Koleginice i kolege poslanici, molim vas zauzmite svoja mjesta. Dame i gospodo, poštovani gosti, otvaram 24. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našeg doma, kao i predstavnici određenih nevladinih organizacija i predstavnici medija. Takođe smo pozvali i predsjednika Nezavisnog odbora kao nezavisno tijelo policijske strukture u BiH gospodina Žiku Krunića i predsjednika Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH gospodina Matu Miletića, radi razmatranja materijala dostavljenih od ova dva odbora. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Prema informaciji službe, sjednici je prisutno 29 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda, želim vam reći da smo dodali nove tačke za koje su ispunjene poslovničke pretpostavke za uvrštavanje na dnevni red sjednice, a to su: - Pod 3. Zahtjev poslanika Kluba Saveza za bolju budućnost BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Izbornog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma; - Tačka 19. Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije oba doma za sprovođenje presude Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu u predmetu Sejdić i Finci protiv BiH; - 20. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2011. godinu. - 21. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2001. godinu i Plan rada Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2012. Godinu; - 22. Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o izboru članova stalnih komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; - 23. Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o izboru članova zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Isto tako smo dopunili tačku 6. Prijedlog zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti s Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; 2 Tačku 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga s Mišljenjem Komisije za spoljnu trgovinu i carine; Tačku 9. i tačku 10. takođe sa negativnim mišljenjima nadležnih komisija kao i prethodna dva. U ranijem dnevnom redu ovo su bile tačke 5.,6.,8. i 9. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvažena koleginica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. U ime Kluba SDS-a tražim proširenje po Poslovniku, to je član 65., proširenje dnevnog reda tačkom: Informacija Pravobranilaštva BiH o presudi Suda BiH po tužbi 41 sudije Suda BiH. Ja imam ovdje presudu. Predlažem da to bude tačka dnevnog reda broj 11. i da u međuvremenu, ne znam da li ima tu neko iz Pravobranilaštva, da nam Pravobranilaštvo dostavi informaciju da li je uložilo žalbu i informaciju o ovom slučaju.
Zahvaljujem. Molim vas u pismenoj formi da dobijemo prijedlog naslova tačke dnevnog reda. Da li ima dalje prijavljenih? Ako ne, dozvolite da ja predložim novu tačku dnevnog reda. Kolegice i kolege poslanici, uvaženi gosti, dobili smo informaciju da je došlo do promjene u Komisiji za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije na zadnjoj sjednici Doma naroda. To je izazvalo određene, da kažem, nedoumice, i moje lične i kluba iz kojeg dolazim, tako da predlažem novu tačku dnevnog reda u skladu sa članom 65. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma koja glasi: Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju člana Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Predlažem da to bude zadnja tačka dnevnog reda. Ovu odluku koja je već pripremljena daću službama da iskopiraju i da svaki poslanik dobije to. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, suština je samo promjena imena, umesto mene dolazi gospođa Dušanka Majkić koju su izbacili iz Doma naroda a stavili drugog kandidata. A u svakom slučaju, s obzirom da nam je potrebno nekoliko minuta da fotokopiramo ove odluke i da od uvažene koleginice dobijemo prijedlog tačke, pauza 10 minuta da bi te materijale dobili kako bi mogli da glasamo o njima. Hvala. [[PAUZA]] 3
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, ja samo želim reći uz točku 5. sa prošle sjednice, koja je nosila naziv Prijedlog zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti, rezultati glasovanja su poznati, ja ih ne želim dovoditi u pitanje. Jasno je rečeno da nije prihvaćeno Mišljenje nadležnog povjerenstva sa 14 glasova 'za' (iz Federacije BiH jedan iz RS-a 13). Želim samo reći da sam ja greškom tada glasovao 'za' Izvješće Povjerenstva, inače moje osobno i političko opredjeljenje je da treba regulirati ovu materiju. I evo tražim, ako to nije previše, da se možda samo u fusnoti to napomene. Naravno, niti želim, niti tražim, niti mogu tražiti izmjene rezultata glasovanja.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda: Ad. 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore Na današnjoj sjednici odgovore na postavljena pitanja su dobili: Slavko Jovičić od Savjeta ministara BiH, na pitanja postavljena na 12. i 13. sjednici, i Tužilaštva BiH, na pitanje postavljeno na 14. sjednici; Božo Ljubić od Savjeta ministara BiH, na pitanja postavljena na 10. i 16. sjednici; Ismeta Dervoz od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 14. sjednici i inicijativu upućenu na 16. sjednici; Azra Hadžiahemtović od Savjeta ministara BiH, na pitanja postavljena na 12. i 13. sjednici i od Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta, na pitanje postavljeno na 13. sjednici, koje je ponovljeno na 19. sjednici; Beriz Belkić od Savjeta ministara BiH, na pitanja postavljena na 13. sjednici Doma, Vlade RS-a, na pitanje postavljeno na 16. sjednici i Ureda agenta Savjeta ministara BiH pred Evropskim sudom za ljudska prava, na pitanje postavljeno na 20. Sjednici, i Pravobranilaštva BiH, na pitanje postavljeno na 19. sjednici; Denis Bećirović od Savjeta ministara BiH, na pitanja postavljena na 12., 13. i 14. Sjednici, i Vlade RS-a, na pitanje postavljeno na 15. sjednici; Dušanka Majkić od Savjeta ministara BiH, na pitanja postavljena na 13. i 15. sjednici, te inicijative upućene na 13. i 20. sjednici, Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH, na pitanje postavljeno na 20. sjednici, Vlade Federacije BiH, na pitanje postavljeno na 23. sjednici; Mate Franjičević od Savjeta ministara BiH, na inicijativu upućeno na 14. sjednici i Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika, na pitanje postavljeno na 20. sjednici; Amir 7 Fazlić od Savjeta ministara BiH, na pitanja postavljena na 14. i 15. sjednici i Federalnog ministarstva prometa i komunikacija, na pitanje postavljeno na 15. sjednici; Petar Kunić od Tužilaštva BiH i Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 16. sjednici; Šemsudin Mehmedović od Savjeta ministara BiH, na pitanja postavljena na 13. i 14. (dva odgovora) i na 15. i 16. sjednici; Nermina Ćemalović od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 13. sjednici, od Službe za zapošljavanje Hercegovačko-neretvanskog kantona i Javne uprave Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo, na pitanje postavljeno na 23. sjednici, kao i obavještenje Službe za zapošljavanje BPK Goražde u vezi postavljenog pitanja na 23. sjednici; Zijad Jagodić od Savjeta ministara BiH, na pitanja postavljena na 13. i 14. (dva odgovora) i 20. sjednici, te inicijativu upućenu na 15. sjednici, Uprave za indirektno oporezivanje na inicijativu upućenu na 19. sjednici, Vlade Brčko Distrikta na inicijativu upućenu na 20. sjednici; Šefik Džaferović od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 12. i inicijativu upućenu na 13. sjednici (tri odgovora); Nermina Zaimović-Uzunović od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 15. sjednici; Borislav Bojić od Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH, na pitanje postavljeno na 23. sjednici; Milica Marković od Suda BiH, na pitanje postavljeno na 23. sjednici; Danijela Martinović od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 15. sjednici; Aleksandra Pandurević od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 13. sjednici; Mirsad Mešić od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 12. sjednici; Adnan Bašić od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 14. sjednici, inicijativu upućenu na 20. sjednici; Saša Magazinović od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 12. sjednici; Emir Kabil od Zavoda zdravstvenog osiguranja KS, na pitanje postavljeno na 15. sjednici; Nermin Purić od Tužilaštva BiH, na pitanje postavljeno na 12. sjednici Doma i Uprave za indirektno oporezivanje, na pitanje postavljeno na 20. sjednici; Niko Lozančić od Vlade RS-a, na pitanje postavljeno na 14. sjednici, Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 16. sjednici; Lazar Prodanović od Regulatorne agencije za komunikaciju BiH, na pitanje postavljeno na 19. sjednici; Darko Babalj od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 13. sjednici i Drago Kalabić od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, na pitanje postavljeno na 12. sjednici. Molim vas da se prijavite ako ima neko želju za komentar. Idemo redom. Uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pa naravno, šta bi drugo bilo očekivati nego biti nezadovoljan odgovorom od strane Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH. Oni koji se sjećaju znaju da je suština mog pitanja bila: 'Kako je bilo moguće da odlukama nadležnog suda ili sudova u Prnjavoru postoje tri predsjednika Skupštine Opštine i kako je moguće da jedna ipak mala lokalna zajednica plaća iz svog budžeta tri predsjednika Opštine a to je posljedica odluka sudova?' Odgovor u najmanju ruku je smiješan. Oni govore da nije bilo problema u raspodjeli predmeta, a ja njih pitam kako se ovo dogodilo, da nam objasni, to su odluke sudova koje ljudi moraju sprovoditi, i da Prnjavor ima tri predsjednika i svi se pozivaju na odluku suda a da sud se nije udostojio da objasni kako je do toga došlo i kako je moguće i oglušuju se na zahtjeve i lokalne zajednice, evo i državnog parlamenta. Da je samo problem, oni su konstatovali da nije bilo problema u raspodjeli predmeta a da nijednom rečenicom nisu objasnili kako je moguće. Međutim, kada vidim ostala pitanja i današnje tačke dnevnog reda, onda je meni potpuno jasno, ja mislim čak da sam dobro i prošao da su uopšte odgovorili, kako je stanje u ostalim slučajevima. 8
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, članovi Savjeta ministara, vidimo da je ovaj lijevi dio nešto popunjeniji nego što je uobičajeno i pozdravljam taj budući rad. Ali zaista želim da kažem da smo ovog puta dobili jako mnogo odgovora na pitanja ali da smo malo kvalitetnih odgovora dobili. Očito, Savjet ministara pokušava da se riješi nagomilanog materijala pa će zbog toga što je to tako urađeno morati odgovarati još jedanput. Dakle, ja sam dobila nekoliko odgovora. Prvi odgovor je bio vezan za pitanje za 13. sjednicu Doma naroda i pitanje inicijative za pokretanje procedure ispitivanja opravdanosti daljeg postojanja Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja od strane Savjeta ministara. I zamislite, molim vas, da odgovor glasi da odgovornost za efikasno funkcionisanje Agencije snosi rukovodilac, ne sagledavajući zahtjeve policijskih agencija i tužilaštava kao i za nepokretanje inicijativa za dinamičnije finansiranje otvaranja novih laboratorija. Dakle, poznato je da se laboratorija za forenziku nalazi u sastavu Federalnog MUP-a koji neće da isporuči Agenciji laboratoriju i sad je direktor Agencije kriv zato što nije iščupao tu Agenciju i on je odgovoran zato što Agencija ne radi najveći dio svojih aktivnosti. Dakle, apsolutno neodgovarajuće, odgovor je: neću da me ne ubije prejaka riječ ali ovako nema smisla da se odgovara. Sljedeći odgovor je takođe sa 13. sjednice, vezano je za onaj softver, čuveni Microsoft gdje se BiH višegodišnje zadužila. Nisam uspjela da proučim, kasno sam dobila, nisam uspjela da proučim, pa ću se o tome izjasniti na sljedećoj sjednici. Što se tiče odgovora na pitanje sa 15. sjednice vezano za KPZ Zenica od Ministarstva pravde, Ministarstvo pravde je objasnilo ono što je jasno ali je prethodno dobijen odgovor koji može da se kaže da je to ono što sam mislila i što sam očekivala. Sa 20. sjednice pitanje je takođe vezano za Agenciju za unapređenje stranih investicija. Zadovoljna sam odgovorom ali sam opet nezadovoljna jednom nefunkcionalnom institucijom koja velika sredstva ima iz budžeta, koja ima dodatna sredstva koja nagrađuje kao pojedine investitore. I u sklopu toga ja ću izaći sa sljedećom inicijativom: da se preispita i postojanje takve institucije. Dakle, odgovor mi je jasan, ali šta on znači to će se vidjeli u dijelu koji se bude odnosio na predlaganje moje nove inicijative. I sa 20. sjednice takođe nisam dobila odgovor. Javnost sva je okrenuta prema onih 4.000 međunarodnih sporazuma koje je BiH zaključila i veoma je zanimljivo bilo šta će reći Savjet minisitara, odnosno Ministarstvo inostranih poslova. I mogu vam reći da me je stid da pročitam šta je Ministarstvo inostranih poslova reklo da zbog veličine materijala ... 9
Ja bih molio samo da se vodi računa o vremenu.
(evo završavam) pregled svih ugovora dostavljamo ... firmi ako zatreba. Pošto nisu smatrali da meni treba, tražila sam tačno da kažu šta je sa tih 4.000 ugovora, nisam znači dobila odgovor. I na kraju, evo danas je stigao odgovor na pitanje koje se odnosi na finansiranje Međureligijskog vijeća. Evo, Federacija je uplatila 50.000, RS je ranije uplatila, još se čeka uplata Savjeta ministara. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja sam dobio četiri odgovora na dva problema ili na dva postavljena pitanja. Prvo se tiče prava radnika koji su do 1991. godine bili zaposleni u Republici Hrvatskoj a nakon toga su otpušteni i do danas nikada nisu ostvarili svoja prava. Postoje dva udruženja u BiH. Nekoliko puta smo na tu temu raspravljali ovdje, odnosno jedanput smo raspravljali i usvojili zaključke, a mnogo puta smo postavljali pitanja. Ja sam dobio odgovore na pitanja. Nisam zadovoljan odgovorima, kako u pogledu urađenog na relaciji BiH – Republika Hrvatska, tako ni odgovorima koji se tiču aktivnosti naših institucija, jer nedopustivo je da se makar u pogledu onog novca koji im je dat da mogu da se pomognu u ostvarivanju svojih prava, pa između naših institucija se dopisuju institucija sa institucijom, ne zna se ko će pojasniti način utroška tih sredstava. Stoga ja predlažem da se ovo pitanje, dakle pitanje prava ovih radnika ponovo stavi na dnevni red Predstavničkog doma, sa ciljem da se analiziraju zaključci koje smo ranije, prije nekoliko godina usvojili i da ponovo vidimo kud i kako sa rješavanjem tog pitanja. I to je dakle sada pitanje koje se pretvara u inicijativu. Druga stvar ili drugi odgovor koji sam dobio tiče se implementacije Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja. Odgovor je dakle dat: svi peru ruke. Ne možemo prati ruke od problema kojeg imamo svi u BiH, jer evidentno je da imamo problem, ovaj zakon nije implementiran, što zbog neuspostavljanja azila, što ... nedonošenja pravilnika, odnosno registra i ostale regulative koja je potrebna. Zbog toga predlažem da Vijeće ministara BiH konačno ovo stavi na dnevni red svoje sjednice i raspravi implementaciju ovog zakona i vidi šta je to šta se mora uraditi kako bi se što prije riješio ovaj problem u BiH. Toliko, hvala vam. 10
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Poštovani predstavnici Savjeta ministara, uvažene kolege nevladinih organizacije, kolege, kolegice poslanici, pa ne znam, već sam, čini mi se, četiri-pet puta do sada rekao da je apsurdno postavljati poslanička pitanja ali evo, što bi narod rekao, mora se nešto raditi. Kad dobijem ovakav odgovor od Tužilaštva, a postavio sam, ne poslaničko pitanje nego odnio lično u Tužilaštvo u protokol krivičnu prijavu protiv odgovornih lica koja ne poštuju presudu, ili kako god hoćete zovite, Ustavnog suda ove zemlje. Šta onda drugo da tražim od bilo koga, i neću da pravim apsurd i da pravim cirkus, jer nikada se time bavio nisam, bavim se činjenicama. Ovdje je sve alajbegova slama. Formira se Komisija za ispitivanje stradanja Srba, Bošnjaka, Hrvata, a ja dobio odluku da se formira za ispitivanje stradanja Srba u Sarajevu. Obavežu tom odlukom Ustavni sud. Nadležna lica koja su dužna preko svojih saradnika i nadležnih komisija da mi dostave podatke – ne urade ništa. I naravno, dobijem odgovor Tužilaštva da nema dovoljno dokaza, obustavljeno sve. Sve je ovdje obustavljeno. I šta dalje da postavljam. Drugo pitanje, koje sam postavio Ministarstvu bezbjednosti, oko naturalizovanih stranaca. I takođe, i to čitava bila rašomonijada. Imali komisiju, formirali je mi u prošlom mandatu ovdje, ona radila, utvrdila za 665 lica da imaju nelegalno dodijeljeno državljanstvo, niko da snosi krivičnu posljedicu, ko im je dodjeljivao, na koji način, i to zastarilo. Podnesem krivičnu prijavu ko je ukrao Dejtonski sporazum. Dakle, termin je ukrao, nije ga niko odnio. Ja kad zagubim jedan materijal u stanu, galamim na porodicu cijelu, ko mi je odnio materijal, tražim, jer mi je važno, a ovdje neko ukrao Dejtonski sporazum iz Predsjedništva, ja podnio krivičnu prijavu, takođe odnio lično, i kaže: obustavili smo istragu, niko nije odnio Dejtonski sporazum. Pa nije on, gospodine predsjedavajući, kod Vas bio u regalu ili autu i kod mene, u Predsjedništvu bio. Ako ne čuvate akt ove države, kako ova država funkcioniše bez tog akta. I dobijem odgovor: nema dovoljno dokaza. Normalno da neće biti dokaza kad niko i ne vodi istragu. Podnesem krivičnu prijavu kako je nestao Sporazum CEFTA iz Ministarstva za inostrane poslove. Nema dovoljno dokaza. Nema nizašta ovdje dokaza, a jedini dokaz je samo su poslanici lopovi, to za svakog je dokaz. Šta da ja više radim? Ja ne znam stvarno do kojeg smo mi apsurda doveli i poslanička pitanja i naš rad o ovim problemima. Kome god postavim nema dovoljno dokaza. Mogu li ja sad reći: iz Tužilaštva vi koji ste mi ovako nakaradno odgovorili snosite krivičnu odgovornost i nema vam plate sljedećeg mjeseca. Ne mogu. Hvala lijepo. I šta onda da radim?
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite. 11
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege poslanike ja želim upoznati sa odgovorima koje sam dobio u proteklom periodu, dakle pet, šest nekih odgovora, od čega bih samo dva želio prokomentarisati a riječ je o Agenciji za statistiku. Imajući u vidu da mi kao poslanici pregledamo i analiziramo stanje u svim oblastima, svakako da podaci iz Agencije za statistiku su za nas nešto što nam je vodilja. Međutim, sagledavajući i analizirajući podatke kroz ministarstva i druge institucije utvrđujemo da često puta podaci nisu usklađeni. Međutim, u odgovoru sam dobio da je to ipak tako i da Agencija je ta ključna koja treba. Međutim, jeste, ali ako su podaci, da ne kažem, za 10, 20% veći kod institucija koje najvjerovatnije neredovno dostavljaju podatke Agenciji za statistiku, onda se pojavljuju tu i odstupanja. I tu zaista smatram da trebamo nešto učiniti i da se tačnost, preciznost i na kraju kraja rokovi dostavljaju na vrijeme Agenciji ukoliko želimo poštivati zakone u ovoj oblasti. I drugo, pitanje koje me je posebno malo zaintigriralo da prokomentarišem, odnosno da vas upoznam, riječ je o procedurama, odnosno propisima iz oblasti Ureda za veterinarstvo, Ureda za zaštitu zdravlja bilja BiH i Agencije za sigurnost hrane. Od te tri institucije tražio sam odgovor šta su učinili da u proteklom periodu, u pogledu prilagođavanja propisa iz ove oblasti, u cilju prilagođavanja propisima i direktivama EU. Mogu reći da sam odgovor od Agencije za sigurnost hrane dobio izuzetno obiman, na 45 stranica A4, u kome su opisali šta su učinili i sa time sam u cijelosti zadovoljan. Međutim, Ured za veterinarstvo i Ured za zaštitu zdravlja bilja je, pogledajte, samo na jednoj stranici Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa je dostavilo desetak rečenica. I, vjerujte, ja smatram da izuzetno dobro vidim, ali kako je ovo napisano u fontu, po mom mišljenju, nije to ni desetka, ni osmica, moguće je to četvorka neka, ja moram debelo pogledati, i zamolio bih da ovakve dopise, dakle naše Generalno tajništvo da nam proba, kad je već na jednoj stranici, da ga stavimo na desetku ili font na dvanaestku. A drugo, od Ureda za veterinarstvo bih zamolio da nas jednom upoznaju šta su zaista u proteklom periodu učinili, jer sa ovim nisam zadovoljan. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Amir Fazlić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, ja imam komentar na dva pitanja, na pitanje sa 14. sjednice. Naime, riječ je o aktuelnom pitanju i o temi koja tretira staru deviznu štednju u Ljubljanskoj banci i Invest banci Beograd. Moram da priznam da je Vijeće ministara zaista dalo jedan dobar odgovor, pozvalo se na zakonski osnov, na tumačenje Slovenije, tumačenje Beograda i sve ostalo. I s te strane sam ja zadovoljan. Pozvalo se i na određeni sudski proces koji se vodi kod Suda za ljudska prava u Strazburu. I dalo je jednu konstataciju, kaže, 'u ovaj proces potrebno je da se uključe nosioci zakonodavne i izvršne vlasti u BiH ovisno od nadležnosti i ovlaštenja'. 12 Ova rečenica je mene ponukala da komentarišem i da vidim kako to mi da se uključimo da ovaj proces, koji već dugo godina traje, pomognemo i da se ovaj proces riješi. Nadam se da prva posjeta ministra vanjskih poslova Beogradu i vjerujem da će sljedeća, ona je bila više i protokolarna i radna, ali da će sljedeće posjete imati ..., ministar vanjskih poslova i drugi resori koji se ovdje spominju, imati ovo bitno pitanje u vidu i da ćemo pokušati da riješimo ovo. Vjerovatno ću ja iz ovog pitanja postaviti jednu od inicijativa na narednoj sjednici dok malo još više iščitam, jer je ovdje više zakonskih odredbi, spomenuto je više aktivnosti koje je potrebno uraditi. Drugi moj komentar odnosi se na pitanje sa 15. sjednice, a riječ je o pitanju koje se odnosi na Agenciju za identifikaciona dokumenta i razmjenu podataka BiH, gdje sam tražio imena uposlenih. Činjenica da nisam naveo razlog traženja tih imena i činjenica da sam dobio jedan odgovor koji me ovako upućuje na razmišljanje da ta imena ne možemo dobiti zbog Zakona o zaštiti ličnih podataka. Imena poslanika, imena izvršne vlasti su dostupna vlasti i javnosti i zaista sam malo iznenađen da nam je administracija u tolikoj mjeri zakonski zaštićena da mi ne možemo da znamo imena uposlenih u državnim institucijama i to će vjerovatno pokrenuti određene inicijative u izmjeni ovog zakona. Ja ne vidim da je to tajna, neki podatak, ako u nekoj instituciji radi 150 imena, jer ja ne tražim matične brojeve, ne tražim sve ono što spada u karakteristiku pojedinca, nego samo ime i prezime. I činjenica da mi je odgovorena i nacionalna struktura u ovoj agenciji, ja ću samo pročitati, znači Bošnjaka 22,27, Srba 30,25, Hrvata 8,40, ostali 1,26 i neopredijeljeni 0,42 i nepopunjenih 37,39. Ovdje je dat jedan odgovor koji kaže zašto je to tako. Ali ono čime nisam zadovoljan, a ne mogu, mi moramo poštovati zakone, znači zaista ne mogu da shvatim da javnosti nisu dostupna imena u svim institucijama bez ovih podataka.
Ja vas molim da se o vremenu vodi računa.
Evo, ja završavam, s obzirom, imao sam još da komentarišem, ali s obzirom da moram poštovati Poslovnik i vrijeme završit ću.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja ću imati samo komentar na jedan od odgovora koje sam danas dobio. Naravno koristim priliku da se zahvalim Vladi RS-a na odgovoru i agentu Vijeća ministara, odnosno zastupniku Vijeća ministara pri Evropskom sudu za ljudska prava gospođi Moniki Mijić na dobijenim odgovorima s kojim sam zadovoljan. Komentar se odnosi na odgovor Pravobranilaštva BiH na moje pitanje: 'Da li je Pravobranilaštvo postupilo po ... zaključcima ove skupštine, odnosno ovog Predstavničkog doma, u vezi nastavka knjiženja državne imovine po Aneksu A, odnosno vojne imovine.' Odgovor koji sam dobio mene je, da vam pravo kažem, zaprepastio. Dakle, zaključak je bio takvog karaktera da je tražio od Pravobranilaštva samo da nastavi posao po zakonu i ništa drugo. 13 Sami u svojoj informaciji su izvijestili ovaj Predstavnički dom da su krenuli u knjiženje, toliko i toliko lokacija proknjiženo, odnosno subjekata itd., a da su prekinuli knjiženje na zahtjev, odnosno molbu, pismo visokog predstavnika. Obrazloženja itd. za mene su apsolutno neprihvatljiva i ja koristim priliku da pozovem Pravobranilaštvo da sačuva svoj dignitet i da samo sebe ne pravi podaničkim organom. Dakle, to je jedan od organa BiH koji apsolutno samostalnost i autoritet mora imati. Odgovor da nemaju podatke o 69 lokacija koje treba knjižiti u korist, koje su državne, ali ih dati na raspolaganje Ministarstvu odbrane, je nevjerovatan. Predsjedništvo BiH je 2006. godine utvrdilo 69 lokacija i mislim da je to poznato svima. Prema mojim informacijama, Ministarstvo odbrane se potrudilo i obezbijedilo dokumentaciju za svaku pojedinačnu lokaciju. Dakle, nikakvih ni formalnih prepreka nema. To potvrđuje i činjenica da su u svojoj informiciji rekli da su jednu od lokacija, mislim da se radi o Čapljini, i proknjižili, i proknjižili u procedurama koje su sami po zaključku svog kolegija smatrali prioritetnim i počeli ih raditi u 2010. godini da bi prekinuli. Dakle, evo da zaključim, ja koristim ponovno priliku, premda nisam siguran da to pije nešto posebno vode, da pozovem Pravobranilaštvo da drži do sebe, da čuva svoj dignitet i da nastavi raditi ono što mu zakon nalaže da radi. I iskoristio bih priliku, kad sam se javio, jedna mala sugestija Kolegiju; nažalost, samo je gospodin Ljubić tu, očigledno da je došlo vrijeme da mi organiziramo onu sjednicu: Poslanici pitaju – Vijeće ministara odgovara, što nam je na kraju krajeva i poslovnička, da tako kažem, obaveza. Jer vidite, imamo po stotinjak pitanja praktično i satima se iscrpljujemo na ovim našim redovnim sjednicama i mislim da bi bilo dobro da što je moguće prije napravimo ovu sjednicu i, da tako kažem, ispucamo se na jednoj sjednici, da odvojimo jedan dan, a da vrijeme iskoristimo za ove ostale tačke dnevnog reda. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ministri, zamjenici, ja sam postavio nekoliko pitanja i dobio sam nekoliko odgovora, a evo pokušat ću da komentarišem jedno od tih, odnosno dva odgovora na pitanje: 'Koliko je povećanje, odnosno, smanjenje stranih ulaganja u BiH, od imenovanja nove direktorice FIPA-e, odnosno Agencije za promociju stranih investicija?' Naime, ovo je jedan primjer kako se pokušava zamagliti oči zastupnicima iznošenjem zbira netačnih podataka. Ako se izvrši uvid na zvaničnu web stranicu Centralne banke, vidjet će se da je zapravo jedno drastično smanjenje stranih ulaganja u BiH koje je bilo najveće 2007. godine kada je iznosilo 12% bruto nacionalnog dohotka, da bi se evo 2011. godine svelo na svega 1,2, što je svakako neprihvatljivo. S druge strane, jedno od mojih pitanja, tu sam dobio i odgovor na pitanje: 'Kakvi su efekti turističkih putovanja zaposlenika FIPA-e?' Evo jedan primjer je, zapravo, putovanje na sajam nekretnina u Moskvu koje je BiH koštalo 22.500 KM. I pitao sam kakvi su efekti tog putovanja. Naravno, u odgovoru stoji da su u 2011. godini ulaganja od strane Rusije bila 141,4 miliona KM. Ali naravno, nije to ta delegacija obezbijedila nego to je direktnim pregovaranjem Dodika, to su ulaganja 14 u Rafineriju Modriča, u Rafineriju Bosanski Brod. Prema tome, ovo je primjer kako ne treba odgovarati na zastupnička pitanja. I naravno, treće je bilo pitanje: 'Da li su u radu SIPA-e primjenjivane ... odredbe zakona i podzakonskih akata, te da li je bilo slučajeva nepoštivanja istih?' I dan-danas se krši Zakon o SIPA-i, gdje je rečeno da tri ključne pozicije ne mogu biti iz istog naroda. Očigledno je da se tamo taj nacionalni debalans drastično krši. S druge strane, želio bih da komentarišem odgovor Ministarstva civilnih poslova kada sam pitao: 'Kako su raspoređena sredstva za sport i kulturu, te nevladin sektor od strane Ministarstva civilnih poslova?' Odgovor je bio da su samo doznačili 15.000 maraka za finansiranje obilježavanja jevrejskog praznika Međunarodnog dana sjećanja na žrtve holokausta. Ostalim podacima, kaže Ministarstvo civilnih poslova, ne raspolažu jer su dodjeljivana sredstva iz rezervi budžeta. Stoga će moje pitanje biti obnovljeno: 'Kako su iz rezervi budžeta i kome dodjeljivana sredstva za sport i kulturu?' Dalje, postavio sam pitanje Vijeću ministara i svim institucijama: 'Koliko je u prethodnom vremenu ovog saziva Vijeća ministara i u kojoj instituciji penzionisano službenika, te ponovo vraćeno na iste poslove ili savjetničke pozicije?' Ja sam dobio pregled, moram biti iskren da određene institucije i ministarstva nisu mi dostavile tačne podatke. Stoga ću ja sigurno insistirati na odgovoru, preciznom odgovoru na ovo postavljeno pitanje.
Molio bih samo da se vodi računa o vremenu.
