že marsikaj hudega navadila, ampak ko sem danes poslušala, kakšne žalitve, sovraštvo in diskreditacije so se zlivale s te strani, sem bila na novo presenečena. Nismo mi krivi, da vam ni uspelo. Mi smo pač prevzeli za vami. Tako to je. Nobeno sovraštvo ni potrebno, nobene žalitve, nobenega podcenjevanje že v naprej. Zakaj nam ne daste priložnosti? Pravite, da ste na sceni že 20 let – SDS. Nekateri poslanci se vsakič, ko nastopijo, pohvalijo, da so tukaj že štiri, pet mandatov. Mogoče ima pa zato politika tako slab ugled v naši državi in tako nizko spoštovanje med ljudmi. Ali ne slišimo klicev ljudi, ki bi želeli, da se politiki obnašajo drugače? Če je gospod Meh rekel, vsak lahko nekaj pomaga k temu, da bo v naši državi boljše – tudi vi opozicija lahko. Ni vam uspelo, zdaj je na vrsti nekdo drug. Pomagajte na takšen način, da ne rušite, da ne uničujete, da ne nagajate, da ne sejete sovraštva, da ne podcenjujete, da ne diskreditirate. In vsem nam, ki tukaj sedimo, se bo ugled izboljšal in vsem bo lepše živeti v tej državi.
Hvala Naslednji razpravljavec je gospod Jani Möderndorfer. Se odpoveduje. Proceduralno? Gospod Jerovšek, imate proceduralno.
Gospod predsednik, midva sva peti mandat v parlamentu in na naju je letela opazka gospe Maše Kociper, da smo mi krivi [[...]]
Gospod Jerovšek, glede na to, da ste se prijavili k proceduralnemu predlogu, prosim, da ga navedete in bomo potem ugotovili, kaj lahko naredimo s tem predlogom.
Mislim, da bi morali reagirati – ne zaradi naju. Sedaj je prevalila krivdo za ugled parlamenta na tiste, ki so nas volivci večkrat izvolili. To je žalitev volivcev, gospe Maši Kociper to povem najprej. Drugo. Govorila je o sovraštvu, ki so ga izražali. Naj pove eksaktno, kje je videla sovraštvo.
Oprostite, gospod Jerovšek, ker posegam v [[...]]
Če pa ne razumem parlamentarnih razprav!
[[...]]ker posegam v razpravo. Sem že prej opozoril, da niso mogoče replike.
Prosim, da opomnite kolegico Mašo Kociper, da naj bo na nivoju tega, kar se dogaja v evropskih parlamentih. Tu je resna razprava in naj pove, kaj je bilo sovraštvo. Hvala.
Hvala. Ta moja opozorila, ki sem jih dal že prej, ker sem nekako pričakoval, da bo prišlo do tega, da se bo nekdo počutil prizadet po eni razpravi in ne bo mogel dati odgovora, veljajo za vse, ki ste razpravljali in prepričan sem, da bo zadnji prijavljen razpravljavec na današnji seji, gospod Janez Vasle, zagotovo ta kriterij spoštoval. Izvolite, imate besedo.
Zadnji in zadnjič. Spoštovani! Ko sem pred enim letom nastopil poslansko funkcijo, mi je naš domači hišni pesnik napisal med drugim tudi verz: "Med ministre gre Ljudmila in prazen DZ stol zafila, Vasletov Janez iz Domžal, mož karakterja in šal." Danes pa mi je poslal taisti pesnik: "Le leto traja to poglavje, že prav je, je stol ministrica izgubila, zaseda mojega sedaj Ljudmila." Delo v Državnem zboru sem si predstavljal kot kolikor toliko složno delo predstavnikov za dobro ljudstva. V resnici je bilo tako, da sem v prvih razpravah, ko sem bil v parlamentu, skoval rečenico, da je bil pogoj za sprejem v opozicijske stranke tudi tečaj in izpit iz žlehtnobe. Dosti je bilo žaljivk. In seveda sem tekom tega leta, kar sem tu, to mnenje opustil, čeprav je bilo s strani opozicije slišati veliko žaljiv, podcenjevanja in podobno. S pozicije pa je bilo tega precej manj, tudi zaradi NSi, ki se tega načina ni posluževala. Priča smo ustoličevanju nove vlade. Kot ste opazili, sta se pričela že cediti med in mleko in že čutimo tudi pozitivne učinke. Pri predstavljanju koalicije nove vladavine nisem opažal nekih bistvenih razlik od usmeritev prejšnje vlade. Nisem slišal kaj posebnega o novih konkretnih akcijah. Skratka, cilji prej in sedaj so si zelo podobni in vedno bolj imam vtis, da je bil osnovni namen tega dogajanja polastiti se oblasti. Ponudba nove predsednice, da bodo šli po enem letu po zaupnico, se mi zdi malo lovska. Vemo, kaj se da narediti v enem letu – smo videli tudi sedaj. Moja prognoza je sledeča: ljudstvu bodo delili bombončke, znižali cene energije, elektrike, plina in podobno in si izboljševali javnomnenjsko podobo. Ko boste šli po zaupnico, jo boste dobili in pozabili na predčasne volitve, kljub tem podpisanim, kar je bilo. Pomembno znamenje se mi zdi, da so na vseh področjih potihnile zahteve po preverjanju spričeval, magisterijev, korupcijo opravljeno, po odstopih z visokih funkcij in tako dalje. Dokler nisem prišel v ta hram diplomacije, nisem verjel, da so strici tudi v ozadju. Te stare sile se krepijo. Fran Milčinski Ježek je dejal, da stopnice pometajo od vrha navzdol, da riba pri glavi smrdi in če malo parafraziram, naša kokoš ne smrdi samo po glavi, ampak smrdi cela in je menjava glave ne bo rešila. Osebno pa v svojem imenu želim vse dobro pri prizadevanju za dobro Slovenije. Naj zaključim tudi z verzom tega pesnika: "Lepa je bila izkušnja, naporna večkrat, včasih luštna. Sporočam vam tudi vsem, pogumno, nič ni večno." Hvala lepa.
