Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 21. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici meĊunarodnih organizacija i veleposlanstava u Bosni i Hercegovini koji redovito prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Izvozno-kreditne organizacije BiH čija je informacija na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam sve zastupnike i goste. Predsjedatelj Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić poslao je obavijest da će sjednicu morati napustiti u 13 sati radi službenog putovanja. Ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak poslao je obavijest da iz opravdanih razloga nije u mogućnosti nazočiti sjednici Doma. TakoĊe ravnatelj Uprave za neizravno oporezivanje Miro Džakula poslao je obavijest da neće moći biti nazočan sjednici zbog ranije preuzetih obveza. Zamjenik ministra vanjskih poslova Josip Brkić poslao je obavijest da nije u mogućnosti sudjelovati na 21. sjednici zbog službenog putovanja. Ministrica za ljudska prava Semiha Borovac poslala je obavijest da će u ime ovog Ministarstva sjednici biti nazočan savjetnik Kemo Sarač do dolaska ministrice na sjednicu. Kašnjenje na sjednicu najavili su zastupnici Fehim Škaljić, Lazar Prodanović i Hazim Rančić. Prema informaciji naše službe u ovom trenutku sjednici je nazočno 36 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, sukladno članku 171. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku. Sukladno članku 172. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su sljedeći zastupnici: Damir Bećirović – ministru vanjskih poslova BiH, Amir Fazlić – ministru vanjskih poslova BiH. Zastupnici Bećirović i Fazlić postavili su pitanja u usmenom obliku na 19. sjednici ali nisu dobili usmeni odgovor zbog odsutnosti ministra vanjskih poslova BiH, koji nije bio nazočan ni prošloj sjednici Doma. Naknadno je dostavljen odgovor u pisanom obliku na navedena pitanja, ali će zastupnicima biti omogućeno da postave pitanja u usmenom obliku i danas, ukoliko to, naravno, žele. Miroslav Milovanović – predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Jasmin Emrić – predsjedatelju Vijeća ministara BiH. Zastupnici, takoĊe, Milovanović i Emrić postavili su pitanja u usmenom obliku na 20. sjednici ali nisu dobili usmeni odgovor zbog odsutnosti predsjedatelja Vijeća ministara. Salko Sokolović – ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Pitanje je postavio na 20. sjednici, nije dobio usmeni odgovor zbog odsutnosti ministra s prošle sjednice Doma. Maja Gasal- Vražalica – ministru financija i trezora BiH, Nikola Špirić – ministru civilnih poslova BiH, Aleksandra Pandurević – ministru financija i trezora BiH, Mirsad Đonlagić – ministru pravde BiH, 2 Saša Magazinović – predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Dušanka Majkić – ministru vanjskih poslova BiH, Senad Šepić – predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Safer Demirović – predsjedatelju Vijeća ministara BiH, ravnatelju Uprave za neizravno oporezivanje. Ove najave, sukladno članku 172. Poslovnika, dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara na koga se pitanje odnosi. TakoĊer želim podsjetiti da je osiguran izravni TV prijenos ovog dijela sjednice, sukladno članku 171. stavak (1) Poslovnika. Pitanja su ... prema redosljedu pristizanja, te će ih zastupnici tim redom i postavljati. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupniku Damiru Bećiroviću. Izvolite.
GospoĊo predsjedavajuća. Ja ću opet sačekati da imamo ministra ovdje u sali pa da čujemo njegov odgovor u usmenoj formi. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na zastupničko pitanje koje postavlja zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Uvaženo radno predsjedništvo, kolege i kolegice. Ja bih ipak sačekao da se ministar pojavi. Dijelom sam zadovoljan odgovorom koji sam dobio u pisanoj formi, ali ipak bih volio da ministar pojasni neke stvari i neke navode iz ovog odgovora, pa bih sačekao ministra.
Hvala lijepa. Riječ dajem Miroslavu Milovanoviću – pitanje za predsjedatelja Vijeća ministara.
Hvala lijepa. GospoĊo predsjedavajuća, koristim priliku i Vas lično da pozdravim, da Vam izjavim saučešće obzirom na dogaĊaj koji se desio prije nekoliko dana. Pozdravljam sve kolege, predsjednika Savjeta ministara i sve prisutne danas u sali. Moje pitanje se odnosi na predsjedavajućeg Savjeta ministara. Naime, gospodine Zvizdiću u ekspozeu koji ste izložili, kada Vas je Parlamentarna skupština birala za predsjedavajućeg Savjeta ministara, pored ostalog rekli ste da je jedan od Vaših prioriteta formiranje Ministarstva poljoprivrede i Ministarstva obrazovanja na nivou Bosne i Hercegovine. Moje pitanje glasi – Jeste li nešto radili po tom pitanju i imate li podršku Vaših koalicionih partnera iz Republike Srpske za te aktivnosti? Hvala lijepo. 3
Hvala, pozdravljam. Riječ ima predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite.
Hvala najljepša. Uvaženi prisutni, bez nabrajanja jer zaista imamo jako malo vremena za kvalitetne odgovore na ovakva pitanja. Dvije minute je nedovoljno i da se, da vas čovjek samo pozdravi a ne da odgovori, pa ću odmah preći na odgovor. Dakle, u vezi sa Ministarstvom poljoprivrede ja sam vrlo precizno kazao da sam siguran da će nas vrijeme koje je pred nama u potpunosti uvjeriti da je formiranje Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja na državnom nivou potreban i neophodan potez zato što pred poljoprivredom stoje izazovi koji su vezani za ispunjavanje preuzetih obaveza na putu ka EU jer proces pridruživanja neizbježno zahtijeva prilagoĊavanje i reformu poljoprivrednog sektora u skladu sa zahtjevima EU. I ja još uvijek stojim iza mojih riječi, ja čvrsto mislim i čvrsto vjerujem da će doći vrijeme kada će na bazi pozitivne političke volje, potpunog razumijevanja procesa koji se dešavaju u regionu, a pogotovo u EU, i uz, naravno, potpuno poštivanje svih naših nadležnosti u ovome, ili u trenutku u kome se to desi, nas voditi ka pravcu formiranja jače harmonizacije na ovome nivou, a u konačnici možda i Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja. Jer bilo ko od nas ko misli da možemo postati dio evropskih integrativnih procesa, da možemo povlačiti fondove iz EU a ostati i dalje fragmentirani, ne samo u segmentu poljoprivrede nego i u svakom drugom segmentu, on zasigurno griješi. Dakle, to se neće dozvoliti, Evropa ima svoja vrlo jasna pravila, svoje vrlo jasne procedure i to nam je pokazala već sada u okviru jednog značajnog fonda Zapadnog Balkana, Investicionog fonda Zapadni Balkan koji ima preko 10 milijardi eura i gdje smo mi mogli do sada aplicirati samo sa projektima transportne infrastrukture, jer smo usvojili Transportnu politiku, a očekuje se usvajanje Transportne strategije. Tamo postoje još tri sektora, kao što je energetika, okoliš i socijalna pitanja. Neće nam biti dozvoljeno da kandidiramo bilo koji projekat bez cjelodržavnih strategija i bez odreĊenih procedura koji će značiti jaču harmonizaciju u toj oblasti.
Vrijeme.
U tom smislu mislim da će se i sa poljoprivredom u nastavku desiti da ćemo morati biti mnogo više harmoniziraniji, mnogo više organiziraniji i, naravno, u konačnici vjerovatno i dovesti do formiranja poljoprivrede. Što se tiče obrazovanja nisam zagovarao Ministarstvo obrazovanja, nego da ćemo permanentno raditi na ukidanju svakog oblika i svake vrste diskriminacije, segregacije, ... i politizacije u obrazovanju. Ja mislim da je naš obrazovni sistem zaista previše fragmentiran, ali takva su ustavna rješenja. Mi smo legalisti, njih poštujemo, ali moramo ići ka kreiranju društva znanja, ka društva koje će biti sposobno, ne da budemo puki aplikanti inovativnih i tehnoloških rješenja, nego da i sami učestvujemo u procesu razvoja i da kreiramo društvo znanja, bez koga neće biti ukupnog razvoja Bosne i Hercegovine. Hvala. 4
Hvala. Komentar zastupnika.
Hvala lijepo. U svakom slučaju ja očekujem, naravno, odgovor u pisanoj formi i jedino što želim kratko da kažem. Ima smisla dosta toga o čemu ste Vi govorili, meĊutim iskreno se nadam da te procedure neće biti u smislu nametanja rješenja, obzirom da je Ustav vrlo jasno precizirao koje su nadležnosti entiteta, tako da povedete računa jer ako bude bilo koja druga metodologija za dolaska do tog cilja, kojeg ste Vi rekli, mislim da će biti veliki problem unutar Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Jasminu Emriću.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Srdačan pozdrav svim prisutnima. Moje pitanje glasi – Koje aktivnosti su voĊene u ovoj godini, šta je uraĊeno, te da li su od strane nadležnih organa Bosne i Hercegovine izvršene sve pripremne radnje i postupci radi otvaranja stalnog graničnog prijelaza za pogranični saobraćaj Tržačka Raštela – Kordunski Ljeskovac? Kratko podsjećanje: Ja sam na početku ove godine postavio pitanje u kojoj fazi je postupak otvaranja predmetnog graničnog prijelaza. Tada sam dobio odgovor da će Državna komisija za integrisano upravljanje državnom granicom intenzivno raditi na provoĊenju Sporazuma o pograničnom saobraćaju. Mene zanima što je konkretno uraĊeno u ovoj godini, budući da je Republika Hrvatska izgradila, odnosno u završnoj fazi je izgradnje svih pratećih objekata i infrastrukture koja je potrebna za otvaranje predmetnog malograničnog prijelaza. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite.
Hvala uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju. Vidim da je pitanje izuzetno važno, jer isto ili slično pitanje je postavio i uvaženi zastupnik Senad Šepić. Vi ste ovo pitanje i ranije, kao što ste kazali, pokretali, dobili ste odgovor od Uprave za indirektno oporezivanje, odnosno Vijeća ministara, da je Vijeće ministara, odnosno Bosna i Hercegovina je već u trećem mjesecu 2014. godine delegirala svoje članove u sastav mješovitih komisija koje zajedno sa Republikom Hrvatskom treba da izrade ... i da definišu granične prijelaze i prekogranični saobraćaj. Nažalost 5 Republika Hrvatska je sa velikim zakašnjenjem tek nedavno imenovala svoje članove, tako da mješovite komisije su u stvari tek počele sa svojim radom. Postoje procedure sa kojima ste i Vi upoznati, način delegiranja ovoga pitanja je, prije svega, bilateralni odnos izmeĊu Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, dakle dio mora ići preko Ministarstva vanjskih poslova, a drugi dio preko Komisije za integrirano upravljanje i mješovitih, pomenutih mješovitih komisija. Mi smo nedavno na Vijeću ministara usvojili Strategiju za integrirano upravljanje granicom. Formirane su mješovite komisije i sada zaista imamo uvjete da se mnogo ozbiljnije posvetimo ovom pitanju. Evo da kažem – ja nisam lično bio do kraja, u ovom proteklom periodu, involviran u ovo pitanje, ali mogu vam kazati da ću se sada vrlo ozbiljno posvetiti i ovom pitanju i otvaranju dodatnih ... unutar pitanja koje će postaviti gospodin Senad Šepić, i prekograničnog prelaza za putnički i trgovinski saobraćaj na Izačiću. Tako da sada imamo uvjete, imamo Strategiju, imamo formirane mješovite komisije i zaista ćemo se angažovati zajedno sa Upravom za indirektno oporezivanje i Državnom komisijom da što prije riješimo i ovo Vaše pitanje i pitanje koje će uslijediti, sva pitanja koja će uslijediti unutar inicijative koju podnosi gospodin Senad Šepić. Hvala.
Hvala. Ima li zastupnički komentar?
Naravno, ja razumijem sve što je potrebno da se dosljedno provodi Sporazum i način na koji se kandidiraju i formiraju mješovite komisije, ali ovo je postupak koji traje više od 10 godina. Mi pratimo na terenu šta se radi u susjednoj Republici Hrvatskoj i možemo reći da su u ovoj godini oni izvršili veoma intenzivne pripreme i veoma zahtjevne graĊevinske radove i u investicionom smislu značajna ulaganja. Znači, izgraĊen je jedan veoma, možemo slobodno reći, moderan granični prelaz koji će zadovoljiti potrebe u koju svrhu se i isti gradi. Postoje ovdje operativni postupci koji su neophodni da bi se pravovremeno i Bosna i Hercegovina pripremila za otvaranje predmetnog graničnog prijelaza. Da li mi imamo lokacijsku informaciju, odnosno urbanističku dozvolu na području Bosne i Hercegovine da se izvrše pripreme i od strane Bosne i Hercegovine u smislu potrebnih objekata? Da li se planira ili zašto nije pravovremeno započeta aktivnost i s naše strane da bi bili sutra spremni otvoriti ovaj malogranični prijelaz? Mi ne vidimo da se bilo šta dešava, nažalost, u tom smislu i mislim da smo ovdje zakazali. Unatoč tome što razumijemo da je postojala potreba usaglašavanja imenovanja mješovite komisije itd., ali mi smo trebali pratiti ono, bar intenzitet radova koji se vode u Republici Hrvatskoj da bi bili spremni.
Vrijeme.
Ja ocjenjujem da ćemo mi opet imati neku ispriku kako mi nismo pravovremeno započeli postupak i to će, nažalost, predugo trajati, a graĊani su veoma zainteresirani za rješavanje ovog 6 pitanja. Ja sam to nekoliko puta naglašavao i molim Vijeće ministara da poduzme sve da se što prije otvori ovaj granični prijelaz. Hvala.
Riječ dajem zastupniku Salki Sokoloviću.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. Moj pozdrav svim prisutnim u sali. Moje pitanje je usmjereno prema ministarstvu ili ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodinu Šaroviću. Prošli put sam malo govorio na tu temu, ali evo, samo ukratko. Znači, predstavnici Inspekcije EU za hranu i veterinarstvo u januaru ove(?) godine dolaze iz Dablina u Bosnu i Hercegovinu. Razlog je, razlog posjete je provjera da li smo ispunili sve obaveze iz Akcionog plana, izmeĊu ostalog da li smo sa EU usaglasili zakone o hrani i veterinarstvu, poljoprivredi i ruralnom razvoju, da bi nam se u narednom periodu mogao dozvoliti izvoz mlijeka u EU. Ono što je bitno napomenuti jeste da upravo taj Akcioni plan je bio razlog zbog čega smo nastavili izvoz mlijeka poslije one obustave početkom ove godine. I evo, ja bih zamolio ministra da nas ukratko informiše da li su ovi zakoni pripremljeni, kada će biti u parlamentarnoj proceduri, odnosno kakva je saradnja Ministarstva u Vijeću ministara sa ministarstvima entiteta iz nadležnog resora? Hvala.
Odgovor, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Izvolite.
Hvala. Koristim priliku da vas sve pozdravim i da iskoristim ove dvije minute. Evo, odgovor uvaženom poslaniku je poslan pismenim putem, no ja ću iskoristiti da u najkraćem dam i usmeni odgovor. Kao što znate dozvolu za mlijeko od Evropske komisije dobili smo polovinom ove godine. Prije toga tom činu prethodilo je usvajanje Akcionog plana koji je, rekao bih, dio dogovora svih struktura nadležnih u ovoj oblasti, u prvom redu ministarstava poljoprivrede Federacije i Republike Srpske, Ministarstva spoljne trgovine i Kancelarije za veterinarstvo. Na osnovu toga na ministarskoj konferenciji u Banja Luci 29.07. dogovorili smo se da po drugi put, jer prvi pokušaj nije uspio, formiramo najuži stručni tim koji bi radio na ova tri zakona koje ste Vi pomenuli, koji su, rekao bih, dio Akcionog plana. U ovom radnom tijelu su predstavnici tri ministarstva i oni su nakon 6 održanih sastanaka pripremili tekst Nacrta zakona o hrani, Zakona o veterinarstvu i izmjene i dopune Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju. 05.11. ove godine, znači prije nekih mjesec dana, u proceduru, predviĊenu proceduru na mišljenje ova tri zakona su dostavljena, i do danas mi nismo zaprimili odgovore pozitivne ... negativne. Očekujemo, naravno, da se to desi narednih dana. Nezvanično znamo da je bilo primjedbi na ovaj tekst Nacrta zakona, posebno na onaj dio koji se odnosi na službene kontrole, odobravanje izvoznih objekata, a kada je u pitanju Zakon o veterinarstvu, kada je u pitanju Zakon o hrani ključno pitanje je cijepanje Agencije za hranu u Mostaru na onaj dio koji se odnosi na upravljanje i dio koji se odnosi na procjenu rizika.
Vrijeme. 7
Nadam se da će svi razumjeti važnost ovog trenutka. Ukoliko ne budemo usvojili ova tri zakona dolazi nam u pitanje izvoz mlijeka koji jeste, rekao bih, jedan istorijski momenat za sve nas. I ja sam optimista, ima ... i saradnju, vjerujem da ćemo u ovom uspjeti. Hvala vam.
Hvala. Da li ima komentar?
Evo samo kratko. Ja se zahvaljujem ministru na informaciji, meĊutim i poslije istupa ministra mi ne vidimo kada ćemo realizovati ovu stvar. Ono što je suštinski za mene jeste preko 70 miliona KM izvoza mlijeka u zemlje EU i, ono što često zaboravljamo reći, 1.000 radnih mjesta koje ćemo izgubiti ukoliko ovu priču ne privedemo kraju na jedan pozitivan način. Evo, ja bih zamolio ministra, odnosno Vijeće ministara da se ozbiljno pozabavi ovom problematikom, da u februaru, eventualno martu, ne bi došli u situaciju da se obustavi izvoz mlijeka a da onda izgubimo i radna mjesta, prvo ću reći, a onda novac koji je, evo da kažem tako, potreban Bosni i Hercegovini, jer ga na mnoge načine pa i zaduženjima pribavljamo da bi funkcionisali. Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Maji Gasal-Vražalica.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja takoĊe pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje je u vezi sa isplatom štednih uloga štediša Ljubljanske banke u Bosni i Hercegovini. Ministarstvo financija Republike Slovenije objavilo je 02.11.2015. godine javni poziv za podnošenje zahtjeva za verifikaciju neisplaćenih starih deviznih depozita Ljubljanske banke štedišama u Bosni i Hercegovini i Republici Hrvatskoj. Navedeno je kako se za štediše u Bosni i Hercegovini odlučivanje o zahtjevima odgaĊa dok se ne dobiju podaci iz člana 9. stav (4) Zakona Republike Slovenije o načinu izvršenja presude Evropskog suda za ljudska prava, a koji predviĊa zaključivanje Memoranduma izmeĊu Vlade Republike Slovenije i Vijeća ministara BiH. Budući da su se u medijima pojavile različite informacije o zaključivanju ovog Memoranduma, odnosno da isti nije zaključen, a na internet stranici Vijeća ministara BiH dato je priopćenje sa 32. sjednice Vijeća ministara BiH o primanju na znanje Informacije Ministarstva financija i trezora o ovoj stvari bez informacije o njenoj sadržini, molim da mi odgovorite – Šta su obaveze Vijeća ministara u pripremi Memoranduma i kada će Vijeće ministara okončati svoj dio posla, te koji su razlozi da to do sada nije završeno i kada predpostavljate da će Memorandum biti zaključen i tako stvoreni uvjeti da graĊani Bosne i Hercegovine dobiju svoj novac sa štednih uloga kod Ljubljanske banke? Hvala. 8
Odgovor, ministar financija i trezora BiH. Izvolite.
Pozdrav predsjedateljici, članovima Kolegija, uvaženim zastupnicima. Dame i gospodo, pokušaću sublimirati odgovor na ova oba pitanja u jedan odgovor i mislim da ću vam dati pojašnjenje i pravu sliku. Republika Slovenija je svojom notom od 9. ožujka 2015. godine od Ministarstva financija i trezora zatražilo podatke o deviznoj štednji kod glavne podružnice Ljubljanske banke u Sarajevu. ProslijeĊen je i Prijedlog memoranduma baziranog na zakonu koji je Republika Slovenija dostavila. Mi smo odmah taj i notu i Prijedlog memoranduma proslijedili Federalnom ministarstvu financija koje raspolaže svim podacima preko imenovanog skrbnika od strane Vlade Federacije. Moram naglasiti da je predloženi Memorandum izlazio daleko van onoga što je sadržaj presude Suda u Strazburu i nametalo neke odredbe koje se jednostavno nisu mogle, ne mogu se ispuniti realno. Nota je dostavljena ... Ministarstvu financija koje je prikupilo sve tražene podatke o deviznoj štednji ... [[ne razumije se]] i u elektroničnom obliku sa svim obrazloženjima. Mi smo odmah po prijemu te dokumentacije dana 10.06. ove godine Ministarstvu vanjskih poslova BiH proslijedili podatke kao i podatke o utrošku štednje u procesu privatizacije sa obrazloženjem o zakonskom osnovu dostavljanja tih podataka. Podaci su uručeni Ministarstvu financija Slovenije preko našeg Veleposlanstva u Ljubljani. Temeljem informacije Ministarstva vanjskih poslova Vijeće ministara je na svojoj sjednici, na koju se uvažena zastupnica i poziva, predložilo da se osnuje Stručna skupina kako bi sa slovenskim predstavnicima usuglasili prijedloge za rješenje svih spornih pitanja, a koji se odnose na dostavu podataka za verificiranje, kao i prijedlog
Vrijeme.
usaglašenog Memoranduma o razumijevanju i suradnji. Na inicijativu ministra financija, tj. moju, dana 02.12. u Ministarstvo financija smo održali radni sastanak u svezi provedbe presude. Na sastanku su bili predstavnici, odnosno ministrica financija Federacije, predstavnik Centralne banke, ... pred sudom. Temeljem zaključka Ministarstvo financija je u svom dopisu sutradan se obratilo Ministarstvu vanjskih poslova sa prijedlogom da Bosna i Hercegovina inicira hitan sastanak dviju država na ekspertnom nivou i da ... razrješenja svih spornih pitanja, kao mogućnost i forma zaključenja Memoranduma o razumijevanju koji bi predstavljao onda i podlogu za dostavu traženih podataka. Ako treba i dokumentacijski, ali evo zbog formatiranja vremena to je stvarna slika. Eto.
Hvala. Da li ima zastupnički komentar? MAJA
[[nije uključen mikrofon]] 9
Hvala lijepa. Riječ dajem zastupniku Nikoli Špiriću.
/nije ukljjučen mikrofon/
Ja se ispričavam, samo malo zastupniče ne vidimo da vam je mikrofon uključen.
... [[nije uključen mikrofon]] na osnovu kojeg ... kao što vrijeme više odmiče ja mislim da pojedina ministarstva ili ministri lagano, ne poštujući zakone i zakonske propise, lagano ulaze u sferu anarhije. Ali ako je to odabir ove parlamentarne većine ja nemam ništa, zapravo i da imam išta protiv ne mogu da mijenjam, ali želim zapravo da upozorim da i najlošiji zakoni su bolji od anarhije koja se može proizvesti. U skladu sa tim nastavljam sa postavljanjem poslaničkog pitanja ministru Osmanoviću, s tim da želim da vas obavijestim da je, dakle tražim odgovor od ministra Osmanovića da odgovori – Na osnovu kojeg zakona i podzakonskog akta je imenovao vršioce dužnosti upravnih i nadzornih odbora 7 tzv. institucija od kulturnog značaja za Bosnu i Hercegovinu? S obzirom da su u „Službenom glasniku“, broj 89/15, od 23.11.2015. godine objavljena rješenja o imenovanju istih zanima me da li je i Savjet ministara dao saglasnost za imenovanje, jer se to ne vidi iz preambule ovog rješenja? Da se ne služimo natpisima iz medija, kuloarskim pričama, ja koliko znam ta saglasnost ne postoji u okviru samog Ministarstva, a ne Savjeta ministara. Ministar se poziva na Memorandum o razumijevanju s ciljem podrške radu ustanova kulture od opšteg značaja i koristi za Bosnu i Hercegovinu za period 2016.-2018. godina, pa pitam – Da li je ovaj Memorandum zvaničan akt Savjeta ministara BiH, imajući u vidu da ministar Osmanović, koliko je meni poznato, nije imao saglasnost Savjeta ministara da potpiše ovaj Memorandum? Očekivao sam nakon nezakonitog izdvajanja iz budžetske rezerve za plate i naknade zaposlenih u Zemaljskom muzeju da će se nadležne institucije pozabaviti ovim pitanjem i provjeriti eventualno zloupotrebu ovlaštenja. Zašto ovo postavljam kao pitanje? Ne zato što mislim da tamo ljudi ne trebaju imati plate i naknade, nego što ovo predstavlja proces stvaranja novih budžetskih korisnika što će zakomplikovati finansijsku situaciju na nivou Bosne i Hercegovine u 2016. godini. Hvala vam lijepo.