Evo imao sam još neke komentare, ali s obzirom na vrijeme, završio sam.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo, sve vas skupa pozdravljam. Ja imam potrebu da prokomentiram odgovore na zastupnička pitanja koja sam dobio od Tužilaštva BiH i od Uprave za indirektno oporezivanje. Upravi za indirektno oporezivanje postavio sam pitanje u vezi sa zbrinjavanjem oduzetih vozila koja se nalaze na depoima Uprave za indirektno oporezivanje i za koje je najavljena prodaja. Naime, prema informacijama iz Uprave, trenutno se na depoima Uprave za indirektno oporezivanje nalazi 1.509 pravosnažno oduzetih motornih vozila. Ja sam u zastupničkom pitanju tražio da mi se odgovori da li neka od tih vozila se mogu iskoristiti i dodijeliti nekoj humanitarnoj organizaciji ili socijalnoj ustanovi u BiH, izražavajući pri tome i bojazan da cijeli taj proces prodaje vozila neće biti transparentan i da postoji mogućnost da se neka od tih vozila nakon prodaje ponovo 15 nađu na cestama BiH. Naravno, ta vozila su oduzeta zbog carinskih i drugih prekršaja. I iz Uprave sam dobio odgovor da takva vozila Uprava ne može ponovo staviti u promet, što je i logično, dakle ne mogu oduzeti vozila zbog prekršaja i onda ista ta vozila po sadašnjim propisima staviti u promet, ali može Vijeće ministara BiH donijeti posebnu odluku da na drugačiji način reguliše ovo pitanje i da se ova vozila iskoriste. Pa evo, dakle i pozivam Vijeće ministara da razmotri i tu mogućnost. Što se tiče odgovora Tužilaštva BiH, pitanje sam postavio 27.10. prošle godine i, evo, dakle tek sam nedavno dobio odgovor. Poprilično su ažurni i inače imamo problema kada su u pitanju zastupnička pitanja. Npr. odgovore na pitanja koja sam postavio Predsjedništvu BiH nikada nisam dobio. Dakle, tada sam pitao u vezi sa istragom otkrivenih grobnica u krugu bivše Kasarne "Adil Bešić" u Bihaću. I drugi dio pitanja odnosio se na procesuiranje ratnih zločina na području Cazinske krajine. Odgovorima sam djelimično zadovoljan. Mislim da odgovor nije dovoljno precizan u vezi sa drugim dijelom pitanja koji se odnosio na istragu ratnih zločina počinjenih u bivšoj Kasarni "Adil Bešić" u Bihaću gdje su, podsjećam, otkrivene i neke grobnice itd. Tužilaštvo to još nije procesuiralo i evo nadam se da će ovo biti neki poticaj Tužilaštvu, pa čak i uz opasnost da se ovo protumači kao pritisak na Tužilaštvo. Smatram da sve žrtve zaslužuju isti tretman u BiH i da istina treba biti otkrivena bez obzira o kome se radilo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Ja sam na 16. sjednici, 22.12., postavio kroz ... tri potpitanja jedno pitanje Vijeću ministara i Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. A podsjetit ću vas da se pitanje ticalo najavljene posjete Monitoring tima Ureda za hranu i veterinarstvo Evropske komisije. Ja sam kao zastupnik od strane menandžmenta jedne od firmi u sektoru peradarstva u BiH obaviješten o najavi te posjete i obaviješten sam da je cilj te posjete, uz činjenicu da se utvrdi kolike su kompetencije, koliko je Ured za veterinarstvo osposobljen da kvalitetno vrši svoju funkciju. Da je drugi cilj da se utvrdi da li i koliko eventualno tvrtki u BiH ispunjava uvjete za izvoz hrane na tržište EU, a u sektoru peradarstva. Pitao sam zbog toga prvo: 'Da li su točne te informacije?' Drugo: 'Koji su kriteriji bili za odabir tvrtki?' I treće, ukoliko su moje prethodne spoznaje bile točne: 'Šta Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i Vijeće ministara može učiniti da se ne dogodi ono što se nažalost dogodilo?' Odgovor je par redaka na kraju, ovo je uvod a ovo je moje pitanje gore i ovo malo nazad, i to je sve osim odgovora. Ovdje nema odgovora koji su kriteriji, jer je rečeno samo da je neko smatrao da su te tvrtke koje su predložene eto te koje trebaju biti. I ništa drugo. Nije rečeno ništa ni o tome da li su moje informacije sve točne, a naveo sam i neke informacije koje su ukazivale da su predložene među najlošijim tvrtkama iz tog sektora u BiH. I pitao sam, mjesec i po prije nego što je bio monitoring posjet Ureda za veterinarstvo i hranu Evropske komisije: 'Šta Vijeće ministara, odnosno 16 nadležno ministarstvo, za koje mislim da je stvarno nadležno, kani uraditi, ako je ovo točno, da se to spriječi?' Ovdje nema odgovora da je bio posjet Ureda za hranu i veterinarstvo. Ja slučajno imam informaciju da je bio. I vidite, za divno čudo, ni jedna od predloženih šest tvrtki nije ispunila ni minimum minimuma uvjeta. Sad mjesec i po dana ja upozoravam Vijeće ministara i nadležno ministarstvo da će se to dogoditi. Mjesec i po dana, evo sad tri i po mjeseca, ja nakon tri i po mjeseca dobijam odgovor. Ne dobivam cjelovit odgovor. Nema nikakvih kriterija. I postavljam i sebi i vama pitanje: Koji je smisao postavljanja pitanja? Ovdje se radi o očiglednoj sprezi kriminalnih skupina u institucijama entiteta i BiH. I odavde javno pozivam sva tužiteljstva u ovoj zemlji, sve agencije za provedbu zakona – neka ovo spriječe. Ovo je najdirektnija šteta i entitetima, i državi BiH, i ono malo uposlenika koji rade u ovom sektoru koje pokušavaju da ovaj debalans koji je 1:10
Molio bih samo o vremenu da se vodi računa.
Znam. Pročitali ste ovih dana da je uvoz mesa i mesnih prerađevina 10 puta veći nego izvoz iz BiH. Bit će on i 100 puta veći dok se ovako radi u nadležnim institucijama. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo, predsjedavajući. Kolegice i kolege, cijenjeni gosti, ja imam jednu kratku opservaciju na odgovor koji sam dobila od Agencije za državnu službu, a pitanje sam postavila 8. decembra prošle godine. Ja bih da ovom prilikom, i ponukana ovakvim odgovorom, upozorim da se ne mogu i ne smiju davati različiti podaci na isto pitanje u istom odgovoru. Očigledno, ovaj ko je odgovarao na ovo pitanje je dao potpuno različite podatke u dva pasusa ovog odgovora. Dakle, pitanje se odnosilo na broj novih državnih službenika i namještenika i vrstu njihovih diploma. U prvom pasusu stoji da je to 165 državnih službenika, u drugom da je 266. Ja sad postavljam pitanje: Da li uopšte u ovoj državnoj agenciji, u Agenciji za državnu službu razmišljaju o tome šta pišu? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Mato Franjičević. Izvolite. 17
Meni je, poštovani gospodine predsjedatelju, stigao odgovor na inicijativu koju sam uputio Vijeću ministara, a u kojoj sam predložio da se žurno izrade odgovarajući pravilnici o sistematizaciji radnih mjesta u dvije bitne institucije, u Graničnoj policiji i SIPA-i, kako bi se ispoštovale odredbe Zakona o zaštiti tajnih podataka i, također, kako bi se ispoštovali sporazumi koje smo potpisali, s jedne strane sa NATO-om, a s druge strane sa EU, na ovu temu. Umjesto jasnog očitovanja Vijeća ministara o samoj inicijativi, dobio sam jednu dosta kvalitetnu informaciju o tome da su obje ove institucije, i Granična policija i SIPA, uradile prijedloge pravilnika o sistematizaciji radnih mjesta kojima se postižu ovi poželjni i nužni efekti, ali nema jasnog stava šta se čeka. Zašto Vijeće ministara onda ne usvoji te pravilnike o sistematizaciji radnih mjesta i time završi posao? To je tim nejasnije, imajući u vidu činjenicu koja je sadržana u ovoj informaciji da je, evo kad je riječ konkretno o Graničnoj policiji, taj pravilnik pribavio sva odgovarajuća mišljenja koja su potrebna od Ureda za zakonodavstvo Vijeća ministara, preko mišljenja određenih resornih ministarstava i da čeka kao prijedlog u Vijeću ministara već skoro dvije godine. Dakle, ja ponavljam ovu inicijativu i tražim od Vijeća ministara da mi ne šalje više informaciju o tome dokle se došlo, nego da kaže je li spremno usvojiti ove pravilnike i kada. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Konačno sam dobio odgovor od Vijeća ministara. Smatrao sam da će to biti samo proceduralni odgovor da se neke stvari razjasne ovdje u Parlamentu, ali odgovor koji sam dobio postavlja niz novih pitanja. Radilo se u stvari o pasivnom podbilansu naše države. U ovome odgovoru zakukuljeno i zamumuljeno, što bi naš narod rekao okruglo pa na ćoše, ispada bolna istina da 17 godina poslije rata država BiH pojma nema o svom vlasništvu van njene teritorije. To je prosto fascinantno. Ja bih strašno volio da se neki dobri ekonomski i pravni stručnjaci, a posebno sektori civilnih inicijativa, malo nad tim zamisle. Gospodo draga, u ovome odgovoru svega ima osim pravog odgovora. Poziva se na Ustav, na Aneks IV, na Odjeljak g) u tome Aneksu, na nedostatak informacija od RS-a, Federacije BiH, Distrikta Brčko. Na kraju skrušeno se priznaje da su odavno imenovane direkcije koje treba da rješavaju ove probleme, ali one nikada nisu profunkcionisale, nisu funkcionalne i nikad nisu dale ni jedan odgovor. I na kraju krajeva, Vijeće ministara također meni skrušeno odgovara da ono stvarno ne zna kolika je stvarna imovina pravnih lica državljana BiH, institucija BiH van njene teritorije. A propo toga prije nekoliko dana svi ste imali prilike da čujete u našim sredstvima javnog informisanja jedan frapantan podatak da Vlada države Srbije proglašava da će u ovoj godini izvršiti 18 rasprodaju sve imovine BiH na njenoj teritoriji koja se procjenjuje ugrubo, ne držite me za riječ, molio bih da se to provjeri, oko 8 milijardi maraka. Kada bi svu tu našu pasivu sabrali, nama ne bi trebalo skidati prosjački šešir pred Međunarodnim monentarnim fondom da nam udijeli koji miliončić da se izvučemo iz krize. Zaboga, ova država raspolaže milijardama. Ko vodi računa o njima? Ko raspolaže njima? Ko ih potajno možda prodaje? Da li mi imamo uopšte saznanja koliko je rasprodato te naše imovine van teritorije BiH? Dakle, pasivni podbilans dugo, dugo još neće biti napravljen. I iskreno da vam kažem, bojim se da je ovdje, na velikom vrhu i možda van teritorije ove zemlje zajedno sa onima u BiH izvršena velika tajkunizacija ogromne imovine BiH. Ovo pitanje koje sam ja postavio dalo mi je odgovor kakav ste i vi dobili u svojim poslaničkim klupama. Ali ono, kažem, inicira da stvarno vidimo da li mi raspolažemo sa tako velikom imovinom koju dajemo da se razbaca po svijetu i rasprodaje kao nekadašnja alajbegova slama, kako smo imali običaj da kažemo. Vrlo zanimljivo pitanje i molim vas, poštovane kolegice i kolege, a i vi svi drugi gosti koji nas slušate, da se o ovome debelo razmisli. Nismo mi toliko bogati da se razbacujemo milijardama ... vlasništvu. Shvatite ovo sve. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, ja sam dobila dva odgovora. Jedan čini sastavni dio paketa pitanja upućenog na tri institucije. Ponavljam, riječ je o ponovljenom odgovoru Vijeća ministara, a ponovljeni odgovor Vlade Federacije još nisam dobila. Hoću da samo skrenem pažnju na jedan problem koji se tiče naplate potraživanja po osnovu angažmana svojevremeno „Hidrogradnje“ u Iraku. Sredstva koja leže na računu Jumbes-a u Beogradu i koja već godinama predstavljaju predmet spora između institucija u BiH. Drugo, drugi komentar koji, mislim, cijenim da zaista treba dati, ticalo se isteka akreditacije, odnosno privremenog roka akreditacije visokoškolskih ustanova koji je istekao 15. 8. 2011. godine i u skladu sa odredbama zakona, koje je ova Parlamentarna skupština ... donijela; između ostalog, jedna od odredbi zakona govori da državni organi ne mogu zapošljavati svršene studente sa visokoškolskih ustanova koji nisu akreditirani. Praktično, ni jedna diploma od 15. 8. prošle godine nije validna u smislu zapošljavanja. U tom smislu, ja sam i postavila poslaničko pitanje sa namjerom i da iniciram neke aktivnosti. Moje pitanje se odnosilo na to hoće li državni organi priznavati te diplome koje su stečene nakon toga, da bi dobila odgovor da ohrabruje informacija, dakle ohrabruje, dobivena od Agencije za razvoj visokog obrazovanja da je jedan javni univerzitet podnio zahtjev za akreditaciju. Dakle, ja nisam zadovoljna odgovorom. Ja molim da se ponovi moje pitanje, ako treba još i dodatno obrazloženje uz ovo pitanje. Dakle: 'Šta je učinjeno od strane nadležnih institucija? Nije samo Agencija ta koja je nadležna za provođenje akreditacijskog postupka visokoškolskih ustanova, ali šta je urađeno od nadležnih 19 institucija, odnosno šta je potrebno da se uradi u smislu stimulisanja cijelog ovog postupka kako se ovo ne bi slučajno dalje prolongiralo, eventualno ponovilo?' Zahvaljujem. Dakle, ponavljam svoje pitanje.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Petar Kunić. Izvolite.
Ja ću vrlo kratko komentarisati pitanje. Ja sam na 16. sjednici postavio pitanje u vezi sa pokretanjem krivičnih postupaka za krivično djela korupcije i organizovanog kriminala, te kršenje Zakona o javnim nabavkama. To je oblast koja je veoma bitna za BiH, posebno ovaj Zakon o javnim nabavkama i odgovor govori da je ovaj zakon nedograđen, dakle nepotpun i da ga treba hitno dograđivati. Nevladin sektor je unazad, ne znam, par mjeseci konstatovao da se tu gube milijarde u BiH kod javnih nabavki. Mislim da bi prioritetno Savjet ministara morao staviti u proceduru ovaj zakon. A inače ... postavljam pitanje Šta ova pitanja naša znače kad niko ne reaguje? Novi Savjet ministara, niko tamo ne sjedi. Dakle, šta je ovo i da li uopšte, kakva je svrha ovih naših pitanja? Zaista ukazujete na neke činjenice veoma bitne, dakle niko ne reaguje. 'Da li ćemo mi tu izvršnu vlast staviti nekako pod kontrolu? ... (postavljam pitanje), da li imamo mehanizme? Imamo? Da li imamo volju? Izgleda da nemamo.' I dobio sam odgovor na ova pitanja. Tužilaštvo je dalo odgovor. Zaprepašćujući su mi neki podaci, da vam samo neke spomenem krivotvorenje službenih isprava, presude nula. U BiH to je veoma, veoma rašireno, mnogi rade sa lažnim diplomama i sa mnogim drugim lažnim ispravama; zloupotreba položaja devet tokom 2011. godine, devet presuda; organizovani kriminal, zloupotreba položaja i ovlaštenja nula presuda; krivična djela organizovanog kriminala, udruživanje radi činjenja krivičnih djela 2010. godina 51 presuda. Ja mislim da je toliko učinjeno krivičnih djela da na stadion ne bi mogli stati oni koji su to učinili. Dakle, stadion bi bio mali ... kad bi imali pravu legislativu zakonsku, zakonske propise i, naravno, institucije koje bi to tjerale. Dakle, rezultati su porazni i prosto daju inpuls za neku uzbunu. Hvala.
nije uključen mikrofon
... [[nije uključen mikrofon]] Na pitanje o korištenju licence Microsofta za institucije BiH dobio sam odgovor sa kojim sam zadovoljan.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Borislav Bojić. Izvolite. 20
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, ja ću insistirati na odgovoru na nekoliko postavljenih pitanja i komentarisaću jedno jedino na koje sam dobio odgovor. Ponovo insistiram na tome da mi se dostavi odgovor Savjeta ministara u vezi sa istraživanjem zločina i stradanja, tragičnih stradanja u Sarajevu. Nisam dobio taj odgovor i da ga ponovo ne pišem, to je samo urgencija. A zatim pitanje koje sam uputio Ministarstvu za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose sa inostranstvom u vezi sa prenosom ovlaštenja Spoljnotrgovinskoj komori. Zatim pitanje u vezi sa simbolima ovdje u Predstavničkom domu koje sam uputio Kolegijumu. I druga pitanja koja sam postavio, na ta nisam dobio odgovor. No dobio sam odgovor u vezi sa zabranom korištenja duvanskog dima u prostorijama Predstavničkog doma. Ja znam da je ovo neugodno pitanje i za kolege koji ovdje sjede u ovom Predstavničkom domu i naravno za službenike koji rade u ovim kancelarijama, jer su hodnici u Predstavničkom domu slični onim pušnicama seoskim, otprilike na to liče. I mi hoćemo evropske standarde i hoćemo da vršimo, je li tako, provodimo takvu vrstu zakona, a onda se Zajednička služba podobro pozabavila sa ova dva obimna zakona i meni su dostavili vrlo obimnu Instrukciju. Dakle, ja o ovom pitanju govorim kao o pitanju provođenja zakona. Dakle, suština je provođenja, kolege, zakona. Zamislite da je Zajednička služba napravila jednu vrlo široku Instrukciju koja ima uvod, koja ima sadržaj, koja ima određene prostorije, koja ima sve ono što treba da ima jedna instrukcija, pa ima i zaključke šta treba da se uradi. Sve je to stalo u jednu rečenicu, pročitaću je, da se ne bavim, dakle Instrukcija glasi ovako, kaže: 'Instrukcija o zabrani pušenja u kancelarijama Parlamentarne skupštine BiH.' I ova velika instrukcija stala je u jednu rečenicu koja glasi ovako, kaže: 'Poštujući pravo svakog na zdravu radnu sredinu', došli su do zaključka, kaže, 'a u skladu sa evropskim standardima, kažu ovi koji prave Instrukciju, kaže, 'određuje se zabrana pušenja u kancelarijama Parlamentarne skupštine BiH u kojima se nalazi barem jedan, barem jedan nepušač kao i za vrijeme sastanaka.' Evo, to je način kako se provodi zakon. Morao sam ovo da kažem svima nama. Znam ja da mnogima koji ovdje sjede ovo ne odgovara, ali ako se ovako budu provodili zakoni nema od našeg posla ništa. Ako hoćemo evropske standarde, ako hoćemo sve ono što treba prije svega da imamo, moramo mi koji sjedimo u ovom zakonodavnom tijelu da poštujemo to što sami donosimo. A kakvo je stanje u vezi sa predmetnim zakonom, imate priliku na kraju krajeva da vidite u svim kancelarijama. Ja znam, imam problema u vlastitom klubu u kome ja sjedim i nije to moj problem, ovo je problem provođenja zakonodavstva. Gospodo, naviknućemo se da moramo provoditi zakone, a Zajedničkoj službi čestitam na ovako obimnoj instrukciji, sa detaljnim uputstvima, sa određenom prostorijom za pušenje, kao što je to na aerodromima gdje god odete, kad izađemo izvan BiH vežemo pojaseve i koristimo prostorije koje su posebno određene za pušenje. Hvala vam lijepa, a vama svima koji ste pušači – živjeli, prijatno.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi Božo Ljubić.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, ja sam dobio odgovore na dva pitanja. Jedno pitanje se odnosilo: 'Što je urađeno po zaključcima Vijeća ministara BiH u pripremama u izgradnji 21 graničnog prelaza Bijača?' Odgovorom nisam zadovoljan, jer zapravo je odgovor samo ponovio dio mog obrazloženja da je prelaz Bijača jedan od dva prelaza preko kojih će se moći izvoziti u punom kapacitetu i kontrolirati robe kad Hrvatska uđe u EU, a to je sljedeće godine. A odgovor glasi otprilike da je Vijeće ministara obavijestilo o svom zaključku Vladu Federacije. Međutim, moje pitanje se odnosilo: 'Što je urađeno po zaključku Vijeća ministara na tom planu?' A ja koliko znam nije urađeno puno i bojim se da će doći vrijeme kada ćemo ostati možda samo na jednom prijelazu preko kojega ćemo moći u punom kapacitetu izvoziti robe. Drugo pitanje se odnosilo na RTV kanal na hrvatskom jeziku, a glasilo je ukratko: 'U kojoj je trenutačno fazi, odnosno koji su sljedeći koraci u postupku osnivanja kanala na hrvatskom jeziku unutar Javnog RTV sistema BiH?' I izuzetno sam zadovoljan odgovorom. U odgovoru je sadržano da je napravljen tehnički elaborat, da je u procesu digitalizacije predviđeno da se u tri centra u BiH, Sarajevu, Banja Luci i Mostaru, instaliraju potpuno autonomni nezavisni centri koji će moći emitirati program. Da novi sustav digitalizacije dozvoljava da se osnuje novi kanal, uključujući i kanal na hrvatskom jeziku. Da je u plan Vijeća ministara za ovu godinu uključeno donošenje zakonodavstva u kojem će se u Javnom RTV sistemu BiH predvidjeti servis, javni servis, RTV kanal na hrvatskom jeziku. I ja samo očekujem od Vijeća ministara da nam što prije dostavi prijedloge izmjena iz zakona da bismo mogli pristupiti realizaciji ove obveze koju je donio Parlament BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Završili smo komentare na pitanja. Pelazimo na b) Nova poslanička pitanja Molim vas da se prijavite. Znači, najbrža u tom postupku uvažena koleginica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedavajući. Imam jednu inicijativu i jedno pitanje. Za pitanje samo ću kraj pročitati, pitanje glasi, a upućeno znači Ministarstvu finansija: 'Kada će Ministarstvo finansija preispitati Odluku o posebnim dodacima na plate za profesionalna vojna lica Ministarstva odbrane? S obzirom da je Ministarstvo odbrane svjesno napravilo previd u pripremi Odluke o posebnim dodacima na plate, tzv. letački dodatak, za profesionalna vojna lica u Ministarstvu odbrane koju je usvojio Savjet ministara: Koliko sredstava se godišnje izdvaja iz Budžeta BiH za poziciju letački dodatak licima koja su raspoređena na dužnosti izvan brigade vazdušnih snaga za kategorije vazduhoplova kojih nemamo i kojih ni u budućnosti nećemo imati?' 22 To je jedno pitanje. A što se tiče inicijative, inicijativa se podnosi predsjedavajućem Savjeta ministara, a vezana je za preispitivanje daljeg postojanja Agencije za unapređenje stranih investicija, (FIPA). U nekoliko riječi samo da kažem o čemu se radi. Dakle, smatram da Agencija ima neracionalno veliki broj članova Upravnog odbora koji se imenuju na period od dvije godine, da ima veliki budžet za poslove koje radi, odnosno da nije opravdala svoje postojanje do sada, da za budžet FIPA-e za 2010. je skoro 4 miliona, a uz to ima i Fond za podršku stranim investitorima od 2 miliona, da se ta sredstva Fonda za podršku stranim investitorima izdvajaju od 2008. godine, znači blizu 6 miliona je već utrošeno, i da Agencija do sada nije izgradila efikasan instrument obezbjeđenja povrata dodijeljenih i nenamjenski utrošenih sredstava. Takođe moram reći da Agencija FIPA je 2006. godine napravila Strategiju promocije ili privlačenja direktnih stranih investicija koja je već odavno vremenski prevaziđena, stručno nedorečena i sasvim nerelevantna, poziva se na mjere i instrumente urađene u Srednjoročnoj razvojnoj strategiji PRSP 2004-2007. Dakle, u skladu s tim smatram da treba izvršiti sljedeće: analizu dosadašnjeg rada, rezultata rada Agencije FIPA, dakle ... koliki su ukupni efekti koje je imala BiH osnivanjem Agencije i preispitati dalje postojanje ove institucije ili izvršiti njeno potpuno ukidanje ili organizovanje manjeg organizacionog dijela u okviru Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. U prilog ove inicijative dajem materijal koji je meni došao kao odgovor na poslaničko pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno Pravobranilaštvu BiH, ali prije nego što pređem na pitanje ja moram iznijeti jednu pohvalu na račun Suda BiH. Naime, iako sam ih do sad stalno kritikovala, moram reći da sam jutros kad sam uzela novine bila ponosna na njih. Naime, još nekad početkom prvih godina 1900. veliki matematičar Rasel je postavio jedan paradoks kojim je oborio dotadašnju Kantorovu teoriju skupova. Preveden taj paradoks na običan jezik glasi ovako, kaže: 'U jednom selu ima jedan berberin koji brije sve one koji ne briju sami sebe, pitanje je ko brije berberina?' Znači, to je evo sve do danas bio nerješiv problem. Ono što smo jutros vidjeli u „Nezavisnim novinama“ gdje su sudije Suda BiH tužile državu BiH sudijama Suda BiH pa donijeli presudu, znači riješili su, postali su berberi iz ovog Raselovog paradoksa i pokazali su nam da sudije Suda BiH koje ne sude sami sebi sude sami sebi. Tako da su oborili, znači, evo i jednu matematičku teoriju nakon velikog broja matematičara koji su prodefilovali u prošlom vijeku i znači imamo, eto, sad i jedno novo naučno dostignuće do kojeg je došao Sud BiH. Pa je moje pitanje upućeno Pravobranilaštvu, interesuje me: 'Da li je Pravobranilaštvo uložilo žalbu na ovu presudu za koju, pravni stručnjaci kažu, ne iznosim svoje mišljenje, kažu da nema ni zakonskog uporišta, da predstavlja jednu čistu zloupotrebu i, ako nije uložilo žalbu, zašto to nije učinilo?' 23
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Ja imam četiri kratka pitanja. Prvo se odnosi, odnosno postavljam Kolegiju i sekretaru Zajedničke službe: 'Da mi se dostavi pregled nadoknada za rad u komisijama svih zastupnika i delegata, izuzev naravno redovnih parlamentarnih komisija za koje nema nadoknade za rad, a da se obuhvati period od početka ovog mandata do danas.' Imam tri kratka pitanja vezana za Agenciju za borbu protiv korupcije. Prvo je Vijeću ministara: 'Kada će uvrstiti u dnevni red Prijedlog pravilnika o unutrašnjoj organizaciji Agencije koji im je dostavljen još 16.12.2011. godine?' Drugo pitanje je Kolegiju oba doma Parlamentarne skupštine BiH: 'Kada će se Komisija za izbor i praćenje rada Agencije iz člana 17. Zakona o Agenciji uskladiti sa odredbama ovog člana Zakona? Tamo je rečeno da Komisiju čine po tri člana iz oba doma, te dva predstavnika akademske zajednice i jedan predstavnik iz nevladinog sektora. Sada kako stvari stoje, četiri su iz Zastupničkog doma, jedan iz Doma naroda, jedan kome je prestao mandat delegata, znači nije više tu i, naravno, ova tri su imenovana shodno zadnjem glasanju u ovom domu.' I treće pitanje: 'Kolike su nadoknade za rada članovima ove komisije?' Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo, ja imam jednu zastupničku inicijativu, a vezana je za održavanje tematske sjednice Zastupničkog doma na temu 'Stanje poljoprivrede u BiH'. Danas smo imali priliku čuti nešto vezano ovdje od gospode zastupnika, uvaženih zastupnika Jagodića i gospodina Nike Lozančića, baš upravo vezano za ovu problematiku. I ozbiljnost upravo ove problematike i neriješenih pitanja, dakle ovu inicijativu pokrećem jer Mapa puta s ciljem stvaranja uvjeta upravo za izvoz proizvoda životinjskog i biljnog porijekla koja je početa 2004. godine dakle nije završena uspostava plaćanja na nivou BiH sa pravilima IPA fonda, odnosno Instrumenta za pretpristupnu pomoć namijenjenu ruralnom razvoju. Dakle, bez tog, bez te institucije nije moguć pristup sredstvima EU fonda za ruralni razvoj bez obzira na naš status. A najbolja praksa pokazuje da najmanje tri godine treba za uspostavu tog sustava, a mi još nismo ni počeli raditi, pa u 24 tom pravcu evo imam inicijativu da se upravo raspravlja tematska sjednica, jer je to zaista jedna dosta složena problematika i jedan problem koji imamo i zato pokrećem ovu inicijativu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Drago mi je što kolega Ivanković je bar spomenuo nekakve inicijative, ali vidi se da je čovjek iz privrede, iz ekonomije, pa na neki način ćemo se zasigurno nastojati i zajednički boriti da bi ovo stanje popravili u kome se trenutno svi skupa nalazimo. Također, kolega Slavko Jovičić je rekao da postavljamo pitanja, međutim ne dobijamo odgovore kakve očekujemo. U skladu sa time, ja sam analizirao šta je to, jer pogledajmo, iz dana u dan smo na vijestima, u dnevniku, u informativnim, ne znam, svim oblicima, sve što god ne valja, kažu poslanici su krivi i uvijek prikazuju ovaj parlament. Međutim, ja zaista vjerujem da mi ovdje radimo, svako na svoj način, čak štoviše moguće nekad proturječnosti ima, ali u svemu tome ja sam pripremio neke inicijative, odnosno i pitanja, pa ću probati nabrzinu da iznesem. Riječ je o inicijativi za entitetske i kantonalne vlade: 'Imajući u vidu da se u većem broju preduzeća u državnom vlasništvu, a koja negativno posluju, upravni ili nadzorni odbori, kao i uprava mjesečno nagrađuju po raznim osnovama kao i u preduzećima koja uspješno posluju, a čak negdje i više, ovim iniciram, u cilju eliminacije tih propusta i dovođenja najuspješnijih kadrova, da se što hitnije pristupi izmjeni onog dijela zakona koji definiše mandatni period navedenih, a na način da se oni u primjeru negativnog poslovanja više od godinu i po dana obavezno smjenjuju.' Druga inicijativa Vijeću ministara: 'Budući da kao zemlja i država, ne samo u proteklom periodu već i danas, iz neobjašnjivih razloga ne koristimo izuzetno velika finansijska sredstva koja nam stoje na raspolaganju kod evropskih institucija u pogledu ekologije, odnosno zaštite životne okoline, uz činjenicu da je ta oblast velika šansa za naš ekonomski, energetski, pa time i ekološki oporavak i održivost i s obzirom da sam u prošloj godini ovo isto inicirao, ali da vlada u tehničkom mandatu po istom nije ništa učinila, ponovno iniciram da novi saziv Vijeća ministara na državnom nivou pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi zakon o zaštiti životne okoline, te uspostavi odgovarajuće tijelo koje nam iniciraju i traže predstavnici EU, dakle ministarstvo, agenciju ili komisiju koji bi ovu oblast mogli adekvatno provoditi i pratiti na nivou cijele zemlje.' Treća inicijativa: 'S obzirom da u posljednje vrijeme više stotina ljudi u BiH ne samo da skupo plaća i trpi bolove već i umire čekajući u redu za transplantaciju organa, neophodno je ozbiljnije shvatiti. Budući da nemamo zakona o donorstvu organa na nivou države, a ni drugo povoljno rješenje, iniciram da Vijeće ministara BiH pripremi i u što skorije vrijeme uvrsti u parlamentarnu proceduru ovaj zakon kojim bi se problematika donorstva organa i transplantacija povoljno riješila.' 25 E sada i jednu posebno
Molim Vas tri minute su već prošle,
Dobro, zahvaljujem.
a i već ste napravili više od jedne inicijative i pitanja da se usredotočimo na jedno pitanje ili inicijativu kako bi mogli dati šansu i onima kojima su upućena pitanja da odgovore i ako napravimo po 10 pitanja od svakoga od nas poslanika to će biti neizvodljivo. Uvažena poslanica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dozvolite da pozdravim sve prisutne. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara BiH: 'Da li je Odlukom koju je donijelo Vijeće ministara BiH na 94. sjednici, održanoj 16. 7. 2009. godine, kojom je pitanje upravljanja i održavanja graničnih prelaza povjereno Upravi za indirektno oporezivanje BiH, precizirano da se održavanje izgradnje i upravljanje odnosi na svih 89 graničnih prelaza ili na granične prelaze, njih 56, gdje su prisutni djelatnici Uprave za indirektno oporezivanje, a na ostala 33 granična prelaza se nalaze samo službenici Granične policije i ko je u ovom smislu zadužen za njih?' Obrazloženje: Iz Informacije koju je Uprava za indirektno oporezivanje BiH dostavila Komisiji za vanjsku trgovinu i carine, čiji sam i ja član, ovog doma jel', od 22. 2. 2012. godine je vidljivo da je stanje, tehnička opremljenost, upravljanje i održavanje graničnih prelaze u BiH zabrinjavajuće. Većina graničnih prelaza ne zadovoljava propisane uslove po Pravilniku o standardima i uslovima izgrađenosti i opremljenosti graničnih prelaza. Uprava za indirektno oporezivanje u Informaciji navodi da navedena odluka nije precizirana kada je u pitanju tehnička opremljenost, održavanje graničnih prelaza i dr. Molim da mi se na pitanje odgovori pismeno. Hvala.
