Dobro jutro gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Sve vas srdačno pozdravljam. Nastavljamo sa radom. Prije toga jedna obavijest, otkazuje se 66. sjednica Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora, koja je sazvana za danas, četvrtak, 17. veljače, u 10 sati u dvorani Ivana Mažuranića, obavještava predsjednik odbora Zvonimir Mršić. Prelazimo na točku dnevnog reda koju smo najavili, a to je – - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 705 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnoga reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159 Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa, gospodin Zoran Pičuljan. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Pred nama je izmjena Zakona o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela, no zakona koji se u svom meritumu, ne u meritumu svojih rješenja ne mijenja. Naime ovdje se radi samo, ali o jednom važnom usklađivanju, usklađivanju sa Zakonom o općem upravnom postupku, zakonu koji ima nakanu supstituirati veliki broj posebnih područja i procesnih pravila koja su ovih 20-ak godina ustvari inkorporirana u hrvatsko zakonodavstvo. Tako se ovaj zakon usklađuje sa Zakonom o općem upravnom postupku, u pogledu forme koji zahtjev za novčanu naknadu može se podnijeti, u pogledu razloga za povrat u prijašnje stanje, u pogledu roka u koji se treba odlučiti o zahtjevu, i u pogledu roka u kojem se odluka, tj. rješenje dostavlja stranci i nadležnome tijelu. Jezgrovito i sažeto, radi se o svim procesnim mehanizmima koji će postupke ubrzati i koji će skratiti rokove, i time ubrzati postupke ostvarivanja ovoga prava koje ovaj zakon žrtvama kaznenih djela omogućuje. Hvala vam lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a, gospodin zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržati će prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela s konačnim prijedlogom zakona, koji je Vlada Republike Hrvatske uputila u proceduru donošenja po hitnom postupku. Ovaj prijedlog jedan je u nizu zakona koji se usklađuje s odredbama Zakona o općem upravnom postupku. Naime Vlada Republike Hrvatske svojim zaključkom iz listopada 2010. godine zadužila je središnja tijela državne uprave za izradu prijedloga izmjena i dopuna zakona iz upravnih područja, svatko iz svoje nadležnosti, kako bi se svi zakoni uskladili sa Zakonom o općem upravnom postupku. Zakon o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela donijet je u Hrvatskom saboru 2008. godine, a stupa na snagu danom prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju. Ovim izmjenama zahtjev za pokretanje postupka, sukladno odredbama Zakona o općem upravnom postupku može se podnijeti korištenjem elektroničke pošte, a isto tako može se podnijeti usmeno na zapisnik. Izmjenama se također usklađuje pitanje povrata u prijašnje stanje, a isto može se zahtijevati iz opravdanih razloga. Izmjenama se nadalje usklađuju rokovi za donošenje rješenja, i rokovi za dostavu sukladno rokovima Zakona o općem upravnom postupku. S obzirom na naprijed iznijeto Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati će predložene izmjene i dopune Zakona o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela, u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala. U ime kluba HNS-a, HSU-a, gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani predlagatelji zakona, kolegice i kolege. Po prijedlogu ovog zakona u 5 članaka dolazi do usklađenja sa Zakonom o općem upravnom postupku. Evo kao što je i državni tajnik rekao i u tih 5 članaka i sa tih 5 članaka doći će do poboljšanja ovog zakona. Zakonom se izmjenama omogućava stranci i elektronički put za podnošenje zahtjeva o novčanoj naknadi nadležnim tijelima te se definiraju razlozi iz kojih se stranci dopušta povrat u prijašnje stanje, i naravno kao što je već bilo rečeno rokovi za donošenje i dostavu rješenja stranci i nadležnim tijelima se skraćuju. Mi u klubu HNS-a, HSU-a držimo opravdanim da se u članku 2. vrši zamjena riječi zbog zdravstvenih i zamijenit će se riječima iz opravdanih razloga. Međutim tu se otvara pitanje što će sve spadati u opravdane razloge i da li ćemo tu stvoriti neki novi problem. Kažem mi smo suglasni s time da se ovo usko područje iz zdravstvenih razloga proširi širje, ali mislimo i ne znamo kako će ova zamjena biti provedena u praksi. Eto klub HNS-a, HSU-a podržat će ovaj prijedlog izmjena zakona.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Gospodin zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle pred nama je u hitnom postupku prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o novčanoj naknadi i žrtvama kaznenih djela, kojim izmjenama se dakle isključivo predlaže njegovo usklađivanje s odredbama Zakona o općem upravnom postupku koji je stupio na snagu 1. siječnja 2010. godine. Dakle, ne zadire se ni u koja druga pitanja koja predmetnim zakon reguliraju već samo ona vezana uz usklađivanje sa ZUP-om. Možda je prilika podsjetiti da je osnovni Zakon o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela donijet u lipnju 2008. godine, a njegovo je donošenje između ostalog bilo važno i zato što je bio utvrđen kao jedno od mjerila za zatvaranje Poglavlja 24. – Pravda, sloboda i sigurnost pregovora za pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji. Dotada u našem zakonodavstvu nije bilo uređeno pravo na novčanu naknadu žrtvama nasilja niti je bio uređen postupak i pretpostavke za ostvarivanje tog prava. Isto tako nije bio uređen ni sustav ni postupak koji se primjenjuje u ostvarivanju naknade štete u prekograničnim slučajevima. Donošenjem Zakona o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela u svibnju 2008. godine prethodila je ratifikacija Europske konvencije o naknadi štete žrtvama kaznenih djela nasilja od 24. studenog 1983. godine. Što se tiče konkretno ovog zakona dakle kao što je rečeno on se usklađuje sa ZUP-om u dijelu koji se odnosi na podnošenje zahtjeva kojim se pokreće postupak naknade štete i to na način da će ubuduće takav zahtjev moći podnositi uz pisanim putem nadležnom tijelu i usmeno na zapisnik i putem elektroničke pošte. Isto tako usklađuju se rokovi za donošenje i dostavu rješenja stranci kao i razlozi iz kojih se stranci može dopustiti povrat u prijašnje stanje. Prema tome, bez obzira što se radi o vrlo malim izmjenama zakona mislim da su one važne jer će pojednostaviti postupak naknade štete i nedvojbeno doprinijeti većoj pravnoj sigurnosti građana pa ću zato podržati njegovo donošenje. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama zakona o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela. Bio je hitni postupak, P.Z. broj 705, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 103 glasa za, 2 suzdržana i ništa protiv.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Evo pred vama je sličnom pravnom logikom i sličnim mehanizmom usklađivanja posebnog zakonodavstva sa općim upravnim zakonodavstvom krenulo se i u materiji Zakona o sudovima. I ovaj zakon nema puno procesnih normi vezanih uz opći upravni postupak, ali one nisu nebitne i zbog toga ih je valjalo doraditi, valjalo je primijeniti opći pravni režim i na odstupanje u upravnome području pravosuđa. Tako kako zakon sam nalaže da se rješava da se primjenu Zakona o općem upravnom postupku odgovarajuću primjenu općeg upravnog postupka i kod postupanja sudačkih vijeća ta rješenja valjalo je doraditi na način da se propiše sadržaj odluke o ocjeni rada suca, rokove u kojima se žalba može izjaviti, kome se žalba može izjaviti te kao i postupanje sa žalbom. Time je taj dio materije u potpunosti usklađen sa velikim, odnosno Općim zakonom, Zakonom o općem upravnom postupku. Pored toga, usklađenje je nastupilo i vezano uz imenovanje i razrješenje vještaka u žalbenom postupku, dorađene su odredbe o žalbenom postupku, odnosno o mogućnosti vođenja upravnog spora pred Upravnim sudom RH. I konačno, zakon je dijelom usklađen, odnosno usklađen i sa Zakonom o državnim službenicima na način da je odgovornost sudskih službenika i namještenika izostavljena iz ovoga zakona i ostavljena predmetu regulacije svog matičnog zakona, zakona koji uređuje radne odnose, odnosno službeničke odnose u državnoj službi. Time kao i ovim prijašnjim zakonom isto tako se doprinosi da se i usklađivanjem ovog zakonodavstva općeg upravnog postupka ustvari poboljšava situacija vezana uz pristupanje EU uz Poglavlje 23., ali ono što je najvažnije povećava se i jača se pravna sigurnost građana u raznim upravnim područjima u gotovo 100 upravnih područja vezano uz djelovanje javno-pravnih tijela. Zahvaljujem.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Na početku svoga izlaganja u ime Kluba zastupnika HDZ-a mogu istaknuti da će klub HDZ-a podržati prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima s konačnim prijedlogom zakona koji je Vlada Republike Hrvatske uputila u proceduru donošenja po hitnom postupku. Ocjenjujem da zaista postoje opravdani razlozi za donošenje ovoga prijedloga po hitnom postupku kada znamo da je usklađivanje odredaba posebnih zakona sa Zakonom o općem upravnom postupku jedno od mjerila za zatvaranje Poglavlja 23. – Pravosuđe i temeljna prava. Ovaj prijedlog jedan je u nizu zakona koji se usklađuje s odredbama Zakona o općem upravnom postupku. Naime, Vlada Republike Hrvatske svojim zaključkom iz listopada 2010. godine zadužila je središnja tijela državne uprave za izradu prijedloga izmjena i dopuna zakona iz upravnih područja kako bi se svi zakoni uskladili sa Zakonom o općem upravnom postupku. Tako je Zakonom o sudovima propisano da se na postupanje sudačkih vijeća primjenjuju odredbe Zakona o općem upravnom postupku ovim se prijedlogom i provodi usklađenje na način da se propisuje da odluka o ocjeni sadrži zaglavlje, uvod, izreku, obrazloženje i uputu o pravnom lijeku. Usklađuje se odredbe Zakona o sudovima kojima se uređuje izjavljivanje žalbe protiv odluke o ocjeni na način da se propisuju rokovi za izjavljivanje žalbe, preda i odgodi učinak žalbe, postupanje i ovlasti prvostupanjskog tijela povodom žalbe. Prijedlogom izmjena regulira se da Vijeće Vrhovnog suda RH može žalbu odbaciti kao nepravodobnu ili nedopuštenu ili je odbiti. Odluku o ocjeni poništiti u cijelosti ili djelomično ili je izmijeniti čime se vrši usklađivanje s člankom 115. Zakona o općem upravnom postupku. Ovim Prijedlogom brišu se odredbe o odgovornosti sudskih službenika i namještenika budući da su ta pitanja uređena Zakonom o državnim službenicima, a sudski službenici imaju status državnih službenika. Nadalje, uređuje se podnošenje pravnog lijeka protiv odluke kojom se odbija zahtjev za imenovanje sudskih tumača. S obzirom na iznijeto Klub zastupnika HDZ-a podržati će predložiti izmjene i dopune Zakona o sudovima kako je to predložila Vlada Republike Hrvatske, a čime se ujedno izvršava zaključak Vlade Republike Hrvatske o potrebi usklađivanja Zakona sa Zakonom o općem upravnom postupku.
Hvala. Pojedinačno, imamo dvije prijave. Prvo je gospodin Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, pred nama je u hitnom postupku još jedan zakon koji se odnosi na usklađivanje sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku kojeg je Hrvatski sabor donio na sjednici 27. ožujka 2009. a koji je stupio na snagu 1. siječnja 2010. godine. Kao što je najavljeno, takvih će zakona pred nama se u sljedećim mjesecima naći 100-tinjak, znači sukladno zaključku Vlade od 6. listopada 2010. godine, Vlada je naložila nadležnim tijelima, dakle ministarstvima, da pristupi usklađivanju pojedinih Zakona sa Zakonom o općem upravnom postupku. Što se tiče konkretno ovih izmjena i dopuna Zakona o sudovima, kao što je rečeno predlaže se u postupanju sudačkih vijeća implementirati odredbe ZUP-a između ostalog u dijelu koji se odnosi na izjavljivanje, podnošenje i postupanje sa žalbom, na nadopunu odredbi o sadržaju odluke o ocjeni rada sudaca, te odredbi kojima se propisuje mogućnost pokretanja upravnog spora protiv rješenja Ministarstva pravosuđa kao drugostupanjskog tijela. Također se predlaže usklađivanje odredbi ovog Zakona koji se odnose na odgovornost sudskih službenika i namještenika, koji imaju status državnih službenika sa Zakonom o državnim službenicima na način da se predlaže brisati odgovarajuće odredbe ovog zakona, pa ih time nema potrebe usklađivati sa Zakonom o općem upravnom postupku. S obzirom da se radi o jednom tehničkom Zakonu čijim se izmjenama ovaj zakon usklađuje sa Zakonom o općem upravnom postupku podržavam njegovo donošenje, kao i hitni postupak. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je jedan ono što kažemo tehnički Zakon koji apsolutno trebamo poduprijeti, naime, radi se o usklađivanju Zakona o sudovima sa već donesenim zakonom, Zakonom o općem upravnom postupku i sve naravno temeljem zaključka Vlade Republike Hrvatske kojim se nalaže usklađivanje svih Zakona, gdje regulativa se odnosi i na Zakon o općem upravnom postupku. Jedan tehnički zakon kojega treba prihvatiti i za istaknuti je da se samim prijedlogom Zakona ova dva vrlo bitna zakona pogotovo u procesnom smislu usklađuju. Usklađuju u smislu provođenja upravnog postupka. Međutim, po meni bitno je naglasiti četiri osnovna elementa ili segmenta na koje se usklađivanje odnosi. U prvom redu treba naglasiti dakle sadržaj odluke o ocjeni rada suca, pod dva rokovi u kojima se može izjaviti žalba kao vrlo bitan procesno pravni institut, zatim, kome se žalba podnosi i naposljetku sama regulativa za žalbu. Ono što još bitno naglasiti to su sve one situacije kada Ministarstvo pravosuđa kao drugostupanjsko upravno tijelo donosi svoja rješenja i naravno da je ovim usklađivanjem dopuštena pravna zaštita pred upravnim sudom u svim onim situacijama kada žalba nije dopuštena. Znači na drugostupanjsko rješenje od Ministarstva pravosuđa, u onim procesno pravnim situacijama kada imamo institut nedopuštenosti žalba otvara vam se pravni put zaštite interesa podnošenjem tužbe upravnom sudu Republike Hrvatske. S obzirom da se radi o usklađenju, s obzirom da se radi o jednom tehničkom Zakonu, s obzirom da je bit, srž i temelj toga usklađenja je zapravo Zaključak Vlade Republike Hrvatske, ovaj Zakon treba poduprijeti kao i sve one Zakone koji će u ovom smislu imati ovdje na klupama, jer taj posao nije završen, biti će još ovih usklađenja, svih propisa koji to zahtijevaju, a zahtijevaju u smislu usuglašavanja sa Zakonom o općem upravnom postupku. Hvala lijepo.
Hvala. I zaključno gospodin Zoran Pičuljan u ime predlagača. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Ovo je ustvari početak usklađivanja sa Zakonom o općem upravnom postupku kako kažu uvaženi kolege zastupnici i zastupnice, tehničko usklađivanje. Tehničko svakako, ali vrlo važno i u ovom malom segmentu važno, ali valja očekivati u sljedećih nekoliko desetaka zakona barem 4, 5 možda i više supstancijalnih usklađivanja što će izazvati sasvim sigurno dobru raspravu i donijeti jedan zaokružen sustav upravnog postupanja i upravnog postupka u Republici Hrvatskoj. Zahvaljujem na raspravi i isto tako izvještavam Sabor da je predlagatelj Vlada Republike Hrvatske prihvaća amandman gdje se na jedinstven način obuhvaća izmjena članka 11. i 12. Konačnog prijedloga zakona i to je sve što predlagatelj ima reći. Zahvaljujem vam.
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. 5. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, bio je hitni postupak, P.Z. broj 707, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave, predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane odbora te o njima ne glasujemo, jer oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona, sukladno članku 169. Poslovnika. Dakle dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 100 glasova za, 5 suzdržanih, ništa protiv, zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Štovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, štovani saborski zastupnici. Ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj skraćeno EBRD za Projekt dovršetka koridora 5C" i ugovora o zajmu između Hrvatskih autocesta i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt dovršetka koridora 5C. zakonom se potvrđuje ugovor o jamstvu kako bi njegove odredbe u smislu članka 140. Ustava Republike Hrvatske postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH i propisuje se način podmirivanja financijskih obveza koje mogu nastati za RH kao jamca po ugovoru o jamstvu te nadležnost za provedbu zakona. Najbitnije o projektu, on uključuje 12,5 km autoceste na koridoru 5C uz sjevernu i južnu granicu sa Bosnom i Hercegovinom. Bitno je da na ovoj južnoj strani je granični prijelaz Metković koji je uvjet Shengenskog sporazuma i on se realizira kroz ovaj zajam, a sa sjeverne strane tu je uključen i most preko Svilaja koji se financira zajedno da Bosnom i Hercegovinom. Troškove financiranja toga mosta svaka od strana po pola snosi. Ukupna procjena troškova cjelokupnog projekta 131,5 milijuna eura. Ovim zajmom EBRD-a preuzima se obveza za 60,63 milijuna eura, a zajam u sličnom iznosu od oko 60 milijuna eura priprema se sa Europskom investicijskom bankom. Ostatak sredstava osigurati će Hrvatske autoceste. Tu je znači razlika od 120 do 131,5 milijun eura. 23. rujna 2010. Vlada Republike Hrvatske donijela je odluku o pokretanju postupaka za sklapanja ugovora o jamstvu. Ovlašteno izaslanstvo RH završilo je pregovore. Ministar financija potpisao je ugovor o kreditu i s ovim se znači samo daje garancija i sklapa ugovor o jamstvu između Hrvatske i EBRD-a, tj. potvrđuje se sve ono što je do sada potpisano. Stojim na raspolaganju ako ikakva dodatna pitanja imate.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HSS-a gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, gospodine državni tajniče. Klub zastupnika HSS-a podržat će Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt dovršetka koridora 5C. Europska banka za obnovu i razvoj i Europska investicijska banka sufinancirat će izgradnju dijela mreža autoceste u dužini od 12,5 km uz sjevernu i južnu granicu sa Bosnom i Hercegovinom i to sjeverna dionica 3,5 km od čvora Sredanci do Svilaja, uključujući most preko rijeke Save i južna dionica 9 km od čvora Ploče do granice BiH uključujući i granični prijelaz Metković. Vrijednost građevinskih radova procjenjuje se na 120 milijuna eura, te će se financirati putem kredita EBRD-a u iznosu od 60 milijuna eura i EIB-a u iznosu od 60 milijuna eura. Pregovori sa EBRD-om su okončani te se potpis ugovora o kreditu i ugovora o jamstvu očekuje uskoro. U početnoj fazi pregovora o mogućnosti kreditiranja od strana EIB-a i EBRD-a. ukupna vrijednost od strane EBRD-a za izgradnju koridora 5C u RH procijenjena je na 166,3 milijuna eura. Navedena procijenjena vrijednost obuhvaćala je troškove projektiranja, otkupa zemljišta i izmještanja instalacija, građenja s opremom nadzora i ostale troškove. EIB-a i EBRD-a financirat će samo troškove građena s opremom koji su u tijeku početnih pregovora procijenjeni na 120 milijuna eura, a na temelju kojih je izrađen i plan nabave od strane EIB-a i EBRD-a. Procijenjeni troškovi građenja i opremanja iznosili su 109 milijuna eura, a preostala vrijednost od 11 milijuna eura odnosila se na troškove dodatnih i nepredviđenih radova. Glavna promjena u troškovima građenja i opremanja odnosi se na čvor Ploče granica BiH i to iz razloga što je prvotna procjena izrađena temeljem idejnog rješenja i obuhvaćala je interregionalni čvor Metković od čijeg se izvođenja u konačnoj fazi odustalo. Slijedom toga današnja očekivanja procjena ukupne vrijednosti projekta je 131,5 milijuna eura. Autocesta čvor Ploče-granica BiH uključuje granični prijelaz Metković sa spojem na državnu cestu D62 u prvoj fazi i dionicu Ploče-granica BiH u drugoj fazi. Prva faza koja se odnosi na granični prijelaz Metković sa spojem na državnu cestu D62 sastoji se od prometne površine, plato graničnog prijelaza Metković sa rasvjetom, prometnom opremom, signalizacijom, svjetlovodnim kablom, priključkom, vodovodnim priključkom i procjena troškova izgradnje je preko 4 milijuna eura. Sastoji se od spojne ceste na D62 sa prometnom opremom i signalizacijom a procjena troškova izgradnje je preko milijun i 600 tisuća eura. Rekonstrukcije D62 sa prometnom opremom, signalizacijom i premještanjem TK instalacija i procjena troškova izgradnje iznosi 431 tisuća eura, te elektroenergetsko napajanje i vodoopskrba graničnog prijelaza Metković procjena troškova je preko milijun eura što je ukupna procijenjena vrijednost izgradnje prve faze 7,3 milijuna eura. Druga faza se odnosi na dionicu Ploče-granica sa BiH koja se sastoji od glavne trase autocesta od čvora Ploče do granica BiH. Dio čvora Ploče cestarinski prolaz Metković i odmorište Poezerje. Procjena troškova izgradnja je 26,3 milijuna eura, zatim prometne opreme, signalizacija, izmještanje svih instalacija, procjena je 15,4 milijuna eura. Izgradnja objekta na glavnoj trasi autoceste Viadukt Mali Prolog, Viadukt Jakići, Viadukt Iksili, Prolaz Anđelić, Prijelaz POzla Gora, Prijelaz Mioči, Prijelaz Golubinka 1, Prijelaz Golubina 2. procjena troškova iznosi 12,1 milijuna eura, što je ukupno 53,9 milijuna eura, a prva i druga faza zajednički kada govorimo o Metkoviću, Pločama i spoju na BiH iznosi 61,2 milijuna eura. Autocesta A5 Beli dionica Sredanci granica BiH i most preko rijeke Save sastoji se od trase autoceste sa čeonim cestarinskim prolazom i graničnim prijelazom Zoljani i čvorište Svilaj, te most SAva dužine 660m. Predmetna dionica je krajnja dionica autoceste A5, nastavlja se na izgrađenu prethodnu dionicu Đakovo-Sredanci, a završava mostom SAva na granici BiH. Duljina zahvata je 3 tisuće 200m. Na dionici Sredanci granica BIH predviđena je izgradnja sljedećih objekata: most u Popovači, dva nadvožnjaka, čvor Svilaj i Zoljani, čeoni cestarinski prolaz Svilaj, čvor Svilaj, granični prijelaz Svilaj te trase autoceste sa kompletnom opremom. Autocesta na granici prema Republici Bosni i Hercegovini prelazi također široku inundaciju rijeke Save u kilometru 88+530,75 premoštenu jedinstvenom konstrukcijom ukupne duljine 660 metara. Projektiraju se dvije istovjetne građevine za lijevi i desni trak autoceste. Vrijednost sveukupnih radova iznosi 42,4 milijuna eura. Svi ovi podaci navedeni su iz tog razloga kako bi se ustvari argumentiralo koliko je ovaj projekt izuzetno važan za Republiku Hrvatsku, koliko je on važan u svojoj sjevernoj i južnoj dionici, sveukupno 12,5 km koji će spojiti Republiku Hrvatsku na sjeveru i jugu sa Bosnom i Hercegovinom i naravno da je to tako isto tako poticaj i svojevrsnom gospodarskom razvoju. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke iz tog razloga podržat će i donošenje ovog zakona koji se odnosi na projekt dovršenja koridora 5C u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepa. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik i potpredsjednik Vladimir Šeks. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici. Koridor 5C je europski, paneuropski koridor, a njegov dio od granice Mađarske sa Belim Manastirom, Osijekom, Svilajom je žila kucavica toga koridora. To je u skladu sa Strategijom prometnog razvitka Republike Hrvatske. Do sada su već izgrađene dvije dionice, to je Sredanci-Đakovo i Đakovo-Osijek dužine oko 55 km koje su već odavno puštene u promet. Treba nastaviti sa daljnjom cjelokupnom izgradnjom koridora 5C i to na ovoj dionici sada koja će se osigurati sa ovim ugovorom od Sredanaca do Svilaja, uključujući i most preko rijeke Save sa onim drugim dijelom prema Metkoviću. Ovaj ugovor sa ovim zajmom 60 milijuna eura taj dio koridora 5C će u proljeće ove godine početi sa izvedbom, dakle od čvora Sredanci do Svilaja i granice sa BiH uključujući i most preko rijeke Save. Ali da bi taj koridor 5C u cijelosti funkcionirao nužno ga je i u ostalim dionicama izgraditi. Sada je riješen kredit za financiranje mosta preko rijeke Drave kod Osijeka, dugoročni kredit u vrijednosti od 130 milijuna eura za taj most preko rijeke Drave koji će biti jedan od najljepših mostova u Hrvatskoj. Postoji projektna dokumentacija i građevinska dozvola kao onaj kod San Francisca. Ponude su već podnijete, raspisan je postupak otvorene javne nabave, postupak javne nabave za nabavku dugoročnog toga kredita od 130 milijuna eura. To je isti rok otplate 15 godina. I po uspješno provedenom javnom nadmetanju planirano je uvođenje izvođača u posao početkom travnja ove godine. Početkom travnja ove godine će se početi raditi taj most sa priključnim dijelovima kod Osijeka. I sada prelazimo na onu konačnu, onaj drugi dio, to je od Osijeka, Belog Manastira do mađarske granice. To je druga, to je ta zadnja dionica sa ove strane. Ta je dionica Beli Manastir-Osijek-mađarska granica duljine 24,5 km. Na toj dionici se već izvode radovi razminiranja u zoni buduće regulacije rijeke Drave. Za tu dionicu je ishođena i građevinska dozvola. U tijeku su pregovori sa EBRD-om za kredit u iznosu od 150 milijuna eura kojim bi se financirala izgradnja navedenih dionica. To je u završnoj fazi. Po dobivanju kredita i odobrenju banke početak planiranih radova je u zadnjem kvartalu ove godine, u rujnu 2011. godine. Sada bi sa ovim kreditom i potpisanim ugovorom za ovu dionicu Sredanci-Svilaj sa mostom preko rijeke Save i početkom radova na toj dionici, sa početkom radova u travnju ove godine, sa izgradnjom mosta preko rijeke Drave i sa početkom radova na dionici Osijek-Beli Manastir-mađarska granica u rujnu 2011. godine. Ta trasa paneuropskoga koridora VC od hrvatsko-mađarske granice do hrvatsko-bosansko hercegovačke granice bila u cijelosti zaokružena i sigurno da bi to značilo ostvarenje jednog velikoga projekta izgradnja lavovskog dijela koridora VC. Vjerujemo da će u planiranim i predviđenim rokovima i ovi radovi početi kako na ovoj dionici Sredanci – Svilaj tako i na izgradnji mosta preko Drave u travnju ove godine, tako i u zadnjem kvartalu ove godine na ovoj dionici Osijek – Beli Manastir – mađarska granica. I da će u primjerenim rokovima i te preostale dionice koridora VC biti završene. Stoga jasno o značenju, samom značenju toga koridora VC koji povezuje jugoistok Europe kao europski koridor, paneuropski koridor koji sjever Europe povezuje sa Jadranom predstavlja jednu okosnicu cestovne prometne infrastrukture u istočnom dijelu Hrvatske. Stoga Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice daje punu potporu i ovome Zakonu o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekat dovršenja koridora VC. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba HNS-a, HSU-a gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Klub Hrvatske narodne stranke, Hrvatske stranke umirovljenika također će podržati ovaj prijedlog zakona. Radi se o jednom izuzetno važnom infrastrukturnom projektu za Republiku Hrvatsku, dovršetku koridora VC u stvari dijela dovršetka koridora VC sa sjeverne strane granice i južne strane granice sa susjednom državom Bosnom i Hercegovinom, a kao što smo čuli i u prethodnom izlaganju gospodina potpredsjednika Hrvatskog sabora Šeksa da je izvjesna i dinamika građenja na spoju od Osijeka prema mađarskoj granici što govori da ova dionica koridora VC na području naše države ima svoj izvjesni dovršetak i slijedom toga otvara i sve one mogućnosti, pozitivne stvari koje nosi jedan takav vrlo važan infrastrukturni projekt a koji u konačnosti kad će biti dovršen i u susjednoj državi otvara jednu razvojnu šansu, razvojnu mogućnost za sve krajeve kroz koje prolazi, a posebno kad govorimo i o Luci Ploče. Prema tome, u svakom slučaju nema nikakvih razloga ovaj prijedlog zakona ne podržati. Nema nikakvih razloga ne podržati sva nastojanja koja idu u tom pravcu da se ovaj koridor VC i ne završi. I ono što posebno mi u klubu Hrvatske narodne stranke, Hrvatske stranke umirovljenika želimo naglasiti kad govorimo o ovom prijedlogu ugovora, a to su sami uvjeti ugovora. Iščitavanje ovog ugovora posebno nas veseli članak 3. koji govori o izvršenju projekata, pa u svojoj podtočci b) članak 3. kojim se definira koju sve dokumentaciju zajmoprimac mora dostaviti banki, pa govori u članku b) da najkasnije do 30. lipnja 2011. godine pripremiti i podnijeti banci konačnu inačicu pravila nabave, naglašavamo konačnu inačicu pravila nabave uključujući i postupke nadzora i revizije zadovoljavajuće za banku. Budući da si to ne znamo sami napraviti vid dionica Dugopolje – Ploče USKOK i vrlo vjerojatno, vrlo vjerojatno ne bih htio ... [[Govornik se ne razumije.]] ali vrlo vjerojatno da smo na toj dionici imali efikasnu, efikasna pravila nabave, postupke nadzora i revizije zadovoljavajuće ne za banku nego za investitore, za Hrvatske autoceste. Mi ovaj zajam ne bi trebali ni dizati. Gotovo sigurno, gotovo sigurno. Uzmimo one nepostojeće, a fakturirane prijelaze za divljač, odmorišta i sve ono ostalo. Ali ponavljam, to je stvar rasprave i u ovom trenutku govoreći o ovom ugovoru nije važno. Ali s obzirom na ukupna događanja u Hrvatskim autocestama, s obzirom na ukupna događanja u Hrvatskim autocestama o čemu smo svjedoci di je i uprava, di je dio člana uprave završio pod istragama i u istražnim radnjama sasvim sigurno korisno je i mi u klubu Hrvatske narodne stranke, Hrvatske stranke umirovljenika želimo izraziti posebno zadovoljstvo da će investitor imati obvezu dostaviti i pravila nabave i postupke nadzora i revizije zadovoljavajuće za banku. C. najkasnije do 31. listopada 2011. pribaviti odobrenje uprave za pravila nabave, te ista i prihvatiti. To je nešto što je normalno, nešto što je potrebno i nešto što svaki odgovoran vlasnik sredstava traži. Da smo u nekim drugim sustavima nabave to imali sigurno da bi ukupni efekat kad govorimo o novcima poreznih obveznika bio daleko manji i sigurno da bi pritisak na rad uskočkih sudaca i istražne radnje bile daleko niže. D. najkasnije dan koji pada 12 mjeseci nakon datuma kad su prihvaćena pravila nabave u skladu sa odjeljkom 3a. podnijeti banci izvješće o reviziji provedbe pravila nabave. I E. najkasnije 60 dana nakon kraja svake fiskalne godine podnijeti banci godišnje nadopune za provedbu prava nabave. Prema tome, iščitavajući ove ugovorne obveze koju investitor ima prema banci. U svakom slučaju možemo s jednom dozom mira ući u, i u ovaj kreditni odnos i u tu investiciju, nadajući se da ona pravila i u nešto što se u zadnjih 7 godina događa u izgradnji autocesta, a činjenica je da smo sa 4 milijuna po kilometru došli skoro na 17, skoro na 17, govori da nešto tu ne štima. Na koncu konca istražne radnje govore da puno toga u tom sustavu ne štima. Prema tome, i između ostalog i zbog toga klub Hrvatske narodne stranke, Hrvatske stranke umirovljenika podržava ovaj prijedlog zakona. I jedna stvar koja ne mora, ne mora značiti da će se desiti, a to je pitanje jamstva Republike Hrvatske prema Hrvatskim autocestama. Naime u matrici provedbenih mjera pretpristupnog ekonomskog programa 2011.-2013. koji je donesen na 105. sjednici Vlade, od 27.1., govori u odjeljku privatizacija, cilj politike priprema plana privatizacije svih trgovačkih društava u državnom vlasništvu, osim društva koja opskrbljuju dobrima i uslugama, kojima privatni sektori iz opravdanih razloga ne može efikasno opskrbljivati. Pa onda ima i provedbene mjere gdje Vlada Republike Hrvatske treba donijeti i strategiju. Naše pitanje je otvoreno, a uzimajući u obzir i ovaj pokušaj privatizacije, pokušaj pretvaranja Hrvatskih voda u trgovačko društvo i sve ono što je impliciralo i nadam se da je ta priča prošlo svršeno vrijeme, barem prema izjavi premijerke, što će se desiti ako Hrvatske autoceste uđu jednog dana u privatizaciju? Ušli smo sad u privatizaciju sa brodogradnjom, i sva jamstva Republika Hrvatske preuzela na sebe. Nadamo se, mi u klubu HNS-a i Hrvatske stranke umirovljenika nadamo se da ovdje neće biti slučaj, ali poznavajući i imajući, uzimajući u obzir nešto što se dešava i dešavalo se upozoravamo i na tu moguću opasnost. Ponavljam nadamo se da do toga neće doći. I još jednom klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika podržava ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospodin zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa ispravio bih dva netočna navoda. Prvo, privatizacija Hrvatskih voda. Nikada nitko iz Vlade to nije rekao. Prema tome, govorite o tome ako se promijeni samo organizacijski oblik da je privatizacija. Mislim da je to naprosto netočno i politikantski, ali korištenje 2 i pol milijarde sredstava s kojima raspolažu Hrvatske vode mislim da treba svesti pod pravila međunarodnih računovodstvenih standarda, a to kad je ustanova u pitanju nije moguće, ali kažem to je za neku drugu raspravu. I druga stvar, ovo što ste pročitali uvjeti Europske banke za obnovu i razvoj za odobrenje kredita, naprosto nije točno. Iz jednostavnog razloga, jer meni bi bilo drago da i poslovne banke, kad dodjeljuju nekome kredit da postave nekakve svoje uvjete i da kontroliraju kako se koriste sredstva. Dakle Europska banka za obnovu i razvoj i Europska investicijska banka imaju svoja pravila za dodjelu sredstava. Između ostaloga i što se tiče javne nabave. Ali to je ne samo za Hrvatske autoceste, nego za sve institucije. Dakle ne možete nešto što je normalno i što je uobičajeno u poslovanju banke, na kraju krajeva čiji smo i mi vlasnik jednim dijelom kao Republika Hrvatska, gurati u nekakve inkriminirane radnje što naprosto nije, što. … [[Upadica se ne razumije.]] Gledajte, kolega Koračević, vi ste rekli nešto što nije točno, jer ne može, uvijek kad provodite natječaj. Ja vas molim.
Pa znam, ali i prilično je vrijeme prošlo, pa završite ako može.
Dakle mislim da bi bilo daleko korektnije i bolje da ste rekli pod kojim povoljnim uvjetima je Hrvatska dobila kredit, a ovo što ste pročitali je uobičajeno kad se sklapaju ugovori između zajmoprimca i Europske investicijske banke i Europske banke za obnovu i razvoj.
Imamo povredu Poslovnika, gospodin Koračević. Izvolite.
Članak 203. Ma naime kolega Šuker ispravlja nešto što ja nisam rekao, a rekao sam i pohvalio sam upravo ono što piše u ugovoru, prema tome ja ne znam čemu ispravka. Prema tome kolega Šuker je ispravio nešto što ja nisam rekao.
Da, 203. nema s time, niste se pozvali na pravi, članak 203. nije u svezi s ovim. U ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Klub SDP-a će podržati donošenje ovoga zakona, jer smatramo da je izuzetno važno za Republiku Hrvatsku, za građane i za razvoj gospodarstva da se ubrza dovršenje započetih projekata na izgradnji prometne infrastrukture. Posebno nas raduje da se ovim zajmom ubrzava dovršetak jednog važnog infrastrukturnog projekta u kontinentalnom dijelu Republike Hrvatske, jer mi smo u posljednjih 10-ak godina imali intenzivnu izgradnju prije svega cestovnih koridora, i cestovne infrastrukture, u dijelu Hrvatske od Save, odnosno od Karlovca prema južnoj strani, dok smo jedino od cestovne infrastrukture imali autocestu od Zagreba prema Goričanu, kao jedinu praktično važnu prometnicu koja je napravljena u posljednjih 10 godina. I ovaj koridor, cestovni koridor VC smatramo izuzetno važnim za razvoj jednog, za razvoj Hrvatske u cjelini, a posebice jednog dijela Hrvatske, to je Slavonija. Ono što je dobro, dobri su uvjeti, to je … [[Ne razumije se.]] plus 1%, pri čemu bi možda trebao samo pojasniti na koji period … [[Ne razumije se.]] se odnosi, da li tromjesečni, šestomjesečni ili godišnji. I drugo, možda je moglo ugovoriti se da nema naknade za neiskorišteni iznos zajma, jer mogu nastati troškovi zato što nećemo biti u stanju u kratkom roku ugovoriti primjerice izgradnju, ili ćemo, nećemo u dinamici koja je bila poželjna uspjeti povlačiti ta sredstva, a morat ćemo za to plaćati 0,5% od neiskorištenog zajma koji ćemo ugovoriti sa ovim zakonom. Ono što smatramo ovdje potrebnim reći to je dakle da osim cestovne infrastrukture bi nam izuzetno važno bilo da i definiramo pa Vlada posebice, a svakako bi bilo dobro da i to kroz Sabor prođe, pitanje dinamike, izgradnje željezničkog Koridora VC. Jer cestovni koridor ili uopće cestovni transport u europskim politikama postaje nešto što je ograničavajuće budući da se u EU, a svakako to onda obvezuje i Hrvatsku, mjeri emisija CO2. Jedan od najvećih emitenata emisije CO2 je transport i to cestovni transport pa povećanje kapaciteta za cestovni transport, a autocesta to svakako je, znači da ćemo u budućnosti imati i povećanu emisiju CO2 u RH. A mi smo se prihvaćajući Kyoto protokol obvezali da nećemo povećavati emisiju CO2. Što se tiče Kyota i Hrvatske mi smo došli do razine kada više ne bismo smjeli povećavati emisiju CO2, dakle iskoristili smo kapacitet iz Kyoto protokola. A imamo potrebu dakle i za povećanjem gospodarske aktivnosti što znači za povećanjem proizvodnje energije. Energija u suštini, osim hidroelektrana i nuklearne ili obnovljivih izvora energije, povećava emisiju CO2. Imamo potrebu za povećanjem gospodarske aktivnosti. Povećanje gospodarske aktivnosti znači da će se više proizvoditi. Veća proizvodnja znači i povećani transport, a to samim time znači i povećanje emisije CO2. Što znači dakle da u razvoju prometne infrastrukture svakako bi trebali posebni naglasak staviti na one vrste transporta koji neće emitirati CO2. To je prije svega željeznica ili intermodalnost u transportu roba i putnika. Ovdje sada imamo situaciju dakle da ćemo svakako sagraditi u kraćem roku nego što bi to učinili sa vlastitim sredstvima budžetskim ili sredstvima Hrvatskih cesta cestovni Koridor VC, ali svakako dakle bi voljeli kada bismo dobili vrlo jasniji odgovor ili plan o tome kada će biti napravljen i željeznički Koridor VC. I ono što izuzetno nam je važno za nas dakle kakva je konekcija i cestovnog i željezničkog Koridora VC kroz BiH jer nama nikako nije interes i cilj da putnike i robu cestom dovedemo do Koridora X nego nam je cilj dakle da ta roba i putnici nastave Koridorom VC kroz Bosnu i dođu primjerice roba do Luke Ploče ili da budu otpremljeni do tržišta u BiH, odnosno da iz Luke Ploče roba željezničkim Koridorom VC prođe kroz Hrvatsku i nastavi svoj put kroz Mađarsku do Ukrajine, Rusije ili neke daljnje destinacije. Ovdje dakle mi rješavamo pitanje Koridora VC, ali jedino i isključivo naravno kroz prostor, kroz teritorij Republike Hrvatske. Nadalje, važno je da vidimo što će biti sa Koridorom X jer mi imamo dijelom obnovu Koridora X. Što se tiče cestovne infrastrukture ona je prespora i opterećujuća u ovom trenutku, ali jednako tako bi bilo važno da podastremo vrlo jasne planove što će biti sa željezničkim Koridorom X jer nažalost još uvijek nije završen "Projekt ISPA 2004.". To je dakle obnova željezničke infrastrukture na dionici Tovarnik-Vinkovci pri čemu je to jedna dionica. Mi imamo od Vinkovaca potrebu da se obnovi željeznička infrastruktura na koridoru do Zagreba, a onda dalje i od Zagreba do granice sa Slovenijom. Jer znamo da je postignut dogovor oko zajedničke tvrtke koja će osiguravati mogućnost prijevoza tereta na Koridoru X kroz Sloveniju, Hrvatsku i Srbiju, ali jedan od otežavajućih faktora u funkcioniranju te tvrtke je stanje prometne infrastrukture, odnosno željezničke infrastrukture na tom koridoru. Pored toga mi imamo i intermodalni transportni terminal u Spačvi koji je sagrađen, u koji je investirano jako puno novaca. Međutim, ono što nismo napravili, a to je dakle da nismo natjerali propisima ili uredbama koje smo trebali donijeti kamione koji zagađuju jako okoliš u Hrvatskoj i jako stvaraju problem sigurnosti u cestovnom prometu da obavezno moraju koristiti intermodalni transportni terminal u Spačvi pa nam taj terminal koji smo sagradili i od kojeg smo jako puno očekivali i gdje u konačnici možemo povući i određena sredstva jer Marko Polo 2 nam pruža mogućnost da povučemo, ne mi nego prijevoznici, dosta sredstava jer se naprosto množi tona puta kilometar minus emisija CO2. Dakle, imamo taj kapacitet, imamo mogućnost, ali ga naprosto ne koristimo. Što znači da bi bilo potrebno da Vlada ili Sabor donese odluku kojom će zapriječiti korištenje cestovne infrastrukture za transport sredstvima koji zagađuju okoliš. Mi nažalost imamo situaciju da takvi kamioni provezu kroz Hrvatsku pa onda čak i izbjegnu autoput, odnosno Koridor X i idu Podravskom magistralom i zagađuju i povećavaju opasnost na cesti. I imamo jako puno nesreća. U konačnici Podravska magistrala je poznata kao "cesta smrti" u Hrvatskoj, odnosno cesta na kojoj se najviše gine. Ti kamioni kada dođu u Sloveniju onda se krcaju u Mariboru na vlakove, odnosno na vagone i kroz dio Slovenije, odnosno kroz Austriju se moraju voziti sa željeznicom jer je Austrija, a dijelom i Slovenija, zapriječila mogućnost da se kamioni ne znam EURO 2, EURO 3, mogu koristiti cestovnom infrastrukturom. Dakle, morali bi sagledavati problem u cjelini. Nije dovoljno i jedino je važno samo da napravimo jedan dio jednog koridora. Osim toga mi imamo problem sa Podravskom magistralom, nažalost Podravska magistrala je pomalo pala u zaborav, osim dijela gdje se grade obilaznice nekih gradova mi de facto imamo samo "Projekt Betterment", ali "Projekt Betterment" je napravio mogućnost da se povećaju brzine tom cestom kroz naselja. Mi time nismo ni na koji način izmaknuli cestu iz naselja niti smo osigurali žiteljima malih naselja kroz Slavoniju i Podravinu da mogu se sigurnije kretati. Na žalost intenzitet projektiranja i uopće plan gradnje je zastao i mi nemamo jasni plan kada će se graditi Jadranska magistrala u profilu brze ceste izvan naselja, a mislim da je to jedna važna prometnica i prema europskim standardima ukoliko bismo bili u stanju isprojektirati mislim da bismo mogli povući određena sredstva iz Fonda regionalnog razvoja odnosno sredstva za regionalni razvoj Europske unije. Osim Koridora 5c mi imamo i koridor 5b cestovno možemo reći da je napravljen jer autocesta je napravljena, koridor 5b što se tiče željeznice je u potpunosti odložen za neko buduće razdoblje, za novo proračunsko razdoblje Europske unije 2013. 2020. što smatramo da je kasno i da prije svega kasnije početak a još je kasniji završetak jer 2020. ne možemo si dopustiti da bude završen Koridor 5b u izgradnji nove linije, nove pruge da imamo dvokolosiječnu prugu jer to će biti prekasno i za Luku Rijeka i za Hrvatsku u cjelini i mislim da to moramo akcelerirati i te planove i projektiranja i planove izgradnje, kao što je puno prekasno rekonstrukcije, odnosno remont pruge Križevci-Koprivnica koji je trebao odavno biti gotov, a započet će tek ovog proljeća i nadamo se završen ovog proljeća. Kao što i povećanje kapaciteta Koridora 5b sa izgradnjom pruge Žabno-Bjelovar i konekcija Bjelovara, Virovitice kasni, ona nije niti započela, najavljuje se da će kasnije u ovoj predizbornoj godini započeti ali ta konekcija Virovitica Bjelovar, Bjelovar Žabno, Žabno Gradec bi uvelike omogućila da se ono što će biti razvoj gospodarstva u dijelu Podravine i Slavonije uz rijeku Dravu ekološki prihvatljivo i brzo odveze na neke druge koridore pa izveze iz Hrvatske. Potpuno je neprihvatljivo da Podravsko Prigorski Ipsilon nije se započeo graditi, da danas gotovo nemamo gotovu projektnu dokumentaciju i danas nam se ponovno najavljuje da će biti ove godine alocirano 300 milijuna kuna za taj ugovor, a ugovor je vrijednosti milijardu i 800 milijuna, dakle ako bi se tom dinamikom gradilo taj Ipsilon bi do bjelovara i do Đakovačkog kloštra bio gotov tek za 6 godina, a bojimo se da ako takvi planovi ostanu da će to i biti. Dakle, zaključujem, podržavamo ovaj Ugovor i podržavamo da se cestovni koridor 5c na dijelu Hrvatske čim prije završi, smatramo da je to izuzetno važno, međutim, mora nam svakako biti važno i razvoj prometne infrastrukture i u ostalim dijelovima Hrvatske, kao što nam izuzetno mora biti važno razvoj željezničke infrastrukture, jer ponavljam razvoj cestovne infrastrukture i transport prije svega roba cestovnom infrastrukturom će postati otežavajući i opterećujući za Hrvatsku zato što će nam smanjivati kapacitet u nekim drugim segmentima jer smo preuzeli vrlo jasne obaveze što se tiče Kyoto protokola i preuzet ćemo vrlo jasne obveze što se tiče emisije CO2 u budućnosti kada postanemo članica Europske unije. Hvala.