Hvala. Odgovor, ministar civilnih poslova. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, članovi Kolegija, cijenjeni zastupnici. Prvo želim da istaknem da se u konkretnom slučaju, uvaženi zastupniče Špiriću, ne radi o tzv. institucijama od kulturnog zanačaja za Bosnu i Hercegovinu, već da iste egzistiraju kao neosporene pravne činjenice. Zamolio bih Vas, evo zapišite pa pogledajte „Službeni glasnik BiH“, br. 66/92, 13,/93, 9/95, 37/95 u kojima su objavljeni zakoni i Uredba ... 7 institucija kulture koje 10 su definisane kao javne ustanove iz oblasti kulture i muzejske djelatnosti od javnog interesa za Republiku Bosnu i Hercegovinu, sljedbenik Bosna i Hercegovina. Svi navedeni propisi su i dalje na snazi, a po sili odredaba člana 1. i Aneksa II Ustava BiH sve dok Parlamentarna skupština BiH i Ustavni sud BiH ne odluči drugačije. Zamolio bih Vas da pročitate i dopis Institucije ombudsmena za ljudska prava u Bosni i Hercegovini od 14. marta 2007. godine kao i Mišljenje visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu od 03.09.2015. godine dato u skladu sa članom 5. Aneksa X Općeg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini, pri čemu niko od ovlaštenih predlagača nije nikada pred Ustavnim sudom BiH osporio pravni kontinuitet niti jedne od pomenutih ustanova kulture Bosne i Hercegovine, nego se one osporavaju samo putem političkih izjava. Nadalje želim da istaknem da pomenute ustanove kulture Bosne i Hercegovine čuvaju kulturnu baštinu svih naroda na teritoriji Bosne i Hercegovine, odnosno u njihovom posjedu su pokretne i nepokretne nekretnine koje su u vlasništvu Bosne i Hercegovine. S ciljem zaštite imovine i imovinskih prava Bosne i Hercegovine, odnosno kulturne baštine Bosne i Hercegovine
Vrijeme. ADIL
na što povezuju i brojne meĊunarodne konvencije kojima je pristupila Bosna i Hercegovina, Vijeće ministara BiH na svojoj 16. sjednici, održanoj 23.07.2015. godine, po osnovu Informacije koju je podnijelo Ministarstvo civilnih poslova BiH, dalo saglasnost ministru civilnih poslova BiH da u saradnji sa drugim zainteresiranim subjektima osigura rješenja aktuelnih pitanja – upravljačkih, administrativnih i finansijskih na privremenoj osnovi do konačnog rješenja njihovog pravnog statusa. Imao bih još, ali.
Hvala ministru. Ima li zastupnički komentar? Izvolite.
Zapravo imam. Ja sam postavio konkretna pitanja, a dobio sam pitanja(?) koja se pozivaju na '91. godinu. I nije nepoznato da kolega Osmanović kao ministar i drugi teže da vrate Bosnu i Hercegovinu na '91. u svim institucijama pa i institucijama kulture. Ali ja kažem na bazi kojeg zakona? Ovdje se poziva na odluku Savjeta ministara koja je tako formulisana da daje i ne daje pravo, a onda to daje za pravo da se stvara anarhija u javnosti, da tobože neki nisu pristali, a u suštini kolega Osmanović kaže pristali su. Ja tražim samo ..., tražim da mi se to dostavi u pismenoj formi. Sve ovo što je kolega Osmanović imao neka nabroji, ali ja tvrdim da se ovdje krši zakon, stvaraju se novi budžetski korisnici i da ćemo od toga imati problema. Ja jesam za to da se stvari zakonski urede, al' pozivanje na zakone u svakoj oblasti kad kome padne na pamet na '91. godinu zapravo otvara političke turbulencije bespotrebno. I ja pozivam ministre da se drže zakona, da ne bi imali v.d. na v.d. Pa i to je po zakonu izgleda u ovoj zemlji. Dakle, ako je nekome cilj da stvori anarhiju on će je stvoriti i proizvesti. Meni to nije cilj i upozoravam, dakle ako nema snage u Savjetu ministara da se ljudi drže zakona, nego da 11
Vrijeme.
je svakom ministru data mogućnost da sam zaključuje sporazume i memorandume, to nas gospodo ne vodi nigdje i neće biti pomoći ovim institucijama kulture. Hvala vam lijepo. ...
Hvala. Pisani vjerovatno. Riječ dajem zastupnici Aleksandri Pandurević. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, nije predviĊeno, odgovor poslije zastupničkog komentara. Ispričavam se ministre, vjerojatno ćete to u pisanoj formi dostaviti.
Zahvaljujem se uvažena predsjedavajuća. Moje pitanje je upućeno cijenjenom ministru finansija. Naime, u medijima su se pojavile informacije da neke institucije Bosne i Hercegovine imaju otvorene račune i sredstva koja su ostala zatočena u Banci Srpske koja je, propada. Pominju se milionski iznosi, odnosno desetine miliona maraka, pa mene zanima – Da li su tačne medijske informacije da Elektroprenos BiH ima zarobljenih 10 miliona u Banci Srpske, da Uprava za indirektno oporezivanje tamo ima pet računa i ako ima koji je iznos na njima? I inače, koje institucije Bosne i Hercegovine, bilo da su oni budžetski korisnici ili da im je osnivač samo Bosna i Hercegovina, imaju račune u Banci Srpske, koji su iznosi na tim računima? Hvala vam.
Hvala. Odgovor, ministar financija i trezora BiH. Izvolite.
Uprava za neizravno oporezivanje BiH je imala otvorene račune u Banci Srpske i u momentu uvoĊenja privremene uprave na računima se nalazilo ukupno 3.920 maraka. Ministarstvo financija ne raspolaže podacima da li je Elektroprenos imao otvorene račune u Banci Srpske i koliko je eventualno sredstava ostalo blokirano u momentu uvoĊenja privremene uprave iz razloga što Ministarstvo nije nadležno i ne vodi evidenciju o otvorenim računima institucija koje se ne financiraju iz proračunskih sredstava. Sukladno članku 2. i članku 25. Zakona o financiranju institucija proračunski korisnici ne mogu imati otvorene transakcijske račune bez suglasnosti Ministarstva financija i trezora koje isto tako konstatira da Ministarstvo financija i 12 trezora nema otvorenih računa kod Banke Srpske. Isto tako je konstatacija da ne raspolažemo podacima da li neke od institucija čiji je osnivač Bosna i Hercegovina, a koje se ne financiraju iz proračuna, imaju otvorene račune u Banci Srpske iz razloga što nije propisana nadležnost Ministarstva za voĊenje evidencije o otvorenim računima tih institucija, niti je njihova obveza da prijavljuju otvorene račune Ministarstvu financija i trezora. I pored svega toga navedenog naglasio bih i da superviziju bankarskog sektora vrše entitetske agencije za bankarstvo, te smo mi pripremili dopis Agenciji za bankarstvo Republike Srpske sa zahtjevom da nam se dostave podaci koje ste vi tražili. Evo, hvala.
Hvala. Da li ima zastupnički komentar?
/nije uključen mikrofon/
Hvala lijepa. Riječ dajem zastupniku Mirsadu Đonlagiću. Izvolite.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća i istovremeno pozdravljam sve prisutne u sali. Dakle, prije izvjesnog vremena sam ja postavio pitanje svim pravosudnim institucijama u Bosni i Hercegovini za dobro poznat slučaj Tuzlanske kapije. Odgovor koji sam dobio ukazuje na nešto što ja mogu da okarakteriziram kao nevjerovatne propuste i neodgovornost u radu, jer odbjegli a presuĊeni general Đukić, koji se trenutno nalazi u Srbiji prema nezvaničnim informacijama, još uvijek nije procesuiran, odnosno ni jedna pravosudna institucija iz Bosne i Hercegovine nije pokrenula, u skladu sa MeĊunarodnim sporazumom izmeĊu Bosne i Hercegovine i Srbije, zahtjev za procesuiranje ili za odležavanje presuĊene kazne. I ja u tom smislu postavljam pitanje ministru pravde – Da li će Ministarstvo pravde BiH, u skladu sa svojim mogućnostima, a prije svega obavezama, da zatraži od Republike Srbije procesuiranje odbjeglog generala Đukića? I još da kažem da je u meĊuvremenu jedna nevladina organizacija iz Tuzle pokrenula protiv postupajućeg sudije krivičnu prijavu. Dakle, stvar poprima poprilično ozbiljne razmjere i ja molim i apelujem na Ministarstvo pravde da, u skladu sa svojim obavezama i mogućnostima, u ovom slučaju reagira. Hvala lijepa.
Odgovor, ministar pravde BiH. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana predsjedavajuća. Uvažene zastupnice i zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. 13 Presude sudova iz Bosne i Hercegovine mogu se izvršavati u drugoj državi samo ako je to propisano meĊunarodnim ugovorom. Bosnu i Hercegovinu i Republiku Srbiju obvezuje Ugovor o meĊusobnom izvršavanju sudskih odluka u kaznenim stvarima. Suglasno odredbama navedenog Ugovora osoba osuĊena u jednoj državi može izdržavati zatvorsku kaznu u drugoj državi na način što će sud nadležan za izvršenje zatvorske kazne dati inicijativu Ministarstvu pravde BiH za voĊenje postupka radi ustupanja izvršenja kazne i uz istu priložiti odgovarajuću dokumentaciju predviĊenu Ugovorom nakon čega se ta presuda, od strane nadležnog suda zamoljene države, prvo priznaje a zatim izvršava. Postupajući po zahtjevu Suda BiH, Ministarstvo pravde BiH je dana 06.11.2015. godine, sukladno Ugovoru o uzajamnom izvršavanju sudskih odluka u kaznenim stvarima, uputilo Ministarstvu pravde Republike Srbije zamolnicu za preuzimanje izvršenja kazne zatvora u trajanju od 20 godina nad osuĊenim državljaninom Bosne i Hercegovine Novakom Đukićem, izrečene po presudi od 11.04.2014. godine, a zbog kaznenog djela ratni zločin protiv civilnog stanovništva iz članka 142. stavak (1) Kaznenog zakona SFRJ. Imajući u vidu da osuĊeni pored državljanstva Bosne i Hercegovine ima i državljanstvo Republike Srbije, postojeći ugovori iz oblasti meĊunarodne pravne pomoći ne predviĊaju mogućnost podnošenja ekstradicijske molbe, pa je Sud BiH odlučio da pravosudnim tijelima Republike Srbije podnese zamolnicu za preuzimanje izvršenja izrečene kazne zatvora.
Vrijeme.
Postupajući po zamolnici sud zamoljene države će suglasno naprijed navedenom Ugovoru izreći zatvorsku kaznu u skladu sa Krivičnim zakonodavstvom Republike Srbije, pri čemu je vezan za utvrĊeno činjenično stanje na kojem je zasnovana sudska odluka donesena u Bosni i Hercegovini.
Hvala. Da li ima zastupnički komentar?
Ja zahvaljujem na odgovoru koji smo dobili od gospodina ministra pravde, ali istovremeno želim da konstatujem da je to prosto neshvatljivo da se morala čekati inicijativa ili pitanja koja se ovdje postave i da se morala sačekati krivična prijava protiv postupajućeg sudije pa da nadležni sud tek onda reagira. To je prosto neprihvatljivo i ja apelujem na sve pravosudne institucije, a posebno na Ministarstvo pravde, da u sličnim slučajevima ubuduće, ukoliko se ovo pojavi, da ne čeka ovako da postavljaju se pitanja da se na taj način vrši, hajde uslovno govoreći, i pritisak, pravni pritisak na odgovarajuće institucije da bi se te stvari pokrenule. Hvala.
Riječ dajem zastupniku Saši Magazinoviću. Izvolite. 14
Hvala predsjedavajuća. Pozdravljam Vas, Vaše zamjenike, kolegice i kolege, zastupnice i zastupnike, predsjedavajućeg i članove Vijeća ministara i sve ostale prisutne. Moje pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara, a tiče se evropskih integracija, odnosno mehanizma koordinacije o kojem, nažalost, kao zastupnici ne možemo dobiti informaciju, a u medijima možemo naći podatak da je nešto dogovoreno, da se sa nekim dogovorom ide u Brisel. I to još jednom pokazuje netransparentnost u aktivnostima koje vodimo na evropskom putu. Predsjedavajući je u svom ekspozeu, koji je za mene neiscrpan izvor tema za poslanička pitanja, izmeĊu ostalog rekao i da je mehanizam koordinacije taj jedan glas iz Bosne i Hercegovine čime bi se prevladalo odsustvo stručnog i političkog mehanizma za rješavanje sporova izmeĊu države i entiteta, s čime se ja slažem, kantone u ovom svom ekspozeu nije spomenuo. TakoĊer je kazao da je neosporno da je mehanizam koordinacije potreban Bosni i Hercegovini i da ga čudi zašto je došlo do drastičnog smanjenja nadležnosti iz aktivnosti Direkcije za evropske integracije, obzirom da je pitanje evropskih integracija isključivo nadležnost države Bosne i Hercegovine, sa čime se takoĊe slažem. MeĊutim, nakon što je postao predsjedavajuće Vijeća ministara ovi stavovi su doživjeli svoju korekciju, pa sada imamo intenzivnu, mada javnosti a i nama poslanicima nejasne najave mehanizma koordinacije u kome će na jedan način, opet kažem nejasne, učestvovati i niži nivoi vlasti, u ovom slučaju kantoni koji imaju svoje nadležnosti koje niko ne spori. Moje pitanje u vezi mehanizma koordinacije je sljedeće – Kakvu ulogu i na koji način će u mehanizam koordinacije biti uključene opštine Usora i žepče? Hvala.
Hvala. Predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite.
Razmišljam da li da odgovorim na jednako provokativan način ili da budem strpljiv i da odgovorim na način kako to treba da odgovori predsjedavajući Vijeća ministara, jel'. Dakle, ja sam više puta odgovorio na ovo pitanje. Vaše pitanje je bilo definisano i formulirano na drugi način i od sada ću odgovarati samo na ona pitanja koja dobijem jasno formulirana, kada govorimo o usmenim pitanjima koja se postavljaju predsjedavajućem Vijeća ministara. Obzirom da je ovo barem deseti put da odgovaram na isto pitanje, a većina tih pitanja je došla od istog zastupnika, ponavljam još jednom da će unutar mehanizma koordinacije biti uključeni svi nivoi vlasti u skladu sa svojim izvornim ustavnim nadležnostima. Ako Vi smatrate da npr. kantoni u obrazovanju nemaju izvorne nadležnosti onda bih ja volio da mi to pojasnite, da mi to dostavite, i da se shodno takvim novim ustavnim promjenama, za koje ja nisam čuo, i mi ponašamo dalje u skladu sa tim i u definiranju mehanizma koordinacije. Naravno, kada mehanizam koordinacije bude do kraja definisan, a usaglašavanje je u toku, ... njemu će prije svega biti i formirane nadležne vlade i nadležni parlamenti, uključujući i ovaj cijenjeni Predstavnički dom. Hvala. 15
Hvala predsjedavajućem. Da li ima komentar? Izvolite.
Naravno da ima komentar. Prvo, nije ovo ništa provokativno, ja sam Vama postavio konkretno pitanje, uvaženi predsjedavajući, na koje Vi ne znate odgovor. Dakle, moje konkretno pitanje je – Koja će biti uloga opština Usora i žepče u mehanizmu koordinacije? Očigledno Vam nije poznato, a trebalo bi Vam biti poznato da su ove dvije opštine odlukama Ustavnog suda dobile izvornu nadležnost u ovim oblastima, dakle oblastima obrazovanja i kulture i da one u ovim oblastima praktično imaju status kantona. To bi Vam trebalo biti poznato, očigledno nije. TakoĊe bi Vam trebalo biti poznato da su ove dvije opštine tražile da učestvuju ravnopravno u Ministarskoj konferenciji gdje učestvuju ministri obrazovanja dva entiteta i 10 kantona. Ustavni sud Federacije 2009. godine opštini žepče je dao izvornu nadležnost u oblasti obrazovanja i kulture, a opštini Usora ...
Vrijeme.
Dakle, moje pitanje je bilo vrlo konkretno, pošto imaju izvornu nadležnost jednako kao i kantoni, na koji način ćete ih uključiti. Pitanje nije bilo provokativno, nego je pitanje bilo takvo da je pokazalo zapravo kako se površno pristupa ovom mehanizmu koordinacije i kako se ne raspolaže sa činjenicama. Hvala vam.
Riječ dajem zastupnici Dušanki Majkić.
Hvala lijepa predsjedavajuća. Evo, moje pitanje je postavljeno ministru spoljnih poslova, i kao što vidimo njega nema ni danas. Loše je to što ćemo morati vodi računa kad neki ministar dolazi, a evo imamo slučaj da je ovaj ministar poprilično često odsutan. Ali ne bi ni to najstrašnije bilo da u rukama jedne političke partije koja nema ni jedno gposlanika u Parlamentarnoj skupštini, ni poslanika ni delegata, nalazi se spoljna politika Bosne i Hercegovine. Ja sam htjela da postavim pitanje u smislu – Šta se dešava u spoljnoj politici, a da pri tom ne sudimo samo na osnovu njegovih putovanja, odnosno šta se dešava u sjedištu Ministarstva i u DKP mreži? To je odgovor koji bi ovaj Parlament morao imati. I mnoge zemlje intenzivno raspravljaju o tom pitanju, jedino mi ne znamo ni šta se dešava ni gdje se nalazimo. Dakle, ja ne mogu postaviti pitanje zato što nema ministra, ali bih molila da do sljedeće sjednice Doma, kada očekujem da ću imati priliku da to pitanje postavim, da mi se dostavi informacija na temu na koliko je do sada sjednica Predstavničkog doma bio prisutan ministar spoljnih poslova? Hvala. 16
Hvala zastupnici. Evo, budući da nemamo ministra vanjskih poslova odgovor ćemo ostaviti za sljedeću sjednicu. Riječ dajem zastupniku Senadu Šepiću.
Hvala lijepa predsjedavajuća. Dakle, moje pitanje je okvirno vezano za poziciju granice i graničnih prelaza u Bosni i Hercegovini. Šta Vijeće ministara i institucije BiH konkretno rade da učine funkcionalnijim i opreme granične prijelaze na prostoru Unsko-sanskog kantona sa posebnim akcentom na: a) Otvaranje dodatnih traka za putnički saobraćaj na graničnom prelazu Maljevac-Hukića Brdo u Velikoj Kladuši; b) Opremanje i izgradnju infrastrukture na malograničnom prelazu Tržačka Raštela-Cazin i njegovoj prekategorizaciji u granični prelaz za putnički saobraćaj; c) Uvrštavanje graničnog prelaza Izačić-Bihać na listu prelaza sa EU na kojima je u potpunosti omogućen promet svih roba biljnog i životinjskog porijekla. Vrlo kratko obrazloženje: Dakle, radi se o tri stvari. Prvo, prije tri mjeseca podnio sam inicijativu da se reaguje vezano za otvaranje dodatnih traka, nešto je danas govorio predsjedavajući, zamolit ću za malo još konkretniji odgovor. Drugo, 2013. godine uputio sam poslaničko pitanje i inicijativu vezano za rješavanje statusa malograničnih prijelaza i inicijativu vezano za omogućavanje propusnica graĊanima koji žive u ovim područjima. Dakle, s obzirom da Republika Hrvatska sa svoje strane već završava izgradnju infrastrukture na ovome malograničnom prelazu Tržačka Raštela važno je da pod hitno se i Bosna i Hercegovina uključi da sa svoje strane reaguje. I drugo, takoĊe da hitno inicira prekategorizaciju ovog malograničnog prijelaza u granični prijelaz za promet putnika i saobraćaja s obzirom na veliku potrebu graĊana iz ovog dijela Bosne i Hercegovine, ali i drugih dijelova Bosne i Hercegovine za korištenje istog. I još 2013. godine takoĊe su upućene inicijative da se granični prijelaz Izačić, da se za granični prijelaz Izačić osigura mogućnost prometa svih roba biljnog i životinjskog porijekla, a ovo je posebno važno radi razvoja poljoprivrede i privrede, jer je poznato da je ovaj dio Bosne i Hercegovine najveći proizvoĊač mlijeka, kako bi u tom smislu omogućili lakši izvoz tih roba u zemlje EU. Hvala lijepo.
Hvala. Predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite.
Hvala. Evo, kao što sam rekao, prilikom odgovora na prvo današnje zastupničko pitanje, ovo su zaista izuzetno važna pitanja koja je pokrenuo uvaženi zastupnik Šepić. On je i ranije, naravno postavljao ova pitanja Upravi za indirektno oporezivanje i Ministarstvu bezbjednosti. Bilo je odgovora ali vidim da su odreĊena pitanja pokrenuta čak 2013. godine, neka od prije tri ili više mjeseci. Ponavljam, dakle, sad zaista imamo nove okolnosti ili mnogo pozitivnije i kvalitetnije 17 uvjete da počnemo rješavati ova pitanja, od Strategije do formiranja mješovitih komisija i evo, obzirom da ja nisam zaista lično bio specijalno uključen u ova pitanja u ranijem periodu, ja mogu vam kazati da ću se vrlo ozbiljno posvetiti ovim pitanjima i da ćete Vi, a i uvaženi zastupnik Emrić, najdalje u narednih 10 ili 15 dana imati vrlo precizne odgovore na sva ova tri pitanja. Ja mislim da i prvo i drugo i treće pitanje možemo kvalitetno pokrenuti i u jednom optimalnom vremenskom roku i riješiti. Postoje i sredstva i mogućnosti i za otvaranje dodatnih traka i za novu kategorizaciju prelaza i na Izačiću a i na izgradnji infrastrukture na prelazu Tržačka Raštela – Cazin. Dogovorit ćemo se naravno o rokovima, procijeniti finansijske kapacitete, ali evo mogu kazati da ćemo sigurno pokrenuti svako od ovih pitanja koja ste danas postavili.
Hvala. Da li ima zastupnički komentar?
Pa, ja vrlo brzo ... komentar. Dakle, ovo je ohrabrujuće što čujemo na ovakav način. U narednih 10 do 15 dana, evo i pred javnosti govorimo da ćemo imati jedan već konkretniji korak. Ja mislim da je generalno važno da mi politiku i našu političku logiku mijenjamo, da umjesto neke defanzive prelazimo u ofanzivu. Pogotovo je to važno recimo za ove stvari, sad kad imamo ovaj donos, s obzirom da je granica sa Hrvatskom i granica prema EU, ovu, hajmo reći, pozitivnu neku klimu koju imamo u zemlji trebamo iskoristiti da to konkretno pokažemo ljudima koji žive na tom području šta znače ti naši koraci na evropskom putu. Tako da, evo, ja sam ovdje sebi bio notirao negdje u narednih 30 dana da imamo taj konačni odgovor, ali ako ga imamo za 15 dana nastavit ćemo raditi na ovome. I očekujem zaista da ovu stvar, s obzirom da, evo rekao sam, prije 3 godine sam institucionalno to pokrenuo ovdje u Parlamentu, a i prije mene su to tražili ljudi kad su u pitanju lokalne zajednice sa prostora Unsko- sanskog kantona, vjerujem da je sad došlo vrijeme da se s ovim najozbiljnije pozabavimo i da obavijestimo javnost da smo taj dio posla završili. Hvala lijepo.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Saferu Demiroviću.
Zahvaljujem se poštovana predsjedavajuća. Naravno, pozdravljam vas i sve prisutne u sali. Moje pitanje je upućeno direktoru Uprave za indirektno oporezivanje i ono glasi – Koliko je osoba zaposleno u Upravi za indirektno oporezivanje u periodu od 01.12.2014. do 01.12.2015. godine? Koje su osobe zaposlene, način zaposlenja, da li je to na osnovu ugovora o radu, po rješenju Agencije za državnu službu ili na osnovu konkursa? Jedno kratko obrazloženje: Na pretprošloj sjednici Komisije za vanjsku trgovinu i carine mi smo imali jednu informaciju, jedan izvještaj Uprave za indirktno oporezivanje gdje se ... jedna ozbiljna diskusija vezana za sam rad ove institucije i kako taj rad učinit transparentnim i kako ublažiti korupciju koja 18 je eventualno sveprisutna u ovoj instituciji. I posebno je bilo govora o jednoj negativnoj percepciji graĊanstva Bosne i Hercegovine prema ovoj instituciji, odnosno prema Upravi za indirektno oporezivanje. E sad kad iz medija, kad sam ja saznao, i vjerujem neki od vas, da je preko 60 osoba zaposleno u ovom periodu u Upravi za indirektno oporezivanje, a vodeći se ovim što nam predstavlja Uprava za indirektno oporezivanje da radi, moje pitanje je upućeno i interesuje me koje su to osobe koje su u ovom periodu zaposlene? Isto tako, pošto ste vi u početku, čini mi se, rekli da nije prisutan direktor na ovoj sjednici, a da ne bih ja sad čekao i ponavljao ovo pitanje iz sjednice u sjednicu dok on bude prisutan, molio bih da mi se, ako nije prisutan da mi se ovo dostavi odgovor u pisanoj formi.