Zvahvaljujem. Slijedeći je uvaženi poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsjedavajući. Dame i gospodo, prisutno je posebno u prethodnom Vijeću ministara da aktivnost Ministarstva inostranih poslova nije bila na nivou kojeg smo očekivali. Ja se nadam da će novo 26 Vijeće ministara i novi ministar tu aktivnost usmjeriti u boljem pravcu za dobrobit građana BiH. Iz tih razloga želim da postavim jedno poslaničko pitanje: 'Da li će doći do racionalizacije diplomatskih predstavništava, posebno u zemljama u kojima je to neophodno, a povlačenje ili smanjenje broja iz zemalja u kojima BiH ima veći ekonomski interes? Znači moje pitanje je direktno: Kada će doći do ukidanja diplomatskih predstavništava u zemljama gdje nisu postignuti željeni rezultati i efekti, a otvoriti se predstavništva u zemljama gdje imamo veći ekonomski interes?' Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, ja bih imao danas postaviti dva pitanja. Jedno pitanje bih postavio Institutu za medicinsko vještačenje Federacije BiH, a to pitanje bi glasilo i kratko i jasno: 'Koliko je isplaćeno novca po osnovu dnevnica i koliko iznosi dnevnica u Institutu za medicinsko vještačenje?' Prema mojim informacijama, koje su vjerovatno i točne, da je prošle godine Institut za medicinsko vještačenje po osnovu dnevnica isplatio 1.790.000 maraka, a 64 su uposlenika, što bi iznosilo nešto više od 28 tisuća maraka po uposleniku da je podijeljeno, znači isplaćeno dnevnica. I to je neka naučna fantastika, je li, da imamo 280 radnih dana i svi da putuju baš negdje 280 puta kroz godinu dana. I kome i u kom su iznosu isplaćene te dnevnice, te koliki su osobni dohoci u Institutu za medicinsko vještačenje Federacije BiH? I moje drugo pitanje bi se odnosilo prema Poreznoj upravi Federacije BiH i Ministarstvu financija Federacije BiH, a ono bi glasilo isto tako po nekoliko osnova: 'Koliko je u Federaciji BiH registrirano kladionica, znači na prostoru Federacije? Ko su njihovi vlasnici i odgovorne osobe, koliko svaka od njih ima onih poslovnih jedinica i koliko ima prijavljenih djelatnika ili uposlenika u tim poslovnim jedinicama i kolika su im primanja? S obzirom da Porezna uprava kontrolira uplatu doprinosa na plaće i iz plaće, znači njima je vrlo lako utvrditi koliko tamo ima uposlenika, s obzirom da te kladionice rade ujutro od 9,00 sati pa navečer do 10,00 dok završe, je li, sve one igre, a tamo imamo, ne znam, jedno, najčešće jedno, ponekada i dvoje koji nisu prijavljeni i rade svaki dan bez da mogu dobiti bilo kakav slobodni dan. Zatim i dalje, znači: Koliko su registrirane kladionice uplatile poreza za 2011. godinu i kolika su dugovanja po osnovu neplaćenog poreza? A prema mojim informacijama, koje su točne, to sam spominjao, preko 42 miliona maraka u proteklih četiri godine, ako su, kažem, ove informacije točne. Koja je tu odgovornost Porezne uprave i Ministarstva financija Federacije BiH za takvo stanje i da li su pokrenute određene aktivnosti prema tužiteljstvu za ovakvo stanje?' 27
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Amir Fazlić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege, ja imam jednu inicijativu. S obzirom da imamo novo Vijeće ministara, novu energiju, novu snagu, friški su, predlažem inicijativu prema Vijeću ministara, znači da Vijeće ministara uradi standardizaciju po pitanju broja uposlenih administrativnih radnika na svim nivoima vlasti, od opštine, kantona, entiteta i državnih institucija, po mogućnosti kroz zakonsko rješenje. Ja znam da je ovo velik posao, mislim da obrazloženje nije potrebno, ali evo dat ću kratko obrazloženje. Svi znamo da najveći dio budžetskih sredstava ide na finansiranje administracije na svim nivoima vlasti. Navest ću primjer, recimo, kad kažem standardizacija broja uposlenih, mislim da, evo reći ću na opštine, da opštine sa 10 hiljada ili sa 50 hiljada ne mogu imati isti broj uposlenih. Nekad je bila neka preporuka od strane međunarodnih institucija da jedan administrativni radnik u lokalnoj samoupravi ide na 500 uposlenih, možda je čak i to veliko, ja samo govorim da pomognem Vijeću ministara da li je to neka mjera 1 na 1.000 uposlenih. Činjenica da imamo, znamo i ovaj ustavni poredak naš kakav je i sve ostalo, ali imamo i različite brojeve uposlenih od kantona, a da ne govorim o državnim institucijama. Činjenica da ovaj problem je eskalirao u Evropi i da imamo i sliku Grčke, da imamo određena gibanja u Italiji, u Španiji, mislim da BiH treba da pokrene, da se uhvati s ovim problemom, problemom velike administracije. Kad govorim o standardizaciji, ona može biti po broju stanovnika, po sredstvima kojima raspolaže institucija ili opština, kanton ili entitet, po obimu poslova. I mislim da je krajnje vrijeme da krenemo u jednu ovakvu inicijativu i da ovaj saziv Vijeća ministara i ovaj parlament, imajući sva dosadašnja iskustva, imajući u vidu činjenicu da preko noći raste administrativni aparat, da treba da se uhvati ukoštac s ovim problemima. Toliko.
Drugi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
S obzirom da je već prošlo 12,00 sati, ja ću svoja tri poslanička pitanja dostaviti u pisanoj formi, a neću ih obrazlagati.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. 28 2005. godine formirana je Komisija za koordinaciju pitanja mladih u BiH čiji je primarni zadatak bio izrada omladinske politike. Najavljena je izrada dokumenta omladinska politika, odnosno strategija s utvrđenim ciljevima i programima djelovanja iz pojedinih oblasti koje institucije vlasti na osnovu profesionalnog istraživanja poduzimaju u cilju poboljšanja položaja i uslova života mladih. Najavljivalo se da će dokument ugledati svjetlo dana u 2007. godini. Komisija je osnovana pri Vijeću ministara kao stručna radna grupa. Odluka o osnivanju je 2009. godine promijenjena i Komisija je iz sastava Vijeća ministara prešla u okvire Ministarstva civilnih poslova. Prema dostupnim podacima, za rad ove komisije je iz budžeta u 2006. godini potrošeno 125.000 KM, godinu dana kasnije 185.000 KM. U prvom sazivu Komisija je brojala 18 članova, a prema novoj odluci današnji saziv broji devet članova: četiri predstavnika iz vladinih institucija, četiri iz nevladinih organizacija, te sekretar Komisije. Kao platforma za izradu strategije 2008. godine urađena je analiza o problemima i potrebama mladih pod nazivom 'Mladi trebaju omladinsku politiku', koja je bila prvi ozbiljan dokument sa statistikama o stanju mladih i omladinskog sektora u BiH od 1996. godine. Podaci iz ove analize se i danas koriste, jer ozbiljnije istraživanje na nivou BiH nakon ovoga nije načinjeno. Analiza, čija je izrada prema informacijam koštala 150.000 KM, više ne može biti platforma za izradu strategije, jer je nakon četiri godine od objavljivanja očigledno zastarjela. Pitanje upućujem Ministarstvu civilnih poslova: 'U kojoj fazi je izrada Strategije za poboljšanje uslova života i rada mladih i do kada je planirano da ova strategija bude završena? Šta je uradio novi saziv Komisije i da li uopšte postoji plan aktivnosti i ko će finansirati i koliko će koštati novo istraživanje?' Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, ja sam pripremila u pisanom obliku tri pitanja za Graničnu policiju BiH i ne bih obrazlagala, nego ću ih samo proslijediti i tražiti pismeni odgovor.
Zahvaljujem, konstruktivno. Uvaženi poslanik Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja ću biti malo manje konstruktivan, ali ću vrlo kratko postaviti dva zastupnička pitanja. Prvo za Vijeće ministara BiH: 'Da li je Vijeće ministara BiH poduzimalo ili planira poduzeti aktivnosti na pristupanju BiH organizaciji Eurotransplant, te kada možemo očekivati poduzimanje aktivnosti s tim u vezi? Koje zakonske propise je potrebno usvojiti i da li je već nešto urađeno po tom pitanju?' 29 Drugo pitanje je za Državnu komisiju za integrisano upravljanje granicom BiH: 'Kakav je status graničnog prelaza Maljevac na granici sa Republikom Hrvatskom, te da li će biti promjena statusa ovog graničnog prelaza nakon ulaska Republike Hrvatske u EU? I kakav je status malograničnih prelaza na granici sa Republikom Hrvatskom i kako će isti funkcionirati po ulasku Republike Hrvatske u EU?' I molim odgovore u pisanom obliku, jer drugačije ne može, je li. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirsad Đugum. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege i kolegice, iako radimo bez kvoruma, ja ću postaviti poslaničko pitanje a ono se odnosi: 'Zašto se nije formirala Agencija za pasivni podbilans iako su konkursi i formalnopravne radnje okončane prije 12 mjeseci?' Želim naglasiti da je isto pitanje (samo je ranije stajalo, prije sedam mjeseci, da je formirano i završeno sve), znači isto pitanje sam postavio na 14. sjednici i na 23. sjednici i do danas nisam dobio odgovor od Vlade Federacije. I tražim da mi se odgovori zašto još nije došao odgovor na ovo postavljeno pitanje i da se dostavi odgovor jer znamo da 30., odnosno 31. marta je rok do kada ističe ovaj uslov sa Republikom Srbijom i da u pasivnom podbilansu da se radi o ogromnim sredstvima koja se mjere milijardama, a da još ni do danas nije apsolutno Vlada Federacije poduzela ništa na ovom. I molim odgovor u pismenoj formi i što prije. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja ću nastojati biti kratak. Mi smo, vjerujem, jedna od rijetkih zemalja u kojoj je moguće da postoje važne institucije koje nemaju što raditi, a imaju osigurana sredstva, finansijska sredstva, i to obilato koriste, kao što također postoje jednako, ako ne i važnije institucije, koje itekako imaju što raditi, a nemaju uopće osiguranih sredstava za taj rad. Kratak primjer. Odlukom federalnog Ustavnog suda dva ministarstva koja djeluju na federalnoj razini – Ministarstvo kulture i Ministarstvo obrazovanja i znanosti – proglašena su neustavnim jer nemaju ustavnog pokrića za egzistiranje i rad. U isto vrijeme imamo u ovoj zemlji institucije poput Zemaljskog muzeja koje rade posao koji je, vjerujem da ćemo se složiti, izuzetno važan za BiH a uposleni u njima već osam mjeseci nisu primili plaću i ne postoje naprosto osigurana sredstva koja bi pokrila ovaj rad. Kad su se obraćali resornom Ministarstvu kulture na federalnoj razini, dakle ovom koje je proglašeno neustavnim, sa zahtjevom da im se doznače određena sredstva, 30 dobili su odgovor da bi Ministarstvo kulture vrlo rado pomoglo, ali nema ustavnog temelja da im pomogne. Ja iz tog razloga postavljam zastupničko pitanje Vladi Federacije koje bi glasilo otprilike ovako: 'Koliko finansijskih sredstava su konzumirala ova dva neustavna ministarstva kroz plaće uposlenih i kroz ukupni rad od momenta donošenja presude Ustavnog suda do danas? I temeljem istoga pokrećem inicijativu prema Parlamentu Federacije (bilo bi naime normalno i prema Vladi Federacije ali s obzirom da su neki u sukobu interesa onda ću je zaobići): predlažem Parlamentu Federacije da što prije realizira odluku Ustavnog suda da ukine ova dva ministarstva, a da sredstva koja se troše za njihov rad, odnosno nerad, doznači institucijama kulture na državnoj razini poput Zemaljskog muzeja.' Hvala.
Zahvaljujem. S obzirom da preostalu dvojicu kolega ne vidim ovdje u sali, znači oni će vjerovatno dati pismeno svoja pitanja, ja zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda. U međuvremenu bih zamolio članove ili predsjednike klubova da pozovu poslanike da prisustvuju sjednici da ne bih pravio pauzu. Ad. 3. Zahtjev poslanika Kluba Saveza za bolju budućnost BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Poslanici Kluba su 14. 3. 2012. godine dostavili Prijedlog zakona sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku. Otvaram raspravu o ovom zahtjevu. Znači, govorimo o Zahtjevu za hitni postupak. Izvolite. Uvaženi poslanik Mirsad Đugum, ispred predlagača. Izvolite.
Zahvaljujem. Želim da obrazložim samo Zahtjev za hitni postupak. Mi znamo da su u oktobru izbori na lokalnom nivou i upravo iz razloga koji su se dešavali do sada, a ujedno i na osnovu onoga što je par članova Centralne izborne komisije do sada u par navrata naglašavalo da imamo generalno problem oko provođenja izbora i kontrole izbornog procesa, a svjesni da postoje izborne krađe i da ne funkcioniše, ako hoćemo fer, korektne i kompletne izbore koji imaju puni legitimite, te iz tih razloga smo išli na ovaj prijedlog izmjene Izbornog zakona u kome se želi promijeniti samo član 2.19. gdje se dopunjava, odnosno, vrši dopuna ovog dijela da u birački odbor koji se sastoji od tri ili pet 31 članova da jedan, odnosno tamo gdje je pet, dva člana budu iz opozicije unutar biračkih odbora. Isto je tako u stavu (2) gdje u biračkim odborima jedan od zamjenika treba biti iz reda opozicije. Ovo je onaj dio jer znamo šta se desilo i na prethodnim izborima, koliko je bilo krađe, koliko je bilo nevažećih glasova; ne možemo da shvatimo da jednostavno 75.000 glasova za izbor člana Predsjedništva, odnosno da kod izbora člana Predsjedništva u Federaciji 75.000 glasova budu nevažeći. Nemoguće je da je toliko, ako ćemo reći od glasanja za tri ili pet članova, da je toliko nepismenih građana BiH koji ne znaju zaokružiti pod brojem 1,2, i 3, iako članovi koji se nalaze u komisijama mogu svojim potpisom jednostavno dovesti upitnost tog birača i da se to proglasi nevažećim listićem i da imamo proces koji je, jasno je, dao onakve rezultate kakve je dao i na opštim izborima. Iz tih razloga želimo da omogućimo da i opozicija ima punu mogućnost učešća i djelovanja u izbornim procesima i da bude u biračkim odborima. Toliko i hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Želim samo dvije-tri rečenice u povodu ovog zahtjeva, naravno neću govoriti o sadržaju koji je usput prihvatljiv i za mene. Naime, mi smo imali prije nekoliko sjednica također zahtjev od istog kluba da se po hitnoj proceduri također mijenja Izborni zakon BiH. Posljedica ovih zahtjeva, između ostalog, ja pretpostavljam, jeste što do sad nismo dobili rezultat rada Interresorne radne grupe. Dakle, da smo imali ovdje na vrijeme i blagovremeno izvještaj ili neku informaciju te Interresorne grupe koja radi na ovim izmjenama i dopunama Izbornog zakona, ne bismo došli u situaciju da evo sad svaku drugu sjednicu imamo zahtjeve za hitni postupak koji su logična posljedica nerada ove Interresorne grupe. I ja ću podržati ovaj zahtjev iz prostog razloga što, evo, nismo dočekali da dobijemo rezultat rada te Interresorne grupe.
Riječ ima predsjedavajući Predstavničkog doma, gospodin Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici, kao predsjedavajući u formiranju dnevnog reda morao sam da ovo stavim kao obaveznu tačku dnevnog reda. Međutim, hoću da, evo i nakon diskusije uvaženog kolege Beriza Belkića, kao član Interresorne radne grupe, kažem da je grupa u vezi sa hitnim izmjenama Izbornog zakona dostavila izvještaj gdje se vidjelo da se nije dogovorilo u vezi sa gradom Mostarom i još jednim dijelom Izbornog zakona, ali da nastavljamo raditi na Izbornom zakonu u vezi sa drugim članovima i da nismo ništa zakasnili. Tako da u vezi sa hitnim prijedlogom nema kašnjenja. 2., 3. i 4. se radi samo Izborni zakon. I ovaj parlament će dobiti na uvid prijedlog 32 Interresorne radne grupe na što će se, kao što smo i svaki put do sad radili, moći amandmanima djelovati. Iste ove prijedloge koje danas imamo će se moći amandmanima predlagati. Istovremeno svi ste dobili poziv, svaka politička partija, nevladina organizacija, međunarodna zajednica i ostali da dostavi Interesornoj radnoj grupi prijedloge izmjena i dopuna Izbornog zakona kako bi oni mogli da budu razmatrani 2., 3. i 4. Znači, nema nikakve žurbe niti potrebe da se predlažu zakoni na ovaj način po hitnom postupku, osim političke želje da se izađe u medije sa svojim stavom povodom ovog zakona. Ja to razumijem, ali za hitnoću nema razloga. Hvala. Uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepo. Imam samo potrebu da kažem da nam se u posljednje vrijeme dešava da kad god je tačka koja govori o proceduri, dakle ovo je tačka koja govori o proceduri za raspravu po članu 127., mi otvaramo raspravu, ulazimo u meritum stvari. Dakle, ja zaista mislim da nema smisla, znači ovdje se govori o zahtjevu poslanika Kluba Stranke za bolju budućnost za raspravu o ovom zakonu po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. I nemojte da ulazimo u priču. I predlagač kaže i onda ispriča sve što je trebalo reći kad je priča o principima. Molim vas da se držite onog što je tačka dnevnog reda.
Uvaženi poslanik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Pa ja mislim, gospođo Majkić, da nije više rečeno od pet rečenica, uključujući i mene i predlagača. Dakle, stvarno niste u pravu. Nismo otvarali uopšte priču o sadržaju.
Uvaženi poslanik Mirsad Đugum, replika. Izvolite.
Ne znam apsolutno zašto ovakav ton. Ne znam zašto apsolutno u ovom momentu bilo kakvo, u pet rečenica ili 10 rečenica je objašnjeno zašto je ovo dostavljeno, gospođo Majkić. Ako to iritira, a vidjeli smo na pitanjima da se postavljaju ista pitanja od dva zastupnika, ista pitanja. I ako predlagač ne može reći u tri rečenice ili u pet rečenica i obrazložiti u Parlamentu, onda je to ... ... Hvala.
Uvažena poslanica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Dakle, niste opet razumjeli šta sam rekla. Vi imate mogućnost kad govorite o principima zakona kad to dođe na red da govorite koliko vam Poslovnik daje to pravo. Ali kad govorimo o 33 proceduri, onda treba samo da objasnite šta je razlog zbog čega to predlažete po hitnom postupku i ništa više. Dakle, ja nisam ništa izvan toga rekla. Vi ćete kad dođe sljedeća sjednica dnevnog reda, ako taj zakon ostane, vi ćete govoriti koliko god mislite da treba da govorite, ali nije danas to. Danas pričamo samo o proceduri po članu 127. i ništa drugo.
Zahvaljujem. Potrošismo više vremena u raspravi o tome da li treba ili ne treba govoriti nego o samom zakonu. Ali evo, i ovo je Parlament i ja zaključujem tačku dnevnog reda. Prelazimo na četvrtu tačku: Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine, predlagač: Savjet ministara BiH Na 20. sjednici Doma, održanoj 2. 2. 2012., Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Komisija za finansije i budžet Izvještaj je dostavila 16. 2., sa usvojena četiri amandmana koji postaju sastavni dio ovog zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Izvolite. Ako nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na petu tačku: Ad. 5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagač: Zajednička komisija za administrativne poslove
Kolega Živkoviću!
Da.
Ja bih.
Uvaženi drugi zamjenik predsjedavajućeg Denis Bećirović. Izvolite.
Ja neću ponavljati potrebu da u našoj državi napokon dobijemo jedan ovakav zakon, i to u državi u kojoj se upravo i dogodio genocid i zločin protiv čovječnosti. Međutim, predsjedavajući je otvorio, prije svega, raspravu o Mišljenju Komisije koje je negativno, dakle Mišljenje Komisije za ljudska prava itd. Ja sam tražeći zbog čega je negativno Mišljenje na ovaj zakon detaljno iščitao Mišljenje i jedini razlog zbog kojeg je Komisija dala negativno Mišljenje naveden je na strani 3. gdje stoji, (meni je vrlo bitno sad da ovo potvrdim: je li ovo zaista stav Komisije ili je možda greška onih koji su pravili ovaj izvještaj?), ovdje je navedeno da materija koja reguliše predloženi zakon predstavlja klasično biće krivičnog djela i kao takvo treba da bude regulisano u Krivičnom zakonu BiH. Ako je ovo tačno, jedini razlog i jedina stvar koju je navela ova komisija, ja onda mislim da smo mi po prvi put korak do usvajanja ovog rješenja. Za mene je sekundarno da li ovo pitanje treba regulisati posebnim zakonom ili Krivičnim zakonom. Ako Komisija stoji na stanovištu da ovo što je ovdje napisano da je ovo ovako, onda se treba dogovoriti da na narednim sjednicama ne ponavljamo ovaj zakon već da napravimo izmjene i dopune Krivičnog zakona, a Komisija, kao što je navela, izgleda spremna je da to pitanje bude regulisano Krivičnim zakonom. To je za mene zaista novina i jedan pozitivan korak ako je to tako.
Uvaženi poslanik Beriz Belkić. Izvolite. 35
Naravno, o ovome o čemu je gospodin Bećirović govorio, logičnije bi bilo da govore ljudi iz Komisije i vjerovatno će i govoriti. Zahvaljujem se gospodinu Bećiroviću na uključivanju, međutim ja se nisam uključio iz prostog razloga što je meni poznato nešto više od onoga što Vi, gospodine Bećiroviću, znate. Mi smo prije dvije sjednice Komisije, možda u prvom pokušaju da ovdje postignemo neku saglasnost, odnosno na Komisiji imali jedan prijedlog zaključka u Izvještaju Komisije u ovom smislu o kojem je gospodin Bećirović govorio. Dakle, prošao je taj prijedlog zaključka prema ovom parlamentu da se ova stvar uredi izmjenama i dopunama Krivičnog zakona, ali on nije podržan ovdje. Dakle, ja vas moram razočarati, daj Bože da griješim, ja vas moram razočarati da taj znak i taj signal nije signal u pravcu da će se nešto desiti kao korak naprijed. Dakle, ne vjerujem da je to signal u pravcu dobijanja podrške na ovom parlamentu. Stvari se nisu apsolutno promijenile. Ja sam svaki put bio na Komisiji i Komisija nije pokazala, odnosno, dio članova Komisije nisu pokazali spremnost ni na jednu od ove dvije varijante.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi drugi zamjenik predsjedavajućeg Denis Bećirović. Izvolite.
Ma evo, pod formom je replike, ali nije baš replika. Hoću da kažem da, gospodine Belkiću, nemate šta me razočarati. Meni je potpuno jasno koliko je sati kad je ova tematika u pitanju. Međutim, pročitao sam detaljno Mišljenje i tražim i hoću da vidim koji je razlog. Naravno da i Klub SDP-a ima svoj jasan stav i on će ga još jednom iskazati kad se budemo očitovali oko Mišljenja Komisije. Ali hoću da znam koje je zvanično obrazloženje zašto ovo ne prolazi. Ja sam jedino našao to. Ako je to jedini problem, dajte da ga riješimo. Mislim da se razumijemo do kraja.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Ima ili nema? Uvažena poslanica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dozvolite, pošto sam ja član te Zajedničke komisije za ljudska prava, da potvrdim i izjavu faktički i Denisa i gospodina Belkića. Istina je da je bilo to stavljeno pod stavku Krivičnog zakona da se kroz izmjene i dopune Krivičnog zakona ova problematika riješi. Ja kao predstavnica SDP-a bila sam i za jednu i za drugu varijantu, i za donošenje ako treba ovog zakona ili kroz Krivični, bitno je samo ovo što kaže Denis da ova problematika zaista bude korektna i da mi imamo ovaj problem kroz zakon riješen. Doduše, jučer nisam bila na Zajedničkoj komisiji za ljudska prava iz razloga što sam kao član Komisije za vanjsku trgovinu i carine bila u posjeti Upravi za indirektno oporezivanje u Banja Luci i žao mi je da ne znam šta se jučer u principu desilo, a ove su sve stavke što su iznesene tačne. Hvala. 36
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, pa evo, da ne budem ponavljao ovo što je kolegica rekla, nisam ni ja kao član Komisije juče bio na sjednici Komisije. Ali najmanje je važno jesam li bio. Ja želim zaista da uvijek ovdje otvorenih karata, što bi se reklo, razgovaramo. Uvaženi kolega Bećiroviću, Vi ste potpuno svjesni i svi drugi ovdje da prebacivanje na teren Krivičnog zakona i da tu budu krivična djela obuhvaćena Krivičnim zakonom ko god je to uradio, što je Komisija predložila, jeste samo produžavanje ove teme i stavljanje stalno, stalno, sad zavisi samo u kojem obliku, koji je vid i koji će se pronaći način, jeste držanje ovog u fokusu, a svi smo svjesni, evo ja ću vam sad dati odgovor u svoje ime: nikada, kad bi došle izmjene tog Krivičnog zakona, to neće proći. Dakle, ako neće biti u klasičnoj formi pojedinačnog zakona, posebnog zakona, onda hajmo u Krivični zakon. Pa to vam je isto, što bi narod rekao, presipanje iz šupljeg u prazno. Ja sam molio na nekoliko prethodnih sjednica, nije vrijeme da se ovo stavlja u proceduru i ne znam ni ja kad će biti. I ovo neće dobiti podršku. Je li to način da pravimo međusobno povjerenje, a ne pomirenje. Rekao sam bezbroj puta da pomirenje je individualni čin, ili je na nekog ljut ili nije, njegova je stvar šta će uraditi. Ali ovo se tiče BiH i tri konstitutivna naroda. Tiče se srpskog naroda koji je okrivljen ovakvim načinom i ovakvim stavljanjem zakona u proceduru, htjeli vi to priznati ili ne. Čuo sam ja ovdje i kolege, i svi će to tako reći jer to stoji po međunarodnom pravu, ne može ni jedan kolektivitet biti kriv i subjektivitet, a narod je kolektivitet. Dakle, može pojedinac. I mi nikad nismo stali iza takvih koji su suđeni. Ali ovaj način, kako se na razne načine skraćena procedura, redovna, prošlo, jedno vrijeme, drugo, stavljanjem, isto, jeste samo usložnjavanje i ovako komplikovane situacije da nikad ne krenemo ni u čemu dalje. Ja nisam rekao da ovo treba staviti pod tepih, ali ovo nikad neće, dok je ovaj saziv barem Parlamenta, ne znam za naredni šta će biti. Neće biti, neće dobiti podršku, da li to bila forma ova ili prebačena u Krivični zakon ili ne znam neki drugi. Tako vas molim kao kolege da ne gubimo vrijeme, a vi se ljutite koliko hoćete, ili ne znam šta drugo činite, ili kažite ko je kriv, evo proglasite mene kao krivca, ali neće dobiti podršku. Zato vas molim da ovo ne stavljate više u proceduru ni na Komisiju, ni u Parlament, ni bilo gdje, jer nema podrške iz reda srpskog naroda iz RS-a. Nemam pravo da govorim u ime kolega, ali znam otprilike raspoloženje naroda. Nikad neće dobiti podršku.