Hvala. Imamo dva ispravka netočnog navoda, prvo je gospodin zastupnik Josip Đakić izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa naime, kolega Mršić je netočno izjavio da je Podravska magistrala zaboravljena. Podravska magistrala, tj. Podravska brza cesta se gradi u segmentima obilaznica, Sjeverne Obilaznice – Virovitica, Slatinske Obilaznice, Našičke Obilaznice i ona će zasigurno povezivati u budućnosti ti segmenti obilaznica će sigurno biti sastavni dio Podravske brze ceste koja će ići od Omroža do Iloka. To je jedan netočan navod koji ste izrekli. A drugi je da se stalo sa Podravsko bilogorskim ipsilonom. Naime, on je također kao što ste rekli za 300 milijuna infrastrukturnim objektima na njemu ali za iduću godinu zasigurno je na cijeloj ovoj dionici za koju je napravljena dokumentacija. A ona druga dionica od Bjelovara do Virovitice radi se studija .... koja će biti završena do polovice ove godine i tada će se moći naći i koncesionar za njezinu daljnju izgradnju.
Hvala. I drugi ispravak gospodin zastupnik Stjepan MIlinković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolega Mršić je netočno naveo da Podravsko-bilogorski ipsilon nije započet raditi apsolutno netočno jer vi ste osobno nazočili otvorenju radova, a isto tako znate da je napravljen nadvožnjak u Sugovcu koji je u tom dijelu. Isto tako ste rekli da je 300 milijuna kuna osigurano za ovu godinu za nastavak radova. Nerazumljivo je kako vi sa razumijevanjem govorite o Koridoru 5c ako ne bude sredstava i bude poteškoća pa se dinamika ne bude mogla poštovati. A o našem Ipsilonu uvijek govorite podrugljivo, ugrađujete nekakve ciglice, e onda kažete ja nisam za takvu autocestu itd., nije važno jeste li vi ili niste. MI jesmo, autocesta se radi i Podravsko-bilogorski ipsilon se nastavlja sukladno mogućnostima i daljnjoj dinamici, molim razumijevanje i kako mi to kažemo u Podravini "glave skup".
Hvala. Na redu je Klub HDSSB-a i gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Kaže jedna izreka "čuvaj se danajaca i kada darove nose" ali ne mislim baš tako jer odmah da kažem da će Klub HDSSB-a biti za ovaj prijedlog zakona o potvrđivanju ugovoru koji je u studenom prošle godine potpisan između Vlade Republike Hrvatske, Europske banke za obnovu i razvoj i Hrvatskih autocesta. A za obnovu i projekt dovršetak Koridora 5c. Koridor 5c je paneuropski koridor koji povezuje po onome što on zapravo jest više država. Dakle, Koridor 5b o kojem je govorio gospodin Mršić ide iz Mađarske, prema Rijeci u Hrvatsku. Koridor 5c polazi iz glavnog grada Ukrajine Kijev pa preko Mađarske, spaja Hrvatsku i izlazi u Pločama u Hrvatskoj ali preko Bosne i Hercegovine, dakle više zemalja je uključeno u ovaj Koridor 5c. Zašto sam rekao ovu uvodnu rečenicu? Pa naime, prema upravo izišlim statističkim podacima Državnog zavoda za statistiku, 4 Slavonske županije su posljednje po svim ekonomskim i gospodarskim pokazateljima u RH. Osim Osječko-baranjske koja je na 12. mjestu, ove su 4 na začelju. I evo predizborna godina Koridor 5C dolazi na red, nakon luka dakle po istom obrascu kao što je dano jamstvo za Luku Šibenik, Luku Dubrovnik, Luku Zadar, nakon restrukturiranja brodogradilišta evo 3,6 km od Svilaja do mosta na rijeci Savi izdaju se jamstva Hrvatske države za kredi Europske banke za obnovu i razvoj. I kada to bude realizirano kamo vode ta 3,6 km? U Bosanski Svilaj, Odžak? Što je s putom koji bi se trebao spojiti nastaviti na taj Koridor 5C u BiH? znate li do kuda je došao Koridor 5C u BiH i gdje se gradi? Od Sarajeva prema Zenici, ali još nije ni blizu Zenice. A od Zenice do Svilaja Bosanskog i do tog mosta na Savi još ima 180 km. Nije naša briga kažu, međutim što mi to gradimo? To je kao kada kopate vinograd i onda ne kopate po redu i red po red, nego kopate prvi red pa zadnji, pa mislite da će se prije okopati ako kopate prema sredini. E tako mi gradimo ovu cestu. Dakle, gradimo 3,6 km punog profila autoceste s mostom na rijeci Savi koja opet za sada kažem, ne bih htio biti zločest, vodi nikamo. Kao onaj most na Korani Vukelićev što ne vodi nikamo, za sada isto kažu. Dakle, Koridor 5C koji u svojoj trasi koja je ispružena, kaže položena u ravničarskom terenu gdje je najveće brdo bundeva, dakle u prosjeku cca varira 1,5m, osim što su viši nasipi u zoni prelaska preko Dravskog i SAvskog inundikacijskog područja, te u zoni prelaska preko postojećih željezničkih pruga, zatim autoceste A3, Koridor 10 i prolaza za veće životinje. A prijelaz preko željezničke pruge, dakle preko Paneuropskog koridora je napravljen, on postoji. Prijelaz preko autoceste već postojeće također Koridora 10 cestovnoga Slavonski Brod-Lipovac, a ne Bajakovo na što vas ponovno ovdje upozoravam iz ovih klupa iz ovog visokog časnog Doma, da već jedanput Vlada Republike Hrvatske promijeni i MUP naziv BAjakovo u naziv Lipovac. Jer nigdje na autocesti ne piše Bajakovo nego piše LIpovac, pa mi nije da granični prijelaz na 10. koridoru stalno naziva Bajakovo, a ne LIpovac na čijem je katastarskom području granični prijelaz, carinski prijelaz itd. ali to nije tema da ne bi dobio opomenu gospodina predsjednika, ja ću se vratiti Koridoru 5C. Istovremeno dakle uz ovaj dar najsiromašnijoj županiji u dužini od 3,6km autoceste i mosta na Savi u predizbornoj godini, dakle istovremeno ipak je u sastavu Koridora 5C i cesta u dužini od 9km koja vodi od Ploča do graničnog prijelaza Metković u BiH koja tih 9km ponovno da ne kažem ne vode nikamo jer BiH za sada ne gradi s te strane autocestu Koridor 5C, nego se gradi isključivo nešto od Sarajeva prema Mostaru i od Sarajeva prema Zenici. Dakle, evo uz dobru raspravu gospodina Mršića koji je govorio o emisiji ugljičnog dioksida da ne govorim CO2 u kemijskim formulama, uz to što je dakle intermodalni terminal u Spačvi koji je trenutno gotovo u A funkciji ili je u Hipo funkciji, uz to što je potpuno nesuvislo izbačen iz Strategije željezničkog prometa takav isti intermodalni terminal u Slavonskom Brodu, dakle u Luci Brod koja već ima željeznički kolosijek od Glavnog kolodvora u Brodu do Luke Brod koji doduše nije u funkciji, dakle umjesto da planiramo kako bismo smanjili zagađenje CO2 za kamionski prijevoz intermodalni terminal i u Spačvi što ne kažem da nije potrebito, ali i u Slavonskom Brodu a o tome nema niti jedne riječi ni spomena više, jer je željeznički čvor u Slavonskom Brodu ukinut političkom odlukom i premješten u Vinkovce. Dakle, da bi smo smanjili emisiju CO2 za koju smo obvezni prema Protokolu Kyoto i ovo je potrebno imati u vidu u Strategiji željezničkog razvoja ali jasno i Koridora 5C koji se križa s autocestom A3 dakle KOridorom 10 i to i željeznički i cestovni promet. Pa onda ova zona istočni dio županije Brodsko-posavske zaista postaje kao što i sam Slavonski Brod zbog rafinerije i nedovoljne aktivnosti Vlade RH zagađen ne samo sa CO2 negoli i sumpornim dioksidom, sumporovodikom pa i benzenom koji je kancerogen. Dakle, postaje cijela županija odnosno istočno od Slavonskog Broda i Slavonski Brod zapravo jedna zona u kojoj ćemo nositi valjda plinske maske. Ipak s obzirom na to da je Koridor 5C prolazi kroz Brodsko-posavsku županiju, tu zaboravljenu županiju od svega i svakoga i svačega, ovaj prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoju ćemo podržati. Ali s obzirom da ste vi gospodine državni tajniče iz Ministarstva prometa jasno da vam možemo predložiti, možemo zamoliti, ali više nema ni zamolbe jer je sve već jasno kada se pogleda statistika Državnog zavoda o tome u kakvom je stanju Brodsko-posavska županija, da je i Luka Brod koja je smješteno istočno od Slavonskog Broda, nizvodno i od rafinerije Slavonski Brod, jedan od elemenata koji se može odlično u sve ovo, i u željeznički koridor, paneuropski 10. i 5., dakle i u koridor 5B, sve je to u razmaku od nekoliko km. Time Brodsko-posavska županija koja inače ima odlične prometne resurse, koja je odlično postavljena na upravo tim koridorima sjever-jug, a poglavito istok-zapad će napokon valjda postati nekakav čimbenik i da će napokon država i Vlada bilo koja bila shvatiti vrijednosti i te županije i ovog istočnog dijela i ovim prometnih pravaca kako bi mogli i županija, ali i država od toga imati koristi, i građani. Građani županije u kojoj je najveća nezaposlenost u Republici Hrvatskoj i to godinama. Ne ove godine, ne 2008., ne 2009., 2010., iz godine u godinu. S obzirom da se očekuje da u našoj županiji imamo i odlične ponuđače za mostogradnju, dakle za izgradnju mosta preko Save, ali i na rijeci Dravi kao što je govorio potpredsjednik Sabora, imamo vrsne stručnjake u montaži. Iz tog razloga očekujemo da se bar nešto pokrene i u našoj županiji uz onaj već nedosanjani san ili najveće predizbornu lažu i paralažu, izgradnju kanala Dunav-Sava, evo za ovaj sada već u orisima vrlo jasna i definiranu igru u smislu jamstva za kredit, HDSSB će podržati. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko ispravaka. Prvo gospodin zastupnik Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Pa evo ja bih ispravio netočan navod kolege Grubišića vezano za njegov spomen na dio 5C koridora koji je on napomenuo da ne vodi nikamo od dijela koji treba ići na spoj od čvorišta, dakle Mali prolog odnosno Ploče kako neki zovu, odnosno Metković prema granici Bosne i Hercegovine. Pa to nije točno jer to je planirani dio našeg dijela izgradnje koji je već u izgradnji. Ja dolje živim pa znam najbolje što se radi dolje. A zasigurno je i nastavak planiranog dijela u Bosni i Hercegovini koji onda od Zvirića gdje će biti međunarodni čvor ide dalje preko Ljubuškog i Mostara, dakle kako je već tamo i planirano. Prema tome kolega Grubišiću, izvolite pogledati projektnu dokumentaciju i malo se više raspitati o tome. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak, gospodin zastupnik Šima Đurđević.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Grubišić, u vašem uvodnom izlaganju rekoste da će klub HDSSB-a podržati ovaj prijedlog i onda nastavljate vašu raspravu i kažete šta se preko u Bosni i Hercegovini radi, samo dionica Sarajevo-Zenica ili Zenica-Sarajevo i kako izgradnja ovih dionica znači od mađarske granice prema Osijeku ili Osijek-mađarska granica pa ovdje od čvorišta Sredanci, zajedno za mostom na Svilaju, dovodite u upitnost završetka ovog projekta u Republici Hrvatskoj. I na kraju, što bih želio ispraviti, vi ste u svom uvodnom dijelu izrekli sumnju da se to ne bi ni radilo da nije izborna godina. To apsolutno ne stoji. U planu Hrvatskih autocesta i u planu Vlade Republike Hrvatske jest završetak i jedne i druge dionice sa dva mosta, brdo nadvožnjaka, upošljavanje građevinske operative, čelične konstrukcije itd., itd. Znači ne stoji to da smo mi to ili netko, Vlada, pikirali baš u izbornoj godini. Nije korektno.
Gospodin Grubišić je tražio povredu Poslovnika. Izvolite.
U članku 209., gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodin Đurđević govori ono što ja nisam rekao, valjda govori ono što možda misli da sam ja mislio reći. Naime, kad već govorimo o tome onda znate da je ugovor potpisan prije dva mjeseca. Je li tako, gospodine Đurđević? Prema tome, zna se da je predizborna godina, zna se ali ne zna se.
Ovdje nije povreda Poslovnika nego rasprava o tome da li je predizborna godina ili nije pa nekorektno ste digli tablicu za povredu Poslovnika. Nadam se da sljedeći koji je digao, gospodin Stjepan Milinković, neće… Odustaje. I gospodin Dragan Vukić, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Grubišić je rekao da što se tiče južne strane koridora 5C on ne ide nigdje. To nije istina i to nije točno, to je čak i opasno kazati. on prelazi na Bijaču, pa ide na Zviroviće pa na … [[Govornik se ne razumije.]] a Bijača i Zvirovići su u Općini Ljubuški pa reći da ne ide nigdje, a misliti na Ljubuški nije dobro, pogotovo za čovjeka iz Gruda radi tih dobrosusjedskih odnosa u Grudama. A istina je sljedeća, da je Ministarstvo prometa Bosne i Hercegovine raspisalo natječaj za prvu dionicu i natječaj je u tijeku od granice do … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa. … /Buka u dvorani./…
Hvala. Nema ispravak ispravka. Dame i gospodo, predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu je sazvao Odbor 17. veljače, dakle danas u 13,30 sati u dvorani Ivana Mažuranića 84 prizemlje. Visoko obrazovanje osoba s invaliditetom je dnevni red. Ujedno vas obavještavam da je sukladno odgovarajućem članku Poslovnika prošlo vrijeme za prijavu od 10 minuta u 10,58 sati. Prelazimo sada gospođe i gospodo na pojedinačnu raspravu o ovoj točci dnevnog reda. I radi orijentacije imamo 10 pojedinačnih rasprava, pa je prva gospođa zastupnica Nevenka Majdenić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo odmah na početku da kažem da ću podržati donošenje Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt dovršetka koridora VC. Budući da su u ovaj ugovor uključene sve odredbe standardnih uvjeta EBRD-a od 1. listopada 2007. godine. Budući da je ugovor već potpisan neću komentirati sadržaj odredbi samog ugovora nego ću naglasiti učinke i efekte koje će završetak ovog projekta imati na mogućnosti razvoja i jačanja položaja Slavonije i Baranje i cijele istočne Hrvatske. Prometni koridor VC kako je već rečeno pruža se od Budimpešte preko Sarajeva do Ploča i predstavljat će, odnosno predstavlja izuzetnu vrijednost za privrednu i prometnu integraciju srednje europskog prostora, a autocesta A5 Beli Manastir – Osijek – Svilaj koja je nama zaista u Slavoniji važna dio je tog međunarodnog paneuropskog cestovnog koridora VC i dio europske mreže prometnica koja sjever Europe povezuje sa Jadranom. Autocesta A5 Beli Manastir – Osijek – Svilaj u ukupnoj dužini od 88 šest kilometara završena je do danas u dužini od 55,5 km i to prva dionica Sredinci – Đakovo završena je 2007. godine u dužini od 23 km i druga dionica Đakovo – Osijek u dužini od 32,5 km 2009. godine. Ukupna vrijednost izvršenih dionica iznosi više od 1,7 milijardu kuna, a već ovaj završeni dio predstavlja cestovnu okosnicu istočnog dijela države i spaja Osječko-baranjsku županiju na auto-cestu Zagreb – Lipovac i za nas Slavonce, Slavonke to konkretno znači da iz Osijeka u Zagreb stignemo za 2 i pol sata ugodne i sigurne vožnje umjesto dosadašnjih više od četiri sata naporne, spore i nesigurne vožnje Podravskom magistralom. Završetak ovog cestovnog koridora VC osim kraćeg, bržeg i ugodnijeg putovanja između istočnog i zapadnog, te sjevernog i južnog, odnosno primorskog dijela Hrvatske značajno će pridonijeti gospodarskom razvoju krajeva kroz koje prolazi, a time će se omogućiti da mi iz Slavonije, ali ne samo mi nego i turisti iz Mađarske, Češke, Slovačke, Poljske i drugih sjeverno europskih zemalja stignemo do srednjeg Jadrana puno brže i sigurnije. Više nećemo morati prijeći gotovo cijelu Hrvatsku da autocestom izađemo iz Osijek u Split, dakle preko 700 km od negdje 6 do 8 sati vožnje kako tko vozi, nego negdje dakle oko 300 km za 3 sata. Isto tako, važno je reći da je kvalitetno cestovno povezivanje povećat će i promet roba i omogućiti druge sekundarne koristi na područjima kroz koje prolazi. Grad Osijek i cijela istočna Slavonija oduvijek je bilo značajno središte, raskrižje na putu razmjene roba istoka i zapada, sjevera i juga. Osijek je danas suvremeni grad, srednje europski grad sa puno različitih prirodnih, turističkih resursa i posjeduje zavidne gospodarstvene i ljudske potencijale za svekoliki razvoj. Ovaj prometni pravac, dakle dati će značajan poticaj razvoju turističkih lokaliteta od kojih se najviše ističu park prirode Kopački rit, Bizovačke toplice, sam grad Osijek ali i mnogi drugi manji gradovi u blizini koridora Valpovo, Đakovo, Beli Manastir, Našice i drugi. Da je tome tako govori i činjenica da je povezivanje Osijeka sa Zagrebom suvremenom autocestom doprinijelo oživljavanju gospodarske aktivnosti, povećanju broja turista i razvoja seoskog turizma u ovom dijelu Hrvatske. Bolja prometna povezanost sigurno je omogućila brže kolanje robe i privlači ulagače i poduzetnike iz drugih dijelova Hrvatske i inozemstva zbog niza komparativnih prednosti koje ovo područje pruža kao što su cijene sirovina, pristupačnost prirodnim resursima, niža cijena rada i razne porezne olakšice. To su evo samo neki od razloga zbog kojih želim da se koridor C nastavi graditi posebno na području od Osijeka, Belog Manastira i Mađarske. Dakle, i u cijelom dijelu Hrvatske. Evo i to su razlozi zbog kojih ću podržati donošenje ovog zakona.
Hvala. Potom gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Pa evo, htjela sam se uključiti u raspravu oko ove teme. Slušajući jutros raspravu većina govornika je koncentrirana na sjever i na Slavoniju i na učinke koje će ovaj koridor imati za sjever i istok Hrvatske. Mislim da je ovo jedan vrlo važan koridor koji će bitno utjecati na situaciju u prometu na hrvatskom jugu. Ovo je jedan od 10 paneuropskih koridora koji su dogovoreni davne '94. godine na Kreti, zatim kasnije u Helsinkiju '97. pa se nekad zovu keltski, nekad helsinški koridori. Isto tako, znamo da postoje tri ogranka ovoga pet, ima VA, VB, VC, ... [[Govornica se ne razumije.]] u Hrvatskoj između Rijeke i Budimpešte. VC između Ploča – Sarajeva –Osijeka – Budimpešte, a nastavlja se dalje prema Ukrajini, prema Kijevu. Ovo je vrlo važna poveznica između sjeverne, srednje i južne Europe i smatram da je izuzetna važnost u kontekstu privredne i prometne integracije srednjoeuropskog prostora ovaj koridor VC. Želim vjerovati da će i željeznički koridor VC a vidim iz strategije, da će većim dijelom slijediti pravac ove autoceste na koridoru VC što je vrlo važno u kontekstu Kyoto protokola i onih novih protokola koje trebamo potpisati vezano za emisiju CO2. Ono što je vrlo važno to je dinamika radova u Bosni i Hercegovini o kojem se jutros govorilo. U Bosni i Hercegovini prolazi kroz, iz Hrvatske ide Beli Manastir – Osijek – Đakovo i dolazi do Bosanskog Šamca, Modriče, Doboja, Zenica, Kaknja, Visokog, Sarajeva, Konjica, Jablanice, Mostara, Ljubuškoga na Ploče. Ovdje govorimo o južnoj dionici od 9 km od čvora Ploče do granice Bosne i Hercegovine koju smatram vrlo važnim, a smatram vrlo važnim i dinamiku radova u Bosni i Hercegovini. Ali prema mojim informacijama neke od dionica su već u natječaju, a radi se o sveukupnoj dionici od 337 kilometara, od čega je 74 kilometra u tunelima, a 30 kilometara na mostovima. Ali okvirni rok za cijelu trasu, prema informacijama, je kraj 2013. godine. Isto tako okvirni rok za ove naše dionice je početak, nadamo se uskoro, za mjesec dana, a dovršetak u prosincu 2013. godine. Ono što je važno napomenuti je i Schengenski granični prijelaz u Metkoviću, koji se već gradi, skoro se završava. Međutim mislim da je, nije nevažna ni uloga Europske banke za obnovu i razvoj koju smo tamo, spominjemo ovdje usputno, ali znamo da je njena velika uloga bila, i još uvijek je u Hrvatskoj, pa smo ove godine, čitam jučer da je planirano oko 350 milijuna eura kredita planirano uložiti u Hrvatsku, a do sada godišnje je bilo oko 150 milijuna eura. Uglavnom su bili privatni projekti, i 19 zajmova koje je država pratila, i to 3 izravna sa 55 milijuna eura i državna jamstva u iznosu od 523 milijuna eura. Bilo je govora o natječaju, natječajnim uvjetima, pa imala sam iskustvima sa nekim kreditima Europske banke za obnovu i razvoj u Dubrovniku. Oni imaju svoje uvjete i ne možemo mi puno na te uvjete utjecati, postoje propisi, pravila, i mislim da je to ovo što je govorio gospodin iz kluba HNS-a, mislim da je to nema veze sa nekim internim pravilima, nego ima veze sa, obzirom da smo i mi članica, jedna od osnivačica, Republika Hrvatska i Europske banke za obnovu i razvoj, da smo, da je to nešto što je već unaprijed propisano. Ono što mislim da je ovdje, kao što sam na početku rekla važno, je spomenuti tu prometnu izoliranost po stoti put hrvatskog juga. Mislim da ovdje u užem smislu možemo govoriti o poveznici ovdje zelene i plave Hrvatske, da će upravo taj koridor VC biti taj koji će povezati Slavoniju i jug Hrvatske, Dalmaciju, i da je to nešto što je vrlo važno i što svi trebamo podržati s veseljem. Ali isto tako treba reći da nas interesira što će se dogoditi nakon što završi se izgradnja čvorišta toga na malom … [[Ne razumije se.]] VC i nastavak izgradnje autoceste prema Dubrovniku. To je ono što često spominjemo, neki dan smo čuli od naše premijerke da se traže novi modeli. Nas u Dubrovniku to jako interesira i mislim da svi trebamo to gledati bez obzira na broj vozila, bez obzira na ekonomsku opravdanost i razne studije, trebamo gledati autocestu prema Dubrovniku u kontekstu jadransko-jonskog koridora. I to je jedan od tih koridora o kojima smo govorili, plan europskih koridora. I ukoliko to, nju ne budemo sagledali u kontekstu tog jadransko-jonskog koridora onda se ne bi nikada ta crta do Dubrovnika niti trebala, niti mogla izgraditi, ako govorimo o ekonomskoj opravdanosti samo te dionice. Znači treba sagledati ovu problematiku cjelovito, kao što su jutros neki govornici ovdje govorili, to je jedini način da se Hrvatska zaista i interno prometno poveže i da Hrvatska postane važna na europskoj karti. Ja vjerujem da će do toga doći, da će se naći novi modeli, pa ako treba koncesije onda i koncesiju, ali u svakom slučaju cestu treba graditi. Ja mislim da ima prostora i za prekograničnu suradnju ili transgraničnu suradnju vezano za novac iz europskih fondova, s obzirom da se nalazimo na granici i sami znate Crne Gore i Bosne i Hercegovine, vjerujem ako bi se dobro pripremili projekti da bi se i ta dionica prema Dubrovniku i dalje prema Crnoj Gori, Albaniji, Makedoniji mogla financirati iz takvih fondova. I evo to je jedan od prijedloga, jer u protivnom kažem vrlo je teško s obzirom da je zahtjevna dionica, sa puno vijadukata i tunela i puno je skuplja, i kad je ona priča oko cijene jednog kilometra izgradnje, nije ista cijena bez obzira što znamo što se sve događalo, i činjenica nije ista cijena u Slavoniji izgradnje ceste ista kroz krški ili kraški kraj kao što je jug Dalmacije. U tom smislu želim reći da podržavam naravno ovaj prijedlog potpisa ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj, i vjerujem da će se svi ovi rokovi poštivati, a ono što posebno želim vjerovati da će dinamika izgradnje kroz Bosnu i Hercegovinu biti sukladna našoj dinamici, i da će ta cesta imati smisla, i da neće voditi, kao što je netko ovdje rekao, nikamo. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu obavijest, predsjednik Odbora za gospodarstvo gospodin Dragan Kovačević obavještava da će se danas, dakle 17. veljače u 14 sati u dvorani Josipa Jelačića održati sjednica odbora. Na redu je gospođa zastupnica Biljana Borzan. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo sa zadovoljstvom mogu reći da danas raspravljamo o jednom projektu koji je hvalevrijedan. Reče maloprije gospođa Šuica da se uglavnom svi više-manje obraćaju, odnosno govore o ovom dijelu koji je slavonski dio, dionica, pa vjerojatno to jest zato i logično je i zato je što nama naprosto u Slavoniji je ta cesta životno važna. Dalmacija ima turizam kao granu koja pomaže razvitku Dalmacije, na žalost u Slavoniji poljoprivreda više nije što je nekad bila, nismo konkurentni, i u tom smislu cesta nam je životno važna. Kažu da se poklonjenom konju ne gleda u zube, no ja moram reći da ipak ova 3 i pol kilometra koja će povezati Slavoniju, ta 3 i pol kilometra slavonskog dijela koridora VC drago nam je, ali ovom dinamikom na žalost vjerojatno ćemo negdje do 2226. biti povezani sa ostatkom svijeta, prometno povezani jasno. Nama je, kao što rekoh, cesta važna jer se radi o ratom teško stradalom dijelu Hrvatske koji na žalost nakon rata nije doživio pravu, niti demografsku, niti gospodarsku obnovu. U Slavoniji se i Baranji naviklo živjeti od rada, a na žalost nekako sve ove godine se u Hrvatskoj gaji kult nerada u kojem kao da je sramota biti radnik, ne može se živjeti od svog rada, dakle šalje se uporno narodu jedna kriva poruka i upravo na to Slavonci nisu navikli. Kod nas su ljudi navikli puno raditi, živjeti od svog rada i dobro živjeti od tog rada, no na žalost evo sustavnim, ustvari zanemarivanjem Slavonije i Baranje dovelo se do toga da se taj dio Hrvatske, ljudi koji žive u njemu osjećaju isključenima, to govore i razna istraživanja da se ljudi u Slavoniji i Baranji osjećaju socijalno isključenima, jer su siromašni, jer su nepovezani i u tom smislu cesta, dakle kompletan Koridor VC bi bio izuzetno bitan. No nažalost, evo ovdje dobivamo tih 3,5 km od Sredanaca prema Bosni koja nažalost nije još ni blizu sa radovima na Koridoru VC, a s druge strane prema Mađarskoj kroz Baranju, Mađarskoj koja je pri kraju sa radovima nemamo povezanosti. Dakle, daleko bi bilo nekako logičnije da tako kažem da se pristupa radovima na cesti kroz Baranju jer Baranja je jedan prekrasan dio Hrvatske koji nažalost sustavno propada iz dana u dan. Dakle, mi u Slavoniji i Baranji imamo jedan sudar, da tako kažem, stvarne situacije i onoga što mislimo o sebi. Dakle, mi znamo da živimo u jednom izuzetno prirodno bogatom kraju koji je nekada hranio čitavu regiju, a danas imamo jednu tako lošu situaciju koja, evo netko je već prije mene govorio, 4 slavonske županije su uporno na zadnjim mjestima što se tiče BDP-a, što se tiče konkurentnosti. Osječko-baranjska županija se u okviru Slavonije ističe kao nekakav pozitivan primjer, no i ona je u onoj drugoj donjoj polovici po tim pokazateljima. Dakle, sudar je kažem u nekakvom načinu razmišljanja i rada. Dakle, mi smo marljivi i imamo resurse, a siromašni smo. Dakle, potpuno jedna nelogična situacija se događa u Slavoniji i Baranji. I naravno da taj takav sudar izaziva jednu besperspektivnu, osjećaj besperspektivnosti i želju među mladim ljudima da što prije odu trbuhom za kruhom. Istra je recimo 7 puta razvijenija od Slavonije i Baranje. Naravno ona nije imala rat i razvijala se u jednom normalnom tijeku, no ipak smatram da se sustavnom politikom trebalo pokušati koliko toliko izjednačiti pojedine regije, dakle da nemamo tolika odskakanja. No nažalost, svaki puta se pokaže upravo obrnuto. Evo, premijerka je nedavno jedan popis želja iznijela u javnosti od 30-ak projekata. Svega 1 od njih se odnosi na Slavoniju i Baranju. Dakle, nema volje da se taj dio Hrvatske malo, da tako kažem, digne i svaki nekakav događaj koji eto pozitivno zvuči na kraju ispadne, ja kad sam evo vidjela naslov ove točke dnevnog reda – Kreditiranje za Koridor VC pomislila sam hvala Bogu, a onda kad vidim 3,5 km naprosto se čovjek razočara. Evo dakle, ovo nije zasada, ovo zasada je cesta koja vodi prema nikamo. Nemojte se osjećati uvrijeđenima oni koji su iz BiH,naprosto nije prema nikamo u onom smislu da je to nekakvo nepostojeće mjesto nego naprosto mjesto, dio Balkana koji nije još prometno povezan. Ja se, evo neću više dužiti, većina toga je rečena i kolega Mršić u ime kluba je rekao ono što mi smatramo o tome. Ja se iskreno nadam da se u međuvremenu neće nešto zakomplicirati i da ovo nije nekakvo predizborno farbanje. Dakle, da će sve ići svojom dinamikom kako se i najavljuje. I ono što također mogu na kraju konstatirati da bi za Slavoniju bilo jako lijepo kada bi izbori bili svake godine jer otprilike zadnju godinu mandata se koristi da se Vlada pomalo sjeti Slavonije i odradi pokoji projekt, a onda imamo 3 godine opet, da tako kažem, sušnog perioda kada Slavonija ostaje potpuno u drugom planu. Hvala.
Hvala. Imamo 7 replika i 2 ispravka. Prva replika je gospodina Dragutina Bodakoša, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa poštovana kolegice Borzan rekli ste da cesta koja je životno važna da o njoj danas govorimo premda kao što ste rekli to su 3,5 km još te ceste koja je vezana za Slavoniju i Baranju. Za kraj koji je, isto ste rekli,nekada hranio ne samo Hrvatsku nego i da ne kažemo bivšu Jugoslaviju itd., pa i izvozilo se puno toga još u vrijeme Austro-Ugarske i u ostale zemlje tadašnjih carstva. Međutim, cesta koja je sigurno životno važna pitanje koliko ona će donijeti samom razvoju ovoga kraja ako ne budemo došli u situaciju kao što smo bili, a nedavno sam pročitao u Čiča Grginom kalendaru kaže 1919. godine Osijek je bio drugi grad po veličini u Hrvatskoj. Imao je 3 paromlina, 3 tvornice namještaja, tvornicu metala, tvornicu šećera "Kandit", svile, tekstila, preko 900 obrtničkih radnji. Znači, bio je grad koji, nije bilo takvih brzih cesta, ali koji je imao mogućnosti da sve ono što se tamo proizvodi i prerađuje. A upravo taj dio prerade, ovo što je gospođa Šuica govorila, ta povezanost zelene i plave linije o tome zbiljam jako dugo pričamo i razgovaramo. Međutim, to povezivanje sigurno neće biti ako se ne stvore novi resursi, a ono što je nekada bio Osijek i gradovi oko Osijeka mjesto gdje će se prerađivati ta proizvodnja, gdje će se stvarati jedna konkurentna proizvodnja i tada će normalno biti i veće mogućnosti da naša proizvodnja koja je u Hrvatskoj kao takova i bude plasirana i na Jadran pa da se iskoristi na kraju i ova cesta koja će se izgraditi. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor, gospođa Biljana Borzan. Izvolite.
Pa da evo kolega Bodakoš vi ste konkretno i nabrojali ono što sam ja govorila uopćeno. Naime, mi smo dakle bili poljoprivredno-industrijski kraj. Industrija je kompletno, gotovo kompletno uništena, ostala nam je poljoprivreda. Ona, od nje se očigledno ne može živjeti. Ona je na neki način postala svima teret. Ja mislim da Vlada svako malo strahuje ustvari od tih nekakvih seljačkih prosvjeda koji se s pravom događaju jer nema sustavne politike prema poljoprivredi koja bi dovela poljoprivredu u jednu konkurentniju situaciju. Nažalost, evo dakle nama ustvari je ta cesta važna kao poruka Vlade da nismo zapostavljeni, da se misli na nas i kao preduvjet za nekakav daljnji razvitak. Dakle, dobit ćemo onu osnovu, poslat će se poruka narodu da nisu isključeni, a onda sve ono dalje industrija, poljoprivreda se treba razvijati uz cestu.
Hvala. Replika, gospođa zastupnica Nada Čavlović Smiljanec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolegice Borzan eto ja vam moram reći da vam pomalo ustvari zavidim na tih 3,5 km ceste koje ćete dobiti u Osječko-baranjskoj županiji, a to je iz razloga što Virovitička-Podravska županija od tog projekta Koridor 5c neće imati apsolutno ništa, a riječ je o županiji koja je prometno posve izolirana od ostalog dijela Hrvatske i Europe. MI znamo da se prema Virovitici već godinama obećava izgradnja autoceste Vrbovec, Bjelovar, Virovitica i ceste Varaždin – Ilok, isto tako moram reći da je Virovitica ne samo cestovno izolirana, isto tako željeznička pruga Virovitica – Kopnica – Zagreb nije remontirana već 30 godina ona je već pred zatvaranjem. Pa se ja pitam kako ćemo onda i zašto gradimo u gradu Virovitici poduzetničke zone u koje je uloženo preko 30 milijuna kuna ako smo totalno prometno izolirani i ne trebamo se zato čuditi što investitori dolaze u Viroviticu. Ispada da Virovitička-Podravska županija odnosno grad Virovitica ne spada niti lijepo prema Osijeku niti desno prema Koprivnici, ali izgleda da će poslije ovih parlamentarnih izbora ipak Vlada ljevice omogućiti da se izgradi prometna infrastruktura na području Virovitičko-Podravske županije. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor gospođa Biljana Borzan. Izvolite.
Pa kolegice moram reći da nemate na Bog zna čemu zaviditi jer ta tri kilometra, kao što rekoh poklonjenom konju ne gledaš u zube ali ovo je zaista malo. Naime, mislim da je jedan težak problem u tome što u Virovitičko-Podravskoj županiji HDZ uporno dobiva dobre rezultate na izborima bez obzira što se ne radi ništa. Znači taj jedan osjećaj koliko god mi ne ulagali u taj dio Hrvatske dobiti ćemo opet glasove, uljuljkava vjerojatno Vladu i HDZ ali ja se iskreno nadam da već na sljedećim izborima će se pokazati stav Virovitičko-Podravske županije i ljudi koji na njoj žive na malo drugačiji način.
Povreda Poslovnika gospodin Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora povređen je Poslovnik u članku 209. kada je gospođa Borzan u svom odgovoru na repliku jasno prozvala HDZ Virovitičko-Podravske županije da se zbog njega u toj županiji ne događa ništa. To je apsolutna notorna obmana Hrvatskog biračkog tijela i zlouporaba replike kako bi se naštetilo i stoga moram reagirati ovako povredom Poslovnika gdje je jasno definirano to da se ne može u replici govoriti neistine i obmanjivati Hrvatsku javnost. Virovitičko-Podravska županija bar zahvaljujući HDZ-u živi, razvija se, napreduje, dok vi u svojem vremenu od 7 godina niste učinili ništa.
Gospodine zastupniče nadam se da se neistine ne trebaju govoriti samo u replikama nego općenito ne bi trebalo govoriti neistine, ali eto vi ste upotrijebili ovu repliku da bi mogli na to odgovoriti to je replika na repliku i zato ćemo u 2 sata između ostaloga imati proširenu sjednicu Sabora da malo uravnotežimo naše kriterije oko ovih nekih sporenja oko replika, ispravaka, povreda Poslovnika i sličnih stvari a pogotovo ne samo u replikama nego općenito ne bi trebale govoriti neistine. Dobro, hvala imamo još mi replika. Gospodin zastupnik Zdravko Kelić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja bih se s jednim dijelom složio s uvaženom gospođe Borzan kada je govorila o Slavoniji i gdje se Slavonija nalazi i to su činjenice, od toga ne možemo pobjeći i to nije problem jedne stranke, pojedinca to je problem svih nas i pokušavamo i svi zajedno riješiti taj problem. Međutim i neke stvari koje ste kazali sigurno ne stoje, pazite kazati 2226. godine će vjerojatno biti povezana Slavonija sa ostatkom svijeta. Gledajte, kroz prometnice, mi smo i danas povezani, možda ne u onoj mjeri koju bi mi htjeli i sigurno nismo u toj mjeri ali kazati da ćemo tek za 200 godina i više od 200 godina biti povezani. Ako uzmemo povezanost vezano kroz željeznički promet znamo da su Vinkovci bili središte ali jedno od najvećih čvorišta u ovome dijelu Europe. Ako u tome dijelu pogledamo da i danas dobra infrastruktura na tome području postoji, da smo kroz tu infrastrukturu povezani i da sigurno i ovaj novac koji prolazi nije po našim željama dovoljan, ali gledajte 60 milijuna kuna koji dolazi za ovih nekoliko kilometara će puno značiti Slavoniji. Ako se nadovežemo na silnih stotine milijuna kuna koji će preko voda doći, pogledajte koliko u Osječko-baranjsku županiju će doći samo u ovoj godini novca, pogledajte Vukovarsko-Srijemske vidjet ćete u brojkama koliko vam to novca znači, onda ne možete kazati da u Slavoniju neće stići ništa. Hvala lijepo.
Hvala, odgovor gospođa zastupnica Biljana Borzan.
Ispričavam se predsjedniče. Zahvaljujem se na replici to vam se zove metaforičan govor, ja nisam matematički izračunala da će do 2226 biti Slavonija povezana, dakle smisao je da ovom dinamikom kako stvari idu ne piše nam se dobro. Ja prvenstveno kažem, sada ću ponoviti jer vidim da se ovdje pojedinačno neki smatraju prozvanima, zbog Vlade Republike Hrvatske a ne pojedinih županijskih ogranaka. Dakle, radi se, ovo što ste govorili i za vodu, za sve, ali mi to slušamo svake 4 godine, otprilike godinu dana pred izbore i sve zvuči jako lijepo no na žalost u konačnici kada izbori prođu dogodi se premalo, jer samim tim što ovi podaci kako govore da smo na dnu naše 4 Slavonske županije na nekakvim 19., 20. mjestima govori o tome da nešto ne štima.
I replika gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo. Evo kolegice, iz samih replika vidi se koliko nam infrastrukturnih projekata nedostaje što znači ono pravilo "Cesta život znači", to je točno. Vi ste rekli da Dalmacija ima turizam, to je točno da Dalmacija ima turizam, međutim, ja se moram osvrnuti na Dubrovnik, odnosno Dubrovačko-Neretvansku županiju gdje smo po meni zapravo nismo plaćamo danak recesiji u toj svoj izoliranosti. Prema tome pitam se na ovakav način kada govorimo, obećavamo infrastrukturne projekte, a s druge strane kažemo u isto vrijeme da tražimo mogućnosti financiranja takvih projekata ne možemo vjerovati. I Onda vašu onu tezu kada ste rekli Dalmacija ima turizam, imamo turizam hvala Bogu ali za taj turizam itekako treba infrastruktura i pitamo se dokad ćemo uopće imati ovaj turizam obzirom na ovo stanje. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Kolegice zahvaljujem se. Naime, ne znam možda ako je netko krivo shvatio ... /Govornica isključena./ ... razvoj turizma za razvoj turizma ceste je izuzetno važna, samo turizam se razvija i to je perspektivna grana bez obzira, dakle i do sada je bio perspektivan, a u Slavoniji nažalost ponovit ću ponovno zbog nedostatka industrije i oslanjanja isključivo na poljoprivredu ljudi koji tamo žive imaju osjećaj besperspektivnosti jer naprosto ne znamo kuda da se okrenemo, ne znamo što da radimo u budućnosti, jer ovo od čega se sada živi očito se od toga ne može živjeti na nekakav normalan način.