Hvala tudi vam, gospod Janez Vasle. Glede na to, da je bilo prej zelo konkretno postavljeno vprašanje predsednici Vlade, je izrazila interes, da poskuša odgovoriti na vprašanje gospe Sonje Ramšak. Dajem besedo mag. Alenki Bratušek. Imate tri minute na razpolago.
Najlepša hvala. Spoštovana gospa Ramšak, govorim slovensko, angleško, hrvaško in nekaj malega tudi nemško. Zanimivo pa, da vas to pri vašem predsedniku Vlade ni zanimalo. Mogoče bi bilo zanimivo slišati, kaj zna on. In enako bi veljajo za vaše prejšnje ministre. Na koncu bom rekla samo to, da sem tudi sama razočarana nad besedami, ki so danes letele predvsem s te strani. Imeli ste možnost, imeli ste eno leto časa, da pokažete in obrnete trend v Sloveniji. Obrnili ste ga še na slabše. Poglejte si makroekonomske napovedi. Poglejte si napovedi mednarodnih institucij – na žalost. Vse, kar bom rekla na koncu je, dajte nam možnost, da pokažemo, da bomo naredili to, kar smo si zastavili.
Hvala. Ugotavljam, da smo s tem zaključili razpravo. Prehajamo na glasovanje. V skladu z 232. členom Poslovnika Državnega zbora se o imenovanju ministrov in ministric glasuje tako, da se glasuje o listi kandidatov za ministre in ministrici kot celoti. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Na glasovanje dajem naslednji predlog sklepa: Državni zbor imenuje dr. Uroša Čuferja za ministra za finance, gospoda Karla Viktorja Erjavca za ministra za zunanje zadeve, gospoda Tomaža Gantarja za ministra za zdravje, dr. Uroša Grilca za ministra za kulturo, gospoda Igorja Maherja za ministra za infrastrukturo in prostor, gospoda Romana Jakiča za ministra za obrambo, gospo Tino Komel za ministrico brez resorja za področje odnosov med Republiko Slovenijo in avtohtono slovensko narodno skupnostjo v sosednjih državah ter med Republiko Slovenijo in s Slovenci po svetu, dr. Anjo Kopač Mrak za ministrico za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, dr. Jerneja Pikala za ministra za izobraževanje, znanost in šport, dr. Senka Pličaniča za ministra za pravosodje, mag. Stanka Stepišnika za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo, dr. Gregorja Viranta za ministra za notranje zadeve in javno upravo, mag. Dejana Židana za ministra za kmetijstvo in okolje. To je sklep o katerem glasujemo in začenjam glasovanje. [[oglašanje iz dvorane]] Prosim? Želi kdo obrazložiti glas? Torej, glede na to, da je izražena volja za obrazložitev glasu, vas vabim k prijavi, če želi kdo še obrazložiti glas. Gospod Franc Pukšič, imate besedo. [[oglašanje iz dvorane]] Samo trenutek, prisluhnimo gospodu Pukšiču.