Vrijeme!
Završeno.
Replika, uvažena kolegica Nermina Ćemalović. Izvolite. 37
Moram mom drugu Jovičiću samo neke stvari ukazati. Ja nisam shvatila ovim zakonom da se osuđuje neki narod, nego da se osuđuje zločinac. Zločinac može biti bilo koje nacije. Ovdje nema ime i prezime. Gospodine Jovičiću, dozvolite da se ne slažem s Vama, utoliko što mislim da ovaj problem što prije stavimo, nije bitno pod kojim će zakonom biti, ... na raspravu i ozakonimo, hajde tako reći, prije ćemo neke dileme riješiti. Odgađanje zakona nije, ili bilo kog problema, nije rješavanje tog problema. Dapače, ja suprotno razmišljam, razmišljam što prije ovo riješimo prije će doći do izmirenja ljudi, naroda, a ovo je samo faktički zakon o negiranju zločina. Ja ne znam da je iko, složit ćete se sa mnom da ste i Vi za to, da zločinca branite, bilo koje ime i prezime da on ima. Da li je on bio Srbin, Hrvat, Bošnjak, ostali, Židov, Rom, nije bitno, zločinac je zločinac. I mislim da moramo krenuti baš od ovog zakona i da riješimo taj problem i tu stavku da je zločin zločin i trebamo ga osuditi bilo ko da stoji iza njega. Hvala.
Naravno, iz dobrih namjera, sad smo dobili dvije replike. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa, ne radi se ovdje o individualnom zločinu i mi smo rekli i ljudi su odgovarali. Jesu li sad bili krivi ili nisu, nisam ja ni, rekao sam, ni tužilac, ni sud na bilo kom nivou, niti me to interesuje, ne branim ti ja te ljude. Ali ovdje se radi o nečemu što neće dobiti podršku, to sam rekao. Ja vas uvjeravam, a i vi znate to raspoloženje naroda, neće ovaj zakon kad bi ga sad usvojili, kad bi dobili 100% saglasnost, doprinijeti upravo o čemu Vi govorite. Ja Vas potpuno razumijem. Ja poštujem Vaš stav. Ja poštujem stav svakog čovjeka. Ali treba neko da mene razumije, a uopšte ne tražim da poštuje moj stav. Neće dobiti podršku i šta sad. Samo želim da se ovo ne stavlja stalno u proceduru. Ja vam govorim za ovaj saziv Parlamenta. Možete kad prođe po Poslovniku vrijeme ponovo ovo vratiti. Ali opet samo isto imamo na dnevnom redu i samo u fokus u javnost stavljamo da nešto ćemo raditi, ali neće dobiti podršku. Evo, danas vam kažem. To smo vam rekli prije četiri godine, prije pet godina kad je ovo bilo prvi put. Dakle, tu da ne gubimo vrijeme, samo je to bila intencija, ništa drugo. Dakle, potpuno se slažem sa Vašim stavovima. Imate svoj interes, ali da ih ponovim još jednom: nikada nisam stao niti ću stati iza nekoga ko je počinio zločine, ko ima pravosnažnu presudu. Je li on bio kriv ili nije, ja ne mogu to utvrditi. Moje individualno pravo je da kažem ili je kazna ovakva ili onakva, a i to ne trebam komentarisati. Dakle, da se vratim, ovo nemojte, ja vas molim ko god ima namjeru, predlagati, neće dobiti podršku. E to je suština.
Svaki poslanik ima pravo predlagati zakone, kao što će doći na red neki drugi zakoni koji će neko drugi moliti da se ne stavljaju u proceduru. Govorimo o negativnom Izvještaju Komisije. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite. 38
Hvala. Gospodine Jovičiću, meni se čini da Vi ovdje jako mnogo očekujete. Očekujete razumijevanje. Pri tom očekujete razumijevanje od onih koji ovdje deklarativno osuđuju ratne zločine, dok praktično onima koji su počinili ratne zločine, pa i nad Vama, gospodine Jovičiću, pružaju finansijsku logistiku. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Dušanka Majkić, diskusija. Izvolite.
Kratko imam potrebu da kažem, jer sam očekivala da će se ovo završiti prije i da neće izazvati ovoliko polemike. Ja sam mislila da smo mi zadnji put sve rekli o ovome što smo imali. I tada sam rekla zbog čega ovakav zakon ne može biti prihvaćen. I tada sam rekla da je broj presuda drugim narodima, da je Sud i Tužilaštvo radilo svoj posao kako je trebalo da radi, nema te osobe koja ne bi podržala ovakav zakon. S obzirom da su predstavnici srpskog naroda jedino do sada procesuirani i presuđivani, da se čeka da to bude urađeno i kod drugih naroda, mi ne možemo prihvatiti ovakav zakon zato šta bi to značilo da se niko ne smije braniti. Dakle, svako onaj ko bi se, ako se usvoji ovaj zakon, ko bi se branio da nije uradio neki ratni zločin, on bi bio automatski kažnjen po ovom zakonu zato što advokati koji bi branili optužene za ratne zločine bi takođe bili kažnjeni. Zato nema osnova da ovaj zakon bude usvojen sve dok se stanje u pravosuđu BiH ne dovede na mjeru na kojoj pravosuđe treba da živi i sve dok svi ratni zločini ne budu sankcionisani. Hvala.
Vraćam kolege ponovo na priču o Mišljenju. Uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. O Mišljenju Komisije, pošto sam bio član Komisije, ja sam bio 'suzdržan'. Jer činjenica je da u BiH, pod navodnicima, naši heroji su njihovi zločinci i njihovi heroji naši su zločinci. To je jedna realnost. I ja bih vas molio da u ovom parlamentu zakopavamo ratne sjekire, jer se samo slažemo da je bio rat, a da li je bio odbrambeno-otadžbinski, da li je bio odbrambeno-oslobodilački, da li je domovinski, oko toga se ne slažemo. A isto znamo da nas danas taj rat košta preko 700 miliona KM godišnje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem i zaključujem raspravu. 39 Prelazimo na sedmu tačku: Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga, predlagač: Savjet ministara BiH Savjet ministara BiH Prijedlog zakona je dostavio u parlamentarnu proceduru 9. 11. Ustavnopravna komisija je Mišljenje o ustavnom osnovu dostavila 8. 3. 2012. godine. Nadležna Komisija za spoljnu trgovinu i carine je Mišljenje o principima Prijedloga zakona dostavila 13. 3. 2012. godine. Ono je negativno. Komisija predlaže Domu usvajanje sljedećeg zaključka: - Obavezuje se predlagač zakona da pristupi izradu novog Zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga. Otvaram raspravu o Mišljenju Komisije. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite
Hvala. Izuzev ovih argumenata koji su navedeni u Mišljenju Komisije, a koje podržavam, ja moram reći i da smo nas tri člana Ustavnopravne komisije iz RS-a – to su gospodin Prodanović, ja i profesor Kunić – bili protiv davanja saglasnosti za ustavni osnov ovog zakona iz prostog razloga zato što ovaj zakon predstavlja jedan klasičan prenos nadležnosti sa entiteta na nivo BiH. I to možda i ne bi bilo sporno da smo se mi dogovorili da su institucije RS-a dale saglasnost na takav prenos nadležnosti. Međutim, to se nije desilo, nego se desio jedan perfidan, da ne kažem, podmukao pokušaj da se ispod žita, vjerovatno je neko očekivao da niti ćemo mi pročitati taj zakon, niti će naši ministri u Savjetu ministara pročitati taj zakon, i da ćemo glasati za tako nešto. Tako ne ide. I ono na šta bih ja skrenula pažnju, ovo nije prvi takav zakon koji nam dolazi iz ovog ministarstva gdje se na mala vrata pokušava oteti još po jedna i prigrabiti nadležnost RS-a. Ako je nekom cilj da ovdje šalje zakone koje ćemo mi obarati i da ne pravimo rješenja oko kojih bi se mogli usaglasiti, jer ovo je jedan zakon koji treba da donese korist čitavom društvu, mi nažalost do tih korisnih benefita nećemo doći zato što je nekom mnogo važnije od tog da otme nešto RS-u. E pa to neće ići tako. I moja sugestija ovom ministarstvu jeste da ubuduće, za razliku od sadašnjeg stanja kad je Ministarstvo unutrašnjih poslova moralo trčati, moliti i kumiti da vidi ovaj prijedlog, da ubuduće se poštuju Jedinstvena pravila za izradu pravnih propisa. Ovdje je trebalo i mišljenje također entitetskih ministarstava zdravlja koje mi nemamo, entitetsko. Ni jedna jedina sugestija Ministarstva unutrašnjih poslova RS-a nije uvažena, tako da za ovaj zakon SDS smatra da nema uopšte ustavnog osnova za njegovo usvajanje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite. 40
Hvala lijepo. Evo, da praktično nastavim gdje je kolegica Pandurević stala. Zaista je ovo jedan od zakona koji je imao neobičan put. Pogledajte kad je prošao Savjet ministara. Dakle 13. 7. 2011. godine je prošao Savjet ministara, pa je negdje čekao četiri mjeseca, pa je 9. 11 .2011. godine došao u parlamentarnu proceduru, pa čekao četiri mjeseca i evo ga danas u Predstavničkom domu. Šta je neobično ovdje? Predlagač ovog zakona je Ministarstvo bezbjednosti. Nadležnost nad Ministarstvom bezbjednosti pripada Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost. Kolegij Doma naroda donese odluku da je to nadležnost Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, a Kolegij Predstavničkog doma donese prvobitnu odluku da je to nadležnost Ustavnopravne komisije. Pa kad Dom naroda ne prihvata da ta nadležnost bude Ustavnopravne komisije, onda se, da ne bi ovaj zakon dalje čekao i sljedeća četiri mjeseca, onda se na brzinu odredi spasonosno rješenje u Komisiji za spoljnu trgovinu i carine. Katastrofa. S obzirom na to šta je tema ovog zakona, stvarno bi bilo interesantno da neko od članova Kolegija objasni kako su se ove stvari dešavale. Podsjetiću vas samo na još jedan zakon, Zakon o deminiranju, koji je isto vezan za strašne stvari koje se dešavaju u tom polju, samo je on takođe oduzet iz nadležnosti Komisije za odbranu i bezbjednost i dat, isto tako da ne bi, dat onome ko nema potpune informacije o tom zakonu. Dakle, imamo novu praksu u Predstavničkom domu da se komisijama koje nisu za to nadležne daje zakon. O čemu se radi prvo? Prva stvar vidi se da predlagač nije poslušao, odnosno da nije obratio pažnju na član 46. Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u kome kaže da kada se mijenja 50% zakona mora se ići na novi zakon. Znači, ovdje je izmijenjeno više nego što je 50%. Ali više od toga predstavlja druga stvar, a to je član 8. koji kaže da se formiraju dvije nove institucije. Jedna je Komisija za suzbijanje zloupotrebe opojnih droga ili tzv. Komisija za droge, a druga je Kancelarija za suzbijanje zloupotrebe droga, i to Kancelarija za opojne droge. Znači, Komisija za droge i Kancelarija za opojne droge. Takođe, Ministarstvo bezbjednosti koje ima 200 ljudi formira još jedno odjeljenje, to se zove Odjeljenje za suzbijanje zloupotrebe droge. Šta je u stvari Ministarstvo ovdje htjelo? Misle da se Vlasi neće dosjetiti, ali evo dosjetili se, kažu, 'ostala pitanja, ... član 8., ostala pitanja u vezi sa sastavom Komisije za opojne droge te druga važna pitanja o njenom radu uređuje Savjet ministara'. Dakle, mi ćemo to kroz pravilnike naše koje Parlament neće ni vidjeti. A Komisija za droge donosi Poslovnik o radu. Kao mi ne znamo da institucije, znači bavite se Poslovnikom, a mi ćemo na drugoj strani riješiti nadležnost. Ima još jedna stvar koja je izvan svega toga. Član 12.a) reguliše djelokrug rada drugog tijela koje se osniva ovim zakonom, to je Kancelarija za opojne droge kao multisektorskog tijela. U tački 16. navode se mnogi elementi, ovo što je gospođica Pandurević rekla, koji ne bi izdržali testiranje ustavnog osnova. Od njih dvadesetak, koliko ih je nabrojano, malo koja bi prošla taj osnov. Konačno, bez i jednog argumenta, navodi se da nam za to treba milion maraka. Dakle, ni jednog argumenta kako to predlagač ovog zakona dođe do milion maraka. Prošla su vremena takvog paušalnog ocjenjivanja. Veli: važno je da to prođe, a kada prođe, mi ćemo kroz sve podzakonske akte regulisati ono što nama odgovara. E mislim da ne treba podržati principe ovog zakona. 41
Zahvaljujem. Raspravljamo o Mišljenju Komisije koje je negativno. Da vidimo zašto bi trebalo da bude pozitivno. Uvaženi poslanik Beriz Belkić.
nije uključen mikrofon
Replika, je li?
... [[nije uključen mikrofon]] izvinjavam se, jedno pitanje ... o Mišljenju Komisije.
Mišljenju Komisije, upravo sam ja to rekao.
Onda bih kao repliku imao uvaženoj zastupnici gospođi Majkić da se ovdje ne razgovara o deminiranju, da se ovdje ne razgovara o Ministarstvu bezbjednosti, nego se samo razgovara o Mišljenju, a ovo je a propos upravo Vaše replike koju ste maloprije imali prema mom obrazloženju tačke 3. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena koleginica Dušanka Majkić, odgovor na repliku.
Dakle, tačka 6., koliko ja čitam, Prijedlog zakona o zabrani, pardon, tačka 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga, predlagač: Savjet ministara, sa Mišljenjem Komisije. Dakle, Prijedlog zakona sa Mišljenjem Komisije. Dakle, ja mogu valjda da govorim o Prijedlogu zakona. Mišljenje Komisije smatram da nije dovoljno, nije dopunjeno, nije uobzirilo sve što je trebalo da obzire, jer ga je radila nenadležna komisija.
Mi u Kolegiju u prošlom sazivu i sad smo se dogovorili: kada je negativno mišljenje komisije, raspravlja se o mišljenju komisije; kada je mišljenje komisije pozitivno, raspravlja se o zakonu. Prema tome, dnevni red je napisan ovako a raspravlja se o Mišljenju Komisije. Uvaženi poslanik Beriz Belkić. Izvolite. 42
Da vam pravo kažem da ja sada ne znam kako čovjek da se ponaša. Ovo što sam do sada slušao, nije baš bilo na tragu ovoga o čemu ste Vi govorili, pa ću i ja malo pa i mene upozorite. Dakle, očigledno je da su se Vlasi dosjetili da se radi o podmuklom pokušaju i otimačini. Današnju sjednicu kad biste analizirali, pogledajte stenogram, od otvaranja sjednice pa evo do ove tačke dnevnog reda, svakih 10 minuta je utvrđeno da neka od institucija BiH, agencija itd. je nepotrebna, nefunkcionalna itd. Dakle, na sceni je jedan organizirani, softicirani napad na institucije BiH i potpuno obezvređivanje smisla njihovog postojanja. Htjeli mi to ne htjeli priznati, to je tako, postoje činjenice, postoje argumenti. I naravno, bit će odgovor na to. Otvorit ćemo priču i o nadležnostima entiteta i smislu njihovog postojanja i njihovog karaktera itd., nema problema nikakvih. Dok god se odnose prema vlastitoj državi koja se sastoji, bit će odgovor odgovarajući. Da se vratim na ovaj zakon. Tačno je da su ovdje u Mišljenju Komisije navedeni neki razlozi koji stoje. Tačno je da je broj izmjena veći od dozvoljenog u smislu da se ne ide na novi zakon. To ja podržavam i to je uredu potpuno. Međutim, izostavljaju se neke stvari, prethodne stvari, nema analize o implementaciji postojećeg zakona koji je na sceni već nekoliko godina. Dakle, implementacija ovog zakona je skoro nikakva. Dakle, nisu doneseni odgovarajući pravilnici, nisu utvrđene određene institucije koje trebaju da ga provode itd. Ja sam prije nekoliko sjednica postavio pitanje na temu viškova, odnosno ... oduzete droge koja se nalazi po MUP-ovima, po sudovima itd., čija količina prelazi svaku razumnu količinu bez mogućnosti da se zna kako se sa tim dalje postupa, jer nema tog pravilnika itd. Dakle, umjesto da idemo u pravcu poboljšanja kvaliteta itd., u startu nam se stavlja besmisao rasprave o bilo čemu, jer ovaj zakon neće biti, ovakav zakon neće biti podržan i državi BiH on ne treba. On njoj treba da bi mogla izvršiti svoj međunarodni kapacitet. Postoje obaveze države BiH po ovim pitanjima, postoje međunarodne konvencije, postoje preuzete obaveze BiH jer je problem univerzalan, najblaže rečeno, regionalan. Dakle, jasno je da čovjek ne troši više i vrijeme, ja sam se bio i pripremio na drugom planu, ali ovdje se radi očigledno o čvrstom stavu da se i ovaj zakon pokuša eliminisati, što neće moći. On će ostati u ovom sadržaju koji jeste, izmjene i dopune nećemo imati, tako da ćemo napraviti samo pat-poziciju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvažena poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Gospodine Belkiću; nemojte da se nervirate, nemate razloga da se nervirate. Ja ne vidim čime je bilo ko ovdje od nas iz RS-a danas udario na ustavni poredak, na institucije BiH. Što ukazujete da negdje nešto nije dobro, što nešto kritikujete ne znači da ste protiv tog. Ne mogu ja reći da je ovaj zakon uredu i da je dobar i da se dobro radi posao, a hajde treba da sjednemo da nađemo rješenje kojim smo svi zadovoljni. Pa nedopustivo je da nam neko šalje zakon s tematikom droga a da pri tom Ministarstvo zdravlja, znači sjedne tamo neko, mogu li ja pisati o tom zakonu. Ne mogu. Taj se zakon pošalje na Komisiju za spoljnu trgovinu i carine. Šta, je li uvodimo carinu, je li to radimo 43 lagalizaciju droga, šta radimo? I nemojte svaku kritiku shvatati nešto kao mi smo a priori protiv nečega, mi nešto kritikujemo, mi nešto rušimo. Ove institucije trebaju da rade, da odgovore zadatku zbog koga su osnovane, da nam svima ovdje bude bolje. Ali ako su te institucije kamen spoticanja, kamen korupcije, pa naravno da treba da ih kritikujemo, ali s ciljem da budu bolje, da odgovore zadatku. Je li Vi mislite da nas ovakve institucije mogu odvesti u Brisel? Ne, nas ovakve institucije svakim danom sve više i više udaljavaju od Brisela. A znate zašto, gospodine Belkiću? Jer u tim institucijama sjede ljudi koji su primani zato što su nekome rođaci, zato štu su nekome kumovi, zato što su nekome familija. Mi ih nismo upošljavali, nego oni koji vladaju ovom zemljom, kako reče gospodin Lagumdžija koji više nije ovdje, od prije pada Berlinskog zida. Hvala.
Zahvaljujem. Vraćamo se ponovo na dnevni red. Rasprava o Mišljenju Komisije. Uvaženi poslanik Beriz Belkić. Izvolite, replika.
Ovo sada što ste rekli ja se apsolutno slažem i o tome možemo razgovarati, ali izgleda da ste Vi zaboravili, biste li me malo saslušali, kako ste počeli Vašu diskusiju. Dakle, Vi ste krenuli sa podmuklim pokušajem, rekli ste da je ovo podmukli pokušaj. Pazite, jeste li Vi čuli sebe šta ste rekli? Dakle, ovo sada što ste govorili da o svakoj instituciji treba raspravljati. Svrsishodnosti, funkcionalnosti, kapacitetu i ostalo apsolutno da, ali način kojim ste krenuli u ovu priču optužujući nekoga da je ovo podmukli pokušaj otimanja nadležnosti od RS-a je mene iritirao i doveo u situaciju da Vam kažem ono što sam Vam kazao i iza čega stojim i dalje.
Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović, replika. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Prvo, ja bih zamolila kolegice i kolege da sve ovdje uvažavamo malo više, čak i onda kada se jedni drugima obraćamo na način i tonom koji iritira i nije primjeren Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Naravno da to puno zavisi i od kućnog odgoja, ali evo ja se duboko nadam da će barem poruka biti shvaćena. Drugo, konstantno ponavljanje mi u RS-u, mi iz RS-a itd., evo, jednostavno zaht ijeva, čini mi se, da podsjetimo sve kolegice i kolege ovdje da smo mi poslanici Predstavničkog doma u državnom parlamentu. Dakle, ovdje niko iz Federacije nije otišao u Skupštinu RS-a da bi je nešto napadao pa da ima neko iz RS-a, odnosno Skupštine RS-a potrebe da se brani. Dakle, malo da jedan način razmišljanja prekomponujemo. I treće, ja hoću i zaista vjerujem da će jednom doći vrijeme da neko shvati da državne institucije ovdje nisu nečije druge institucije, da one ne pripadaju nekom entitetu a ne nekom drugom entitetu, da ne pripadaju jednom ili dva naroda a ne svim narodima i građanima BiH i konačno da podsjetim da u državnim institucijama rade svi, iz cijele BiH. Pa, ako je nešto neefikasno, upitajmo 44 se možda o načinu kako da poboljšamo tu efikasnost, koja možda ovisi od nečije inertnosti, a ne zato što je na čelu neke institucije Bošnjak, Srbin ili Hrvat ili zato što neko opstruira rad neke institucije samo zato što je možda Bošnjak, Srbin ili Hrvat. Ja sam svoju repliku uputila, naravno, ovdje mnogima u Parlamentu, a posebno jednoj koleginici. Nisam replicirala konkretno na odredbe i sadržinu današnje diskusije, odnosno na zakon, ali sam imala potrebu zaista da, ako ništa drugo, zbog one prve stavke o kojoj sam govorila, a koja se dobrim dijelom tiče i kućnog odgoja, ustanem za govornicu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Tačka dnevnog reda su opojne droge, Mišljenje Komisije, vraćam vas na tačku dnevnog reda. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Moram reći što se tiče kritike gospodina Belkića zbog moje konstatacije da je riječ o podmuklom pokušaju prenosa nadležnosti. Gospodine Belkiću, ja ovdje imam Mišljenje Vlade RS-a i nadležnog Ministarstva unutrašnjih poslova u kome entitetski ministar Stanislav Čađo opisuje svoje muke, onako vrlo detaljno, da uopšte dođe da vidi prijedlog ovog zakona. Nije, iz Ministarstva bezbjednosti su odbijali da Ministarstvu unutrašnjih poslova RS-a dostave ovaj zakon iako su trebali na njemu zajedno da riješe. Pa kad je nakon mnogo muke, znači kad su došli do tog zakona, Ministarstvo unutrašnjih poslova je uputilo svoje vrlo konstruktivne, evo tu su sve sugestije, primjedbe, na određene članove ovog zakona, ni jedna od njih nije uvažena. Ministarstvo, ja ne kažem da je samo trebao MUPRS-a biti konsultovan, trebao je MUP Federacije, naravno, oba entitetska ministarstva unutrašnjih poslova i oba entitetska ministarstva zdravlja. Niko od njih nije konsultovan, iako je to obaveza člana 16. Pravila za konsultacije za izradu pravnih propisa. Druga stvar što se tiče sintagme koju svi mi ovdje koristimo, mi poslanici iz RS-a, mi iz RS-a, naravno da smo, ovo je Predstavnički dom u kome se predstavljaju dva entiteta i tri konstitutivna naroda. Nas 14 ovdje predstavlja RS, sam naziv ovog doma jasno govori.
Uvaženi Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Ne zna čovjek koliko ima više smisla i koristi. Gospođo Pandurević, Vama repliciram. Ja sam u više navrata govorio na temu o kojoj ću i sada par rečenica reći. Apsolutno je Vaše pravo da se konsultirate i sa Vladom RS-a i sa Narodnom skupštinom RS-a itd., ali ovaj Predstavnički dom nema tu vrstu obaveze. Može se kroz neke pravilnike i procedure određena ministarstva ili Vijeće ministara utvrditi jednu vrstu konsultacija, jednu vrstu koordinacije itd. i nije uopšte sporno, ali ovaj Predstavnički dom ta mišljenja ne obavezuju, ona su stvar prethodnog postupka i stvar poslanika koliko prihvataju to i koliko oni ovdje to iznose. Ali to nije oficijelni način razmatranja stvari na ovom Predstavničkom domu. Vi ste izabrani na prostoru, u jednoj od izbornih jedinica u RS-u, i to je 45 tačno, i Vi odgovarate tim ljudima što su vas izabrali, ali Vi ste se dobrovoljno opredijelili da odgovarate Narodnoj skupštini RS-a ili Vladi RS-a. Dakle, ne onim ljudima koji su Vas izabrali. Za pretpostaviti je da tamo žive i neki drugi ljudi, da Vi niste samo srpski poslanik itd. Da ne govorim o tome kakav je karakter i kakav je trebao biti karakter i po Dejtonu entiteta: multietnički itd. Dakle, mi smo ipak Predstavnički dom, mi smo ipak ljudi koji predstavljamo one koji su nas izabrali.
Uvaženi poslanik Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo, i ja sam ... mislio replicirati, uvažavajući izlaganje uvažene zastupnice Pandurević. Ja nažalost i kad bih htio nemam mandat da predstavljam Federaciju. Znači, želim vrlo jednostavno reći ovdje da ne predstavljam ni jedan entitet ovdje, niti mislim predstavljati jedan entitet ovdje. Ali pošto nismo, inače više sam se javio zbog toga što pričamo stvarno o svemu više nego o ovome što je na dnevnom redu i, ako ćemo tako, ja bih volio da nam predstavnik predlagetelja obrazloži ovaj zakon pa da se možemo opredijeliti hoćemo li podržati Mišljenje Komisije ili ovaj prijedlog. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ma replika je poštovanom kolegi Berizu Belkiću. Dakle, nije stvar dogovora i usaglašavanja stvar naše dobre volje, postoji dokument koji se zove Jedinstvena pravila za primjenu pravnih propisa u BiH. I član neki 16. kaže da je obaveza i da se propisuje da će se konsultovati svi subjekti na koje se odredbe predmetnog prijedloga zakona odnose, odnosno na koji će se pravni propis ... Dakle, nije stvar dobre volje, to je obaveza da se konsultuju svi, to je jedno. A što se tiče, kad god budete ..., mi smo poslanici koji dolazimo iz Federacije, mi ćemo to veoma poštovati. Ali ja sam poslanik koji je izabran u okrivu Izborne jedinice broj 1 u RS-u i mislim da ... to je jasno i ako mi to izgovorimo neki put ne bi to trebalo nikome da smeta.
Eh, jesmo li to sve riješili? Jesmo. Uvažena poslanica Nermina Ćemalović, diskusija u vezi sa Mišljenjem, je li tako?
Tako je. Evo ja ću baš elaborirati to negativno Mišljenje Komisije čije sam i ja član, znači Komisija za vanjsku trgovinu i carine koja je održana 13. 3. i gdje smo dali u prijedlogu, ustvari prijedlog novog zakona. Negativno Mišljenje je dato najviše zato što ovaj zakon nije usaglašen, nije u skladu sa članom 46., što su gospoda spominjala, i 63., član 63. stav (1) Jedinstvenih pravila za 46 izradu pravnih propisa u institucijama BiH. U principu ovdje je preko 50% članova ovog zakona izmijenjeno. Zakon ima 103 člana, a 54 su izmjene, i to je jedan od razloga. A drugi od razloga je što predlagač zakona nije zatražio mišljenje Direkcije za evropske integracije o usklađenosti Prijedloga zakona sa acquis communautaire u skladu sa propisanim procedurama. Znači, nije usklađen sa evropskim zakonodavstvom, i to je faktički bila obaveza da Direkcija za evropske integracije da mišljenje o usklađenosti ovog zakona sa evropskim zakonodavstvom. Eto to je ono što je faktički i ja sam izglasala negativno Mišljenje Komisije. Hvala.