Gospodin zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče HRvatskog sabora. Uvažena kolegice Borzan naravno dolazimo oboje iz Slavonije i za nas je u svakom slučaju kada raspravljamo o ovakvoj temi, pa i ova 3,5 km dijela Koridora 5C koji prolazi kroz Slavoniju je bitno. Međutim, ako stvar ogolimo za nas je uvijek prioritet priključenje da kažem toj srednjoj pa onda dalje sjevernoj Europi. No, u duhu toga jeste i ova rasprave kolegice Bonačić jer ovime što bržim završetkom Koridora 5C u onom dijelu od Belog Manastira do granice s Mađarskom spajanjem sa srednjom Europom ćemo sasvim sigurno pomoći i Mađarskim, Slovačkim i Češkim i ostalim turistima da dođu u taj isti Dubrovnik, dakle pomoći ćemo razvoju turizma. Zato je za nas u svakom slučaju to prioritet i bez obzira što ovdje kolege kažu puno je Slavonaca koji sudjeluju. Jeste, Slavonija je najnerazvijenija, jeste Slavonija je najisključenija, jeste ovo je spas za Slavoniju u velikoj mjeri. I logično je da na ovakvom jednom projektu se zalažemo da što prije se završi. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Ja se nadam kolega da niste mislili da ovih 3,5km spas za Slavoniju nego kompletna cesta. Dakle, to je ono što sam ja i govorila, puno logičnije bi bilo da se razvija ovaj dio prema Mađarskoj, jer Mađarska je pri kraju puno više uznapredovala od BiH, a naravno u perspektivi da je izuzetno važno da se poveže u krajnjoj liniji Hrvatska zbog svog neobičnog oblika i dobre povezanosti autocestom duž same države, bilo bi dobro da možemo i poprijeko.
Gospodin zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa. Kolegice Borzan, Koridor 5C je europski koridor i sa tog aspekta ga valja valorizirati i reći da je to koridor koji znači za Hrvatsku ekonomski, prometni, socijalni, integrativno nacionalni značaj. Ako ćemo stvar promatrati kroz vlastiti pogled iz vlastitog dvorišta onda mogu reći da je to zaista povezivanje krajeva hrvatskih ali i bosanskih krajeva sa europskim zemljama. U tom smislu iz vlastitog dvorišta mogu reći to je povezivanje Hercegovine sa morem, povezivanje Hercegovine sa Hrvatskom, povezivanje Hercegovine sa Bosnom, povezivanje Bosne sa Hrvatskom i morem. Dakle, interes je višestruki i teško da ga možemo ocijeniti iz vlastitog dvorišta. Moramo gledati što to znači ukupno za Hrvatsku i cijelu trasu koja povezuje Koridor 5C. Hvala.
Gospodin zastupnik Ivan Škaričić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Borzan rekli ste da su ljudi u Slavoniji i Baranji navikli živjeti od svog rada. Jasno je da su navikli kao što su i u cijeloj Hrvatskoj navikli živjeti od svog rada. Međutim, evo vidite kako se ismijava naša premijerka kada kaže da u HRvatskoj nema interesa za posao pastira, pa je ismijavaju političari, pa je ismijavaju mediji, pa je to nešto tako smiješno što je ona rekla, a svi znamo da je to vrlo častan posao kojeg su mnogi od nas radili nekada. Nismo se svi rodili kao saborski zastupnici. A što se tiče KOridora 5C ja bih kao što je rekao moj prethodnih gospodin Leko on ima izuzetan značaj za Slavoniju, ali ne samo za Slavoniju nego i za Dalmaciju i za BiH i to je međunarodni koridor koji ne ovisi samo o Hrvatskoj, ono što je ovisili o Hrvatskoj to je HRvatska manje više napravila sa ovom autocestom prema Rijeci, s autocestom prema Splitu i dalje prema Dubrovniku tu smo u samom europskom vrhu. I ja smatram da je najbolja garancija za Slavoniju i Baranju da se ova Vlada nastavi dalje i da nastavi s tim koridorom 5C i da je to zapravo i naš i vaš interes. Hvala.
Izvolite.
Apsolutno se slažem da je to naš i vaš interes. No ja bih ipak rekla da je ovih 3,5km kroz Slavoniju i 9 dolje prema Dalmaciji ustvari ipak jedna simbolična gesta. Dakle, nešto što neće spasiti Slavoniju i Baranju nego se samo šalje nekakav signal ljudima godinu dana pred izbore da će ipak tu nešto biti i da se nešto događa. A ovo što kažete da ljudi od svog rada žive u ostatku Hrvatske, ja ću ponovno ponoviti, u Hrvatskoj se 20 godina kult nerada više manje forsira i šalje se pogotovo mladima potpuno kriva poruka da se od rada ne može normalno živjeti, a da najljepše žive kada gledamo sada kroz sve ove afere, oni koji uz malo rada zgrću velike novce.
Dva ispravka. Prvi gospodin zastupnik Davor Huška.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kaže kolegica Borzan, da mladi u Slavoniji teže što prije napustiti Slavoniju i otići trbuhom za kruhom. Poštovana kolegice to nije točno. I ja i vi i mi i svi mi smo svaki dan među mladim Slavoncima i jutros sam bio među mladim Slavoncima koji se uključuju u program Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, Vlada Republike Hrvatske koja je ponudila odrađivanje pripravničkog, vježbeničkog staža, polaganje državnih ispita, stručnih ispita, sve na račun državnog proračuna. A to je samo jedan u nizu programa Vlade RH uz poticanje gospodarstva, razvoj institucija, otvaranje novih institucija u Slavoniji da mladi ljudi, mladi Slavonci ostanu raditi u Slavoniji i Baranji. I ja vam garantiram da 99% mladih vrijednih Slavonki i Slavonaca želi živjeti u Slavoniji, želi raditi u Slavoniji a hrvatska Vlada upravo radi na programima da im to omogući. Zahvaljujem.
I gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegica Borzan je rekla nekoliko netočnih navoda, ali ja sam zamijetio da je rekla da se stanovnici Slavonije i Baranje sustavno zanemaruju i da su socijalno isključeni. To je apsolutno netočno. Pa i ovaj sam projekt govori glede poboljšanja kvalitete prometne infrastrukture i vi ste sami rekli da je to hvale vrijedan projekat. Iako na kraju vašeg izlaganja se stječe dojam da ste vi apsolutno protiv toga Koridora 5C. ja sam to stekao dojam. Drugo, što se tiče socijalne isključenosti, pa stanovnici Slavonije i Baranje dobivaju mirovine isto kao i svi ostali, ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu dostupnu i kvalitetnu kao svi ostali. Prava iz socijalne zaštite isto tako kao svi. A što se tiče sustavnog zanemarivanja poljoprivrede želim reći da su kapitalne potpore i govedarske farme najviše sagrađene u Slavoniji i Baranji, najveći broj goveda je u Slavoniji i Baranji. Pa oni traktori koji su na prosvjede došli nisu došli po Duhu svetom nego to su zahvaljujući kapitalnim potporama koje je ostvarila ova Vlada itd. Dakle i u poljoprivredi vi to sve niječete i govorite da je to ništa. Ja držim da i štete za elementarne nepogode, dio kolača je otišlo u Slavoniju i Baranju. Hvala lijepo. A vi ste bili protiv toga. Hvala.
Gospodin zastupnik Živko Nenadić.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. U ovom prijedlogu zakona vidi se da je Europska banka za obnovu i razvoj jedna od najvažnijih financijskih institucija za razvoj Republike Hrvatske jer se vidi da je financirala preko 100 projekata u Republici Hrvatskoj, od toga tri izravna zajma državi, 16 zajmova u državna jamstva, a ostalo su u pravilu za privatne investicije. Kada se spomene kredit odmah nekako svima zastane dah i ovdje se radi o kreditu od preko 60 milijuna eura, iako za ovaj kredit u ovom slučaju nema n ikakva razloga za strah jer se radi o kreditu koji se vraća, dakle ovaj kredit nije za potrošnju, ovaj kredit će se višestruko vratiti. Poslije će se vratiti, a i sada je koristan jer ovdje je rok do 2013. da se iskoristi što znači da će se već sada građevinska i druga operativa angažirati, što znači da će biti više uposlenih. I naravno poslije će se kroz ostali vremenski period ovaj kredit višestruko vratiti. Radi se o vrlo značajnom i važnom koridoru od Ploča, Sarajeva, Osijeka, Budimpešte i ne znam zašto sa ja bih rekao slabom voljom, snagom se podržava što reče kolega Milinković, kao da eto moramo mi to podržati. Ne moramo, ovaj projekt i ovaj kredit treba snažno podržati kao što smo jučer podržali neki drugi, sutra ćemo neki treći. Pogotovo ove kredite koji se vraćaju. Apsolutno se slažem sa kolegom Lekom jer sam već htio reći da gotovo sva oporba kao da sa žaljenjem prihvaća, ali nije jer sjajno je to kolega Leko iznio da je važnost ovog projekta. Dakle, nema nikakva razloga za strah. Ja razumijem kad ljudi govore, kolege i kolegice zastupnici o svom kraju, o svojim problemima, to je razumljivo, ali to su druge teme. Ovaj kredit treba snažno podržati i da se što prije realizira i Bože daj da je sličnih sve više jer to će omogućiti više razvoja Hrvatske, a onda će time biti manje razloga za žalopojku i za kukanje. Hvala lijepo.
Replika, gospođa zastupnica Neda Klarić.
Hvala vam lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Nenadić, ja se zapravo s vama slažem i ne sumnjam uopće da ćemo podržati donošenje ovoga zapravo podržanje važnog projekta jer je svega nekoliko, dva mjeseca smo donijeli također jedan važan zakon koji bi ja bih rekla mogli dovesti u svezu sa ovakvim snažnim projektima, a to je evo i rekonstrukcija, između ostalih rekonstrukcija … [[Govornica se ne razumije.]] u šibenskoj luci što je zapravo vrlo snažna poveznica. Stoga slažem se s vama da ovakve projekte moramo podržavati jer kao što su i stari Latini rekli da nam život cesta znači tako bez ikakve sumnje sa ovakvom količinom ulaganja mislim da nitko ne bi bio u stanju kazati da to nije dobro. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Hvala, kolegice. Naravno ovo je jedna faza projekta, ovo je faza koja prolazi kroz Republiku Hrvatsku i to je naša obveza, a vjerujem da će i država Bosna i Hercegovina isto tako to riješiti. I ja se slažem i podržavam, kao što ovaj podržavam projekt tako sutra za šibenski ili bilo koji drugi ili koridor ili neki drugi projekt, pogotovo onaj koji vraća novac. Hvala.
Gospodin zastupnik Daniel Srb, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. Gospođe i gospodo zastupnici. Dakle, ovo je jedan prijedlog zakona o financiranju jednog građevinskog pothvata koji je prije svega istočnoj Hrvatskoj, Slavoniji iznimno dobro došao. U tom smislu ga potpuno podržavam, ali moramo pritom biti svjesni i nekoliko činjenica koje je ovom prilikom nužno istaknuti. Naime, za punu funkciju upravo ovog koridora 5C od iznimnog je značaja upravo i dionica od Osijeka do mađarske granice jer je i činjenica da je s mađarske strane autocesta došla nekoliko kilometara do pred granicu i da bi upravo spajanjem te dvije autoceste cijela istočna Hrvatska dobila jedan značajan zamah u razvoju gospodarstva. Informirani smo i o tome da će upravo taj most preko Drave započeti se raditi negdje tijekom proljeća da bi se do kraja godine započeli i radovi s druge strane Drave do mađarske granice. Ali treba reći i da je ugovor o izgradnji ovog mosta već bio potpisan prije dvije godine, da je nažalost razvrgnut, da je izgubljeno u tom smislu dvije godine i da je to pokazalo kako nedovoljno precizno planiranje financijskih sredstava bitno utječe na poslovanje i građevinskog sektora. Naime, sve tvrtke koje su uvezane u cijeli sustav izgradnje autocesta zapravo su u jednom prilično osjetljivom sustavu koji mora omogućiti kontinuirani posao. Ukoliko građevinske tvrtke nemaju posao u kontinuitetu, ukoliko postoji diskontinuitet onda dolazi u jednom trenutku do povećanja nezaposlenosti pa poraste nelikvidnost i mnogi drugi iznimno loši gospodarski efekti nastaju kao posljedica toga. Bilo bi puno bolje da se nije morao taj ugovor raskidat, da se ta autocesta nastavila tada gradit i efekti i u građevinskom smislu i u pozitivnim efektima u razvoju prometa, turizma i gospodarstva cijele istočne Hrvatske bili bi daleko veći. Činjenica je i da će ovaj koridor pokazati svoj puni značaj onog trenutka kada se bude završila autocesta u cjelini kroz Bosnu i Hercegovinu. Naravno da će to utjecati i na razvoj Bosne i Hercegovine. Želimo im da taj posao i oni završe što je prije moguće, ali na žalost na to mi malo možemo utjecati. Ono što je bitno reći, bitno je reći da je zapravo kada se govori o Slavoniji, a dosta je bilo riječi danas upravo o položaju Slavonije ipak ostala činjenica da od sustava izgradnje autocesta u Hrvatskoj ipak je Slavonija posljednja na žalost bila došla na red. Kada je u pitanju gospodarska struktura Slavonije, činjenica da su slavonske županije na začelju kako po bruto domaćem proizvodu prve po nezaposlenosti, takmiče se uvijek Brodsko-posavska i Vukovarsko-srijemska županija koja će biti najnerazvijenija, odnosno koja neće biti od njih najnerazvijenija govori zapravo da u Slavoniji postoji ozbiljan problem gospodarske strukture, strukture gospodarstva i obrazovne strukture prije svega na slavonskim selima. Naravno duboke tragove na slavonskom selu ostavio je bivši sustav. Ali Hrvatska svih ovih godina i nakon Domovinskog rata nije našla pravi odgovor za rješenje tog problema. I mi ne možemo ne primijetiti ni činjenicu, istina je da i u Slavoniji ona industrija koja nije bila temeljena na poljoprivredi kao sirovinskoj osnovi u biti propala. Dakle, metaloprerađivačka, drvoprerađivačka, tekstilna kao i u drugim dijelovima Hrvatske. Nije mi namjera sad ulazit u raspravu o tome koji su tome razlozi. Ali ostaje činjenica da je industrijska proizvodnja u Slavoniji temeljena na poljoprivredi i sirovinama iz poljoprivrede uglavnom preživjela procese, dakle i privatizacije, pretvorbe, tranzicije i da i danas u biti funkcionira. Ono što treba Hrvatska napraviti, treba napraviti jedan model prije svega za slavonsko selo, poticanje razvoja obrta i promjenu gospodarske strukture na slavonskom selu jer na njima je, upravo na slavonskom selu nezaposlenost najviša. Ona se kreće od 30% u najboljim općinama do preko 90% u najsiromašnijim općinama. Nezaposlenost u slavonskim gradovima je isto tako velika. Ali ne postoji bitna razlika između slavonskih gradova i gradovima u ostalim dijelovima Hrvatske. Ali slavonska sela i općine pokazuju alarmantne podatke i to govori o tome da Hrvatska mora pronaći model razvoja slavonskog sela. To je jedno pitanje koje je pred svima nama. To je obveza svih nas. Još jednom da ponovim upravo zbog činjenice da ova autocesta može značajno ubrzati gospodarski razvoj istočne Hrvatske, da može puno bolje prometno povezati istočnu Hrvatsku ona ima apsolutnu potporu Hrvatske stranke prava. Hvala lijepa.
Hvala. Dva ispravka. Gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Srb, rekli ste u svojoj raspravi da vam je žao što je Slavonija zadnja došla na red u izgradnji autoceste u Hrvatskoj i to naprosto nije točno. Pa Hrvatska je od svih ostalih dijelova prva imala autocestu. Slavonije ispričavam se, autocestu A3. Pa zadnja dionica od Županje do granice je napravljena poslije Domovinskoga rata. Izgradnju koridora VC približili smo, odnosno bolje smo prometno povezali ne samo Slavoniju, nego i Hrvatsku, a osim toga Osijek je znatno dobio u približavanju ostalim dijelovima Hrvatske izgradnjom ove dionice. Žao mi je što nisam digla repliku.
Gospodin zastupnik Mario Zubović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Meni je drago da vi podržavate ovaj zakon, ali isto kao i kolegica Vardić mi je zapelo za oko da ste rekli da je Slavonija zadnja dobila cestu. Slavonija je dobila prva cestu još i u prošloj državi, a u ovoj državi je napravljeno i onaj komad do srpske granice. A morate znati da nakon oslobađanja Slavonije da je kompletan stari dio ceste rekonstruiran, po toj cesti po kojoj se vi danas i vozite do Osijeka. I moramo još reći da danas iz Osijeka možete za 2 i pol do 3 sata doći do Zagreba. Znači, da je i to uspjeh, a moramo se prisjetiti da kad se je gradila, kad se počela graditi autocesta za Split da je bilo preporuka, zahtjeva da se ne gradi autocesta, nego da se samo ova stara cesta preko Plitvica na mjestima proširi. Zamislite da je to tako ostalo kako bi danas izgledala cestovna infrastruktura u Hrvatskoj. A Dubrovnik je i danas još odsječen kao što je i Dalmacija bila do nedavno odsječena, nije imalo ni kilometra autoceste, a vi u Slavoniji ste imali barem do Županje. Hvala lijepo.
Dobro. Replika gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Srb, dobro ste primijetili da u Slavoniji ili za Slavoniju kasne projekti infrastrukture i autocesta i da je u tom smislu Slavonija i Baranja zapostavljena. Naime, evo podatka koji će to potkrijepiti. Autocesta Beli Manastir – Osijek – Svilaj dio je paneuropskog koridora VC koji je dogovoren na Konferenciji europskih ministara prometa u Helsinkiju 1997. godine. To je citat samo. Dobro ste primijetili i to da povezivanje putem koridora VC ide i ne samo, dakle prema Pločama, dakle prema srednjoj i južnoj Dalmaciji koja će time biti zaista spojena a preko Bosne i Hercegovine sa Slavonijom, pa će time doći i do povezivanja i ekonomskog, gospodarskog kako je to rekao gospodin Leko. Ali Mađarska je dovela i izgradila koridor VC, autocestu do Mohača. To je zaista par kilometara od granice sa Hrvatskom. Prema tome, zaista je važno da i u tom smjeru požurimo s povezivanjem, jer Mađarska je već u Europskoj uniji, a time se omogućuje i gospodarski napredak poglavito prehrambeno-prerađivačke industrije koja može biti lokomotiva razvoja cijele Hrvatske. Evo u većem dijelu, dakle uglavnom podržavam vaše izlaganje, ali evo i dodatke. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grubišić, dakle istočnom dijelu Hrvatske treba što bolja povezanost i sa sjeverom i sa jugom kako bi se mogli bržom provedbom povezanost uticati na gospodarski razvoj. Ali nemojmo zaboraviti i neke činjenice. I kada se govori o tome Slavonije je nekad nešto dobila. Slavonije ja 918. godine, Osijek je imao 5 pruga iz različitih smjerova izgrađenih. Od tada do danas nije izgrađen niti jedan željeznički prometni pravac. Isto tako Brod je jedno sjajno prometno raskršće. Vinkovci su u određenom smislu izgubili na značaju, trebaju dobiti na značaju, i ova autocesta može i njima puno toga donijeti, ali kada je u pitanju današnja izgradnja autocesta činjenica je da su upravo ovi slavonski dijelovi predmet sadašnje rasprave, a ne rasprave od prije 5 ili 10 godina. Hvala lijepo.
Gospođa zastupnica Marijana Petir, replika.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Srb, ja se slažem s vama da je ovaj projekt više nego dobrodošao, svaka kuna koja se ulaže u Slavoniju ili u bilo koji drugi dio Hrvatske, naravno da je uvijek dobrodošla kad pridonosi razvoju i komunalne i cestovne infrastrukture, a sukladno tome onda sigurno predstavlja i gospodarski zamašnjak. No moram reći da se vrlo često, evo u ovim raspravama u Saboru pokušava od Slavonije napraviti slučaj. Slavonija nije slučaj i potpuna je neistina da se u Slavoniju ne ulaže. Ja sam radila analize upravo tragom svih tih priča da u Slavoniju ne stiže dovoljno novca, i vidjela sam da upravo iz resora poljoprivrede, ne samo za potpore, nego i za ruralni razvoj kroz različite mjere najviše novca u Republici Hrvatskoj uloženo u slavonske županije. Vidjela sam isto tako da je najviše novca, kad govorim o vodoopskrbi uloženo u slavonske županije. Vidjela sam da, kad je riječ o regionalnom razvoju, najviše novca uloženo u slavonske županije. Kad je riječ o projektima zaštite okoliša i energetske učinkovitosti, najviše novca uloženo je u slavonske županije. I zato me ustvari brine da li mi imamo dobar efekt tih ulaganja, jer očigledno ne postoji dovoljna sinergija, i u tom smislu čini mi se da treba više poraditi, da zajednički sva ta ulaganja koja dolaze sa državne razine bi trebala imati sinergiju sa ulaganjima sa županijske razine, sa razine općine i gradova. Loše je pozivati na inat, loše je organizirati prosvjede, a s druge strane ne činiti ono na što se poziva državu. Slažem se s vama da svi zajednički trebamo doprinijeti razvoju i opstanku hrvatskih sela, ne samo u Slavoniji, nego u cijeloj Hrvatskoj, u tom smislu su uloženi veliki napori, ali činjenica da je pred nama još jako puno posla, ukoliko želimo da doista hrvatsko selo opstane.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo cijenjena kolegice. Činjenica je da se u slavonsku poljoprivredu, putem sustava poticaja i potpora ulagali veliki novci. Isto su se tako ulagali veliki novci u brodogradnju, ali pitanje koje ostaje neriješeno da li su to bile najbolje moguće mjere ili su trebale biti na neki drugačiji način usmjerena ta sredstva, koja su apsolutno potrebna kako bi bolje potakle razvoj gospodarstva i prije svega promjenu gospodarske strukture na slavonskom selu, što smatram i dalje najvažnijim. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja ću se naravno uključiti u ovaj dio razgovora o Slavoniji, naprosto što, pogotovo nakon replika koje smo čuli, ja ću postaviti ovakvo pitanje. Ako je to sve istina, tvrdite da jeste, da su silni novci u Slavoniju ulagani, da se puno pomagalo, a činjenica jeste da je slavonski dio najnerazvijeniji dio Hrvatske, činjenica jeste da je nezaposlenost tamo najviša, činjenica jeste da se tamo najteže živi. Ja postavljam pitanje evo svima koji govore o tome da ne treba od Slavonije praviti slučaj. Da li su onda slavonski ljudi, da kažem nesposobni, lijeni ili ne znam što, da uz takva silna ulaganja ne uspijevaju razviti određenu proizvodnju? Da ne uspijevaju osigurati radna mjesta? Da ne uspijevaju živjeti na razini srednje razvijenih gradova, općina, županija u Hrvatskoj. Ili je možda, dopustite i takvo jedno pitanje, u pitanju to da je netko ta ista sredstva preusmjerio u nešto na što nije trebao ili smio usmjeriti. Dajte nekakav odgovor, jer ovo sve je priča koja nema uporište u Slavoniji. Vjerujte sve ovo što je prethodno rečeno da u Slavoniji nije baš tako, neće baš tako zvučati u Slavoniji. Ja ću se baš potruditi po povratku da razgovaram s nekim ljudima da vidim šta oni misle o ovim primjedbama. No vratimo se temi. Naravno pred nama je prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora sa Europskom bankom za, koji treba da osigura određena sredstva za ove dijelove koridora VC koji su ovdje navedeni, od kojih je 3 i pol kilometra na području dakle ovog Slavonije, dakle na sjevernom dijelu, i 9 kilometara u južnom dijelu. Ja sam u prethodnoj replici rekao da je Slavonija nedovoljno prometno povezana. Nominalno gledano kroz Slavoniju ovoga trenutka prolaze dva velika koridora, jedan je ovaj 10. longitudalni, dakle uzdužni pan europski koridor koji ima željezničke pruge, i uz koji ide autocesta A3 o kojoj je isto ovdje bilo riječi. Isto tako kroz Slavoniju prolazi 7. paneuropski dunavski koridor, no oba ta koridora su nedovoljno iskorištena, ako pogledamo Dunav kao rijeku koja spava 10 država europskih, onda zasigurno da potencijale koje ima i luka Vukovar i sve ono što je na obalama Dunava nedovoljno koristimo. Jednako tako ako pogledamo autocestu A3 u kojemu obijmu je trenutno transport, kako teretni tako i putnički, vidjet ćemo da je to tek jedan manji dio onoga što ta autocesta može predstavljati. Ovdje naravno i taj koridor, odnosno ogranak koridora V, koridor VC koji je u biti jedan transverzalni, dakle okomiti koridor koji treba spojiti srednju Europu, pa slijedom dalje od Budimpešte i sjevernu Europu s jugom, odnosno sa Sredozemljem dolje, odnosno za Hrvatsku bitno rečeno s lukom Ploče. Ovaj koridor zasigurno ima ogroman značaj, kako u teretnom tako i u putničkom transportu, kad govorimo o ovom cestovnom dijelu toga koridora, ali on je ponovit ću za Slavoniju strateški infrastrukturni projekt koji treba dati prostor za razvoj cijele Slavonije, i to zato što je ponavljam Slavonija još uvijek najnerazvijeniji dio Republike Hrvatske. U tom pogledu ako kažemo da je ovaj koridor za Republiku Hrvatsku jedan od kotača razvoja, onda bih rekao da je za Slavoniju motor razvoja. Dakle onaj pokretački dio. I predstavlja ne samo gospodarski segment nego isto tako i socijalni i integrativni kao što reče kolega Leko i društveni. I dakle jedan segment cjelokupnog razvoja o kome ne treba previše trošiti riječi. On treba u svakom slučaju pokrenuti određeni broj gospodarskih subjekata koji su na jednoj nižoj razini, koji su uz taj koridor budući da on prolazi kroz Osječko-baranjsku županiju, kroz Brodsko-posavsku, dotiče Vukovarsko-srijemsku županiju na nju se naslanja dakle Virovitičko-podravska itd. U tom pogledu posebno bih naglasio značaj rijeke Dunav i ovoga prethodno spomenutog koridora koji treba omogućiti dakle spajanjem jednog kombiniranog prometa jedan promet veće količine roba, većeg broja ljudi itd. Jednako tako posebno je značajan dovršetak željezničkog dijela Koridor VC o čemu je govorio kolega Mršić. Ako se taj dio završi to će biti određena mogućnost putem intermodalnog, spajanje za teretni transport i premještanja sa riječnoga na cestovni i željeznički promet i spajanjem dalje ka onom ogranku 5B koji ide ka rijeci tamo u zapadnom dijelu Hrvatske. Ovdje nije spomenuto, ali ovaj koridor ima jako velike implikacije i na ojačanje korištenja osječke zračne luke. Dakle, u tom segmentu je on isto tako jako bitan. Ne treba smetnuti s uma da u blizini ovoga dijela Koridora VC se nalazi nekoliko velikih gradskih središta u Slavoniji koji su u biti nositelji razvoja cijele Slavonije. Od Osijeka, Slavonskog Broda, Vinkovaca, Vukovara itd. Dakle, sve u svemu ovaj dio rasprave o Koridoru VC uopće nije upitan da li je on potreban, nije upitan da li je treba podržati uzimanje ovoga kredita, odnosno sklapanje ugovora i na taj način završiti ova 3,5 km, odnosno 9 km do Luke Ploče. Nije to uopće upitno i to mislim da ima podršku svih pa i onih koje ste optužili da kao nemaju, ne podržavaju to. Svi podržavamo, ali treba ovdje ponoviti i treba reći da je nama da kažemo, neću reći neprihvatljivo, ali da su ovih 3,5 km tek jedan mali dio ovoga dijela koji ide kroz Slavoniju i da smatramo da je ovaj spoj koridora od Belog Manastira do granice s Mađarskom, a to bi u svakom slučaju potaknulo i ovaj dovršetak od Mohaća bio za nas prioritetan spoj ka EU. Jer ako radimo na tome, a vjerujem da rade svi zastupnici i svi klubovi, sve stranke da Hrvatska uđe u EU onda trebamo i prostorno to osiguravati. A ovo je prostorno osiguranje spajanje s EU. Da ne ponavljam ono što sam u replici kolegici Borzan rekao pa mi najveći broj turista na hrvatskom Jadranu u posljednje vrijeme imamo upravo iz tih država. Iz Mađarske, iz Slovačke, iz Češke itd. Ovaj spoj preko Osijeka i samim tim bi se pojačao i promet Slavonikom, pa ja ne znam kad ste zadnji put vozili, za Osječane znam da često voze, Slavonika je pusta cesta. Krasna autocesta koja je pusta. Svi objekti uz nju su pusti, nema motela, nema ničega. Zašto? Kad nema prometa. Dakle, trebamo taj dio čim prije završiti i zato se zalažem uz ovo da treba ovo podržati i za to da se čim prije krene u dovršetak onoga dijela do Mađarske granice. Evo, vidim da je vrijeme gotovo. Dakle, podržavam ovaj prijedlog zakona, ali predlažem malo drugačije razmišljanje u trenutku kada se počinje promišljati o autocestama. I još jedan samo detalj. A čujte, bez obzira kako tko gledao Zagreb i istočni dio Hrvatske pa do Beograda su bili spojeni autocestom bez obzira što je ona bila tada zastarjela itd. Tako da rečenica izgrađena je autocesta jeste u ovom standardu, u ovoj razini kvalitete, ali je i prije Domovinskog rata je postojala tzv. autocesta koja je Zagreb-Beograd. Dakle, ona je postojala. Ne možemo govoriti samo o izgradnji nego o obnavljanju autoceste. A drugo je kad se govori o tome da su autoceste negdje napravljene. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak, gospođa zastupnica Nevenka Majdenić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo uvaženi kolega je rekao da je Slavonika pusta cesta valjda misleći čak da i nema nekakvu vrijednost. Slavonika nije pusta cesta, Slavonikom se prometuje, prometovat će se još i više i zaista ima veliku vrijednost. Morate putovat tom cestom da vidite vrijednost te ceste. Hvala.
Drugi ispravak, gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora ispravljam netočni navod uvaženog kolege Heffera koji je rekao da je Hrvatska imala autocestu u bivšoj državi. Kolega Heffer ja koliko znam to nije bila autocesta to je bio autoput. Neću vam reći kako se zvao jer vi to znate, a druga stvar od cijeloga ovoga značaja o kojem govorite, o završetku izgradnje Koridora VC za Hrvatsku zaboravili ste i ono ključno, a to je izgradnja 2 carinska prijelaza, odnosno granična prijelaza koja su važna za Hrvatsku.
Povreda Poslovnika odjedanput. Gospođa zastupnica Vesna Pusić.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče u trenutku kad mi ispunjavamo mjerila za Poglavlje 23. ja vas molim da upozorite ljude da ne prave nacionalističke ispade ovdje u Saboru.
Ovdje nitko nije pravio nikakav nacionalistički ispad.
Ove stvari se u Saboru ne mogu govoriti. Svatko govori kako god hoće. Tko je to vidio? Kakav je to način?
Kakav je to način da se vi ovako obraćate Saboru? Nikakav ovdje nije bio, izmišljate, izmišljate. Priviđa vam se neki nacionalistički ispad. … [[Upadica se ne razumije.]] Priviđa vam se. Gospodin zastupnik Heffer. … [[Upadica se ne razumije.]] Imate priviđenja.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče. Gospođa zastupnica nije ispravila netočan navod. Postojala je autocesta, da li se ona zvala ovako ili onako kolegica je prof. hrvatskog jezika ona zna kako se zvala. Ali je postojala. Dakle, ne može ispraviti nešto da nije postojalo ako je postojalo, svi smo se vozili tuda i ona.
Autocesta ona koja ima, kao što su u sadašnjem obliku nije postojala.
Vi govorite o sadašnjim standardima autoceste, u ono doba su standardi bili drugi i postojala je.
I replika gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dajte, možete se smiriti jer i tako i tako hrlite ponovno u bratstvo i jedinstvo onda nije ni bitno kako se zvala autocesta. Vi tome i težite na kraju krajeva, pogotovo vi s ove strane. Gospodine Heffer da točno da je Slavonija pusta i točno je da kada bismo brojili a imaju podaci Hrvatski autocesta pa neka kažu koliko je automobila prošlo, ja vjerujem, ne da vjerujem nego znam da ih je puno manje prošlo Slavonikom nego preko pružnog prijelaza u Slavonskom Brodu preko kojega dnevno prijeđe preko 16 tisuća automobila, tzv. famozna Osječka ulica i podvožnjak u Osječkoj. Druga stvar, gospodine Heffer točno je da ste u prvom dijelu vašega izlaganja govorili o bruto-društvenom proizvodu i stanju u Slavoniji, danas je smiješno čuti od HDZ-a o silnim ulaganjima u Slavoniju, što se to događa s nama, pa smo mi tamo neznalice, nesposobnjaci, pa smo i dalje po bruto-društvenom proizvodu, po iseljavanju, po migraciji stanovništva u najgoroj situaciji u Republici Hrvatskoj. Pa valjda ne očekuje gospođa Petir da se ulaže u brodogradilišta u Slavoniji, nego u poljoprivredu, u što bi se ulagalo u Slavoniji a ona tvrdi da je jako puno uloženo u poljoprivredu. Evo, samo toliko.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa uvaženi kolega zastupniče Grubišić. Što se tiče Slavonike naravno ako se uhvatimo za strogo značenje pojma pust onda sam pogriješio moja isprika, naći ćete tamo 5, 6 automobila. To je toliko mali promet da je beznačajan i govorio sam o tome što se može poboljšati završetkom toga dijela. Druga stvar, mogu li završiti? Druga stvar, uvaženi kolega, vezano na moj uvodni dio rasprave ja očekujem zaista da da netko odgovor, ako nitko drugi, onda oni koji obnašaju državnu vlast, koji su većina i koji su ti kako kažu ulažu velika sredstva u Slavoniju. Ako se tamo ništa ne miče, sada će reći da se miče nešto zato što se može doći vikendom svašta vidjeti. Ako je tamo još uvijek tolika nerazvijenost, onda bi oni kao vlast koja odobrava sredstva za ulaganje u Slavoniju trebali brinuti o tome što se s tim sredstvima događa. Prema tome, i dalje tvrdim da je tamo pitanje zbog čega je u Slavoniji još uvijek tako teško stanje, a aktualna vlast tvrdi da ulaže silna sredstva u razvoj Slavonije. To je pitanje o kojem bi trebalo se pozabaviti više puta kroz razne točke, pa možda i kroz posebnu sjednicu Hrvatskoga sabora, vidjeti što se događa u Slavoniji unatoč tolikim ulaganjima da se ne razvija. Evo, vi kažete da je to tako. Ponavljam, jesu li možda Slavonski ljudi nedovoljno sposobni, lijeni, da ne uspijevaju sa tim silnim vašim ulaganjima tamo razviti svoj život do normalnih granica. Hvala lijepo.
I gospođa zastupnica Marijana Petir, replika.
Gospodine Heffer meni je drago da ste vi na kraju svog izlaganja ipak priznali da se ulaže u Slavoniju, jer ste podržali ovaj projekt dovršenja Koridora 5c u Hrvatskoj gdje se samo za dionice u Slavoniji, ulaže ukupno 43 milijuna eura, sami ste sebe demantirali kada ste govorili da se ne ulaže u Slavoniju i to na ovom primjeru. Znate vi dobro kao i ja da Slavonija ima veliku razvojnu šansu upravo kroz put hrane, od onog dijela Daruvara, preko Zlatne doline, Đakova, Osijeka, Darde, Vinkovaca, Vukovara, Iloka. Znate isto kao i ja da Slavonija ima izvrstan Panonsko-turistički Koridor i Hrvatske povijesne ceste. I znate dobro kao i ja da Slavonija ima svoj barokni križ. Prema tome, Slavonija ima itekako dobre predispozicije za razvoj činjenica da tu trebamo svi zajedno raditi a ne vikati, izazivati podijele, upirati prstom i govoriti neistine. Ne treba vikati živjela Hrvatska, nego živjeti Hrvatski i živjeti za Hrvatsku, a isto tako ne treba vikati "Inati se Slavonijo" kolega Grubišiću nego raditi za Slavoniju.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa uvažena zastupnica Petir, niste me pažljivo slušali, žao mi je ja nisam rekao da se ulaže, nego sam rekao, ako se ulaže kao što kaže vlast. To nisam ja rekao, ja sam rekao ako se zaista ulaže kao što vladajući kažu, kao što vlast kaže, što se onda događa u Slavoniji. Ja ne vičem živjela Hrvatska itd., mislim da za to nema potrebe, ondje gdje se trebalo boriti za Hrvatsku sam se i borio i borim se, i ovakva i slična demagoška podmetanja su vrlo nekorektna, budući, ako se nema što ozbiljnije odgovoriti na konkretno pitanje, onda nemojmo ni takve demagoške stvari. Ponavljam, što se događa u Slavoniji ako zaista Vlada toliko ulaže kao što vi kažete, da se ne uspijeva život izgraditi po mjeri onih ljudi koji su zaslužili svime, počev od Domovinskog rata pa do današnjih dana. Hvala lijepa, možda će kolegica moći odgovoriti.
Gospodin zastupnik Šimo Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa projekt dovršenja Koridora 5c sastoji se od izgradnje dijela autoceste u dužini 12,5 km na Koridoru 5c uz sjevernu i južnu granicu s Bosnom i Hercegovinom. Sjeverna granica 3,5 km od čvora Sredanci do Svilaja, uključujući most preko rijeke Save. A južna dionica 9 km od čvora Ploče do granice sa Bosnom i Hercegovinom uključujući i granični prijelaz, plus toga dionica Osijek-Beli Manastir da se spojimo sa Republikom Mađarskom. Dovršenje ovog koridora oživjet će industrijske zone u Velikoj Kopanici u Brodsko-posavskoj županiji i industrijsku zonu Svilaj koju su te dvije općine u Brodsko-posavskoj županiji stavile u svoj prostorni plan. Rado bi u industrijskoj zoni Velika Kopanica već su u tijeku i država je tamo darovala 9,3 hektara zemljišta za tu industrijsku zonu. Poglavito me raduje uposlenje građevinske operative iz Slavonije i Baranje i upošljavanje ljudi kada se tiče metalnih konstrukcija, čeličnih konstrukcija i izgradnje istih u poduzeću Đuro Đaković koje podsjetit ću vas ako ne znate, sutra slavi 90 godina postojanja. Bilo je tu govora o povećanu CO2, mogu reći isto i to da vagoni ti niskopodni vagoni koji će hodati hrvatskim i europskim prugama se grade i bit će sagrađeni u Đuri Đaković u Slavonskom Brodu. Podržavam ovaj Zakon o potvrđivanju ugovora o jamstvu za Koridor5C jer će on donijeti višestruku korist za Slavoniju i Baranju. Hvala lijepo.