Hvala lijepa. Evo, prije svega, ja ću podsjetiti zastupnika radi svih drugih, sukladno članku 171., to smo rekli na početku sjednice, zastupnici mogu usmeno postavljati pitanja Vijeću ministara BiH, odnosno pojedinom članu Vijeća ministara BiH na početku svake prve sjednice Doma u mjesecu, prije rasprave o dnevnom redu uz izravan televizijski prijenos. Budući da se Vaše pitanje nije postavljeno na ovom, sami ste rekli da očekujete pismeni odgovor, ovo pitanje će biti proslijeĊeno pismenom odgovoru, jedino ukoliko netko želi iz Vijeća ministara, a shvatila sam ne, u ovom slučaju mi ćemo proslijediti vaš odgovor da dobijete kao pisani od Uprave za neizravno oporezivanje. Evo, u ovom trenutku mi smo iscrpili sva zastupnička pitanja i odgovore. Zahvaljujem predsjedavajućem i svim ministrima na odgovorima. Sada prelazimo na utvrĊivanje dnevnog reda sjednice. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice, želim napomenu sljedeće. Na dnevni red dodana je: Točka 11. Rang lista uspješnih kandidata za imenovanje pet članova Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviĊena kaznenim zakonom Bosne i Hercegovine ili meĊunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine – podnositelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova PSBiH, broj: 01,02-50-14-803-4,8/15 od 30.11.2015. Sa ranijeg dnevnog reda skinuta je: Točka 3. Informacija o terorističkom napadu u Rajlovcu, izvedenom 18.11.2015., kao i o ukupnom stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini (realizacija zaključaka Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, usvojenih na 20. sjednici, održanoj 24.11.2015.) – skinuta je s dnevnog reda odlukom Kolegija Zastupničkog doma u proširenom sastavu. Informacija će biti razmatrana na 4. hitnoj sjednici Zastupničkog doma koja će održana biti sat vremena nakon završetka 21. sjednice Doma. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Zastupnik Denis Bećirović.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. 19 Dakle, ja sam jučer u parlamentarnu proceduru u skladu sa članom 71. dostavio jedan materijal. Riječ je, dakle o zaključcima koje sam predložio, zaključcima Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH vezano za osporavanje odluka Ustavnog suda BiH. Imao sam namjeru danas da to predložim u skladu s odgovarajućim poslovničkim odredbama da uĊe u dnevni red, meĊutim informisan sam da je jučer održana sjednica Kolegija na kojem se glasalo o tome iako sam se ja pozvao na član 71. koji znamo kako propisuje kako neka tačka može biti predložena u dnevni red. U svakom slučaju zahvaljujem se kolegama koji su na Kolegiju podržali da to uĊe u dnevni red, ali ovom prilikom se zahvaljujem i ovim kolegama koji to nisu podržali. Ja znam da nisu željeli, ali napravili su i meni i Klubu SDP-a uslugu jer sada ima mogućnost da kada doĊe prijedlog najavljivanog Zakona o Ustavnom sudu od pojedinih stranaka ovdje, da taj dan predložim i ove zaključke, i u ovoj formi ili u možda čak i u nekoj modifikovanoj formi. S obzirom da sam to juče javno najavio na pres konferenciji dužan sam bio da kažem, dakle da ta tačka koju sam mislio danas predložiti, neću danas predložiti već na narednoj vjerovatno sjednici Doma.
Hvala lijepa. Budući da zastupnik Bećirović ne predlaže ovu točku za današnju sjednicu, ne vidim prijavljenih u ovom trenutku više. Zaključujem raspravu
... se javio evo ima ovdje, evo Damir, na vrijeme je bilo samo ...
Ja nisam vidjela, ja se ispričavam. Damir Bećirović, rasprava o dnevnom redu. Izvolite.
Ja se malo moram osvrnuti i na jučerašnji Kolegij, ovo što smo imali na Kolegiju zbog skidanja tačke sa dnevnog reda, ova informacija o sigurnosti i terirorističkom aktu u Rajlovcu. Ja sam i dalje mišljenja da je to trebala, posebna sjednica je trebala biti prije ove sjednice, prije redovne sjednice, a tek nakon toga ovo. TakoĊer tu smo imali još neke stvari koje nisu baš na pravi način analizirane, te stoga ja predlažem novu tačku dnevnog reda da se uvrsti – Informacija o pokrenutoj istrazi od strane Tužilaštva BiH a u svezi sa davanjem saglasnosti za ratifikaciju ugovora o državnoj granici izmeĊu Bosne i Hercegovine i Crne Gore. I tu tačku da stavimo na dnevni red. I zbog daljnjih konsultacija Klub DF-a traži pauzu od pola sata.
Evo, prije svega dajemo onda pauzu od pola sata na traženje Kluba DF-a. Molim zastupnike da sjednu i nastavljamo sa sjednicom. Molim zastupnika Damira Bećirovića da nam obrazloži traženja stanke. 20
Razlozi su bili utvrĊivanje broja glasača na prethodnoj sjednici, koji su glasali za Sporazum. I to smo izvršili putem video snimka. Hvala.
Zahvaljujem. Ja u ovom trenutku, mi imamo prijedlog, imamo prijavljene i druge zastupnike povodom rasprave o dnevnom redu. Javio se zastupnik Saša Magazinović. Izvolite zastupniče.
Pa vidite, predsjedavajuća, mi smo imali utvrĊen dnevni red gdje je prva tačka bila, nakon komentara na odgovre na poslanička pitanja – Bezbjedonosno sigurnosna situacija u Bosni i Hercegovini, sa posebnim aspektom na dogaĊaje posljednje, terorističke. I taj zaključak je takoĊer sadržavao rok 30. novembar, čini mi se, kada smo trebali kao zastupnici dobiti materijal. Vijeće ministara nije ispoštovalo taj rok i samim tim je još jednom došlo na vidjelo ta, izostanak, hajmo reći, koordinacije izmeĊu Vijeća ministara i Parlamenta, a možemo reći, na jedan način, i nepoštivanje zaključaka Parlamenta. Mi u Klubu SDP-a razumijemo nove političke okolnosti i političke dogovore, zahtjev za rekonstrukciju Vijeća ministara i mislim to će doći na red, nije to sporno, ali smatramo da se šalje vrlo loša poruka, skidajući sa dnevnog reda temu – bezbjedonosno sigurnosne situacije, dajući prednost temi – rekonstrukcije Vijeća ministara, budući da je to učinjeno na dnevnom redu, a za danas je tek po okončanju ove sjednice zakazana Posebna sjednica, gdje će to biti tema. Ja sam zaista imao potrebu na to da ukažem, još jednom ne sporeći i političke okolnosti i dogovore i zahtjev za rekonstrukciju Vijeća ministara. MeĊutim, ja se iskreno nadam da, ako se ta rekonstrukcija izvrši, da neće personalne pozicije imati prioritet nad ovako važnom temom. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima zastupnik Mirsad Mešić.
Zahvaljujem se uvažena predsjedavajuća. Dame i gospodo. Klub SDP-a je prilično zabrinut informacijama koje smo dobili od kolega iz DF-a da se protiv ovog Parlamenta ili u vezi sa radom ovog Parlamenta vode neke od aktivnosti koje su predviĊene u metodama Tužilaštva. Iz tog razloga, a u cilju dobijanja dodatnih informacija, tražimo pauzu od pola sata. Hvala.
[[nije uključen mikrovon]] 21
Zahvaljujem. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Ja zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda i dajem pauzu od 30 minuta, na zahtjev Kluba SDP-a. Poštovane zastupnice i zastupnici, nastavljamo sa sjednicom i molim predsjednika Kluba SDP-a da nam obrazloži razloge pauze.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. Dakle, ja sam u najavi za pauzu rekao da smo zapanjeni činjenicom da protiv ovog Parlamenta Tužilaštvo vodi neke istrage, odnosno neke aktivnosti. Potrebne su nam bile dodatne informacije, do njih smo došli, i što se nas tiče nastavljamo rad. Hvala.
Zahvaljujem. Mi smo zaključili raspravu o dnevnom redu. U tijeku rasprava o dnevnom redu imali smo nekakve komentare, na koje smo se već osvrnuli, i imali smo prijedlog točke dnevnog reda, Damira Bećirovića – Informacija o pokrenutoj istrazi od strane Tužiteljstva BiH u svezi sa davanjem suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o državnoj granici izmeĊu Bosne i Hercegovine i Crne Gore. Poštovani, ja sam uistinu mislila da zastupnici znaju poslovničke odredbe, mi imamo jedan dopis koji smo dobili od Tužiteljstva BiH koji smo razmatrali na našem Kolegiju i zauzeli smo odreĊene stavove po tom pitanju. To nije materijal i ne možemo stavljati neki drugi materijal, konkretno materijal Tužiteljstva BiH na dnevni red, a vi ste naravno, sukladno Poslovniku, imali pravo dostaviti ili predložiti točku sa materijalom, sukladno članku 71. Na početku sjednice zastupnik i svaki ovlašteni predlagatelj ima pravo tražiti izostavljanje nobvezne točke i predlaganje nove, sa odgovarajućim materijalom u pisanom obliku. Budući da nismo dobili u skladu sa Poslovnikom, evo ja zaključujem još jednom raspravu po ovoj točki dnevnog reda i konstatiram da sjednica, 21. sjednica Doma ima sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 20. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Odluka o smjeni ministra komunikacija i prometa BiH i zamjenika ministra obrane BiH – predlagatelj: predsjedatelj Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-34-1-1477/15, od 20.11.2015.; 22 4. Zahtjev zastupnika: Borislava Bojića, Nermine Kapetanović, Lazara Prodanovića, Maje Gasal-Vražalica i Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, sukladno članku 133. Poslovnika, broj: 01-02-4-1493/15 od 26.11.2015.; 5. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu amandmana zastupnika Damira Arnauta na Prijedlog zakona o azilu (predlagatelj: Vijeće ministara BiH), zakon broj: 01,02-02-1-12/15 od 06.08.2015.; 6. Prijedlog zakona o azilu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 12/15 od 06.08.2015. (drugo čitanje); 7. Odluka o sudjelovanju policijskih službenika iz Bosne i Hercegovine u mirovnoj misiji Ujedinjenih naroda na Haitiju – predlagatelj: Predsjedništvo BiH, broj: 01,02-02-1- 1481/15 od 20.11.2015.; 8. Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uvjeta BiH na europskom putu, materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01-50-1-15-16/15, veza broj: 01-50-1-853/15, od 28.10.2015. (realizacija inicijative zastupnika Senada Šepića, usvojene na 16. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 27.08.2015.); 9. Informacija o ocjeni stanja u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH s predloženim strateškim opcijama, materijal Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01,02-50-19-487/15 od 12.11.2015.; 10. Razmatranje zastupničke inicijative Jasmina Emrića, podnesene 17.11.2015., koja glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da, sukladno članku 6. stavak (3) Ugovora izmeĊu Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o graničnim prijelazima (u daljnjem tekstu: Ugovor), pokrene postupak izmjene i dopune Ugovora radi prekategorizacije stalnog graničnog prijelaza za pogranični promet Kordunski Ljeskovac – Tržačka Raštela u granični prijelaz za meĊunarodni cestovni promet putnika.“, broj: 01-50-1-1471/15 od 17.11.2015.; 11. Rang-lista uspješnih kandidata za imenovanje pet članova Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviĊena Kaznenim zakonom Bosne i Hercegovine ili meĊunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosne i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine – podnositelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova PSBiH, broj: 01,02-50-14-803-4,8/15 od 30.11.2015.; 12. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĊu Bosne i Hercegovine i Švedske o razvojnoj suradnji 2014.-2020., broj: 01,02-05-2-1480/15 od 20.11.2015. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje zapisnika 20. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste svi dobili. Ima li primjedbi na Zapisnik? Rasprava, Maja Gasal-Vražalica.
Zahvaljujem predsjedavajuća. 23 Zapisnik koji smo mi dobili kao zastupnici i zastupnice Parlamentarne skupštine BiH ne odgovara činjeničnom stanju koji je bio na sjednici, odnosno tačka 89. a koja se tiče ratifikacije Ugovora izmeĊu Bosne i Hercegovine i Crne Gore, budući da je predsjedavajući tada bio gospodin Bosić, budući da smo došli preko medija i u posjed audio zapisa, da smo istrošili sve mogućnosti koje Poslovnik propisuje da reagiramo pravovremeno, mi iz Kluba DF-a imamo odreĊene primjedbe. Tačno je da se po nefunkcionisanju elektroničkog glasanja imamo pravo očitovati podizanjem glasačkog kartona, što je propisano članom 87., što smo mi svi i uradili. MeĊutim, kada pogledamo Zapisnik sve tačke govore da je prisutnih bilo 37 zastupnika i zastupnica. Kada pogledamo da sve ijedna tačka ima navedeno koliko je to zastupnika po odreĊenoj tački i zastupnica glasalo iz Federacije BiH a koliko iz RS-a, uočićemo da 89. tačka apsolutno ne nudi te informacije. U prethodnoj tačci, to je tačka 88. imamo 36 glasova za, bez glasova protiv i 1 suzdržanim glasom, što će reći 37 prisutnih. Ova tačka 89. kaže, 22 glasa za, 10 glasova protiv i 4 glasa suzdržana, bez navoĊenja, a što je propisano Poslovnikom i to član 91. da ste vi dužni kao predsjedavajući da navedete s područja entiteta koliko je ko glasao, vi to niste učinili. U audio snimku tačno se da raspoznati da su kolege iz posljednje klupe, kao i zastupnici iz DF-a, te još neki zahtijevali da se po tom očitujemo glasanjem usmeno, svako pojedinačno, čak se čuje i da gospodin Džaferović vraća svog kolegu Ahmetovića kojeg je čak i njegova ručna torbica koja mu je zapela tu na jednom čošku, vraćala da se vrati, da bi ispunio svoju zastupničku dužnost, ali naravno glavom bez obzira je napustio ovu salu, valjda da ne bude predmet medija i javnosti, vi to kao predsjedavajući, odnosno kao Kolegij, niste učinili. Ovdje je pohvalna aktivnost Tužilaštva BiH koja pokazuje jednu ozbiljnost, jednu promjenu koju možemo navesti i, odnosno potkriti pod tu Reformsku agendu, da će se pozabaviti i ovim najvišim zakonodavnim tijelom i utvrditi nepravilnosti koje vi kao Kolegij izgleda provodite u praksu koja će postati praksa da pokažete tu jednu silu, da niste primus interpares, nego da ćete raditi ono što vi kao Kolegij želite i na način koji vi, koji je samo vama poznat a koji nigdje u Zapisniku ne stoji. Demokratska fronta neće podržati Zapisnik na ovakav način. TakoĊe propisano je da i javnost transparentno preko web portala, odnosno Parlamentarne skupštine treba da bude upoznata sa Zapisnikom, koji ste vi abdejtovali tek dva dana prije ove sjednice i opet ste tamo naveli 22 glasa za, 10 protiv i 4 suzdržana. Gospodo draga, ja vas pitam gdje je taj jedan glas nestao? čak i onaj zastupnik ili zastupnica koja nije htijela bilo koji karton da podigne u zrak, trebali ste navesti da jedan od nas, odnosno jedna od nas nije se izjasnila ni kao za, ni kao protiv, ni kao suzdržan. Pozivam sve kolege i kolegice da ne podrže i da reaguju na ovaj kriminalan čin, ja bih nazvala vas kao Kolegija i vašeg ophoĊenja prema nama. Hvala.
Zahvaljujem. Sadik Ahmetović, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Samo da možda ispravim ovo što je kolegica Maja kazala, da nisam ja pobjegao od javnosti, ja sam glasao za sve tačke koje su, o kojima se taj dan glasalo i nakon glasanja o 24 posljednjoj tačci dnevnog reda sam izašao, jer su me ljudi poslije dugotrajnih produživanja sjednice, neki čekali ovdje blizu ovog Parlametna. Naravno, tako da zaista nisam pobjegao ni od kakve javnosti, spreman sam o onome što radim i kako glasam održati i pres konferenciju i kazati kako sam i zašto sam glasao. Dakle, ja imam moje razloge, moje objašnjenje zašto sam glasao na način kako sam glasao. Naravno da uvažavam argumente i onih koji su bili protiv ili suzdržani, itd. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupniče, Vi ste se javili za povredu Poslovnika. To vrijedi i za Vas i za sve druge, ukoliko se javite za povredu Poslovnika, morate se referirati na koji članak, u čemu se radi o povredi. Ispravak krivog navoda, Maja Gasal-Vražalica. Ja se nadam da ćete svi se ubuduće ...
/nije uključen mikrofon/
A Damir Arnaut, ja se ispričavam, povreda Poslovnika ima prioritet.
Zahvaljujem se. Referiram se na član 79. stav 5.a), tačka a) vrijeĊanje poslanika i ostalih prisutnih. Mislim da je konstatacija kolegice o kriminalnim djelima članova Kolegija podpada pod ovo vrijeĊanje poslanika. Ja sam i ranije, kada je ona bila u pitanju, kada je ona pretrpila uvredu, ukazao upravo na ovaj isti član i stav i tačku, ali sada osjećam upravo, i zbog toga izmeĊu ostalog, da ukažem da navoĊenje da su članovi Kolegija izvršili kriminalno djelo time što su postupili po Poslovniku kada se elektronski sistem glasanja pokvario, pa tražili da se glasa karticama, je zaista pretjerano i mislim da se radi o vrijeĊanju poslanika, odnosno članova Kolegija. Zahvaljujem.
Ispravka krivog navoda, Maja Gasal-Vražalica.
Prvo ću svog kolegu Arnauta da ispravim. Ja nisam rekla da je kriminalan čin samim tim što smo mi prešli na kartično glasanje, odnosno izjašnjavanje. Naravno da to Poslovnik dozvoljava. Kriminalno je ono što 37 ima pristunih, 36 je glasalo i nije navedeno iz kojeg entiteta, a vidimo da je Tužilaštvo pokrenuo neke odreĊene aktivnosti, što hoće reći, zašto baš na toj tačci pada sistem glasanja, vraća se na narednoj tački, za minutu se vraća sistem i može se glasati, i mi kao zastupnici tražimo da ponovo glasamo po tačci 89., gdje nam Kolegij to ne dozvoljava. A gospodinu Ahmetoviću želim, a audio a i video zapis do kojeg smo mi došli i koji je u posjedu DF-a, a i mediji su ga takoĊe objavili, tačno pokazuje kako Vas vaš kolega dopredsjedavajući Šefik Džaferović moli da se vratite, Sadik vrati se da pristupimo ponovnom 25 glasanju 89., i čak navodi – nije nikakav problem da ponovimo glasanje. Ali naravno da do toga nikad nije došlo, jer ste Vi odmah izašli iz sale, vjerovatno je telefon zvonio. Hvala.
Mladen Bosić, ispravka krivog navoda.
Evo, ja bih da ukratko pokušam da razjasnim ovu situaciju jer sam ja silom prilika morao da vodim tu sjednicu. Molim vas, ako možete da saslušate, biću kratak. Znači, tačno je da se pokvario sistem u dijelu sale kada je bilo glasanje o toj tački dnevnog reda, o razgraničenju sa Crnom Gorom i da sam 2 ili 3 puta pokušavao da ponovim glasanje i na kraju se ispostavilo da nije moguće elektronski glasati po toj tačci. Nakon toga, glasali smo u skladu sa Poslovnikom dizanjem ruku, odnosno kartica. Stručna služba je prebrojala kartice, dala izvještaj, pročitao sam taj izvještaj. Da vas podsjetim, niko nije tražio ponovljeno glasanje, niti izrazio sumnju u glasanje u tom trenutku. Prešli smo na glasanje po sljedećoj tački dnevnog reda. Ono što je vjerovatno zaintrigiralo sve kako je u tom trenutku proradio elektronski sistem, a proradio je i glasalo se elektronski po toj tački dnevnog reda i sjednica je završena. Na tadašnje proteste dijela poslanika prihvatili smo, čak i mimo Poslovnika, da vidimo mogućnost da se ponovi sad ponovo elektronski ono glasanje koje je bilo. MeĊutim, dio poslanika je izašao, a dio poslanika je rekao da nije spreman da to radi, jer je završeno glasanje po svim tačkama dnevnog reda. I sjednica je završena. I da vam dam informaciju oko Tužilaštva. Tužilaštvo je tražilo informacije zašto je prekinut internet prenos sjednice u nekom dijelu, a ne zašto se glasalo ovako ili onako, ili bilo ko da je izrazio bilo kakvu sumnju u glasanju. Znači zahtjev od Tužilaštva je da se vidi zašto nije bilo u odreĊenom vremenskom periodu internet prenosa za vanjske gledaoce. Kolegij je raspravljao oko te situacije, donio zaključak da se odgovori Tužilaštvu i donio zaključak da se traži od Stručnih službi Parlamenta da daju tačan izvještaj šta se desilo sa elektronskim sistemom u tom trenutku. Eto to vam je potpuna informacija.
Hvala zamjeniku Bosiću. Šefik Džarerović, takoĊe kolega zamjenik, ispravka krivog navoda.
GospoĊo predsjedavajuća.
Povreda Poslovnika, Mirsad Mešić, evo kolega.
/nije uključen mikrofon/
Zahvaljujem na razumjevanju. Izvolite. 26
GospoĊo predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja bih zamolio prije nego što se upotrijebe teške kvalifikacije, pogotovo za nekoga od nas, mi izmeĊu sebe, da se dobro promisli. Teška riječ je opasna stvar i trebamo svi da se toga suzdržavamo. Reći da je Kolegij poduzeo kriminalni čin ili kriminalno postupio, kako sam ja to razumio, je nešto što je, ne samo uvredljivo za ovaj Kolegij, to je mnogo više od same uvrede. Samo obrazloženje gospoĊe Gasal-Vražalica, nakon što je ovo izrekla o ponašanju pojedinih članova Kolegija, jasno upućuje na zaključak da tu ničega nije bilo što bi se moglo tako kvalificirati, jer ne postoji razlog ako neko iz članova Kolegija kaže da nije sporno da ponovo glasamo, da poziva ljude da ostane isto stanje u sali. Očigledno se iz toga može iščitati da je postojala dobra volja od strane nas koji smo sjedili gore da to završimo. Nismo mogli jer se dio zastupnika tome suprostavio. A čim nemate konsenzus onda ostaje ono što smo utvrdili prilikom glasanja. I ovdje to nije uopće suština, ovdje je suština da je odluka donesena. Mi smo ljudi glasali, utvrdili rezultat, niko tome nije prigovorio. Tužilaštvo se obratilo Kolegiju. Mi ćemo odgovoriti Tužilaštvu i naložili smo da se ovaj slučaj istraži jer je zaista za javnost sumnjivo kako da 88 tačaka ide uredu, da 89. iz tri pokušaja ne ide nikako kada je u pitanju elektronsko glasanje, a da 90. ponovo ide. Da smo šta krili pa valjda bi onda i tu 90. tačku glasali kartonima, ne bi se vratili na elektronsko glasanje. Dakle, zaista ni kod gospodina Bosića, ni kod mene nije postojalo ništa ni slično što bi se moglo kvalificirati kako je kvalificirano. I ja vas evo tom prilikom o tome obavještavam. Molim vas, mi ćemo ovo istražiti. Dakle, mi smo dali nalog i Parlament će o ovome biti obaviješten. Što se tiče primjedbe gospoĊe Gasal-Vražalica na Zapisnik. Ta primjedba treba da bude usvojena ovdje, zajedno sa ovim Zapisnikom. Ja to predlažem i neka onda službe istraže i obavijeste Parlament u čemu je problem. Neka se uporedi audio snimak, neka se uporedi fizičko brojanje koje je izvršeno ovdje. Nama je u interesu da znamo istinu i ništa drugo. Dakle, ali Odluka o ratifikaciji je donesena, tu nema nikakve dileme. Toliko, hvala vam.
Mirsad Mešić, povreda Poslovnika. Još jednom isprika zastupniku zbog redosljeda.
Hvala gospoĊo, nije nikakav problem. Ja zapravo hoću da potvrdim da je došlo do povrede Poslovnika samom činjenicom da je u Zapisniku napisan neodgovarajući, odnosno netačan broj pristunih. Izlaz iz ove krize je djelimično drugi zamjenik predsjedavajućeg rekao, a evo i ja predlažem da danas ne glasamo o ovom Zapisniku, nego da o ispravljenom Zapisniku glasamo na sljedećoj sjednici.