Zahvaljujem se na konstruktivnoj diskusiji. Uvaženi poslanik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Mene je jako rastužilo Mišljenje Komisije koje je negativno iz duboko ljudskih razloga. Pitam se da li uvaženi članovi ove komisije znaju koliko se spustila granica uživaoca droge u BiH. Draga moja gospodo, već pune dvije godine, a to se raspitajte kod policijskih organa, ta je granica pomjerena od četvrtog razreda osnovne škole. Čuvena balkanska ruta koja je neizbježan put, nekadašnji Put svile koji vodi preko ovih prostora, apsolutno je nemoguće da zaobiđe BiH. Pored ogromnog truda naših graničnih organa, svakodnevno imamo izvještaje o hvatanju i presjecanju, dio, velikog broja krijumčara droge preko naše teriotorije, to je kap u moru. Interpol ne može da sarađuje sa zemljama koje nemaju jedinstvenu organizaciju u sistemu sprečavanja droge. Čuvena američka DEA troši milijarde dolara na svojoj teritoriji da to učini, ali i pomaže sve zemlje koje to čine na isti način. Ovako političko prepucavanje kao što sam danas čuo govori o našoj bezosjećajnosti o porblemu kojim se bavimo. Gospodo moja, ne treba više spašavati odrasle ljude koji troše drogu, djeca nam umiru od droge. I umjesto da objeručke prihvatimo što bolje zakonsko rješenje, da što restriktivnije zakone primijenimo na one koji, posebno kada se radi o maloljetnim osobama, pomažu konzumiranje te droge kod djece, da budemo jako restriktivni u tome, da se zakon ojača, da se pojačaju mjere bezbjednosti i sigurnosti u ovoj zemlji, da, ako ne možemo sebe da zaštitimo, a i vidim da ne možemo, dajte da zaštitimo djecu, a mi se politički prepucavamo da li ovakav zakon želi RS, znate, da bi joj se uzele neke ingerencije, kao što sam čuo sada iz ovih diskusija i replika, ili stvarno brinu o onome koga treba da predstavljaju, a to je narod BiH. I što je najtužnije – djeca ... Ljudi, opametite se malo, nemojte uvijek i dalje da budete ono homo homini lupus, budite samo homo homini, molim vas. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda: 47 Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Ismeta Dervzo (prvo čitanje) Poslanica Ismeta Dervoz Prijedlog zakona je dostavila u parlamentarnu proceduru 19. 1. Ustavnopravna komisija je Mišljenje o ustavnom osnovu dostavila 8. 3. Nadležna Komisija za finansije i budžet Mišljenje o principima Prijedloga zakona dostavila je 13. 3. Direkcija za evropske integracije Mišljenje je dostavila 3. 2. Želim vam reći da smo 14. 3. 2012. godine od Kancelarije za reviziju institucija BiH dobili zahtjev za skidanje s dnevnog reda ove tačke, jer generalni revizor i njegovi zamjenici nisu u mogućnosti prisustvovati sjednici i smatram da je to opravdano. Kako je predlagač poslanica Ismeta Dervoz i kako je ovo obavezna tačka dnevnog reda, nismo mogli udovoljiti ovom zahtjevu, ali s obzirom da ovaj Prijedlog zakona ima veliki značaj po Kancelariju, Kolegij je odlučio predložiti sljedeći zaključak: - Odgađa se rasprava o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija BiH do sljedeće sjednice Predstavničkog doma. Ja pozivam Dom da glasa o ovome zaključku kako bi mogli da se opredijelimo da li ćemo otvoriti raspravu ili ne. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete da glasate, sad! 'Za' 24, 'protiv' pet, 'suzdržana' dva. Iz Federacije 15, RS-a devet. Konstatujem da je Dom odlučio da o ovome zakonu raspravlja na idućoj sjednici uz prisustvo iz Kancelarije za reviziju. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda: Ad. 9. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Sudu BiH, predlagači: poslanici Drago Kalabić i Darko Babalj, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije
nije uključen mikrofon
Vi da ste tražili poslovničku intervenciju, ja bih Vam dao riječ.
nije uključen mikrofon
Dobro, to je kao kompliment. Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Uvažene, ...
Uvaženi kolega Kalabiću, najmanje što možete je da skinete kapu u ovoj prostoriji.
Mogu li da objasnim samo?
Skinite kapu, pa objasnite, molim Vas.
Da ne bude zabune, uvažene dame i gospodo, ovo je odora Davida Štrbca, čuvenog lika iz pripovijetke “Jazavac pred sudom” našeg velikog književnika Petra Kočića. I, pripremajući se za ovu, koji će uskoro čini mi se biti na repertoaru Narodnog pozorišta u Sarajevu, a često je u Banja Luci, pripremajući se za ovu tačku dnevnog reda, ja sam pročitao tu priču po ko zna koji put, pokušavajući da od umnog seljaka Davida Štrbca iz sela Melina, kućna numera broj 47, kotar Banja Luka, okrug Banja Luka, kada se našao u problemima pred carskom okupacijom i pred sudovima carske države, kako je on dolazio do rješenja.
Prije nego što nastavite, molim Vas, dobićete prvu opomenu.
Zašto, gospodine predsjedavajući? 49
U skladu sa članom 73. stav (2) i Kodeksa o ponašanju i oblačenju da skinete kapu u prostoriji u kojoj se vodi diskusija i zapamti da je to prva opomena. Izvolite.
Da objasnim kako se on to i njegova mudrost snalazila kada nije našla drugog odgovora na carski zulum. I kada je on riješio da dovede jazavca u sud, meni tehnička služba nije dozvolila, evo još jednom pozivam da se jazavac dovede, kada je on pokušao da jazavca okrivi, odnosno da se s tim sudom nadigrava kada nije našao druga rješenja, i meni je to palo napamet da li bi bilo rješenje da za sve naše nedaće okrivimo nekog jazavca, osudimo ga i kažemo – da jazo, taj koji je kriv za organizovani kriminal, za ratne zločine, za “Dobrovoljačku”, za “Tuzlansku” i da pokušamo jednom skinuti to sa dnevnog reda. Jer očito kada kaže David da njegova njiva nije ni carska, ni spahijska, ni Davidova, tako ni pravda u BiH očito nije ni bošnjačka, ni srpska, ni hrvatska nego nečija treća, četvrta. Ono što smo pokušali upozoriti da kažemo da pravda pripada ovoj državi i ovim narodima, da oni suvereno o njoj odlučuju, nažalost, u ovom momentu to nije tako. David Štrbac je imao tu privilegiju da se na zidu obraća ćoravom caru, da ga ruži na svoj način, ali je znao da je car moćan i da odlučuje, mi nažalost imamo u ovoj situaciji da se nemamo kome obratiti, a neko drugi odlučuje. Reći ću jednu stvar, možda ... koju će mnogi zamjeriti, jer se često u medijima pominje kako bošnjačka politika i bošnjački predstavnici imaju isključivo uticaj na pravdu i pravosuđe. Nemaju. Evo, ja to ovdje tvrdim da oni nemaju suvereni uticaj, određen uticaj imaju, ali ne suvereni, i ono što je bila suština naših prijedloga u cijeloj toj priči jeste da pravda pripada ovome narodu, ovoj državi, da se mi u njoj dogovaramo na način kako se to dešava u svim drugim državama. I to je bila naša želja i naša namjera, ne ulazaći kako će to biti riješeno, mislim da se nismo razumjeli. Ni jednog momenta naš prijedlog nije podrazumijevao da u ovoj državi nema pravde, da nema sistema pravosuđa. Hoće li se u Mostaru suditi za organizovani kriminal, u Banja Luci za ratne zločine, u Sarajevu protiv droga i ostalo, to je sad stvar, ali su išle vrlo ružne poruke o tome. Ni jednog momenta ne mislimo da ovaj prostor i ova država smiju ostati bez pravde i bez pravosuđa, ali i da se mi o njemu dogovaramo. Sad ima neki Šahbaz tamo negdje, koji sjedi negdje, kako se David obraćao, vi ste moji prijatelji pa ne mogu vama, on se njima obraćao sa 'glavata gospodo', vi koji tamo negdje odučujete, koji ne date to što mi tražimo, nakon sto godina nije se ništa promijenilo. Petar Kočić je bio patriota, rodoljub, često se pozivao na Bosnu u Beču kad je radio ono što je radio. Nažalost, tragično je da su svi dobili za ovo vrijeme, samo mi to u BiH nismo dobili da o sebi odlučujemo, sami sebi presuđujemo, kako se god dogovorimo. Nama se to ne da. Evo, napredak od prošle sjednice je bio, dobili smo ustavni osnov, prošli put smo mi jako bili naruženi da nema, evo sad odjednom rodio se ustavni, i to je napredak, dobro. Ono što mi je žao da oni koji nisu podržali principe zakone da nisu u međuvremenu donijeli kontraprijedlog da kažu: nije dobro ovo vaše, ovo je radikalno, ovo ne može dobiti očito povjerenje i u ovom parlamentu, ali ima naš prijedlog. Nema nikakvog prijedloga. Ali ostaje i dalje saglasnost svih političkih faktora da stanje u pravosuđu u BiH nije dobro. I ovo što smo danas čuli dodatno, na dnevnom redu, što ste vidjeli dokazuje da je to država u državi, da ljudi sami sebe tuže, sami sebi presuđuju, sami tamo donose ... Mi smo molili da nije dobro da jedan ili dva naroda ili ogroman broj građana budu nezadovoljni pravosuđem, da se otvori dijalog, da se traže načini, ne vjerujem da iko misli da treba cijeli narod biti nezadovoljan. Ali mislim da treba otvoriti dijalog i doći do rješenja da ova država mora imati onaj stepen povjerenja u pravosudni sistem koji imaju ili barem zemlje u 50 okruženju, a da ne pričamo o modernim demokratskim zemljama. To je bio naš cilj, nemamo drugih namjera. I pokušavamo da nađemo partnere u tom dijalogu. David Štrbac je našao to što je našao. On je mogao, da li je i carska država dozvoljavala, mogli su i oni jazavca zaustaviti pred sudom, evo radi digniteta ovoga parlamenta ne vjerujem da bi meni iko dozvolio da jazavca uvedem ovdje. Ali očito da smo zreli ili da nađemo rješenje ili da karikiramo stvar da nekog jazavca jadnog ni krivog ni dužnog osudimo za sve ovo što narod. Pogledajte koliko patenika širom BiH traži pravdu, nemoćnih, stoje tamo negdje na raznim mjestima i niko neće ni da ih čuje, ni da ih primi, ni da ih sasluša, niti imaju adrese gdje da se obrate. A mi pokušavamo izmišljati razloge i opravdavati zašto je to tako. Svi u hodnicima se slažemo, odmah da vam kažem, nemojte da mi iko prilazi u hodniku i kaže da je to uredu, da to treba promijeniti ako to ne kažemo ovdje i ne otvorimo ubrzano taj dijalog. I evropska priča i sve druge vrste integracija podrazumijevaju da to podignu, ovo nemamo ništa, zaista, nemamo zadnjih namjera. Ja sam danas dobio poslaničko pitanje gdje se ljudi iz pravosuđa ismijavaju sa mojim pitanjem. Ja pitam jedno, on čak nije uspio, nije se udostojio ni da mi suštinski odgovori, pa neka sam nezadovoljan, nego govori da sam ja pitao nešto drugo. Mislim, smiješna stvar. Ne mislim ja da će svi ljudi biti zadovoljni pravosuđem, ne mislim ja da mi nekad ne zloupotrebljavamo, da smo nekad nezadovoljni nekim konkretnim presudama i uvijek će biti takvih, i uvijek imamo razumijevanja za sudove i sudije koji sude hrabro i znaju da će biti nezadovoljni. Ali ne može ih biti u ovolikom procentu. Ne možemo dovesti u situaciju da je ovoliko ljudi nezadovoljno i da onda se postavlja pitanje zašto se pozivamo na Davida Štrbca. Zašto je on to tražio prije 100 godina i dobio, a zašto mi to ne možemo dobiti danas. Ništa drugo mi ne tražimo. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo sad znači zahtjeve i izvinite što nisam preporučio, ja mislim da bi bilo svrsishodno da 9. i 10. tačku dnevnog reda objedinimo i da otvorimo raspravu i o jednoj i o drugoj tački dnevnog reda kako ne bi zatvarali raspravu o prvoj, a otvarali u drugoj. Ako se slažete, mislim da je to i prošli put bila intencija da se uradi. Možete da diskutujete i o jednoj i o drugoj tačni dnevnog reda. Ad. 10. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Tužilaštvu Bosne i Hercegovine, predlagači: poslanici Drago Kalabić i Darko Babalj Drugi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi Denis Bećirović. Izvolite.
Ja moram priznati da nisam imao namjeru diskutirati u okviru ove tačke dnevnog reda, međutim, prije nego što bilo šta kažem, želim podržati ovo o čemu je u nekoj od prethodnih tačaka dnevnog reda gospođa Hadžiahmetović govorila, a to je da sve svoje stavove prezentiramo na jedan korektan način, čini mi se, čuvajući dignitet Parlamenta i svih nas u Parlamentu. Mi smo na početku ovog mandata uradili jednu važnu stvar, a ta stvar je da smo se zakleli da ćemo kao poslanici poštivati Ustav države BiH. I ja ću krenuti od tog Ustava. 51 Član VI. Ustava BiH govori o Ustavnom sudu. Tačka 4. govori: 'Odluke Ustavnog suda su konačne i obavezujuće.' Dakle, u ovoj zemlji kao i u svakoj postoje nadležni organi koji treba da odluče da li je nešto u skladu s Ustavom ili nije. Za one koji eventualno ne znaju treba vrlo jasno navesti: Ustavni sud BiH svojom presudom 26/01 od 28. 9. 2001. godine stao je na stanovište da je Zakon o Sudu BiH i Zakon o Tužilaštvu BiH u skladu sa Ustavom BiH, što znači da je organizacija i funkcionisanje pravosuđa u nadležnosti države BiH. Dakle, tako je zaključio Ustavni sud, a Ustav nam rekao da su ... odluke Ustavnog suda konačne i obavezujuće. Postavljam pitanje da li je moguće i u jednoj državi, ne samo u našoj, raspravljati o odlukama Ustavnog suda. Drugo je sasvim pitanje šta je sa struktuiranim dijalogom koji je pokrenut, čini mi se, u junu prošle godine upravo u Banjoj Luci, gdje su ljudi iz EU vrlo jasno naglasili da su Sud i Tužilaštvo BiH neupitni, a da naravno svi zajdeno trebamo voditi dijalog kako da napravimo što efikasnije pravosuđe u ovoj zemlji koje će biti nezavisno i profesionalno. I mislim da o tome treba razgovarati. Stoga bilo bi dobro kada bi, to želim posebno naglasiti, poštivali Ustav. Na kraju, u ime Kluba poslanika SDP-a tražim pauzu od 30 minuta.
Zahvaljujem. Pauza od 30 minuta. Nadam se da će nam se pridružiti i drugi klubovi koji nisu učestvovali u ovim diskusijama. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas da zauzmete svoja mjesta da nastavimo sa današnjim radom. U međuvremenu smo sastavili pauzu koju je tražio Klub SDP-a i pauzu za ručak. Nadam se da možemo da nastavimo. Ima li potrebe da pitam Klub SDP-a da obrazlaže zahtjev za pauzu? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ja sam mislio da će biti replika, ali očigledno je da je „Jazavac pred sudom“ odustao. Dame i gospodo, ja sam se javio za diskusiju po ove dvije tačke o kojima sam govorio prilikom prve rasprave održane 16. februara iako za to nema neke naročite potrebe jer ostajem pri svakoj riječi koju sam tada izgovorio. Ali u toj svojoj diskusiji na kraju sam rekao da neću učestvovati u daljem toku rasprave. Iz principijelnih razloga nisam mogao da dam odgovore na neka pitanja ili konstatacije koje su izrečene ovdje u Parlamentu a vizavi istine i, evo, u krajnjem i očuvanja digniteta, i mog kraja, i moje ličnosti, ja sam dužan da kažem sljedeće. 52 Kao što rekoh, nakon moje diskusije, znači neki su se ovdje utrkivali da kažu što je moguće ružniji epitet o mojoj ličnosti ili o kraju iz koga ja dolazim. Tako se zapravo htjelo diskvalifikaciju moje ličnosti po principu ad hominem diskvalificirati ono što sam govorio o predmetu koji je bio na dnevnom redu i o kojem sam ja govorio, to su ova dva zakona. Zbog toga želim da dam i znači da osnažim negativan Izvještaj Komisije koji je dostavila u drugom poslovničkom postupku i nisam htio da se spuštam na taj tzv. mahalski nivo, ali zbog istine, kažem o meni i mojoj sredini, u kojoj sam proveo cijeli tok rata, odnosno agresije na BiH, želim istaći sljedeće. Tačno je da sam ja u Tešnju bio načelnik CSB Doboj u toku agresije i tu su se poštivali zakoni Republike Bosne i Hercegovine. Na to područje je protjerano oko 30.000 nesrba iz Doboja i oko 15.000 iz Teslića. Gotovo svi stanovnici srpske nacionalnosti na prostoru opštine Tešanj su bili naoružani od strane JNA i potom razoružani bez borbe, o čemu postoji uredna dokumentacija. Nije bilo revanšizma, iako nije bilo lako kontrolisati ozlojeđene prognanike. Svi su Srbi ostali na svojim radnim mjestima na kojima su bili do '92. godine. Bilo je i tešanjskih Srba koji su u jedinicama Armije ratovali za Republiku BiH. Po jednom od njih koji je poginuo od granate danas se u Tešnju zove jedna ulica. Za vrijeme agresije niti jedan civil srpske nacionalnosti nije stradao, ovo dobro upamtite – nije se desio niti jedan zločin nad bilo kime osim nad Bošnjacima. Avionsko bombardovanje u Tešanjci gdje je stradalo osmoro djece, granatiranje žetalaca – stradalo devet civila, 36 raketa Luna ispaljeno je na Tešanj iz pravcaVučjaka, je li, odakle dolazi „Jazavac pred sudom“. Policija je čuvala i vjerske objekte, crkve. Danas se sudi policajcu zbog navodnog šamara... nekome ko je nebošnjak. Ako je to sprovođenje strategije Suda BiH u smislu procesuiranja ratnih zločina, evo mi smo spremni da i to podnesemo. Sačuvane su izuzetno vrijedne pravoslavne ikone, sklonjene su iz crkve u sef banke, i to ne od Tešnjaka nego od miliona raznovrsnih projektila koji su na Tešanj ispaljivali u toku agresije. Nakon rata vraćene su u crkvu a onda ih je vladika Kačavenda odnio u Bijeljinu. I ja sam u Parlamentu Federacije tražio, kroz proceduru, da se vrati to tešanjskom narodu, međutim očigledno je da od toga nema ništa. Sela gdje su živjeli Srbi su imala stalnu policijsku zaštitu. To je Tešanj u toku agresije i ja sam odgovoran za to. Sve ostalo izneseno ovdje je neistina i laž i ja molim, radi digniteta ovog doma, da se bez argumentirane rasprave ne iznose laži i klevete koje su iznesene. A šta je to Teslić? Protjerani koje sam spomenuo, masovna grobnica „Bebe“, logor ..., Sportsko igralište Teslić, „Crvene beretke“, „Mićini“ itd., itd. A šta je Doboj? Disko ... logor „Bare“, 30.000 protjeranih i opljačkanih Bošnjaka, kasarna „Milkovac“ itd. Kaže: 'Predsjedniče, ne treba Bošnjake svesti na 7% već na 3%', sjećam se nečijih riječi u Bijeljini, tamo gdje su muškarcima skidali gaće, nažalost, da ih raspoznaju. To samo iznosim radi usporedbe sredina iz kojih dolaze oni koji su iznosili neistine o Tešnju i koje su plasirane kao ratna propaganda. Ali neću više se baviti ovom problematikom, da vas ne zamaram, i izvinjavam se kolegicama i kolegama što moram ovo da iznesem, ali da ne bi ostala ovdje ipak jedna packa na sredinu iz koje dolazim i na moju ličnost. Ja mislim da nam je puno važnija budućnost, osim što hoću da kažem da sam ponosan što sam kao odgovorna osoba poštivao zakon i sačuvao obraz u tako teškim vremenima. A, onima koji mahalskim manirom pokušavaju da omalovaže mene i moj kraj, predlažem sljedeć: Angelina Jolie je snimila odličan film i promakla im je uloga u tako značajnom projektu gdje su komotno mogli da zauzmu važnu ulogu i da se identifikuju sa nekim likovima, ali saznajem da se priprema novi film gdje ih zasigurno ne bi trebala mimoići glavna uloga, a film se zove „dvije mahaluše“. Hvala lijepo. 53
Kolegice i kolege poslanici, ja sam i prošli put povodom ove dvije tačke dnevnog reda rekao da je nemoguće svakog pojedinačno upozoravati da će se izaći izvan dnevnog reda. Poštujući takvo svoje opredjeljenje, dopustio sam da se diskusije o ovim temama odvijaju više od tri sada. Nemam namjeru ni danas da uradim drugačije, ali budite svjesni da postoji mogućnost da ova tačka dnevnog reda bude i na narednoj sjednici i da će neko donijeti izjavu spremljenu brojkama i slovima u vezi sa zločinima i po Doboju, i po Tesliću, i po drugim gradovima RS-a i da budete spremni, Bosne i Hercegovine, i da budete spremni da čujete sve to. Znači, opredjeljenje je da dopustimo da se priča dok sami ne shvatimo da to ne vodi nikuda. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ne bih ulazio u suštinu onoga što je govorio gospodin Mehmedović, jer Vi ste nekoliko puta, s razlogom, upozorili da se držimo tačke dnevnog reda, ali kada ovako ode onda želim da upozorim na činjenicu da je gospodin Mehmedović ovdje potpisao zakletvu da će poštovati Ustav BiH, kao i ja, kao i svi koji sjedimo, i tri puta je pomenuo agresiju. U kojem to dokumentu i bilo gdje piše da je neko na nekoga vršio agresiju, a ovdje je ciljano i smišljeno samo nije rekao srpska agresija na Doboj, na Teslić, ne znam, na Bošnjake, ovdje, ondje? U kojem to dokumentu piše aresija? Ako se držimo Dejtonskog sporazuma, a on je Ustav važeći, onda tamo piše fino tragičan sukob u regionu. I mislim da smo o ovom imali, neću reći bezbroj, ali mnogo puta rasprave da te dileme razjasnimo. Ako nekad se promijeni Ustav pa bude pisalo da su Srbu ono što neko misli da su, a da su Bošnjaci ono što neko misli da nisu, kad kažem i Srbi i Bošnjaci ne mislim na kolektivitet nego na pojedince, onda ću ja kao čovjek legalista to prihvatiti. Ali dok je Ustav ovakav u kojem piše – ponavljam, gospodin i uvaženi kolega je rekao tri puta agresija, a ja ću reći dva puta, jednom sam već rekao i još jednom ću: tragičan sukob u regionu. I nema obilježja ni agresije, ni, ne znam, neke druge kvalifikacije koje nama ovdje padaju na um u Parlamentu. A ovo izlaganje, na njega neću replicirati. Uvaženi kolega Mehmedoviću, Vi ste danas iskoristili poziciju da Parlament – ne znam kako bih uzeo termin, ali evo – da ga prevedete u tužilaštvo ili sudnicu. Niti je Vas ko optužio ovdje, niti mi imamo to pravo, niti mi to želimo, i Vi ste sad iznijeli, naravno u kratkim crtama, svoju odbranu da ste Vi tamo sve to uradili po zakonu. Jeste, niste, ja pojma prvo nemam gdje je bio rat, ja sam u malo goroj situaciji. Vi ste makar mogli da gledate svojim očima i da čujete i da dobijete informacije. Ja nisam vidio normalnu osobu, kad kažem normalnu, u smislu koja će me potapšati i reći: hej, i ti si čovjek, nisi životinja. Ja takve nisam ima slučajeve, to je nešto gore. E, pošto tako Vi pretvarate u sudnicu ovaj Predstavnički dom, ja uopšte ne ulazim u karakter jeste li Vi krivi i nikada mi neće naumpasti da Vas ja optužujem, nemam argumente, lično ja, ali ne biste trebali ovdje da iznosite svoju odbranu, i to samo da je fokusirate na Teslić, Tešanj i Doboj. Čekajte sljedeću sjednicu. Uvaženi predsjedavajući kao da je znao, imaćete pripremljeno izlaganje, koliko mi bude Poslovnik dozvolio, sve baš o ovom gradu Sarajevu gdje mi danas i ja sjedimo. A pozivate nas na mir i toleranciju; na takav način nazivajući nas agresorima i dalje 2012. godine nećete uspjeti. Ja vas molim da odustane od toga.
Zahvaljujem. 54 Uvaženi poslanik Mato Franjičević, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam prošli put, govoreći o ovome, trudio sam se da ne ulazim u meritum priče o ovim zakonima, nego da se zadržim na ovom proceduralnom momentu, na negativnom Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva. Upozorio sam i tada, čini mi se s pravom, jer rasprava dosadašnja na ovu temu mi daje pravo, upozorio sam, dakle da bi bilo opasno ukoliko bi se rasprava koja je potrebna i dijalog koji je potreban pretvorio u monolog, odnosno u različite monologe. Da ne duljim, radi ekonomičnosti vremena i živaca itd., neću dalje, nego predlažem da se prepiše moje izlaganje prošli put na ovu temu u zapisnik sa ove sjednice.
Zahvaljujem. Replika, uvažena poslanica Dušanka Majkić.
Dakle, moja replika je gospodinu Šemsudinu Mehmedoviću. ... Dobro bi bilo da je na prošloj sjednici kad su upućene riječi, koje sam ja izgovorila, da ih je onda komentarisao. Prvo, nije bio na toj sjednici kad sam ja govorila. Znači, morao je poslušati sugestije ljudi oko njega koji ne znači da su mu prenijeli na adekvatan način. Drugo, u kontekstu onoga što sam ja rekla a vezano da je 90% optuženih i osuđenih za ratne zločine da su Srbi i da Bošnjacima se sudilo samo kao statističkoj brojci ili u tragovima. I pri tom sam rekla da čak ni Tužilaštvo nije završilo slučaj koji se tiče ratnog načelnika muslimanske policije u Tešnju Šemsudina Mehmedovića, koji je danas potpredsjednik SDA i poslanik u ovom domu, kome su mudžahedini na poklon donijeli četiri odsječene srpske glave. Tad sam rekla, i danas neću da govorim o tome, šta je svjedok tog slučaj izgovorio, kakav je komentar Mehmedovića bio kad je to doneseno. Dakle, ne mogu da izgovorim pred samom sobom a kamoli prema drugim ljudima. Ja sam to govorila kao slučaj koji treba da posluži da se svi oni koji su odgovorni ili ako niste odgovorni, gospodine Mehmedoviću, neko to treba da kaže da niste odgovorni. Ali se ne može desiti da Tužilaštvo i Sud, ovakvi kakvi jesu, takav slučaj ne procesuiraju a sve srpske slučajeve i sve srpske koji je pogledao vas poprijeko je dobio kaznu kakvu jeste. Pa zato i jeste 1.300 godina Srbima, a ovo ostalo u tragovima. Dakle, ne opravdavam ni jedan zločin, ali neko ko ima takav komentar i koji na takav način primi na poklon dar, koje su odsječene glave, onda šta taj čovjek može da govori, o kakvim pravilima i principima taj čovjek može da govori. Bilo bi u najmanju ruku korektno da ne govorite ništa, to bi bilo u poštovanju digniteta prema žrtvama svih. Nemojte da govorite jer dovodite se u vezu sa pojedinim stvarima koje su se desile u prošlom ratu. I najbolje da ćutimo kad nismo sasvim sigurni na terenu. I kad ste već komentarisali, bilo bi dobro da ste komentarisali upravo to što sam rekla. Vi ste sve drugo komentarisali, samo taj komentar niste dali za ovo što je sama suština onoga što sam ja rekla. Hvala.
Replika, uvaženi poslanik Šemsudin Mehmedović. 55
Pa gledajte, očigledno da nekima smeta što ja govorim, ali to je njihov problem. Ja moram da kažem radi odbrane digniteta svoje ličnosti, kraja iz kojeg ja dolazim. Rekao sam da takve stvari o kojima je govorila moja predhodnica se nisu desile u Tešnju. Vi možete koliko god želite naći svjedoka koje dobro platite, tipa Dževada Galijaševića, da vam bude svjedok da se desilo, ne znam, bilo šta u Tešnju. Prema tome, kada je ekonomska kriza onda je i moralna, kada je moralna kriza onda ljudima, što kaže naš narod, može svašta stati u torbu. Prema tome, ja nisam bio nikakav šef muslimanske policije, ja sam bio načelnik CSB u Tešnju, znači Republički MUP, i to nije nikakva bila muslimanska policija. Prema tome, stvari o kojima ste Vi govorili nisu se desile u Tešnju. Ja ne znam gdje su. Prema tome, ako su se negdje drugo desile, vjerovatno Vi znate, a kako ću ja moći komentarisati nešto što se nije desilo. Prema tome, vaši ti svjedoci plaćeni, koje vi vjerovatno imate, neka izvole, neka dokažu na sudu, nije nikakav problem. Ja sam spreman se odazvati na svaki poziv suda i ja sam prošao kroz jednu torturu od strane Alijanse za promjene. Evo spreman sam proći kroz takvu sličnu torturu i od strane vas ako to već nešto znači. Prema tome, ovo je istina, sve drugo su podmetanja i laži. Evo, ja znam da u vašoj Vladi u RS-u postoji savjetnik koji svakodnevno, po potrebama, u dnevnopolitičke svrhe iznosi kako u Tešnju postoje neki kampovi za obuku, kako postoji neka Al Kaida, kako neki teroristički odredi, itd. Daj da jednom vidimo, brate, da raščistimo. Te, ne znam ni ja, kako su u Tešnju davana državljanstva. Pa najveći broj rješenja upisa u državljanstvo naturaliziranih Bosanaca i Hercegovaca je potpisao Sredoje Nović. Nisam ja potpisivao, niti sam imao ikad ovlasti kakve. Prema tome, imali smo priliku u prošlom mandatu da raspravljamo Izvještaj Komisije za kontrolu državljanstava, izvolite pročitajte pa se uvjerite, pa onda nešto komentarišite. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, dakle evo, prateći ovdje raspravu u dvorani i preko interneta u uredu vidimo po ne znam koji put mi ovdje na Parlamentu koristimo točku dnevnog reda kao povod za nešto drugo nego što točka glasi. Dakle, mi smo danas, i tako smo upozorili na početku zasjedanja, ovdje da raspravljamo o Izvješću Povjerenstva, negativnom Izvješću Povjerenstva glede ova dva zakona. A onda dolazimo dotle da zapravo ovdje svako od nas iznosi, ja bih rekao, ponekad i svoje frustracije svim ovim što se dešavalo u ratu ovdje u BiH. I ja sam od onih koji sam smatrao da ovo pitanje, dakle pitanje Suda i Tužiteljstva pa i njihovog postojanja ima ustavno utemeljenje i da o tomu treba raspravljati i da je legitimno pitanje da zastupnici to postave i zato sam glasovao za ustavni osnov o ovim zakonima. Međutim, opet ja sam od onih koji nisam mogao podržati principe ovih zakona, jer podrazumijevaju ukidanje ovih institucija. A upravo današnja rasprava ovdje pokazuje da su nam potrebne te institucije. Ne ovakve, slažem se s onima koji ih kritiziraju zbog njihove neprofesionalnosti pa i ponekad i jednostranosti, ali nam trebaju upravo da ne bismo imali ovdje beskonačno i u budućnosti slične rasprave kakve danas imamo. I stoga da su predlagači umjesto 56 ovih institucija zakonom predložili neke druge, bolje, ja bih bio o tome spreman raspravljati i podržati. Međutim, danas ja bih molio da se zadržimo na meritumu, dakle raspravljamo o Izvješću Povjerenstva, vidjet ćemo ako dođe točka dnevnog reda, raspravljat ćemo i o njima.