Hvala. Replika gospođa zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Đurđević vi ste me potakli na ovu repliku i na razmišljanje promišljanje, slušanje ove rasprave danas cijeli dan vezano uz važnost ovog Koridora 5C. Naime, mislim da je značajno i važno da se mi svi moramo dogovoriti kolegice i kolege dogovoriti bez obzira jesmo li pozicija ili opozicija u ovoj sabornici da moramo podržavati upravo ovakve projekte. A reći ću vam i zašto. Vi ste rekli što znači otvaranje ovih gospodarskih i poslovnih zona. A ja ću vam reći za jednu drugu cestu o kojoj su isto ovdje neke kolege govorili, kao ne vodi nikuda, ne potrebna je, a to je ova autocesta Zagreb-Sisak. Itekako je potrebna i takva autocesta i sve autoceste. A reći ću vam i zašto. Samo evo izgradnjom dijela ovih dionica koje se dovršavaju ove godine do Općine Lekenik, dakle do Lekenika od Zagreba koliko se poslovnih zona otvorilo i koliko za jednu malu općinu poput Općine Lekenik znači upravo ovakvi gospodarski objekti i poslovne zone odnosno otvaranje poslovnih zona. I ne možemo reći da je bilo koja autocesta u Hrvatskoj, bilo što se otvara nije potrebno. Svi se slažemo da je to razvoj određenog kraja, ali kada o tome raspravljamo onda govorimo da se ne ulaže u pojedine krajeve ili ne. ulaže se i treba se ulagati ravnomjerno. Ovdje neki naši kolege su na toj dionici autoceste u Sisku kopali znate onim plastičnim bagerčićima i rekli da je to cesta koja neće biti nikada izgrađena. Ali evo ona će biti i ona se dovršava, a mi koji putujemo svakodnevno na relaciji Sisak-Zagreb ili obrnuto itekako vidimo što ceste znače i razvoj autocesta.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa kolegice. Pa ja sam u nadi da skratim raspravu jer je puno kolega govorilo i bilo puno ispravaka krivih navoda i replika, ali i malo odudaranje od točke dnevnog reda kako bi se ovdje izreklo kako je Slavonija zapostavljena itd. Dakako, da podržavam ovu autocestu Zagreb-Sisak no međutim u svojoj raspravi sam vrlo kratko rekao kakovu korist Slavoniji i Baranji poglavito mojoj županiji Brodsko-posavskoj gdje je velika većina koridora završena. Pun smisao i ekonomska i financijska isplativost tog koridora 5C će biti onda kada ona u punom sadržaju zaživi i u Mađarskoj i u BiH. A ja vjerujem da hrvatska Vlada i Hrvatski sabor da vodi brigu i suradnju sa Vladom REpublike BiH u cilju da se što prije taj cilj ostvari. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa moram priznati da sam malo iznenađen i začuđen sa ovom raspravom za koju sam smatramo da će vjerojatno kratko trajati i da će biti podržana od svih zastupnika i zastupnica, pa ću se osvrnuti i ja kao i kolege, jer mislim da o samom zakonu ne treba više trošiti riječi jer svi su upoznati da je riječ o izrazito velikom iznosu 60,63 milijuna eura i naravno riječ je o nacionalnom projektu. I želim govoriti upravo s toga aspekta, dakle riječ je o projektu od nacionalnog značaja. Cijelom dužinom tog projekta koji se odnosi na HRvatsku će naravno prometovati sutra svi oni koji budu dolazili u Hrvatsku preko tog pravca od Ukrajine ili od Baltičkih zemalja koji će preko Budimpešte ići pravcima koridorima 5P ili 5C dakle sve te osobe i svi gospodarstvenici i sve ono što je značajno za RH će prometovati tim pravcem i naravno kroz BiH. Ovaj dio koji se odnosi na Hrvatsku izuzetno je bitno što prije završiti jer ćemo se na taj način pripremiti i za ono što će vrlo brzo uslijediti a to je shengenski režim. Jedan od razloga zašto i ima razumijevanja od strane europskih institucija je i zbog te činjenice. Ja ću malo šire govoriti o shengenskom režimu koji je izuzetno bitan za jug HRvatske, a naravno da je jednako tako bitan za sjeveroistok Hrvatske, jer Hrvatska se mora kvalitetno pripremiti za taj dio svog posla u EU, jer to će biti granica Europe. Da će biti problema, bit će, zato što neće u potpunosti biti Hrvatska pripremljena jer neće biti dovršen most Pelješac-kopno. Neće biti dovršen. Ja bih volio i bio bih sretan da u Hrvatskom saboru svi zastupnici podržavaju svaki projekt gdje god se on u HRvatskoj događao. Jer ja tako shvaćam doista i svoju ulogu i drago mi je kada se u bilo kojem dijelu Hrvatske bila to Istra, bilo to Međimurje, bilo to Zagorje, bila to Slavonija, bilo koji dio kraj Lika, da ne nabrajam sve hrvatske krajeve, dakle podržavam svaki projekt u Hrvatskoj koji se događa jer on prije svega ide na korist hrvatskog naroda i građana i u tom smislu doista mislim da bi svi zastupnici trebali na taj način razmišljati. A ne razmišljati jeli se to događa u izbornoj ili poslijeizbornoj godini. Uvijek je neka godina izbora, uvijek se bira za nešto. Jel to lokalna samouprava, jel to Hrvatski sabor itd. da sada ne širim tu temu oko izbora. Ali je neprihvatljivo govoriti kako evo danas imamo taj zakon koji se samo 3 i nešto km gradi u Slavoniji, a samo 9 i nešto km gradi na jugu Hrvatske, pa to je u izbornoj godini, pa se automatski želi umanjiti nekako značaj tih investicija, tih projekata koji su izuzetno bitni i za gospodarski razvoj i za naravno sve ono što će se samim tim dogoditi kad se počne realizirati, a počet će se uskoro realizirati jer rokovi za povlačenje sredstva su vrlo poznati i zapravo se već pripremilo sve ono što se trebalo pripremiti da bi se moglo konkretno i realizirati. Zašto govorim o schengenskom režimu? Zato što taj dio koji se odnosi na hrvatski jug je već sada potencijalno prepoznat kao gospodarski izuzetno važan. Dvije općine preko kojih prolaze ova dva koridora, jadransko-jonski koji se gradi prema Pločama, koji je došao, koji će se ove godine otvoriti u Vrgorcu ovaj dio autoceste i nastavit se prema Pločama, i drugi koridor ovaj 5C su već prepoznati kao potencijalno izuzetno značajni gospodarski. Jer općine koje su bile zapuštane u vrijeme komunizma, dakle dugi niz godina su bile potpuno zapuštene, to je Općina Kula Norinska, dijelovi bivše Općine Metković i Općina Pojezerje, tek svojim samostalnim djelovanjem kao jedinica lokalne samouprave su zapravo se počele kvalitetno razvijati i u njih se počelo kvalitetno ulagati. Danas te dvije općine imaju mogućnost ubrzanog gospodarskog razvoja i to su prepoznali i u svojim planovima, općinskim planovima su predvidjeli gospodarske zone. Ja sam uvjeren da ćemo na tom mjestu, na tom punktu gdje se sijeku ova dva izuzetno bitna koridora, dakle jadransko-jonski i koridor 5C da ćemo zapravo dobiti novo Dugopolje rekao bih slobodno, u gospodarskom smislu, u smislu kvalitetnog razvoja gospodarskih potencijala. I u tom smislu doista treba pohvaliti te ljude u općinama dolje koji se već na to pripremaju i koji su već svoje prostorno-planske dokumentacije uskladili s tim i naravno da je županija stajala iza takvih projekata i županija dubrovačko-neretvanska podržava upravo takav razvoj. Ostat će nam veliki problem već vrlo skoro prelazak preko granice u Neumu. To je jedan problem koji će se već ove godine pokazati itekako značajnim i itekako će biti problema zato što je Hrvatska već danas prema ugovoru i dogovoru sa Europskom komisijom počela primjenu, djelomičnu primjenu schengenskog režima, djelomičnu primjenu, što znači da se svaki automobil, svako prijevozno sredstvo koje prolazi preko Neuma da se zaustavlja na hrvatskoj granici s jedne i sa druge strane. Dakle već sada se počinju stvarati gužve, možete zamisliti što će se dogoditi kad krene turistička sezona. Vlada Republike Hrvatske već razmišlja o toj situaciji, već je za neke situacije i našla rješenja, a to je prije svega uvođenje kvalitetne, brze veze između Ploča i Trpnja, dakle na poluotoku Pelješcu koji će regulirat jedan dio prometa koji će ići prema Korčuli i koji će ići prema otocima Mljetu, Lastovu itd. Ali naravno ostaje problematičan ovaj dio koji se odnosi na sam Grad Dubrovnik i doista tu evo naši ljudi, ljudi dole će imati strpljenja ali svakako očekuju što brži završetak jadransko-jonskog pravca koji prolazi kroz Hrvatsku, a to je ovaj dio dakle završetka autoceste prema Dubrovniku da dođe do … [[Govornik se ne razumije.]] i naravno tu će trebati čim prije postići dogovor sa Bosnom i Hercegovinom oko koridora iza Neuma kako bi se mogao planirati taj dio puta. Međutim, svi ti problemi bi bili riješeni da je most Pelješac-kopno izgrađen i da je imao podršku pa rekao bih cjelokupne političke javnosti, jer podršku je imao Hrvatske demokratske zajednice koja ga i danas nosi u proračunu i za koji se danas izdvaja. Vlada Republike Hrvatske u ovoj godini izdvaja također 100 milijuna kuna. A traži se novi model po kojem bi se ubrzalo financiranje izgradnje ovog mosta i sasvim sigurno je da do rješenja, prometnog rješenja kroz autocestu koja ide prema Dubrovniku, koja će se od Ploča … [[Govornik se ne razumije.]] prema Dubrovniku da bi se riješio taj problem kvalitetno samom izgradnjom mosta. Bio bih sretan, ja podržavam konkretno most preko Drave, preko Save, svaki most, da ih je 10 ja bi ih podržao. Mostovi spajaju obale, ali ono što je najbitnije spajaju ljude, spajaju gospodarstva, omogućuju razvoj. Nema razvoja bez te temeljne infrastrukture. Bilo bismo sretniji sa samostalnom Hrvatskom da smo već imali riješene te probleme. Bili bismo sretni da se autocesta Zagreb-Split nije smatrala nacionalističkom cestom. Bili bismo sretni. Međutim, smatramo netko je komunistička partija tih godina, totalitarni režim je, taj pravac koji je vitalni pravac, kralježnica Hrvatske smatraju to nacionalističkom cestom i dočekalo je Hrvatsku koja je bila porušena, ratom opustošena, koja se morala obnavljat, dočekala je izgradnja autoceste. Bio bih sretan da tada kad je prvi hrvatski predsjednik Franjo Tuđman otvorio radove na tunelu Sveti Rok, dok je još dio Hrvatske iza toga bio okupiran, dok je još bio dio Like okupiran itd., bio bih sretan da su tadašnji političari prepoznali što će to značiti u budućnosti za Hrvatsku, a ne da su govorili da će se u Svetom Roku uzgajati šampinjoni kao što je to rekao veliki poduzetnik Čačić. Pa je rekao uzgajat će se šampinjoni u Svetom Roku. Ja malo duže pamtim te situacije. Pamtim i činjenicu da je SDP odustao od gradnje autoceste od Splita prema Dubrovniku. 2003. godine je izbačena ta cesta iz projekcija pa smo je morali mi vraćati nakon toga. 2005. smo potpisali daljnji ugovor za gradnju autoceste od Splita, odnosno od Dugopolja prema Pločama itd. Bio bih sretan da je Dubrovnik povezan s autocestom kao što su neki dijelovi Hrvatske imali sreću da su ipak imali kakvu takvu autocestu ili autoput, kako god to želite nazvati. Bio bih sretan izuzetno za svaki hrvatski kraj da se mogao razvijati onako kako to zaslužujemo, onako kako smo zasluživali. Ali nažalost, zbog režima koji smo imali nismo se razvili u punom smislu kako smo se trebali razviti i danas nadoknađujemo nešto što je vrlo teško nadoknaditi jer su zemlje u našem okruženju, zemlje u Europskoj uniji su daleko razvijenije upravo u tom dijelu, infrastrukturi. Pogledajte njihovu infrastrukturu samo u prometu između njihovih obala, između njihovih otoka. I tu smo zakinuti. Sve je to nas dočekalo i još plus naravno ratnu obnovu itd. Ali ono što je najbitnije, dakle ovo je projekt od nacionalnog interesa i doista mi se čini potpuno deplasiranim pripisivati to, umanjivati taj projekt zato što se to događa u ovoj godini koja može biti izborna, ali ne mora, možda je sljedeća godina. Dakle potpuno je deplasirano, ovo je važno za hrvatske građane. I u tom smislu treba apsolutno podržati ovaj projekt kao i sve projekte koji će značiti i gospodarski oporavak i rješavanje prometne izoliranosti i sve ono što izlazi pozitivno iz toga.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike prijavljene. Najprije uvažena kolegica Nevenka Majdenić. Izvolite, kolegice.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Matušić ja se s vama slažem, iznenadilo je i mene da ova rasprava o ovom koridoru 5C možemo reći da je toliko bilo rasprave ali sa negativnim jednim prizvukom i to me zaista čudi. Mislila sam također da ćemo svi podržati donošenje ovoga prijedloga zakona. Ono što također čim se s vama slažem, a to je da svi trebamo podržavati sve projekte koji se grade u Republici Hrvatskoj. To je nama svima u interesu, pa evo između ostalog meni je drago da se gradi taj koridor VC i u Bosni i Hercegovini tim više što jedna osječka tvrtka je već dobila, dakle posao. Radit će na tom području. Prema tome, to su sve koristi. Ja ću sad ovaj puta govoriti o koristi za Slavoniju i Baranju. U konačnici to je korist za Republiku Hrvatsku. Zastupnici iz Slavonije i Baranje jedan dio, ja bih rekla iz oporbe je govorio na jedan negativan način o autocesti. Govorili su da je to koridor VC, dakle ovaj koji je izgrađen da je to pusta cesta s čim se ja ne bih složila nikako. Govorila bih, odnosno trebali bi svi iz tog područja govoriti o vrijednosti te ceste. Pa evo jedan primjer. Kada sam razgovarala sa upravom, odnosno direktorom jedne tekstilne tvrtke ovdje iz Zagreba, kada sam govorila o tome da dođu u našu županiju, onda sam govorila da imamo ovaj koridor VC, dakle da je povezano i da za 2 i pol sata se iz Zagreba stigne do Osijeka odnosno konkretno do Valpova. I to je bio jedan argument važan koji je, zbog koga je on došao i otvorio je u Valpovu svoj jedan pogon. Upravo tako mi trebamo govoriti svi, pozivati poduzetnike da dođu u Slavoniju, odnosno Osječko-baranjsku županiju i one druge županije, da dođu govoriti o povezanosti naše sredine, govoriti o tome što smo sve učinili kroz one poduzetničke zone, o onima svim resursima koje imamo. To je način na koji ja mislim da bi mi zastupnici ovdje trebali govoriti.
Hvala kolegice. Odgovor na repliku kolega Matušić.
Pa slažem se sa vama kolegice. Vi ste upravo iznijeli jedan primjer gdje je jedna naša tvrtka zapravo iskoristila prednosti toga i sudjelovat će u razvoju toga projekta. Sasvim sigurno da treba pozvati i sve ostale poduzetnike da nađu i pronađu svoj interes i da dugoročno sagledavaju kakve će situacije nastati izgradnjom ovog projekta ili bilo kojih drugih projekata. Osim toga što je vas iznenadilo kako su komentirali, mene je iznenadilo da neki saborski zastupnici iz Slavonije postavljaju pitanja pa kao gdje se investirao taj novac, u što se ulagao. Pa mislim da bi oni to morali znati. Prije svega morali bi znati zbog činjenice da se donosi proračun Republike Hrvatske u kojem je jasno istaknuta svaka stavka sa konkretnim iznosom. Ja znam konkretno za Dubrovačko-neretvansku županiju, znam za svaku školu, svaku športsku dvoranu, svaki kanalizacijski sustav, svaki vodovodni sustav u koji država ulaže Republike Hrvatske ulaže na stotine milijuna kuna ne samo u našu županiju nego u cijeloj državi i doista je potpuno neprimjereno da imamo i takve izjave kako se ne zna gdje se ulaže taj novac. Pa barem toliko se moglo potruditi da se pročitaju stavke u proračunu pa da se točno zna kolike stotine milijuna kuna ili milijarde kuna idu i za poticaje i za vodovodne sustave i za kanalizacijske sustave i za ceste i za brojne druge projekte koji se financiraju iz državnog proračuna, naravno osim jedinica lokalne samouprave koje imaju svoju zadaću.
Hvala. Dalje se za repliku javio kolega Markovinović. Izvolite kolega.
Pa evo kolega Matušić, dosta ste pričali o Schengenu, prijelazu. Ovdje je riječ isto tako o graničnom prijelazu. Naravno da će sve ove prijelaze trebati i proširiti, da su velika ulaganja, ali dobro. Svjesni smo također da cesta kroz Bosnu neće tako brzo biti napravljena ali bitno je napraviti dobru vezu sa Europom. Zašto Europom? Pa svi mi koji smo rođeni u Slavoniji dobro znamo, jako dobro znamo ljepote Slavonije. Ovdje očito od kolegica i kolega nije bilo riječi o tom, pa si postavljamo pitanje što se događa sa austrijskim turizmom. Zašto cijele godine dolaze turisti u Austriju ne samo radi skijanja, jer to je dva, tri mjeseca, nego cijele godine su brda austrijska, pa i doline puna turista. E to je ono što Slavonija može pružiti, a što dobar dio Europe nema. Dakle, mir, ljepote, dobru hranu i dobra veza sa Europom sigurno će privući. A čini mi se na tom najmanje rade u Slavoniji. Dakle, seljačka gospodarstva koja će moći primiti autobus, dva turista koji će itekako se dobro osjećati i ponovno doći tamo. Dakle, ono što je najtužnije je ovaj pesimizam svih onih koji eto su u oporbi jer nisu oni na vlasti, pa možda bi bilo bolje kad budu na vlasti imali smo prilike vidjeti što se ulagalo onda u Slavoniju. Imamo prilike vidjeti što se sad događa. A ako Slavoniju izgleda predstavlja nekoliko liječnika koji se bave sa svim osim sa strukom i čije dijagnoze su upitne inače onda je to jako tužno. Hvala.
Odgovor na repliku kolega Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Slažem se sa vama kolega da se u svakom području djelovanja može apsolutno pozitivno iskoristiti činjenica da će se ovaj projekt dogoditi. Jedino se ne mogu složiti sa vama da ćemo vjerojatno morati dugo čekati na ovu cestu u Bosni i Hercegovini. Ona se već dijelom realizira. Čuli smo od kolege Vukića da je raspisan natječaj i od ... [[Govornik se ne razumije.]] prema hrvatskoj granici. Dakle, već se dijelom realiziraju etapno naravno dio tog koridora. I u tom smislu vjerojatno će i sama činjenica da će Hrvatska svoj dio posla završiti kroz ovaj dio projekta o kojem danas govorimo jasno ću brzati i nadovezivanje Bosne i Hercegovine i realizaciju kroz samu Bosnu i Hercegovinu. Ja sam uvjeren da će taj dio posla ići ubrzanije pogotovo imajući pritom na umu činjenicu da će Hrvatska postati ubrzo i dio Europske unije i da će i s te pozicije naravno moći pomoći i susjednoj državi Bosni i Hercegovini da se kvalitetnije riješi taj problem i što je moguće brže, jer to je doista u interesu svih nas. Što se tiče graničnih prijelaza hrvatska Vlada je, to sam malo prije propustio reći, hrvatska Vlada je već osigurala sada za hrvatski jug obadva prijelaza u Neumu. S jedne i s druge strane će se graditi potpuno dva nova granična prijelaza sa nekoliko traka. Ja mislim da je već sada počelo i gradnja. Evo koliko sam vidio već su dole i strojevi, već je jedan dio radova se izvodi. Dakle, i s jedne i s druge strane će osigurati se veliki broj prijelaza kako bi se pokušao ubrzati ritam prolaza vozila obzirom na činjenicu da se svako vozilo doista mora zaustavljati prema našem dogovoru sa Europskom komisijom. Evo u tom smislu doista Vlada Republike Hrvatske i kroz ove projekte i kroz sve projekte koji se tiču prometne infrastrukture izuzetno puno ulaže, ali stvar je i lokalne zajednice ovo o čemu ste vi govorili, da se osmisle projekti u pojedinoj županiji, u pojedinom gradu da se ponudi zajednički projekt izlaska na to tržište ili turističko ili drugo gospodarsko tržište i da se na taj način zapravo iskoriste prednosti infrastrukture koja nam je na raspolaganju, a željeznički koridor koji će pratiti ovaj VC koridor je također od izuzetnog značaja. Sasvim sigurno već danas Luka Ploče je prepoznata kao najpotencijalnija luka za robe sa Dalekog Istoka. Mi smo najbliža sutra europska luka za europsko tržište upravo preko Luke Ploče koja je gospodarski dovoljno opremljena, država investira u dva velika projekta. Već je završen kontejnerski terminal i sad se radi terminal za rasute terete od stotina milijuna kuna, dakle itekako je već država tu involvirana i prepoznala je značaj tog dijela Hrvatske. Hvala.
Hvala. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Uvaženi kolega Deneš Šoja je na redu. Izvolite kolega. Nema ga. Onda je na redu uvaženi kolega Bagarić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, dame i gospodo. I kao Hrvat i kao državljanin Hrvatske, ali i Bosne i Hercegovine od srca pozdravljam ovaj prijedlog zakona i izgradnju ovog koridora, i ocjenjujem ga vrlo važnim i za Hrvatsku, ali i za Bosnu i Hercegovinu. Prije mog osvrta na ovaj predmetni zakon, osvrnuo bih se na neka razmišljanja koja su se čula ovdje u raspravi do sada. Do sada se često čulo kad se govori o Bosni i Hercegovini onda se isključivo spominje samo Bosna. To je pogrešno iz više razloga. Prvo Bosna i Hercegovina ima svoje ime, svoj naziv, službeni, nije Bosna nego je Bosna i Hercegovina, s druge strane neki to čak i politički konotiraju, jer Bosna znači u nekom kontekstu i nešto što ona nije. Zatim također se govorilo ovdje i o dijelu Balkana, pa se aludiralo ne znam ni ja, vjerojatno ne toliko na Hrvatsku, ali u svakom slučaju na Bosnu i Hercegovinu. Ne mislim da je to nešto loše biti s Balkana, međutim evo ja sam iz Tomislavgrada i ne osjećam se, stvarno se ne osjećam kao ne znam čovjek s Balkana. Pa možda nekima jesam, ali ne doživljavam se kao netko tko je na Balkanu. S druge strane bilo je govora o Osijeku, o Slavoniji. I onda se vrlo često spominjalo kako je ne znam Slavonija poljoprivredni kraj, bila poljoprivredni, pa sad nije u onoj mjeri, pa bila industrijski, pa opet nije sad u onoj mjeri itd., i nikada se ne kaže, zapravo se nespretno ja bih rekao zaobiđe da je Slavonija prije svega jako stradala za vrijeme rata i da treba veliki, veliki napor da bi se zapravo vratila Slavonija u sve one njene mogućnosti koje ona ima i uz potporu svakako, prije svega koga drugoga doli ukupne Republike Hrvatske, i meni je drago i pozdravljam ovdje izlaganje gospodične Petir koja je jasno, zapravo i brojkama pokazala, dakle evidentno, značajno pokazala da Slavonija nije zapostavljena, nego je zapravo jednakopravna i jednako važna kao i svi drugi dijelovi u Hrvatskoj. I to je dobro. Također se često i gotovo redovito koriste izrazi tipa Dalmatina, Slavonika, i meni stvarno nije jasno tko je krstitelj tih naziva i što to znači? Dakle što znači Dalmatina? Što znači Slavonika? I nadam se da to neće nitko ocijeniti da je to nekakav sam moj nacionalistički ispad, nego naprosto, ako ćemo već ostati pri tome da ne znam tim regionalnim područjima prozivamo i nazivamo naše autoceste, onda zašto ih bar ne zovemo, ako ćemo tako, Slavonka, meni je puno ljepše, ili Dalmatinka, ili ne znam ni ja, evo recimo što se mene tiče može biti cesta, recimo Franje Tuđmana, izvanredno bi izgledala. Ja se pomalo bojim da nećemo skliznuti pa ćemo i Hrvatsku početi prozivati nekom Hrvatikom, ili ne znam čime. S druge strane isto tako mi smeta i naziv Spaladijum, i u svakom slučaju bi bilo dobro da stvarno vodimo računa o nazivljima i o vlastitom jeziku. Dakako nisam stručnjak u tome, i ovdje već vidim nekoliko između ostalog ovdje je moja kolegica prof. Dubravka, pa onda ona može ocijeniti puno više, a i vidim ovdje prof. Selema i mnoge druge, koji dakako mogu puno više, Ivanka Roksandić, koji puno više mogu reći o tome, ali mislim da treba voditi dakako o tome brigu. S druge strane postavilo se pitanje isplativosti gradnje čak ceste, pa se spominjalo ne znam koliko vozila prođe, koliko gravitira stanovnika ne znam toj određenoj autocesti itd. To me stvarno podsjetilo na razgovor koji sam imao sad posljednji put kad sam bio u Sjedinjenim Državama, s jednim našim čovjekom u veleposlanstvu, koji mi je doslovno kazao jednom davno ne znam sad, dolazili su neki naši službeni predstavnici tamo i onda je netko od njih zaključio kako se kod nas zapravo i ne isplati možda graditi autoceste jer njima ne gravitira toliko ne znam ni ja gradova, i toliko tih privrednih resursa kao što su ti pored kojih su oni prolazili. A kaže čovjek koji vozi, koji me vozi na aerodrom, kaže ja sam onda objasnio da su oni prvo napravili autoceste, pa su onda sagradili sve ono drugo što ide uz njih. Prema tome dakle važna je ova cesta, važno je ovo što Hrvatska radi, važno je što radi Bosna i Hercegovina i drago mi je da radite to u jednome skladu i u dogovoru. Obavio sam čak razgovor, jer nakon nekih razgovora koji sam ovdje čuo i sa ministrom nadležnim za ceste u Bosni i Hercegovini, čovjek mi je kazao da je jako zadovoljan tom koordiniranošću koju ima sa Vladom Republike Hrvatske, a također i sa onim što se u Bosni i Hercegovini počelo graditi. U svakom slučaju to nije dovoljno, međutim bit će više i bit će bolje, i ova cesta će sigurno doprinijeti i Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, i zapravo će povezati Jadran i Baltik. I sad zamislite što će u tom slučaju značiti i luci Ploče, i što može značiti svim onim ljudima koji zapravo se nađu na tom prostoru i svim onim regijama na tom prostoru, jer se očekuje da će se graditi uz nju i željeznica, očekuju se dakako i gradnja možda ili renoviranje nekih aerodroma, u ovom kontekstu mi pada na pamet Međugorje. Pazite dakle Međugorje se nalazi nedaleko zapravo od te autoceste, a Međugorje je čudesno, ne samo po tome što mi vjerujemo da se tamo doista ukazuje Blažena Djevica Marija, nego vjerujemo i da trebamo otvoriti Međugorje i još više nego što sad je otvoreno, iako je zapravo planetarno važno, dakle svim onim ljudima koji tamo žele doći. Da ne govorim o logističkim centrima, o gospodarskim zonama, o turizmu, o porastu stanovnika, pa i u ovom slučaju kad je Bosna i Hercegovina u pitanju i stradanje svih tamo ljudi za vrijeme rata, povratku ljudi na ta svoja ognjišta i revitalizaciji svega onoga što je tamo bilo, a čega sada nema, npr. industrije, zatim poljoprivrede, govorim sada o Bosni i Hercegovini, važnosti turizma, itd. Sve je to vrlo važno i za Hrvatsku i za Bosnu i Hercegovinu, i za cijeli ovaj prostor jer ja vjerujem i nadam se da će Europa shvatiti kako zapravo bi bilo nepravedno na određeni način, sutra kad Hrvatska uđe u Europsku uniju da se ne poradi na tome da i Bosna i Hercegovina što skorije ne uđe u Europsku uniju, jer je Bosna i Hercegovina komplicirana država i bude li se kroz Parlament Bosne i Hercegovine donosili svi oni zakoni koje mi ovdje donosimo na ovaj način na koji mi donosimo i usuglašavamo, bojim se da se to nikada neće dogoditi. Prema tome nadam se da će Europa imati više razumijevanja prema tim okolnostima u kojima se Bosna i Hercegovina nalazi, i da će na određeni način da tako kažem kooptirati što prije u europski prostor, u kojem ona i pripada i na dobro i Bosne i Hercegovine, i Hrvata u Bosni i Hercegovini i svih drugih koji tamo žive, ali i cijele Hrvatske i cijele Europe. Evo još jedanput moja potpora ovome zakonu i moja molba, ja razumijem što je to otprilike zapravo, ne mogu kazati da razumijem, ali pretpostavljam što je to Schengen, ali čini mi se da je prema BiH kako je sad planirana samo 2 prijelaza tog ranga, čini mi se da je to malo. Ili sam možda preosjetljiv s obzirom da živim u Tomislavgradu, a da mi je Kamensko doslovno pred očima. A Kamensko je, zamislite gdje se nalazi Split, gdje se nalazi ne znam Sarajevo i cijeli taj prostor. Prema tome, Kamensko se doista nalazi na putu, na tom pravcu i u svakom slučaju zaslužuje ako ne onda taj prijelaz, onda u svakom slučaju jedan visoki rang koji se može udijeliti kasnije u toj klasifikaciji prijelaza. Hvala lijepa.
Hvala kolega. I sada imamo 6 prijava replika. Pa idemo redom. Prvi je kolega Heffer, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bagarić evo nagnali ste me na jednu repliku. Naime, meni nije zaista jasno, a vidim sad u nizu nekoliko prethodnika kolege Bagarića čime vi i zbog čega doživljavate negativne rasprave od strane zastupnika SDP-a? Niti jedan zastupnik nije rekao da se protivi ovome prijedlogu zakona, svi su podržali. Dakle, druga je stvar kako tko gleda pojedine segmente ove teme koju pokriva ovaj zakon. No, jedno pitanje bih evo postavio. Kolega kaže ne smatra se, ne osjeća se, pardon, stanovnikom Balkana. To je osobni osjećaj. Ja se isto posebno na tu razinu ne referiram. Meni je dovoljno biti stanovnik RH, ali evo mi imamo 7. točku dnevnoga reda koja kaže Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma itd., područjima sukoba na Zapadnom Balkanu za 2009. godinu. Dakle, htjeli mi ne htjeli o tome moramo raspravljati. Ali nije niti bitno da li jesmo ili nismo. Mi znamo točno da smo u Hrvatskoj i o tome ćemo raditi. Što se tiče pitanja naziva, jer ja sam upotrijebio naziv ceste Slavonika. Kad se vozite autocestom Zagreb-Lipovac onda tamo na dijelu Sredanjci imate oznake gdje piše Slavonika, to je naziv ceste, zato je upotrijebljen. Da li i na Dalmatini ima ja ne znam, nisam putovao tamo, ali koliko mi je poznato bili su i neki javni natječaji za to, odnosno poziv građanima da se izjasne oko toga. I na kraju, više zbog ovoga prvoga što sam rekao, zbog te negativne konotacije. Pa i meni je drago, a vjerujem i svim našim kolegama, da će se ovim Koridorom VC razviti Luka Ploče jer to je jedna preznačajna luka za RH. Izuzetno mi je drago da će se razviti BiH, pogotovo dio Hercegovine dolje. Idem relativno često dolje, imam prijatelje, imam i sve ostalo i jako mi je drago da će se taj dio razviti. Ali mi je drago da će se razviti i RH, pogotovo Istočna Hrvatska i naše rasprave su išle u tom smjeru da je taj spoj ka gore Mađarskoj najbliži nama u Slavoniji spoj ka EU. I zato smo tražili mogućnosti da se u tom pogledu nešto pojača. Dakle, da se spoji taj dio jer će taj dio ojačati i ovaj dio te tzv. Slavonike i ovoga dijela autoceste tim turistima i ostalima iz Mađarske i ostalih dijelova svijeta. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku kolega Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa znam kolega i radujem se da sve stranke podupiru izgradnju ove ceste. Međutim, ja sam se samo osvrnuo na dijelove rasprava i prema mom mišljenju, možda pogrešno mislim, ali prema mom mišljenju iznio sam određene stavove. Pa kad je u pitanju pripadnost Balkanu ja nisam kazao uopće ništa loše o tome, ništa apsolutno, niti mislim nešto loše. Nego sam samo kazao da kad bih ja nabrajao ne znam ni ja da nekakvu hijerarhiju ne znam nazivlja vezanih za identitet kojeg ja osjećam onda bi možda ako bi već nabrojao i Balkan bio negdje ne znam ni ja na 27 mjestu. Ako ćemo govoriti o geografskom tom prostoru. Međutim, i držim da u tom kontekstu imamo sada ovaj drugi zakon o kojem vi govorite. Također ako je službeni naziv ove Slavonike takav onda u redu, to je službeni naziv i ja ga pozdravljam. Međutim, ako nije službeni naziv Dalmatine, a onda je molim da joj niti ne dajemo takav naziv nego da ipak je preimenujemo recimo u, evo ja sam predložio recimo autocesta Franje Tuđmana, to bi bila velika stvar recimo tako dati ime. Hvala lijepa.
Dalje se za repliku javila kolegica Petir. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bagariću vi ste govorili ustvari o podjelama koje su zahvatile hrvatsko društvo i koje su vrlo duboke, a i današnja rasprava to u jednom svom dijelu pokazuje. Premda nam je svima bio cilj imati vlastitu državu, imati mogućnost urediti tu državu po nekim demokratskim mjerilima, ulagati u ravnomjeran razvoj i biti svoji na svom čini se da ipak u potpunosti ne koristimo te svoje potencijale. Da počesto tražimo dlaku u jajetu i da ne vidimo cjelinu pa onda i ne vidimo što je doista napravljeno kao što je u ovom slučaju se pokušava osporiti određene projekte i određena ulaganja u jedan dio Hrvatske koji je meni posebno na srcu, a to je Slavonija. No, potakli ste me na ovu repliku iz razloga što ste govorili o ovim silnim preimenovanjima regija pa ste došli i do nekog zaključka da ne daj Bože bi se moglo dogoditi i da Hrvatsku preimenujemo. Ja mislim da smo mi već duboko ogrezli u ta preimenovanja jer kad pogledate Austriju tamo žive Austrijanci, u Francuskoj žive Francuzi, u Njemačkoj Nijemci, u Mađarskoj Mađari, a u Hrvatskoj građani i građanke. Nije li to čudno?
Odgovor na repliku. Izvolite kolega Bagarić.
Zahvaljujem se kolegice na vašoj replici i još jedanput naglašavam važnost podataka koji ste ovdje iznijeli koji zapravo ukazuju na to da je Slavonija kao i svi drugi dijelovi Hrvatske jednako vrijedni i da se u njih jednako ulaže i to je vrlo važno. A kad je u pitanju ovaj komentar koji se odnosi na nazivlje i na ne znam ni ja identifikaciju nacionalnu i ne znam definiciju države ja mislim da nema ništa loše u tome da je Hrvatska država i svih svojih građana i to je u redu, međutim slažem se s vama da u svakom slučaju možda, možda povremeno činimo neke ustupke i hoćemo biti možda u nekim stvarima ono veći katolici od Pape. To se slažem.
Hvala. Idući se za repliku prijavio uvaženi kolega Matušić. Izvolite kolega Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega slažem se sa vama da treba što je moguće prije dovršiti proces pregovora i u BiH. Međutim, sumnjam da će to tako brzo ići, međutim, to će prije svega ovisiti isključivo o rezultatima političkog i drugog djelovanja unutar Bosne i Hercegovine. Hrvatska normalno može tu dati svoj doprinos i daje doprinos, već smo ponudili susjednim državama i svima onima koji imaju aspiracije prema Europskim integracijama, ponudili smo prijevod Europske pravne stečevine i na taj način ubrzali sve. DA prijevod ispričavam se. Dakle, taj prijevod smo ponudili svim državama i u tom smislu ćemo olakšati Bosni i Hercegovini na njenom putu i ubrzati taj proces koliko god mi možemo. Što se tiče samog koridora koji ide kroz Bosnu i Hercegovinu vi ste govorili primjer iz Sjedinjenih Američkih država, međutim, ne treba ići daleko da se vidi zapravo što znači infrastruktura i koliko brzo se može ta infrastruktura uklopiti u razvoj. Evo samo uzmimo primjer autoceste prema Splitu, predviđanja su bila sva koja su rađena, sve studije koje su rađene su predviđale da će promet koji je dostignut već 2009. godine, tek biti dosegnut 2015. godine. Dakle 6 godina prije a riječ je o relativno malom razdoblju, već 6 godina prije je ta autocesta dosegnula onaj promet koji je bio predviđen za 2015. godinu, možemo samo zamisliti koliki će biti 2015. u odnosu na ono predviđanje. Dakle, tek kada se stvore ti preduvjeti infrastrukture onda se može govoriti kakav će stvarno biti promet i koliko će određeni kraj gospodarski iskoristiti svoje potencijale.
Hvala. Odgovor na repliku, kolega Bagarić.
Zahvaljujem, slažem se kolega Matešiću sa ovom ocjenom veznom za infrastrukturu, za ajmo reći sve one učinke koji će proizvesti autocesta itd., ali osvrnuo bih se samo na onaj dio vezano za Bosnu i Hercegovinu jer mislim da je vrlo važno to kazati. Dakle, pozdravljam između ostaloga izjavu gospođe predsjednice Vlade i predsjednika države vezano za Bosnu i Hercegovinu, za potporu Bosni i Hercegovini kao državi i za potporu Hrvatima kao jednakopravnom narodu. Na žalost jedna takva europska izjava, jedna izjava za koju ni jedan normalan čovjek pod kapom nebeskom ne bi trebao imati ništa protiv u Sarajevu je od nekih političara dočekana na nož. Nekima smeta da dolaze glasovi iz Hrvatske da se podupire Bosnu i Hercegovinu kao cjelovitu državu jednakopravnih naroda, jer tu se krije jedna velika opasnost i za Bosnu i Hercegovinu i za cijelu regiju. Zašto? Jer najmanje brojan narod je Hrvati, u sadašnjoj konstelaciji odnosa u Bosni i Hercegovini nemaju jednaka prava, to se slažu svi s tim, dakle najmanje brojni, pa netko misli da treba imati manje prava. To je pogrešno, to vodi k tome, da će Bosna i Hercegovina sada podijeljena na dva entiteta biti u većini jednog ili drugog naroda i da će zapravo slabiti kohezija očuvanja Bosne i Hercegovine i to je jedna velika prijetnja. Stoga je moja jedna molba, može biti romantičarski stav da bi bilo dobro Bosnu i hErcegovinu od strane Europe što prije uzeti u okrilje Europske unije da se zapravo ne bi dogodilo ovo što se može dogoditi i da bi razvila demokratske standarde.
Povreda Poslovnika kolega Burić, digli ste tablicu. Što je povrijeđeno?
Da, poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa povreda Poslovnika po članku 209. uvaženi kolega BAgarić, ja znam da vi pokušavate rastegnuti ovo, ali uzalud jer vi raspravljate o Bosni i Hercegovini, pod točkom dnevnog reda Koridora 5c. To vam neće baš uspjeti, a pričate o temi koja nije tema dnevnog reda, prema tome, samo vi nastavite sa replikama, nema nikakvih problema. Ono što bude trebalo čuti ja ću to reći i izvan televizijskog prijenosa uopće se ne uzbuđujem oko toga.
Dobro. Da smo imali stroge škare rezanja svega što nije vezano uz temu pred jednu vuru bi bili na obedu, prema tome imajmo strpljenja još do kraja da ovo privedemo kraju. Kolega Bodakoš se javio za repliku. Izvolite kolega.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa kolega BAgarić spomenuli ste da Slavonija bila bogata, odnosno da mi pričamo da je bila bogata, da je u toj Slavoniji bila razvijena i poljoprivreda i industrija, i normalno dobro ste rekli sigurno da je razaranje Slavonije u vrijeme Domovinskog rata i ono što je Slavonija dala jedan pod rezultata da se možda djelomično nalazimo u ovoj situaciji. Međutim, činjenice ne možemo izbjeći a vrijeme kada je bila Slavonija, i kada sam ja, ono što sam spomenuo da je Osijek bio drugi grad u Hrvatskoj, to je vrijeme još Austrougarske, prema tome, sustavno počinje opadanje Slavonije od nastanka stare, druge Jugoslavije ali isto tako na žalost u ovih zadnjih 20 godina Slavonija i dalje je zapostavljena. Slavonija upravo zbog ovih ratnih poteškoća koje su trebale biti trebala je dobiti jedan drugačiji način razvoja, pa i od ove brze ceste, odnosno autoputa, do svega onoga što se moglo najviše razvijati u Slavoniji, to je pitanje poljoprivrede. Međutim, u zadnjih 20 godina mi nemamo nikakvu razvojnu politiku poljoprivrede, mi nemamo viziju poljoprivrede, ono što se dešava u Slavoniji je upravo zbog toga što se dešava sa našom poljoprivredom. Danas u Glasu Slavonije imate da se govori o potencijalnom poskupljenju kruha, u jučerašnjem Dnevniku čak je spomenuto to kao uvod u sve ono što se dešava, kaže da na Bliskom Istoku se desilo upravo kao rezultat poskupljenja hrane. Poskupljenje hrane znademo da će biti i ako čitamo određene bilo gdje pronalazimo tako nešto. Međutim, zašto je, da li je to nama potrebno, da li je nama potrebno da umjesto milijun tona pšenice imamo 500 tisuća će biti ove godine. Mislim da nam to nije potrebno.
Hvala lijepa kolega Bodakoš. Treba nam oko 700 tisuća tona, to su naše potrebe, dok imamo više onda treba negdje naći tržište, dok ima manje onda moramo uvesti, u protivnom nema kruha iz našega žita, a odgovor na repliku, izvolite kolega Bagarić.
Pa slažem se da može više i bolje, ne postoji niti jedna djelatnost koju ljudi čine da ne može biti mjerljiva na način da se može unaprijediti, da može se poboljšati itd. Dakle, ali to što ste vi iznijeli ovdje a što se odnosi na Slavoniju odnosi se na cijelu HRvatsku u smislu te problematike, dakle problema u kojima se nalazi zemlja s obzirom na ukupno stanje dakle i gospodarstva i sve one poteškoće kroz koje HRvatska prolazi i kroz koje je prolazio i prolazi još uvijek gotovo cijeli svijet i Europa dakle govorim na ta globalna kretanja te gospodarske krize kao takve. Međutim, mi vjerujemo ja znam da i vi vjerujete to isto da dolazi vrijeme, da je vrijeme pred HRvatskom koje će raditi za nju. Mi vjerujemo da je Hrvatska konačno završila sve ove obveze koje je imala kada je u pitanju EU ne samo radi EU i onih postignuća koje traži EU, nego zbog naših vlastitih stavova odnosno postizanja određenih standarda kada ćemo nakon završetka svega toga imati više vremena i imati puno više mogućnosti posvetiti se svemu ovome o čemu i vi govorite. Mislim da je to vrijeme ispred nas i da je na korist Hrvatske.
Hvala. Kolegica Šuica replika.
Pa evo kolega Bagarić činjenica da je ova Zakon o potvrđivanju jamstava sa Europskom bankom za obnovu i razvoj izazvao niz rasprava i polemika, jutros i možda malo šire od same teme, ali sami ste vi i u vašem izlaganju niz tema i baš me vaše izlaganje potaknulo na repliku, jer ono je baš kompleksnost tema koje ste vi otvorili govori koliko je kompleksno stanje u BiH. I mislim da ste u pravu kada ste rekli da je romantičarski vaš zanos, da će se BiH tek tako kotirati mislim da će se morati ipak ispuniti kriteriji. Međutim, da se vratim na temu iz redova oporbe svi su podržali zakon, ali je činjenica da su svi većinom o Slavoniji i slaboj razvijenosti Slavonije o slabom stupnju ekonomskog razvoja Slavonije, a manje o samom hrvatskom jugu. Isto tako ste rekli da nitko nije spomenuo rat i poratnu obnovu kao možebitni problem uopće u HRvatskoj, a posebno u Slavoniji. Mislim da nema straha spominjati rat niti sve ono što se poslije rata događalo pa evo i ovom najnovijem izvješću koje je jučer usvojeno u europskom Parlamentu oko našeg pristupanja EU, pohvaljeni smo za regionalnu suradnju i za suradnju sa susjedima iz čega proizlazi da nema straha spominjati rat kao jedan od možebitnih razloga da se nešto manje ulagalo. A što se tiče samog hrvatskog juga, evo čitam u današnjem tisku kako se upravo gradi ogromni poslovni centar pored shengenskog budućeg prijelaza u Metkoviću. Znači već su gospodarstvenici prepoznali taj budući koridor i već se gradi na tom kao što je rekao kolega Matušić vezano za Općine Kula Norinska i POezerje. Definitivno će oživjeti gospodarske i industrijske zone i nema uopće dvojbe, netko je ovdje postavio pitanje, hoće li donijeti višestruku korist ili neće ovaj koridor. Mislim da je odgovor jasan, on će donijeti korist i Slavoniji i Dalmaciji odnosno jugu Hrvatske i BiH i mislim da u tom smjeru moramo svi razgovarati.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku kolega Bagarić.
Kolegice Šuica, slažem se dakako da upravo na ovaj način na koji ste vi kazali će uslijediti i dobrobit od izgradnje infrastrukture u HRvatskoj osobito ove autoceste. Kada je u pitanju BiH koja nije nikako mimo ove teme koja se odnosi upravo na autocestu koja prolazi kroz BiH. a hoće li se graditi u cijelosti ta cesta ovisi o stabilnosti BiH i njezinog uređenja. Prema tome, nije apsolutno mimo teme ja bih kazao da tamo ima svatko svoje mitove i istine. I da svatko barata sa tim mitovima i istinama kako im odgovora. Nažalost, i međunarodna zajednica je prihvatila neke od tih mitova. Pa onda vidimo sada u tužiteljstvu međunarodnome Haaškog suda u kojemu se doslovno optužuje HRvatsku kako je za vrijeme rata htjela izvršiti agresiju na BiH, kako je htjela dijeliti BiH. Pakti govore u korist toga da je BiH podijeljena. Međutim nije ju podijelila Hrvatska nego ju je podijelila međunarodna zajednica i agresijama na BiH i na način da su sada Hrvati najmanje ravnopravan narod. Prema tome, ja bih tu konstatirao jednu činjenicu za koju tvrdim da je istina, da nije mit, da nije bilo HRvatske i potpore Hrvatske BiH, BiH se za vrijeme rata ne bi očuvala kao država. Isto tako da nije bilo Hrvata u BiH teško bi bilo obraniti jug HRvatske. To je istina. Međutim, neprijeporno sva pomoć BiH za vrijeme rata bilo kopnom bilo morem, bilo zrakom došla je isključivo iz Hrvatske ili preko HRvatske. Prema tome, to je moj odgovor koji ne znam ni ja žive u mitovima o tome što su HRvatska i Hrvati radili u BiH za vrijeme rata. I tužno je da gledam ovdje zastupnike iz Sabora koji u najgledanijim emisijama Federalne televizije u Sarajevu daju izjave kao tobože neki sudionici, kao svjedoci vremena. Nisu to vrijeme ni vidjeli i optužuju vlastitu zemlju u kojoj žive. To je žalosno.