Hvala lijepa. Rasprava, Zaim Backović. Izvolite. Saša Magazinović. Ja vas molim da se prijavite na vrijeme. Ja u ovom trenutku kada sam najavila raspravu, nisam imala evidentirano. Molim vas budimo ozbiljni. Ako neko planira ispraviti ili prijaviti se za raspravu da to napravi na vrijeme. Zaim Backović. 27
Zahvaljujem se gospoĊo predsjedavajuća. Koristim priliku da danas pozdravim svoje kolege poslanike, članove Vijeća ministara, da ih ne nabrajam, goste. Do sada nisam reagirao na zapisnike i stenograme sjednica, no ovdje se ipak radi o nečem što je vrlo grubo kršenje onoga za što smo se mi zakleli ovoj državi. I iskoristiću kroz diskusiju da kažem i replike mojim cijenjenim kolegama, izmeĊu ostalog Vama gospodine Džaferoviću, gospodine Bosiću, koji su sada tu izašli. Ja, Zaim Backović sam ustao i ućutkan sam kada sam ustao i tražio nakon što sam, kada su svi poslanici bili ovdje, nakon što se je vidjelo da je naredna tačka normalno glasana, da se glasa. Niste dozvolili. To imate na audio snimku koji posjeduje. Znači niste dozvolili. Sljedeće grubo kršenje onoga što je poslovnički definisano, po čemu nam vi tvrdite da je ono prošlo, i da je entitetski prošlo, kada nemamo kako je glasano i na koji način je glasano? Po čemu vi možete dati relevantno da je to, to? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim, ne razumijem vas. Kada sam rekao – uredu, nema elektronskog, dajte pojedinačno da se zna tačno ko je ko, i tu ste me sa tih vaših mjesta ućutkali, niste dali. čak u stenogramu, odnosno u audio snimku, izvinjavam se, Sadik ja se izvinjavam na mom postupku, jasno se čuje kada kažem, Sadik nemoj bježati, jer daj da to sad glasamo, Vi me gospodine Bosiću ućutkujete. Da, da, ućutkujete me što sam to rekao. Jer to su vrlo krupna pitanja kada je država u pitanju. I ne da je sumnja, nego svi bruje oko toga. I to je bezdilemna sumnja, kako je to moguće da od 90 tačaka sve uredu, jedna ne, pa ponovo uredu. Znate ja sam inženjer, to je nešto što je pod velikim upitnikom, pod velikim. Je li se to ne želi znati kako ko i na koji način misli, glasa i da se poimenice zna ko smo i za što smo. GraĊani imaju pravo da znaju ko, kako i na koji način glasa. Uostalom, to je i obaveza. Te naravno, neću, ubuduće ću inače, do sada nisam, ali na zapisnike debelo reagovati. Ne frizirajte ono što kažemo. Posebna priča je ono što sam govorio o revizijama. Volio bih da ga pročitate, kako je preneseno. 99% onih riječi koje su oni tamo napisali, ja nisam izrekao. Ja imam napisano, ono je čitano sa pisanog teksta. Šta ovo znači? Ako ga ne znaju, neka zovnu, neka traže pisani tekst. Te ne bi bilo zgoreg da dobro promislite zbog čega, kako i na koji način se upravo kada se radi o nečemu što je interes države isključi sistem. Ja sam ovo rekao pa neka me Tužilaštvo proganja, isključi sistem, pa pnovo uključi. Hvala.
Zahvaljujem. Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Referišem se na član 81. Poslovnika koji reguliše raspravu o zapisniku. Stav (2) kaže – poslanik ima pravo dati primjedbe na zapisnik o kojima ne može govoriti duže od tri minute. Gospodin Backović je sada prešao pet minuta. Mislim da su i neki ostali. Odluke o opravdanosti primjedbi na zapisnik usvajaju se na sjednici bez rasprave. Ako se primjedbe usvoje u zapisnik ... odgovarajuće izmjene. Ja bih zaista zamolio sada, mi očito sada ovdje imamo raspravu o 28 primjedbama na zapisnik, imamo prijavljene za raspravu i ja zaista molim Kolegij da djeluje u skladu sa članom 81. Poslovnika i da obustavi raspravu o ovome. Ako poslanici imaju primjedbe neka ih iznesu u trajanju od tri minute i da završimo ovo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem zastupniku Damiru Bećiroviću(?). Postupićemo u skladu sa člankom 81. Imali smo ispravak krivog navoda, Saša Magazinović. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Niste dobili riječ. Ispravka krivog navoda, Saša Magazinović.
Ja razumijem Poslovnik i kolega Arnaut je u pravu što se ovog tiče. MeĊutim, ne smatram da bi bilo dobro da na sličan način kao što smo prekinuli glasanje prekinemo ovu raspravu, onda se pojavljuje neka nova teorija zavjere za koju ja mislim da nema mjesta. Ja želim da kažem da smatram da Kolegij nema apsolutno ništa s tim što se je desilo na sjednici u smislu glasanja, kada smo morali ručno glasati po jednoj tačci. Dakle, vjerujem da ni gospodin Bosić, ni gospodin Šefik Džaferović, kolegica Krišto je iz više nego opravdanih razloga bila odsutna nažalost, dakle da to nisu ljudi u koje treba biti usmjerena ova raspava. I ja im vjerujem da oni apsolutno nemaju ništa s tim. MeĊutim, s druge strane ne možemo a da ne kažemo da apsolutno ima logike sva ona zabrinutost i sumnja od strane zastupnika koji tvrde faktografski da smo od 90 tačaka samo na toj tačci dnevnog reda imali problem. A ja stvarno ne vidim šta je problem u glasanju? Mi znamo kakav je odnos ovog Parlamenta prema toj temi. Imali smo Rezoluciju o Sutorini koja je pala ogromnom većinom glasova, imali smo glasanje ovdje kartonima, koje je pokazalo takoĊe opredjeljenje Parlamenta koje je velikom većinom podržalo tu ratifikaciju, na stranu kako sam ja glasao i kolege iz mog Kluba, to je tako. Ali, radi budućih sličnih situacija, radi meĊusobnog povjerenja, ja zaista molim Kolegij da ovu situaciju izvedu na čistac i da se bar zastupnici, ali zašto ne i javnost, informiše, kako se to baš desilo na ratifikaciji granice s Crnom Gorom, da ne radi prenos, da ne radi glasanje, na svim ostalim tačkama radi. Dakle, što se vas tiče u Kolegiju, ja vam vjerujem, ali dajte vi istjerajte ovo do kraja, da vidimo u čemu je problem.
Zahvaljujem. Damir Bećirović, povreda Poslovnila.
član 75. stav 3. koji kaže da prijave za učešće u raspravi mogu se podnijeti do njenog završetka. Niste ni završili raspravu a oduzeli ste mi riječ iako sam ranije bio prijavljen. Ja sada tražim, Klub DF-a traži pauzu od pola sata. 29
Ovako, ja zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Dajem pauzu od 30 minuta na zahtjev Kluba DF-a. Molim sve zastupnike na odgovoran i pristojan i u skladu sa Poslovnikom, Kodeksom ponašanja. Mi ćemo se ovdje u Kolegiju ponašati u skladu sa Poslovnikom, može tražiti svaki klub po svakoj točki pauzu od 30 minuta i mi ćemo to dati. Ali to je ponašanje vas spram, ne samo ovog Parlamenta i digniteta ovog Doma, nego svih onih koje mi ovdje predstavljamo. Poštovane kolegice i kolege nastavljamo sa sjednicom. Pozivam Damira Bećirovića da nam obrazloži razloge traženja stanke.
Ma mi smo se usaglasili da dostavimo vama video snimak sjednice, tako da možete i sami izvršiti uvid na, o tome kako će biti i šta će biti.
Mi to imamo, to nije bio razlog onda za traženje pauze. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja U skladu sa članom 174. Poslovnika pitanja u pisanom obliku postavili su zastupnici: Safer Demirović pitanja postavljena tjekom 20. sjednice Doma, jedno pitanje postavio ministru civilnih poslova BiH, drugo je ministrici obrane BiH; Aleksandra Pandurević pitanje postavljeno tjekom 20. sjednice Doma ravnatelju Granične policije BiH, a drugo pristiglo do početka ove sjednice postavljeno je generalnom direktoru Elektroprijenosa BiH; Nikola Lovrinović jedno pitanje postavio Tužiteljstvu BiH, a drugo Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: Na pitanje Senada Šepića, postavljeno u pisanom obliku, odgovor su dostavili Vlada Federacije BiH, Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, a drugo pitanje odgovor je dostavilo Vijeća ministara BiH; na pitanje Šemsudina Mehmedovića, postavljeno u pisanom obliku, odgovor je dostavila Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije; na pitanje Maje Gasal- Vražalica, postavljeno u usmenom obliku na 17. sjednici Doma, Vijeće ministara BiH dostavilo je odgovor Instituta za nestale osobe; na pitanje Sadika Ahmetovića, postavljeno u pisanom obliku, odgovor je dostavila Uprava za neizravno oporezivanje; na pitanje Denisa Bećirovića, postavljeno u pisanom obliku, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH; na pitanje Predraga Kožula, postavljeno na Prvoj posebnoj zajedničkoj sjednici o temi – Zastupnici pitaju Vijeće ministara odgovara, dostavljeno je. Tko želi komentirati dobivene odgovore? 30 Maja Gasal-Vražalica, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam dobila odgovore na pitanja koja sam čekala tri puna mjeseca. Pitanje koje je bilo upućeno Uredu za razmatranje žalbi, kao i Komisiji o sukobu interesa Parlamentarne skupštine BiH, a dobila sam odgovor koji ne znam kako bih kvalifikovala, pošto Komisija za odlučivanje o sukobu interesa, koju je imenovala ova Parlamentarna skupština, odgovara da, provjerom kroz službene baze podataka, da je utvrĊeno da navedeni, pod navedenim osobama nisu izrečene sankcije zbog povrede odredaba Zakona o sukobu interesa u institucijama. Naime, meni nije jasno zašto je formirana komisija koja treba da utvrdi sukob interesa i poziva se na neki registar o sukobu interesa koji još uvijek nije uspostavljen, a čitajući Ured za razmatrajući žalbi, koji je, i članove koje je imenovala ova Parlamentarna skupština, kao i Zakon o javnim nabavkama i Zakon o sukobu interesa jasno je čak i laiku koji nije pravnik da su povrede člana 93. stav (13) Zakona o javnim nabavkama, koji se primjenjuje od 27.11.2014. godine funkcije članova Ureda za razmatranja žalbi nespojive sa bilo kojom drugom posrednom ili neposrednom, stalnom ili povremenom dužnosti, sa izuzetkom akademskih, naučnih ili publicističkih aktivnosti. Šta hoću reći? Jedna od članica Ureda za razmatranje žalbi, na koje sam ja ukazivala kada samo razmatrali Izvješće o radu, kako Ureda za razmatranje žalbi, tako i Neovisnog odbora, jasno je da je jedna članica kako članica Neovisnog odbora, tako i članica Ureda za razmatranja žalbi. Te dvije aktivnosti koje dotična osoba provodi su zakonski apsolutno nespojive. Mene zanima kako Komisija za odlučivanje o sukobu interesa može dati ovakav odgovor, a ne upustiti se u radnju i tumačenje Zakona po kojima su ove osobe imenovane? TakoĊer odgovor Ureda za razmatranje žalbi tačno navodi da sve osobe koje su članovi i članice Ureda za razmatranje žalbi, osim jedne, ne obavljaju nikakve druge funkcije. Ta dotična osoba koja obavlja tu funkciju je svojim vlastoručnim potpisom dala svima nama na znanje da je u sukobu interesa i da je iznad zakona pošto je ova Komisija apsolutno nije uzela u razmatranje. TakoĊer moram reći da odgovor koji sam dobila od Ureda za razmatranje žalbi gdje se oni pozivaju na Pravilnik koji je navodno usvojen, odnosno dobio saglasnost Vijeća ministara, nigdje nema pisanog traga da je ovaj Pravilnik o radu usvojen od strane Vijeća ministara. Na jučerašnjoj sjednici Vijeća ministara usvojen je novi Pravilnik o radu, novi su usvojili bez da je stari ikada imao saglasnost od strane Vijeća ministara. To pokazuje da mi imamo sve moguće komisije, sve moguće administrativne podrške u Bosni i Hercegovini, evo od predsjedavajućeg Vijeća ministara čujemo da ćemo i formirati razno razne nove komisije koje će biti same sebi svrha, ništa se konkretno u ovoj državi neće poduzimati. TakoĊer dužna sam da kažem da sam tek sinoć dobila odgovor u koverti od strane Instituta za nestale osobe i nisam se uspjela pozabaviti njime tako da ću se referirati na njega na jednoj od narednih sjednica. Od gospodina ministra civilnih poslova još uvijek nisam dobila odgovor, te molim vas kao Kolegi da pošaljete jednu urgenciju. Hvala.
Riječ ima zastupnik Šemsudin Mehmedović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. 31 Ja sam na jednoj od prethodnih sjednica postavio zastupničko pitanje u pogledu zaštite prvog zaštićenog prijavitelja korupcije gospoĊice Irine Lovrić. Meni je odgovor dostavljen od strane direktora Agencije za borbu protiv korupcije. Naravno ja sam zadovoljan odgovorom, meĊutim nisam zadovoljan stanjem. Zašto? Znate i u odgovoru se zapravo stalno traže formalno- pravne pretpostavke kako eto Agencija je učinila sa svoje strane sve. MeĊutim, stanje u Bosni i Hercegovini u pogledu zaštićenih prijavitelja korupcije je katastrofalno jer je to poruka javnosti da je najbolje da se šuti ukoliko imate saznanja o eventualnoj korupciji u sistemu. Stoga, znate direktor je poslao i inspektora koji je izvršio nadzor i napravio zapisnik, i sve je to u formalno- pravnom smislu u redu, ali imamo situaciju da prvi zaštićeni prijavitelj korupcije je vjerovatno vrlo brzo na ulici, bez posla, da je fizički, znači, zlostavljan na radnom mjestu na kome radi, da je stalno pod pritiskom, stalno je izložena maltretiranju od strane neposrednog rukovodioca, što naravno se direktno dovodi u vezu sa aktivnošću koje kao prijavitelj korupcije ima. Stoga, evo ja ću pokušati da i u direktnoj komunikaciji sa direktorom Agencije za borbu protiv korupcije pokušamo da vidim kako zapravo zaštititi sve buduće prijavitelje korucije, a naravno i ovog prvog prijavitelja, gospoĊicu Irinu Lovrić. Hvala lijepo. I naravno da napomenem da nisam dobio odgovore na tri zastupnička pitanja koje sam uputio Ministarstvu prometa i komunikacija.
Riječ ima zastupnik Predrag Kožul.
Kolegice i kolege i uvaženi naši gosti, koji ste izdržali današnji naš model rada, ja vas srdačno pozdravljam. Pitanje, moram prokomentirati odgovor na pitanje koje sam postavio na 20. sjednici, pitanje je glasilo – kako Ministarstvo komunikacija i prometa misli provesti Zakon o Javnom RTV sustavu BiH, a napose odredbe koje se odnose na ureĊivanje, emitiranje i reproduciranje programa na službenim jezicima konstitutivnih naroda sukladno člancima 8. i 26. Zakona. Odgovor koji sam na ovaj dio pitanja dobio glasi – kad je u pitanju ureĊivačka politika Javnih RTV servisa u BiH Zakon o Javnom RTV sustavu BiH sadrži odredbe kojima se proglašava ureĊivačka i institucionalna neovisnost, te sukladno zakonskim rješenjima o predmetnoj stvari javni RTV servisi u BiH imaju potpunu slobodu u ureĊivanju vlastitog programa i izričito se zabranjuje miješanje izvršne vlasti u ureĊivačku politiku javnih emitera. Meni je naprosto nevjerojatno da se ove, po meni, krucijalne zakonske odredbe koje su direktno iz Ustava prenešene u Zakon prepuštaju na volju ureĊivačke politike, a njihova evidentna neprimjena pravda neovisnošću medija. Drugi dio pitanja je glasio – kako isto Ministarstvo misli provesti Zakon o Javnom RTV sustavu BiH, napose odredbe koje se odnose na uspostavu korporacije, članci 6, 12, 13, 14. i 42. Zakona? Tu dobijam odgovor – uspostava i upravljanje korporacijom isključivo ovisi o dobroj volji tri emitera, te upravo zbog različitih neslaganja i sukoba izmeĊu javnih RTV servisa u Bosni i Hercegovini korporacija još nije uspostavljena. Ako nije nevjerojatno, a barem nije dobro, da provoĊenje odreĊenih zakona zavisi isključivo o dobroj volji bilo koga. Zato je moje pitanje bilo i postavljeno kako bi zaista u ovoj oblasti, ovoj materiji došli do zakona koji neće ovisiti ni o čijoj dobroj volji, nego će se sprovoditi. Zahvaljujem. 32
Riječ ima zastupnik Senad Šepić.
Hvala lijepa gospoĊo predsjedavajuća. Ja ću kratko komentar na ovo pitanje, odnosno inicijativu Vijeću ministara vezano za slobodu vjere i ubjeĊenja i slobodu govora u Bosni i Hercegovini. Dakle, dobio sam informaciju, ona taksativno nabraja šta smo mi kao država u tom smislu do sada radili, ali nema nigdje konkretno šta ćemo u tom smislu u narednom periodu raditi. S obzirom da je ovo važna tema generalno u svijetu, važna i kod nas u Bosni i Hercegovini i da UN rade na uspostavi interparlamentarnih tijela koja se bave ovim pitanjima, evo ja ću danas pokrenuti, slijedom ove inicijative, narednu inicijativu. Dakle, prva je da Parlament BiH oformi grupu parlamentaraca koja će se aktivno baviti ovom tematikom, dakle osiguranjem slobode vjere i slobode ubjeĊenja. A druga, s obzirom da je, ovaj, u ovoj mojoj inicijativi bilo sadržano i pitanje vezano za slobodu medija sa posebnim akcentom na oblast napade na novinare, predlažem da uvrstite jedno od tačaka u narednim sjednicama, jednu od tačaka dnevnog reda, a to je sloboda govora, rada medija sa posebnim akcentom na informaciju o napadima na novinare. Hvala lijepo.
Riječ ima Sadik Ahmetović.
Hvala lijepo predsjedavajuća. Ja sam ... od prethodnih sjednica postavio pitanje Upravi za indirektno oporezivanje BiH da mi dostavi informaciju i spisak uposlenih bez konkursa u zadnjih 12 mjeseci i da se razvrsta po regionalnim ispostavama. Dobio sam cifru koja je zaista zabrinjavajuća od 63 uposlena za godinu dana bez ikakve procedure i konkursa i mislim da je to ono o čemu se trebamo svi zabrinuti, jer način, ovo je vrlo netransparentan način i ja bih pozvao i ovu Agenciju našu, kako se zove, za koordinaciju korupcije da se pozabavi ovim pitanjima i načinima upošljavanjima u institucije u ovolikom broju. Mislim da im je to preča posla od ovih problema koji su nam servirali prošlu sjednicu oko ove, imaju li prostor, nemaju prostor itd., što im sigurno ne umanjuje značaj da se bave pitanjima kojima treba da se bave. Nažalost, nisam dobio imena zaposlenih, iako je ova Agencija za zaštitu ličnih podataka kazala da osobe koje rade u državnom sektoru i koje plaćaju graĊani Bosne i Hercegovine imaju pravo znati, dakle o kojim se sve osobama radi. Ja mogu samo da sumnjam da bi imena sigurno izazvala reakcije, jer sam siguran da na takav način u ovu Agenciju sigurno nisu došli niti najbolji, niti su došli oni koji čekaju na posao sa završenim fakultetima, sedam, osam ili devet ili deset godina. Hvala lijepo.
Riječ ima Nikola Lovrinović. 33
Zahvaljujem. Pozdravljam gospoĊo predsjedavajuća Vas i vaše sustolnike, pozdravljam kolege, pošto se prvi put javljam ovdje u Parlamentu. Dakle, ja nisam dobio odgovor na tri moja postavljena pitanja. Podsjetiću samo odnosi se na pitanja, dakle svjedoka koji daju lažne iskaze kad su u pitanju potraga za bugojanskim Hrvatima. Pitanje je dakle, ovaj, ubijenih povratnika Hrvata i policajaca u Travnik. I ne znam treće pitanje je VSTV-u koji sam tražio odgovornost tužitelja koji je pokrenuo postupak ili načina na koji je izvedeno uhićenje pripadnika HVO iz Kiseljaka. Dakle, sva su pitanja prije najmanje dva mjeseca postavljena, nema odgovora, ovo Tužiteljstvu oko povratnika Hrvata u Travnik i policajaca ima šest mjeseci. Pa ja nemam šta komentirati nego ću ja za sljedeću sjednicu pripremiti njima odgovor, prijedlog odgovora da mi napišu odgovor predlažem im da kažu – nismo, e ovako, mi smo neovisna institucija i nemamo tebi šta odgovoriti, pošto me očito i ne cjene, i imamo preča posla. ..., dakle ja im predlažem sljedeći put ću poslati ja njima prijedlog odgovora da se ne trude, pošto očito da ne bendaju uopće. Hvala ljepa.
Ja ne vidim ovdje više onih koji bi mogli komentirati, imamo prijavljenog Damira Bećirovića, ali ne vidim pitanje.
... 83. stav (1) na svaku tačku dnevnog reda se može tražiti pauza od 30 minuta.
Ovo su komentari na dobivene odgovore i na postavljena pitanja, ovo su komentari na dobivene odgovore i postavljena pitanja.
Ali je i ovo tačka dnevnog reda, stav (1) člana 83. pola sata pauze.
U ovom trenutku iscrpili smo komentare na dobivene odgovore. Prije no što preĊemo na sljedeću točku dnevnog reda, sukladno članku 27. točka f), ograničavam raspravu po svim preostalim točkama dnevnog reda na 5 minuta. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Odluka o smjeni ministra komunikacija i prometa BiH i zamjenika ministra obrane BiH – predlagatelj: predsjedatelj Vijeća ministara BiH
[[nije uključen mikrofon]] 34
Molim Vas niste dobili riječ. Predsjedatelj Vijeća ministara BiH je 20.11.2015., u skladu sa člankom 15. Zakona o Vijeću ministara BiH, dostavio u proceduru Odluku o smjeni ministra komunikacija i prometa BiH i zamjenika ministra obrane BiH. Materijal ste dobili, Prijedlog odluke imate, ja ću je pročitati.
o smjeni ministra komunikacija i prometa BiH i zamjenika ministra obrane članak 1. 1. Ovom Odlukom smjenjuju se sa dužnosti Slavko Matanović ministar komunikacija i prometa u Vijeću ministara BiH. 2. Emir Suljagić zamjenik ministra obrane u Vijeću ministara BiH. članak 2. Odluka stupa na snagu danom potvrĊivanja od strane Parlamentarne skupštine BiH.
dr Denis Zvizdić Otvaram raspravu po točki tri, Zaim Backović, povreda Poslovnika.
U skladu sa Poslovnikom i u sve tri verzije srpski, hrvatski i bosanski jezik, ja tražim da mi sekretar objasni, jer nisam razumio, recimo sustolnik, ja to stvarno nisam razumio. I da mi se, moram znati o čemu se radi da bih mogao pratiti. Gospodine Bosiću, ja ne znam šta je sustolnik i molim Vas da mi objasnite, jer to u Poslovniku mi nemamo, mi to nemamo.
Molim Vas pozvali ste se na povredu Poslovnika, niste se referirali na koju odredbu Poslovnika, koja je povrijeĊena odredba Poslovnika?
Ja znam da postoje zamjenici i dopredsjedavajući, ja to znam i ovdje mogu na bilo koji član da se pozovem, ja sam tražio da mi se objasni šta je sustolnik ovdje u ovom Domu. Ja hoću da znam ko su sustolnici i o čemu se radi.
Povreda Poslovnika, Damir Bećirović. 35
Dakle, prekršili ste član 83. stav (1) – davanje pauze na svaku tačku dnevnog reda. Ovo je bila tačka dnevnog reda i ovo je, sada tražim pauzu od pola sata.
Evo, ja u ovom trenutku dajem pauzu na zahtjev Kluba DF-a, je li tako, od 30 minuta. Nastavljamo sa sjednicom. Pozivam zastupnka Damira Bećirovića da obrazloži razloge traženja pauze.
Razlog je bio zbog toga što ne poštujete ovaj Dom i nas kao poslanike koji smo izabrani i zbog toga što ste preskočili na prošloj tačci da date pauzu. Ali smo ipak zbog toga što mi poštujemo ovaj Dom i ovu državu odlučili da prisustvujemo dalje sjednici.
To je uvreda s Vaše strane i spram Kolegija i spram svih zastupnika i na neki način na ugled ovog Zastupničkog doma, tako da Vas upozoravam. Prelazimo, idemo na raspravu po točki tri. Za raspravu se javio Damir Bećirović.
Ja ne bi, ja bi volio prvo da vidim predlagača ove Odluke, da nam on obrazloži zbog čega se vrši smjena ministra i zamjenika ministra, tako da prvo bi želio da riječ dobije predlagač te Odluke, nakon toga da nam se obrati i ministar koji se smjenjuje, pa da vidimo onda dalje.
U ovom trenutku imamo prijavljenog ministra koji se želi obratiti ovom Domu. Izvolite ministre.