Naravno. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 11. tačku: Ad. 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Izvještaj ste dobili. Kolegijum nije postigao saglasnost tako da se danas izjašnjavamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. O ovome nema rasprave. Prelazimo na 12. tačku: Ad. 12. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (zakon u hitnom postupku)
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, iskreno, dakle povod za ovu inicijativu zapravo je bila zabrinutost na način izvještavanja ovih javnih emitera. Međutim, suština je, mislim, mnogo važnija i ona u značajnoj mjeri proizlazi iz ovih zaključaka nadležnog povjerenstva. Naime, ovo pitanje, ili problem ako hoćete, ima svoje tri osnovne dimenzije, ja bih rekao, ili tri neka sloja. Prvo je stanje implementiranosti zakonodavstva i institucionalne pozicije ovog RTV sustava sukladno zakonodavstvu. Drugo pitanje je stanje infrastrukture, kako transmisione tako i one tehničke unutar emitera, glede modernizacije, u prvom redu glede procesa digitalizacije koji je pred nama. I treće je pitanje objektivnosti, profesionalnosti i političke neovisnosti u radu ovih emitera. I stoga smo na Povjerenstvu, zapravo, i sukladno te tri osnovne dimenzije ovoga pitanja, zatražili da Vijeće ministara pripremi podlogu za raspravu glede ove dvije dimenzije, dakle implementiranost zakonodavstva i stanje modernizacije, a da od RAK-a, odnosno nadležnih službi u toj agenciji, dobijemo njihovo očitovanje o stanju objektivnosti, profesionalnosti, političke nezavisnosti. Mi možemo također zatražiti i stajališta od samih javnih emitera, pa i profesionalnih udruženja, ali u svakom slučaju smatram da interes BiH, interes javnosti, ako hoćete interes profesije, jeste da se najviše zakonodavno i predstavničko tijelo pozabavi ovim pitanjem. Na kraju krajeva, to je interes ove države jer način na koji funkcioniraju ovi mediji sada trenutno bi, kao što sam rekao ovdje ili negdje van ove dvorane, ali mislim ovdje, djelovalo destabilizirajuće i na mnogo stabilnija društva nego što je bosanskohercegovačko. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Petar Kunić i predsjedavajući Komisije. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, gospodin Ljubić je rekao, dakle ..., odnosno stavove Komisije. Ja bih želio reći da je Predstavnički dom na 8. sjednici, održanoj 25. 8. 2011., a Dom naroda na 5. sjednici, održanoj 14. 9. 2011., usvojio zaključak da je potrebno održati tematsku zajedničku sjednicu oba doma Parlamentarne skupštine BiH posvećenu aktuelnom stanju u Javnom RTV sistemu BiH uz učešće predstavnika svih relevantnih institucija. Dakle, na tom tragu je bio cilj da se prihvati ova inicijativa i ona je prihvaćena. No moram reći da sam na sjednici Komisije upozorio na jednu stvar da je to pređen okvir u smislu entitetske nadležnosti. Moram reći da nisam glasao s obzirom da to glasanje ne bi vrijedilo jer je bila apsolutna većina na strani onih koji su zagovarali ove zaključke. Da li je to ulaženje u entitetsku nadležnost? Vjerovatno, ako se pročitaju ovi zaključci dijelom jeste ulaženje u entitetsku nadležnost, jer ipak se radi tu o nekom meritumu koji prevazilazi nadležnosti Parlamentarne skupštine i pripada entitetima. I, u tom smislu, vjerovatno trebalo bi korigovati ova dva zaključka koja su vam priložena. 59 Zašto reagujem? Naime, raspravljati se može o svim stvarima. Dakle, moje stanovište da se može raspravljati o svim stvarima, ali se ne mogu donositi odluke iz nadležnosti nekog drugog subjekta. I to je ono što me ponukalo da kažem ovo. A, druga stvar, što se digla velika frka oko ovog pitanja. Naš vječiti direktor RTRS-a, dakle on je zadnjih, mislim, 20 godina direktor te televizije, koji je nedodirljiv i koji se očito miješa u političke stvari. Dakle, malo on prevazilazi svoje nadležnosti, miješa se u političke nadležnosti a ne drži se struke. Vjerovatno neka moć, posjeduje neku moć, a moram vam reći da ima i skaradnu narav jednu koja često izaziva određene konfliktne situacije, pa je digao takvu frku da je optužio mene i gospodina Bojića. Zamislite laži, ja kad kažem laži ... onda je to teška stvar, ja se teško namjerim da to kažem; gospodin Bojić uopšte nije bio na sjednici, a optužio je i njega i mene da prenosimo nadležnost na institucije BiH. No, da ne dužim, očito je gospodinu Davidoviću i inače direktorima televizija u BiH dozvoljeno sve, imaju neograničenu moć, njih niko ne može kontrolisati, naravno, osim njihovih istomišljenika. Zato, da na kraju zaključim, ja neću glasati za ove zaključke bez određene modifikacije. Iako je Parlament donio odluku i u tim okvirima ja ću glasati, dakle da se raspravlja o servisu BH1 zašto je nadležna, moramo priznati, ova skupština, odnosno ovaj parlament. Sve drugo bilo bi iz okvira i dalo bi osnova za ovakve tipove da grade svoju neku karijeru. Sada mu je, koliko znam, reizbornost, pa vjerovatno treba se javiti, obratiti javnosti da bi dokazao svoj neki patriotizam, iako sam uvjeren da on ne zna šta je prenos nadležnosti. I, kad se u ovom parlamentu o tome govorilo, on je bio u mišijoj rupi. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvažena poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Za razliku od gospodina Bojića, ja sam bila na sastanku Komisije i žao mi je da tamo nisam čula ovakvu elaboraciju od predsjedavajućeg, gospodina Kunića, koja se odnosi na prenošenje nadležnosti i ingerencije. Na tom sastanku gospodin Kunić je, a to možemo vidjeti iz transkripta, kazao ono što mi svi znamo: da su entitetski emiteri u ingerencijama entitetskih parlamenata koji donose odluke o njima i potvrđuju njihove statute, ali moramo konstatirati i podvući još jedanput da su ti entitetski emiteri dio onoga o čemu mi želimo raspravljati – Javnog RTV sistema BiH – i da svi oni su dio onoga što se tretira zakonom koji je donijela ova Parlamentarna skupština. Dakle, kad se govori o javnim emiterima u BiH, onda u ovom parlamentu treba razgovarati o sistemu, o načinu na koji on ne funkcionira, zbog čega ne funkcionira i kako se može dovesti u red ta problematika koja je važna za BiH, kao i za sve ostale zemlje u svijetu i regionu. Ja podržavam inicijativu gospodina Ljubića, inicijativu koja je već ranije bila artikulirana na našoj komisiji i upravo uz zaključak, naročito prvi zaključak je dobro formuliran, ja se sa drugim zaključkom u potpunosti ne mogu složiti, ne vidim kako bi nam to RAK mogao dati informacije o političkoj neovisnosti i profesionalnosti, ali se slažem s time da moramo imati informaciju Vijeća ministara o provedbi zakonske regulative koja se odnosi na javne sisteme, i da bi bilo dobro da dobijemo detaljne analize stanja u entitetskim i krovnoj televiziji koje se odnose na strukturu 60 zaposlenih, profesionalne kapacitete, njihovu nacionalnu pripadnost i sve ostalo što je predmet problematike o kojoj se razgovara. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi Božo Ljubić. Izvolite.
Pa, nisam očekivao ovakvu raspravu danas ovdje nakon što je Povjerenstvo praktički jednoglasno podržalo ovu inicijativu. Isto tako, ne ulazeći kakve ćemo mi zaključke donijeti, BHRT, znači Servis, Federalna TV, RTRS su dio jednoga RTV sistema u BiH koji je utemeljen na osnovu zakonodavstva kojeg je usvojio ovaj parlament i mislim da je sasvim uredu da Parlament može o tome raspravljati. Kažem da o zaključcima u ovom mementu ne možemo razgovarati. S druge strane ima RAK itekako šta reći jer RAK ima svoju službu koja je zadužena za praćenje ovoga procesa izvještavanja, iako ja ne očekujem ništa spektakularno, da tako kažem, u tom njihovom očitovanju, ali i to je nekakvo očitovanje. I to će nam onda nešto reći o RAK-u. Ali, svi mi skupa, kada razgovaramo međusobno, dakle tamo u hodnicima uz kavu, znamo o čemu se radi, zbog čega je ova inicijativa pokrenuta i uvjeren sam, intimno, svi skupa smatramo da o ovom pitanju treba raspravljati. Ja kada sam ovu inicijativu pokretao, ovo je na neki način replika gospodinu Kuniću, pa možda nisam u prvom redu mislio na RTRS jer ga ne mogu gledati, ja tamo gdje živim nemam signala, ali bi isto tako, tvrdim, u izvještavanju svakog od ovih servisa našli razloga, negdje manje, negdje više, da se o njima raspravlja upravo sa ovih stajališta, dakle političke neovisnosti, objektivnosti, profesionalnosti itd., itd. Budući da signal prelazi entitetske granice, ja ne vidim zbog čega bi mi tu raspravu ostavili samo u nadležnost entiteta i kada su u pitanju entitetske televizije. Ali reći ću vam ono što sam rekao, tu su kolege iz Povjerenstva svjedoci, ukoliko bilo tko iz Povjerenstva a i sada ovdje, ukoliko bilo tko argumentirano kaže da o ovomu ne treba raspraviti, ja ću povući sam inicijativu. Meni ona ne treba. Ja mislim da ona treba javnosti BiH itd., itd.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja ću kratko samo o suštini inicijative koja je ovdje podnesena. S obzirom na sadržaj inicijative, znači na fokus na koji se ona odnosi, a to su javni mediji i javni emiteri u BiH, mislim da je vrlo delikatno pričati uopšte o ovoj temi u BiH zato što imamo mnogo drugih, što nevladinih organizacija, što i samih novinara i medija, koji će vam, šta god da kažete pozitivno ili negativno, naći će se da vam oponiraju na tome i da kažu da eto nije poželjno i nije dobro da Parlament raspravlja o tome. Ja vjerujem da bi veliki broj novinara to rekao da nije poželjno da Parlament gdje 61 sjede poslanici, koji su zapravo političari, da pričaju o medijima, jer kad počnete tu priču onda ne možete da se ne dotaknete i njihove uređivačke politike i materijalno-tehničkih uslova u kojima oni rade, pa evo čuli smo i kadrovskih primjedbi i prigovora i raznih drugih aspekata tog medija i njihovog poslovanja, što se može tumačiti na različite načine. Nažalost, to je tako u ovom društvu, u nekim drugim društvima to nije. Samo u društvu u BiH ćete čuti da su mediji i da su sudije i tužioci prosto nešto što je nedodirljivo i što je gotovo pa jeres ako uopšte spomenete i započnete tu temu. To je s jedne strane posmatranja ove inicijative. S druge strane, postavlja se suštinsko pitanje, dakle ova inicijativa, kao što je ovdje napisano, zagovara da se vodi rasprava o djelovanju javnih medija u BiH. A vrlo je korisno što nas je gospodin Kunić podsjetio da ona zapravo se zasniva na zaključku, iz avgusta prošle godine, ovog parlamenta, gdje se traži održavanje tematske rasprave o radu i djelovanju televizije, Javnog servisa televizije BiH. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Evo mogu ja sačekati dok vi. Ako predlagač smatra da pod raspravom o Javnom servisu RTBH treba raspravljati i o RTRS-u i o Federalnoj TV, onda moram reći da mislim da je tu promašio, jer svi ovi mediji čine jednu, da kažem, mrežu emitera u BiH koji se u izvjesnom smislu dotiču na određenim tačkama, ali oni, moramo svi priznati i reći da su to kuće odvojene svaka za sebe. I ja ću tu sad pomenuti u tom kontekstu, dakle reakciju iz RTRS-a koja je juče uslijedila gdje se menandžment i rukovodstvo te medijske kuće ne slaže sa tim da se rasprava vodi o njihovom funkcionisanju i djelovanju u Parlamentu BiH iz razloga što RTRS ima zakon koji je donesen na entitetskom nivou, koji zakonski uokviruje njihovo djelovanje i što ima osnivača koji je iz entiteta RS-a. Dakle, ovaj parlament nema nikakvu nadležnost nad RTRS. I ja hoću da kažem ovdje sad javno da sve ono što je rekao direktor te medijske kuće apsolutno stoji. I to ništa nije neosnovano i nije nikakvo dodvoravanje i nije nikakva, da kažem, njegova promocija kao kandidata na mjestu direktora te kuće, ko će biti direktor to ćemo još vidjeti, ali mislim da, gledajući prema zakonu po kom djeluje RTRS i okvir u kome se ona nalazi, potpuno stoji i sve je osnovano i argumentovano što je juče izneseno u saopštenju RTRS-a. Nisam sigurna da bi se shodno ovoj inicijativi dobili oni rezultati koje predlagač vjerovatno očekuje da se dobije, a znamo vrlo dobro koji su razlozi koji su ponukali predlagača ovakve inicijative da se povede rasprava na ovu temu. Nisam sigurna da je to tako zato što veliki dio tih razloga proizilazi iz djelovanja Federalne TV koja radi tako kako radi i sad kad bismo otvorili priču o tom mediju mogli bismo vjerovatno ostati i danas i sutra da pričamo o tome kako radi Federalna TV. I ja razumijem razloge koji proizilaze kod predlagača za ovom inicijatovom, znači u pogledu toga. Možda se to odnosi i na Javni servis BHRT ali, naravno, ja neću da ulazim sad u detalje šta je predlagač očekivao konkretno i u detaljima kad je podnosio ovakvu inicijativu. Ono čime želim da završim ovo moje izlaganje jeste dakle da smatram da RTRS ne može biti u raspravi i ne može se ona tretirati, odnosno može se govoriti ali to apsolutno nema nikakvog efekta što će se ovdje pričati zato što ovaj parlament nema nikakvu nadležnost nad tom medijskom kućom. 62 To je jedna stvar. Druga stvar, šta god da mi zaključimo i svedemo raspravu po ovakvoj inicijativi, mislim da neće imati velikog efekta i uticaja ni na Federalnu TV ni na TVBH. I evo, na kraju ću završiti onim što je moj kolega Ljubić rekao kada je pričao o prethodnim tačkama dnevnog reda kada je bilo riječi o Sudu i Tužilaštvu. Rekao je da, sad ću vas parafriziati, se slaže da tu ima određenih manjkavosti i problema i nedostataka u funkcionisanju tih institucija ali se ne slaže da treba donijeti onakve zakone nego treba raditi na njihovom poboljšanju, poboljšanju rada tih institucija, znači ne može podržati one inicijative. Pa, u tom nekom kontekstu, ja isto smatram da ovakve inicijative nemaju svoju svrhu nego onaj ko može i ko je zadužen da se pozabavi poboljšanjem rada, boljim kvalitetom rada i Federalne TV i TVBH, neka to radi. Ovaj parlament sigurno da neće moći puno uticati na to, jer znamo iz nekih prethodnih rasprava i u prošlom sazivu, prošlom mandatu Parlamenta, kada god su bili izvještaji o radu TVBH silni minusi, milioni u minusima njihovog poslovanja i rada, šta god da smo rekli, to je sve ostalo samo u zapisnicima i nikad se ništa od toga niti se promijenilo niti se poboljšalo. Ta kuća je nastavila da tavori tako kako tavori, dokle će to tako ići i biti, to ćemo vidjeti, ali znači moj lični stav i mišljenje da ovakve inicijative ne bi dale konkretne rezultate. Hvala.
Replike redom, uvažena kolegica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući, ispravka krivog navoda, najprije. Zastupnički dom je na 8. sjednici, a Dom naroda na 5. sjednici usvojio zaključak prema kojem je potrebno održati tematsku zajedničku sjednicu obaju domova Parlamentarne skupštine BiH posvećenu aktualnom stanju u Javnom RTV sistemu BiH, uz sudjelovanje predstavnika svih relevantnih institucija. I opservacija jedna, mi ne govorimo i nadam se da unutar inicijative koju je predložio gospodin Ljubić, a koju, kažem još jedanput, mi podržavamo. Nećemo govoriti niti o TV Federacije BiH niti o RTRS-u, niti o BHRT-u, nego da ćemo govoriti o Javnom RTV sistemu BiH, zašto imamo nadležnosti sigurno.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Borislav Bojić, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, dakle, ja sam strpljivo ćutao u vezi sa ovom temom, a nisam ni prisustvovao sjednici. Sada se ovdje čuje kvalifikacija kako je sve to što je rekao gospodin Davidović u svom saopštenju upravo tako kako on to kaže. Ja sam prije svega, radi sebe lično, dužan da kažem da ovakva vrsta pristupa takvog jednog osionog ponašanja što je neprimjereno od gospodina Davidovića, ja se njemu još priviđam iz Narodne skupštine definitivno i on misli da sam ja i sada tamo. Pretpostavljam da je to razlog zbog čega proziva mene kako ja to 63 navodno svojim stavovima podržavam urušavanje statusa Javnog televizijskog servisa RS-a i nezakonito prenošenje nadležnosti u oblasti javnog emitovanja sa RS-a na BiH. Pa mislim, kad bih sad ja htio da kažem šta sve mislim o ovome, bilo bi to neugodno i ne želim da upotrijebim ni jedan neprimjeren izraz, ali zaista ovakva vrsta kvalifikacije nije primjerena jednom novinaru a kamoli direktoru ovakvog jednog javnog emitera kao što je RTRS. Ja ne znam šta je razlog da se tako obruši ovaj čovjek na mene, zamalo ne upotrijebih jedan ružan izraz, ali to je nešto što zaista, na kraju krajeva: voditi raspravu o raznim pitanjima, može se voditi rasprava gdje god treba. Pitanje donošenja odluka je jedno drugo pitanje. Dakle, o izvještaju o radu RTRS-a sigurno će glasati Narodna skupština, neće Predstavnički dom Parlamentarne skupštine. Ali ja kao narodni poslanik, kao čovjek koji živim u ovoj našoj zemlji ovakvoj kakva jeste, složenoj državnoj zajednici BiH, ovako sastavljenoj, skrojenoj, valjda mogu da govorim o tome šta ja mislim. Na kraju krajeva, ja nisam ni iznosio u javnosti nikakvu vrstu stavova, iako ja imam svoje mišljenje u vezi sa jednim, i drugim, i trećim servisom i zaista postoji potreba da se na tu temu razgovara. Diskutovati treba u svakom slučaju. Šta smeta da se diskutuje? Je li to problem? Ali otkud pravo nekome da mene proziva? Na kraju krajeva, definitivno je ovo pokušaj da jednom diskvalifikacijom mene lično kao čovjeka itd. pravi se sebi politički marketing zbog toga što, kako reče uvaženi kolega, poslanik, Kunić, poslije dvadesetogodišnjeg upravljanja televizijom sad treba ponovo da bude imenovan za direktora pa našao da gradi svoju političku karijeru kvalifikujući mene kao nekoga ko evo urušava sistem RTRS-a prenoseći nadležnost. Prvo, niti ja i Pero Kunić imamo tu vrstu moći, a drugo, na kraju krajeva, ja sam dovoljno pokazao kad je u pitanju moj odnos i prema RS-u, a gospodin neka priča šta god hoće. Mnogi su govorili kao što je on, proći će i vrijeme gospodina Davidovića. A, na kraju krajeva, kolegice, vidite to sve što je on napisao u svom saopštenju, neka mu služi na čast. Ja moram prosto da reagujem jer nema smisla da me proziva neko, ni fizički nisam bio prisutan. Ako mu se priviđam, to je njegov problem, neka se javi tamo nekom ko će mu rješavati pitanje priviđenja.
Zahvaljujem. Poslovnička? Ne treba. Replika, uvaženi poslanik Petar Kunić. Izvolite.
Očito gospodin Davidović ima priviđenja i to mu se ne javlja jednom, vjerojatno ima priviđenje moje malenkosti s obzirom da sam predsjedavao Vladom kad je smijenjen sa mjesta direktora SRNA-e. I tada me u funkciji tužibabe išao tužiti OHR-u. Naravno, OHR je došao, vidio da je sve uredu i obavijestio me je: gospodine Kuniću, sve uredu. Nemojte misliti da ćemo se sad obračunavati ovdje, ti osmjesi neka ne budu, vjerujem da nema cinizma u njima. Šta sam htio reći, zašto sam se javio? Žao mi je, gospođo Milice, da Vi odobravate. Vi niste pravnik, koliko ja znam, jel' tako? Ali trebali bi znati da Komisija ne može donijeti odluke i da ne može mijenjati, prenositi nadležnosti. Imaju drugi mehanizmi koji su zaduženi ovdje u Parlamentu koji mogu prenositi nadležnosti, koji su ovlašteni. Komisija ne može ništa. Komisija donosi odluke prostom većinom i na ovoj komisiji postoje stalno preglasavanja. Ja nisam preglasan ovdje, nego sam jednostavno prećutio, iako sam upozorio da će to biti osjetljivo pitanje i da će to izazvati određene reakcije, jer da mi se čini da se ulazi u entitetsku nadležnost. Da 64 sam glasao protiv, ništa ne bi vrijedilo. Ako će se na toj osnovi zasnivati neki kapital, zasnivajte na toj formalno-pravnoj začkoljici. Dakle, šta sam htio reći? Ovdje se ne radi o prenosu nadležnosti, što je gospodin Davidović glorifikovao da Bojić i Kunić prenose nadležnost sa entiteta na BiH. Dakle, to je jedna, mora se reći, to je jedna laž. Meni govoriti o nadležnosti, i to Davidović. Morate to imati u vidu, dakle da je to jedna laž, da je to jedna izmišljotina. I žao mi je što, da li ste to na prvi prima facie ili ste to na neki način htjeli podržati Davidovića, ali nije istina ono što je govorio. Hvala.
Zahvaljujem. Poslovnička intervencija, uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Tačka dnevnog reda je izjašnjavanje o inicijativi, dakle izjašnjavanje. Ja mogu razumjeti da povodom inicijative predlagač da neko obrazloženje, ali ne mogu razumjeti da vodimo raspravu ili ako je vodimo dajte da je svi vodimo ako smo promijenili formulaciju tačke dnevnog reda. Pa vas molim, članove Kolegija, da u tom smislu intervenišete. Dakle, dajte nam obrazloženje: ako je počela rasprava o ovome, a nije izjašnjavanje o inicijativi, da se svi uključimo u raspravu.
Ja vas pozivam malo na strpljenje, inače da tablu ovdje okačim u kome svi poslanici se svakodnevno ili svaki čas upozoravaju na vraćanje na dnevni red. Ali brzo prolazimo dnevni red. Dopustite da pustimo, niko ne prelazi svoje vrijeme od tri minuta, dopustimo da svako kaže ono što misli u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda. Očigledno da ima potrebe. Evo imamo i dalje repliku, uvažena kolegica Milica Marković. Izvolite.
Pa vidim da su se moje kolege, i Kunić i Bojić, našle na određen način pogođene onim što sam ja rekla. Ne znam kako ste vi to razumjeli, ali evo, ja ću sad dodatno pojasniti. Dakle, sve što sam rekla u smislu da stoji ono što je rekao gospodin Davidović juče i njegov menandžment RTRS-a u svom saopštenju juče, koje smo čuli, apsolutno isključujem tu ono što se odnosi na vas lično, znači kao persone, i ono što vi doživljavate iz tog saopštenja što vas je prozvao. Vjerovatno, ja lično da sam tamo bila prozvana i ja bih našla određenu ogradu iz toga što je on rekao, da li sam doprinijela ili nisam doprinijela. Ali ono što sam rekla da stoji, dakle mislila sam konkretno i direktno na ono što je govorio o RTRS-u, a to je da ovaj parlament, i nemojte mi gospodine Kuniću reći sad, potvrditi da se slažete s tim da je ovaj parlament nadležan da raspravlja o radu RTRS-a. Zna se ko raspravlja o radu, o njegovom izvještaju o radu, o načinu kako on funkcioniše, o zakonskom okviru, Vama je to jasnije nego možda i meni, nego svima nama, da je to i svi znamo da je to Narodna skupština RS-a i osnivač RTRS-a. I nemojte sad da se ubjeđujemo ovdje pred Parlamentom šta je čija nadležnost jer iz onoga što je Komisija zaključila moglo se, tako je vjerovatno i menandžment 65 RTRS-a zaključio, da vi podržavate to da se raspravlja, vodi rasprava o radu i efektima rada RTRS-a u Parlamentu BiH, što je apsolutno i kompatibilno jedno s drugim. A to što vi smatrate da ste povrijeđeni i da li je vas gospodin Davidović povrijedio ili ne u svom saopštenju, ja u to ne ulazim. Znači to je lični dojam i vi imate pravo da reagujete. Ali ono što sam rekla da stoji i dalje tvrdim da stoji sve što je naveo argumentovano da se o RTRS-u ne može raspravljati u ovom domu jer niti je osnivač, niti je donio zakon o djelovanju RTRS-a i zna se pred kim izvještaj o radu podnosi ta medijska kuća.
Uvaženi poslanik Niko Lozančić, poslovnička intervencija. Izvolite.
Ja nisam znao kako bih drugačije nazvao ovo, imam poslovničko pitanje. Imamo li mi, za koje je rečeno da nemamo pravo a koji nismo iz RS-a, raspravljati o TVRS-a? Pitanje je Kolegiju. Ako imamo da se i mi uključimo u raspravu. A ako nemamo, nije korektno, kolegice i kolege, mi ipak ovdje sjedimo, mi moramo slušati to što vi pričate. S jedne strane, kažete da ovdje nećete raspravljati i ja poštujem to, ali uporno nas tjerate da slušamo to što vi raspravljate o TVRS-a i o Davidoviću. Oprostite, ali mislim, ako ćemo raspravljati da se i mi uključimo. Ako ništa da nam ne bude dosadno. Mislim, ništa više, iako da budem iskren, ali to ću pod drugom točkom dnevnog reda. Zato sam ovo poslovnički da malo principijelnosti. Uvažena zastupnica Hadžiahmetović je rekla da se izjašnjavamo o inicijativi. Što bi rekao uvaženi predsjedatelj, sačuvajte nešto i za raspravu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Mislim da raspravljamo o tome da li da se podrži ova inicijativa u ovakvom obliku kako je predložena ili predlagač dopušta i da se ona preformuliše i u skladu s tim su i diskusije da li ima nadležnosti i da li će se podržati i preformulisana inicijativa kako bi se uopšte raspravljalo o tome, tako da mogu se svi uključiti, naravno, u preformulaciji i prijedlozima. Uvaženi poslanik Borislav Bojić, replika. Izvolite.
Ja samo još jednom da podvučem, dakle kolegice Milice, i da se mi razumijemo apsolutno, dakle nema smisla, nije moralno, nije korektno da se gospodin Davidović pojavljuje kao zaštitnik RS-a kvalifikujući mene kao nekog tamo izdajnika i nekoga ko radi nešto protiv RS-a gradeći sebi priču u vezi s njegovim izborima. Dakle, nisam uopšte bio tu, čovječe. I ne dozvoljavam da neko, da ja takvu vrstu saopštenja, na kraju krajeva, postoji zakon po kojem, koliko god je to saopštenje bilo emitovano tamo na RTRS-a, ima da bude emitovana moja reakcija. I nema smisla da me se proziva na takav način. Zbog toga sam reagovao. A kad uđemo u meritum i kad uđemo u raspravu, nije problem, javiću se i po ovom pitanju. Dakle, ništa govorio o tome nisam, a okvalifikovan sam kao neko ko je, ponovio sam, dakle hoćete da pročitam šta piše u tom saopštenju. Kaže da sam ja svojim stavovima podržao urušavanje statusa Javnog televizijskog servisa RS-a u nezakonitom prenošenju nadležnosti sa ovlasti javnog 66 emitovanja s RS-a na nivo BiH. To su nebuloze, to su gluposti. Davidović branilac RS-a a ja podržavam ove stavove, nisam bio uopšte prisutan, ništa rekao nisam pod milim Bogom. Na kraju krajeva od Vas sam očekivao da stanete u zaštitu, prije svega mene kao kolege poslanika koji se ovdje pojavljuje. Niti sam šta govorio niti sam pričao a imam šta da kažem i vezano za Davidovića i za RTRS-a i reći ću to u RS-u. I nemam namjeru da se žalim ovdje u ovoj Parlamentarnoj skupštini na to šta radi gospodin Davidović i RTRS-a, a o tome ću pričati. I imam dakle šta da kažem i na tu temu. Ali da nekome dozvolim da mene ovako okvalifikuje, ma to nema smisla, ma to nema smisla. I nemojte da branite takvu vrstu pristupa jer zaista onda postavljam pitanje, hajde neću, isprovociraću i Vas, biće previše. Hvala lijepo.
Uvaženi poslanik Petar Kunić, druga replika. Izvolite.