Hvala lepa. Gospe in gospodje! Te vlade ne bom podprl. Glasoval bom proti. Razlog je pa naslednji. Danes so nekateri govorili o tem, kaj je sramota in slab zgled za politiko. Drage kolegice in kolegi, zagotovo ne volivke in volivci, ki dajo nekomu petkrat mandat. Slab zgled za politiko in sramota te države so tisti poslanci in poslanke, ki podpirajo nekoga, ki si je prilastil 2,4 milijona evrov, ki je sistematično in večkrat kršil zakonodajo in je ta sredstva dobil s pomočjo dela v mestni občini in so obremenjena tako s korupcijskimi tveganji kot tveganji za nedovoljeno lobiranje. In če je bilo to tveganje za nedovoljeno lobiranje tudi izkoriščeno bodočega ministra za obrambo, skupaj s Klemenom Goršetom, kaj in kako bodo naredili na obveščevalno-varnostnih službah, čeprav smo v petek o teh službah razpravljali na komisiji in je bila ocena odlično delo, potem me je strah te oblasti, strah me je vlade. Kaj se je začelo dogajati, še preden ste dobili orodja v roke. Žal, za konec. Bojim se, da je to zadnja slovenska vlada, naslednjo bo postavljala Evropska unija, tudi takrat, ko bo delavkam in delavcem zaprla še tiste prihranke, ki jih težko zaslužijo.
Gospod Pukšič, kako boste glasovali?
Na začetku sem, gospod predsednik, povedal, če ne, pa si poglejte magnetogram.
Hvala. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 35. [[Za je glasovalo 52 članov.]] [[Proti 35.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da sta ministrici in ministri Vlade Republike Slovenije imenovani. Ministrici in ministre vabim, da v dvorani zasedejo sedeže, ki so namenjeni Vladi. Dovolite mi, da v trenutku, ko sta ministrici in ministri zasedli svoje sedeže na prostoru, ki je namenjen Vladi v Državnemu zboru, najprej izrazim tako ministricama in ministrom Vlade Republike Slovenije iskrene čestitke k imenovanju in jim želim uspešno upravljanje ministrske dolžnosti. Prehajamo na prisego, in sicer prosim novo imenovani ministrici in ministre, da v skladu s 113. členom Ustave Republike Slovenije prisežejo pred Državnim zborom. Prvi bo prisegel dr. Uroš Čufer, minister za finance. Gospod minister, izvolite.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Naslednji bo prisegel gospod Karl Viktor Erjavec, minister za zunanje zadeve.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Naslednji bo prisegel gospod Tomaž Gantar, minister za zdravje.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Naslednji bo prisegel dr. Uroš Grilc, minister za kulturo.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Naslednji bo prisegel gospod Igor Maher, minister za infrastrukturo in prostor.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Naslednji bo prisegel gospod Roman Jakič, minister za obrambo.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Naslednja bo prisegla gospa Tina Komel, ministrica brez resorja za področje odnosov med Republiko Slovenijo in avtohtono slovensko narodno skupnostjo v sosednjih državah ter med Republiko Slovenijo in Slovenci po svetu.
Prisegam, da bom spoštovala ustavni red, da bom ravnala po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi delovala za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Naslednja bo prisegla dr. Anja Kopač Mrak, ministrica za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Prisegam, da bom spoštovala ustavni red, da bom ravnala po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi delovala za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Naslednji bo prisegel dr. Jernej Pikalo, minister za izobraževanje, znanost in šport.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Naslednji bo prisegel dr. Senko Pličanič, minister za pravosodje.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Naslednji bo prisegel mag. Stanko Stepišnik, minister za gospodarski razvoj in tehnologijo.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Naslednji bo prisegel dr. Gregor Virant, minister za notranje zadeve in javno upravo.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Naslednji bo prisegel mag. Dejan Židan, minister za kmetijstvo in okolje.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije. / aplavz/