Hvala kolega. I za repliku se javio uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Bagarić, kazali ste da mnogi govore da nedostaje ekonomska opravdanost projekata autoceste i izgradnje autoceste. Pa treba naglasiti da izgradnja autocesta čini dio infrastrukture kao što to čini i izgradnja i vodovoda i kanalizacije i plinovoda i vodova električne energije i da to bitno određuje gospodarski razvoj. Postoji izravna povezanost između stupnja izgrađenosti infrastrukture i stupnja gospodarskog razvoja. To je nešto slično kao što postoji između znanosti i gospodarskog razvitka kao što je gospodarski razvitak poticao znanost tako stoljećima, tako je znanost posljednja tri stoljeća isključivo poticala gospodarsku aktivnost. Bez mi smo srećom došli u takav stupanj da možemo financirati infrastrukturne projekte da možemo razvijati infrastrukturnu mrežu koja je dovedena do takvog stanja da će ona biti glavni pokretač gospodarskog razvitka RH. I pitanje jeli društveno opravdano gradnja autocesta? To je suvišno pitanje. Ne samo da je društveno opravdano, to je društveno i opravdano i potrebno. Bez gradnje autocesta sudbina Hrvatske je predodređena, ali bila bi predodređena na zastoj u gospodarskom razvoju, a ovako će obrnuto uspon u gospodarskom razvoju. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Bagarić.
Kolega Mariću, i ja iskazujem moje slaganje s vašom konstatacijom i kao kolege zastupnika i kao stručnjaka, dakle čovjeka koji razumije o čemu govori. I ja bih tome eventualno dodao da uza sve to treba imati vjeru. Uopće ne sumnjam da vi niste tu vjeru uključili, vjeru u sebe, a vjeru i u Boga. Hrvatska je obranjena vjerujući u sebe, vjerujući u Boga i znanjem. Znanjem, nije samo obranjena oružjem nego znanjem i srcem i vjerom u sebe i u narod. I ispričavam se, maloprije zaboravih spomenuti da je zapravo zastupnik o kojem sam govorio bio naš kolega Kajin koji je stručnjak za sve, osobito za Bosnu i Hercegovinu iako nikad u njoj nije bio niti živio, iako sam ga molio ne jedan put da prođe kroz Bosnu i Hercegovinu, da je malo upozna pa da onda može o njoj govoriti kao netko tko zna što govori. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Iscrpili smo sve prijave pojedinačnih rasprava. Prelazimo na završnu riječ u ime klubova. U ime kluba HDSSB-a uvaženi kolega Dinko Burić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Slušajući ovu raspravu ljudi koji žive u Slavoniji i Baranji smuči im se život. Što god vi pričali, Slavonija i Baranja je kao 13. prase i neželjeno čedo za HDZ-ovu vlast, a Republika Hrvatska i Slavonija i Baranja je kontaminirana milijunima mina, ali je kontaminirana i HDZ-ovom nesposobnošću, neosjetljivošću za nezaposlene i siromašne, za sudbinu svojih građana pa i kriminalom i korupcijom neviđenih razmjera [[Upadica: Jel to tema?]] To je tema. Htjeli ste brojke, sad ćete čuti brojke.
Kolega, vi ste dizali tablicu da drugi ne govore o temi…
U prethodnih pet godina iz središnje državne vlasti, dakle HDZ-ove vlasti u Slavoniju i Baranju na poziciji tekućih pomoći, kapitalnih investicija i kapitalnih ulaganja ukupno se nalazilo 39,3 milijarde kuna. Slavonija je 20% teritorija i 20% stanovništva. Trebala je dobit 7,8 milijardi, to bi bilo 20. Dobila je za tih 5 godina milijardu i 800 milijuna kuna ili točnije 4,5%. Hoćete li druge brojke, hoćete li drugu brojku? U proračunu u 30 projekata koji su… … /Buka u dvorani./… U 30 projekata koje je Vlada dominirala kao one koji će izvući Hrvatsku iz krize dogodilo se to da je u tih 30 projekata Slavonija i Baranja ostala bez ijednog projekta, a projekti su vrijedni 13,8 milijardi eura. Ima jedan fantomski odnosno famozni projekt koji se zove kanal Dunav-Sava koji treba graditi još od Marije Terezije. Pa čak i kad bi on bio izgrađen vrijedi 950 milijuna eura što je samo 6,88%. Kad pričate o tome da ste ulagali u Slavoniju i Baranju onda je zasigurno sasvim slučajno to da su najnerazvijenije županije u Hrvatskoj one slavonsko-baranjske i to sve one u kojima je HDZ na vlati. Najrazvijenija je Osječko-baranjska i to ona jedina u kojoj HDZ ne vlada, u kojoj je na vlasti HDSSB. Kad je gospođica Marijana Petir govorila o tome kako se u Slavoniju puno ulaže i kako je poljoprivreda najbolji primjer da se u Slavoniju najviše i sa tog … [[Govornik se ne razumije.]] dobilo, a gdje ste mislili da je trebalo najviše uložit sa tog razdjela. Vjerojatno u Dalmaciju. Ne bi bilo čudo s obzirom da je ministar poljoprivrede Petar Čobanković i svjetsko prvenstvo u oranju dao Biogradu na moru, a ne Slavoniji. I na kraju da vam kažem i nekoliko stvari, netko je bio rekao o pjesmama Nemoj se samo inatit Slavonijo. Pjevamo mi i druge pjesme, pjevamo mi i pjesmu Slavonijo što si kome kriva, kome smeta što tambura svira, kome smeta šuma starog hrasta, Slavonijo kolijevko hrvatstva. Ali pjevamo mi i još jedan bećarac što god vi pokušavali mene utišat. Ima jedan dobar bećarac koji kaže ovako, a on vrijedi za mene i za zastupnike iz HDSSB-a jer mi smo slavonski zastupnici. Vi ste stranački zastupnici, poslušnici i klimavci, a mi pjevamo bećarac evo vidite kad god me vidite ovdje onda pomislite ono: ja sam baja, debeli Slavonac, nisam zgodan al' sam svrsishodan, za Slavoniju i Baranju. … /Buka u dvorani./…
O svrsishodnosti to će reći Slavonci kad dođe vrijeme. O temi niste rekli ništa, a kad-tad ćete svi skupa morati pred Slavoncima otpjevati tko je zapravo ugasio svjetlo, otpuštao ljude, gasio radna mjesta, privatizirao banke itd., itd., ali to su druge teme. Mislim nije dobro da i pred ovom djecom koja su tu bila gore dajemo ovakve primjere kako mi to otvorimo raspravu o koridoru, a onda završimo na debelim bajama, ali što je tu je. Imamo dvije ispravke navoda. Kolegica Petir, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa kolega Burić je naravno izrekao niz neistina u svom demagoškom obraćanju ovdje. Nije rekao niti jednu riječ o temi, a govoreći o poljoprivredi je konstatirao što on misli da ja mislim. Kolega Burić, vi to ne možete znati što ja mislim. Možete komentirat ono što sam rekla, a da ste sjedili na ušima vidljivo je jer niste pratili o čemu sam govorila. Naravno da je u Slavoniju uloženo najviše novca kad je riječ o poljoprivredi. Naravno da je to logično, naravno da ja to pozdravljam, a ovdje sam to rekla samo zato da bih to i vama prošlo kroz vaše moždane vijuge jer vi to uporno negirate. A još ste rekli jednu veliku neistinu, rekli ste da smo mi ovdje stranački zastupnici, a vi ste slavonski zastupnici. Kolega Buriću, sad ću vam reći, ja sam narodna zastupnica, narod me izabrao, a taj narod mi se svakodnevno obraća i oni iz Slavonije što govori kako vi ustvari radite svoj posao.
Hvala. Ispravak navoda, kolega Matušić.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa ispravit ću netočan navod premda je ovdje bilo uvredljivog govora i govora mržnje, ali ispravit ću netočan navod da je HDZ uništio Slavoniju i Baranju. To naprosto nije točno. Ali samo radi hrvatske javnosti ću podsjetiti da taj isti kolega koji danas tako govori da je vrlo aktivno podržavao politiku Hrvatske demokratske zajednice u Slavoniji i Baranji je bio član naravno HDZ-a, prije nego što je izbačen iz HDZ-a. … /Govornici govore u glas, ne razumije se.
Imamo samo malo, imamo još jedan ispravak navoda kolega Šimo Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolega Burić i mene ste također uvrijedili. Jer ja jesam zastupnik Hrvatske demokratske zajednice i osnivač HDZ-a i jesam malo jači, puniji ali bi ja mogao kao pravi šokac i odgovoriti bećarcem ali neću. Ali ću mu odgovoriti argumentima. Nečega 100 što je došlo u Slavoniju i Baranju u prošlom vremenu 80 je išlo prema Osijeku, a za sve 4 ostale županije onih 20. toga morate biti svjesni.
Hvala. Prelazimo na završnu riječ u ime HDZ-a kolega zastupnik ...
Gospodine potpredsjedniče, ja sam prijavio ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Nemojte me isključivat.
Dajte jedanput držite se Poslovnika i da vidimo kako ste vi shvatili Poslovnik i njegovu ... [[Govornik se ne razumije.]]
Gospođa Marijana Petir je, dakle povrijedila, gospođica Marijana Petir je povrijedila i Poslovnik ali i mene osobno jer je rekla, dakle nešto poput dok on sjedi na ušima.
Ja se slažem da to nije u redu, jer teško je na uši sjesti. Ali narod to koristi.
Ja ću vama također poručiti bilo bi bolje kad govorite o Slavoniji i Baranji da ništa ne kažete. A moram se zahvaliti i uvaženom zastupniku Šimi koji je upravo rekao da je svrha inati se Slavonijo polučila rezultat upravo prema ... [[Govornik se ne razumije.]] i otišlo najviše sredstava jer svi smo šutili i klimali glavom a vi ste poslušnici, klimavci i podliježete samo stranačkoj stezi, a mi se borimo za interese Slavonije. ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] regionalna stranka i nacionalna stranka ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Evo vidite. To je... Hvala. Živjeli narodni zastupnici. Kolega Šeks vi ste na redu završna riječ. ... [[Upadica Burić, ne razumije se.]] Kolega Šeks, izvolite. Možemo ispravljati, ovo nema ništa veze s Poslovnikom, s dogovorenim načinom funkcioniranja ali gospoda misle da je to interesantno ljudima pa moramo i to istrpjeti, jer vele i to je primjereno i tako se treba ponekad u parlamentima ponašati. I u nekim emisijama neku večer neki govore da im se sve to skupa ne dopada. Drugi vele da je baš cirkusantski zabavno. E sad tko spada u koje kategorije, lako će se naći. ... [[Upadica Burić, ne razumije se.]] Ja govorim što su vam u nekoj emisiji govorili ljudi. Kolega Šeks vi ste na redu.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice namjeravao sam ovu pet minutnu raspravu u njoj govoriti vezanu za donošenje ovoga zakona, ali neću. Neću jer nakon ovoga istupa zastupnika Burića osjećam jedan neopisivi stid koji me obuzima u ovoj sabornici, u hrvatskoj sabornici da se na ovakav način može govoriti, ovakav način ponašati i ovakav način tretirati hrvatske zastupnike od strane zastupnika Burića. Radi toga stida i srama koji osjećam da sam bio nazočan ovakvom ponašanju neću dalje više govoriti, a prepuštam savjesti i svijesti svih onih koji su slušali i pratili današnje izlaganje, ovo zadnje njihovom sudu, njihovoj prosudbi. U mene je neporecivi stid zbog toga. [[Pljesak.]]
Hvala. Kolega Burić, pa koliko puta ste digli pločicu za povredu Poslovnika i iduće minute doktore opet vi to. Pa nemojte. Zaključno, državni tajnik. Izvolite.
Ma mogu samo zahvaliti šta onaj dio rasprave koji se odnosio na Zakon o potvrdi sporazuma između banke i Republike Hrvatske je imao jednoglasnu potporu. I samo da otklonim sumnje vezano za realizaciju VC koridora. Osim onoga što je sve izrečeno vezano za akcije na VC koridoru u Republici Hrvatskoj, što nije sada predmet ovoga ugovora, znači most na Dravi i završetak preko Belog Manastira, do granice s Mađarskom. To su sve aktivnosti koje se provode ove godine most prije, a sam ovaj koridor do kraja godine je za očekivati da će se početi graditi. A što se tiče Mađarske i Bosne i Hercegovine, tu su od strane ministarstva poduzete aktivnosti i koordinacije zajedničke. Imamo uvjeravanja s mađarske strane da će svoj dio po prilici 20 kilometara završiti u najkraćem mogućem periodu, i oni pripremaju dokumentaciju, ide u realizaciju toga skupa s nama potpisuju sporazum o točki graničnoj na kojoj ćemo se spojiti s jedne i druge strane. Isto tako što se tiče Bosne i Hercegovine, Bosna i Hercegovina ulaže napore da zatvori financijsku konstrukciju s istim financijskim institucijama s kojim i mi razgovaramo. Prema tome to je zajednički interes bio između Zenice i Sarajeva se gradi, bio između … [[Ne razumije se.]] i hrvatske granice je u pripremi, prema tome očekivati je da će Bosna i Hercegovina iznaći snagu da završi svoj dio koridora, uz našu pomoć i uz pomoć institucija koji nas prate. Eto samo toliko, najosnovnije. Hvala.
Hvala tajniče. Evo prijava jednog ispravka, kolega Grubišić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni ministre, vi ste rekli da ćete govoriti isključivo o ovom materijalu koji je tu, a u tom materijalu se ne spominje da kažem autocesta mađarske granice, do Drave. Prema tome onako kako vi to započinjete, inače npr. u svezi proboja one prepreke kamene na cesti Makarska-Vrgorac, i jedan dan se dovezu bageri, počnu nešto kopati i onda više doviđenja. Pojedu se janjci. Ako to tako bude, onda će to Slavonija sasvim sigurno prepoznati.
Iako nije bilo riječi o Vrgorcu, ali dobro. Dosta toga je u ovu raspravu stalo, ali zato je sad i završavamo. Glasovat ćemo o točci kada se steknu uvjeti. Nastavljamo u 15 sati i to točka dnevnog reda koja slijedi, to je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o biogorivima za prijevoz. Hvala lijepo.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora jamstva između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt dovršetka koridora VC, bio je hitni postupak, P.Z. broj 706. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt dovršetka koridora VC. Molim uključimo se i glasujmo o konačnom prijedlogu zakona. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 106 glasova za, jedan suzdržan i ništa protiv.
Nastavljamo sa popodnevnim radom i to sa sljedećom točkom dnevnog reda - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o biogorivima za prijevoz, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 709 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog ovog akta ste primili poštom, a u utvrđivanju dnevnog reda smo prihvatili da se prijedlog raspravi u hitnom postupku. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili ili ćete upravo primiti tu na sjednici. Predstavnik predlagatelja želi li dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovana državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva Nataša Vujec. Izvolite.
... [[Govornica nije uključena.]] izmjene i dopune Zakona o biogorivima za prijevoz predlaže se kako bi se omogućilo Vladi RH da na prijedlog Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva donosi odluke kojima elemente politike poticanja proizvodnje goriva za prijevoz usklađuje sa prilikama na tom tržištu. Tijekom sjednice Odbora za gospodarstvo predloženo je da ove izmjene i dopune zakona se unesu samo iznimno za 2011. godinu. Tako da sukladno navedenom prijedlogu koji je od naše strane prihvaćen, napravit ćemo sada te izmjene i dopune te ovim putem želim samo reći da će do kraja ove rasprave prijedlog teksta biti gotov. Znači ništa se bitno neće promijeniti osim što će ostati tekst kakav i je u zakonu i dodat će se još rečenica da se iznimno za 2011. godinu donose dopune koje su evo u predloženom tekstu koji vam je dostavljen, te vam zahvaljujem na toj mogućnosti da danas u okviru dana riješimo problematiku izmjene i dopune Zakona o biogorivima. Znači, te izmjene i dopune odnose se na članak 18. stavak 3. kojim se definira odluka o visini naknade za poticanje proizvodnje biogoriva za prijevoz i na članak 19. stavak 5. kojim se definira odluka o jediničnom iznosu novčanog poticaja za proizvodnju biogoriva za prijevoz. Sukladno postojećim odredbama zakona proizlazi da u ovoj tekućoj 2011. godini ne bi bilo moguće donijeti te dvije odluke o visini naknade za poticanje proizvodnje biogoriva za prijevoz i jediničnom iznosu novčanog poticaja za proizvodnju biogoriva, nego tek u 2012. godini, budući da je zakon stupio na snagu u 2011. godini. Domaća proizvodnja biogoriva za prijevoz se nalazi u gospodarskim poteškoćama odnosno nije konkurentna proizvodnji naftnih derivata kao uostalom ni u ostalim članicama EU i iz razloga što već imamo proizvođače biogoriva ovim putem im omogućavamo primjenu sustava poticanja proizvodnje za tekuću 2011. godinu. U interesu je gospodarskog oporavka RH a posebno proizvođača bigoriva za prijevoz da se te odluke donesu odmah i sukladno tome ove izmjene Zakona o biogorivima za prijevoz će to i omogućiti. Donošenje tih odluka i poticanje proizvodnje i novčani poticaj su u skladu sa već izrađenim nacionalnim akcijskim planom, sa Energetskom strategijom, a također i na taj način se zadovoljavaju ciljevi energetske politike EU vezano za stavljane biogoriva u promet. Temeljem svih navedenih razloga predlažem da se ove izmjene Zakona o biogorivima za prijevoz usvoje u hitnom postupku. Hvala.
Hvala lijepa. Evo žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i počinjemo s raspravom po klubovima. Najprije u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovana zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Na samom početku izlaganja u ime kluba SDP-a o ovom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biogorivima za prijevoz želim reći da će klub SDP-a podržati donošenje ovog zakona, jer nam je u interesu da pomognemo domaćim proizvođačima biogoriva. No, ne može ne izraziti nezadovoljstvo zbog činjenice da smo ovaj zakon mijenjali prije nekih 2 mjeseca točnije krajem prošle godine, te slijedom toga ne postaviti pitanje, kakva je to Vlada koja razmišlja u tako kratkim etapama, koja nije u stanju predvidjeti sve bitne okolnosti za kvalitetnu provedbu nekog zakona koji predlaže? Odgovor na ovo pitanje je više nego jasan. takva Vlada je kronično nesposobna. Žao nam je što Vlada kada je već shvatila i odlučila da mora promijeniti ovaj zakon kako bi uopće uspostavila sustav za biogoriva nije poslušala neke naše prijedloge i razmišljanja izrečene prilikom rasprave o prošloj izmjeni Zakona o biogorivima za prijevoz. U SDP-u smo prošle godine 2009. upozoravali da Zakon o biogorivima ne potiče proizvodnju biogoriva u HRvatskoj, već potiče uvoz i umješavanje vani proizvedenih goriva u hrvatska motorna goriva, čime se ustvari potiče i subvencionira gospodarstvo drugih država. U tom smislu ću i ovom prilikom ponoviti naše primjedbe na trenutku regulaciju sektora biogoriva u RH. Hrvatska se ratifikacijom Kyotskog protokola kao i preuzimanjem pravne stečevine EU obvezala na poštivanje na određenih standarda i pravila, a što možemo učiniti na iznimno skup način i izrazito nepovoljan za Hrvatsku i već sada nokautirano hrvatskog gospodarstvo ili pak to možemo učiniti na način koji će osim benefita za okoliš Hrvatske i pozitivno utjecati i na oslabljenu hrvatsku ekonomiju. Međunarodne konvencije i EU nam ne govore na koji način to moramo odraditi. Govore nam da to trebamo odraditi, a na mudrosti i pameti svake države i nacionalne vlade jest da se to napravi na način na koji se zna i umije. A čini se da to hrvatska Vlada ne zna učiniti na način koji bi bio koristan za RH. Naime, Vlada zaštitu okoliša i dalje tretira isključivo kao međunarodnim sporazumima preuzeti trošak, a ne kao priliku za bolji i novi razvoj Hrvatske, ne samo društveni i ekološki razvoj već i gospodarski razvoj. Upravo je to ideja koja stoji iza sintagme održivog razvoja. Zbog čega u SDP-u smatramo da Vlada ne koristi biogoriva ali i sve druge obnovljive izvore energije kao priliku za razvoj odnosno glavni motor budućeg hrvatskog gospodarstva i gospodarskog razvoja. Kao prvo, Vlada još uvijek nije izradila Zakon o obnovljivim izvorima energije koji je osnovni preduvjet za implementaciju obnovljivih izvora energije u Hrvatskoj i korištenje obnovljivih izvora energije kao sektora za pokretanje novog investicijskog ciklusa u Hrvatskoj, gospodarskog oporavka i instrumenta novog ciklusa zapošljavanja stanovništva. Obnovljivi izvori se mogu implementirati na ovaj ili onaj način, mogu se realizirati ili mobiliziranjem domaće posrnule industrije građevinske, metaloprerađivačke pa čak i brodograđevne, na proizvodnji i razvoju domaće tehnologije i postrojenja za obnovljive izvore energije ili se mogu realizirati kupovinom tuđe tehnologije ili subvencioniranjem tuđeg gospodarstva. Evo ga, nas nekoliko predstavnica Odbora za zaštitu okoliša je prije par dana bilo u Beču i imali smo priliku obići nekoliko postrojenja, između ostalog i njihovu energanu odnosno elektranu na biomasu, zatim njihovu spalionicu otpada komunalnog te jedno reciklažno dvorište, odnosno postrojenje za selektiranje odnosno odvajanje PET ambalaže. I tamo smo se imali prilike uvjeriti da uglavnom Austrija koristi domaću tehnologiju i domaće proizvođače za takva postrojenja jer je to njima u interesu. Znači, nije u interesu samo da se uspostave određeni standardi zaštite okoliša već da se i pokrene domaća industrija, domaća tehnologija, da se razvija i slično. Ja se nadam da ćemo mi u Hrvatskoj isto na neki način proiznaći rješenja i načine da pomognemo našoj industriji i našoj tehnologiji da se razvije u tom pravcu. To se ne odnosi naravno samo na solarne elektrane i solarnu tehnologiju, na gospodarenje otpadom, na geotermalna postrojenja, energane ili elektrane na biomasu, na male hidroelektrane već i na proizvodnju biogoriva. Hrvatskoj ne smije biti svejedno hoće li postići cilj od 10% udjela energije iz obnovljivih izvora energije u gorivima u prijevozu do 2020. godine umješavanjem vani proizvedenog biodizela, bioplina i bioetanola ili proizvodnjom biogoriva u Hrvatskoj. U klubu SDP-a smatramo kako se subvencije države za biogoriva nikako ne smiju trošiti za umješavanje i prodaju biogoriva već samo za domaću proizvodnju biogoriva. Jedino u tom slučaju Hrvatska može imati koristi od biogoriva i koristiti biogoriva kao motor boljeg, ekološkog, prihvatljivijeg razvoja Hrvatske. A za to nam nije dovoljan samo Nacionalni akcijski plan za obnovljive izvore energije u RH već hitno, što skorije donošenje kvalitetnog, za hrvatsku privredu poticajnog zakona o obnovljivim izvorima energije. Biogoriva su samo jedan segment ovog iznimno važnog sektora i izmjene ovog zakona koje smo imali prilike donijeti krajem prošle godine i sadašnje izmjene koje ćemo također pretpostavljam usvojiti jednostavno nisu dovoljne za realizaciju tog cilja. U klubu SDP-a smatramo da predlagatelj treba imati također uravnotežen i nediskriminacijski pristup svim domaće proizvedenim obnovljivim gorivima za prijevoz, a ne privilegirati biodizel u odnosu na bioetanol i bioplin što mi se čini da je i dalje slučaj. Pozitivna diskriminacija smjela bi se vidjeti samo u smislu poticanja i subvencioniranja isključivo domaće proizvedenih obnovljivih goriva, bez obzira na to o kojim biogorivima je riječ. Posebno veliki potencijal vidimo u poticanju proizvodnje bioplina i isključivom korištenju bioplina u javnom gradskom i prigradskom prijevozu. Činjenica je da se zbog relativno brzog gospodarskog benefita među obnovljivim izvorima energije posebno izdvajaju i biodizel i bioetanol, ali i bioplin koji može također biti i nusprodukt poljoprivredne proizvodnje. U vrijeme sve skupljih fosilnih goriva, neravnomjerno razvoja Hrvatske i potrebe za reformiranjem poljoprivrednog sektora biogoriva su opcije koje mogu odgovoriti na sva tri pitanja i istovremeno smanjiti ovisnost zemlje o uvozu fosilnih goriva i emisiji stakleničkih plinova koja bi Hrvatsku zbog poštivanja Kyoto protokola mogla koštati oko 100 milijuna eura godišnje. Podrška biogoriva kao ekološkoj alternativi uvoznim fosilnim gorivima dovela bi do povećanja broja radnih mjesta, posebno u manje razvijenim područjima Hrvatske. Regionalni razvoj u Hrvatskoj je neravnomjeran, većim dijelom privrede skoncentrirane u glavnom gradu te umjerenim potencijalom za razvoj u obalnom i priobalnom području. Slavonija i Baranja su poljoprivredne regije bez jakih pokretača razvoja, a o tome smo danas imali prilike slušati tijekom rasprave o koridoru 5C i upravo bi znači biogoriva, odnosno proizvodnja biogoriva u tim regijama donijela potencijal za razvoj. Prebacivanje subvencija kroz biogorivo omogućilo bi bezbolno održavanje istog nivoa podrške poljoprivrednicima, a značajno povećanje potražnje za energetskim usjevima smanjilo bi pritisak na održavanje visokih cijena, poljoprivrednih cijena u Hrvatskoj što bi dovelo do povećanja standarda cjelokupnom stanovništvu, a posebno dijelu s nižim primanjima kojima je hrana značajan udio potrošnje. Pokretanje sektora biogoriva imao bi za rezultat povećanje broja radnih mjesta, posebno u sada siromašnijim poljoprivrednim regijama, povećanje sigurnosti dobave energije, smanjenje emisije stakleničkih plinova i drugih štetnih emisija. Naime, početak razvoja biogoriva od prije 20-tak godina ukazuje kako je cilj razvoja proizvodnje biogoriva bio razvoj ruralnih područja, razvoj i povećanje poljoprivredne proizvodnje na ruralnim područjima, osiguranje ekonomskog prihoda tom stanovništvu i omogućavanje življenja u tim krajevima. Cilj je bio ublažavanje ekonomske migracije stanovništva u velike gradove i stvaranje proletera i socijalnih slučajeva. Tada Europska unija uopće nije razmišljala o energetskoj efikasnosti i korisnosti proizvodnje biogoriva niti o zaštiti okoliša i smanjenju zagađenja. Tada, a ni danas cilj nije intenzivno poljoprivredno aktivna područja u proizvodnji hrane pretvoriti u područja za isključivu proizvodnju sirovina za biogoriva. Biodizel kao energent i gorivo dobiva svoj status na tržištu Europske unije tek 2003. godine kada se zakonodavno uređuje to područje i kada se definiraju kvalitete za taj proizvod čime je otvoren put za njegovu široku proizvodnju i primjenu. Planirana i sustavno vođena strategija proizvodnje biogoriva primarno za svoj cilj treba imati ostvarivanje gospodarskog razvoja, smanjenja energetske ovisnosti, stvaranje novih gospodarskih vrijednosti i ekonomsku korist za cjelokupno društvo, a potom i ispunjavanje međunarodnih obveza koje pred Republiku Hrvatsku stavlja članstvo u Europskoj uniji. Strategijom je bitno poticati razvoj hrvatskog ciklus od polja do automobila te da je potrebno adekvatno subvencionirati s ciljem poticanja razvoja svih segmenata proizvodnje koje se naslanjaju na lanac biogoriva. Strategija razvoja i uvođenja u život gospodarske grane proizvodnje biogoriva treba promatrati kao lanac od tri karike, od sirovinske proizvodnje, kemijsko-tehnološke proizvodnje biogoriva, primjene i tržišnog života biogoriva. Svaka karika od te tri ima svoje specifičnosti, zakonitosti i stručne zahtjeve te ih tako treba i rješavati. Da bi se ostvarila gospodarska korist cijeli program treba voditi kao cjelinu, odnosno istovremeno promatrajući međusobnu povezanosti i ovisnost te tri karike. Potrebno je postaviti strategiju razvoja i jasno definirana pravila ponašanja, definirati što je od interesa za Republiku Hrvatsku i na koji način se biogoriva funkcionirati na tržištu Republike Hrvatske. Prva karika podrazumijeva poticanje razvoja poljoprivrede u ruralnim krajevima Republike Hrvatske, o čemu sam već govorila, aktiviranje poljoprivrednih zemljišta koja su se u zadnjem desetljeću prestala obrađivati, stvaranje poljoprivredne proizvodnje na tržišnim osnovama prema modelu Europske unije. Poljoprivredni proizvođač koji dobiva poticaj proizvodi točno određene kulture na točno određenoj parceli, a kulturu i parcelu ne bira sam već bi to radio u dogovoru s Agencijom za obnovljive izvore energije i biogoriva koja bi pratila planiranje i razvoj proizvodnje biogoriva. Dobiveni poljoprivredni proizvod prodavao bi se na tržištu za biogoriva ili bi se koristio za svoje potrebe. Druga karika je najvažnija održava lanac u funkciji odnosno osigurava ekonomski rast i razvoj. Strategijom razvoja određuje se geografski položaj budućih proizvodnih postrojenja, njihova veličina vezana za sirovinsku osnovu i tržištu proizvoda. Naglasak treba staviti na domaći tehnološki razvoj postupaka biogriva i razvoja odgovarajuće opreme i uređaja na kemijsko tehnološkim i tehničkim fakultetima te domaćim proizvođačima oprema za postrojenja. Tehnološki postupci proizvodnje i dobivena kvaliteta proizvoda mora se zasnivati na ekonomskim principima poslovanja i osigurati konkurentnost proizvoda na tržištu. Strategijom razvoja potrebno je predvidjeti poticaj domaćim proizvođačima biogoriva koji kvalitetom odgovara zakonskim propisima i normama po proizvedenoj litri ili kilogramu biogoriva koja se proizvede iz domaće sirovine i potroši na domaćem tržištu. Treća karika podrazumijeva određivanje pravila tržišta za biogoriva i pravila potrošnje. Primarno treba potaknuti potrošnju biogoriva proizvedenog u Republici Hrvatskoj iz domaćih sirovina a da bi se to postiglo treba definirati sustav praćenja kvantitete i kvalitete biogoriva na tržištu kao i tokova biogoriva na tržištu kroz Agenciju koju sam već spomenula. Na žalost kako stvari sada stoje, to su nam rekli i predstavnica predlagatelja mi danas još nemamo takve informacije i ulazne podatke. Također treba još definirati institucije i modele praćenja mehanizme korektivnog djelovanja u slučaju odstupanja na tržištu te urediti porezni sustav na tržištu biogoriva, PDV, trošarine posebne poreze, pristojbe i slično. Gospodarski prostor biogoriva u Hrvatskoj trenutno nadzire i uređuje veći broj državnih institucija rezultat čega je nekompaktna i neskladna postojeća regulativa. Takav pristup pokazao se neefikasan i nedovoljan dobar za ostvarivanje proizvodnje biogoriva i razvoj nove gospodarske grane. Jedan od razloga je nedovoljna stručnost i nepoznavanje tehničke problematike vezana za biogoriva u tijelima državne uprave a što je maloprije na Odboru za zaštitu okoliša na određeni način priznala i predstavnica Ministarstva gospodarstva. Stoga bi bilo potrebno osnovati stručno tijelo, Agenciju za biogoriva koja će svojim znanjem i radom pomagati ministarstvima u kvalitetnijem obavljanju poslova a istovremeno proizvođačima biogoriva omogućiti lakšu jednostavniju provedbu planiranih projekata, s njihovim uklapanjem u Strategiju razvoja Republike Hrvatske. Smatramo da bi takav način i takva strategija bila pokazatelj da je proizvodnja biogoriva i obnovljivih izvora energije općenito za Republiku Hrvatsku jedna grana od iznimnog strateškog interesa.
Hvala lijepa. Dva su ispravka netočnog navoda. Najprije poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo izjava kolegice o Vladi je netočna ali i neukusna, mislim da stvarno ne trebamo ići na takav nivo. Ja isto tako mogu reći da kvalitet Vlade ovisi o kvalitetu oporbe, što isto tako negdje govore. Ali mislim da oporba ima o sebi vrlo visoki kvalitet, pa onda vjerojatno i Vlada je kvalitetna. Hvala.
Hvala. Drugi je ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Želim ispraviti netočan navod kolegice kako u Hrvatskoj preferiramo biodiesel, vjerujte kolegice, kada bi bilo tako ja bih bila jako sretna i većina agronoma bi bila sretna jer bi značilo da danas barem 30 ili 50 tisuća hektara imamo pod uljanom repicom. Na žalost i ono malo bio diesela što se u Hrvatskoj proizvodi, proizvede se od uvoznih ulja, što znači ponovno je oduzeto od naše poljoprivrede i tržišta koje bi se moglo naći upravo u pravcu usmjeravanja prema biodieselu i kamo sreće da se bio diesel počeo favorizirati 2001. kada je napravljena prva visibility studija i kada se pokazalo da resursa imamo, znanja imamo, ali nije bilo volje da se projekti koji su bili tada zacrtani pokrenu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći na redu je Klub zastupnika HDZ-a poštovana zastupnica Marina Matulović-Dropulić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Hrvatski sabor je na prijedlog Vlade Republike Hrvatske donio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o biogorivima na prijevoz 2010. godine kojim je postojeći Zakon o biogorivima za prijevoz uskladio sa zahtjevima direktive 2009/28. o poticaju uporabe energije iz obnovljivih izvora u dijelu koji se odnosi na korištenje biogoriva. Direktiva 2009/28. je dio klimatsko-energetskog paketa Europske unije za razdoblje do 2020. godine koji uključuje smanjenje emisija stakleničkih plinova za 20%, povećanje energetske učinkovitosti za 20%, povećanje udjela obnovljivih izvora energije u ukupnoj potrošnji energije za 20% te obvezujući cilj za svaku zemlju od minimalno 10% udjela energije iz obnovljivih izvora u gorivima u prijevozu. Usvajanjem strategije energetskog razvoja Republike Hrvatske u listopadu 2009. Hrvatski sabor je definirao strateški cilj od 10% udjela energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj potrošnji energije u prijevozu do 2020. godine. Zakonom se uređuje proizvodnja, trgovina i skladištenje biogoriva i drugih obnovljivih goriva, pitanje namjenskih naknada za poticanje proizvodnje biogoriva i to tko su obveznici, kakva je visina naknade, kakav je način plaćanja, zatim se tim zakonom uređivao i sustav poticanja proizvodnje biogoriva bez obzira da li se radilo o način u poticanja, visini poticanja ili slično, te ovlasti i odgovornosti za utvrđivanje i provođenje politike poticanja proizvodnji i korištenja biogoriva u prijevozu. Svrha je Zakona bila ostvarivanje ciljeva održivog razvoja u oblasti prijevoza, smanjenje negativnih utjecaja na okoliš, poboljšanje sigurnosti opskrbe gorivom na ekološki prihvatljiv način, zadovoljavanje potreba potrošača za gorivom i ispunjavanje međunarodnih obveza Republike Hrvatske u području smanjenja emisija stakleničkih plinova i to poticanjem proizvodnje i korištenja biogoriva u prijevozu kao zamjenu za dizelsko gorivo ili motorni benzin. Vezano za smanjenje emisija razmatra se ušteda emisija CO2 u cjelokupnom ciklusu proizvodnje biogoriva jer proizvođač da bi dobio poticaje mora dokazati održivost proizvodnje sirovina za biogoriva. Republika Hrvatska si postavlja za cilj pokrivanje potrošnje biogoriva od 10% do 2020. godine vlastitom proizvodnjom biogoriva što se namjerava postići povećanjem prinosa i povećanjem obradivih površina zasijanim poljoprivrednim kulturama koje su sirovina za proizvodnju biogoriva, a bez uvoza sirovina, tj. proizvodnjom biogoriva temeljem sirovina iz domaće poljoprivredne i druge proizvodnje. Posebno treba napomenuti da kod toga je Republika Hrvatska odlučna u tome da sirovine za biogoriva ne mogu konkurirati hrani. Osim biogoriva iz zrna i biogoriva druge generacije biogorivo i to biodizel će se proizvoditi iz otpadnog jestivog ulja. Radi proizvodnje biodizela i ušteda u zaštiti okoliša takvim zbrinjavanjem Republika Hrvatska je već uvela a i dalje će poticati skupljanje i preradu otpadnog i jestivog ulja. Ukupni proizvodni kapaciteti biogoriva u Hrvatskoj su u 2009. godini iznosili 61000 tone biodizela. Tijekom 2009. godine u Republici Hrvatskoj proizvedeno je 6333 tona biodizela od čega je manji dio plasiran na domaće tržište. Oko 10% biodizela proizvedeno je iz sakupljenog otpadnog i jestivog ulja. Uvozom motornih goriva s biokomponentom u pet postotnom volumenu udjela u Republiku Hrvatsku je uvezeno 2520 tona biodizela i 3633 tona bioetanola. Udio biogoriva u motornim gorivima u 2009. godini iznosio je svega 0,3%. U skladu sa Zakonom o biogorivima za prijevoz izrađen je Nacionalni akcijski plan poticanja proizvodnje i korištenja biogoriva u prijevozu za razdoblje 2011./2020. koji sadrži nacionalni cilj stavljanje biogoriva na tržište od 2011. do 2020. ali koji se mora početi odmah primjenjivati. Prema nacionalnom cilju predviđeno je potrošnji dizelskog goriva i benzina, te s obzirom na postojeće kapacitete za proizvodnju biogoriva u Hrvatskoj, predviđene su i vrste i količine biogoriva koje će biti stavljene na tržište Republike Hrvatske do 2020. godine i to: biodizel koji je u ovoj godini bio 18 i pol tisuća tona do količine od 180000 tona, bioetanol od 3000 tona u ovoj godini do količine od 34500 do 2020. Nadalje, za pretpostaviti je da će do 2016. biti ispunjeni svi tehnički preduvjeti za stavljanje stlačenog bioplina kao treće vrste na tržište Republike Hrvatske. Jest da su ovo brojke koje su vrlo dobre. Ali isto tako moramo napraviti sve da se to do 2020. godine i ostvari. Najveći doprinos emisiji stakleničkih plinova u 2007. godini ima sektor energetike sa 73,5%. Slijede industrijski procesi 12,6%. Poljoprivreda 10,5. Gospodarenje otpadom 2,7% i uporaba otapala i ostalih proizvoda od 0,7%. Ova struktura je uz neznatne promjene zadržana tijekom cijelog razdoblja od devedesete do 2007. Promet doprinosi ukupnim emisijama energetike u iznosu od 18 do 27%. Najveći doprinos emisiji ima cestovni promet od 86 do 94%, a rastući trend emisija koji se očekuje i u buduće posljedica je povećanja mobilnosti i broja cestovnih motornih vozila. Ukupna potrošnja goriva u cestovnom prijevozu u razdoblju od devedesete do dvije tisuće sedme godine povećava se za 70,1%. Trend porasta također je zabilježen i u razdoblju od 2000. do 2007. i to za 43,6%. Potrošnja dizelskog goriva u čitavom razdoblju od 1990. do 2007. godine se povećavala, pa je tako potrošnja 2007. godine bila za oko tri puta veća nego 1990. godine. U 2007. godini udio potrošnje benzina u ukupnoj potrošnji goriva iznosio je 37%, dizela 60% dok je onaj ukapljenog plina iznosio 2,7%. Budući da vlastita opskrbljenost sirovom naftom kontinuirano pada kao i segment uvoza sirove nafte, aktivnosti prerade sirove nafte u domaćim rafinerijskim kapacitetima kontinuirano se supstituira uvozom gotovih derivata nafte. Vezano za navedeno korištenjem biogoriva postiže se znatno manji utjecaj na okoliš posebice u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova kao i povećanje sigurnosti opskrbe energentima odnosno smanjenja ovisnosti o fosilnim gorivima što je jedan od temeljnih ciljeva energetske politike. Zbog svega toga navedenog naravno da Vlada nije napravila ono o čemu se govori, a to je da je naša Vlada zaštitu okoliša tretirala samo kao trošak, a ne poticaj za oživljavanje gospodarstva što smo malo prije čuli. Jer zaposleno je samo u zaštiti okoliša preko 5000 ljudi, napravljene su nove tvornice kao za obradu guma u Varaždinu, električnog i elektroničkog otpada u Bistri ili u Virovitici, te ambalažnog otpada u Gračacu i Osijeku. I zbog svega ovoga još jedanput kažem što sam rekla. Vlada je predložila izmjene i dopune Zakona o biogorivima za prijevoz koji će omogućiti pravovremeno reagiranje na poremećaje na tržištu naftnih derivata i biogoriva, te će donositi odluke o visini naknade za poticanje proizvodnje biogoriva za prijevoz i jediničnog iznosa novčanog poticaja za proizvodnju biogoriva za prijevoz. Kako se proizvodnja biogoriva za prijevoz u Republici Hrvatskoj nalazi u gospodarskim teškoćama, a mi ju moramo poticati jer jednostavno je to u interesu Republike Hrvatske, a u interesu je i gospodarskog oporavka da se utvrde naknade za poticanje proizvodnje biogoriva za prijevoz kako bi se već u 2011. godini postigli određeni rezultati. Ono što je najvažnije to je da se te naknade, odnosno poticaji isključivo daju domaćim proizvođačima jer bi najgore bilo da počnemo to uvoziti. Rekla sam već da je Vlada donijela i akcijski plan. Prema tome, taj plan treba početi hitno poštivati. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći je klub HSS-a, poštovana zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, gospođo državna tajnice, gospodine ravnatelju. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržat će izmjene Zakona o biogorivima za prijevoz. Mi u klubu HSS-a smatramo da su ove izmjene na tragu potpore domaćim proizvođačima, naravno u cilju ustrojavanja i samog sustava i u skladu sa onim za što se i Vlada Republike Hrvatske i vjerujem svi dobronamjerni zalažu u interesu je gospodarskog oporavka Republike Hrvatske. Riječ je dakle o pomoći proizvođačima kroz poticaje za proizvodnju biogoriva, što će propisivati Vlada prema prijedlogu Ministarstva gospodarstva. Prema nekim informacijama koje smo dobili iz Ministarstva gospodarstva, one su temeljene na trenutnom stanju na burzama, jedinični iznos za poticaj biodizela bit će, odnosno biogoriva, bit će 4 kune po litri, i ona će se dodjeljivati proizvođačima, a iz cijene goriva bi sukladno tome bilo potrebno izdvajati 4 litre po lipi goriva, što ustvari bi išlo preko HROTE-a, a potom bi se preko HROTE-a isplaćivalo samim proizvođačima. Mislimo da je to vrlo izdašan poticaj, i mi u klubu Hrvatske seljačke stranke pozdravljamo ovakav prijedlog izmjena i dopuna Zakona o biogorivima. Naime danas u Hrvatskoj postoje tri biodizelska postrojenja, procjena da se negdje proizvodi 18 i pol tisuća tona biogoriva. Naravno da sam početak proizvodnje biogoriva u zemljama Europske unije bilježi se puno prije, već tamo 80-ih godina prošlog stoljeća, a u posljednje vrijeme sve više se u javnosti raspravlja povezanost proizvodnje prve generacije biogoriva, koji su bazirani na pšenici, kukuruzu, uljanoj repici, i to se dovodi u vezu sa porastom cijene hrane na tržištu, pa se stoga sve više javlja opredjeljenje za proizvodnju druge generacije biogoriva, znači onih biogoriva koje imaju sirovinu, a koja nije iz hrane. Mi ovdje u klubu HSS-a želimo ukazati na poseban potencijal poljoprivredne i šumske biomase, te otpada iz poljoprivredne proizvodnje u Republici Hrvatskoj, za koje smatramo da su nedovoljno iskorišteni za proizvodnju biogoriva, ali i proizvodnje energije i topline. Naime kod korištenja biomase važno je imati na umu da se od ukupne količine tek 30% može koristiti u proizvodnji biogoriva, dok se preostalih 70% mora vraćati u tlo, kako se ne bi degradirala kvaliteta poljoprivrednih površina. Do 2030. godine procjenjuje se da bi se količina potreba za biomasom mogla povećati 2 do 2 i pol puta, a za to je nužno potrebno osmisliti strategiju korištenja biomase, kako bi se točno znalo koliko se biomase može preraditi u biogoriva, koliko se može dati na korištenje drugim industrijama, a koliko vraćati u ciklus upravo iz razloga sprječavanja degradacije poljoprivrednih površina. Poljoprivredna biomasa sama po sebi izravno naravno da ima i određenih nedostataka, riječ je o voluminoznosti i niskoj energetskoj vrijednosti po jedinici površine, ali tehnikama zgušnjavanja, odnosno peletiranja može se prirediti za efikasnu uporabu, tako da oko 2 kilograma peleta ima ogromnu vrijednost litre loživog ulja. Takva peltirana biomasa pogodna je za uporabu u kućanskim sustavima i industrijskim pogonima. Ostaci komina iz proizvodnje maslinovog ulja imaju energetskog vrijednost mrkog ugljena, a hortikulturna biomasa koja ostaje nakon rezidbe voćaka i koja se često nekontrolirano spaljuje ima potencijal od oko 6 peta đula energije na području Republike Hrvatske. Važan potencijal biomase prepoznaje se u domaćoj proizvodnji kroz koje je moguće osigurati oko 15 puta više radnih mjesta u odnosu na uporabu fosilnih goriva, dok profit ostaje unutar Republike Hrvatske, i to je razlog zašto se klub HSS-a zalaže za potporu proizvodnji i dobivanju energije i goriva iz biomase. Nadalje donošenjem direktive Europske unije broj 91/676 EEZ, o zaštiti voda, od onečišćenja koja uzrokuju nitrati poljoprivrednog podrijetla, te prenošenjem navedene direktive u hrvatsko zakonodavstvo, otvara se nova mogućnost aplikacije stabilizirane gnojenke na poljoprivredne površine, koja se može proizvesti ili kompostiranjem ili anaerobnim fermentiranjem, pri čemu kao nusprodukt nastaje metan. S obzirom na njegov staklenički potencijal istraživanja su pokazala da količina metana iz poljoprivredne proizvodnje pridonosi se oko 10% ukupnih stakleničkih plinova imitiranih u atmosferi u Europi. Zbog svega navedenog bioplinska postrojenja predstavljaju rješenje za navedeni problem, jer se miješanjem gnojenke za poljoprivrednim otpadom u kontroliranim uvjetima dobiva bioplin koji se može koristiti kao energent, te fermentirani ostatak koji se može aplicirati na poljoprivredne površine sukladno spomenutoj direktivi. Potencijal bioplina poznat je još iz 18. stoljeća, prva bioplinska postrojenja iz 50-ih, 60-ih godina prošlog stoljeća u Europi još i dan danas rade. U Njemačkoj je vidljiv trend porasta broja bioplinskih postrojenja kojih ima preko 4 tisuće. Europska unija potiče i velika i mala industrijska bioplinska postrojenja, prilagođena obiteljskim gospodarstvima. Potencijal hrvatskog stočarstva i prehrambene industrije ogroman je resurs u proizvodnji bioplina, procijenjen na oko 9 peta đula električne i toplinske energije. Stavljajući u funkciju taj resurs, osim izravnih smanjenja troškova, moguće je ostvariti povećanje broja zaposlenih u tom sektoru, smanjiti neovisnost o uvozu energije, a i poljoprivredi bi se skinula stigma grane koja onečišćuje okoliš. U Hrvatskoj je trenutno, prema našim informacijama, 17 bioplinskih postrojenja i njihov se broj povećava, a postoje dobri uvjeti za otplatu ulaganja u bioplinska postrojenja. Iako kućanstva i pravne osobe plaćaju poticaj za obnovljive izvore energije, a HBOR ima predviđena sredstva u iznosu oko 5 milijuna kuna za subvencioniranje bioplinskih postrojenja, pravu prepreku predstavlja ishođenje čak 33 dozvole koje se često izdaju sukcesivnim redom. Mi u klubu HSS-a smatramo da investitorima u bioplinska postrojenja, u postrojenja za proizvodnju biogoriva i postrojenja na biomasu mora biti olakšan put ishođenja dozvola. Ishođenjem mnogobrojnih dozvola za pokretanje postrojenja usko je grlo, a naša administracija počesto je neumoljiva. Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora još uvijek je nekonkurentna, a poticanje razvoja tog sektora ostvaruje se primjenom kombiniranih poticajnih mjera. Stava smo u klubu HSS-a da treba poticati razvoj domaće industrije za proizvodnju komponenti ili postrojenja za korištenje obnovljivih izvora energije, a Ministarstvo gospodarstva je prije 6 godina pokrenulo specijalne potpore s ciljem razvoja tog sektora, no na žalost nije ostvaren veći napredak, pa često i zbog kompliciranih procedura, ali ponekad i loših korporativnih odluka pojedinih uprava tvrtki, koje nisu htjele pronaći partnera za zajedničku proizvodnju, a nisu uspjele same završiti svoje projekte. U ovom trenutku vidimo šansu za razvoj malih i srednjih poduzetnika, pogotovo u uporabi biogoriva i biomase u kombiniranim sustavima proizvodnje energije. Mi u klubu HSS-a smatramo da je došlo vrijeme za sveobuhvatan Zakon o obnovljivim izvorima energije, kako više ne bi imali prazan hod, a kako bi ispunili sve obveze koje smo preuzeli iz Kyoto protokola. Emisija stakleničkih plinova u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora energije je 0%, i mi taj svoj potencijal moramo iskoristiti, jer ćemo inače morati plaćati više od 2% BDP-a godišnje, da bi izvršili preuzete obveze što će blokirati bilo kakav daljnji gospodarski razvoj. Stoga je ovo krajnji trenutak da se svi donositelji odluka trgnu, da ozbiljno shvate koje obaveze Hrvatska ima koje je preuzela, ali isto tako da na jedan snažniji način počnemo vrednovati svoje prirodne resurse i energiju sunca i energiju vjetra i energiju vode, ali i veliki potencijal šumske i poljoprivredne biomase i da podržimo proizvodnju energije i topline iz tih obnovljivih izvora kroz konkretne financijske potpore od lokalne do državne razine. Ali isto tako, da se pronađe model da se podrže i domaći proizvođači tehnologije koja bi onda naravno našla svoje mjesto na hrvatskom tržištu, a ne da se te komponente uvoze izvana jer onda izgleda da potičemo ustvari industriju i tehnologiju nekih drugih zemalja. Kao što sam rekla evo Klub zastupnika HSS-a podržat će Zakon o izmjenama Zakona o biogorivima za prijevoz. Smatramo da su te izmjene dobrodošle, one predstavljaju potporu domaćem gospodarstvu, domaćim proizvođačima i pomažu da se sustav bolje posloži. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na redu je klub HNS-HSU-a. U ime kluba poštovana zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi predstavnici predlagatelja zakona, kolegice i kolege. Biogoriva kao obnovljivi izvor energije su od posebnog interesa za RH jer mogu zamijeniti fosilna goriva za prijevoz koja u ukupnoj potrošnji energije sudjeluju s više od 30% uz stalnu tendenciju rasta te predstavljaju značajan izvor emisija stakleničkih plinova. Uz to proizvodnja i uporaba biogoriva ispunjava i druge ciljeve i ima razloga za njihovu promociju, a to je doprinos sigurnosti opskrbe i povećanje ekonomske aktivnosti, odnosno mogu doprinijeti regionalnom razvoju. Biodizel i njegove mješavine predstavljaju izvrsnu zamjenu za mineralni dizel, ali nažalost nikada ga neće zamijeniti samo zato što na svijetu ne postoji dovoljno zemlje da bi se na njoj uzgojile žitarice kojima bi se pokrile ukupne svjetske potrebe za gorivom. Međutim, biodizel još uvijek nije konkurentan mineralnom dizelu bez subvencija ili poreznih oslobađanja osim u slučajevima ekstremno visoke cijene nafte ili pak ekstremno niske cijene biljnih ulja. Uredba Vlade RH iz 2005. godine postavlja nacionalni cilj koji kaže da bi udio biogoriva u ukupnom udjelu goriva u RH do kraja prošle, dakle 2010. godine, trebao biti 5,75%. To se naravno nije dogodilo iz niza razloga. Hrvatska trenutačno ima nekoliko pogona za proizvodnju biodizela koji su u funkciji. Međutim, proizvedene količine uljane repice i biodizela su zanemarive, a kao buduća članica EU trebali smo do 2010. trošiti 157 tisuća tona biodizela u ukupnoj potrošnji goriva. Naime, trenutačno se ukupna proizvodnja biodizela kreće samo negdje evo ima 2 podatka, kolegice su spominjale 18 tisuća tona, ja sam našla na internetu 28 tisuća tona. Bez obzira o kojoj je tonaži riječ to je više nego premalo. I što je još važnije, od toga se samo neznatne količine troše u Hrvatskoj. Projekt biodizela podsjetimo nakon što je 2000. godine usvojila Vlada Republike Hrvatske i imenovala Povjerenstvo za uvođenje biodizelskog goriva u RH 2001. godine nekoliko je godina stajao po nečijim ladicama da bi se 2005. godine donijela Uredba o proizvodnji biogoriva, a potom i Zakon o proizvodnji biogoriva. Za sve to vrijeme gotovo je cijela Europa uspjela razviti i proizvodnju i tržište uljanom repicom čije žetve budu unaprijed prodane dok Hrvatska koja prema nekim procjenama ima oko 250 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta koje nitko ne obrađuje uljanu repicu proizvodi na samo nekih 15-ak tisuća hektara. A za potrebe proizvodnje jestivog ulja uljanu repicu u najvećim količinama uvozi. Nacionalni projekt za proizvodnju biodizela zasada u praksi nije uspio iz niza razloga. Jer se njemu pristupilo možda megalomanski, a ne kako se predlagalo da se to radi sustavno, s manjim pogonima koji bi trebali ponajprije pokriti potrebe za biodizelom na regionalnoj razini, a tek potom ići na velike količine. Naravno da se prije toga trebalo osigurati dovoljno sirovine. Naime, vrlo se malo, odnosno gotovo ništa nije učinilo u vezi s povećanjem proizvodnje poljoprivrednih kultura. Hrvatska je naime nekad proizvodila uljanice na više od 100 tisuća hektara, a danas se proizvodnja kreće na oko 15 tisuća. Dokle god Hrvatska od ukupnih obradivih površina ne obrađuje čak negdje preko 49% površina i ima niske prinose poljoprivrednih kultura mi sa takvim i sličnim projektima imamo i imat ćemo problema. Osiguranje sirovine osnovni je preduvjet za proizvodnju biogoriva. Stručnjaci kažu, a i mi se slažemo, da Hrvatska spada u red rijetkih zemalja koja ima dovoljno površina i za proizvodnju hrane i za proizvodnju biogoriva. Klub HNS-HSU-a podržava predložene izmjene i promjene zakona, ali se zalažemo da poticana proizvodnja biogoriva završi na hrvatskom tržištu uz kvalitetno praćenje i nadziranje procesa od poljoprivrednog uzgoja do proizvodnje i plasmana biogoriva na tržište Republike Hrvatske.