Naime, ja zaista se izvinjavam svima ... Zaista, nije mi to u navici, ali moram još neke stvari reći, da li je to tvrdoglavost, ne znam. Gdje piše u kojem zaključku da se radi o prenosu nadležnosti? Volio bih čuti to od kolegice Marković. Gdje piše u ovim zaključcima da se radi o prenosu nadležnosti sa entiteta na zajedničke institucije? Pročitajte mi to i nađite.
nije uključen mikrofon
Pa govorili ste sada, maloprije ste govorili o tome.
nije uključen mikrofon
Gdje piše i gdje sam ja rekao da je Parlamentarna skupština nadležna za entitetski servis? Kad sam ja to rekao?
mikrofon nije uključen
Jedno je raspravljati, drugo je prenos nadležnosti. Dakle, gledajući sa pravnog stanovišta, mislim da niste u pravu. Niste u pravu, kao što nije u pravu gospodin Davidović. Ali biće on vjerovatno direktor ako ga, ne znam, dobro, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite. 67
Molim da se moj kolega Kalabić što prije pojavi u novoj nacionalnoj nošnji sa novim kostimom i sa novom scenografijom, stajlingom, kako hoćete zovite. Pa ljudi, govorimo o inicijativi, ovo nije dnevni red, ono nije ni došlo na dnevni red. Ne napadam nikoga, nikoga ne branim. Više sam danas čuo o Draganu Davidoviću u ovom parlamentu nego u RS-u što ga iko pominje. Šta je on uopšte bitan danas ovdje i bilo ko ovdje? Nije ovo tačka dnevnog reda. Molim vas, zato što sam vidio puno pa mi puno čekati ovi što su se prijavili. Kad bude tačka dnevnog reda, onda govorite jeste li za Javni servis, protiv Javnog servisa, imate li nadležnosti nad RS-a, zapravo televizijom, nemate, ali kad dođe dnevni red, ljudi. Valja mi ovo izdržati još pet, a evo vi ste mene izdržali 49, čekat ću tačno minutu. Imam pravo na šutnju, ne moram govoriti.
Ako dođe na dnevni red. Govorim o tome.
Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi prvi zamjenik predsjedavajućeg, odgovor na repliku, odnosno odgovor na sve replike, kao predlagač inicijative. Izvolite.
Evo, ja se zahvaljujem predsjedavajućem, ja sam se davno javio, nakon rasprave kolegice Marković za repliku, ali on je ovo, budući da mi je ovo zadnja replika moja, čuvao tu moju repliku za eventualne odgovore još. Ali, s obzirom da ću, bojim se, zaboraviti čemu sam htio replicirati, ipak sam odlučio sada da se javim. Dakle, kolegica Marković je pokušala tumačiti moje motive pa je otprilike, parafraziram, rekla: ako je motiv gospodina Ljubića Federalna TV, neka se raspravlja o Federalnoj TV ili o BHRT-u, o RTRS-u nema razloga raspravljati. Dakle, nije motiv ove moje inicijative rat sa bilo kojim medijem. Ponovit ću ono što sam rekao maloprije. U izvještavanju ili djelovanju svakog od javnih medija bi se našlo razloga ili povoda za ovu inicijativu; istina, nekima više nekima manje. A, ako bi se pokazalo ili ako je situacija sa RTRS-om idealna, kao što Vi kažete, onda jedan problem manje, bit će nam lakše. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Pa evo, dozvolite da veoma kratko, s obzirom da je ovo glasanje o inicijativi, ali ja sam član Komisije za promet i komunikacije i podržao sam ovu inicijativu, pa i nakon ovih rasprava čini mi se da smo krenuli u pogrešnom pravcu. Mi se zapravo ne možemo složiti ni oko čega, pa evo ni oko 68 javnih emitera. Zašto? Zato što su nam mjerila potpuno drugačija. Ja sam na Komisiji govorio da možemo zaći u jedan ćorsokak kad je u pitanju rasprava o javnim emiterima, a evo, kao što vidim na osnovu ovih diskusija, znate, može se o svemu raspravljati ali ne o RTRS-u kao javnom emiteru. Možda on nije javni, ali polazeći od osnovne funkcije javnih emitera, koja je definisana Zakonom o javnom RTV sistemu i servisima da promovišu vrijednosti naroda i građana BiH, očigledno je da ne služi svojoj svrsi nego je očigledno da će, evo jedan dio BiH, iako je kako kažu bolji dio BiH, postati još bolji nakon ovog transfera od 400.000 BN televiziji. Prema tome, bojim se da Komisija nije dovoljno sagledala sve ove aspekte i da ćemo možda, evo, i kad bi izglasali da raspravljamo i imamo možda dvodnevnu raspravu o ovom, na ovu temu, ali se na kraju ne bi mogli usaglasiti ni oko jednog jedinog zaključka. Ako ćemo raspravljati samo o BHRT-u kao Javnom servisu, evo na nivou BiH, ja mislim da onda je izlišno uopće raspravljati o ovoj inicijativi i onda je ne treba ni podržati. Ali ukoliko ćemo zaista raspravljati o medijskom prostoru u okvirima javnog emitiranja, onda se ima naravno šta tu i zamjeriti. Zamjeriti u smislu evo da budemo spremni i da budemo večeras u udarnim informativnim emisijama glavne teme, ali naravno to je naš posao kao zastupnika i moramo biti spremni i na to. Stoga predlažem predlagaču inicijative da povuče ovu inicijativu, jer čini mi se da nije dovoljno pripremljeno i nema ambijenta za jednu realnu raspravu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mato Franjičević, diskusija. Izvolite.
Ja nisam imao iskreno namjeru da se javim i da raspravljam o samoj inicijativi, bio sam je spreman naravno podržati i dalje sam tog mišljenja. Javio sam se onog trenutka kad sam shvatio da ova rasprava o inicijativi ide u smjeru da se zapravo definira područje buduće rasprave, ukoliko inicijativa prođe. Ja se snažno zalažem za to da to područje bude što šire iz brojnih razloga i onih načelne naravi. Prvo, zato što je ova Parlamentarna skupština, dakle na ovoj razini, donijela taj generalni okvir, o čemu je fino govorila uvažena kolegica Dervoz, koji se zove Zakon o Javnom RTV sustavu, a dio tog Javnog RTV sustava su i entitetski emiteri. Kao što ga je donijela u obliku u kakvom ga je donijela, mogla ga je donijeti i u nekom drugom obliku. Ja ću vrlo kratko podsjetiti na općepoznatu činjenicu da je taj Zakon o Javnom RTV sustavu prošao, usvojen je praktično bez ijednog hrvatskog glasa i to na svim razinama, od razine Vijeća ministara pa nadalje do razine Ustavnog suda, ako hoćete. Naravno, dakle apsolutno se zalažem snažno da taj okvir bude što širi i da imamo pravo da nam se ostavi mogućnost da i o entitetskim emiterima i o njihovoj uređivačkoj politici kažemo koju. Ja osobno ne mogu pratiti TVRS-a i o tome neću vjerojatno reći ni jedne riječi. Televiziju Federacije mogu pratiti i njen program je tako dobar da vjerojatno ni o njoj neću reći ni jedne riječi, ali se zalažem načelno, naravno, da se ostavi prostora da oni koji imaju nešto reći i kažu po neku i o tome. Hvala. 69
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mladen Bosić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Znači, mi smo bili u dilemi šta da radimo sa ovim prijedlogom, a sad smo raščistili tu dilemu. Podržaćemo raspravu o Javnom RTV servisu jer je stanje u medijima u BiH katastrofalno, jer oni utiču na stanje demokratije u BiH. Imamo li mi pravo pričati o Federalnoj TV, iz RS-a? Pa ja plaćam TV pretplatu. Od te moje TV pretplate se finansira Federalna TV. Ja neću da finansiram nešto što je protiv interesa mene i mog naroda. Isto tako ljudi iz Federacije. Zašto bi oni slušali napade na sebe od strane RTRS-a i da li taj Javni servis nama donosi išta dobro ili ne? Da li on služi stabilizaciji ili podgrijavanju mržnje ovdje? Prema tome, mi smatramo da o svemu treba pričati, a pogotovo o ovako važnoj stvari kao što je Javni RTV servis. Hvala.
Uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa, htjela bih reći da zaista u ovoj sali ima previše nesporazuma i svaka inicijativa koja će biti predmet još većeg nesporazuma ne treba nam. Ja molim predlagača da povuče ovu inicijativu, jer ako to ne uradi na šta ćemo izaći. Dakle, da bismo mogli spremiti ovu sjednicu prema ovoj inicijativi koja treba, kako reče maloprije predlagač inicijative, da se bavi implementacijom zakona, da se bavi infrastrukturom, objektivnošću informisanja, mi bi morali da imamo materijale sva tri javna servisa koji bi nam bili na upotrebi i na osnovu kojih bi se mogli spremiti za takvo zasjedanje. Kao što maloprije reče kolegica, RTRS-a pravi svake godine izvještaj i dostavlja ga Narodnoj skupštini i ona se bavi tim. Dakle, Narodna skupština se bavi radom RTRS-a. Može da kaže: neću da vam dostavim, nemam nikakvu obavezu da vam dostavim. Federalna TV takođe i isto dostavlja svoj izvještaj Parlamentu Federacije i dobija instrukcije na koji način će raditi. Ono što je naša obaveza je BHRT. O tome smo govorili do sada nekoliko puta, ali nismo se odmakli od samog početka. Sad smo vidjeli da smo tu neefikasni i slabi i da nemamo nikakve mogućnosti da se iz toga iščupamo i onda proširujemo priču, da bismo imali o čemu pričati proširujemo je na sva tri emitera. Sjećam se u prošlom mandatu da smo izgubili mnogo vremena oko toga, oko pokretanja hrvatskog kanala. I mi smo tu zaista dali podršku, bili smo na usluzi, smatrajući da i Hrvati trebaju da imaju kanal na svom jeziku. Ali ne mislimo da će hrvatski narod dobiti bilo kakvo pomjeranje u pozitivnom smislu kad se završi ova rasprava na Parlamentu. Da ne bi bilo daljih sukoba, dakle ne govorim ni jednu riječ o ovome svemu, ne znam šta je direktor rekao, nisam pročitala, evo sad sam čula, maloprije kad je kolega Bojić pročitao to, dakle govorim samo o načinu na koji bi se ta sjednica spremiti mogla. Molim predlagača inicijative da još jednom razmisli. Imamo previše stvari oko kojih treba da raspravimo, da donesemo odluke. Jedna ovakva koja će samo unijeti nesporazume nam uopšte ne treba. Hvala vam. 70
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, dozvolite na početku da prvo izrazim zaista ogromno čuđenje od poslanika koji imaju već i duže iskustvo u radu ovog parlamenta. Mi smo imali raspravu o dnevnom redu i ja nisam čula prijedlog da se neka tačka skine s dnevnog reda. Inicijativa je uvrštena u dnevni red, izjašnjavamo se o inicijativi i svako svoj stav može iznijeti kroz način glasanja. Dakle, inicijativa oficijelno, čak ni predlegač je više ne može povući, ona je već u proceduri. To je jedno. Drugo, ja moram reći da se zaista i čudim da od istih koleginica u ovom parlamentu, i maloprije isto tako, doživim da se citira čak neki podzakonski akt kao pandam ustavnom rješenju, pa podzakonski akt ima veću specifičnu težinu nego što ima Ustav itd. Dakle, evo ja ću se vratiti konkretno na tačku dnevnog reda. Gospodine Ljubiću, povodom Vaše inicijative mi iz Stranke za BiH naravno da podržavamo da se otvori rasprava o tome. Mi naravno da ne mislimo da su javni servisi narodni servisi, oni su dio jednog neuspostavljenog u potpunosti sistema u skladu sa zakonima koje je donijela ova Parlamentarna skupština i na koje smo se između ostalog i obavezali i zakleli da ćemo ih poštovati. Mi smo i do sada u nekoliko navrata bili i inicijatori i podržavali tuđe inicijative vezane za raspravu o uspostavi Javnog RTV sistema, odnosno funkcionisanju sistema ili nefunkcionisanju sistema. Ali ono što treba posebno podsjetiti one koji se pitaju o nadležnostima itd., ja hoću samo da vas podsjetim da i entitetski emiteri su javni emiteri. Dakle, potpuno u duhu diskusije gospodina Bosića. A hoću i da podsjetim na još jedan detalj: Držvani parlament itekako ima i prava i obaveze i da raspravlja i da eventualno inicira naredne korake kada su u pitanju javni emiteri i u duhu, naravno, i u komunikacije jedne institucije koja jeste nezavisna, nezavisni regulator, ali na neki način u sponi i u odgovornostima i ovog parlamenta, a to je Regulatorna agencija za komunikacije koja ima i nadležnosti kao što znamo i kad su u pitanju i emiteri, entitetski emiteri jednako kao i privatni emiteri itd. Dakle, u skladu sa svim nadležnostima koje ima ova Parlamentarna skupština, obavezama koje proizilaze iz zakona i implementacija tih zakona, mi u potpunosti podržavamo inicijativu i zaista nema ni potrebe; gospodine Mehmedoviću, Vi predlažete povlačenje zato što još nije sve pripremljeno. Mi se danas izjašnjavamo pa bi valjda bilo nekada pripremljeno i tačka dnevnog reda da o tome raspravljamo. Ja sam tako pročitala Poslovnik. Hvala.
Uvaženi poslanik Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. 71 Ja želim ispred Saveza za bolju budućnost reći da će SBB podržati zaključke Komisije i stojimo na tome da je ovaj parlament odgovoran i dužan da raspravlja o Javnom RTV sistemu BiH i pozivam gospodina Ljubića da ne odustane od svoje inicijative. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja se isto pridružujem ovome prijedlogu, kojeg su moje kolegice iz SNSD-a predložile, da se ovo povuče. Ako bismo ovdje počeli raspravu koliko smo zadovoljni sa Javnim RTV servisom, mogli bismo danima pričati. Čini mi se da na jednoj od sjednica smo raspravljali šta je to sa BHTV koji se zajednički finansira itd. Moram reći da u RS-u BHTV je najmanje gledana televizija, više se gleda Federalna TV, da ne kažem RTRS. Ali smo se ovdje upustili u neke stvari koje su isključiva nadležnost i menadžmenta u RTRS-u, i Narodne skupštine, i Vlade RS-a, pa se sve svelo da nešto ne funkcioniše u TVRS-a i u tom Javnom RTV servisu. Ja smatram da bi najbolje bilo ovo povući, a zato sam da se pripremi kvalitetan materijal oko toga koju ulogu i koji značaj daju javni RTV servisi, odnosno baš onaj BHTV servis koji zajednički plaćamo, servis u kome, uzmite pa pogledajte, vijesti iz RS-a su negdje na desetom mjestu ili ih skoro nikako nema. Iz tih razloga, ako će se kvalitetno pripremiti pa da kvalitetno raspravljamo na ovu temu, da stvari neke promijenimo. Jer ovo što reče gospodin Bosić: pa i mi plaćamo. Ta sredstva se dijele na Federalnu, na RTRS i na Javni emiter BH. Prema tome imamo pravo o tome da odlučujemo i imamo pravo na određen način i da kažemo nekoliko stvari u kom smislu će na kvalitetniji način informisati građane ono o čemu mi raspravljamo. Mi ne možemo uticati na privatne medije, jer oni što je senzacionalnije to je njihov tiraž bolji, ali na ove medije možemo uticati u smislu što će prenostiti prave informacije, ne ono što se nama sviđa nego ono što je objektivno i što treba javnost da sazna. Evo, ako ćemo pošteno kako to sve funkcioniše, pa ovaj direktor RAK-a je sedam godina i nismo u stanju da tu izvršimo promjenu. Prema tome, ne funkcionišu stvari kako treba. Evo, u tom smislu ja predlažem da se ovo povuče a zamolio bih i ove koji, na neki način, spominju direktora, pošto čovjek nije u mogućnosti da odgovori, možda ne bi bilo dobro, ali ne podržavam da bilo ko napada narodne poslanike ...
Uvaženi poslanik Mladen Bosić, replika. Izvolite.
Znači, ne samo javni emiteri nego i RAK i čitav sistem reforme medija, javnih medija koji je rađen ovdje, prije ne znam koliko godina, je katastrofalan. I valjda bi trebalo otvoriti priču o tome. Ja plaćam pretplatu. Ja nisam zadovoljan ovim što gledam na televiziji, ni na jednom od tri emitera javna. Ja vidim da ti emiteri služe uskim političkim elitama koje vladaju u dva entiteta. A ja plaćam da on priča protiv mene. Ne da pristup opoziciji da kaže šta misli o stvarima. Ne govorim samo o 72 RTRS-u nego i o Federalnoj TV. I ovaj narod nije zaslužio takve javne emitere. U najmanju ruku ne treba da ih plaća iz svojih džepova. Prema tome, u toj raspravi mi ćemo tražiti da se izbriše da se Javni RTV servis finansira iz džepova građana kojima ne služe. Neka ga finansiraju elite političke za koje radi. Nek plate iz budžeta pa makar opet bili sredstvima građana. Imamo situaciju da u RS-u ako ne platite tri računa dođu da vam plijene kokoš i svinju i ne znam šta, situaciju da u Federaciji veliki dio populacije ne plaća i nema konsekvence za to. I valjda je jasno da su sve to uslovi koji hitno zovu na otvaranje rasprave o tom problemu. Prema tome, ne Davidović, nego bilo ko ne može nama reći šta smijemo da pričamo i o čemu smijemo da raspravljamo, a o čemu ne. Znači, mi smo ovdje izabrani da iznesemo svoje mišljenje. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima u raspravi predsjedavajući Zastupničkog doma, gospodin Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici, želim o dvije stvari da govorim. Jedna je o problemu u koji dolazimo svaki dan sve više, a to je kako da incijative koje se podrže ovdje u Parlamentu da dovedemo u poziciju da se adekvatno o njima raspravlja na dnevnom redu. Imamo poplavu inicijativa, ne samo danas u dnevnom redu, nego vidjeli ste i u toku postavljanja poslaničkih pitanja. Ne sprečavam bilo kojeg poslanika da ima pravo da predloži inicijativu. Pitam Parlament: Kad usvojimo tu inicijativu, koliko je teško obezbijediti da ona dođe kvalitetno na dnevni red? Gledajući ovu inicijativu o kojoj je danas dnevni red, pogledajte samo zaključci koji su tu, postavlja se način kako pripremiti materijale. Nemojte da Kolegij bude, zbog toga što ovdje se u Parlamentu nije moglo dogovoriti oko toga, kriv zato što ova tačka dnevnog reda neće biti u budućnosti vrlo brzo stavljena na dnevni red ili neće biti kvalitetno spremljena. Druga stvar je da mi koji duže vremena sjedimo u ovom parlamentu smo svjedoci da u svakom sazivu Parlamenta imaju teme koje uvijek dolaze na dnevni red. Jedna od tema je i ova. I u prošlom sazivu ne jedan dom nego oba doma na zajedničkoj sjednici su raspravljali nekoliko puta o ovoj temi. Ja bih vam samo u pripremi ove tačke dnevnog reda rado dao stenograme sa tih sjednica i diskusije koje su se vodile ovdje cjelodnevno. I tada smo dobijali od istih onih koji traže da se ne raspravlja o njima, ne samo pozive da dođemo lično kod njih, nego su i oni dolazili ovdje sa hrpom materijala u kojima prikazuju kako oni dobro rade. I tada smo ovdje hvalili TVRS-a, kudili Federalnu TV, a o BHRT-u niko nije imao lijepe riječi. I tada smo govorili o hrvatskom kanalu i predlagali zaključke koje je već Ustavni sud, zaštićujući vitalni nacionalni interes Hrvata, rekao da je potrebno kanal da se napravi. I isto tako smo govorili i kad pređemo preko unutarstranačkih sukoba u RS-u, evo spominjem RS, o tome ko je u televiziji, u RTRS-u čiji politički program se sprovodi, doći ćemo do pitanja zašto se ne formira sistem, javni televizijski sistem u BiH, a to je nacionalno pitanje. To je nacionalno pitanje u kome mi iz RS-a mislimo da trule jabuke ne mogu sa zrelim jabukama zajedno da prave sistem. Gdje je jedan TV sistem pozitivan svakodnevno i svake godine ima pozitivan izvještaj i treba da se sastavi sa sistemom koji je u dubokoj finansijskoj dubiozi. I tada 73 mi govorimo o nacionalnom interesu RS-a, a ne o međustranačkom sukobu. I to će biti na dnevnom redu. Znači, govorim o tome da neke tačke je teško spremiti, o nekim tačkama pričamo svakodnevno čitav dan i ne dođemo do rješenja; kad budete glasali u vezi sa podržavanjem ove inicijative. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Miloradu Živkoviću. Sljedeći za riječ se javio uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Pa evo, ja moram da kažem, gospodine predsjedavajući, da kao i većina poslanika nisam mislio se uključiti u ovu raspravu, jer je riječ o inicijativi. Međutim, rasprava o samoj inicijativi nam je dala niz spoznaja i niz činjenica. Evo, ja sam zadovoljan danas da sam po prvi puta čuo u Parlamentu i inače u političkom životu da direktor se miješa u politiku i da direktor utiče na politiku. Dosad smo imali problem u BiH da se politika miješa u medije, u rad emitera, u programske sadržaje, u maltene sve što je vezano za medije. I danas sam zadovoljan da sam čuo i tu činjenicu od profesora Kunića i ja vjerujem, riječ je o jako ozbiljnom poslaniku, i zato sam jedan od pristalica ako je moguće da ta rasprava bude uz prisustvo tih direktora, iako je, recimo, i dio mojih kolega iz stranke tražio da se to, jer to nije pripremljeno. Ali zaista ova činjenica da se direktori mogu miješati u medije je nešto za mene novo. Evo, ja moram da kažem da sam i ja jedan od onih koji prati programe i mogu često pratiti i RTRS jer sam iz Gradačca i pratim taj tamo dio i mogu da gledam i mogu vam reći da sva tri ova naša emitera, i državni i entitetski emiteri, imaju jako dobrih programa. Recimo, crtane filmove djeca gledaju i na Federalnoj TV i na RTRS-u, a bogami i na državnoj TV. Znači, ima zajedničkih programa koji zaslužuju pažnju. [[zajednička diskusija]] Ja sam zaista ... ozbiljno mislio i evo neću dalje nabrajati, jer ste mi malo ...
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Ja sam sa zadovoljstvom pustila trenutak ovog lijepog raspoloženja u Parlamentarnoj skupštini, koje moram reći da nisam odavno doživjela, dakle, pa ako je to bilo i zahvaljujući crtanim filmovima, hvala vam lijepa. Htjela bih kazati da u ovoj raspravi mi vodimo raspravu, umjesto da samo se izjašnjavamo o inicijativi, zaboravljamo i selektivno uzimamo samo ono šta nama odgovara iz onog ugla iz kojeg mi želimo tretirati javne emitere u BiH, pojedinačno o sistemu ne 74 razgovaramo. Gospodin Živković kaže da je teško spremiti ovakvu raspravu. Gospodine Živkoviću, bilo je jako teško ’95. i '96. godine u RTVBiH izdržati eksperiment međunarodne zajednice koji je doveo do ovoga. Jer ovo što je sad na snazi, ovo o čemu Vi kažete da je teško razgovarati, to je eksperiment međunarodne zajednice koji je otvorio široko polje za ovakve teške razgovore. A gdje je tu profesija, a gdje je tu odnos prema građanima, a gdje je tu odnos prema zadacima javnih emitera koji su potpuno jasni i mogu se taksativno pobrojati? To da li RTRS-a ružno govori o SBB- u, da li FTV ružno govori o gospodi iz SDS-a ili o Vama, da li BHRT ne spominje nikoga, voli SDA. Ma šta se to tiče nas u raspravi o javnim emiterima. Kad razgovaramo o javnim emiterima, razgovaramo o servisu koji treba da služi građanima. Ideja gospodina Ljubića o pokretanju ove rasprave je apsolutno na mjestu ako se ona tretira iz ovog ugla, a ne iz ugla šta je rekao Davidović danas ili juče ili šta je rekao neko od direktora Federalne ili BHRT-a. Dozvolite da mi ovdje, danas niste dozvolili i vrlo brzo ste to riješili, da se vodi rasprava i da se govori, a moglo se po Poslovniku govoriti o onome što je važno za građane BiH reviziji učinka institucija BiH. Odgurnuli ste to po kratkom postupku, niste čak meni dali mogućnost da se kao predlagač izjasnim. A sad hoćete još da nas onemogućite da govorimo o tome šta je važno za građane BiH kroz tako važnu stvar kao što je javni emiter. Gospodine Ljubiću, ne treba povući ovu inicijativu. To što je teško spremiti, pa molim lijepo, gospođa Majkić je uzor svima nama. Vi čitate 500 stranica Izvještaja o Ministarstvu sigurnosti, možete citirati svaki stavak iz tih izvještaja, a ne možete pripremiti ono šta bude poslano o javnim emiterima. Evo, ja ću vam pomoći, meni je to struka, mogu vam pomoći da se pripremite za raspravu, jer će ona biti potrebna ovoj zemlji za ono šta nas čeka u EU. Hvala lijepo, gospodine Živkoviću.
Replika, uvaženi zastupnik, predsjedavajući Milorad Živković.