Poštovana predsjedavajuća, članovi Kolegija, uvažene zastupnice i zastupnici, dame i gospodo. Mada je to evidentno ipak ću reći da je ova smjena pokrenuta zbog prekrajanja vladajuće koalicije, a ne na temelju upravljačkih performansi ili radnog učinka ministra. NaslijeĊeno stanje u Ministarstvu komunikacija i prometa, koje u potpunosti odražava neefikasnost javne uprave Bosne i Hercegovine, nije nas spriječilo da za kratko vrijeme koliko je trajao naš mandat pokušamo što više unaprijediti posao u okviru zadanih ograničenja. Političke stranke ističu kako fotelje nisu 36 bitne, ali kada teže da se domognu vlasti tada u drugi plan stavljaju rezultate koji su ostvarili njihovi politički suparnici. No radi objektivnog informisanja javnosti iznosim u kratkim crtama šta je to značajno uradilo Ministarstvo komunikacija i prometa u proteklih 8 mjeseci. Usvojena je Okvirna transportan politika nakon 8 godina čekanja, što je otvorilo vrata stranim investicijama i grantovima u ovoj godini. Na konferenciji u Briselu je definirana osnovna transportna mreža na temelju koje su na Samitu u Beču dobijeni grantovi od ukupno 28 miliona eura i obezbijeĊena sredstva za finansiranje gradnje mostova na Savi kod Gradiške i Svilaja. Nakon 6 godina od donošenja Zakona o Agenciji za pružanje usluga u zračnoj plovidbi izabrana je uprava ove Agencije i stvorene su pretpostavke za realizaciju druge faze ATM strategije i preuzimanje kontrole nad cjelokupnim zračnim prostorom Bosne i Hercegovine. Nakon dužeg zastoja i probijanja roka za prelazak sa analognog na digitalno emitovanje pronašli smo izlaz iz naizgled nerješive situacije i pokrenuli proces digitalizacije. Kao kruna napora Ministarstva došlo je pominjanje, usvajanje Okvirne transportne politike u Godišnjem izvještaju Evropske komisije o napretku Bosne i Hercegovine u integraciskom procesu. Ministarstvo je obavljalo i aktivnosti koje će uskoro rezultirati upućivanjem u proceduru važnih zakona i podzakonskih akata, kao i kvalitetnih informacija i inicijativa vezanih za oblast komunikacija i prometa. Na kraju želim se zahvaliti na uspješnoj saradnji Komisiji za saobraćaj i veze, svim zastupnicima u Predstavničkom domu, kao i predsjedavajućem i svojim kolegama iz Vijeća ministara. Hvala.
Zahvaljujem ministru na ovom obraćanju. Povreda poslovnika Damir Bećirović.
član 161. stav (1) predlagač ima pravo i dužnost na sjednici Doma obrazložiti prijedlog za izglasavanje nepovjerenja ili rekonstrukciju Vijeća ministara. Niste obezbijedili nikoga od predlagača ovdje u sali i da da obrazloženje poslanicima.
Zahvaljujem. Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Gospodin Bećirović je citirao pogrešan član i pozivam ga da se osvrne na član 165. Poslovnika koji je relevantan za ove potrebe, gdje samo stoji da ima pravo ali ne i obavezu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. željko Komšić, povreda Poslovnika. 37 ž
GospoĊo predsjedavajuća, dame i gospodo, koleginice i kolege zastupnici. član 164. Poslovnika – prijedog za smjenu ministra ili zamjenika ministra obavezno se uvrštava u dnevni red sjednice Doma najkasnije, naglašavam najkasnije, 15 dana od dana kada predsjedatelj Doma zaprimi taj prijedlog od predsjedatelja Vijeća ministara. Koliko znam vi ste to dobili 19.11. petnaest dana je davno prošlo i kako objašnjavate sada uopšte da mi raspravljamo o ovoj tačci dnevnog reda.
Hvala lijepa. Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Gospodin Komšić opet ciljano ... interpretira Poslovnik. Ova tačka je uvrštena u dnevni red u roku od 15 dana, a to što se sjednica održava nakon što je prošlo 15 dana je potpuno drugo pitanje i o tome Poslovnik uopšte ne govori. Gospodine Komšiću ja zaista pozivam i Vas i gospodina Bećirovića da malo podrobnije čitate ovaj Poslovnik. Znam da ste prvi put dnijeli poslovnike danas na sjednicu, ali vjerujte mi kad vam kažem da je ovako.
Hvala lijepa. Ispravak krivog navoda, Damir Bećirović.
Ja ću vas podsjetiti da je ova tačka kao tačka dnevnog reda skinuta na zahtjev Kolegija u skladu sa članom 161. To što vi sada okrećete, što tražite član koji odgovara, ali jednostavno Kolegij je skinuo sa prošle sjednice ovu tačku pozivajući se na član 161., ne prisustvovanje predlagača.
Hvala ljepa. željko Komšić, ispravak krivog navoda. ž
Gospodine Arnaut mada imam puno razloga neću se upustiti u vrijeĊanje Vas i Vaše ličnosti, a, ovaj, ja samo tražim da mi citirate član Poslovnika iz kojeg ste izvukli takvo tumačenje. Dakle, to ne piše nigdje, to što Vi tako tumačite i mislite da ste vrhovni pravni autoritet ovog Doma, dopustite da se ja ne slažem s tim. Izvucite mi normu iz koje ste izvukli takvo tumačenje.
Zahvaljujem. 38 U ovom trenutku ne vidim, Damir Arnaut ispravak krivog navoda.
Ma, ja sam jednom pročitao gospodinu Komšiću, evo sad ću malo usporiti, ovaj, prijedlog za smjenu ministra ili zamjenika ministra obavezno se uvrštava u dnevni red sjednice Doma najkasnije 15 dana od dana kad je taj prijedlog predsjedavajući Doma primi od predsjedavajućeg Vijeća ministara. To je uvršteno u dnevni red sjednice Doma u roku od 15 dana. Ako hoćete mogu još jednom, ali evo imate Poslovnik, vidim član 164., ovaj, jasno je objašnjeno. A što se tiče pravnih autoriteta, Kolegi je taj koji odlučuje o opravdanosti vašeg prigovora i mislim da nećete dobiti zadovoljavajući odgovor tako da mislim da ćete time dobiti odgovor o pravnim autoritetima. Zahvaljujem.
Damir Bećirović, ispravak krivog navoda.
Ja ću se još malo pozvati, pošto se stalno pozivate na Poslovnik, ja se neću pozvati na Poslovnik nego na Zakon o Vijeću ministara. Imali smo skidanje u skladu sa članom 161. ovdje zbog toga što predlagač nije bio i to od strane gospodina Džaferovića, Vi ste tražili sa prošle sjednice. A u članu 32. Zakona o Vijeću ministara kaže – da predsjedavajućeg Vijeća ministara u slučaju njegove odsutnosti ili druge vrste spriječenosti da obavlja svoje dužnosti zamjenjuje najmlaĊi od zamjenika predsjedavajućeg Vijeća. Vi niste obezbijedili ni jedno, ni drugo, ni treće ovdje.
željko Komšić, ispravak krivog navoda. ž
Poslušajte, nisam ja od jučer u politici da ne znam da sve može silom, ovaj, na kraju krajeva DF jeste izašao iz vlasti zbog sile i nepoštivanja normi, jer to tako ne može, tako se država ne pravi. Ako si mudar i pametan pravnik zaobiĊeš normu a ne ideš direktno na nju. Ali ako je norma precizna, kao što je 164. član Poslovnika, vrlo precizan, a dopustite da znam računati, od 19. novembra do dana današnjeg prošlo je daleko više od 15 dana. Vi možete uraditi šta god hoćete jer imate ruke, ja to poštujem, ali želim samo da se zna da niste obezbijedili provoĊenje Poslovnika.
Mirsad Đonlagić, ispravak krivog navoda.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. Ma, ja želim da repliciram, odnosno ispravkom krivog navoda kolegi Damiru zato što se ovdje ne radi o nemogućnosti da predsjedavajući Vijeća ministara obavlja svoju dužnost, nego jednostavno se radi o tome u skladu sa ovim članom stav (1), kao što je to i pročitao kolega 39 Arnaut, da on ima pravo ali ne i obavezu, kako je to navedeno od kolega koji su to željeli da ukažu na odsustvo predsjedavajućeg Vijeća ministara. Dakle, to je ispravka navoda u tom smislu. Dakle, ova se tačka može raspravljati bez obzira što predsjedavajući Vijeća ministara nije prisutan ovdje, u skladu sa članom 164. stav (1). E, hvala.
Maja Gasal-Vražalica ispravak krivog navoda.
Pa, ja da podsjetim svoje cijenjene kolege zastupnike Kluba SBB-a koji su tako divno dok su bili u opozicionom stavu citirali zakone, inzistirali da predsjedavajući, odnosno predlagatelji budu prisutni na sjednicama kada se tiče i kada trebaju da budu. Danas niko od zakonom propisanih predsjedatelja, odnosno njegovog zamjenika nije prisutan na ovoj sjednici. Da li je stariji Poslovnik ili je stariji zakon, to je pitanje koje SBB je, zato je ušao u koaliciju na federalnom nivou da bi uredba trebala da bude iznad zakona, a ne zakon iznad uredbe, pa vas ja podsjećam da, pošto Damir, kolega Damir Arnaut voli da istražuje i da čita, da otvori fino Google pa da vidi član 32. Zakona o Vijeću ministara, gdje tačno stoji kada je gospodin predsjedavajući Vijeća ministara, koji je više u zraku nego na kopnu, kada je on spriječen, odsutan da njega mijenja najmlaĊi zamjenik, a to je gospodin Mirko Šarović, jer je on roĊen 16.09.1956., a Vjekoslav Bevanda 13. maja 1956., znači nema ni predsjedavajućeg, nema ni mlaĊeg, ni starijeg zamjenika tako da mi ovu tačku danas ne možemo razmatrati. To je kršenje Zakona, imate ruke vi ćete to odraditi kako ste i odradili na federalnom nivou, a evo javnost treba da bude upoznata sa budućim radom ove koalicije.
Za raspravu se javio Momčilo Novaković. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Samo pogledajte Poslovnik i vidite broj ispred. Izvolite, rasprava.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća.Uvažene kolege. Pa, mislim da je predsjedavajući Savjeta ministara u svom obrazloženju naveo suštinski razlog zbog čega dolazi do smjene. Vjerovatno u nekim razvijenijim društvima ovo ne bi bio dovoljan razlog. Naravno, kod nas to, ne da je dovoljan razlog, nego ovaj gospodin Matanović će se naći u situaciji da će za njegovu smjenu glasati i pozicija i opozicija. Tako da, ovaj, će to biti više nego dovoljan razlog za smjenu ministra. Ali nisam se zato javio, ja ću podržati, znači smjenu gospodina Matanovića samo zbog toga što to nije pitanje koje se tiče nas u Republici Srpskoj, nego pitanje koalicija unutar Federacije BiH. I mi ne mislimo da trebamo odreĊivati one koalicije koje će se praviti na nivou Federacije BiH, odnosno da opredeljujemo one stranke koje će iz Federacije učestvovati u vlasti na ovom nivou. I na kraju moram da se zahvalim gospodinu Matanoviću, kao predsjedavajući Komisije za saobraćaj i veze, imali smo zaista odličnu saradnju, a reći ću daj Bože da imadnemo takvu 40 saradnju i sa budućim ministrom, ne znam ko će to biti. Rješili smo nekoliko veoma ozbiljnih pitanja u prethodnom periodu, nije bilo ni jedne sjednice Komisije na kojoj ministar nije bio i šteta je što jednostavno neke poslove koje smo počeli raditi, posebno na poslovima digitalizacije, nismo završili i da nas upravo ti poslovi čekaju u narednom periodu. Dakle, još jednom se želim zahvaliti ministru na saradnji kao predsjedavajući ove Komisije i nadam se da ćemo imati takvu saradnju i sa, ne znam ko će doći, budućim ministrom. Hvala.
Hvala. Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem. 15 dana nije ispoštovan rok. Zapisnik 19. sjednice Klegija Predstavničkog doma u proširenom sastavu, Odluka o smjeni ministra komunikacija i prometa BiH i zamjenika ministra odbrane BiH – Kolegij je odlučio da se ova tačka ne uvrsti u dnevni red 20. sjednice Predstavničkog doma radi nemogućnosti prisustva predlagača sjednici Doma, te da se po redovnoj proceduri uvrsti u dnevni red 21. sjednice Predstavničkog doma. Tada niste htjeli staviti, a ovo je bilo, znači 23.11., naša sjednica Predstavničkog doma je bila 24.11. prešli ste preko toga jer je predsjedavajući bio u Kini, pa sada možemo, znači kada se vama žuri kako bi ste se koaliciono, je li, poslagali, žuri vam se bez obzira što nema ni predsjedavajućeg Vijeća ministara, ni najmlaĊeg zamjenika koji ga po Zakonu, član 32., može mjenjati.
željko Komšić, rasprava. ž
Dame i gospodo zastupnici. U ime Demokratske fronte, sada govorim u ime stranke, želim se zahvaliti predsjedavajućem Vijeća ministara, njegovim saradnicima, odnosno ministrici i kolegama ministrima na saradnji koju su imali sa ljudima koji su ispred DF-a bili u Vijeću ministara. Mislim da je to bila korektna saradnja, da se radilo maksimalno profesionalno. I bar po onome što ja znam iz javno izrečenih stavova, iz privatnih razgovora, mislim da, gospodin Matanović i gospodin Suljagić da su bili u okviru Vijeća ministara cijenjeni saradnici. Mi poštujemo činjenicu nove parlamentarne većina, to nije sporno, to je sasvim demokratski, u svim zemljama se tako radi, ja samo ukazujem na potrebu, jednostavno ne postoji niti jedan razlog da se krše norme. Jer ako mi kršimo norme, kakve poruke šaljemo graĊanima ove zemlje. Dakle, sve se ovo moglo izvesti u skladu sa Poslovnikom, u skladu sa zakonom, i uredu, poštujemo to. Razumijem i objašnjenje predsjedavajućeg Vijeća ministara, gospodina Zvizdića, u prijedlogu ove odluke, znamo da to tako ide. Možda je nekome izgledalo smiješno i čudno, ali uredu, to je politički život, to je demokatija. Dakle, ja vas molim, vi ćete uraditi ovo danas, uredu, sa srećom bilo. Nećete u nama imati nikoga ko će neopravdano praviti probleme, ali da ćemo uvijek ukazivati na potrebu da se poštuje zakon, to hoćemo. Jer bez toga, ljudi, nema države. Država ne počiva na volji političkih elita, država počiva na poštivanju Ustava i zakona. Tako svaka moderna država funkcioniše, a valjda se borimo da to budemo. Šta politički ovo znači, to 41 ćemo tek da vidimo. Imam svoj stav, Bože moj, vidjećemo, nije baš svijetao i nije optimistički moj stav niti moje mišljenje o tome šta slijedi, ali nadam se da griješim u tome, da će to biti daleko bolje nego što sada izgleda. Uglavnom, nadam se da ni gospodin Matanović ni gospodin Suljagić nisu razočarali niti svoje saradnike, a pogotovo nisu razočarali ljude u Bosni i Hercegovini. I nama je to satisfakcija, ako hoćete i politička i ljudska. Ne želim da repliciram nikome kroz ovu raspravu, ali ću se osvrnuti na ono što je gospodin Novaković rekao. Gospodine Novakoviću, mi smo se jako petljali u to ko će iz vašeg entiteta biti ovdje. Ono što vam ja sada mogu obećati u ime DF-a računajte da više nećemo. Za mjesec, dva, tri, možete slobodno računati da više nećemo. Ja vam zahvaljujem.
Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite.
... poštovana predsjedavajuća, poštovane kolegice, kolege. Nisam imao namjeru diskutirati, ali ponukali su me ovi razlozi koji su napisani za smjenu uvaženog ministra koji je sigurno u ovoj postdejtonskoj Bosni i Hercegovini jedan od boljih ministra u Vijeću ministara u ovoj oblasti, i naravno da mu za to treba odati priznanje. Nažalost, evo imamo tu situaciju da imamo obrazloženja ... imamo u Bosni i Hercegovini. I, biću malo subjektivan pa ću vratiti nazad, dakle za one koji su zaboravili, a pripadali su politici SDP-a i trend rekonstrukcija na ovakav način u ovoj zemlji je uspostavio Zlatko Lagumdžija. I obrazloženja za smjenu ministara su uglavnom uspostavljena na način kako je to patentirao uvaženi profesor Lagumdžija. To se desilo prije 4, 5, 6 godina ovdje u ovom Parlamentu, kada su smijenjeni ministri, evo i moja malenkost i ministar odbrane, gospodin Muhamed Ibrahimović. I ove, ovaj način, dakle nadam se da će Bosna i Hercegovina doživjeti svoj demokratski kapacitet, da će obrazloženja i razlozi za smjenu, promjene vlada u Bosni i Hercegovini, ministara u Bosni i Hercegovini biti argumentirani na način da oni nisu dobro radili i da su napravili velike, ili manje, ili veće greške u svom radu. Naravno, to je proces koji je pred nama i ja se nadam i siguran sam da ćemo mi približavanjem i EU i demokratskim zemljama u svijetu doživjeti takav jedan kapacitet države i onih koji odlučuju da na takav način donosimo odluke. Neće, dakle, ove pravne začkoljice naše, naši zakoni i poslovnici su uglavnom doneseni kompromisima, tako da imate u jednom članu jedno tumačenje, u drugom drugo, jedno drugo isključuje, itd., itd., tako da je to ono što mi fakat i imamo pred sobom i na stolu i ne trebamo se u krug motati ko je u pravu. Ja mislim da mi, dakle ovo što je gospodin Komšić rekao danas, dakle imaju za to dovoljno ruku, nova je parlamentarna većina i da odgonetnem za što ću glasti, obzirom da nagaĊaju, ja ću glasati za smjenu zato što je došlo do promjene nove i došlo do nove parlamentarne većine, s razlogom da prestanemo rekonstruirati konačno Vijeća ministara i vlade, da počnemo rekonstruirati ove stare zgrade, puteve i sve ono što je loše u Bosni i Hercegovini, i ako Bog da da napravimo tu neku vrstu napretka. Ja sam u to siguran, vjerujem da, evo da će i neka nova struktura imati taj kapacitet da povuče Bosnu i Hercegovinu naprijed. Hvala lijepo.
Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. 42
Uvažena predsjedavajuća, poštovane koleginice i kolege. Jedna od velikih zabluda dobrog dijela političara u Bosni i Hercegovini, ne samo iz jedne stranke, već iz gotovo možda svih stanaka jeste da misle da je svijet počeo od njih, da ništa nije bilo prije njih. I nadovezujući se izgleda na tu zabludu, onda poneki igraju na kartu kratkog pamćenja. Ali eto, ima nas koji pamtimo i malo duže. Ja mislim da je naša dužnost da govorimo istinu, da govorimo činjenice i da iza istine i činjenica možemo stajati ovdje u Parlamentu. I kada kažemo da je neki trend smjene započeo od tog i te osobe onda moramo stajati iza toga. A, uvaženi kolega Ahmetoviću, taj trend nije započeo sada i ja vam, i niti tada kada ste Vi rekli. I ja kada to kažem imam argumente i činjenice, za razliku od vas. Taj trend je započeo, kolega Ahmetoviću, i prije toga. Onog trenutka kada je SDA u mandatu prije tog mandata, smijenila ministra sigurnosti, gospodina Sadovića. Evo ovdje ima ljudi koji su svjedoci tome. Znači, nije trend počeo tada kada ste Vi rekli. Ali nije to ni mjesto ni vrijeme da se vraćamo u prošlost. Možda ima još neki mandat gdje bismo našli nekih sličnih primjera. Suština je ovdje da vidimo o čemu se radi. Pod broj 1. je li ovaj ministar smijenjen u skladu sa načelima ustavnosti i zakonitosti? Vidimo da nema načela zakonitosti, znamo šta zakon propisuje. Smjenjuje se ministar u jednoj vladi, Vijeću ministara. Nemate ni premijera ni zamjenika premijera. Izvinite, u kojoj državi bi se to dozvolilo? Evo da ne idem dalje. Zahvaljujem se.
Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda.
Nije ispravka, replika je. Ovdje, ovo malo je drugačije napisano na ovim monitorima, pa možda pogriješim. Sve sam mogao zamisliti, ali da Denis brani Lagumdžiju zaista u ovih zadnjih 6, 7 mjeseci ili godinu nisam. Ali mislim da me nisi dobro razumio, gospodine Bećiroviću, mislim da nisi dobro slušao ono što sam rekao. Ja sam rekao, obrazloženja za smjene. Dakle, možete tražiti u arhivi, dakle potpis za smjenu Sadovića, dakle da je bilo obrazloženje. Tada je predsjedavao Vijećem ministara gospodin Špirić. I ako hoćete još da Vam i dalje govorim, dakle tada je i SDA glasala za smjenu. Da li bi se to moglo desiti SDP-u i onom patentu koji je uspostavio Zlatko Lagumdžija, to je veliki znak pitanja. Dakle, ja se nadam da ste Vi dobro proučili, dakle metode rada Vašeg bivšeg šefa i da odlično znate kako on funkcioniše i način na koji je funkcionisao za vrijeme kada je imao najveći kapacitet u Vijeću ministara. Hvala lijepo.
Denis Bećirović, ispravka krivog navoda.
... ovdje smo već pri kraju, stvar je jasna. Dakle, kolega Ahmetović se javio za repliku, a ja sam se javio da ispravim vrlo precizno netačan navod. Kolega Ahmetović nije mogao ispraviti nikakav navod, već je imao jedan svoj monolog pri čemu se ja uvaženom kolegi Ahmetoviću 43 obraćam kao kolegi Ahmetoviću, a ne kao Sadiku, kao što je on rekao Denise, itd. Nije ovo pijaca, ovo je Parlament BiH, ne bi nam smetalo malo više vjerovatno uvažavanja s te strane. Što se tiče o pojedinim imenima nemam problem ni da branim bilo koga, nemam problem ni da branim ni dr Zlatka Lagumdžiju nikakav, to je bivši predsjednik SDP-a, aktuelni član Glavnog odbora, dakle dio i moje političke partije. Ali nisam govorio o imenima, govorio sam o Vašem trendu kojim ste rekli kada je započeo, i ja sam Vam argumentirano rekao da nije tada započeo. I suština je u tome.
Rasprava, Damir Arnaut. Izvolite. Ispravka krivog navoda, Saša Magazinović. Bila je, oprostite, pa je onda opet uklonjena. Izvolite.
Dao sam prednost kolegi Bećiroviću, zato sam se odjavio, pa opet prijavio. Kolega Sadik Ahmetović se prestrojava. To je ok, i to nije neobično. Malo je neobično kada se to radi a da se ne da žmigavac, ali kada je on u pitanju i to nije neobično. čitavu ovu diskusiju gdje se pominju ljudi koji nisu tu shvatam kao njegovo pranje savjesti a i to je možda ljudski. Ali nisu, kolega Ahmetoviću, smjene krenule kada ste Vi smjenjeni a da ste možda Vi to tad tek primjetili da se dešava. Bilo je toga i ranije, ali možda niste primječivali. Jedina stvar danas koju je kolega Bećirović pomenuo jeste da ovaj čitav postupak treba uraditi u skladu sa zakonom, a to nije bilo teško provesti, jer je jedina stvar koja je bila potrebna bilo da ovdje bude neko od trojke predsjedavajućeg, njegova dva zamjenika, onako kako zakon kaže. I nije sporno da postoji parlamentarna većina koja u ovom Domu postoji i nije sporno da će doći do rekonstrukcije Vijeća ministara. To su sve normalne stvari, samo nema potrebe da se to desi tako da bilo ko ima utisak da je to nešto na silu. Nije na silu, ima većina, dovoljna je većina. Dovoljna je većina, samo eto malo imati osjećaja, ali očigledno nema se za to.
Zahvaljujem. Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda.
Ma ne znam, odustaću obzirom da gospodin Magazinović baš i pored ovih upadica koje je imao njegov uvaženi kolega, je li treba još koji epitet, gospodin Denis Bećirović, dakle on potpuno na drugačiji način dikutira i govori o žmigavcim, autima, itd., i vjerovatno misleći na mene. Dakle, moje političko mjesto je u SDA i ja ne vidim niti jedan razlog da vi o tome i na takav način, a ona je puno široka, puno demokratska i to je ono što vi trebate slijediti u budućnosti kao partija i onda ćete znati cijeniti demokratske vrijednosti jedne političke stranke, da se ponekad ima pravo i drugačije misliti u odnosu kako misli predsjednik, podpredsjednici, itd. Ponovo bi se možda moglo govoriti o matrici, ali evo neću spominjati više vašeg bivšeg šefa. Hvala lijepo.
Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. 44
Kolega Ahmetović nema više replika je li tako? Dobro, pošto nema više replika, ja ću samo jednu rečenicu reći. Ja sam imao utisak da se on prestrojava, a nakon ovoga sam siguran. Hvala.