Po opravljenih prisegah nadaljujemo sejo in ker so poslanka Tina Komel in poslanci Roman Jakič, mag. Stanko Stepišnik, dr. Gregor Virant in mag. Dejan Židan imenovani za ministrico in ministre, v skladu s 14. členom Zakona o poslancih začasno ne morejo opravljati poslanske funkcije.O tem bom takoj obvestil Državno-volilno komisijo in jo zaprosil, da Državnemu zboru sporoči, kateri kandidati bodo v skladu s 14. členom Zakona o poslancih nadomestili navedeno poslanko in poslance. Na podlagi obvestila Državne-volilne komisije bo Mandatno-volilna komisija pripravila poročilo in predlagala Državnemu zboru potrditev mandatov ter o svojih ugotovitvah poročala zboru. Poslanka in poslanci, ki so imenovani za ministrico in ministre, začasno ne morejo opravljati poslanske funkcije, zato se Državni zbor na podlagi 200., 201. in 112. člena Poslovnika Državnega zbora seznani še z naslednjim sklepom: ugotovi se, da je poslanki ter poslancem, ki začasno ne morejo opravljati poslanske funkcije, ker so prevzeli funkcijo v Vladi, prenehala gospe Tini Komel funkcija podpredsednice Komisije za odnose s Slovenci v zamejstvu in po svetu, gospodu Romanu Jakiču funkcija predsednika Odbora za zadeve Evropske unije, mag. Stanku Stepišniku funkcija podpredsednika Odbora za gospodarstvo, dr. Gregorju Virantu funkcija predsednika Ustavne komisije in mag. Dejanu Židanu funkcija predsednika Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje. Funkcija jim preneha z dnem seznanitve na seji Državnega zbora. S prisego nove vlade razrešeni predsednik Vlade skupaj s svojimi ministri in ministrico z današnjim dnem preneha opravljati tekoče posle. Na podlagi petega odstavka 17. člena Zakona o državni upravi z dnem prenehanja funkcije ministra preneha funkcija tudi državnemu sekretarju. Na podlagi 14. člena Zakona o poslancih Državni zbor ugotavlja. Prvič, ker je gospod Ivan Janez Janša prenehal opravljati tekoče posle predsednika Vlade in ker so mag. Radovan Žerjav, mag. Andrej Vizjak, dr. Vinko Gorenak, gospod Zvonko Černač, gospa Ljudmila Novak in gospod Franc Bogovič prenehali opravljati tekoče posle ministrice oziroma ministrov, mag. Andreju Širclju in mag. Marku Pogačniku pa je prenehala funkcija državnih sekretarjev z današnjim dnem v skladu s 14. členom Zakona o poslancih, ponovno opravljajo funkcijo poslancev. In drugič, v skladu s 14. členom Zakona o poslancih z današnjim dnem prenehajo opravljati funkcijo poslank in poslancev gospod Robert Hrovat, gospa Jasmina Opec, mag. Damjana Petavar Dobovšek, gospod Ivan Pišek, gospa Patricija Šulin, gospod Janez Vasle in gospod Roman Žveglič, ki so opravljali funkcijo poslank in poslancev namesto gospoda Ivana Janeza Janše, mag. Radovana Žerjava, mag. Andreja Vizjaka, dr. Vinka Gorenaka, gospoda Zvonka Černača, gospe Ljudmile Novak in gospoda Franca Bogoviča v času, ko so le-ti opravljali funkcijo predsednika Vlade, ministrice in ministrov, ter gospod Saša Ciglar in gospod Rado Likar, ki sta jo opravljala namesto poslancev, mag. Andreja Širclja in mag. Marka Pogačnika v času, ko sta le-ta opravljala funkcijo državnih sekretarjev. Državni zbor se na podlagi 200., 201. in 112. člena poslovnika Državnega zbora seznani še z naslednjim sklepom. Ugotovi se, da je poslankama in poslancem, ki z današnjim dnem prenehajo opravljati funkcijo poslank in poslancev prenehala gospe Jasmini Opec funkcija podpredsednice Odbora za notranje zadeve, gospe Patriciji Šulin funkcija predsednice Odbora za finance in monetarno politiko, gospodu Janezu Vasletu funkcija podpredsednika Odbora za zdravstvo, gospodu Romanu Žvegliču funkcija podpredsednika Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje ter gospodu Radu Likarju funkcija podpredsednika Odbora za zadeve Evropske unije. Funkcija jim preneha z dnem seznanitve na seji Državnega zbora. Gospodu Robertu Hrovatu, gospe Jasmini Opec, mag. Damjani Petavar Dobovšek, gospodu Ivanu Pišku, gospe Patriciji Šulin, gospodu Janezu Vasletu, gospodu Romanu Žvegliču, gospodu Saši Ciglarju in gospodu Radu Likarju se zahvaljujem za opravljeno delo v Državnem zboru. / aplavz/ Dovolite mi, da vas seznanim še z naslednjimi dejstvi. Ker pa sta gospod Ivan Janez Janša in mag. Radovan Žerjav danes podala pisni izjavi, da odstopata s funkcij poslancev Državnega zbora, jima v skladu s tretjim odstavkom 202. člena Poslovnika Državnega zbora ter 6. alinejo prvega odstavka in drugim odstavkom 9. člena Zakona o poslancih prenehata mandata poslancev z 20. 3. 2013. Na tej podlagi bom zaprosil Državno-volilno komisijo, da obvesti Državni zbor, kateri kandidatki oziroma kandidata bosta v skladu s 17. členom Zakona o volitvah v državni zbor postala poslanki oziroma poslanca za preostanek mandatne dobe namesto poslancev gospoda Ivana Janeza Janše in mag. Radovana Žerjava, ki jima prenehata mandata poslancev. Na podlagi obvestila Državne-volilne komisije bo Mandatno-volilna komisija pripravila poročilo in predlagala potrditev mandata poslankama oziroma poslancema za preostanek mandatne dobe. Po teh nujnih obvestilih in seznanitvah s sklepi, novo imenovani ministrici in ministre vabim v preddverje velike dvorane na uradni foto termin. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in zaključujem 31. sejo Državnega zbora.