Hvala lijepa. Sljedeći je klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, gospodo iz ministarstva. Ja ću samo pokazati, prije no što počnem govoriti o ovoj temi, vijesti koje su bile na našim elektronskim i pisanim medijima u kojima je možda malo bombastično napisano, ali ima temelja i osnova, kažu da inovator Ivan Jakobović iz Slavonskog Broda vozi automobil na vodu. Jasno da nije isključivo na vodu nego je to mješavina klasičnog benzina i vode, u automobilu u kojem elektrolizom se dobiva vodik koji služi za pokretanje motora tako da je ušteda benzina znatna, ugljični dioksid koji se proizvodi radom motora je znatno manje, dakle postoji i ekološki i energetski učinak rada takvih motora. Evo, to nije ni biogorivo, ni biomasa, to je obična voda kojom kako kažu Hrvatska tako obiluje. Ali o tome, ja mislim da nema interesa niti zanimanja, niti to ikoga u ovoj Vladi brine ili da bi netko pokušao u svezi toga bilo što učiniti. Naime, nije Ivan Jakobović i nije to prvi automobil, u Americi i Kanadi već par godina postoje takvi automobili prema tome, ako oni imaju takvu tehnologiju onda bi našu domaću trebalo potaknuti i razviti. Kaže se da poticaj, svrha prijedloga ovoga Zakona o izmjenama Zakona, pošto je onaj Zakon prije koji smo usvajali u ovom Domu stupio na snagu 24. prosinca 2010. godine, to nije niti puna dva mjeseca. Imamo ponovno Zakon ili izmjenu Zakona o biogorivu, u kojem se isključivo govori o tome o visini naknada za poticanje proizvodnje biogoriva. Danas u Hrvatskoj koliko je meni poznato postoje tri tvornice bio dizela isključivo, nisam čuo da postoji ijedna tvornica bio etanola, niti bio plina nego isključivo biodizela. I onda smo ovdje u svezi proizvodnje bio dizela u te tri tvornice, kod Vukovara poznatog silosa Đergaj zatim u Ozlju i čini mi se u Čepinu postoji, onda smo ušli u raspravu oko toga koliko je ekološki prihvatljiva proizvodnja bio dizela i koliko je prihvatljiva i energetska ušteda i koliko je prihvatljiv ekološki bio dizel. Naime, radi se o tome ako se radi uzgoj kultura, to je prije svega uljana repica za proizvodnja bio dizela, onda su za taj uzgoj potrebne enormne količine umjetnih gnojiva, točno je da u Hrvatskoj postoji oko 250 tisuća hektara neobrađenih površina. S obzirom na to da Hrvatska većinom uvozi hranu, očito Hrvatskoj nisu potrebne velike poljoprivredne površine za proizvodnju hrane, s obzirom da je to sve namireno iz uvoza kao što je bila namjera ili strategija naše poljoprivredne proizvodnje poticati stočarstvo, a onda smanjiti poticaje za svinjogojstvo, pa onda poticati čak uvoz prasadi i time uništiti domaću svinjogojsku proizvodnju. Bojim se da će ovakve mjere kojim se potiče proizvodnja uljane repice u Republici Hrvatskoj za proizvodnju dizela, kako bi se ispunile sve Europske uvjeti, preduvjeti, direktive itd., završiti također neslavno, ako ne bismo plaćali penale, da kažem "penale", mi ćemo onda uvoziti bio dizel kako bismo namirili onih 10% kojih je potrebno da bismo ispunjavali sve uvjete koji su određeni i uređeni u Europi i jasno pristupanjem Hrvatske Europskoj uniji i nadređeni Republici Hrvatskoj. 30% dakle, onečišćivača ili 30% ispušnih plinova koji zagađuju atmosferu a po onom Protokolu Kyoto kojega svi jako rado spominjemo, se emitira u prijevozu. Prije svega u cestovnom prijevozu, 30% zagađivača dakle, je onih koji sudjeluju u prijevozu. MI nismo Brazil da proizvodimo bio etanol, iz šećerne trske koji proizvodi alkohol koji onda u benzinskim motorima smanjuje emisiju ugljičnog-dioksida ili svih ostalih štetnih plinova u atmosferu. Dakle, na to u svojim domaćoj proizvodnji teško možemo računati. Proizvodnja bio plina također je proizvodnja koja se može za sada primijeniti u ili proizvoditi u malim količinama raspodijeljeno regionalno i netko je ovdje spominjao drugu generaciju bio goriva a naša tehnologija i ono što smo do sada uveli u Republici Hrvatskoj još uvijek ne odgovara toj drugoj generaciji tako da zapravo ne preostaje ništa nego da sada u ovom trenutku razmišljati o tom bio dizelu za koji Hrvatska ima uvjete za proizvodnju i to u količini u kojoj je potrebno. I volio bih kada netko ovdje govori da je to isključivo poticaj od 4 kune po litri kako to reče gospođa Petir da to ode domaćim proizvođačima. Koliko će to dovesti do onečišćenja tla, jednom intenzivnom proizvodnjom uljane repice ako se to ostvari na velikim površinama mineralnim gorivima koja će biti upotrebljeno u proizvodnju uljane repice, koliko pesticidima i svim ostalim što je potrebno u proizvodnji uljane repice, ja mislim da ni Europa nema zapravo odgovora i da ona luta sudeći po ovim navedenim direktivama koji se nalaze baš u ovom zakonskom prijedlogu. Vidite 2001. godine je bila jedna preporuka a nakon par godina je došla druga preporuka, niti oni nisu sigurni što i kako. Zbog toga ako je već evo pet do 12, da tako se najavljuje, daj Bože da je tako, ali po svemu sudeći nije, za ulazak u Europsku uniju, dakle, iako postoji i ova najnovija direktiva iako je potreba da 10% goriva bude biogorivo onda možemo i klub HDSSB-a će podržati ovakav zakon, ali vrlo oprezno u buduće s onim što će se događati upravo na polju razvoja i na polju primjene bioenergenata posebice biogoriva, a još poglavitije biodizel. Za bioplin i bioetanol ne bih bio toliko skeptičan kao proizvode koje bi mogli svojom i proizvodnjom i primjenom onečistiti okoliš ali biodizel. Ja bih pitao nekoga da li je ikada išao ili bio iza automobila koji radi na biodizel? Jeste. I kako to izgleda mislim za ovaj ... organ? Ne baš sjajno. Evo vidite. Tako da klub HDSSB-a će poduprti ove izmjene Zakona o biogorivima za prijevoz i jasno pratiti hoće li on polučiti rezultate za domaće proizvođače biodizela, dakle kako bi upravo ono kako ste rekli se pokrenuo jedan gospodarski i ekonomski učinak, efekt u svezi same proizvodnje i prerade biodizela kako bi možda svaka regija u RH u nekim manjim pogonima mogao proizvoditi biodizel kako bi on bio dostupan, ne bi se prevozio recimo iz Vukovara u Dubrovnik da bi tamo bilo biodizela, negoli da se to može proizvesti gotovo u svim krajevima HRvatske. Ne mislim pri tome svaki grad i općinu ali da imamo u RH 5, 6 tvornica biodizela. Eto hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Posljednji prijavljeni klub je Klub nacionalnih manjina i poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, uvažena tajnice, kolegice i kolege zastupnici. U prosincu smo usklađivali Zakon o biogorivima u prijevozu sa europskim zakonodavstvom i u svakom slučaju bili smo sretni što je granica od 5,75% biogoriva u transportu pomaknuta na 2020. kada će se morati zadovoljiti 10%. Zasigurno da je poražavajući podatak koji je ovdje rekla kolegica Dropulić da mi ove godine kada smo trebali imati 5,75% biogoriva u transportu smo zadovoljili čak 0,3f%, ali već tada kada smo razgovarali u 12. mjesecu upozorili smo u klubu nacionalnih manjina da nije dovoljno samo usklađivati zakon, već da treba napraviti zaista dobru strategiju i prije svega razraditi poticajne mjere jer bez toga neće biti pomaka i to se pokazalo da evo već tri mjeseca nakon zadnje izmjene, mi ponovno mijenjamo zakon. Ovaj puta zaista razgovaramo o poticajima proizvodnje biogoriva, jer bez poticaja nigdje u Europi odnosno u svijetu nisu konkurentna i zasigurno ih treba poticati ali jednako tako treba gledati i sve ono što prati proizvodnju biogoriva i kada bi se to bilanciralo zasigurno bi bilo pomaka u plusu. Da zaista je tako da problem postoji potvrđuje i konstatacija predlagatelja da je domaća proizvodnja biogoriva za prijevoz u gospodarskim poteškoćama, da nije konkurentna da zahtjeva puni sustav poticaja i da je u interesu razvoja gospodarstva. Ja ću ovdje ponoviti nešto što sam nekoliko puta kada je bilo govora o biogorivima ovdje spomenula, a to je da još od 2001. godine napravljena ozbiljna visibility studija tada o biodizelu i da je šteta što se tada nije naišlo na razumijevanje i zasigurno da bismo danas puno lakše razgovarali. Ta studija je upravo predlagala da se krene sa pilot projektima negdje od 5 tisuća tona proizvodnje biodizela. Paralelno da se krene sa proizvodnjom uljane repice i ponovno želim naglasiti da ni tada a mislim da ni svi planovi sada ne podrazumijevaju objedinjenu akciju. Prije svega Ministarstva poljoprivrede koje se mora potruditi i osigurati sirovinu odnosno poraditi da se u Hrvatskoj proizvede dovoljno sirovina, jer nemojmo zaboraviti da je temelj poljoprivredna proizvodnja. Ovdje Ministarstvo gospodarstva odrađuje svoj segment po pitanju energetike, nažalost tu je i treći segment to je Ministarstvo zaštite okoliša, odnosno graditeljstva i zaštite okoliša i jedino zajedničkim djelovanjem smo mogli već do sada napraviti daleko više i bez zajedničkog djelovanja sigurna sam da nećemo napraviti mnogo više. Naime, samo Ministarstvo poljoprivrede mora uvidjeti da se moraju i da se mogu uključiti nove površine koje nisu usmjerene na proizvodnju hrane već koje bi se mogle usmjeriti u proizvodnju upravo sirovina biogoriva. Hrvatska govori o 250, 300 tisuća sada neobrađenih površina, jednako tako govorimo o gotovo milijun hektara potencijalnih površina koje bi se mogle uz male investicije privesti kulturi gdje bismo mogli proizvoditi upravo sirovinu za bioenergente koji su nam potrebni. Da ne govorim o tome koje su to agrotehničke prednosti ako bismo uveli novu kulturu, da ne govorim o tome da je to novo zapošljavanje poljoprivrede i osigurano tržište. Jer gotovi pogon koji želi proizvoditi bilo koju vrstu biogoriva mora imati ugovor sa potencijalnim proizvođačem sirovina, znači osigurava se i tržište i na taj način zasigurno bismo imali i manje problema u poljoprivredi. Ja sam ovdje govorila o tome koliko imamo potencijalnih površina, ali nemojmo zaboraviti da mi imamo i u sadašnjim, obradivim površinama dovoljno kapaciteta za proizvodnju sirovina za biogoriva. Naša proizvodnja je danas daleko ekstenzivnija nego što je bila 1990. godine, mi danas postižemo prinose koje smo postizali '70.-ih godina prošlog stoljeća. I ja sam neki dan poljoprivrednu emisiju zapljeskala slušajući da ima ipak entuzijasta koji na području, mislim da je to bilo Vukovarsko-srijemske županije proizvedu danas 12 tona kukuruza, 7 tona pšenice, 80 tona šećerne repe po hektaru, a naši prosjeci su 5,7 kukuruza, 4,3 tone pšenice, odnosno negdje blizu 50 tona proizvodnja šećerne repe. Znači samo malim zalaganjem, malo više tehnologija, tamo je rečeno kojom tehnologijom su proizvedeni ovi maksimumi moguće je povećati proizvodnju već na postojećim površinama upravo za onoliko koliko nam je potrebno da proizvodimo bio dizel, da proizvodimo bio etanol. A da ne govorim o nus produktima o kojima vrlo često govorimo bilo da se radi o otpadnim materijalima koje danas koristi druga generacija bioenergenata, jer prije svega bazira na celulozi, itd., znači o otpadnim materijalima žetvenim. Tu su svakako naše farme gdje itekako imamo problema, a Ministarstvo zaštite okoliša će imati problema ne uključimo li uprava te farme u sustav proizvodnje goriva, u sustav proizvodnje bio plina jer na taj način radimo dvostruku korist s jedne strane, sanaciju upravo onoga što čini temeljni problem, jednako tako će se to povezani na nitratnu direktivu, s druge strane dobivamo bio plin koji se može usmjeriti u pozitivnom smjeru proizvodnje bioenergenata. Netko je ovdje spominjao da proizvodnja hrane traži svakako i proizvodnju umjetnih gnojiva i tu su i druge proizvodnje koje zasigurno oslobađaju co2. Međutim, gledajući znanstvene radove u posljednje vrijeme pokazalo se da negdje u odnosu na 100%, 40% se proizvede za ono što je potrebno za proizvodnju ugljičnog-dioksida a da je ona ... bilanca negdje 60%, to su znanstveni radovi prema tome ne moramo se toga bojati. Jednako tako ne moramo se bojati da će prevelika količina hrane otići za energente, pa ja ću vas vratiti u našu prošlost kada smo za pogon u poljoprivredi trošili više od 30% upravo za konjsku snagu koja itekako trošila znači živežne, odnosno prehrambene artikle, a bilo je uz onu proizvodnju dovoljno prehrane za stanovništvo da li Hrvatske i šire. Prema tome, još jednom želim naglasiti podržavamo ove izmjene, podržavamo sve što ide u pravcu poticaja i proizvodnje svih bioenergenata ali mislimo da akcijski plan mora objediniti ozbiljno sva tri ministarstva, da bez proizvodnje vlastite sirovine, sve je ovo samo prelijevanje nekome drugome u Europi a opet naša poljoprivreda ostat će nezaposlena, mi ćemo i dalje poticati naše poljoprivrednike, oni će kukati kako nemaju tržišta a ovdje je zaista potencijal koji se može pozitivno koristiti. Stoga voljela bih da malo više na akcijskom planu, da malo veće upravo koordinacije tih ministarstava da smo imali razumijevanja 2001. danas bismo barem imali veći postotak bio dizela, kvalitetnije bismo radili na bio etanolu za koje sirovine sigurno imamo jer naša Slavonija može proizvesti dovoljno kukuruza i za potrebe stočarstva i za izvoz, a svakako za bio etanol, da ne govorimo o tome da govorimo kako šećernu repu nećemo moći proizvoditi jer će nam biti ograničene kvote šećera u odnosu na Europu. Evo i ovdje možemo usmjeriti dio ne samo otpadnih nus projekata šećerne repe već direktno šećernu repu u lanac proizvodnje etanola i u svakom slučaju Hrvatska može zadovoljiti svoje potrebe i ovih 10% koliko treba imati do 2020. godine, u transportu zasigurno mnogo više sutra postati izvoznik samo ako se kvalitetno postavi ovaj program. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Idemo sada na pojedinačnu raspravu, ujedno je isteklo i vrijeme za podnošenje daljnjih prijava tako da imamo 5 prijavljenih za pojedinačnu raspravu. Najprije uvaženi zastupnik Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege. Biogoriva su produkt visoke tehnologije koja je u neprestanom razvoju, kao takva biogoriva se razlikuju po nizu svojstava. Glavne prednosti biogoriva su manje zagađivanje okoliša i dugoročno osiguranje energetske sigurnosti, no neka biogoriva pridonose ostvarenju tih ciljeva više nego druga. Stoga su pitanja koja treba postaviti puno kompleksnija koja biogoriva su poželjna a koja ne. Kako usmjeriti vlastitu proizvodnju ona biogoriva koja želimo. Odgovor na takva pitanja ne može biti crno bijeli da ili ne, već zahtijeva dublje poznavanje materije i oslanjanje na znanstveno istraživačke izvore. Znači upravo svijest o tome nagnala je Europsku uniju da izvrši velika sredstva u istraživanjima kako bi saznala koja biogoriva želi proizvoditi i poticati. To znanje ugrađeno je kod zadnjih izmjena i u naše zakonodavstvo. Svakako treba izbjeći pogrešku poistovjećivanja biodizela kao najpoznatijeg biogoriva sa biogorivima općenito. Znači biodizel je najraširenije biogorivo u europi pa zajedno sa bioetanolom koji se najviše koristi u SAD-u i Južnoj Americi, pripada skupini biogoriva prve generacije. Ta se biogoriva najčešće dobivaju iz klasičnih kultura kao što su kukuruz, soja, šećerna repa ili iz ulja kao što je palmino ulje. S druge strane bio goriva druge generacije predstavljaju inovaciju od velike važnosti jer u potpunosti eliminiraju neke od nedostataka prve generacije. Ona se proizvode iz bio mase koja nije iskoristiva u prehrambenoj industriji a često predstavlja otpad. Na primjer otpaci iz drvne i prehrambene industrije čije iskorištavanje dvostruko korisno jer predstavlja uštedu na zbrinjavanju otpada s jedne strane i zaradu u obliku dobivenog bio goriva s druge strane. Postoje i biogoriva treće generacije koja se mogu dobiti iz morskih algi a tehnološki razvoj kreće prema razvoju četvrte generacije biogoriva. Radi se dakle o sektoru od ključne važnosti za budućnost te njegovo razvijanje nužni preduvjet održivog razvoja. Najvažnije prednosti biogoriva su obnovljivost izvora od kojih se dobiva mogućnost domaće proizvodnje, biorazgradivost što znači da ne može uzrokovati ekološke katastrofe kao na primjer nafta. Niske razine emisije sumpora i drugih štetnih stvari, a kod drugih biogoriva znatno su umanjene i emisije ugljičnog-dioksida. Žestoka kritika koja je posljednjih godina usmjerena prema bio dizelu a koja se poziva na to da su emisije ugljičnog-dioksida pri sagorijevanju tog goriva veće nego sagorijevanju klasičnog benzina i dizela, zapravo ne uzima u obzir dvije činjenice. Prvo, da emisija ugljičnog dioksida nije jedino mjerilo prema kojem se neko gorivo označava kao poželjno ili nepoželjno, već treba uzeti u obzir i sve ostale gore nabrojane prednosti. Te drugo, da se biodizelska goriva među sobom bitno razlikuju pa tako postoje neka koja doista emitiraju velike količine ugljičnog dioksida, a postoje i ona kod kojih to nije slučaj. Najnovija saznanja o tome da treba precizno regulirati potpisane proizvodnje i potrošnje biogoriva na takav način da se maksimalno koriste ona biogoriva koja su superiornija i kvalitete ugrađena su u novu regulativu Europske unije te sa zadnjim izmjenama Zakona o biogoriva ugrađena su i u hrvatsko zakonodavstvo. U zahtjevu održivosti ugrađena su ograničenja koja eliminiraju mogućnost davanja poticaja za ona biogoriva koja ne doprinose smanjenju emisija stakleničkih plinova te su daljnji prioriteti zaštiti određenih vrsta zemljišta jer se radi o zemljištima koja su strateški važnija za ostvarenje cilja održivog razvoja. Člankom 27. biogoriva koja ne ispunjavaju zahtjev održivosti izuzeta su iz obračuna ispunjenja obveze stavljanje biogoriva na tržište. Nadalje, u članku 19. utvrđuje se i cjenovna granica koju biogoriva ne smiju prijeći ukoliko proizvođač želi ostvariti pravo na poticaj. Daljnji uvjeti odnose se na zabranu izvoza biogoriva za koje se ostvaruje poticaj te na poštivanje metodologije proizvodnje biogoriva koja će biti propisana pravilnikom. Propisuje se i obveza reklamiranja biogoriva kako bi se potakla njegova potrošnja. Znači sve odredbe jasno su usmjerene ne samo na poticanje proizvodnje i potrošnje biogoriva već i na to da se ti poticaji usmjere tako da najbolje potiču ostvarivanje strateških ciljeva Republike Hrvatske u tom sektoru. Člankom 8. konkretno stavkom 3. točka 2. propisuje se da će proizvodnja biogoriva iz otpada i ostataka poticati već pod uvjetom da ispunjava uvjet smanjene emisije stakleničkih plinova, a točka 3. određuje da će se biogoriva proizvedena iz otpada, ostataka neprehrambenih, celuloznih i lignoceluloznih sirovina uračunavati dvostruko pri računanju ispunjenja nacionalnog cilja stavljanja biogoriva na tržište. Radi se dakako o već spomenutim biogorivima druge generacije čiju proizvodnju i upotrebu treba posebno poticati jer se radi o novim tehnologijama čija je primjena dvostruko korisna te predstavlja smjernicu za razvoj energetskog sektora budućnosti. Usklađivanje s najnovijom direktivom Europske unije iz 2009. godine zapravo znači usvajanje najnovijih saznanja iz sektora koji je obilježen stalnim tehnološkim inovacijama i čije reguliranje ovisi o mogućnostima provođenja skupih i opsežnih istraživanja koje Hrvatska samostalno ne bi mogla priuštiti. Uspješan razvoj sektora proizvodnje biogoriva kao i općenito sektora proizvodnje energije iz obnovljivih izvora predstavlja uvjet za svaku državu koja želi osigurati sigurnu energetsku budućnost u uvjetima rastućih globalnih cijena klasičnih energenata te opadajućih zaliha fosilnih goriva. Postavlja se pitanje treba li ili ne poticati proizvodnju i korištenje biogoriva zbog nekih nedostataka koji su svojstveni trenutnoj tehnologiji, znači ignorirati nužnost dugoročnog planiranja u energetskom sektoru. Postoje nedostaci kod nekih vrsta biodizelskih goriva ali takve vrste poteškoća očekivane su u sektorima koji koriste naprednu tehnologiju i teže usporednom ostvarenju više strateških ciljeva. Kakve god kritike bile usmjerene na račun biodizela činjenica jest da je Europska unija zacrtala ambiciozne ciljeve proizvodnje i korištenju biogoriva i da je glavnu ulogu pri ostvarivanju toga cilja preuzeo upravo biodizel u svojim različitim varijantama. Od 2005. do 2009. proizvodnja biodizela u Europskoj uniji se gotovo utrostručila, sa 3 milijuna tona na 9 milijuna tona godišnje što samo potvrđuje da se radi o brzo rastućem sektoru. Hrvatska ima velike potencijale razvoja proizvodnje gotovo svih vrsta biogoriva, a pogotovo treba poticati proizvodnju biogoriva druge generacije koja je komplementarna s drugim hrvatskim industrijama, kao što je drvna industrija što se predloženim izmjenama i dopunama i čini kroz olakšano dobivanje poticaja za proizvodnju te vrste biogoriva. Podržat ću donošenje ovoga zakona. Zahvaljujem se.
Hvala lijepa. Slijedi pojedinačna rasprave poštovane zastupnice Nevenke Marinović.
Hvala lijepa, potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Evo razlog za izmjene ovog zakona su u prvom redu zato što domaća proizvodnja biogoriva za prijevoz se nalazi u teškoćama, nije konkurentna proizvodnji naravno naftnih derivata i zahtijeva punu primjenu sustava poticanja proizvodnje biogoriva već u ovoj godini. Iako je bilo primjedbi zašto mislim da je dobro da imamo izmjene koje se prilagođavaju evo i ovoj gospodarskoj krizi i omogućuju brže rezultate izlaska iz ekonomske krize. Biogoriva su od posebnog interesa za Europsku uniju, naravno i za Republiku Hrvatsku jer osim doprinosa zaštiti okoliša što je i bio jedan od najvažnijih razloga za poticanje njihovog korištenja njihova proizvodnja doprinosi i diversifikaciji energetskih izvora, ali i povećanju sigurnosti opskrbe energijom. Pod biogorivima, već smo ovdje čuli, podrazumijevaju se i biodizel i bioetanol, ali i ostala tekuća i plinska goriva definirana u Uredbi o kakvoći biogoriva. A sirovine za proizvodnju biodizela su uljana repica, suncokret, soja, palmino ulje, otpadno jestivo ulje, a za proizvodnju bioetanola kukuruz, pšenica i ječam. Prinosi ovih kultura su niski pa u takvim uvjetima proizvodnje znači nema rezervi za proizvodnju kapljevitih biogoriva iz ploda ovih kultura. Republika Hrvatska je postavila cilj za povećanje prinosa i povećanje obradivih površina kako bi se postigao cilj obnovljivih izvora energije u prijevozu do 10% u 2020. godini, znači bez uvoza sirovina tj. proizvodnjom biogoriva temeljem sirovina iz domaće poljoprivredne i druge proizvodnje. Pod biogorivima druge generacije podrazumijevaju se biogoriva dobivena iz otpada ostataka poljoprivredne proizvodnje neprehrambenih, celuloznih i lignoceluloznih materijala. Iako su tehnologije još u razvoju Republika Hrvatska stvara uvjete za skoru primjenu i ovih goriva. Važno je ovdje istaknuti činjenicu što je istakla i kolegica Petir, da se od ukupne biomase koja se nastaje na polju 40% mora vratiti u tlo, 30% za ishranu životinju, a tek 30% se koristi za proizvodnju biogoriva. Republika Hrvatska raspolaže znatno većim oraničkim površinama nego što ih se sada koristi pa je realno očekivati aktiviranje djelatnih površina kako bi postigli postavljeni cilj pa držim da i ova izmjena sadašnja će omogućiti ,odnosno potaknuti bolje korištenje poljoprivrednih površina. Osim biogoriva iz zrna i biogoriva druge generacije, biogorivo i to biodizel će se sukladno strategiji proizvoditi i iz otpadnog jestivog ulja. Zakonom o biogorivima za prijevoz uređena je dakle djelatnost proizvodnje biogoriva na način da je uređeno pitanje namjenskih naknada za poticanje proizvodnje biogoriva, znači i obveznici, visina naknade, način plaćanja i ostalo. Nadalje je uređen sustav poticanja proizvodnje biogoriva i to način poticanja, visina, vrste biogoriva čija proizvodnja se potiče, minimalna i maksimalna poticana količina, način ostvarivanja prava na poticaj itd. Uredbom o kakvoći uređeno je područje proizvodnje biogoriva u smislu da određuje koji proizvodi se smatraju biogorivima, ali i propisuje i granične vrijednosti značajki kakvoće biogoriva naravno oni koji se stavljaju u promet na domaće tržište. Nadalje, mnogim podzakonskim aktima uređeno je i poticanje proizvodnje biogoriva za prijevoz, posebna naknada za okoliš ako se ne stavlja biogorivo na tržište, postupak za ostvarivanje poticaja za proizvodnju, način i uvjeti primjene zahtjeva održivosti u proizvodnji i korištenju, mjere za poticanje korištenja i jedinični iznosi novčanog poticaja za proizvodnju biogoriva i jedinični iznos naknade za poticanje biogoriva. Evo iako je ovdje nedavno smo krajem prošle godine donijeli izmjene zakona ja ću samo podsjetiti na najznačajnije odredbe upravo toga prijedloga, pa ću spomenuti da je nacionalni cilj stavljanja biogoriva na tržište određen. Znači od tih izmjena kao obvezatni, a ne planirani okvirni cilj što držim da je vrlo značajno. Nadalje, uveden je i zahtjev održivosti kao novi pravni institut, a s ciljem zaštite zemljišta važnog za očuvanje biološke raznolikosti, zaštita zemljišta s velikom zalihom ugljika i tresetišta, ali i smanjenje emisije stakleničkih plinova u odnosu na emisiju koja nastaje korištenjem dizelskog goriva i motornog benzina. Dobro je da je ispunjenje zahtjeva održivosti i uvjet za isplatu poticaju i priznavanje te energije biogoriva u kvotu za ispunjenje nacionalnog cilja. Stvorene su također pretpostavke za održivi razvoj proizvodnje i korištenja biogoriva ali i pojednostavljen sustav planiranja na način da ne utječe na kvalitetu i provedivost planiranja. Zadržan je princip praćenja programa županija i velikih gradova na godišnjoj razini i obveza usklađivanja ciljeva plana sa realnim uvjetima u slučaju značajnih odstupanja. Očekujem da će provedba rješenja predloženih i prethodnim i ovim izmjenama rezultirati ostvarivanjem ciljeva održivog razvoja u području prijevoza i to smanjenjem negativnih utjecaja na okoliš, poboljšanjem sigurnosti opskrbe gorivom na ekološki prihvatljiv način, zadovoljenjem potreba potrošača za gorivom, ispunjenjem međunarodnih obveza Republike Hrvatske u smanjivanju emisije stakleničkih plinova i to poticanjem proizvodnje i korištenja biogoriva u prijevozu kao zamjenu za dizelsko gorivo i benzin, da će uskladiti i ojačati međusektorsku vezu i koordinaciju aktivnosti između poljoprivrede i šumarstva, zaštita okoliša, industrije, energetike i financiranja. Ali i ovim izmjenama pomoći i domaćim proizvođačima biogoriva kroz poticaje, a vidimo da je to dobar i značajan poticaj i stoga ću podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Na redu je poštovani zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovan gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Da, zakon svakako treba podržati iako je to već treća izmjena u posljednjih godinu i pol dana. Međutim, tu se po običaju postavljaju neka pitanja. Razmotrimo proizvodnju biogoriva u kontekstu strategijskih planova ... [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] centra kao glavne uprave za znanost Europske komisije koja ima ciljni zadatak ostvariti gospodarstvo koje se temelji na malim emisijama ugljičnog dioksida u atmosferu i tako kompetitivno gospodarstvo je u Europskoj uniji zaokruženo. Znanost i tehnologija, razvoj imaju izuzetno veliku ulogu u tom koherentnom sustavu. Pogledajmo nasuprot tome naš zakon, Zakon o biogorivima za prijevoz gdje piše da načini i uvjeti, rok primjene zahtjeva održivosti u proizvodnju i korištenju biogoriva, te metodologiju za izračun smanjenja emisije stakleničkih plinova u odnosu na emisije koje nastaju korištenjem dizelskog goriva i motornog benzina propisuju se pravilnikom koji donosi ministar u suradnji sa ministrom nadležnim za zaštitu okoliša, ministrom nadležnim za zaštitu prirode, ministrom nadležnim za poljoprivredu i ministrom nadležnim za šumarstvo. Dakle, taj pravilnik trebaju šest ministara ugoditi i načiniti i zatim taj pravilnik treba stupiti na snagu, a naravno da nije niti u začetku, a kamoli da ga se može naći u Narodnim novinama. Drugim riječima, i Zakon o biogorivima za prijevoz i ovaj akcijski plan kako li se zove, samo čas, koje također nije uopće lako naći na webu Ministarstva gospodarstva jer je zatrpan negdje duboko u onom tzv. dubokom webu. Dakle, Nacionalni akcijski plan poticanja proizvodnje i korištenja biogoriva u prijevozu za razdoblje od 2011. do 2020. godine također se referira na taj pravilnik o održivosti i korištenju. Međutim, sve je to za sada još u sferi dobrih želja i mi zaista nemamo podataka niti iz zakona niti iz Nacionalnog akcijskog plana niti iz ovog fantomskog pravilnika, mi nemamo podatke kolika je konačna bilanca vezano uz oslobađanje ugljičnog dioksida u atmosferu. U biti nemamo podataka o tzv. ugljičnom otisku kojeg proizvodnja biogoriva oslobađa. Dakle, po običaju mi donosimo akcijske planove, zakone itd. zato da bismo uskladili naše zakonodavstvo sa europskim aquisom ali pravilnici kronično kaskaju i Hrvatskoj će se desiti to da u trenutku kada uđemo u Europsku uniju ćemo morati na brzinu donijeti stotine pa i tisuće raznoraznih pravilnika, od kojih su neki takve kompleksnosti da ministarstva od pola Vlade, ministri pola Vlade bi trebali na njima sudjelovati, tko će to iskoordinirati, tko će to načiniti, a pogotovo u ovom kontekstu da se Republika Hrvatska još nije niti u začetku ugledala na Europsku Komisiju, koja od svojih institucija kao što su glavna uprava za znanost, ona im naredi da se neka istraživanja moraju provesti, dakle nikakva raspisivanja projekata itd., nego čista prisila, sila, za to ste osposobljeni izvolite to i raditi, načiniti studiju itd. Zbog toga Europska Komisija ima i jednu koherentnu strategiju razvoja do 2020. godine, koja se dakle bazira na gospodarstvu zasnovanom na malim emisijama ugljičnog dioksida u atmosferu, održivim upravljanjem prirodnih resursa, sigurnošću hrane i proizvoda opće potrošnje, nuklearna sigurnost, zatim upravljanje kriznim situacijama, referentni materijali i mjerenja. Koliko štovane kolegice i kolege treba biti jaka tehnologija da bismo mi i povećali učinkovitost ove lijepe želje da proizvodimo biogoriva, i mi na današnjoj razini tehnologijskog napretka i stanja stvari u Republici Hrvatskoj smo u stanju proizvoditi otprilike hiljadu litara biogoriva po jednom hektaru, a zapadne zemlje i daleko više. Sad na stranu ova vječna dilema o kojim se i također vodi rasprava u znanstvenim krugovima, koliko zapravo uporaba hrane u svrhu proizvodnje energije je uzrokovala lančanim reakcijama povećanje gladi u nerazvijenim zemljama, ali dobro to je sada jedno drugo pitanje, ali i pitanje što se tiče Hrvatske kako uključiti znanost u i tehnologiju u ove procese. A mi imamo kroničnu boljku da Ministarstvo znanosti i Ministarstvo gospodarstva loše surađuju, pogotovo na nekim infrastrukturnim projektima iz pregovaračkog poglavlja 1. sloboda kretanja roba, pa primjerice nefunkcioniranje nacionalnog mjeriteljskog instituta prijeti time da se ponovno otvaraju već jednom zatvorena poglavlja, jer su u mjerilima bile zacrtane neke dobre želje i namjere koje se u praksi ne ostvaruju, pa Vlada se ne pridržava svoje vlastite uredbe, npr. već 3 godine. Slično je dakle i sa ovom problematikom o kojem baš trenutno raspravljamo. Supstancijalno pitanje jest da li mi više energije trošimo i da li povećavamo ugljični otisak proizvodnjom biogoriva ili ne? I također, spomenuti poticaj od 4 kune za proizvodnju litre biogoriva, nismo dobili decidirani odgovor da li takva velika razina poticaja je održiva u trenutku kada uđemo u Europsku uniju, ili ćemo navući proizvođače da se počnu baviti ovim poslom, pa da se onda kad se izmjene uvjeti poticanja kao riba na suhom nađu u problemima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I posljednji prijavljeni za raspravu je poštovani zastupnik Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo poštovane kolegice i kolege su zapravo kroz svoja izlaganja klubova, odnosno pojedinačno izložili i zapravo sve ono što svi mi otprilike o ovoj temi zapravo znamo i možemo izložiti. No u svakom slučaju, evo ono što bih ja htio reći jeste poznato je prije svima nama, a to je da je danas u svijetu uopće dakle prisutna težnja da se zamijene fosilna goriva, i težnja je izražena prvenstveno ka tome da se ide ka najpovoljnijem rješenju obnovljivog izvora energije, a onda je to u svakom slučaju je li bioenergija, odnosno biogorivo prema pokazateljima koje smo i danas mogli čuti od kolegica i kolega. Ona kao dakle tema u svakom slučaju je danas znakovita kao što smo mogli čuti zbog gospodarskog razvoja. Ona se može prvenstveno tumačiti na način da idemo ka dvama osnovnim ciljevima, a to je prvenstveno zaštita okoliša, što je i osnovni smisao i što se danas u svakom slučaju i kroz biogorivo kao proizvodnju biogoriva tumači kao pozitivna nota, ali isto tako i kroz smanjenu emisiju CO2. I danas svjetsko gospodarstvo teži upravo ka ta dva, ostvariti ta dva osnovna cilja. Zapravo ono što može potaknuti gospodarstvo i kod nas, imamo za vidjeti i čuti kao primjere i u drugim dakle zemljama svijeta. To kod nas može potaknuti regionalni razvoj prvenstveno, određene regije naše mogu koristiti iskustva. Kad jedan Brazil može koristiti šećernu tekst je li, Američke Države kukuruz i soju, Europska unija uljanu repicu, šećernu repu, pšenicu itd., zasigurno je da pusta prostranstva koja postoje na području Republike Hrvatske neiskorištena mogu poslužiti u te svrhe, a onda to jasno multiplicira i sve druge vrednote koje proizlaze iz toga u gospodarskom smislu. Neovisno o tome da li ćemo dakle mi prionuti tome u pravom smislu riječi kroz dakle prvenstveno nama sada tehnološki i metodološki poznatu prvu generaciju, a to je tanol, biodizel i bioplin jer druga generacija kod nas nije ni poznata makar je ona zasigurno budućnost. Neki kažu ne baš potpuno prava, neki govore i o algama kao budućnosti jer kao alge rastu 50 do 100 puta brže od ovih tradicionalnih kultura za proizvodnju biogoriva jel'. Međutim, prednost u svakom slučaju jer treba govoriti i o tome da čovječanstvo živi dakle prvenstveno izvor mu je hrana, a prednost ove druge generacije je u tome što u proizvodnji ne koristi dakle ovo sve što je izvor hrane. U svakom slučaju utjecaj biomase na okoliš ima u svakom slučaju tu pozitivnu notu i u usporedbi sa fosilnim gorivima kojih je danas u svijetu kao prvo sve manje jer su zalihe pri kraju je li i znanost je zapravo već kazala da su ta fosilna goriva, odnosno ona koja dakle i utječu na štetu i na okoliš i dakle emisije CO2. Zasigurno je da se misli o tome da bi ovo trebalo biti, biogorivo bi trebalo biti rješenje. Međutim, i to je pitanje jer ni ona nisu savršena i znanost će zasigurno tu kazati posljednju riječ. No svakako, treba govoriti i o tome da razgovaramo i mislimo i o tome da u budućnosti pokušamo iskoristiti dakle sve izvore obnovljivih izvora, dakle energije, dakle i obnovljive izvore energije koji su poznati konkretno i u Europi, a mogu se koristiti jasno i kod nas. Poznato je da u EU 58% primarne energije koja je dobivena od obnovljivih izvora energije dolazi iz drva. Dakle, tu su Francuska, Švedska, Finska itd. Tek na drugom mjestu je korištenje bioplina. Poznato je negdje oko 3 tisuće dakle elektrana da postoji nešto više. Dakle 3 tisuće elektrana na bioplin. A tu je u Europi isto tako i preko 450 odlagališta otpada koja valoriziraju bioplin. U svakom slučaju može biti poticajno i za nas, odnosno iskustveno u ovom smislu jer ove teme o kojima se govori, a to je da je biodizel je li bio samo i samo biodizel. On je u široj javnosti najpoznatiji, ali, jel jasno ne možemo ga opet koristiti bez miješanja s mineralnim. Dakle, u svakom slučaju svi bismo sigurno bili puno sretniji i zadovoljniji da to zaista kao što je rekla kolegica Čuhnil je na toj razini o kojoj se govori međutim nažalost nije. Na kraju, ono što bih ja htio kazati jeste da smisao ovog prijedloga zakona jeste u biti poticanje domaćeg proizvođača i to direktno, a ne distributera. I to je smisao koji moramo kao takvog prihvatiti, a težnja je u svakom slučaju proširiti dakle zainteresiranost kod proizvođača, ali isto tako i na tržištu. Ne bih se u svakom slučaju složio sa onima koji su ovu temu danas shvatili kao pamflet protiv Vlade jer ovaj Vladin prijedlog u svakom slučaju je poticaj gospodarskom razvoju i dakle izlasku iz gospodarske krize, odnosno jedan put ka napretku. Ali, u svakom slučaju bih se složio s tim da ovi izvori, obnovljivi izvori energije trebaju biti strategija pa tako i biogorivo za budućnost. Evo zbog toga ću podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo 2 replike, javili se Zdenko i Zdenka. Najprije Zdenko Franić.