Ispravka krivog navoda, Mirsad Mešić.
Uvažena predsjedavajuća, dame i gospodo. Gospodin Ahemtović nije smijenjen samo voljom nove većine. Mi smo na sjednici na kojoj smo smjenjivali gospodina Sadika Ahmetovića rekli koji su to razlozi. To je bio ministar koji se nije petljao u svoje poslove, a izmeĊu ostalog je bio jedan od onih koji je rekao da ovom zemljom upravljaju kriminalci, a da pri tom ništa pod milim Bogom nije uradio da to dokaže, riješi ili na bilo koji način pokaže ovoj zemlji i ovom Parlamentu ili bilo kome da je on u pravu. Dakle, kao ministar bezbjednosti, gospodine Sadik, odnosno Ahmetoviću, niste smijenjeni samo zbog volje većine, nego zbog naše percepcije da niste kvalitetno obavljali svoj posao, a nije nam to rekao Zlatko, to smo sami shvatili.
Zastupnik Damir Arnaut, rasprava.
Zahvaljujem se. Mislim da zaista možda nije ni bilo potrebe, ukoliko je bilo dobre volje. MeĊutim, nije je bilo od strane onih koji su eksplicitno rekli da se ovdje stvari rade nezakonito i mimo Poslovnika. I zaista postoji potreba da se objasni, izmeĊu ostalog i zbog činjenice da je upravo SBB od početka ovog saziva vrlo jasno insistirao na poštivanju i to striktnom poštivanju svih zakonskih i poslovničkih odredbi, i to radimo i danas. Kada je Zakon o Vijeću ministara u pitanju, član 32. kaže da u slučaju odsutnosti predsjedavajućeg Vijeća ministara njega zamjenjuje njegov najmlaĊi zamjenik, mlaĊi zamjenik. Ja sam toga svjestan, ja čitam zakone, i ja sam to znao i prije nego što mi je uvažena kolegica, gospoĊa Gasal-Vražalica ukazala na to. Istina govoreći, nisam znao koji je od njih dvojice mlaĊi, ja ne čitam facebook profile, čitam zakone. MeĊutim, apsolutno nigdje ne postoji niti zakonska, niti poslovnička obaveza da predsjedavajući Vijeća ministara prisustvuje sjednici na kojoj se raspravlja o njegovoj inicijativi o smjeni jednog ili više ministara ili zamjenika ministara. Ono što postoji je poslovnička obaveza da Vijeće ministara bude predstavljeno na svakoj sjednici, uključujući i na ovoj, putem ministara ili zamjenika. I vidimo ih ovdje više nego dovoljno. Prema tome, sve zakonske i poslovničke odredbe su apsolutno ispoštovane. Znači, ne smije biti, jer ja znam šta se dešava ovdje, DF najavljuje ovo već danima, već sedmicama DF najavljuje da će se ovo uraditi mimo zakona i mimo Poslovnika. Izuzetno je bitno, neophodno čak, poslati jasnu poruku javnosti da je sve ovdje na ovoj sjednici oko ove tačke u skladu sa zakonom i Poslovnikom i da apsolutno ne stoje vaše kvalifikacije koje od jutros, jutros ste rekli da Kolegij radi kriminalna djela, sada kažete, pozivate se na član 32. Zakona o Vijeću ministara, a apsolutno vam nije jasno o čemu govorite. Kada je politička odgovornost u pitanju, ja se slažem da bi bilo poželjno da predsjedavajući Vijeća ministara bude tu kada se raspravlja o nekoj važnoj temi. I jasna je bila 45 namjera predsjedavajućeg Vijeća ministara da bude prisutan oko ove tačke. Na samom početku ove sjednice, jutros, uvažena predsjedavajuća je najavila da predsjedavajući Vijeća ministara treba putovati u Brisel u 13 sati. I usuĊujem se reći da je DF ciljano tražio četiri pauze kako bi pokušao osporiti političku odgovornost predsjedavajućeg Vijeća ministara po ovom pitanju. MeĊutim ne možete to uraditi. Jel znate da je predsjedavajući Vijeća ministara se obratio na Domu naroda, gdje je ova smjena već potvrĊena. Prema tome, pokazao je više nego dobru volju da to uradi. Ali pazite nešto, uvažene kolege iz ove stranke koja je ovo problematizirala, Bosna i Hercegovina nema vremena da čeka na vaše pauze, nema vremena da čeka na ostavke vaših ministara u Federalnoj vladi zato što im se ne daju njihove igračke koje su tražili. Evo Federalna vlada funkcioniše sasvim dobro s uredbom, bez uredbe, nije bitno ko kontroliše elektroenergetski sektor onima koji hoće da poprave taj elektroenergetski sektor, da li je to ministar ili cijela Vlada. čak je bolje kada je cijela Vlada. Ne možemo čekati kapljice ljudi koji daju ostavke na mjesta predsjedavajućeg Ustavnopravne komisije. Bosna i Hercegovina jednostavno ne može čekati na to. Ali ukoliko se krši zakon ili Poslovnik mi bi prvi insistirali da se sačeka, da se ne krši. MeĊutim, radi javnosti, apsolutno je neophodna ovdje poruka da ostane da ništa nije uraĊeno mimo Poslovnika i zakona. Naprotiv, sve poslovničke i zakonske odredbe su u potpunosti ispoštovane i pored četiri pauze koje ste tražili. Ja se usuĊujem reći, ovo je presedan što ste uradili u ovom sazivu, a vjerovatno puno ranijih saziva nije vidjelo četiri pauze na samo dvije tačke. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Maja Gasal-Vražalica, rasprava.
Ako vas sada neko ispred malih ekrana prati njemu apsolutno ništa nije jasno, gospodine Arnaut, šta ste Vi sada ispričali. Prvo ste rekli da zakonska norma, odnosno član 32., citirali ste ga, odnosno pročitali šta u njemu sve piše, pa ste onda rekli da su ispoštovane sve zakonske norme, da je Poslovnik i poslovničke odredbe da su ispoštovane. Sami sebi ste kontradiktorni. Dakle, zakonske norme, to radi javnosti, nisu ispoštovane, jer mi ovdje ne vidimo ni predsjedavajućeg Vijeća ministara, niti najmlaĊeg zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara. To je jedno. Drugo, Poslovnik treba da je u skladu sa zakonom, a ne zakon u skladu sa Poslovnikom. To miješate. Treće, meni je jako drago što ste vi sada dio na bilo kojem, odnosno na svim nivoima, što ste dio ove koalicije, jer se vi mentalno bolje razumijete sa vašim koalicionim partnerima nego što će to DF ikada moći nego što je mogao. Mi smo imali dobru volju radi dobivanja MAP-a, koji nećemo dobiti, zna se zbog čega, iako kruže po nekim medijima i portalima da je MAP evo samo što nam ne kuca na vrata, nećemo ga dobiti, upravo zbog imenovanja koja su se desila ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH, to je jedno. Mi smo sve dalje od evropskog puta, to je drugo, i to javnosti treba da se objasni. Treće, bilo koji kaprici, bilo koje čekanje, Bosna i Hercegovina je u zaostatku zbog DF-a, odnosno predsjedavajućeg Ustavnopravne komisije, odnosno od bilo kojeg zastupnika ili zastupnice na bilo kojem nivou, to vi možete pričati na Glavnom odboru SBB-a i da obmanjujete svoje članove, članice, simpatizere. Nemojte podcjenjivati graĊane i graĊanke Bosne i Hercegovine, jer su to ljudska bića koja razmišljaju svojom glavom. Prema tome, mi vam želimo svu sreću, dapače nama je drago što ste vi dio ove koalicije, što neće biti više tenzija izmeĊu vas i gospodina Šefika Džaferovića i neće biti vjerovatno toliko 46 poslaničkih intervencija, jer će se poštovati, kako Poslovnik, tako ćete i vi manje intervenirati na kršenje tih poslaničkih inicijativa. Mi vam želimo svu sreću, samo zbog javnosti treba jasno da se da do znanja ono što ponavljamo već trideseti put, niste ispoštovali zakon, zakonske norme a vidjećemo kako ćete se ponašati u budućnosti. Uvodite to u praksu. Prema tome, sve ostale aktivnosti, sva naša zastupnička pitanja ..., evo gospodin Šemsudin Mehmedović konstantno na svakom zastupničkom pitanju koristi mogućnost da ukaže, kako oni koji se bune protiv sistema, odnosno oni koji ukazuju na nepravilnosti sistema, koji su zviždači u Bosni i Hercegovini, bivaju ušutkani upravo zbog nepoštivanja zakona i zakonskih normi, najviše zakonodavno tijelo u Bosni i Hercegovini ovaj Dom, cijenjeni Dom, apsolutno krši to, i to je činjenica. A predsjedavajući Vijeća ministara tačno je da se obratio na Domu naroda cijelih 45 sekundi, jer je vjerovatno kasnio na avion. Hvala.
Mirsad Đonlagić, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Ma, ja moram da kažem da mi je poprilično žao što ova rasprava ide u ovakvom tonu, ali ja jednostavno moram da reagiram, jer ovi navodi koje smo sada čuli od kolegice Galsal jednostavno ne stoje. DovoĊenje u istu ravan člana 32. člana Zakona o Vijeću ministara i člana 164., jednostavno su nespojive. član 32. govori o dužnosti predsjedatelja Vijeća ministara, a član 164. govori o pravu da podnese zahtjev, a ne i obavezi da bude prisutan na sjednici Parlamenta kada se raspravlja o tom prijedlogu. A član 32. govori o dužnosti, ako nije ustanju da obavlja dužnost, zamjenjuje ga, ko ga zamjenjuje, ovako kao što je to ovdje navedeno. I meni je drago da sam čuo ovo što je rekla kolegica Gasal da zbog svih problema do sada, postoje ti problemi za Bosnu i Hercegovinu, za koju sam siguran da od danas pa ubuduće neće biti prisutni, nego da ovoj Bosni i Hercegovini i ovom narodu treba otvoriti nadu, da u ovoj Bosni i Hercegovini postoji perspektiva i ima perspektiva za ljue koji žive u njoj i da spriječimo konačno odlazak mladih, jer ovaj egzodus se mora zaustaviti, ovih 70.000 što je napustilo Bosnu i Hercegovinu, to je proces koji se jednostavno mora zaustaviti. Sa ovakvim postupcima taj se proces neće zaustaviti. Hvala lijepa.
Šemsudin Mehmedović, rasprava. ____________(?) Ispravka krivog navoda. Samo pogledajte svoj broj ispred ispravke krivog navoda.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Ja ću da upalim žmigavac, kako je rekao moj kolega Sadik Ahmetović. Naime, dok mi ovdje vodimo raspravu ko treba biti ministar, ko ne treba, do tada imamo udar na Ustav BiH od strane jednog entiteta. Samo što nas krene, je li, što bi rekli, mi krenemo prema EU, onda se desi neka pretumbacija, da li u parlamentarnoj većini, da li u vlasti, itd., kao da neko sjedi i čeka i 47 razmišlja kada će nam poturiti klipove u točkove. To nije dobro za ovu zemlju, to nije dobro za ovaj narod i zato ne vidim svrhu uopće rasprava. Očigledno je da postoji neka parlamentarna većina koja će izglasati što god naumi. Da li je to po Poslovniku, po Zakonu o Vijeću ministara ili ne, sasvim je irelevantno, kako to reče kolega željko. Ali ja sam se javio iz drugog razloga. Ja sam u Komisiji za promet i komunikacije, evo desetu godinu i želim ovdje jasno i glasno i odgovorno da kažem da je ministar Matanović bio jedan od najodgovornijih ministara u ovoj oblasti. I to mu se mora odati priznanje. I neka niko ne kaže da je smijenjen zato što nije radio svoj posao. U obrazloženju kaže se, formira neka nova parlamentarna većina, itd. Ja se bojim da ova neka nova parlamentarna većina ne vodi ovu Bosnu i Hercegovinu u krivom smjeru. Da li sam u pravu ili ne vidjećemo, vrijeme će pokazati, ali bojim se da ćemo doći u situaciju, kada više neće moći niko ni sa kim da formira parlamentarnu većinu, postojeća a neće moći funkcionirati. To je ona opasnost o kojoj evo su neki već i govorili. Stoga ja se bojim da neki koji spominju mega kantone trebali bi zbog odgovornosti spram javnosti, spram graĊana Bosne i Hercegovine da to obrazlože šta to zapravo znači, šta su to mega kantoni. Je li to koncentracija već postojećih kantona, je li to podjela, nova podjela zemlje, je li to, ja neću da budem skeptik, ali ja se bojim kao, evo Bošnjak u ovoj Bosni i Hercegovini, da će u Bosni i Hercegovini postojati dva kantona, ali čini mi se da za jedan narod možda neće biti mjesta. To je opasnost koja se lagano nazire, a vidite da se to sve fino redaju kockice i da to ide u željenom pravcu. Zbog toga sam se javio da kažem da je ovo sve nevažno u odnosu na krupne stvari koje nam se dogaĊaju i bojim se da nam država ne ide u željenom pravcu, ali vidjećemo, otom-potom.
Salko Sokolović, rasprava.
Hvala gospoĊo predsjedavajća. Koristim priliku da još jednom pozdravim sve prisutne u sali Evo da kažem par riječi, jer posljednih desetak ili petnaest dana, evo možda sam malo i bio blizak medijima, pozivali su me, tražili od mene stav. Rekao sam to što sam rekao, da neću podržati smjenu i čini mi se u par navrata i obrazlagao. Obzirom da i danas vršimo rekonstrukciju Vlade, koja je po meni, ili Vijeća ministara, koje je, po meni, dobro radilo, možda neka ocjena 3 ili 4, je li, nije odlično radilo. A evo učestvovali smo u ovim rasprava do sada, želim reći, na neki način, par riječi šta, po menti, to može proizvesti dobro ili loše dalje po Bosnu i Hercegovinu, graĊane Bosne i Hercegovine prevashodno, jer oni su nam cilj, jer oni su nas izglasali da sjedimo ovdje i da branimo državu, branimo ekonomski interes, socijalni i sve druge interese graĊana Bosne i Hercegovine. Ja bih rekao Bog nam je dao a Ċavo nam ne da. Imamo jedno Vijeće ministara koje funkcioniše. Evo, ja sam ovdje stavio par nekih bitnih, po meni, kvalifikacija – snažno Vijeće ministara, kvalifikovano, stabilno, funkcionalno u ovom momentu, i mislim da bilo kakva rekonstrukcija takvog Vijeća ministara, bez obzira kakvo obrazloženje imamo, da to može zaustaviti, evo ovo o čemu je gospodin Mehmedović govorio, i reformski put Bosne i Hercegovine, ispunjavanje obaveza iz Akcionog plana. A evo vidjeli smo u jednom kratkom nastupu i ministra, a evo i znamo šta je do sada uraĊeno, pokrenuto ili će se pokrenuti kada je u pitanju Ministarstvo komunikacija i saobraćaja. Bojim se, volio bih da ne budem u pravu, i sam sebi postavljam pitanje da li će tako rekonstruisano Vijeće ministara nastaviti kvalitetnije raditi, stagnirati ili da kažem polučiti još 48 neke lošije rezultate. To govorim iz prostog razloga što evo dugo godina sjedim u ovom Parlamentu i svjedok sam raznih rekonstrukcija. Nijedna ta rekonstrukcija nije donijela dobro, niti je dobro bilo kada je Sadik smijenjen kao ministar unutrašnjih poslova, bezbjednosti, niti je dobro bilo što je imenovan tada gospodin Radončić, niti je poslije toga nešto dobro donijela njegova smjena, itd. Jednostavno evo, imali smo zastoj Bosne i Hercegovine na evropskom putu. Ja se bojim da nam se to tako nešto ne desi i sada. To je iskustvo, to sam vidio, u tome sam učestvovao i nemam nikakav drugi pozitivan primjer da je bilo kakva rekonstrukcija donijela nešto dobro. Ovdje postoji neka druga bojazan, koju sam ja i u medijskom prostoru istakao kao problem. Ja se bojim da ovdje nije suštinska stvar ministar Matanović koji je Hrvat, koji dolazi iz DF-a i nije pod kontrolom HDZ-a. Zašto to govorim? Pa to govorim iz prostog razloga što odluke Vijeća ministara donose se na takav način, da imamo jednu hrvatsku ruku koja možda brka neke ideje Dragana čovića koji ovih dana vedri i oblači u Bosni i Hercegovini. Mislim da to nije dobro, da ćemo na takav način Vijeće ministara destabilisati, ukoliko trebadne sutra neka odluka, a neće biti donešena zato što predstavnici hrvatskog naroda, odnosno predstavnici HDZ-a ne glasaju za nju ili će se stvoriti neke ucjene. Dolaze vrlo teška vremena, dolazi Izborni zakon, dolazi ovo o čemu je maloprije Šemsudin govorio. Ja sam ubjeĊen da ovo Vijeće ministara koje se danas rekonstruiše je daleko kvalitetniji i stabilniji faktor za državu Bosnu i Hercegovinu, nego Vijeće ministara koje će poslije toga biti formirano. Hvala.
Denis Bećirović, rasprava.
Uvažena predsjedavajuća. Dakle, ima nekoliko elemenata koje bi trebalo reći u vezi sa ovom temom. Pod jedan – razlozi, pod dva – zakonitost, pod 3. – vremenski tajming, 4. – komparacija s evropskim iskustvima i 5. – da vidimo šta nam to donosi budućnost. Ovo peto je možda i najvažnije. Razlozi, prvo o razlozima nešto. Iz onoga što je dostavljeno od strane predsjedavajućeg Vijeća ministara, ali i onoga što je rečeno danas od strane svih poslanika i pozicije i opozicije možemo nedvojbeno, jednoglasno svi konstatovati da ne postoje razlozi za smjenu ministra, kao ni zamjenika ministra, gospodina Suljagića. Dakle, nema razloga, nije niko rekao da ljudi nisu dobro radili. Drugo, zakonitost – tu nema nikakve dileme. Ako svako pročita Zakon o Vijeću ministara BiH da ovo danas što se radi nije u skladu sa Zakonom o Vijeću ministara. Da li je u skladu sa Poslovnikom, o tome bi mogli diskutovati, različito interpretirati pojedine poslovničke odredbe, ali ja bih nas podsjetio da smo na početku ovog mandata svi zajedno učinili jednu dobru i važnu stvar. A podsjećam, prije nepunu godinu dana mi smo ovdje napravili pauzu, Parlament, i doveli člana Predsjedništva BiH, kada je dužan da prisustvuje na sjednici. I to člana Predsjedništva BiH, kojeg ne bira ovaj Parlament. Sa Vijećem ministara, sa predsjedavajućim Vijeća ministara je potpuno drugačija stvar, jer smo ga mi birali, ovaj Dom, koji ga takoĊe može i razriješiti. Treća stvar je vremenski tajming. O tome neću puno, mislim da je kolega Mehmedović prije mene o tome govorio. Mislim da uopšte ne ide u prilog ovakvoj jednoj odluci. četvrto – kompracija sa evropskim iskustvima. Može li iko naći ijedan primjer, ne samo zemalja u EU, već i u regionu, da se smjenjuje jedan ministar, zamjenik ministra, itd., da nemate premijera u tom trenutku da odgovori Parlamentu, da čak nemate nijednog zamjenika u tom trenutku. Taj primjer sigurno ne može navesti. I peta stvar, šta nam ovo donosi u budućnosti. Šta nam donosi u budućnosti, ja sam bio frapiran juče kada sam u Briselu čuo da član Predsjedništva BiH, gospodin Bakir Izetbegović kaže da početkom 2016. godine on rješava ili riješiće se hrvatsko pitanje. Prvo, otkud ta 49 konstrukcija? Ko je prihvatio tu konstrukciju? Za mene postoji bosanskohercegovačko pitanje i unutar njega ravnopravna sva druga pitanja, ako ćemo ih nazvati pitanjem. I ne znam otkud da rješavamo u 2016. godini bilo koje pitanje bilo kojeg konstitutivnog naroda u ovoj zemlji, a stoji nam nerealizirana presuda Evropskog suda za ljudska prava u pogledu ostalih, koji su totalno diskriminirani u ovoj zemlji, a naravno ne negiram da je pola naroda Bošnjaci i Hrvati diskriminirani u Republici Srpskoj prema ustavnim rješenjima, kao i Srbi u Federaciji BiH.
Molim vas da se pridržavate točke dnevnog reda.
Dakle, govorim da ovo imenovanje, odnosno da ove smjene i sve ovo što se najavljuje da se radi, ne ide čini mi se u dobrom pravcu. Ove izjave ne idu u dobrom pravcu. Zadnji put kada je neko formulisao da postoji hrvatsko pitanje, ono je riješeno '39. Sporazumom Cvetković-Maček, tako što je čitava Srednja Bosna i Hercegovina i gore Posavina priključena Banovini Hrvatskoj. Upozoravam neke da se ne igraju sa takvim konstrukcijama.
Saša Magazinović, rasprava.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Za razliku od onih koji su protiv smjene predložene od strane predsjedavajućeg Vijeća ministara, a koji taj svoj stav brane time da je Vijeće ministara dobro funkcionisalo i radilo u ovom sastavu, ja želim da kažem da se sa takvim stavom ne slažem i da ja smatram da Vijeće ministara u ovom sastavu, bar dominantno u oblasti koju ja pratim, a tiče se evropskih integracija, nije radilo dobro. Mislim da je situacija mnogo lošija od one kakvom se pokušava kreirati kroz medije. Prosječno obaviješten graĊanin smatra da je Evropa tu odmah iza ćoška, da smo blizu, samo što nije. Ja smatram da se radi o kreiranju optimizma bez ikakvog pokrića, jer je ovo Vijeće ministara preozbiljno shvatilo optimistične najave dijela meĊunarodne zajednice, koji kreiraju optimizam, ne zato da bi se neko od dužnosnika u institucijama Bosne i Hercegovine pronašao u tim pohvalnim tezama, nego zapravo pokušavaju napraviti atmosferu da se ide naprijed. MeĊutim, čelni ljudi vlada su izgleda pomislili kako se te pohvale odnose na njih i da su oni zaista napravili neki iskorak. A mi, odnosno Vijeće ministara zapravo ništa nije uradilo osim što je potpisana agenda. Kao neko ko je u prošlom mandatu učestvovao u različitim pregovorima, pa izmeĊu ostalog i oko ustavnih promjena, sam bio svjedok da se mnogo toga potpisalo, a da gotovo ništa od toga što se potpisalo nije realizovalo. I ako ćemo mi čitav optimizam bazirati na potpisanoj agendi, onda mislim da smo na krivom tragu i tako nešto ne pomaže ni državi Bosni i Hercegovini ni onima koji u ovom trenutku obnašaju najistaknuje funkcije u vladama na svim nivoima, a koji su pod utiskom da rade dobar posao. Mehanizam koordinacije koji je dio obaveze Vijeća ministara, o čijoj rekonstrukciji danas govorimo, je u ćorsokaku i možda je najbolje oslikava izjava jednog od članova Predsjedništva o megakantonima. Dakle, tu nas vodi mehanizam koordinacije za koji mi zastupnici nismo u prilici da budemo informisani na adekvatan način. Netransparentnost je obilježje rada Vijeća ministara, a konačan cilj mehanizma koordinacije je institucionalna snaga jednom dijelu teritorije u Bosni i Hercegovini. I ja mislim da je to pogrešan pravac. Vijeće ministara, o čijoj rekonstrukciji danas govorimo, je trebalo takoĊe ispuniti drugi uslov, odnosno trći, za kandidatski status, a to je 50 prilagodba SSP-a u smislu tradicionalne trgovine. I tu je jedno vrijeme ministar Šarović izuzetno dobro radio i odolijevao pritiscima, ali opet, prema informacijama koje dobijamo a koje nisu zvanične jer Parlament ovdje nikakvu informaciju ne može dobiti, izgleda da će i tu pokleknuti Vijeće ministara bez zastupanja interesa Bosne i Hercegovine. O Mapu nešto su prethodnici govorili, dakle od toga nema ništa. Dok mi danas govorimo o rekonstrukciji Vijeća ministara, dok to isto Vijeće ministara pokušva stvoriti sliku u javnosti da se krupnim koracima ide prema EU, dešava se vrlo ozbiljna situacija gdje Vlada RS-a donosi odluku da više ne saraĊuje sa SIPA-om i Državnim tužilaštvom, dešavaju se izjave zvaničnika sa obadvije strane, koje zaista su dramatične, od mogućeg sukoba policijskih agencija, preko državnog udara, preko nipodaštavanja države, čiji smo mi Parlament. I sve to dok mi govorimo o rekonstrukciji Vijeća ministara. Kakva je odgovornost u ovom svemu što sam govorio gospodina Matanovića i Suljagića? Mala ili gotovo nikakva. Ali, ne može argument protiv smjene biti to da Vijeće ministara radi fantastično i da ovdje cvjetaju ruže,
Vrijeme. SAŠA
da je sve divno i krasno, mada ova smjena, kao što sam i maloprije rekao, se provodi ne poštivajući zakon. I samo jedna rečenica, predsjedavajuća, oprostite mi što sam prekoračio vrijeme. Zapamtite, ovo nije posljednja rekonstrukcija, sljedeća će doći vrlo brzo.
Šemsudin Mehmedović, ispravka krivog navoda.
Ispravka krivog navoda se odnosi na navode uvaženog kolege Denisa Bećirovića kada je rekao da se radi o rješavanju hrvatskog nacionalnog pitanja. Naprotiv, radi se o rješavanju bošnjačkog nacionalnog pitanja. Ovo ne govorim napamet, nego govorim, naravno vi ste prezentovali izjavu jednog od visokopozicioniranih dužnosnika, ali vjerujte da se radi o getoizaciji Bošnjaka kroz, pod plaštom izgradnje megakantona, promjena Ustava Federacije, itd. Ali znate, mudro rukovodstvo evo nekih političkih stranaka je izašlo sa političkom orijentacijom da naprave, je li, što je moguće širu koaliciju, oni to zovu evropska koalicija, i znate mi trebamo to podržati. Ali naravno, indikativna je izjava jednog od lidera da više nema ko da kaže, da ih optuži za izdaju bošnjačkih, odnosno bosanskih interesa. Ima, evo ja im poručujem da ima, sigurno će biti uvijek onih koji će uprijet prstom u one koji budu eventualno vršili i radili na daljoj getoizaciji bošnjačkog naroda. Hvala lijepo.
Diana Zelenika, rasprava.
Zahvaljujem. S obzirom da se javljam prvi put pozdravljam sve nazočne. 51 S obzirom da se, evo većina predstavnika klubova ili pojedinaca izjasnila kako će glasati po ovoj točki dnevnog reda, ja hoću, evo u svoje ime reći da neću podržati smjenu ministra i zamjenika ministra. Ovdje je izneseno puno stavova o točkama Poslovnika itd., čije tumačenje je različito, ovisno da li ulazite u vlast ili se vrši rekonstrukcija vlasti, pa se na tome ne bih zadržavala. Ono što bih tjela reći da inače kada se vrši izbor bilo u ovom Domu, bilo u Vijeću ministara, bilo u koju instituciju, da ljude u ovom Domu uopće ne vodi sposobnost pojedinaca, nego samo politička pripadnost, odnosno parlamentarna većina, da li imate ruke ili ne. O tome sam govorila pri izboru Vijeća ministara u prvom sazivu, kada sam sugerirala i govorila o nekompetentnosti pojedinih ministara koji nemaju nikavu referencu, niti poveznicu sa ministarstvom koje su preuzeli, pa nam takvi ministri danas nisu na dnenom redu da bi ih smijenili, a istovremeno kako današnje naslovnice kažu da je vozni park Vijeća ministara potrošio, odnosno povećan za 700.000 KM, a od toga na Ministarstvo pravde odlazi 450.000 KM. Ja bih voljela da u ime svake šeste obitelji koja je gladna, koja danas svom djetetu nema što reći, danas bilo tko u ime Vijeća ministara, kada već nemamo predsjedavajućeg, objasni, možda ovih 700.000 KM ili da nam ministar pravde kaže gdje je potrošio svojih 450.000 i možda naĊe neku poveznicu.
Molim Vas pridržavajte se točke dnevnog reda.
Apsolutno se pridržavam dnevnog reda, jer je dnevni red o Vijeću ministara i govorim o razlozima. Kao što je kolega Bećirović analizirao sa više aspekata, ja ću reći razlog po mom mišljenju. Jedini, jedni razlog je klijentelizam. Hvala lijepo.
Zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Šefik Džaferović.
Poštovana predsjedavajuća, uvažene koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam izašao za ovu govornicu da kažem da je promjena parlamentarne većine na državnom nivou dio jedne cjeline u procesu koji se zove uspostava stabilnih parlamentarnih većina na svim nivoima u Bosni i Hercegovini i to je jedno s drugim povezano. Podsjetio bih vas da je to krenulo od Parlamenta Federacije BiH, u nekoliko kantona, i sada se logično završava na državnom nivou. Ja takoĊer smatram da je gospodin Matanović ministar radio korektno svoj posao, ali parlamentarna većina je parlamentarna većina. Ona je meĊusobno povezana na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini i ja smatram da ćemo mi današnjim činom rekonstrukcije imati stabilne parlamentarne većine na svim nivoima u Bosni i Hercegovini i da će ova država moći da izvršava obaveze koje treba da izvršava vlast u svom mandatu. Pozivam Predstavnički dom da podrži Odluku predsjedavajućeg Vijeća ministara, koji nas je danas strpljivo čekao do 13 sati, kada je morao da otputuje, a najavio je prije toga da će morati da otputuje. Ali evo, iz poznatih razloga nije imao priliku da govori ovdje na Domu. I svima onima koji su riječi predsjednika Izetbegovića izvlačili iz konteksta i upotrebljavali danas na ovoj sjednici, i to je drugi a možda i prvi razlog zbog kojeg sam izašao ovdje. želim da kažem da to ne čine, da se ne izvlače riječi iz konteksta i onda se tumače kako neko želi da ih tumači. Znajte, dakle svi, da je stav SDA i predsjednika Izetbegovića da nema te reforme u Bosni i Hercegovini 52 koja će nas voditi u daljnje teritorijalne ili etničke podjele. Svaka reforma buduća, ustavna reforma, može voditi samo reintegraciji Bosne i Hercegovine i osiguranju ravnopravnosti svih naroda i graĊana na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine. Hvala vam.
Rasprava, Mirsad Mešić.
GospoĊo predsjedavajuća. Ja bih samo o nekim paradoksima koji su prisutni o funkcioniranju ovog Predtavničkog doma. Naime, danas smjenjujemo funkcionere za koje plebiscitarno čujemo da su sjajno obavljali svoj posao, naročito gospodin Matanović, čime se ja naravno slažem. I te ljude smjenjujemo zbog volje političke, nove političke većine u ovom Parlamentu, što naravno nije sporno i nema nikakvih problema. Ono što mene zabrinjava kao člana ovog Parlamenta je činjenica da predsjedavajući Vijeća ministara ne koristi se prilikom koja mu je pružena da obavi rekonstrukciju Vijeća ministara na način da ispoštuje zakon ove zemlje. Naime, svi smo svjedoci da gospoĊa ministrica odbrane Pendeš je izgubila sigurnosni certifikat, ako se to tako zove, čime je onemogućeno gospoĊi ministrici pristup tajnim podacima. I vrlo je interesantno kako će gospoĊa obavljati svoje poslove u ovako aktuelnoj situaciji. Dakle, smjenjujemo ljude koji su sjajno radili, a ljude koji imaju problem sa zakonom, evo ipak ostavljamo da i dalje onemogućavaju naš pristup NATO-u i vjerovatno evropskim integracijama.
Senad Šepić, rasprava.
... predsjedavajuća. Pa, ja se ispočetka nisam htio javljati, ali evo, kako idu ove diskusije smatram da ima potrebe da kažem nekoliko stvari, neko svoje, kako se kaže, osjećanje. Posebno me potaklo ovo o čemu je govorio kolega Bećirović, kad kaže – a šta su naredni koraci, dakle šta je to šta možemo očekivati u budućnosti. Mi smo u Bosni i Hercegovini puno do sada slušali – nećemo nikad ovo, ili nećemo nikad sa onim, ili uvijek hoćemo sa onim drugim, pa evo, nakon odreĊenog vremena vidimo kako to otprilike može na kraju ... Zato ne treba nikada govoriti – nikad, ali s druge strane važno je da iz svega toga izvučemo pouke i da vidimo kako ćemo nadalje vraćati kredibilitet, na prvom mjestu ovoj ovdje instituciji u kojoj sjedimo, jer evidentno je da način na koji se ovo danas radi nije dobar. Same ove sumnje koje imamo oko zakona su nepotrebne. Dakle, nova parlamentarna većina, nova politička volja je nešto što je legitimno i iza toga trebamo stati i to trebamo razumjeti kao jedan od principa. Ali sve to treba praviti na način da to bude dostojanstveno i da bude do kraja kredibilno. Ja mislim da ... trebamo prekinuti tu praksu, posebno kad su u pitanju ove manipulacije i, na neki način, vaninstitucionalna djelovanja. Ono što treba govoriti, da ne bi, na neki način, imali teških riječi ni izvan Parlamenta, ni ovdje u Parlamentu, je važno da mi sve važne debate ovdje otvaramo, da ovdje o njima diskutujemo i da ih mi na kraju ovdje i zatvorimo. Šta zapravo hoću da kažem? Dakle, jesam za uspostavu jake stabilne parlamentarne većine. Govorili smo i o onoj prije kad smo je pravili, da će to biti jaka, široka, kako se zove, 53 parlamentarna većina koja će moći riješiti ovo pitanje razvoja zemlje, vraćanja zemlje na evropski put. Dakle evo, i nakon odreĊenog vremena sad ponovo imamo istu argumentaciju sa drugačijim postavkama. Dakle, ono što je meni nejasno kako će nadalje se razvijati stvari odnose se na to ima li nekih narednih smjena. U kom pravcu mogu, recimo, ići dalje pretumbavanja unutar ove parlamentarne većine, ko preuzima odgovornost zašto se mi svako malo naĊemo u ovoj poziciji, jer mi ovdje u Parlamentu smo ljudi koji iza svega ovoga, mi smo ti koji dignemo ruku i stanemo politički, i u stvari mi smo ti koji dajemo legitimitet tome što se radi. Ja sam za to da pozovem sve nas da mi, neko je to danas ovdje spomenuo da smo nekad prije člana Predsjedništva dovodili ovdje da bismo pravili ozbiljnost i da bismo činili ozbiljnim ovu ovdje instituciju, Parlament, dakle da u tom smislu svi izvlačimo pouke iz ovoga što imamo u Bosni i Hercegovini, da mi učinimo sebe, kako bih rekao, dostojanstvenim i ozbiljnim. Tako će nas i drugi razumijevati, jer smo mi ovdje osobe koje preuzimamo odgovornost, mi smo ti koji glasamo i mi smo ti u koje će sutra biti uperene ruke kada nakon odreĊenog perioda doĊemo da ovdje otvorimo neka pitanja za koja danas ovdje sumanjamo hoće li nam doći na dnevni red. Dakle, šta će kad su, recimo, u pitanju ove krupne teme koje ovdje čujemo, možda doći za nekoliko mjeseci ovdje u Parlamentarnu skupštinu BiH, kad je u pitanju Izborni zakon. čujemo da ima ova jedna resorna radna grupa koja priprema Izborni zakon, zatvaraju se izborne liste, donose se pravila u kojima će, recimo, mandat pripasti političkoj stranci, onemogućiti se pravo ljudima da imaju pravo da budu birani direktno od strane graĊana, do najava pravljenja nekih novih izbornih jedinica. Ja mislim da, dakle, nije ispravan put. Zato sam se danas po ovoj tački dnevnog reda javio, da kažem da to, na neki način, odreĊuje i moje glasanje po ovoj tački dnevnog reda. Ukoliko se na ovakav način dovodimo u poziciju da nas dovede neko 5 do 12 i kaže – uzmi ili ostavi, to je neka, kako se zove, politička odluka koja je negdje donešena, pa u stvari mi na takav način, bez ikakvih jasnih odgovora nadalje, treba da budemo ovdje ljudi koji će do kraja to tako pokrivati. I onda će se svako od nas manje ili više, prije ili kasnije, naći u istoj poziciji kad jednostavno na neke stvari neće tek tako moći onako pozitivno reagovati. Dakle, ja smatram da je u tom smislu važno da imamo jednu drugačiju retoriku, jedan drugačiji pristup rada ovdje unutar ove parlamentarne skupštine, da se ne bismo dovodili u te takve pozicije, jer mislim da ćemo biti u situaciji kada ćemo svako malo morati praviti neke, kako bi ih nazvao, različite parlamentarne većine, grupe, ljude koji će podržavati ovo ili ono. Mislim da jedan princip političke ozbiljnosti, političke odgovornosti treba da ide u tom pravcu da ono što će se i dogovarati negdje kao politička odluka za koju mi trebamo glasati, dakle da smo mi kao parlamentarci u potpunosti u tom smislu, ovaj, od samog početka uključeni u to, jer to će onda dati prostora da se lakše možemo, i kada doĊe do toga, opredijeliti da bismo to podržali. Iz tog razloga, dakle, ja evo pozivam da se taj dio mijenja, jer to, na neki način, odreĊuje i moje današnje glasanje za podršku ili za odbijanje ... prijedlogu kojeg imamo na dnevnom redu. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda i dajem 5 minuta pauze prije no što pristupimo, u skladu sa člankom 166. stavak (1) Poslovnika, a to je glasanje o potvrĊivanju Odluke predsjedatelja Vijeća ministara o smjeni ministra prometa i komunikacija i zamjenika ministra obrane BiH. / Molim vas, na ekranu vidimo da zastupnice Hanke Vajzović nema a ona je prijavljena. U skladu sa člankom 166. stavak (1) Poslovnika dajem na glasanje Odluku o potvrĊivanju Odluke o smjeni ministra komunikacija i prometa u Vijeću ministara, gospodina Slavka Matanovića i zamjenika ministra obrane u Vijeću ministara BiH, gospodina Emira Suljagića. Od ukupno 40 nazočnih – za je 22, protiv 10, suzdržanih 8. Federacija BiH za 15, protiv 10, 3 suzdržana, RS 7 za, nema protiv, 5 suzdržanih. Konstatiram da imamo opću i entitetsku većinu, te da smo potvrdili Odluku o smjeni ministra komunikacija i prometa u Vijeću ministara Slavka Matanovića i Emira Suljagića zamjenika ministra obrane u Vijeću ministara BiH. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Zahtjev zastupnika: Borislava Bojića, Nermine Kapetanović, Lazara Prodanovića, Maje Gasal-Vražalica i Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, sukladno članku 133. Poslovnika
GospoĊo predsjedavajuća. Dakle, vrlo kratko. Kad sam predložio ovu inicijativu prvo put tad smo načelno imali naše političko opredjeljenje da hoćemo u Evropu. Imali smo Reformsku agendu i tad se postavila ona krupna dilema kako će to zapravo se nadalje realizirati. U meĊuvremenu smo dobili Akcioni plan. Sad na bazi ovog Akcionog plana možemo jasnije gledati ozbiljnost i odgovornost svakog od nas 56 u sistemu u Bosni i Hercegovini u provoĊenju i Reformske agende ali i ostvarivanja ovog evropskog puta. Dakle, na kraju je bio taj kompromis da to bude svaka 3 mjeseca. Ja sam i tada smatrao da to treba biti na svakoj sjednici Parlamenta. S obzirom da to tad politički nije moglo biti prihvaćeno imamo sad ovdje svaka 3 mjeseca. Ja ću predložiti još jedino zaključak da nam se kontinuirano, ne da to tražimo na svakoj sjednici, možemo i tražiti pa ćemo samo gubiti vrijeme, da usvojimo danas zaključak – da Predstavnički dom obaveže Vijeće ministara da kontinuirano u materijalima za svaku sjednicu Parlamenta nam šalje informaciju na znanje. Razmatraćemo je svako 3 mjeseca, ali ono dokle su došli da dobijamo informacije redovno, da ih primamo k znanju. Hvala lijepa. Onaj ko se želi baviti time, ko želi to čitati čitaće, onaj ko neće neće i opet idemo dalje.
Nikola Lovrinović, rasprava.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Ja bih samo u svojstvu predsjedavajućeg Zajedničkog povjerenstva oba doma Parlamentarne skupštine za evropske integracije rekao da smo mi razmatrali ovu inicijativu. Zaista smo razmišljali, dakle što sad s tim učiniti jer je bilo i pitanje a i zaključci naši su usvojeni, pa smo bili u dilemi, dakle je li sazrelo vrijeme da to bude danas. Ovaj zaključak neće remetiti ono, prijedlog zaključka neće remetiti ono što ću ja reći, ali možda bi se moglo danas, ako kolega Šepić odustane, da to ostavimo za sjednicu 30. Naime, Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije, razmatrajući dokument koji je napravila Europska komisija o napretku Bosne i Hercegovine na putu europskih integracija i razmatrajući dokument Akcijski plan koji je izradilo Vijeće ministara, sugeriralo Kolegiju da na sjednicu 30. stavi to pod dvije ili jednom točkom, to ćemo sad vidjeti, i da mi tada raspravljamo i o tom dokumentu i Akcijskom planu, pa možda i ovome što ste dobili ovdje u materijalu koje je dosta šturo, ja se slažem. Tako da predlažemo, dakle da, ne predlažem da se danas raspravlja možda o ovome, ali da zaključci ne budu nikakvi, nego da ih sve kolege ostave za taj 30. Sjednicu Povjerenstva će održati 23. ponovno, i mi ćemo imati tada, da tako kažem, tematsku sjednicu, iako se ona tako ne zove, mi ćemo iz onoga Izvješća Evropske komisije o napretku Bosne i Hercegovine izvući jedno 6, 7 sugovornika i pozvat ćemo najodgovornije osobe iz različitih institucija i pripremiti članove ovoga Povjerenstva za raspravu 30., jer nismo mogli biti spremni za ovu raspravu. Tako da ćemo predložiti možda i neke zaključke iz te naše sjednice povjerenstva 23. i biti daleko pripremljeniji da razgovaramo o svemu onome što je napisano, a da, evo ne razgovaramo kao maloprije kod nekih točaka – nema ništa, ima ovo ili nema ono, dakle na konkretnim prijedlozima. Imat ćemo i Akcijski plan i Izvješće Evropske komisije i moći ćemo govoriti onako kako to vidimo, a imaćete i nekakve prijedloge zaključaka, ..., razmišljanja članova ovog Povjerenstva, to je nas 12. Dakle, bit ćemo bar mi pripremljeni potpuno, a dostavljeni su i vama materijali, ja se nadam, ili će biti, dakle ovi o kojima ja govorim, i imaćete šansu da se i vi bolje pripremite. To su obimni materijali, bar kad je u pitanju ovo Izvješće, i evo, što je rekao kolega Šepić, po zanimanju, interesiranju za pojedinu oblast može svako odredi se i odabere, dakle za tu raspravu. Tako da bih, evo na koncu sugerirao, mi smo dali ovdje pozitivno Mišljenje, primili k znanju ovu Informaciju i nije nam ništa drugo preostalo, ali kažem, možda da osim rasprave danas zaključke ostavite za taj 30., a možda ako hoćete i ovu raspravu, jer ćete tada imati daleko više materijala nego što imate sad. Zahvaljujem. 57
Mirsad Đonlagić, rasprava.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Ma, prije svega ja želim da istaknem svoje zadovoljstvo činjenicom da imamo ovakav jedan izvještaj Vijeća ministara. Druga stvar je što ja tu na pojedine odredbe i stavke u ovom izvještaju imam odreĊene primjedbe, odnosno prijedloge. Pa tako bih ja, da ne širim previše ovu temu, rekao o indikativnoj listi projekata koji se mogu, zapravo što se može iščitati u ovom izvještaju a ja ne znam o kojima se tu projektima iz oblasti prometa i komunikacija radi, ali bih ja još po ko zna koji put pomenuo problem Tuzle, Tuzlanskog kantona i regije Sjeveroistočna Bosna. Dakle, kad na to kažem mislim prije svega na Tuzlu, sve gradove Tuzlanskog kantona i čudi me što ni jedan poslanik iz Tuzlanskog kantona o tim stvarima ne diskutuje, koje su za ljude iz Tuzlanskog kantona mnogo bitnije nego sve ove druge stvari o kojima mi ovdje raspravljamo. Naravno, želim da napomenem da gradovi kao što su Brčko, Bijeljina, Zvornik imaju takoĊe vrlo, vrlo velike probleme sa infrastrukturom, odnosno sa putnom mrežom. Nije dobro da se jedan cijeli dio Bosne i Hercegovine praktično izostavlja iz projekata infrastrukture u bilo kom smislu, da li se radilo o prometnoj komunikaciji, da li se radilo o željeznici ili da li se radio o avio saobraćaju. Ja sam već jedanput o tome govorio i predložio sam, i mislim da bi to bilo red, da se taj jedan kao dio Bosne i Hercegovinem ne na račun drugih, ali u svakom slučaju kao jedan dobar primjer regionalnog razvoja bude, hajde da kažem, na listi onih o kojima se treba voditi računa, a ne da nam Republika Srbija sa prijedlozima, koje ja pozdravlja, koji su dobro došli, praktično infrastrukturno rješava ove probleme prugom Beograd – Sarajevo, ne znam ni ja brzom cestom koja će ići od Beograda, preko Zvornika, jednim dijelom prema Banja Luci, drugim dijelom preko Tuzle i dole kroz Srednju Bosnu prema Jadranu. Ja zaista mislim da je krajnje vrijeme da se u Bosni i Hercegovini povede računa o tome da taj kraj zaostaje i da o tom kraju treba voditi računa. Sljedaća stvar koju bih takoĊe sugerisao je pitanja koja su vezana za Treći energetski paket. Ni to nije navedeno detaljnije u ovom izvještaju, a mislim, ne želim da kažem da su to prioritetna pitanja, ali u svakom slučaju to su pitanja koja zavreĊuju pažnju i da tome se mora posvetiti, jer to će biti jedan od vrlo, vrlo ozbiljnih problema u procesu približavanja Bosne i Hercegovine EU. Dakle, i o tome smo mi govorili, preko toga se takoĊe prešlo vrlo brzo, ali evo, ponovo da kažem da jedan od ograničavajućih faktora je i pitanje Zakona o gasu koji je vrlo problematičan u Bosni i Hercegovini. Dakle, to je stvar o kojoj se mora govoriti i o toj stvari mora i Vijeće ministara da povede dužnu pažnju i da o tome praktično informira ovaj visoki Dom. Iz svega ovog proizilazi da eto tako pored svih tih, kao što sam rekao, primjedbi ili ne mnogih primjedbi, ali koje se tiču tačno ove infrastrukture putne kao i energetskog paketa ja mislim da je ovo dobra praksa i mislim da nije korektno da mi tražimo svaki mjesec to, jer ja mislim da je kvartalno, ono što smo usvojili, sasvim nešto što je dobronamjerno, dobro, preporučljivo, jer na taj način i Vijeće ministara dobija prostor da može da taj izvještaj sačini kvalitetno. Da u ta 3 mjeseca može da uradi odreĊene poteze, pogotovo u procesu kada to doĊe do intenziviranja svih ovih procesa za koje želim da vjerujem da će biti prisutni u Bosni i Hercegovini i da ćemo svi stati iza tih postupaka koji nas znatno brže vode u Evropu nego što je to bilo do sada. Evo, toliko. Hvala. 58
Dušanka Majkić, rasprava.
Hvala lijepa predsjedavajuća. Pa evo, kratko samo da kažem, moram priznati da ovaj materijal koji smo dobili nisam mogla da razumijem kao informaciju o napretku u procesu ispunjavanja uslova Bosne i Hercegovine na evropskom putu. To nije, ovo je odgovor Senadu Šepiću, i možda je njemu kao poslaniku mogao biti odgovor, ovo nije da se dostavlja Parlamentu i da se na ovakav način odgovara. Zašto? Evo, pa navela bih baš jednu samo rečenicu iz ovog dijela zato što kaže da program integrisanja Bosne i Hercegovine u EU treba predstavljati izvještavanje o provedbi. Dakle, izradu programa integrisanja Bosne i Hercegovine u EU nije moguće dok ne stupi na snagu Odluka o sistemu koordinacije procesa evropskih integracija u Bosni i Hercegovini. Moram reći da u zadnje vrijeme malo, malo se pojavi neko na televiziji koji nas, objašnjava nam kako evo tek što nismo došli u poziciju da predamo kredibilan zahtjev za ulazak u EU i pri tom svi namjerno ćute da se sistem koordinacije još uvijek nije riješen. Nedavno je u nekoliko navrata gospodin Vigemark upozorio da uzaludne su sve naše pripreme ako nije riješeno pitanje koordinacije. Meni je poznato da je Republika Srpska to završila, znamo da je taj problem izražen na nivou Federacije BiH. Bilo bi dobro da konačno znamo hoće li to neko da rješava i hoće li uopšte to u dogledno vrijeme da se rješava. Nema priče ni o jednoj ni drugoj stvari dok se ne riješi sistem koordinacije. Dakle, nismo dobili odgovor na ključno pitanje, jer je to ključni preduslov, očekujemo da će u sljedećem izvještavanju koje bude išlo prema nama Savjet ministara se eksciplitno izjasniti do kada ćemo imati riješen ovaj mehanizam. Hvala.