Štovani kolega Matković u vašoj raspravi ste govorili o povoljnom utjecaju biogoriva koja će imati ili imaju već u razvijenim ekonomijama na smanjivanje oslobađanja uličnog dioksida u atmosferu. I u ovom zakonu kojeg ćemo nesumnjivo jednoglasno podržati kao i u onom prethodnom zakonu kojeg sada popravljamo kojeg smo također jednoglasno podržali pa i onom zakonu iz 2009. godine koji smo također jednoglasno podržali mi nemamo mehanizme razrađene. Dapače, mi smo uvjetovali jedan izuzetno kompleksan način valoriziranja i metodologije smanjivanja ugljičnih stakleničkih plinova u atmosferu jer čak nekoliko ministara, dakle ministar gospodarstva, zaštite okoliša, prirode, poljoprivrede, šumarstva i prirode, dakle kulture sudjeluju u donošenju tog pravilnika. Pa to je toliko komplicirano da je gotovo neizvedivo. Nas će taj pravilnik ugušiti prije nego što stigne i stupi na snagu. 2013. godine tko živ, tko mrtav. Kolika će biti uopće cijena nafte u odnosu na ovu zacrtanu projekciju koliko koštaju biogoriva danas.
Hvala lijepa. I još je replika poštovane zastupnice Zdenke Čuhnil.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Naime, želim samo replicirati kolegi Matkoviću koji je govoreći o obnovljivim izvorima dao prednost bioplinu. Bioplin u ukupnim obnovljivim izvorima ima prednost, prije svega kada se radi oko generacije, odnosno proizvodnje električne energije, o proizvodnji toplinske energije. Međutim, mi se danas upravo usredotočujemo na energente u transportu, a u transportu prije svega je favoriziran i biodizel i bioetanol. Naime, jedna Njemačka favorizira biodizel iako već danas ima visoku proizvodnju bioetanola. Ako krenemo preko oceana i Argentina favorizira normalno ono što ima kao sirovinu, trsku pa onda bioetanol. Brazil koji je nešto više favorizira biodizel jer ima dovoljno ulja, bilo da se radi o sojinom, bilo da se radi o ulju uljane repice. Prema tome moramo razlikovati kažem, odnosno ići u tome ako želimo više usmjeriti u transport gdje nama itekako ovog časa treba goriva onda zasigurno imamo što raditi u području biodizela i bioetanola, a kad gledamo sa temelja zaštite okoliša onda prije svega moramo sanirati nusprodukt bilo šumarstva bilo poljoprivrede odnosno u poljoprivredi prije svega stočarstva i onda bioplin itekako ima svoje prednosti jer ga možemo proizvesti vrlo lako se proizvodi onda električna energije odnosno višak toplinske energije koji se pri tome proizvede opet se može usmjeriti natrag u poljoprivredu bilo da se radi o staklenicima, bilo da se radi o rashladnim uređajima. Prema tome, imamo što razvijati o čemu razgovarati odnosno u kom pravcu usmjeravati i energetsku proizvodnju odnosno strategiju ali jednako tako i poljoprivrednu strategiju i strateški se prema tome postaviti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Boris Matković ima odgovor na repliku. Izvolite.
Ništa posebno, apsolutno mislim podržavam sve ovo što je rekla kolegica Čuhnil, ali možda me niste dobro razumjeli. Ja sam spomenuo bioplin samo kao jednu od kategorija, nisam uopće apostrofirao njega. Možda ste me krivo razumjeli.
Dobro. Hvala lijepa. Ovim zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda, a o njoj ćemo glasovati čim se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o biogorivima za prijevoz, bio je hitni postupak, P.Z. broj 709. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Zvonimir Mršić. Molim predstavnika predlagatelja, državnu tajnicu gospođu Natašu Vujec da se očituje o amandmanima zastupnika. Amandman jedan na članak 1.
Hvala. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi saborski zastupnici. U ime predlagatelja zakona prihvaćam obadva amandmana. Hvala.
Postaju sastavni dio prijedloga zakona. Dajem dakle na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama zakona o biogorivima za prijevoz. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zakon je prihvaćen jednoglasno sa 107 glasova, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na 5. ovdje navedenu točku, to je - Prijedlog odluke o imenovanju članova Državnoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika Predlagatelj ove odluke je Odbor za pravosuđe. A odbor je proveo postupak predlaganja članova Državnoodvjetničkog vijeća na temelju članka 144. i 145. Zakona o Državnom odvjetništvu i članka 73. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prijedlog akta vam je dostavljen poštom. U ime predlagatelja član Odbora za pravosuđe poštovani zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora je na temelju članka 73. Poslovnika Hrvatskog sabora utvrdio na 56. sjednici održanoj 11. veljače 2011. Prijedlog odluke o imenovanju članova Državnoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika. Naime, člankom 144.f stavak 3. članku 145. o Zakonu o Državnom odvjetništvu propisano je da dva člana vijeća imenuje Hrvatski sabor iz reda svojih zastupnika od kojih jedan iz redova oporbe. Odbor je dopisom 3. prosinca 2010. godine zatražio od klubova zastupnika Hrvatskog sabora predlaganje zastupnika vodeći računa o odredbama članka 144.f stavak 3. i stavak 145.o Zakona o Državnom odvjetništvu. Klub zastupnika HDZ-a predložio je zastupnicu Anu Lovirn, a Klub zastupnika SDP-a predložio je zastupnicu Ingrid Antičević Marinović. Slijedom iznijetog odbor je utvrdio prijedlog odluke o imenovanju članova Državnoodvjetničkog vijeća iz redova zastupnika koje podnosi Hrvatskom saboru radi imenovanja članova vijeća, s tim da sam prijedlog odluke glasi. Dakle, odluka o imenovanju članova Državnoodvjetničkog vijeća: "Za članove Državnoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika Hrvatskog sabora biraju se 1. Ingrid Antičević Marinović i 2. Ana Lovrin". Hvala.
Hvala vam lijepa. Otvaram raspravu. Imamo jednu prijavu u ime klubova, to je klub HNS-a, HSU-a i u ime kluba govorit će poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Otvaram raspravu. Imamo jednu prijavu u ime klubova, to je klub HNS-a, HSU-a i u ime kluba govorit će poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Hvala lijepa. Ispravak netočnoga navoda ima poštovani zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Pa vrlo kratko. Uvaženi kolega je kazao da se ovim prijedlogom i načinom imenovanja zapravo smanjuje na najmanju moguću mjeru ili skroz briše utjecaj politike u smislu na rad Državno-odvjetničkog vijeća. To je netočno, a to ispravljam u kontekstu jer je sasvim isto rješenje, dakle niti više niti manje kao i prije. Dakle, to nije ista situacija kao kod Državnog sudbenog vijeća. I do sada smo imali zakonsko rješenje da dva su saborska zastupnika, jedan iz redova pozicije, drugi iz redova oporbe, bili u Državno-odvjetničkom vijeću. Ista je ostala zakonska regulativa, isti znači omjer ili način kako se biraju članovi Državno-odvjetničkog vijeća i to je čak i u Europi prepoznato kao jedno dobro rješenje koje se zapravo preslikalo na način biranja Državnog sudbenog vijeća. Evo samo intervencija u tom smislu, ništa se kod ovog Vijeća u tom smislu nije izmijenilo.
Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu o ovom prijedlogu, osim ako predlagatelj… Nema namjeru za završnu riječ uzeti. Glasovat ćemo kad se za to steknu uvjeti. Idemo na sljedeću točku. To je - Prijedlog odluke o imenovanju članova Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika Ponovno je Odbor za pravosuđe predlagatelj. U ime Odbora, u ime predlagatelja poštovani zastupnik Emil Tomljanović, član odbora. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani gospodine potpredsjedniče. Odbor za pravosuđe Hrvatskoga sabora na temelju članka 73. Poslovnika Hrvatskoga sabora utvrdio je na 56. sjednici održanoj 11. veljače 2011. godine Prijedlog odluke o imenovanju članova Državnog sudbenog vijeća iz redova zastupnika. Dakle, člankom 35. Zakona o Državnom sudbenom vijeću propisano je da dva člana vijeća imenuje Hrvatski sabor iz reda svojih zastupnika od kojih je jedan iz reda oporbe. Odbor je dopisom od 6. prosinca 2010. godine zatražio od klubova zastupnika predlaganje zastupnika vodeći računa o odredbi članka 35. Zakona o Državnom sudbenom vijeću. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice predložio je zastupnika Josipa Salapića, a Klub zastupnika SDP-a predložio je zastupnika Josipa Leku. Slijedom iznijetog Odbor je utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika koju podnosi Hrvatskom saboru radi imenovanja članova vijeća. Dakle, sam Prijedlog odluke o imenovanju članova Državnog sudbenog vijeća glasi: "Za članove Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika Hrvatskoga sabora biraju se: 1. Josip Leko i 1. Josip Salapić." Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime kluba HNS-a, HSU-a poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Ne bih se javio i ne bi govorio u ime kluba da nije došlo do ovoga nesporazuma. Naime, da ste dobro slušali moju diskusiju pod prošlom točkom dnevnog reda, ja sam njome obuhvatio i jedno i drugo, dakle i našu zadaću da imenujemo također i dva člana Državno-odvjetničkog vijeća i Državnog sudbenog vijeća, a u tome kontekstu svakako jest umanjenje političkog utjecaja u postupku izbora članova Državnog sudbenog vijeća kao jednu od vrlo važnih karika u našem postupku kojega se vezuje uz monitoring, koji imamo za ispunjenje mjerila oko poglavlja 23. Predložena kadrovska rješenja i gospodina Salapića i gospodina Leku klub HNS-a i HSU-a će podržati. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu. I o ovom prijedlogu odluke ćemo glasati kada se za to steknu uvjeti, nadam se sutra.
Prelazimo na Prijedlog Odluke o imenovanju članova Državno-odvjetničkog vijeća iz reda zastupnika. Predlagatelj Odbor za pravosuđe. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o imenovanju članova Državno-odvjetničkog vijeća iz reda zastupnika. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlog odluke. Rezultat? Ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 105 glasova za, 3 suzdržana, ništa protiv, u tekstu koji je predložio Odbor za pravosuđe. Prelazimo na Prijedlog Odluke o imenovanju članova Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika. Predlagatelj Odbor za pravosuđe. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o imenovanju članova Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu odluke. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke je prihvaćen većinom glasova, 106 glasova za, 3 suzdržana i ništa protiv, u tekstu kako je predložio Odbor za pravosuđe.
Sljedeća točka dnevnoga reda je - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju u vezi s Pokusnim programom za očuvanje i obnavljanje kulturne baštine u područjima sukoba na zapadnom Balkanu za 2009. godinu između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 711 Prijedlog akta ste primili poštom. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za zaštitu okoliša. Izvješća odbora ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti ovaj prijedlog? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu regionalnog razvoja, šumarstva i vodnoga gospodarstva Karlo Gjurašić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući Hrvatskoga sabora, uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ovog sporazuma odnosi se na dio programa Europske komisije i to za projekt arhitektonska baština, u punom nazivu "Baština kao sredstvo razvoja, obnova arhitektonske baštine u središtu Grada Vukovara, održiva obnova i razvoj ratom uništene zajednice Hrvatske". Ukupna vrijednost ovog projekta je 1 milijun i 340 tisuća eura, od čega Europska unija osigurava milijun eura bespovratnih sredstava, a Republika Hrvatska 340 tisuća eura i to na poziciji Ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva, odnosno Fonda za obnovu i razvoj Grada Vukovara s čije pozicije će se troškovi sufinancirati slijedom sljedeće dvije proračunske godine, 2011. i 2012. u iznosu od 170 tisuća eura za svaku proračunsku godinu. Projekt za cilj ima obnovu vanjskog izgleda najreprezentativnijeg nacionalnog spomenika ratom pogođenog grada Vukovara u Republici Hrvatskoj, radničkog doma, odnosno bivšeg hotela Grand. Pridonosi također i očuvanju gradskog središta, unapređenja međukulturnog i međuetničkog dijaloga unutar zajednice i procesa socijalnog i gospodarskog oživljavanja Vukovara. Projektom će se nastaviti promicanje kulturne raznolikosti i zajedničke baštine i aktivnosti širenja informacija unapređenjem međukulturnog dijaloga o baštini koju zajednički dijele svi građani Vukovara, te omogućiti razvoj kapaciteta ljudskih potencijala i daljnji gospodarski razvoj. Vlada Republike Hrvatske predlaže donošenje ovog zakona po hitnom postupku kako bi se s realizacijom ovog vrijednog projekta koji je dobio sufinanciranje Europske unije moglo započeti u planiranim rokovima i dogovorenom dinamikom. Dužan sam napomenuti da je za ovaj projekt, da su ishođeni svi potrebni dokumenti i građevinske dozvole. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala gospodine državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I krećemo po klubovima. Najprije klub HDZ-a i poštovani zastupnik Božo Biškupić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Tragični rat koji nas je pogodio svom svojom žestinom i uzrokovao nezamisliva razaranja rekao bih i zauvijek odredio sliku kraja prošlog stoljeća, ali i zauvijek za Hrvatsku odredio obvezu drugačijeg novog pristupa spomeničkoj baštini, njenoj zaštiti, čuvanju i obnovi kako u odnosu države tako i svih onih koji o hrvatskoj baštini vode brigu. Ništa više i neće i ne smije biti po starome. Spomenička baština Hrvatske odlikuje se ne samo svojom neupitnom ukorijenjenošću u europsku baštinu već i snažnom izvornošću i samostalnošću kako neke druge europske kulture nisu imale. Po svojoj kulturno-povijesnoj raznolikosti i spomeničkom bogatstvu Hrvatska ima zaseban položaj u povijesnoj cjelini zapadnoeuropske kulture kojoj i pripadamo. Zato pri svakom spomenu grada heroja, u svakoj prilici u kojoj je Vukovar prisutan kao dio našeg pamćenja ali i naše hrvatske budućnosti kultura je dio vukovarske stvarnosti. Ona podsjeća ona traje i ona će trajati. Zahvaljujući svojoj povijesti ali i svima onima koji su je odlučili vratiti tamo kamo ona uvijek pripada prisjećajući se najtežih vukovarskih dana uvijek ponajprije mislimo na čovjeka, na one kojih nema, na mnoge za koje ne znamo gdje su, na one koji su uspjeli preživjeti vukovarski pakao u ime svih njih i velike žrtve koje su podnijeli za Vukovar, za Hrvatsku dužni smo im uzvratiti u ovom trenutku na ovaj način kako bismo i kulturom ih pripremili za suživot. Obnova Vukovara je i duboki intelektualni i moralni izazov. Kulturna dobra ovog grada bila su izravni i svjesni cilj uništavanja, pljačke, nezapamćenog oblika barbarstva u ratu tragičnijim od svih prethodnih. Danas dijelom obnovljen, ali nadahnut čvrstom vizijom novog života on će zaživiti obnovljenom energijom ljubavi prema gradu, njegovoj povijesti i njegovoj budućnosti. U punih osam stoljeća svog kulturnog razvoja zaokružena barokna cjelina povijesnog Vukovara, a unutar nje posebne mete razaranja franjevačkih samostan i crkva, dvorac Eltz i kapela sv. Mihovila, rodna kuća Lavoslava Ružičke, radnički dom, vodotoranj i brojni drugi spomenici primjeri su koji su u tom dijelu kontinentalne Hrvatske podarili specifično znakovlje. Uz brojne projekte obnove grada Vukovara, Vlade Republike Hrvatske i projekte koje podupire i UNESCO za određene prijedloge muzeoloških programa, uz programe za povrat otuđene kulturne baštine u kojima Ministarstvo kulture i Ministarstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva intenzivno surađuje i s gradskim muzejom Vukovara kao i utemeljenim stožerom za obnovu spomenika kulture i kulturne baštine grada Vukovara, Vlade Republike Hrvatske upravo obnova spomeničke baštine ima posebno mjesto. Projektom "Art Vukovar" baština kao sredstvo razvoja, obnova arhitektonske baštine u središtu grada Vukovara održivo oživljavanje razvoja ratom pogođene zajednice i Sporazuma o financiranju u vezi s pokusnim programom za očuvanje i obnavljanje kulturne baštine u područjima sukoba kako piše na zapadnom Balkanu. Ja bih rekao jugoistočnoj Europi za 2009. godinu između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije namjerava se obnoviti lokalitete kulturne baštine, pridonijeti održivu razvoju ali i unaprijediti međukulturni dijalog i pomirbu, te podizati svijest o kulturnoj raznolikosti u jugoistočnoj Europi posebno među mladima i poduprijeti gospodarski razvoj. Programom je planirana vanjska obnova zgrade spomenika kulture s početka 20. stoljeća, Radničkog doma u baroknom središtu Vukovara koji će se pripremati u suradnji s Ministarstvom regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva, a od važnosti je dovršetak cjelovite obnove Radničkog doma i buduće sadržaje to želim posebno naglasiti da treba usmjeriti aktivnosti lokalnih, nevladinih organizacija prema promicanju međukulturnog dijaloga i obuhvatnog rada s mladima. Taj projekt predstavlja napredak u nastavku sudjelovanja Međunarodne zajednice u obnovi Grada Vukovara i slijedi dijelom obnovu programskih cjelina projekta Vlade Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe, istraživanje, obnova i revitalizacija kulturne baštine Ilok, Vučedol u Vukovaru. Preliminirani projekt obnove spomeničke baštine Vukovarsko-srijemske županije koja je prvi puta javno prezentirana na međunarodnom skupu forumu kulture, radne zajednice podunavskih regija, u prigodi desete obljetnice njezina djelovanja održane 2000. godine u Iloku, Vukovaru i Osijeku koje je Republika Hrvatska punopravnom članicom potaknulo 2004. godine Ministarstvo kulture na izradu prijedloga višeslojnog projekta istraživanja, obnove i ... [[Govornik se ne razumije.]] kulturne baštine Iloka, Vukovara i Vučedola u svrhu natječaja s međunarodna sredstva. Projekt je od 2005. do 2012. financiraju Vlada Republike Hrvatske 25% i Razvojna banka Vijeća Europe. On je u stvari težak 260 milijuna kuna. Sastavnim je dijelom novog višedisciplinarnog programa održivog razvoja u tom prostoru sa zajedničkim ciljem razvoja na principu zaštite i unapređenja kulturnog krajolika kao sastavnice gospodarskog projekta i poticanja razvoja ovog cijelog područja. Provedbu i realizaciju projekta vodi u ime Vlade Ministarstvo kulture, a u njega su uključeni stručnjaci Muzeja Vukovara i Iloka, konzervatorskih odjela u Vukovaru i Osijeku, Hrvatskog restauratskog zavoda, Filozofskog i Arhitektonskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu uz niz ostalih stručnjaka već otprije uključenih u niz manjih projekata na ovom prostoru iz Hrvatske uz punu suradnju gradova Iloka, Vukovara i Županije Vukovarsko-srijemske. Da se podsjetimo. Na području Vukovarsko-srijemske županije oštećeno je osnovom procjene ratne štete utvrđeno je da je uništeno 250 spomeničkih objekata, od toga 123 u kategoriji povijesne zgrade, od kojih je 21 potpuno uništen, 50 djelomično, što je i najveći postotak uništenih ili teško oštećenih povijesnih zgrada od svih ratom pogođenih povijesnih gradskih središta u Hrvatskoj. Na području grada Vukovara ustanovljena je teška šteta na kompleksu franjevačkog samostana s crkvom sv. Filipa Jakova, kao i na baroknoj palači hotelskog suda, na zgradi gimnazije, na mnogim drugim palačama i vilama i zgradama. Štete teških oštećenja utvrđene su i na ostalim sakralnim objektima u Vukovaru, kapeli Gospe od Hrasta, crkvi sv. Roka, kapeli sv. Križa i brojni drugi. Osnovom rezultata te procjene tokom Domovinskog rata u Hrvatskoj oštećeno gotovo 35% od ukupnog pravno zaštićenog spomeničkog fonda graditeljske baštine, … [[Ne razumije se.]] je potpuno uništeno. Samo na području Vukovarsko-srijemske županije oštećeno je kao što rekoh 250 spomeničkih građevina. Veliki broj predmeta, umjetnički ili dokumentarne vrijednosti nestale su iz kuća, ili zajedno s kućama opustošeni iz spaljenih naselja. Opustošene su vrijedne ruralne cjeline, bogatstva i raznolikost pučke tradicije, i njezine ukorijenjenosti u tim prostorima. Osnovom relevantne dokumentacije iz procjene ratne štete Hrvatska putem Ministarstva kulture još uvijek potražuje, ali i utvrđuje način otuđenja, nestanka ili uništenja sa 24 tisuće 843 muzejskih predmeta iz 45 hrvatskih muzeja, te 3 tisuće 97 kulturnih dobara iz manastira, crkava, samostana te privatnih zbirki kao i arhivsko gradivo i knjižničnu građu. Osnovom zaključka sa sastanka međudržavnog povjerenstva za povrat kulturnih dobara Republike Hrvatske i Republike Srbije, održane potkraj 2010. srpski dio međudržavnog povjerenstva za povrat kulturnih dobara obvezalo se utvrditi konačan broj kulturnih dobara koja se još nalaze u pohrani u muzeju … [[Ne razumije se.]] u Beogradu, patrijarhijskom dvoru u … [[Ne razumije se.]] Karlovcima, narodnom muzeju Beograda i drugima, koja se u sljedeće dvije godine trebaju vratiti u Hrvatsku, a preostali dio potraživat će putem Ministarstva unutarnjih poslova obiju država i nacionalnih odjela Interpola. Iz Republike Srbije manjim dijelom iz Crne Gore od 2001. do 2010. vraćeno je 25 tisuća i 205 pokretnih kulturnih dobara u muzeje, i galerije i crkve vukovarski, gradski muzej, zbirka Bauer, franjevački muzej sv. Filipa Jakova, … [[Ne razumije se.]] hram sv. Georgija, u Jasenovcu nemoralni muzej i druge brojne institucije. Iz vukovarskog muzeja nestalo je i otuđeno 29 tisuća i 758 predmeta, uništeno je 804, oštećeno tisuću 440, a 2001. iz Srbije je u Vukovar vraćeno 14 tisuća 775 predmeta … [[Ne razumije se.]] franjevačkog samostana 2004. 3 tisuće 833 stare i rijetke knjige i arhivsko gradivo. U 2008. u vukovarskoj obitelji Paunović također je … [[Ne razumije se.]] progona povrata kulturnih dobara, vraćene su dvije ikone sa pohrane i restauriranja u pokrajinskom zavodu za zaštitu spomenika kultura u fazi … [[Ne razumije se.]] radova u istom zavodu su ikone iz mauzoleja Paunović u Vukovaru. Spomenička baština u Vukovarsko-srijemskoj županiji bila je od samog početka rata dio zasebne skrbi Vlade Republike Hrvatske i naravno njezina Ministarstva kulture, a od '96. godine programi zaštite i obnove razorene kulturne baštine, koordinirani su i putem njegova stožera za obnovu kulturne baštine grada Vukovara, kojeg je osnovala Vlada Republike Hrvatske. Očekujući vrijeme u kojem će se ponovo naći pozitivna energija ovog prostora, očekujemo budućnost koja će zaživjeti na način dostojan čovjeka. Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepa. U ime kluba SDSS-a, govorit će poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Mislim da je riječ o vrlo značajnom prijedlogu zakona, kojim se potvrđuje jedan važan sporazum za koji se nadamo da je prvi korak u korištenju te vrste sredstava, u kojem i Europska Komisija i u kojem zemlje u regiji, prije svega u ovom slučaju Hrvatska, Srbija i Crna Gora, u budućnosti nadamo se i ostale, testiraju mogućnost suradnje u obnovi onoga što je tokom ratnoga razdoblja stradalo, a predstavlja specifičnu, značajnu, kulturnu i povijesnu baštinu. U tom smislu bilo je prirodno i razumljivo da se kao prvi od objekata koji bi trebao pokazati uspješnost aplikacije ovoga sporazuma, i ove suradnje, odabere radnički dom u Borovu naselju, u Vukovaru. Prije svega zbog toga što taj radnički dom, kao što je ovdje kolega Biškupić, govoreći o radničkom domu i o drugim kulturno historijskim znamenitostima i važnim arhitektonskim objektima grada Vukovara već istakao, predstavlja doista industrijsku, tvorničku, modernu, arhitektonsku građevinu i kompleks zapravo cjelokupan koji na našem prostoru, na prostoru Hrvatske u mnogočemu jedinstven. Istovremeno on o tome kako je ovaj sporazum mišljen predstavlja točku preko koje bi se trebala obnoviti ne samo porušena arhitektonska struktura u gradu Vukovaru, nego bi se trebala obnoviti i porušena i razorena zajednica grada Vukovara u svojem građanskom i svojem multietničkom i multikonfesionalnom sastavu. I u tom smislu se klub SDSS-a pridružuje pohvalama, oni koji su se odlučili za ovu vrstu koraka, i oni koji su odlučili da se, barem dio sredstava koji je potreban za obnovu ovoga kompleksa, osigura iz ovih sredstava Europske Komisije, od milijun eura, i dodatnih 340 hiljada eura koje će naša Vlada, s kojim će naša Vlada sudjelovati u tome. Ono što bih dodao, inspirirano ovim što je rekao kolega Biškupić, a i onim što imamo kao saznanja na terenu, radnički dom neka bude prvi korak, ali istovremeno treba se usmjeriti na brojna druga mjesta praktički širom Hrvatske, na kojima nailazimo na iznimno značajne kulturno historijske spomenike, bilo crkvene, bilo svjetovne, bilo sakralne, bilo svjetovne provenijencije ili pak nešto mlađih slojeva važnosti i historijske relevantnosti kao što su oni iz 20. stoljeća. Pa mi dozvolite da spomenem neke od njih. Spomenut ću prije svega činjenicu da osim Vukovara jedan od gradova koji je teško stradao u ratu jeste i grad Pakrac. I u gradu Pakracu ćemo također naći značajnu gradsku urbanu jezgru koja nažalost do dana današnjega nije obnovljena onoliko i onako kao što bismo htjeli i kao što bi trebalo. U toj jezgri sasvim sigurno se posebno ističe i posebno je značajno Vladičanski dvor, Episkopski dvor Srpske pravoslavne crkve koji je početkom '90-ih u više navrata stradavao da bi onda sporazumom i odlukom kako Srpske pravoslavne crkve tako i naše Vlade taj proces obnove započeo. Ali, s obzirom na razmjere stradanja, na razmjere razaranja bit će potrebno dosta vremena da se on privede, da se obnova privede kraju i mislim da bi bilo dobro da se u nekim budućim projekcijama razmišlja i o tom kulturnom historijskom spomeniku kao mogućem kandidatu za ovakav sporazum. Drugo, ako već idem nekim redom, drugi značajan objekt jeste u gradu Karlovcu. Također Eparhijski ili Episkopski dvor, a Episkopa gornjokarlovačkoga koji je u samom središtu grada Karlovca u njegovoj staroj jezgri koji je nažalost početkom '90-ih bio miniran i u kojem su još uvijek u podrumskim prostorima arhivska građa i kutije sa arhivskom građom značajne i za eparhijsko središte, ali isto tako i za Manastir Gomirje. Bilo bi od iznimne važnosti ukoliko bismo i taj projekt uvrstili među moguće kandidate u budućnosti kao kandidate kojima ćemo postići dvostruki efekat. S jedne strane obnoviti taj važan kulturno-historijski spomenik, privesti ga njegovoj svrsi, a to znači osigurati da Episkop gornjokarlovački ima mogućnost stolovanja u svojem sjedištu, a s druge strane istovremeno obnoviti ono što smo s pravom istakli da je potrebno obnoviti kad je u pitanju Vukovar, a to je zajednički život toga grada. Ako idemo nešto južnije prema Dalmaciji, u Dalmaciji, posebno u području zadarskog zaleđa, naići ćemo na nekoliko važnih objekata. Što starijih, što manje starijih, ali uglavnom su po svom značaju iznimno važni i nerijetko vrlo drevni. Spomenut ću područje Vrane gdje nalazimo 2 lokaliteta. Jedan je bivši benediktinski samostan iz 11. stoljeća koji jeste započet u obnovi, ali po našoj procjeni ta obnova iziskuje goleme novce. Dakle, benediktinski samostan koji je onda u 14. stoljeću postao templarski, odnosno Ivanovski grad i za koji se vidi da je u postupku obnove, ali nema nikakve sumnje da zbog historijske zapuštenosti jer obnova nije obnavljana tokom dugoga vremena, a i zbog ratnoga naslijeđa i ratnoga tereta i blizine linije sukoba u tom području bilo bi iznimno važno kada bi se i taj značajan objekt kandidirao i uzeo u razmatranje jer predstavlja bogatu tradiciju. Preko puta njega, doslovno preko ceste, nalazi se Maškovića Han, dakle Maškovića Han koji je građen ili započeta mu je gradnja kao turskoga Hana, ali nikad nije dovršen ni priveden svojoj svrsi, ali jeste građen od jednog značajnog potomka toga kraja, dakle Maškovića da li iz Vrane ili iz Pakoštana ovoga trenutka ne znamo, ali to predstavlja raritet na našim prostorima, na prostoru Hrvatske ali istovremeno na cjelokupnom prostoru ovoga dijela Europe da imamo u takvoj blizini 2 tako značajna objekta kao što je Templarski grad s jedne strane i kao što je Maškovića, dakle turski Han kao što kažemo dolje, s druge strane. I nema nikakve sumnje da bi to u obnovi multikulturnih vrijednosti naših povijesnih, historijskih slojeva moglo biti kandidirano kao vrlo ozbiljan i kao visoko vrednovan kandidat. Zapadnije ili sjeverozapadnije se nalazi Kula Stojana Jankovića koja u svojim slojevima sasvim sigurno obuhvaća čitav niz historijskih razdoblja. Od toga da ju je … bila rimska Vila Rustika, a onda nakon toga da je riječ o vjerojatno građevini koju su Turci, odnosno turski osvajači toga vremena prisutni na području Ravnih kotara koristili kao važno zdanje i kao vlastelinsku kuću pa do činjenice da je kasnije pripala jednog od najistaknutijih sinova sjeverne Dalmacije, a riječ je dakle o Stojanu Jankoviću, porijeklom Matijeviću i koji je kasnije pripao obitelji Desnica. I u tom smislu i započeta je njegova obnova. To bivši ministar, a sada naš kolega Biškupić dobro zna jer smo u tom poslu sudjelovali, ali obimi te obnove, zahtjevi koji su neophodni za tu obnovu daleko nadilaze mogućnosti koje mi ovoga trenutka imamo jer je riječ ne samo o fizičkim objektima, o kući, nego je riječ o cijelom kompleksu imanja koje je nažalost i u ovom ratu, a onda i u ranijim razdobljima bilo devastirano. Zadnji objekt koji ću spomenuti, spominjem ga zato što je iz mlađega razdoblja. Dakle, spominjem spomenik i spomen-bolnicu partizansku na Petrovoj gori. Na tromeđi općina Vojnić, Vrgin most i Topusko. Ne postoji značajniji spomenik i značajniji spomenički kompleks koji se naslanja na starije komplekse bilo hrvatske bilo rimske povijesti na tom području koji izražava i objedinjava tako važnu komponentu antifašističke tradicije u Hrvatskoj kao što je ovaj spomenik sa spomen-bolnicom. Njegovo devastiranje koje svjedočimo danas, skidanje vrijednih i skupih oplata spomenika od prokroma koje iz nekog razloga policija ne uspijeva ili ne nalazi načina ili nema dovoljno volje zaustaviti, morala bi biti predmet našeg ozbiljnijeg interesa, morala bi biti predmete naše rezolutnije reakcije i morali bismo to pretvoriti ne samo u predmet interesa ove tri općine, dakle Vojnića, Vrgin Mosta i Topuskoga nego bismo ga morali sagledavati kao dio našega regionalnog i europskog blaga. Jer ta vrsta iskustva i ta vrsta spomenika u HRvatskoj je po mnogo čemu jedinstvena, ali ne samo u HRvatskoj nego i u širem europskom kontekstu. Iz toga razloga bi i ovaj spomenik zavređivao i što se tiče nas iz kluba SDSS-a tiče mi ćemo sigurno zagovarati da on bude u nekoj budućoj listi kandidata koji će se pridružiti ovome sporazumu za koje vjerujemo pokazati svoju opravdanost na obnovi i uređenju Radničkog doma i cjelokupnog kompleksa historijske građe arhitektonske u Gradu Vukovaru. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći klub je klub HSS-a i poštovana zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Zastupnice i zastupnici, gospodine državni tajniče. Klub zastupnika HSS-a podržat će donošenje ovog zakona kojim se potvrđuje Međunarodni sporazum temeljem kojeg će nadležna tijela RH moći koristiti bespovratna sredstva koja osigurava Europska komisija u visini od milijun eura za konkretni projekt obnove Radničkog doma u Vukovaru. Ukupna vrijednost obnove tog objekta iznimne arhitektonske vrijednosti iznosit će oko milijun 340 tisuća eura, a preostali dio od 340 tisuća eura osigurat će u proračunu Ministarstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva. Do danas je država u obnovu Vukovara uložila više od 3 milijarde kuna, a izravna ratna šteta u Vukovaru iznosi 10,4 milijarde kuna. Prije rata prema popisu stanovništva iz 1991. godine u Vukovaru je živjelo oko 45 tisuća ljudi dok ih je danas upola manje. Naravno da treba vjerovati u budućnost grada i poticati ljude da se vrate. No, sigurno da to nije lako ako se prisjetimo podataka glavnog sanitetskog stožera koji je iznio podatke da je u Vukovaru u ratu poginulo tisuću 100 civila i oko 600 branitelja. Među poginulima bilo je 86 djece, prognano je 22 tisuće Vukovaraca, a više od 2 tisuće Vukovaraca je odvedeno je u srpske logore. 90% Grada Vukovara srušeno je njegove neprepoznatljivosti. Vukovar je simbol hrvatskog stradanja i simbol obrane domovine, stoga mi u klubu HSS-a smatramo da treba uložiti i dodatne napore da se uz sva ulaganja u obnovu snažnije uloži i u gospodarstvo kako bi se otvorila radna mjesta i kako bi mladi Vukovarci i mlade Vukovarke ostale živjeti u Vukovaru. To će biti pravi znak da je Vukovar Nepokoreni grad. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Na redu je klub HNS-a i HSU-a, u ime kluba poštovani zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Slažem se sa onim što je govorio državni tajnik i kolege ispred pojedinih klubova, ali baš zato što ste istaknuli tu vrijednu kulturnu baštinu Vukovara i drugih dijelova Lijepe naše, ja bih nastavio u nešto drugačijem tonu i ukazao na neke nelogičnosti i neke neobjektivnosti u Sporazumu koji se nalazi na našim klupama. Ono što bi možda trebao izdvojiti kao pozitivno je činjenica da EU želi pomoći da se očuva i da obnovi kulturna baština s ovih prostora, kulturna baština koja je nesumnjivo dio europske kulturne baštine i o tome je opširno govorio i kolega Biškupić i tu ne treba puno dodati. E sada idemo na mehanizam koji EU predlaže da to postignemo. Oni će u ovom sporazumu se obvezuju nepovratno dati milijun eura. Mi ćemo s naše strane kroz dvije godine dati 340 tisuća eura i na taj način će se nesumnjivo odraditi jedan dio posla vezano uz RAdnički dom, to nije sporno. Međutim, ono što sam molio kolege na klubu HNS-a, HSU-a da mi dozvole reći je nešto sasvim drugo. Ako kolegice i kolege malo uđete u pojedinosti samog sporazuma onda ćete vidjeti da na stranici 12. stoji: "Ugovori moraju biti izvršeni u roku od najviše dvije godine od krajnjeg datuma ugovaranja." To je točka 6.1. Točka 7.1 "Isplata sredstava mora biti izvršena najkasnije godinu dana od krajnjeg datuma izvršenja ugovora". Ali postoji mogućnost da se taj krajnji rok produži, dakle postoji mogućnost da se nakon tri godine ako smo razumjeli izvrše plaćanja dio tih radova i obveza EU prema našoj kulturnoj baštini. Tri godine. S druge strane mi ćemo za koji dan imati na našim klupama i raspravljati o Programu mladi na djelu i programu ... cjeloživotnog učenja gdje ćemo mi uplatiti doprinose EU za zajedničke projekte. E tada neće biti poček dvije godine plus jedna pa možda više, tada je poček jedan mjesec, a nakon toga svaki dan zatezne kamate. Dakle, jedno ministarstvo dogovara na ovaj način, drugo na nešto drugačiji način koji nije jednako valjan i vrijedan i koristan za nas. Nije sporno da treba poreze carine, uvozne pristojbe i sve ostalo ovdje ukinuti, to je uobičajeno kada međunarodne organizacije pomažu jednoj državi u ovom slučaju Hrvatskoj, čak dapače taj model bi možda mogli primijeniti kada se radi o izuzetno vrijednoj kulturno-povijesnoj baštini da i mi sami se tako ponašamo u odnosu na projekte obnove i izgradnje tih objekata. Ono što je dalje vrlo zanimljivo vidljivost, transparentnost, stranica 15. točka 13.1 Aktivnosti komunikacije i informiranja se utvrđuju uz odobrenje komisije. Vrlo zanimljivo. Dakle kontrolirana transparentnost, moramo pitati komisiju što smijemo, što ne smijemo objaviti u svezi sa ugovorom, sporazumom, radovima i sve ostalo. E sad, najinteresantniji dio je onaj koji se odnosi na pojedine objekte na prostoru jugoistočne Europe koji će se obnavljati. U ovom sporazumu radi se o financiranju kulturne obnove i očuvanja kulturne baštine u područjima sukoba na zapadnom Balkanu. Ponavljam, u područjima sukoba na zapadnom Balkanu. Obnavljaju se objekti u Vukovaru, obnavlja se tvrđava Besac na granici između Crne Gore i Albanije i obnavljaju se Senjski rudnici negdje između Bora i Kragujevca u istočnoj Srbiji. Kolegice i kolege, područjima sukoba. Područjima sukoba. Koji su bili razmjeri stradanja i sukoba na području a, b i c zaključite sami. Ali još je zanimljivije kada pogledate, dakle pitamo se jasno koji su to prioriteti za Europsku uniju. Maloprije je kolegica Petir rekla, Vukovar grad od prije rata 45000 stanovnika, kompletno razoren, a srpski grad odnosno to je vjerojatno selo Senjski rudnici ima 600 stanovnika. Moj izvor mi je tako rekao, 600 stanovnika. Nemam ja ništa protiv toga, dapače. Svaka čast kolegama iz srpske misije koji su izlobirali, svaka čast. Ali onda što su radili naši pregovarači, naši predstavnici kod tih pregovora, naša misija. Jer sad pogledajte koliko će dobiti na stranici 31 Senjski rudnici u Srbiji, a koliko Vukovar. Senjski rudnici će dobiti ukupno milijun i 500 tisuća eura i u kolikom će omjeru sudjelovati Europska unija, u koliko omjeru Srbija. U cijelosti 100% plaća Europska unija. Dakako, Vukovar koji je sto puta veće naselje dobiva milijun eura i to pod uvjetom, dakle za trećinu manje pod uvjetom da mi jasno participiramo sa 25,4%. Kolegice i kolege, nešto nije u redu. Ja moram to reći. Mislim da moramo biti korektni, da moramo upozoriti i Europsku uniju nadam se sutra kad budemo punopravni članovi da ćemo imati hrabrosti i snage o tome progovoriti. Ja kad se radi o područjima sukoba ne bih ništa rekao da se na ovom popisu nalaze i određeni gradovi ili objekti iz Bosne, s Kosova gdje su stradanja bila isto tako enormna kao i u Hrvatskoj. Međutim, njih imamo samo u ovoj drugoj komponenti koja se priprema, gdje se vrši evaluacija i to sa relativno sitnim sredstvima. Malo, vrlo malo. Prema tome niti prioriteti, niti razmjeri stradanja niti bilo koji drugi parametar koji bi bio valjan kod sklapanja ovakvog sporazuma mene moram priznati ne zadovoljava. Ponavljam još jednom, ne smijemo ni riječ reći na račun ni Srbije ni Crne Gore. Njihove misije, njihovi predstavnici su očito bili efikasni i učinkoviti u pregovaranju i nametanju jasno svojih projekata, svojih interesa, ali gdje su onda bili hrvatski pregovarači. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I posljednji prijavljeni klub je klub HDSSB-a. U ime kluba poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pored ovih primjedbi koje je gospodin Dorić jako dobro uočio i proanalizirao osobno postoji i još nešto što bismo istakli kao primjedbu koja pomalo bode oči. Naime, polako pucajući se uvlači pojam zapadni Balkan u sve sfere pa evo i u ovakvom jednom potpisivanju, potvrđivanju sporazuma kao što se ulazi polako i ona umjesto Jugoslavije imenica jugoregija koja tako postaje pomalo uobičajena u našoj upotrebi. Hrvatska je slobodna, neovisna, samostalna država i potpisuje samostalno ugovore. Ovako jedna mala mrkva u kojoj stoji i definicija dakle područja sukoba na zapadnom Balkanu, gle kao da se ne zna da je rat bio kako reče gospodin Dorić u Hrvatskoj, u Bosni i Hercegovini i na Kosovu. Čemu definicija zapadni Balkan, čemu ona služi? I na kraju krajeva, zaista je čudno i samo govori o našoj rekao bih pregovaračkoj snishodljivosti i pregovaračkoj nesposobnosti kada pod potpuno drugačijim uvjetima ide jedan projekt u Srbiji koja nije bila u području sukoba, barem ne ono područje za koje postoji namjera za sufinanciranje Europske komisije i to bespovratno u punom iznosu za to. Istovremeno Hrvatska sudjeluje sa 340000 eura, milijun Europska unija u financiranju ili sufinanciranju zajedničkom Radničkog doma u Vukovara, inače rodnog mjesta KPJ-u, ako baš niste znali ili nismo znali neki, 1919. godine. Je li Vukovar zapadni Balkan ili je Vukovar Hrvatska? Je li Vrana zapadni Balkan ili je Vrana Hrvatska i to južna Hrvatska. Potpuno sam suglasan sa gospodinom Pupovcem kada je nabrajao sve te kulturne objekte, od zaista znamenitosti za Republiku Hrvatsku pa i za različitost jasno koju imamo u Republici Hrvatskoj etničku, vjersku itd. gdje mi to zapravo izgradnjom tih i obnovom tih objekata i dokazujemo toleranciju nakon tog osloboditeljskog i obrambenog Domovinskog rata. Ima objekata i koje je on pobrojio, odnosno osim objekata koje je on pobrojio ima ih još. Ima ih još poglavito u područjima sukoba, sukoba dakle na granici u graničnim područjima. Neki od tih objekata su na primjer žao mi je što on nije tu, ali sasvim sigurno je upoznat i sa crkvom sv. Marije u Zrinu i sa tvrđavom Zrinskih u Zrinu. Dakle, rodnome mjestu cijele obitelji Zrinskih za koji mnogi i ne znaju. Misle da su oni iz Čakovca, Varaždina tamo, gdje postoji dvorac Zrinskih. Ali je Zrin, danas u općini Dvor je zapravo poteklo kako bi rekli Makedonci upravo obitelji Zrinskih. I ta tvrđava koja tamo postoji propada uglavnom nešto je konzervirano, je li tako gospodine Biškupić. Ali tvrđava takvoga značaja za hrvatski narod, za hrvatsku povijest zaista bi morala biti i trebala bi biti obnovljena. Jasno da su sredstva za ove kulturne potrebe da tako kažem, za obnovu ovako značajnih i velikih fortifikacijskih objekata premalena. Recesija je, Hrvatska je dovedena u situaciju gotovo dužničkoga ropstva, pa onda su i sredstva za ovako značajne objekte malo. Obnavlja se tvrđava na Adi, dakle tvrđava Zrinskih kod Hrvatske Kostajnice iako još uvijek nije riješen koliko ja znam do kraja granični spor između Hrvatske i Bosne i Hercegovine. A također imamo i granični spor i sa Srbijom, a još ćemo o tome poslije jer to nije danas tema. Dakle, Šarengradska Ada i ostale da kažem enklave katastarske u Bačkoj i to u površini preko 6000 hektara. Pitanje je da li ćemo imati sličnu situaciju kao sa Slovenijom za pola godine, godinu dana. Dakle, s obzirom da je Hrvatska iako ne priznam da je dio zapadnog Balkana, nego je samostalna i suverena država koja potpisuje sporazume sa Europskom komisijom. Dakle, s obzirom da je Hrvatska, s obzirom da se radi o Vukovaru, gradu koji nam je toliko u srcu, gradu heroju, gradu simbolu hrvatske patnje i samostalnosti, neovisnosti da će se napokon i taj Radnički dom kojega vidimo kad dođemo u centar Vukovara koji nam da kažem onako osakaćen bode oči, da će se obnoviti. U svakom slučaju čovjek ne može biti protiv ovakvoga prijedloga. Ali protiv takve aljkavosti i nesposobnosti koja se iskazuje usporedbom sličnog ugovora sa Srbijom koja nije, pogotovo ne u ovom području bilo područje sukoba ili pak u svezi projekta dva, a to je kulturna baština u okviru održivog razvoja u Besaću. Ne znam da li se čita albanski ili crnogorski, ne znam točno. Na granici Crne Gore i Albanije gdje je zapravo ipak se radi o Crnoj Gori gdje zapravo sukoba nije bilo. To je isto kao kada je Europska unija raspisala natječaj za bespovratna sredstva za razminiranje država koje su bile u ratu, a onda se pojavila Bjelorusija, dakle država jugoistoka Europe, onda se pojavila Bjelorusija i ona dobila sredstva. Hrvatska se nije javila na natječaj. Ona nije valjda bila u ratu, ne znam kako je to osim što je intervenirala tada regionalna, razvojna agencija Slavonije i Baranje sa svojim predstavništvom u Bruxellesu pa je ona kandidirala projekt razminiranja na istočnom dijelu Slavonije, pa neka su sredstva povučena. Na žalost naša administracija koja se nalazi u Bruxellesu to nije vidjela ili je previdila. Isto tako, ja ne znam ako su to već zemlje zapadnog Balkana koje govore sličnim jezicima, pa jesu li mogli ti zapadni Balkanci sa nama Hrvatima i našim pregovaračima dogovoriti iste ili barem donekle slične uvjete ili ne postoji komunikacija među njima, nego isključivo jedan po jedan sa Europskom unijom. I onda jasno diplomacija, komunikacija, informacija je na strani očito onih drugih. Zbog toga kažem nije za ne podržati sve što je za Vukovar. Rado prihvaćamo, ali bude li se tako pregovaralo Hrvatska, bude li tako Hrvatska pregovarala i dogovarala sa Europskom unijom bit će nam "skuplja pita nego tepsija" kako se kaže u narodu. Bez obzira na to, evo hrvatski, će izdvojiti hrvatski građani, porezni obveznici 340000 eura rado za naš Vukovar. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada idemo na pojedinačnu raspravu. I najprije poštovani zastupnik Petar Mlinarić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Ja bih isto naglasio malo, pročitao gdje kaže u vezi s prijedlogom odluke o pokretanju postupka za sklapanje Sporazuma o financiranju u vezi s pokusnim programom za očuvanje obnavljanja kulturne baštine u području sukoba na zapadnom Balkanu. Gospodin Dorić je rekao jako je to dobro shvatio i jako je dobro rekao. Ja ne znam kaki su bili sukobi. To bi isto bilo da kažemo da je bio sukob između Njemačke i Poljske kada je Poljska okupirala, Njemačka Poljsku. Kao što piše ja bih bolje rekao agresijom na Republiku Hrvatsku uništeni su mnogi sakralni objekti, bolnice, crkve, muzej, Radnički dom, domovi, obiteljske kuće, škole, vrtići. Da je Europa tako razmišljala devedesetih ne bi sada razmišljali i o ovome poklonu za Vukovar od milijun eura, a ne bi, bilo bi spašeno oko 15000 ljudskih života. Mislim da je to i da ne moramo mi robovati ovim stvarima da kažemo da je taj dio sukob. Mi moramo reći agresija na Republiku Hrvatsku. Ovim vidim već da je naš branitelj Purda Tihomir je bio optužen, Srbija ga optužila za zloćin, a Purda nikad nije bio u Srbiji. Za vrijeme rata je bio u Republici Hrvatskoj. To sad kad mi smo optužili nekoga u Americi da je pucao u nekog vojnika, i to mi sve govori da ćemo mi morati jednostavno da idemo ka, da poništimo tužbu da budemo ko nas bre zavadi i to bi tako bilo, kako je to krenulo a mislim da tako, da tome vodi. Mi se ne smijemo stiditi naše žrtve, zašto sam ja bio u Srbiji 9 mjeseci u logoru i Mitrovica, Niš, Aleksinac, ja ne znam zbog čeg sam bio onda. Onda nisam bio u logorima, to je bio sukob neki. Gospodine potpredsjedniče, vi ste svjedok meni kad govorim. Dalje, Vlada Republike Hrvatske je uložila i sve vrijeme ulaže Ministarstvo kulture evo na čelu bivšeg ministra gospodina Biškupića dali su svoj obol naših, nitko se nije sjetio da taj razrušeni Vukovar i cijelu Hrvatsku Vlada je Republike Hrvatske o tom vodila brigu i koliko je mogla pokrila je pročelje radničkog doma, pokrila je radnički dom da dalje ne propada, spašava o muzeju i svim tim objektima koji je netko srušio. Pa evo Zakon o potvrđivanju sporazuma odnosi se na dio programa Europske Komisije i za taj projekat "Art Vukovar" baština kao sredstvo razvoja, obnova arhitektonske baštine u središtu grada Vukovara, održiva obnova i razvoj ratom uništene zajednice Hrvatska. Ukupna vrijednost projekta je milijun 340 tisuća eura, od čega Europska unija osigurava 1 milijun eura, a Republika Hrvatska 340 tisuća eura, i to na poziciji Ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva, vodnog gospodarstva, odnosno Fonda za obnovu i razvoj grada Vukovara. Ja moram reći da je Vlada Republike Hrvatske osnovala još 2000. Fond za obnovu grada Vukovara, gdje pomaže gradu Vukovaru sa 40 milijuna kuna, 20 ide za obnovu, a 20 ide za gospodarstvo. I mislim da to dosta pomaže, i nadamo se da će tako i dalje ostati ulaskom u Europsku uniju, ako se to ne bude moglo naći ćemo neki drugi model, ali u Vukovaru još jako puno nedostaje i obnove, jezgru centar grada Vukovara još uvijek nije obnovljen, još uvijek čekamo, ali odobrena su sredstva i za Vučedol, Vukovar, Vučedol, Ilok, i nadamo se da će to Vlada nastaviti kako svojim mogućnostima. Čije su pozicije troškovi sufinanciranja tijekom dvije naredne proračunske godine iz fonda 2011. i 2012. u iznosu od 180 tisuća eura za svaku godinu. Projekt za ima za cilj obnovu vanjskog izgleda najreprezentativnijeg nacionalnog spomenika ratom pogođenog grada Vukovara u Republici Hrvatskoj, a to je radnički dom, bivši hotel Grand, pridonoseći također i očuvanju gradskog središta radi unapređenja međukulturnog i međuetničkog dijaloga unutar zajednice i proces socijalnog i gospodarskog oživljavanja Vukovara. Projektom su predviđene 4 aktivnosti, restauracija, konzervacija, obnova i revitalizacija odabrane kulturno-povijesne imovine, u uskoj suradnji s konzervatorskim odjelom Ministarstva kulture, zatim uspostavljanje modela za uključivanje građana u proces odlučivanja gdje će se omogućiti uključivanje svih sudionika različitog kulturnog i etničkog podrijetla. Pod broj 3. promicanje kulturne raznolikosti zajedničke baštine i aktivnosti, širenje informacija gdje će se unaprijediti međukulturni dijalog o baštini koju dijele građani vukovarske zajednice, i razvoj kapaciteta ljudskih potencijala i gospodarski razvoj kroz organizaciju seminara i radionica te studijska putovanja. Tražimo donošenje ovog zakona po hitnoj proceduri, kako bi se projekt obnove zgrade radničkog doma u Vukovaru mogao početi provoditi. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prvo poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Mlinarić, je li vama nešto nije jasno? Naime vi govorite sukob, ovdje čak ne piše ni oružani, piše samo sukob, ne zna se je li to sukob mišljenja, sukob interesa, ili kakav sukob, a kamoli da piše rat. Dakle ne piše rat. Osim toga kako bi i pisao rat ili agresija, agresijom uništena područja, ako i sam Županijski sud Zagreb i Vrhovni sud Hrvatske govore o oružanom sukobu do 8. listopada '91. godine. Dakle o građanskom ratu zapravo. Ali ovdje piše samo sukob. Prema tome polako ali sigurno, kako sam rekao, puzi teza o građanskom ratu i o zapadnom Balkanu i o jugoregiji u glave naših građana, a čini mi se polako i u glave nekih zastupnika, samo pitanje s koje strane.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Mlinarić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] ja imam toliko godina da pamtim sada agresiju na Republiku Hrvatsku, … [[Ne razumije se.]] na svojim leđima i vidio sam što nitko od vas sigurno ovdje nije vidio i doživio, i mislim da taj dio što smo mi propatili u logorima to nikad nisam ovdje ni govorio, niti ću govoriti, ali mislim da blago onome tko samo nije pristupio, čija stopa nije pristupila. Šta smo sve jeli, da vam ne govorim ovdje, a morali smo jesti, vikali smo nije to unutra, nije to unutra. Nakon 6 mjeseci bili smo jednostavno sjednem u tramvaj, zaboravim i pitam kolege pa ja sam promašio tri stanice, on kaže meni pa i meni se to događa, ali ne smijem reći, ali to je samo posljedica svih onih batinanja i samica i bosi u hladnoj ćeliji i sve. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I druga je replika poštovanog zastupnika Daniela Srba. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Cijenjeni kolega Mlinarić je u svom izlaganju govorio o tome kako i danas evo imamo slučaj vukovarskog branitelja Tihomira Purde koji se nalazi u pritvoru u Zenici, i kojeg je temeljem međunarodne tjeralice, njegovo izručenje zatražila Republika Srbija, te postavljam u tom smislu i pitanje kako? Kakve su ingerencije druge države na događaj koji su se događali na hrvatskom tlu? Smatram da apsolutno nisu nikakve, ali me zabrinjava i činjenica na koji način Hrvatska reagira upravo na jednu takvu provokaciju iz Srbije. Smatram da takvi akti ne mogu se u Hrvatskoj smatrati prijateljskim i da hrvatska Vlada treba pokazati da ne prihvaća jedan takav odnos, barem diplomatskim putem uputiti protestnu notu, učiniti sve da se Tihomir Purda vrati, izvući sve sporazume koji su potpisani kako bi se pomoglo tom čovjeku i pozvati na konzultacije veleposlanika iz Beograda kako bi se i time poslala poruka Srbiji. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Mlinarić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega ni meni ni danas nije jasno ako je gospodin Purda branio svoj dom, svoju obitelj, svoj grad, svoju državu, da su neki došli iz Srbije sa bradama i naoružani tenkovima i ubili Purdi taj dan njegovih 10 do 15 susjeda i uprli su pušku u njega. Znači, on je morao reći nemojte mene jer ja ću biti kriv ako ja vas ubijem. Prema tome, meni isto nije jasno kako Srbija može optužiti. Srbija nije ratovala. Kako je Srbija mogla uopće dobiti ove fondove, ove milijune kad ona nije bila ni u sukobu ni nije izvršila agresiju na nikoga. Znači, oni jednostavno prikazuju sebe već godinama nas Hrvate prikazuju kao narod da smo mi zločinci, da smo mi ne znam to, a morali bi se vratiti u prošlost pa bi vidjeli koliko je tko zločina napravio. A mislim da su ovdje Hrvati bili sasvim samo branili svoj dom tako je i Purda, a Republika Srbija, to je toliko mizerno da su oni iz Srbije podnijeli tužbu protiv jednog hrvatskog vojnika koji je branio Hrvatsku. A uostalom mene ne čudi to pošto sam i ja na popisu onih 330, ne znam, a na popisu je kolega moj susjed Jugec kojem su sina odveli pored njega, 17 godina je imao, našao ga je u jednoj grobnici i on je nakon 7, 8 godina od tuge umro. I on je na listi zločinaca. Evo toliko o Srbiji i njenom poštenju. Hvala.
Hvala lijepa. Dopustio sam ovu malo proširenu temu rasprave jer je očito da je očito da je tema proširena i samim proširenjem političkog konteksta u kojem je ovaj sporazum smješten. Prema tome možemo nastaviti sa pojedinačnom raspravom. Poštovana zastupnica Dubravka Šuica.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. A ima ona jedna poslovica – Poklonjenom se konju zubi ne gledaju. Samo ovdje se postavlja pitanje je li to baš tako, vrijedi li ovdje ta poslovica? Gospodin Dorić je otvorio vrlo zanimljivo pitanje, moram vam to reći, i zaista me, promijenio mi je tijek rasprave zapravo. Jer sve ono što je on rekao i mi koji nismo možda pomno iščitali ovaj Sporazum između Hrvatske, Srbije, Crne Gore i Europske komisije vidimo da zapravo nisu parametri ujednačeni. Vidimo da zapravo se teži ja mogu zaključiti, ne samo da upada u oko nego govori o stanovitoj nepravdi prema RH i nisam sigurna da je problem kao što je on rekao u našim pregovaračima, mislim da uopće nije u tome problem nego da se radi o tome da je ipak pokušaj relativiziranja krivnje oko sukoba itd. Tako i proizlazi jer je nemoguće da za jedan program tog Senjskog Rudnika za kojega su rekli da mjesto ima 600 stanovnika i za jedan Vukovar koji je imao 43 tisuće stanovnika da mi dobijemo nepovratno milijun eura, a da ti Senjski Rudnici dobiju nepovratno svih milijun i pol eura. O nečemu se drugome tu radi, ja sad ne bih željela dalje spekulirati, ali upada u oko i govori o stanovitoj nepravdi. Onda cijela ideja uopće ovog sporazuma je kaže pokusni program. Znači, on je pokusni i ima za cilj na kraju poslužiti kao ogledni primjerak, dakle ova iskustva iz ovog pokusnog programa, a radi se o 3 projekta, jedan je Radnički dom u Vukovaru, drugi je … na albansko-crnogorskoj granici i treći je ovaj Rudnik u Srbiji i nakon što se ovo odradi trebao bi poslužiti kao primjer za razvoj trajnog i šireg pristupa očuvanju i obnovi kulturne baštine u područjima sukoba u drugim geografskim regijama na svijetu. Znači, mislim da je ideja je vjerojatno dobra u osnovi je pozitivna međutim nepravedno je ili blaže rečeno neravnomjerno su raspoređena sredstva. Ja ne bih, ponavljam, rekla da je tu problem u našim pregovaračima nego je problem u odnosu prema možda Hrvatskoj državi kao što su već prethodnici rekli. Isto tako moramo, jutros je bilo o tome govora, jučer u Europskom parlamentu u Strasbourgu usvojeno je izvješće o Hrvatskoj i tamo smo u jednoj točci pohvaljeni za regionalnu suradnju na čemu intenzivno radimo i pohvaljeni smo oko odnosa sa susjedima na čemu također intenzivno radimo i kroz sve ove programe i sve je to u redu. Međutim, ovaj podatak je ipak možda gospodine državni tajniče i za vas, ja razumije da, vraćam se na ono poklonjenom konju se zubi ne gledaju, ali mislim da bi se stvari ipak mogle i s vaše strane malo problematizirati jer ugovor nije dvostran nego je tri strane plus Europska komisija. Činjenica da je Hrvatska bila žrtvom rata, činjenica da mi nismo nikad pošli na područje niti Srbije niti Crne Gore niti BiH, činjenica je da su se operacije odvijale na području Vukovara i području Hrvatske i Dubrovnika kao što svi znamo, a rat se vodio u Hrvatskoj, rat se vodio u BiH, rat se vodio na Kosovu. Rat se nije vodio u Srbiji. Prema tome ne znam kako se to smatra područjem sukoba, međutim evo kažem treba prihvatiti, treba poduprijeti proces izgradnje povjerenja pa i kroz ovakav program. Međutim, vidite da ovaj program ima u osnovi, recimo ovo kad se radi o Radničkom domu u Vukovaru, u osnovi ima restauraciju i konzervaciju, obnovu i revitalizaciju kulturno povijesne baštine, ali to nije jedini cilj nego ima očito edukativni karakter koji treba se pokazati kao dobar projekt, a to su aktivnosti uspostavljanja modela za uključivanje građana u proces odlučivanja. Znači, trebaju se građani uključiti u proces odlučivanja. Zatim se kroz ovo promiče kulturna raznolikost, zajednička baština i aktivnost širenja informacija. Znači, ne radi se samo o fizičkom tom poslu na Radničkom domu koji će biti cilj obnove nego se radi i o nečemu sasvim drugom koji bi trebao na kraju rezultirati kao više ne pokusni program nego kao program koji će se primjenjivati od strane EU i u drugim dijelovima svijeta. U svakom slučaju ja kao što sam rekla na početku podržat ću ovaj sporazum. Milijun eura nije malo u ovim momentima. Kroz 2 do 3 godine ćemo isplatiti ovih 340 tisuća eura. Čuli smo od državnog tajnika da su sve dozvole građevinske, lokacijske i ostale gotove. Isto tako daje vrlo kompleksan taj objekt i da treba najmanje nekoliko godina da se taj objekt uredi. Međutim, sve skupa ostaje jedan mali dojam gorčine jer je u velikom nesuglasju s onim o čemu je govorio gospodin bivši ministar Biškupić govoreći o 250 spomenačkih objekata koji su na području Vukovara ili uništeni ili razoreni i govoreći više od 25 tisuća muzejskih predmeta koje još potražujemo, onda je sve to u jednom velikom nesuglasju. Ali zbog dobrih odnosa sa susjedima, zbog regionalne suradnje, zbog poglavlja svih mogućih koje još moramo zatvoriti i zbog želje da postanemo članica velike europske zajednice podržavam ovaj projekt.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, najprije poštovani zastupnik Bagarić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja se također slažem s raspravom kolegice Šuice i samo bih se nadovezao na tu raspravu na način da iskažem svoje čuđenje da recimo jedan ovakav sporazum od strane EU jer su oni zapravo uvjetno rečeno sponzori ovog sporazuma nije npr. uključena BiH. Neshvatljivo je razgovarati o području pa makar i sukoba, makar ga i tako nazvali, a zaobići BiH a pri tome uključiti Srbiju. Dakle, Srbija jest bila agresor i na HRvatsku i BiH i to je jednako nama jasno ovdje, ali i onima u EU i cijelom svijetu. Na koncu Srbija je zbog toga trpjela sankcije UN-a ali isto tako je posve nejasno na koji način je izvršen ovaj izbor a isto tako i na koji način izvršen izbor mjesta koja su predmet te obnove. Dakle, u našem slučaju posve prihvatljivo i razumljivo da to može i treba biti Vukovar, međutim mogao je biti u Dubrovniku u ovom slučaju zašto ne, ili bilo koje drugo mjesto koje je stradalo u agresiji od strane Republike Srbije i srpskih snaga Jugoslavenske vojske itd. Međutim, osobito me čudi da je ovdje izostavljena BiH koja je zapravo jednako i više je stradala nego što je stradala čak i Hrvatska kada se ukupno pogleda, ukupno slaganje. Prema tome, ja se slažem da se sve ono što se dobije treba uzeti, pa slažem se i s onom vašom konstatacijom da konju poklonjenom ne treba gledati u zube ali svakako treba voditi računa da ne bude Trojanski.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku ima poštovana zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
... niste pročitali ipak je uključena BiH i to u jednom manju projektu kod ove druge komponente evaluacije gdje je baština kao most ... obnova arhitektonske baštine u središtu grada Stoca, održivo oživljavanje i razvoj ratom pogođene zajednice BiH. znači Stolac je uključen sa jednim malim iznosom. Ali ja nemam što posebno dodati ovoj raspravi osim da vjerujem da i ovakva rasprava bez obzira što je u kasne sate možda može doprinijeti da se prigodi sklapanja sljedećih ugovora povede malo više računa. Ne bih ja ovdje EU davala zahtjeve, ali mislim da bi se možda moglo u tijeku pripreme ovih ugovora vidjeti da se to iznivelira na način da bude ravnopravno i ravnomjerno jer zna se tko je bio agresor, a tko je bio žrtva.
Hvala vam lijepa. Druga je replika poštovanog zastupnika Bore Grubišića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ova rasprava gospođe Šuice koja ima elemente basne i počela je sa poklonjenim konjem kojemu se ne gleda u zube zapravo govori da je hrvatska Vlada i pregovarači zauzimaju stav bez stava, bez garda. Zapravo jedno ništavilo i servilnost da kažem HRvata i hrvatske Vlade na sve uvjete koje nam se ponude da potpišemo, da potpišemo sporazume, direktive i sve ostalo. Zbog toga i takvih poteza koji se stalno vuku i svakodnevno čujemo nove poteze koji se vuku dogurali smo do 340 tisuća nezaposlenih, 100 tisuća onih koji rade a ne primaju plaću, dakle vuku se potezi iz očaja, HRvatska sve dublje tone i onda mi se nameće jedna druga izreka koja kaže "Kobila koja krepava najjače okida i nanosi velike štete". Hvala.
Hvala lijepa. E ovo je već bilo daleko izvan teme od nezaposlenosti do kobila. Mislim da smo otišli dalje nego što smo trebali u ovoj raspravi. Ali imamo odgovor na repliku poštovane zastupnice Šuice.
Ja sam jako dobronamjerno ovdje raspravljala i pokušavala elaborirati koliko sam mogla, a gospodin Grubišić nažalost u svom stilu gdje je potpuno zlouporabio institut replike spominjući sada hrvatsku Vladu, servilnost, spominjući broj nezaposlenih i zaposlenih. Vaše namjere uopće nisu dobronamjerne, uopće niste u ovom trenutku govorili ni o Vukovaru ni o sredstvima, nego ste samo tražili situaciju kako biste oblatili hrvatsku Vladu što vam inače običaj.
Povreda POslovnika poštovani zastupnik Grubišić.
Članak 209. gospodine potpredsjedniče ja bih vas pitao jeli moguće da gospođa Šuica zna moje namjere, a ona o mojim namjerama raspravlja. To nije replika ni ispravak, ona govori o mojim namjerama koji su zaista kako samo izlagao u svojoj raspravi, ja bar mislim da je ocijenjeno kao vrlo, vrlo dobronamjerno ali evo vidite to je to. U tome se sastoji povreda POslovnika.
Dobro. Hvala. Ovo je bila replika i odgovor na repliku i institut replike omogućava i podrazumijeva i davanje širih ocjena i političkih mišljenja i osobnih mišljenja puno šire nego što li je ispravak netočnog navoda koji se mora ograničiti na iznesene činjenice. Prema tome, ocjenjujem da je ovo bio sasvim poslovnički odgovor na repliku. Imamo još jednu povredu POslovnika.
Ja se pozivam na povredu Poslovnika članak 209. pazite reći u ovoj raspravi u kojoj pričamo o sredstvima donacije EU REpublici Hrvatskoj Gradu Vukovaru spominjati uspoređivati RH i Vladu. Ja to čak ne mogu ponoviti i neću to ponoviti jer ne želim da to ulazi u fonogram da sam ja to izgovorila. Govoriti o nekim životinjama koje ugibaju, ja ću to ublažiti na ovaj način. To je jednostavno neprimjereno, mislim da zaslužuje najmanje opomenu.
Hvala lijepa. Sa povredom Poslovnika nećemo daleko doći jer sasvim je jasno da Poslovnik nije povrijeđen u smislu odgovora na repliku koju je poštovana zastupnica imala, a članak 214. Poslovnika govori da se opomene zastupnik koji se javi za povredu Poslovnika govori o drugoj temi pa molim da dalje ne inzistiramo na povredama. Idemo ka posljednjem sudioniku ove rasprave pojedinačne. To je poštovani zastupnik Zdenko Franić, izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani gospodine državni tajniče, štovane kolegice i kolege. Iako se moram složiti sa prethodnim kolegicama i kolegama koji su raspravljali o ovome zakonu, da je krajnje bizarno da se u ovaj sporazum nije uključila i Bosna i Hercegovina kao država koja je na ovim prostorima daleko najviše stradala. Vjerojatno Europska unija pere dio svoje nečiste savjesti zbog toga što je u jednom trenutku bombardirala Srbiju i putem NATO-a itd. Ja ću ipak pokušati reći nešto o širem kontekstu ovoga zakona, posebice stoga što se radi o obnovi kulturne baštine i što se radi o Vukovaru. Kulturna baština nesumnjivo predstavlja izuzetan potencijal i vrijednost u Republici Hrvatskoj i za njegovanje tradicijskih kulturnih i povijesnih vrednota, kao i za stavljanje kulturne i povijesne tradicijske baštine u funkciju boljeg života svih ljudi u cilju rasta gospodarstva itd. Malo je široj javnosti poznato da su Vučedolci kojima je dakle domicilna točka bila baš Vukovar jednom vladali gotovo cijelom srednjom i jugoistočnom Europom pa su u jednom trenutku zapravo i kontrolirali čak i povijesnu Troju tako da je … [[Govornik se ne razumije.]] dva u biti bila vučedolska kultura. Zamislite štovane kolegice i kolege, koliki bi to bio potencijal za Hrvatsku kada bi se barem nekoliko postotaka turista koji posjete Tursku i lokalitet Troju skrenuli u Hrvatsku da posjete i mjesto odakle je to sve recimo bez lažne skromnosti što i mi danas živimo na ovim prostorima, poteklo. Mi imamo ogromne još neiskorištene potencijale uz Dunav i Savu pa i arheolozi tvrde da ukoliko nastavimo sa ovim tempom istraživati sve te arheološke slojeve i naše prethodnike na ovim prostorima bi trebalo barem 100 do 200 godina da se to kompletno istraži. Dakle potencijala za razvoj ima, ali to treba dobro promisliti kako staviti u funkciju obnove i poboljšanja gospodarske situacije. Da ne bi sve bilo i tako crno i vezano uz ovaj sporazum koji je eto rečeno je i poklonjen na neki način Republici Hrvatskoj valja spomenuti i inicijative i programe koji se već u Republici Hrvatskoj provode bilo putem Ministarstva turizma, Ministarstva kulture. To je obnova tradicijske baštine i kulturne baštine uz uvjet stavljanja te baštine u funkciju kulturno povijesnog turizma. Nažalost, tu ima vrlo mnogo birokratskih prepreka jer mnoge građevine tradicijske baštine, što je naravno i sasvim samorazumljivo, nemaju građevinske ili lokacijske dozvole već se nalaze tu stoljećima tamo gdje jesu. I danas imamo paradoks da poneki lokalni činovnici tumačeći doslovce zakon o gradnji traže takve nemoguće dokumente da je to čudesno, a potrebno mu je samo 10-tak minuta vožnje da sjedne u auto i da pogleda da takva građevina ili objekt fizički i u naravi postoji. Ne, traže se izvedbe postojećeg stanja, ovlašteni arhitekti itd. Dakle, tu su ogromne birokratske prepreke na nižim razinama koje koče izuzetno dobre i osmišljene programe pa i mekane kredite koje daje Ministarstvo turizma i Ministarstvo kulture pa i bespovratna sredstva za stavljanje kulturne baštine u funkciju. S druge strane, i pretpristupni fondovi Europske unije su tu pa tako recimo IPARD, projekt sa mjerom 302 je usmjeren također u tom smjeru. Međutim, i tu se pokazalo da Europska unija slabo poznaje senzibilitete ovih krajeva i traže tako nemoguće stvari da je to naprosto nevjerojatno. Traže tri ponude za nekakve tesarske radove, a u biti je poznato da pri obnovi tradicijske baštine je najbolje uzeti lokalne majstore koji imaju svoja iskustva, znanja i vještine sa konkretnim problemima, ali na žalost nemaju obrtnice ili formalne dokaze da mogu aplicirati ili voditi te radove u smislu javne nabave kako to traži Europska unija. I posljedično, mnogi naši tradicijski objekti propadaju dok se ne nađu sredstva da ih se obnovi. Javna je tajna da stranci kupuju u bescjenje mnoge drvene kuće koje se onda pretvaraju u tradicijski namještaj, umjesto da budu obnovljene na mikro lokacijama na kojima se desetljećima ili stoljećima nalaze. Sva sreća moramo i to reći, da barem prema informacijama koje ja imam i u kojima sam i izravno bio čak i uključen. Dobra je suradnja i hrvatske policije sa Ministarstvom kulture, sa odjelima za zaštitu kulturne baštine, te se mnoga nedjela ipak uspijevaju spriječiti u začetku ili neposredno nakon što se dogode. I da završimo. Usprkos ovakvim sitnim poklonima u smislu ovog zakona o kojima upravo raspravljamo treba javno reći da usprkos i teškoj situaciji u kojima se država nalazi ipak se nalaze načini za pomoću u obnovi kulturne baštine i to od kontinuiteta preko od ranih devedesetih godina preko koalicijske Vlade pokojnog Ivice Račana, pa do dana današnjeg ta sredstva kontinuirana se nalaze na dispoziciji investitorima i ljudima dobre volje i tako treba i nastaviti sa krilaticom "uzdaj se u se" i kad smo već na životinjama i basnama "uzdaj se u se i u svoje kljuse". Hvala.
Hvala lijepa. Evo, još nije gotovo. Imamo dvije replike. Najprije poštovani zastupnik Božo Biškupić.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Franić je u svojoj raspravi govorio u stvari da ovakvi projekti trebaju pridonositi razvoju turističkog gospodarstva. Želim spomenuti da je Vlada Republike Hrvatske zaista vrlo promišljeno prije nekoliko godina u onaj cijeli projekt Vukovar, Vučedol, Ilok koji ima za ulogu u stvari razvoja i gospodarskog i turističkog cijelog toga kraja počela graditi muzej vučedolske kulture, u stvari muzej u Vučedolu kao što je kolega Franić i spomenuo vučedolska kultura nekad je obuhvatila od cijele srednje Europe pa čak malo i sjevernije pa sve do juga , do Grčke. I taj muzej i njegova uloga ono lijepim hrvatskim jezikom rečeno roh bau je za jedno mjesec dana gotov. Bit će vjerojatno ove godine i završen. Ima ulogu sličnu koju ima Muzej u Krapini da privuče stotinu tisuća i više turista i ljudi. U Krapini je do sad bilo u ovih godinu dana 150000 pa dao Bog da to bude barem slično toliko i u samom Vukovaru, odnosno Vučedolu, jer taj muzej je vrlo atraktivan. On je tako i građen da privuče ljude, a on je dio programa koji vodi Vlada Republike Hrvatske.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Franić.
I spomenimo još i Muzej u Kaštelima koji ste upravo vi inicirali završila zatim ponovo koalicijska Vlada i onda kasnije i HDZ-ova dala onaj krajnji štih. Takve točke žare kulturom, isijavaju kulturnim vrijednostima i štovani gospodine Biškupiću život se mijenja u tim područjima toliko na bolje da to zapravo se vrlo, vrlo slabo i rijetko u javnosti spominje i zapravo se intenziviraju na toj kulturnoj potki tolike dodatne vrijednosti svakodnevnog života, pa i gospodarstva da bi bilo dobro da i mi ovdje u Saboru promislimo o načinima kako intenzivirati upravo ovakve inicijative i pozitivne situacije kako bi ljudi bolje i živjeli, zadovoljnije, ali na višoj razini zadovoljavanja svojih ne samo egzistencijalnih, nego i kulturnih potreba. Hvala.
Hvala lijepa. Repliku ima i poštovani zastupnik Daniel Srb.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa cijenjeni kolega Franić rekao je kako se trebamo uzdati u se. Potpuno se slažem i rekao bih trebamo vjerovati u sebe i u vlastite sposobnosti, mogućnosti da i uredimo Vukovar, obnovimo Vukovar u potpunosti. A činjenica da se ovim pokusnim programom zapravo dodjeljuju novci ponajviše onima koji nisu u ratu stradali, ponajmanje onima koji su u ratu stradali. Bosni koja je najviše stradala u ratu, najmanje novaca, Hrvatskoj nešto malo više. Onima koji nisu stradali najviše uz neprihvatljiv termin zapadnog Balkana ipak je nešto što možda trebamo i reći i mi u Hrvatskoj stranci prava smatramo da trebamo takvim modelima reći ne. Neka drugi imaju svoju nečistu savjest oko toga kakvi su to modeli koje nude nama. Neka oni sebe onda opravdavaju i svoje postupke. Jer niti zapadni Balkan, niti model dodjele najviše sredstava onima koji rata vidjeli nisu, nisu za Hrvatsku dobro došli i prihvatljivi. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Franić.
Da, ali samom činjenicom da je, gledajmo to iz pozitivnije strane, da samom činjenicom što se Hrvatska nalazi u ovom pilot ili probnom programu ili projektu hrvatskim stručnjacima, sudionicima, ekspertima će pružiti mogućnost da stečena znanja, vještine, pa i upravljanje dakle pomirbom prenesu i na druga područja koja su danas u sukobu, a koja će sutra trebati slične međunarodne i europske programe. Dakle iako je ovo na simboličkoj razini, mi smo u Saboru vrlo jasno rekli da je zaista bizarno to što se nisu uključili i područja iz Bosne i Hercegovine, ali to je zašto ne recimo opet mrlja na savjesti Europske unije. hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ovim zaključujem raspravu i o ovom konačnom prijedlogu zakona glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti. Evo stigli smo do samog kraja današnjeg zasjedanja, sutra u 9 i 30 nastavljamo, bit će objedinjena rasprava za sljedeće četiri točke dnevnog reda, to su ovi potvrđivanje sporazuma, odnosno sporazuma o financiranju iz IPA programa, do sutra do 9 i 30. Hvala svima i doviđenja.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju u vezi s pokusnim programom za očuvanje i obnavljanje kulturne baštine u područjima sukoba na zapadnom Balkanu za 2009. godinu između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije. Bio je hitni postupak, P.Z. broj 711. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju u vezi s pokusnim programom za očuvanje i obnavljanje kulturne baštine u područjima sukoba na zapadnom Balkanu za 2009. godinu između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu zakona. Rezultat? Ovaj prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 106 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv. Dobro jutro. Gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici nastavljamo sa radom. Jučer smo najavili, a sada pitam ima li tko protiv da se objedine rasprave za točku 8., 9., 10 i 11.? To su P.Z. broj 712., 713., 714. i 715. Znači objedinjavat ćemo raspravu, mislim da nema potrebe povećavati vrijeme za raspravu jer sve može odviti za 10 minuta što imamo reći. Tako da tu uštedimo malo vremena pa prema tome, prelazimo na točku - Konačni prijedlog zakon o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska – Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2009. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 712. - Konačni prijedlog zakon o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska – Crna gora u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2009. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 713. - Konačni prijedlog zakon o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2009. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 714. - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o programu financiranja sudjelovanja Hrvatske u transnacionalnim programima Europske teritorijalne suradnje Europskog fonda za regionalni razvoj "Jugoistočna Europa" i "Mediteran" u okviru komponente prekogranična suradnja instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) za 2009. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 715. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, prijedlog akta primili ste poštom, prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedloge predlagatelja da se ovi Zakoni rasprave po hitnom postupku sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak, objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za zaštitu okoliša. Izvješća ste primili na sjednici, želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? DA. Gospodin Karlo Đurešić, državni tajnik u Ministarstvu regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva. Izvolite.