Zahvaljujem. U ovom trenutku ne vidim više rasprava prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Informacija o ocjeni stanja u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH s predloženim strateškim opcijama, materijal Izvozno-kreditne agencije BiH Prema zaključku sa 12. sjednice Doma, održane 28.05.2015. Izvozno-kreditna agencija dostavila je Informaciju. Kolegij Doma odredio je nadležno Povjerenstvo za vanjsku trgovinu i carine. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o Informaciji 08.12.2015. Povjerenstvo je usvojilo zaključke i predlaže Domu njihovo usvajanje. Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po točki devet. Prelazimo na točku 10., 59 Ad. 10. Razmatranje zastupničke inicijative Jasmina Emrića, podnesene 17.11.2015., koja glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da, sukladno članku 6. stavak (3) Ugovora izmeĎu Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o graničnim prijelazima (u daljnjem tekstu: Ugovor), pokrene postupak izmjene i dopune Ugovora radi prekategorizacije stalnog graničnog prijelaza za pogranični promet Kordunski Ljeskovac – Tržačka Raštela u granični prijelaz za meĎunarodni cestovni promet putnika.“
Hvala uvažena predsjedavajuća. Pozdravljam sve koji prate rad ove sjednice današnje. Htjela sam samo u vezi sa ovim pitanjem koje je ujedno bilo i na, jedna od tačaka dnevnog reda na Komisiji za promet i komunikacije, mi smo je tamo podržali, htjela sam samo nekoliko riječi ili možda sugestiju kolegi Emriću koji je podnosilac ove inicijative. Zapravo riječ je o pitanju koje je pokrenuo i kolega Šepić, a sve je vezano za Upravo za indirektno oporezivanje, budući da su oni dobili u ingerenciju od Vijeća ministara negdje polovinom 2009. da, dobili su, dakle nadležnost da gazduju nad graničnim prijelazima, a ovdje je riječ o tome. Osim toga već je bilo i ranije nekih pitanja, inicijativa i dopredsjedavajući Džaferović koji je pitao – zašto su u takvom stanju granični prijelazi i još drugih kolega. Hoću reći da bi dobro bilo ovu inicijativu u dva koraka nekako da, ako se to složi kolega Emrić, da prvi korak bude napokon otvoriti ovaj prijelaz koji je krupno pitanje za lokalno stanovništvo. To je njihov veliki problem, nikad taj prijelaz nije otvoren. Općina Cazin je uložila sredstva, Uprava za indirektno oporezivanje, naravno svi smo svjedoci kako gazduje ovim graničnim prijelazima, zapravo ne ulaže ništa, sve je zapušteno, imamo od imidža Bosne i Hercegovine, bilo ko da uĊe, da preĊe granicu, do toga da se tamo sigurno vrte milioni, vrte pare, da se ništa ne ulaže u prijelaze ove. I hoću reći da bi dobro bilo prvi korak neka se otvori. IznenaĊena sam današnjim komentarom predsjedavajućeg Vijeća ministara da se kao nekakve mješovite komisije formiraju. Kakve mješovite komisije, imam ratifikovan ugovor u kojem ista ta Tržačka Raštelica stoji na popisu prijelaza a nikad otvorena nije. Kome treba ikakve mješovite komisije da sad o tome, kad imamo i Upravu za indirektno oporezivanje, na čijem čelu je isti čovjek koji je i predsjednik Komisije za integrisano upravljanje granicom, imamo tu Komisiju koja upravlja granicom. Šta su do sad poduzeli? Mi stalno imamo prava bez obaveza, bez odgovornosti. I mislim da bi dobro bilo prvo tražiti, kolega Emriću, prvo tražiti da se otvori taj prijelaz, pa tek onda da se prekategorizira i da onda govorimo o meĊunarodnom ovakvom i onakvom. U svakom slučaju nekih 85 takvih prijelaza katastrofa, bilo bi pune ruke posla. Ne da imamo ovdje jednu tačku dnevnog reda posvećenu tom pitanju, nego da imamo možda i čitavu sjednicu koja bi sa ovim, imala bi šta raditi, koja bi se bavila ovim pitanjem graničnih prijelaza gdje je zaista stanje haotično. 60 Hvala, evo, dakle u dva koraka, pogotovo ako mogu dodati, pogotovo što imamo ugovor koji je pravljen sa susjednom Republikom Hrvtskom i on je vrlo jasan, a sad bi ovo pitanje, ova inicijativa zapravo bila problem koji treba rješavati sa EU. Nije jednostavno kao što je bilo, na dugu je štapu. Zato prvo neka se otvori, a onda znamo i po Hercegovini i protesti i šta su, šta sve ljudi na tom području imaju, imaju muke nakon ovog ugovora za koji opet niko nije odgovarao što je takav kakav jeste. Hvala.
Jasmin Emrić, rasprava.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Na početku da kažem da se slažem sa kolegicom Vajzović da se mora ispoštovati Sporazum o pograničnom prometu izmeĊu Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske i konačno otvoriti ovaj prelaz Tržaška Raštela – Kordunski Ljeskovac za pogranični promet. TakoĊer ja želim u obrazloženju predložene inicijative nekoliko napomena, a koje su vezane za istorijat ovog problema, odnosno za ranije inicijative i zahtjeve koji su dostavljani nadležnim institucijama i organima Bosne i Hercegovine da se konačno riješi pitanje prelaska državne granice na graničnim prijelazima u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. Podsjetio bih da je općinski načelnik općine Cazin u zadnjih 10 godina više puta se obraćao pismenim putem Vijeću ministara i nadležnim organima Bosne i Hercegovine sa zahtjevom da se stalni granični prijelaz za pogranični promet Kordunski Ljeskovac – Tržačka Raštela otvori za stanovnike pograničnog područja kako bi isti mogli prelaziti zajedničku državnu granicu pod uvjetima pograničnog režima. TakoĊer u predmetnim zahtjevima obrazložena je potreba i opravdanost prekategorizacije ovog stalnog graničnog prijelaza za pogranični promet u granični prijelaz za meĊunarodni cestovni promet putnika. U zadnjih deset godina, svjedoci smo, bilo je više poslaničkih pitanja sa namjerom da se potaknu nadležni organi naše države za aktivniji pristup i sprovoĊenje Sporazuma o pograničnom prometu. Budući da ni nakon 10 godina nadležni organi Bosne i Hercegovine nisu pokrenuli postupak u skladu sa zahtjevima općine Cazin, podnosim poslaničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da, u skladu sa članom 6. stav (3) Ugovora izmeĊu Repuboke Hrvatske i Bosne i Hercegovine o graničnim prijelazima pokrene postupak izmjene i dopune Ugovora tako što će se u članu 1. kod stavke e) stalni granični prijelazi za pogranični promet brisati tačka 6. Kodrunski Ljeskovac – Tržačka Raštela, a u podstavci d) granični prijelaz za meĊunarodni i cestovni promet putnika dodaće se nova tačka 10. Kordunski Ljeskovac – Tržačka Raštela. Predložena inicijativa ima svrhu rješavanja višesatnog čekanja na prelazak državne granice na aktivnom graničnom prijelazu Velika Kladuša – Maljevac. Analizirajući statističke podatke prometa lica i transportnih sredstava vidljiv je porast u svim segmentima prometa na ovom graničnom prijelazu. Primjera radi, porast prometa u 2014. godini u odnosu na 2013. godinu za promet lica je 21%, odnosno u 2014. godini ukupan prelazak lica je bio 1.842.000. Za putnička motorna vozila porast prometa je 27%, a za teretna motorna vozila 48%. Konstantno je pojačan promet u dane vikenda i to petak i nedelja, te utorkom i srijedom. Vrijeme čekanja na prelazak državne granice u optimalnim uvjetima je 30 minuta, dok se u vrijeme veliki kolona, koje su učestale, čeka od 2 do 3 sata. U dane vikenda i praznicima formraju se kolone vozila od 1 do 3 km, čak i kada se radi u tri ili četiri trake na tom graničnom prijelazu. U takvim situacijama u potpunosti je blokiran protok saobaćaja u centru grada Velike Kladuše, kada je onemogućeno 61 normalno funkcioniranje drugih gradskih službi i prometa. Ovom inicijativom predlaže se rasterećenje graničnog prelaza Velika Kladuša – Maljevac na najbrži proceduralni način prekategorizacijom graničnog prelaza Tržačka Raštela – Kordunski Ljeskovac za promet vozila i lica za velik broj graĊana koji gravitiraju ovom području, a procjena je da je negdje oko 22 hiljade graĊana koji bi mogli koristiti ovaj granični prijelaz. Ova inicjativa posebno utječe i na razvoj ovog područja u obje države, lokalne zajednice imaju veliki interes za kvalitetno povezivanje i iskorištavanje razvojnih resursa, kao i unapreĊenje postojeće prometne infrastrukture radi svakodnevne komunikacije izmeĊu graĊana obje države koja ima utemeljenje u tradicijskoj suradnji. Molim uvažene kolegice i kolege da podrže inicijativu. Hvala.
Senad Šepić, rasprava.
Evo, ja neću ponavljati nešto što smo već čuli. Danas je u svom govoru predsjedavajući Zvizdić otprilike do kraja nam pokazao pozitivan odnos spram, razumio je problem koliko je važno da se oko ovoga pitanja konačno konkretno odredimo. Znači, tačno je da se više godina o ovome govori, i u Parlamentu i iz lokalnih zajednica, iz kantonalnih vlada smo dobivali te inicijative. Dugo vremena smo govorili o tome da nemamo formirane ove, kako se zove, Komisija za integrisano upravljanje granicom, pa onda Komisija za utvrĊivanje granica itd. činjenica je da dok je bila Republika Hrvatska samo jedna zemlja, koja se u ovome smislu tretirala kao partner, mi smo promašili tu priliku, nismo riješili ovo pitanje. U meĊuvremenu je sad ovo postalo malo kompliciranije, dakle sad je to i granica sa EU, tako da će to zahtijevati sad do kraja jedan, kako bi rekao, veći angažman, ali je, po meni, važno da ovdje pokažemo do kraja ovu političku volju za koju mogu kazati da je na neki način vidim. Važno je da se ovo ovdje u Parlamentu na ovaj, ovakav način otvori. I evo, samo dva kratka zaključka vezano za ovo. Dakle, kolegica Vajzović je rekla već jednu stvar koju sam ovdje i zapisao i koju ću takoĊer predložiti kao zaključak, a to je da Predstavnički dom danas pozove ili da obaveže nadležne institucije da hitno završe proces otvaranja malograničnog prelaza Tržačka Raštela i osiguravanje pograničnih propusnica za sve graĊane u pograničnom predjelu kojima te propusnice trebaju. Dakle, ja sam o ovim stvarima govorio 2013. godine, 2014., iza toga, još uvijek taj posao do kraja nije završen. Evo sad smo to, čini mi se, podigli na najvišu moguću razinu, najviši mogući nivo, vjerujem da će sad konačno biti ozbiljnosti i odgovornosti do kraja da se ovo završi. I druga je stvar, naravno, da podržimo ovu inicijativu da hitno obavežemo institucije, nadležne institucije BiH koje će sad ... razgovarati sa Hrvatskom i sa EU da se podrži ova inicijativa vezano za prekategorizaciju ovoga malograničnog prijelaza u pogranični, odnosno u granični prijelaz za putnički saobraćaj. Hvala lijepo.
Hanka Vajzović, ispravka krivog navoda.
Hvala lijepa. 62 Nemam ovdje opciju, htjela sam samo dodati, nije riječ o ispravci krivog navoda, nego replika ili dodatak, da se vratim samo, nemam ovdje izvor, mogu se prijaviti za raspravu ili za ovaj krivi navod. Dakle, htjela sam samo još podcrtati, da potaknem vaše inicijative, u Ugovoru stoji samo da se pozove na bilateralne, bilateralno rješavanje, jer u Ugovoru stalni granični prijelazi za pogranični promet i ova Raštelica, Tržačka Raštelica je meĊu ovim. Pa drugi korak da bude onda ovo što je složenije sa EU, a ovo može i treba uraditi oni koji su zaduženi trenutno za t, vrlo jednostavno rješiti ljudima problem. Hvala.
željko Komšić, rasprava. ž
Dame i gospodo. Uz punu podršku inicijative kolege Emrića, dakle imaćete moj glas za, ja samo pozivam na jednu vrstu opreza, odnosno dužan sam iz iskustva kao član Predsjedništva BiH napomenuti neke stvari. Sjećam se kada je pregovarano sa Republikom Hrvatskom, odnosno više ne samo Republikom Hrvatskom nego i sa Briselom, Evropskom komisijom, kada su odreĊivani granični prijelazi mi smo tad imali veliki problem čak Izačić da ubacimo, tako da kažem, u tu kvotu. Iz Brisela nam je tada, to više nije stvar samo Zagreba, da i to znate, naravno saglasnost Zagreba može tu puno pomoći, ovaj, ali nije sve ni u rukama Zagreba, iz Brisela nam je poručeno da s obzirom na neku procjenu koju su oni pravili kako se štiti granica, pa tu imate razne standarde, od fitopatoloških standarta, itd., itd., da je procjena Evropske komisije da Bosni i Hercegovini u ovom trenutku trebaju samo četiri takva prijelaza. Ja vas molim da to imate u vidu, da se to zna, jer, ovaj, uz punu podršku Vašoj inicijativi, ja bi volio na kraju krajeva da imamo mnogo više prijelaza da ne pravimo ljudima probleme kada je riječ o prelasku, prije svega roba preko granice, jer ovdje je navjeći problem prelazak roba preko granice. Ali na račun iskustva koji smo imali sa ubacivanjem Izačića u kvotu, tako da kažem, tih prelaza, govorim vam samo da imamo to u vidu i da budemo realni, ovaj, kada budemo procjenjivali da li je ova incijativa realizovana od strane Vijeća ministara, bez obzira ko bio i šta bio ministar.
Hanka Vajzović, ispravka krivog navoda.
Hvala. Ovdje je, bojim se da je zabuna, traži se meĊunarodni prijelaz a ova priča se svodi na BIP- ove, i njih smo dobili 4. To je za sve moguće robe i promet ovoga, meĊunarodni ovaj za promet ne bi morao podrazumijevati tolike aktivnosti i sigurno se za Raštelicu ne bi moglo ni dobiti, ni tražiti takav BIP. Ali da treba otvoriti i da može biti i meĊunarodni nisu svi, ni ovaj gore kod Bihaća. Hvala, samo, dakle samo je 4 ta BIP-a.
Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 11., 63 Ad. 11. Rang-lista uspješnih kandidata za imenovanje pet članova Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviĎena Kaznenim zakonom Bosne i Hercegovine ili meĎunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosne i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine – podnositelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova PSBiH Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH dana 04.12.2015. dostavilo je Izvješće o utvrĊivanju rang-liste uspješnih kandidata za imenovanje pet članova Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud BiH, stani sudovi za djela predviĊena Kaznenim zakonom BiH i meĊunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine. Prijedlog rang-liste je sljedeći: Azra Alajbegović, Mile Lasić, Brana Spasojević, Aleksandar Faladžić i Alma čolo. Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 12., Ad. 12. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĎu Bosne i Hercegovine i Švedske o razvojnoj suradnji 2014-2020.
Uvrstićemo ga, evo samo da ga podijelimo. 64
Podjelite pa ćemo uvrstiti, evo. Evo, slažete se u 16:30 ili ćete odma ako se spremno? [[zajednička diskusija]] Odmah?
10 minuta pauze da se zaključak Šepića podjeli.
Hadje da se podjeli, imamo neke zaključke, pa znači u 16:30 glasamo. Prelazimo na izjašnjavanje po točkama sa ove današnje sjednice. Molim vas svi se uredno registrirajte. Prelazimo na glasanje pod točkom 1. – Usvajanje Zapisnika 20. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine. Glasamo o usvajanju Zapisnika sa zaključkom da se zaduži, znači, Stručna služba Parlamentarne skupštine BiH da ispita ove prijedloge i sugestije koje su danas se odnosile na Zapisnik i da o tome informira ovaj Dom. Od ukupno nazočnih 31 – za je bilo 15, protiv 8, suzdržanih 8. Federacija BiH 10 za ... ____________(?) Ponovi.
Nema 2/3 protiv.
A nema 2/3, tako je, iz republike, usvojen je, znači usvojeni su amandmani. E sad bi bilo logično da možda glasamo u ovom smislu po ovom Zaključku, a ne pod drugom točkom, iako opet to ništa. Evo glasaćemo o Prijedlogu zaključka Damira Arnauta. Hoćete li da ga pročitam? ____________(?) Ne treba.
A da se uskladi ovo sada ...
Tako je, da se na 21. sjednici Zastupnički dom zadužuje Odjel za izradu i objavu pravnih akata da uskladi cjelokupan tekst Zakona s numeracijom članaka nastalih usvajanjem ... amandmana, odnosno da ispravi pozivanje na pojedine članke Zakona u skladu sa nomenklaturom nastalom usvajanjem amanadmana. To nije moguće. Ovo je zaključak, ali evo. [[zajednička diskusija]]
/nije uključen mikrofon/
Hajde glasaćemo pa ...
... odmah svu priču ... Sad moramo glasati za, nema tu priče, jer nismo dobili ništa onda. 67
Od ukupno 39 nazočnih – za 25, protiv 7, suzdržanih 7. Federacija BiH 18 za, 4 protiv, 5 suzdržanih, RS 7 za, protiv 3, suzdržana 2. Postoji opća, postoji entitetska većina, znači usvojili smo prijedlog zaključka Damira Arnauta. Prelazimo na točku 6. – Prijedlog zakona o azilu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju.
Sa amandmanima koje smo ...
Ha, slušajte, mi glasamo o Prijedlogu zakona, amandmani su usvojeni. Od ukupno 39 nazočnih – 34 za, protiv 5, nema suzdržanih. Federacija BiH 22 za, 5 protiv, nema suzdržanih, RS 12 za, nema protiv, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo uvojili Prijedlog zakona o azilu. Idemo na točku 7. – Odluka o sudjelovanju policijskih službenika iz Bosne i Hercegovine u mirovnoj misiji Ujedinjenih naroda na Haitiju – predlagatelj: Predsjedništvo BiH Glasujemo o potvrĊivanju Odluke. Od ukupno 39 nazočnih – za 38, nema protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH 26 za, nema protiv, 1 suzdržan, RS – 12 za, nema protiv, nema suzdržanih. Konstatiram da smo potvrdili Odluku o sudjelovanju policijskih službenika iz Bosne i Hercegovine u mirovnoj misiji UN na Haitiju predlagatelja Predsjedništva BiH, znači uz postojanje i opće i entitetske većine. Idemo na točku 8. – Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uvjeta BiH na europskom putu, materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01-50-1-15-16/15, veza broj: 01-50-1-853/15 od 28.10.2015. (realizacija inicijative zastupnika Senada Šepića, usvojene na 16. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 27.08. 2015. godine). Glasujemo o primanju k znanju Informacije. Od ukupno 39 nazočnih – 24 za, nema protiv, 15 suzdržanih. Federacija B iH 17 za, nema protiv, 10 suzdržanih, RS 7 za, nema protiv, 5 suzdržanih. Postoji opća, postoji entitetska većina i primili smo k znanju Informaciju o napretku u procesu ispunjavanja uvjeta BiH na europskom putu. Prelazimo na točku, imamo sad još i Prijedlog zaključka Senada Šepića koji glasi: – Zastupnički dom Parlamentarne supštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH i Direkciju za evropske integracije BiH da kontinuirano, a najmanje jednom mjesečno dostavi informaciju o ispunjavanju Akciskog plana za implementaciju Reformske agende BiH svim članovima Parlamentarne skupštine BiH na znanje. Od ukupno 39 nazočnih – za 18, protiv 3, suzdržanih 18. Federacija BiH 17 za, nema protiv, 10 suzdržanih, RS 1 za, protiv 3, 8 suzdržanih. 68 Znači, postoji opća većina, ali ne postoji entitetska većina, Republika Srpska ne. Ima li usuglašavanja?
Ostaviti za kasnije.
Ostavljamo, znači za kasnije usuglašavanje. Prelazimo na točku 9. – Informacija o ocjeni stanja u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH s predloženim strateškim opcijama, materijal Izvozno-kreditne agencije BiH. Glasujemo o primanju k znanju ove Informacije. Od ukupno 39 nazočnih – 24 za, protiv 14, suzdržan 1. Federacija BiH 17 za, 9 protiv, 1 suzdržan, RS za 7, 5 protiv, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo primili k znanju Informaciju o ocjeni stanja u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH s predloženim strateškim opcijama. Prelazimo na točku, imamo još i prijedlog zaključaka iz Mišljenja nadležnog povjerenstva, koji glase, to su tri prijedloga zaključaka. Da li treba da vam ih čitam? ____________(?) Ne treba, ne treba. Ne treba. Glasujemo o prijedlozima zaključaka iz Mišljenjem nadležnog povjerenstva. Od ukupno 39 nazočnih – za 24, protiv 6, suzdržanih 9. Federacija BiH 17 za, 2 protiv, 8 suzdržanih, RS 7 za, 4 protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili zaključke iz Mišljenja nadležnog povjerenstva. Prelazimo na točku 10. – Razmatranje zastupničke inicijative Jasmina Emrića, podnesene 17.11.2015., koja glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da, sukladno članku 6. stavak (3) Ugovora izmeĎu Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o graničnim prijelazima (u daljnjem tekstu: Ugovor), pokrene postupak izmjene i dopune Ugovora radi prekategorizacije stalnog graničnog prijelaza za pogranični promet Kordunski Ljeskovac – Tržačka Raštela u granični prijelaz za meĎunarodni cestovni promet putnika.“ Od ukupno 39 nazočnih – za 34, protiv nema, suzdržanih 5. Federacija BiH 27 za, nema protiv, nema suzdržanih, RS 7 za, nema protiv, 5 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili inicijativu Jasmina Emirća kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da, sukladno članku 6. stavak (3) Ugovora izmeĊu Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o graničnim prijelazima (u daljnjem tekstu: Ugovor), pokrene postupak izmjene i dopune Ugovora radi prekategorizacije stalnog graničnog prijelaza za pogranični promet Kordunski Ljeskovac – Tržačka Raštela u granični prijelaz za meĊunarodni cestovni promet putnika. 69 Glasujemo o Prijedlogu zaključka Senada Šepića koji glasi: – Zastupnički dom Parlamentarne skupštine obvezuje nadležne institucije da hitno okončaju proces otvaranja malograničnog prijelaga Tržačka Raštela i osiguraju svim graĊanima u pograničnim predjelima pogranične propusnice. Glasamo o Prijedlogu zaključka Senada Šepića. Od ukupno 39 nazočnih – za 34, nema protiv, 5 suzdržanih. Federacija BiH 27 za, nema protiv i nema suzdržanih, RS 7 za, bez protiv, 5 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili prijedlog zaključka Senada Šepića koji glasi: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine obvezuje nadležne institucije da hitno okončaju proces otvaranja malograničnog prijelaga Tržačka Raštela i osiguraju svim graĊanima u pograničnim predjelima pogranične propusnice. Idemo na točku 11. – Rang-lista uspješnih kandidata za imenovanje pet članova Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviĎena Kaznenim zakonom Bosne i Hercegovine ili meĎunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosne i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine – podnositelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova PSBiH. Objedinjujemo glasanje o izboru pet članova Neovisnog povjerenstva prema rang-listi koju je dostavilo Privremeno zajedničko povjerenstvo, a prijedlog rang-liste je: Azra Alajbegović, Mile Lasić, Brana Spasojević, Aleksandar Faladžić i Alma čolo. Od ukupno 39 nazočnih – 21 za, 15 protiv, suzdržana 3. Federacija BiH 14 za, 10 protiv, suzdržana 3, RS 7 za, 5 protiv, nema suzdržanih. Uz opću većinu i entitetsku većinu konstatiram da smo izabrali pet članova Neovisnog povjerenstva prema rang-listi koju je dostavilo Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova, a to su: Azra Alajbegović, Mile Lasić, Brana Spasojević, Aleksandar Faladžić i Alma čolo. Prelazimo na točku 12. – Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĎu Bosne i Hercegovine i Švedske o razvojnoj suradnji 2014.–2020. Glasujemo o davanju suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma. Od ukupno 39 nazočnih – za je 39, bez protiv i suzdržanih. Federacija BiH 27 za, nema protiv, nema suzdržanih, RS 12 za, nema protiv, nema suzdržanih. Uz dovoljnu opću i entitetsku većinu konstatiram da smo dali suglasnost na Sporazum izmeĊu Bosne i Hercegovine i Švedske o razvojnoj suradnji 2014.–2020. Zahvaljujem i zaključujem, ovaj, svima vama na, za 21. sjednici Zastupničkog doma. Napominjem da je sljedeća sjednica Doma planirana za sat vremena, te molim sve vas zastupnike da elektronske ureĊaje, mobitele ili neke druge ne unosite na ovu sjednicu koja će biti zatvorena, a svoje osobne stvari i dokumente naravno da možete uzeti i ponijeti sa sobom. Znači, u 18:00 sati počinjemo sa izvarednom sjednicom. Sjednica završena u 17:00 sati.