Uvažena koleginice Dervoz, mislim da iz ovako jedne relaksirane atmosfere ste nepotrebno došli u poziciju da mi spočitavate nešto zašto niste imali razloga. Da, niste imali razloga zato što predsjednik vašeg kluba je bio juče na sastanku Proširenog kolegija gdje je dogovoreno da će se ovdje tražiti da se glasa o zaključku i da se odgodi rasprava zato što je glavni revizor imao saobraćajnu nesreću u porodici, u kojoj mu je sin nastradao, a dva revizora se nalaze na službenom putovanju. I mislim da je kolegijalnost ili makar minimalna pristojnost da se uvaži njihov zahtjev da se Vaš zakon raspravlja na idućoj sjednici. I to su svi prihvatili jednoglasno, koliko sam vidio, osim Vas i Vaše stranke koja juče nije imala ništa protiv toga. Niste tražili poslovničku intervenciju, tražili ste samo diskusiju, a ja sam prije toga dao na glasanje. Niste imali razloga da mi to spočitavate. S druge strane, kad provodite, molim vas, ... kad moju dobronamjernu sugestiju da pročitate zaključke koje je naša komisija dala, u kojima se traži od Savjeta ministara nešto da uradi, pitanje je za koje vrijeme ovo Savijet ministara može da uradi. Druga strav, koja je isto Komisija rekla, da li će RAK nam uopšte dostaviti ovaj materijal što je u drugom zaključku. I treća stvar, kada vam direktor RTRS-a kaže da nemate pravo o tome raspravljati, i ja mu pošaljem zahtjev da mi dostavi makar izvještaj o radu prošle godine, pitanje da li će on to dostaviti. Stavite se u položaj u kome ja smatram 75 da imam poteškoće da ću napraviti adekvatnu pripremu za ovu tačku dnevnog reda. I Vi meni spočitavate to. Ni jedno, ni drugo niste imali pravo. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći se za raspravu javio uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih kao član Komisije za saobraćaj i komunikacije, također, moguće par riječi da kažem. S obzirom da smo prošli, zapravo ove sedmice na Komisiji zauzeli takav stav, ja se zasigurno isto tako zalažem da se obavi javna rasprava kada su u pitanju javni emiteri. Ono lično što bih želio da istaknem, da lično kada govorimo o našim javnim emiterima prije svega Federalnoj TV, RTRS-u, pa i još nekim, vjerujte da mi se apsolutno ne gleda. Ja isto tako izdvajam za taksu, ali smatram da programski sadržaj tih televizijskih kuća, po mom mišljenju, apsolutno me ne navodi da bih ja taj program gledao. Neću reći, razumijem da treba o svemu govoriti, ali programski sadržaji koji samo govore o kriminalu najširih razmjera, o ubistvima, o drogama, o švercu, ne znam o čemu sve, i moralnom najmanje, ja zasigurno ne želim takav program da gledam, jer u suštini želim da čujem nešto svježije, normalno, pozitivnije. I stoga bih zamolio da upravo svi skupa najozbiljnije shvatimo ovu situaciju. Smatram da je javna rasprava o javnim emiterima vrlo hitna, po mom mišljenju. U suprotnom, pogledajte, to su sistemi koji su naučili u pravom sistemu, odnosno čisti monopolisti. Oni su svjesni da dobivaju određena sredstva, oni njih troše kako hoće, u biti nimalo u duhu dobrog gospodara. Ukoliko bi oni malo pogledali privatne emitere kako se oni bore za pridobivanje stranaka i, na kraju krajeva, kako zanimljive programe imaju, ja mislim da bi drugačija slika izgledala i kod njih. Ali to je sve znak i njihove nestručnosti, kako u tehničkom, tako u tehnološkom, tako u organizacijskom, ekonomskom, u biti, sve skupa se svodi ipak na tu politku. Ja smatram da je ova rasprava prijeko potrebna i zamolio bih da je što je moguće prije. A da li govoriti o dubini, o širini, o ne znam, ja smatram da trebamo o svim detaljima govoriti i naći otprilike najbolje rješenje. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda: Ad. 17. Izvještaj o radu komisija Predstavničkog doma za 2011. godinu: a) Ustavnopravne komisije b) Komisije za vanjske poslove c) Komisije za vanjsku trgovinu i carine d) Komisije za saobraćaj i komunikacije e) Komisije za finansije i budžet f) Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti polova 76 Izvještaj o radu komisija Predstavničkog doma ste dobili. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 18. tačku: Ad. 18. Izvještaj o radu zajedničkih komisija oba doma za 2011. godinu: a) Zajedničke komisije za administrativne poslove b) Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH c) Zajedničke komisje za odbranu i sigurnost BiH d) Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj e) Zajedničke komisije za evropske integracije f) Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Evo ove dvije točke dnevnog reda su u biti izvještaj o radu Parlamentarne skupštine BiH u najširem smislu. I čekao sam u okviru prve gdje je samo izvješće o radu Zastupničkog doma, odnosno njegovih komisija. Nemamo interesa o tome pričati, pa sam se zato javio u okviru ove druge točke gdje je objedinjen rad i jednog i drugog doma. Svi mi, evo već preko godinu i nešto dana, sjedimo u ovim klupama i evo od sjednice do sjednice pokušavamo potrošiti vrijeme kako bi satnica koju nam CCI bilježi makar malo porasla. Al' koliko god se mi trudili i koliko god izmišljali neracionalnih tema u ovom parlamentu, opet nam satnica slaba. Danas čitav dan, ja sam se pokušao našaliti danas, iako nije baš vrijeme ni za kakve šale, pa sam rekao da bi dobro bilo da nam je onaj jedan Prijedlog zakona o suzbijanju zlouporabe opojnih droga predlagatelj obrazložio da znamo razloge zbog čega ga je predložio. Pa sam mislio kroz zastupnička pitanja postaviti pitanje, ali da odmah danas dobijem odgovor od nekog od nadležnih ministara, pa i to bi vjerovatno bilo smiješno, jer čitavo vrijeme nismo imali koga pitati, nemamo ni sad. Mi se pokušavamo truditi da ovu javnost, koja je inače izbezumljena od toga šta mi inače radimo i šta ne radimo, da zabavimo i raspravama od kojih nema nikakvog rezultata. Raspravljamo o inicijativama, raspravljamo o informacijama, raspravljamo o nekakvim prijedlozima za izmjene i dopune zakona, ne da bismo mi stanje popravili, ne da bismo neke od problema riješili, 77 nego da bismo potrošili vrijeme, odnosno da bismo iskoristili priliku da kažemo jedni drugima ono što smo mislili prije deset, petnaest godina ili da evo pokušavamo izliječiti neku od svojih frustracija zbog onoga što nam se događalo, što nam se događa ili što će nam se događati. O suštinskim pitanjima ovdje se ne otvaraju rasprave, jer ih mi ne iniciramo i ja mislim da ni jedan od nas zastupnika, ne bih volio da se iko uvrijedi ali kao pojedinac, nema dovoljno kapaciteta da može predložiti suštinska rješenja ovdje. Mi imamo 500.000 najmanje nezaposlenih u BiH, imamo tendenciju da taj broj povećava, umjesto da makar stagnira u prošloj godini. Imamo kroz zadnjih 15 godina veliku disproporciju i debalans, odnos izvoz – uvoz, imamo smeće koje se uvozi u BiH pa se kroz prerađivanje prodaje građanima ove zemlje da ga jedu, da ga konzumiraju kao hranu. Danas sam mislio, kad je uvaženi kolega dobro objasnio, ja spadam u kategoriju onih koji krše taj Zakon o zabrani pušenja, da, da, ali u pravu je. Međutim, puno je zakona u ovoj zemlji koji postoje koje niko ne poštuje, koje niko ne provodi. Ja sam jutros kroz jedno zastupničko pitanje pokušao upozoriti na spregu kriminala unutar institucija koji se radi direktno na štetu građana ove zemlje, na štetu ove zemlje. Jel' mislite da je to ko primijetio, jel' mislite da će neko u Vijeću ministara zbog toga otvoriti raspravu? Jel' mislite da će zbog toga neko odgovarati, jel' mislite da će i Tužiteljstvo BiH, i kantonalna, i općinska, i entitetska, pokrenuti bilo kakvu istragu oko tih stvari? Neće, nemojte se sekirati. Zato što mi pogodujemo takvom stanju, zato što još nikad nismo našli snage da za bilo što od svega ovoga o čemu govorim bilo koga pozovemo na odgovornost. Jedna od naših uloga osim ove zakonodavne je i nadzorna funkcija. Minimum minimuma je, i ja sam očekivao uistinu da će se pokušati to, takva su i obećanja bila, minimum minimuma je da se osigura poštovanje ovog doma od onih koje smo mi imenovali. Danas dobro vidimo kakvo je to poštovanje i kako ja u potpunosti uvažavam obrazloženje koje je uvaženi predsjedatelj Živković rekao o težini pripreme realizacije zaključaka koje mi donosimo. Da je sreće toga ne bi bilo, ja njega razumijem, jer sam evo u prošlom sazivu imao iste probleme koje on sad ima i koje sad Kolegij ima; niko ne poštuje zaključke ovog doma, niko nema obvezu da ih realizira. Sjećate li se koliko smo zaključaka usvojili kroz razmatranje izvještaja revizije, sjećate li se šta smo sve odlučili, sjećate li se šta smo sve zadužili i koje institucije? I može li mi iko reći jel' i jedan od tih zaključaka realiziran? Evo ja tvrdim da nije ni jedan. Hoćemo li nekoga pozvati na odgovornost? Nećemo. Nama je preče da jedni druge, ja moram reći malo, ili malo više, ili malo suptilnije, ili malo manje suptilno uvrijedimo, izvrijeđamo i da pokažemo da evo o nekoj temi možda znamo više od onog drugog, nego da pokušamo napraviti jedan jedini iskorak. Ja vjerujem i ja bih volio, ne bih volio da me krivo razumijete, morao sam malo ironizirati, a rasprava o malopređašnjoj temi, mislim da je kolega Bosić najbolje, uz svo uvažavanje svih što ste govorili, najbolje prezentirao u biti koji je smisao rasprave o javnim medijima, o Javnom sustavu i servisima. Međutim, neko je to dobro rekao pošto mi neki jel' imamo neke koje bi trebali štititi, mi neki nemamo ili bi mogli samo sve napadati i ja zbog toga evo podržat ću recimo taj prijedlog da se raspravlja o tome, ali nisam, moram reći, najbliže sam ovom dijelu koji je uvaženi predsjedatelj govorio; ne vjerujem ja da ćemo mi u skorije vrijeme imati šansu da o tome raspravljamo, ne vjerujem ja da ćemo mi u skorije vrijeme imati i jedan ozbiljan zakon o kome ćemo raspravljati ovdje na ovoj sjednici. I ne vjerujem, bez obzira koliko puta ponavljali, a samo neke točke ponavljamo iz sjednice u sjednicu već četvrti, peti put i potrošimo sve svoje emotivne naboje oko tih točki, iako znamo unaprijed da nema ništa od usvajanja tih točki. Ali to vjerovatno da bismo opravdali razlog zašto smo ovdje, da bismo opravdali razlog zašto postoji ovaj parlament i zašto i mi u ovim povjerenstvima, jer nisam zaboravio šta je tema dnevnog reda: Izvješće o radu povjerenstava 78 ovog doma, evo, to smo prošli bez rasprave i sad raspravljamo o izvješćima o radu zajedničkih povjerenstava obaju domova. Ta izvješća su korektna, ona su napisana onako kako jest. Kada bismo gledali kvalitativno, mislim da su povjerenstva korektno odradila svoj posao, ali kada je u pitanju kvantitativno uspoređenje, kad bismo sve sabrali što su uradila, to je malo za jedno povjerenstvo. U jednom ozbiljnom parlamentu, u jednom ozbiljnom radu, u jednom ozbiljnom, međutim neki će reći pa nismo mi krivi, nema prijedloga novih zakona, nema prijedloga novih odluka, a mi moramo kao nešto raditi. Nema prijedloga i mi jesmo krivi, jer smo navikli sve sazive koji nama odgovaraju da u biti nam ne odgovaraju. Znaju oni dobro kome odgovaraju i zbog toga ja ću zamoliti na kraju ove rasprave, dat ću podršku ovim izvješćima, jer ona ne mogu biti drugačija nego što jesu, da pokušamo makar zaštititi sami sebe, znači, da tako kažem, jedni od drugih, od nepotrebnih uvreda, od nepotrebnih diskvalifikacija. Svi smo mi otprilike u istoj poziciji, svi smo u istom loncu, da tako kažem. Nisam siguran da ćemo u skorije vrijeme naći toliko zajedničkog, da tako kažem, da možemo ozbiljno razmišljati o rješavanju ozbiljnih pitanja, zbog kojih postoji ovaj parlament i zbog kojih građani u ovoj zemlji očekuju od svih nas, bez obzira da li dolazili iz Federacije, da li dolazili iz RS-a, da li bili ove ili one etničke pripadnosti, očekuju da konačno riješimo makar jedan od problema ove zemlje. Ali evo, kroz rasprave kakve vodimo danas, ne vjerujem da idemo u tom pravcu i mislim čak da se udaljavamo dobro od takve jedne zadaće. Hvala vam lijepo.
Replika, uvaženi poslanik Beriz Belkić.
Vrlo, vrlo kratka. 99% se slažem sa gospodinom Lozančićem, samo je jednu jedinu stvar izostavio da kaže. Dakle, mi imamo ovdje parlamentarnu većinu, mi imamo izabrano Vijeće ministara. Dakle, sva ova pitanja i ova priča je prema ovoj parlamentarnoj većini i prema ovom Vijeću ministara za koje smo mi, evo iz SBiH rekli: sačekat ćemo jedno vrijeme. Dajte malo porazgovarajte s tim ljudima jesu li počeli šta raditi, hoće li biti ovdje ozbiljnih pitanja, ozbiljnih zakona? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirza Kušljugić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolege, ja želim da dam podršku diskusiji kolege Lozančića u smislu da ne moramo mi čekati Vijeće ministara da stavi važne tačke dnevnog reda na raspravu na ovom parlamentu. Mi ćemo uskoro imati plan rada koji će usvojiti Kolegij. On će biti na osnovu naših prijedloga i sugestija i samo je pitanje da li mi želimo da raspravljamo o ozbiljnim stvarima. Ja ću vas podsjetiti, ja sam sa jednom inicijativom o ozbiljnoj raspravi na ovom parlamentu išao prije nekih šest mjeseci. Mi ćemo kad-tad o tome morati pričati, bilo je priče o analizi funkcionisanja elektroenergetskog sektora u BiH, nas to čeka na evropskom putu, to je jedna 79 od najvažnijih oblasti o kojoj ćemo diskutovati, i to nije prošlo kroz ovaj parlament. Prema tome, dajte na nivou Kolegija se dogovorite koje su ozbiljne teme koje mogu proći na dnevni red ovog parlamenta, pa da se onda pripremimo i da o njima ozbiljno razgovaramo. Tih tema sigurno da ima koliko god hoćete i ne mora uvijek biti da čekamo Vijeće ministara da bi o njima raspravljali. Hvala.
Zahvaljujem. Naime, to je poslovnička regulativa u kome svaki poslanik ima pravo da stavi inicijativu, a Dom će odlučiti da li će je prihvatiti ili ne, kao što svaki poslanik ima pravo pripremiti tačku dnevnog reda sa materijalima koja može da bude tačka dnevnog reda bez da se glasa o njoj, nego je to obavezna tačka dnevnog reda ako dođe sa materijalima. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda: Ad. 19. Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije oba doma za sprovođenje presude Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu u predmetu Sejdić i Finci protiv Bosne i Hercegovine Na osnovu zaključaka Predstavničkog doma usvojenih na 16. sjednici, održanoj 22.12., i Doma naroda usvojenih na 9. sjednici, održanoj 28.12., o nastavku rada, Privremena zajednička komisija oba doma je dostavila Izvještaj o radu 13.3.2012. godine za period 5.1.2012.–12.3.2012. godine. U završnom dijelu Izvještaja sadržani su sljedeći zaključci: '1. Privremena komisija u dosadašnjem radu nije postigla takav stepen saglasnosti koji je potreban za predlaganje amandmana na Ustav BiH. 2. Privremena komisija smatra da treba nastaviti raditi na pronalaženju rješenja potrebnih za provođenje presude, u skladu sa sugestijama i odlukama domova Parlamentarne skupštine BiH.' Otvaram raspravu o Izvještaju. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, predsjednik Komisije. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, kao što ste vidjeli, Komisija je okončala ovu fazu rada 12., onako kako je to propisano zaključkom ovog doma i samo zbog toga tada je objavljen kraj ove faze rada Komisije, jer je zaključak Doma glasio da to bude do 12.3. ove godine. I vidjeli ste da Komisija još uvijek nije okončala posao za kojeg je zadužena zaključcima o njenom formiranju. To ne znači da Komisija nije uradila ništa i da nije načinjen progresivni napredak u radu Komisije. Postoje određeni napreci u pogledu toga šta je posao ili šta je zadatak te 80 Komisije, šta je zapravo suština implementacije presude, kakve zahvate u Ustavu BiH treba učiniti da bi se implementirala presuda. Postoje napreci kada je u pitanju Dom naroda i još uvijek nema rješenja kada je u pitanju Predsjedništvo BiH. Imajući u vidu opredjeljenje da se ne pristupa ovom poslu u fazama nego da se sačeka kompletno rješenje, dakle nije bilo saglasnosti da se radi u fazama, da se riješi jedan dio a da se nastavi sa rješavanjem drugog dijela, nego je ostalo da se cijela presuda rješava, da se zapravo presuda, implementacija presude riješi u cijelosti. Komisija nije imala drugog izlaza nego uputiti Izvještaj Parlamentu. I ono što ja želim ovdje da kažem je da ova komisija ozbiljno radi od svoga osnivanja, održala je 14 sjednica, imali smo sastanke i sa predsjednicima stranaka. Mi smo 12. okončali ovu fazu, a već 13. je bio završen Izvještaj i već danas, 15., se nalazi ovdje na Domu, sa željom da dobijemo dalja uputstva Doma, odnosno da Dom odluči šta i kako dalje sa implementacijom ove presude i sa ovom komisijom. Ja smatram da Komisija treba nastaviti sa radom, to je stav i Komisije. Mislim da BiH u ovom trenutku nema boljeg odgovora. Ako ima neki bolji i pametniji odgovor ovdje u ovoj sali, ja bih volio da ga čujem i ja sam spreman da ga podržim, ali smatram da u ovom trenutku nema boljeg odgovora osim da se produži mandat ovoj komisiji i zatraži od nje da okonča svoj posao, dakle da traga za rješenjem. BiH će morati naći riješenje ove situacije, ona će morati implementirati ovu presudu, jer nema daljnjeg evropskog puta BiH bez implementacije presude, a i bez toga BiH će to morati uraditi, jer to se tiče uklanjanja elemenata diskriminacije iz njenog ustavnog sistema zbog samih građana BiH. Dakle, ja u ovom trenutku ne vidim pametnije rješenje od rješenja da se zaduži Komisija da nastavi sa radom i da okonča posao za kojeg je zadužena po zaključcima o njenom formiranju. Razmišljao sam i o rokovima i smatram da ovaj put ne bi trebalo određivati nikakve rokove, ova komisija radi besplatno. Dakle, mi smo Komisija koja je donijela odluku da nećemo primati ovu naknadu i ne prima niko naknadu od članova Komisije. Dakle, ne koštamo dodatno. Mislim da ne treba određivati rokove nove nego treba Komisiju zadužiti da nastavi sa radom dok se ne okonča posao. A naši rokovi su vezani za naš evropski put i ovaj parlament, dakle Parlament BiH pa i Komisija će biti pritiskani stalno kada je u pitanju evropski put da se ovo završi. Svaki izvještaj Monitoring komiteta će se odnositi na ovo pitanje. I što se mene tiče, rok je odmah danas, ako je moguće danas u toku sjednice postići rješenje i usvojiti, predložiti amandmane, to je odmah danas; ako ne odmah, sutra, i tako dok se ovaj posao ne završi. Zbog toga ukoliko postoji spremnost, naravno Predstavničkog doma, ja sam to dužan kao predsjedavajući Komisije da iznesem, da se produži rad Komisije, ja sam pripremio prijedlog ovih zaključaka kojima ja zapravo predlažem da se usvoji Izvještaj sa ovim zaključcima koji su navedeni i da se zadužuje Privremena komisija da nastavi sa radom do iznalaženja rješenja koja će značiti realizaciju zadataka opisanih u zaključcima o njenom formiranju. Ja drugog izlaza iz ove situacije niti boljeg izlaza ne vidim. Ako postoji nešto bolje, ja kažem, ja sam spreman da to podržim. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite. 81
Dakle, Komisija je odlučila ali nije jednoglasno. Ja sam član Komisije koji nisam bio za ovaj drugi zaključak 'da se produži rad', jer mislim da smo mi kazali što smo imali kazati, nemamo šta više u Komisiji reći. Komisija nema potrebe više da se sastaje, izuzev ako se promijeni način rada, odnosno može se onda pokrenuti ponovo Komisija, ako dobijemo od Vijeća ministara, odnosno predsjedatelja Vijeća ministara kojeg smo evo friška dobili, a nismo još istina dobili plan rada i ja vjerujem da će biti u planu rada predsjedatelja Vijeća ministara ova točka i onda možemo se orijentirati i da nastavimo rad. Ako toga ne bude, mislim da nema potrebe ni Komisija više da ovo radi, jer ona i nema više, iscrpila je sve mogućnosti, a i nema više ovlasti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Ma, replika gospodinu. Mladen Ivanković Lijanović se očitovao o ovom problemu prije dan ili dva na način da i bez tog što se sada traži, dakle plana rada Vijeća ministara, dijagnosticirao gdje leži krivica za usporavanje puta BiH ka euroatlantskim integracijama, to je Vjekoslav Bevanda i HDZ. Mislim, ili ste prije dva dana bili u krivu ili ste sada u krivu, dogovorite se sami sa sobom. Hvala.
Zahvaljujem. Beriz Belkić, uvaženi poslanik, diskusija. Izvolite.
Dakle, ja sam podržao, kao član ove Privremene zajedničke komisije, njezin dalji rad, i to je većina članova i uradila. Međutim, nakon ovog izvještaja i diskusije ja imam jedan prijedlog da ovako uradimo. Dakle, da Komisiju ne raspuštamo, ali da je držimo u nekoj vrsti pričuve, u rezervi, da je u mirovanju, na stendbaj-pričuvi dok se ne zadimi, dok ne bude bijeli dim tamo gdje se budu ona šestorica sastali, a da mi odmah se sastanemo, uradimo amandmane tehnički i kao predlagači se potpišemo i ide dalje, ovo o čemu je Pero svojevremeno govorio šta je naša funkcija. Pare ne primamo, to je tačno, ali trošimo vrijeme i materijal, papire, silne izvještaje, izjave itd. Dakle, neka nas u pričuvi. Hvala.
Onda bi to više bila Komisija za osmatranje i izviđanje, jel'? Uvažena poslanica Milica Marković. Izvolite 82
Pa, ja želim samo kratko da kažem nekoliko stvari, prije svega o Izvještaju Komisije. Ubijeđena sam da bi danas svi poslanici i klubovi ovdje voljeli da možemo biti obaviješteni da je Komisija privela kraju svoj rad i da ćemo imati amandmane na Ustav kojim će se implementirati ta presuda. No, to nije tako i ne treba biti pesimista. Znači, ja se zalažem za to da Komisija nastavi sa radom i da što je moguće prije i u što kraćem roku okonča svoj rad. Svakako pomoć Komisiji jeste i ono što dogovaraju šest lidera. I ja također apelujem na taj dio, dakle da se pozovu svi lideri koji su do sada se sastali da dalje nastave jer će to biti u velikoj mjeri pomoć Komisiji i tako će ona vjerovatno moći prije da završi svoj posao. Ono zbog čega sam se više javila, dakle po ovom izvještaju kolega Džaferović je rekao sve i nema se tu šta ni dodati ni oduzeti, to je tako kako jeste. Ali zbog čega sam se javila, znači da kažem nekoliko riječi da jeste, u određenom smislu određen izvještaj, odnosno informacije koje mislim da će biti korisne ovom parlamentu, a naročito Komisiji. Naime, u utorak, dakle prekjučer je bio sastanak Monitoring komiteta Vijeća Evrope u Parizu gdje smo prisustvovali kolega Saša Magazinović i ja u ime naše delegacije. I tom prilikom, što je bilo pomalo neuobičajeno, mislim nama neobično i prijatno iznenađenje, da su se i predsjednik Komiteta i izvjestilac, gospođa Wolceth, da su se pozitivno i pohvalno izrazili o onome što je urađeno u BiH od januara pa do marta mjeseca. I naravno, pošto je za njih prioritet svih prioriteta ta presuda Evropskog suda, oni su prihvatili da Parlament, odnosno Komisija prije svega, radi vrlo intenzivno sa ozbiljnom namjerom da se taj posao dovede do kraja i da se izvrši reforma našeg Ustava u tom kontekstu. Ono što je još bitno kao informacija jeste da mislim da neće biti više toliko jak pritisak da to moramo uraditi danas za danas. Znači, oni prihvataju ovako kako je kolega Džaferović rekao i što smo kolega Saša Magazinović i ja iznijeli, dakle da se tu napravi jedan korak u smislu da je postignut određen progres u pronalaženju rješenja za Dom naroda, a preostalo je još da se nađe rješenje za izbor članova Predsjedništva i da će se poslije toga napraviti cjelokupno rješenje. Tako da ono kako je bilo najavljeno u januaru po Rezoluciji Vijeća Evrope da će BiH ponovo biti po hitnom postupku na dnevnom redu u aprilu, na aprilskom zasjedanju, dakle sad se od toga odustalo i eventualno će se u junu mjesecu, dakle na junskom zasjedanju razmotriti jedna sumarna informacija od izvjestilaca. Tako da mislim da to sad nije toliko hitno da se mora uraditi danas, sutra. Znači, bitno je da se uradi kvalitetno u nekom narednom periodu. I zato smatram da danas, ako se dogovorimo da se mandat Komisiji produži, što vjerovatno hoćemo, slažem se sa s tim da ne treba ograničavati rokovima, ali neki razuman rok, dakle ako znamo da je to u junu mjesecu, da će ponovo biti razmatrana BiH u Vijeću Evrope, onda bi trebalo da to bude neki, da kažem, okvirni termin do kada bi trebalo da se privede ovaj posao kraju. U svakom slučaju, podržavam da Komisija nastavi sa radom u cilju uspješnog okončanja tog posla. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Mladen Bosić. Izvolite. 83
Pa evo, ja već duže vremena slušam da sve stvari u ovoj državi, koje se tiču politike, treba da razriješe nekih šest političkih predsjednika stranaka. I ovdje vi morate da razmislite šta je uloga Parlamenta. Ako će šest ljudi kao vaninstitucionalna forma koja nema ni u jednom zakonu ni o čemu rješavati ono što bi trebalo da rješava Parlament, treba raspustiti Parlament. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nije bitno da li je parlamentarna većina. Evo, da ste i Vi pa ... da sjedi i Vaš predsjednik tu, onda bi ista situacija bila, vjerovatno ne bi to pričali. Znači, ja smatram da ovdje treba da se vodi diskusija. Nije mi jasno zašto treba tih šest ljudi i šta može tih šest ljudi mnogo da kaže u odnosu na političke stavove koje naši predstavnici u toj komisiji iznose. Sve naše političke stavove je u Komisiji iznosio gospodin Bojić i gospođa Pandurević koja ih je mijenjala kao član Komisije. I to su naši i sadašnji stavovi. I to je mjesto gdje treba vršiti raspravu. Koja je uloga stranaka u svemu tome? Pa hvala Bogu da ja kao predsjednik stranke usaglasim prije toga sa gospodinom Bojićem, i organi stranke, koji je to naš politički stav. I on ima apsolutno kredibilno pravo da iznosi naš stav i da pregovara u tom domenu. Prema tome, nemojte se pozivati na šest lidera. Ako je to tako, onda ne treba ni Komisija. Onda ćemo Komisiju sazvati kad, ne znam, šest predsjednika stranaka nađe rješenje. Ali vas moram upozoriti da je to ponižavajući položaj za Parlament i za poslanike u Parlamentu i opravdanje za nedostatak volje da se rješavaju otvorena politička pitanja i opravdanje za manjak odgovornosti i hrabrosti da se raspravlja o tim temama. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Beriz Belkić. Izvolite
Meni je zaista žao što je tako, ali je dosadašnja praksa to pokazala. Dakle, dok ljudi nisu sjeli pa rekli ovdje ćemo popustiti, ovdje ćemo ovo prihvatiti, mi nismo mogli to rješavati ovdje ni kad je riječ o Zakonu o državnoj pomoći, ni kad je riječ o Zakonu o popisu i niz drugih stvari. Ali evo, gospodin Bosić je u pravu, naravno odgovornost Parlamenta itd. Na Komisiji je tačno da su ljudi iznosili stranačke stavove. I ja sam iznosio, svi članovi Zajedničke komisije su iznosili stavove i vrlo teško se bilo približiti. Mi smo u posljednje vrijeme, odnosno posljednjih nekoliko dana, dobili stavove RS-a, dakle Skupštine, Narodne skupštine RS-a, koji obavezuju poslanike, odnosno članove Zajedničke komisije, Privremene zajedničke komisije iz RS-a na dvije stvari i zakovano i okvir. To je to. Dakle, zaista i pored najbolje volje, mislim, evo ne izuzimam se, ne ponašam se kao opozicija jer je opšta stvar, nismo bili u stanju jednostavno da imamo prostor da počnemo pregovarati. Pokušalo se, dalo se neko rješenje itd., međutim nismo došli do izjašnjavanja. Jednostavno, niko nije bio spreman da odstupi od svog do konsultacija sa liderima političkih stranaka. To je tako, džaba, to je ta praksa. Bilo je i ranije, ali je i sad tako. 84
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Milica Marković, replika. Izvolite.
Moja replika se odnosi na izlaganje gospodina Mladena Bosića. Pa stvarno ovdje čovjek kad pomisli u ovoj zemlji da taman nešto da krene normalno i pozitivno naprijed, onda dođete u situaciju da se pitate je li ovo stvarno zemlja čuda, šta se ovdje događa. Pa sad se postavlja pitanje što šest lidera da raspravlja o tome, čemu Parlament. Pa, ja stvarno pomišljam u nekom trenutku da će neko sad poslije toga kad riješimo to da kažemo, evo, ne treba lider, nek to sastane se Parlament, nek se sastane Komisija pa nek radi taj posao. Onda će neko poslije toga reći da ne trebaju više ni političke partije. Pa ćemo onda pitati se ko će sjediti u ovom parlamentu, ako neće sjediti predstavnici političkih partija. Pa mi ovdje sjedimo ispred nekih političkih partija, Vi sticajem okolnosti sjedite i u ime partije i u svoje lično ime i sad Vi pitate što šest lidera. Pa kad je moguće da Komisija uradi nešto sama bez mišljenja i bez dogovora lidera partija pa što to nije uradila Komisija za pripremu izbora Vijeća ministara, kad je bila zadužena za taj posao. Nije ništa mogla da uradi dok se nisu krajem decembra sastali lideri partija i uradili taj posao. I kad su se oni dogovorili, onda je krenulo sve. I ne znam što postavljate to pitanje sad, kao da je to nešto čudno što su se lideri partija sastali da se o tome dogovore. Pa normalno je da treba tražiti pomoć i od njih i od svakog onog. Da je ovo zemlja kao što su neke druge, kao što su, ne znam, Švajcarska, Njemačka, neke druge, onda bi mogle potpuno nepristrasne komisije, nepristrasna tijela, profesionalci, eksperti da se sastanu i daju neke prijedloge, a Parlament, Vijeće ministara to izglasa, prihvati i ide se dalje. Ali ne može, ovdje sve mora da se vrti, odnosno da polazi i završava se u političkim partijama. Pa na kraju krajeva, svi mi koji sjedimo ovdje smo iz političkih partija. I šta je čudno sad što će se sastati lideri? Mislim, stvarno gubimo bespotrebno vrijeme na neke stvari.
Zahvaljujem. Evo već duže vremena drugi zamjenik, uvaženi Denis Bećirović traži riječ, pa evo izvolite, replika.
Ja sam mislio da će kolega Živković sakriti ovu činjenicu da ja već duže vremena tražim riječ, ali dobro. Ja mislim da se treba vratiti na ovu početnu diskusiju predsjedavajućeg Komisije. Čovjek je postavio jedno pitanje na koje niko ovdje u sali nije dao odgovor. A to pitanje je šta predlažete ako mislite da rad ovoj komisiji ne treba produžiti. Naravno da jedino rješenje koje mi možemo napraviti jeste da u odgovarajućem roku, o kojem se dogovorimo, produžimo rad ove komisije. I pri tome treba reći da u odnosu na situaciju od prije šest mjeseci sad ipak imamo neke nove pozitivne procese i napravljeni su napokon i određeni pozitivni pomaci. Pokazali smo i u ovom domu da bez obzira kakve su pripreme prethodile da možemo razriješiti i određena teška pitanja. Usvojili smo Zakon o državnoj pomoći u oba doma, Zakon o popisu stanovništva, Vijeće ministara radi u novom sazivu itd. 85 Međutim, mislim da, hajde, neću reći da nije korektno, ali naprosto nije tačno da čitavu ovu priču prevodimo na teren kao da čekamo bijeli dim šest političkih lidera, a onda da sazovemo Komisiju. To ne stoji. Nije tako davno bilo, to je bilo prije nepunih šest godina kada je bilo bijelog dima izvan ove sale, ali kad se došlo u ovu salu srušen je jedan ustavni paket koji je imao mnogo širi opseg nego što je ova presuda Sejdić i Finci. Dakle, sve to trebamo imati na umu i pokušati na jedan racionalan način završiti ovaj dio posla koji smo započeli. Svi dobro znamo, ako hoćemo to pošteno da sagledamo, da i ova komisija je ipak otišla korak dalje nego što je bila na početku. Neka pitanja su i tamo postoji većina i konsezus oko nečega. Ostalo je još nekoliko pitanja koja nisu razriješena. Ali zašto ne vjerovati da se možemo dogovoriti i o tim stvarima u narednim sedmicama i riješiti još jedno važno pitanje.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mladen Ivanković Lijanović, replika. Izvolite.
Svom imenjaku Mladenu replika vezano za odlučivanje šest lidera. Ja sam bio kandidat za predsjedatelja, šest lidera nije podržalo, nisam prošao. Kandidat za predsjedatelja je izabran, mislim da je on sabran u tom svemu i on bi trebao imati odgovor nama na ovo pitanje. Ja tražim upravo rješenje od predsjedatelja Vijeća ministara koji je dobio dakle punu podršku da nam da odgovor na ovo pitanje. Ukoliko on nema odgovora na ovo pitanje, mislim da bi bilo korektno da podnese ostavku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dozvolite i meni da kažem dvije-tri rečenice vezano za ovaj izvještaj. Apsolutno podržavam ovaj izvještaj iako nisam bio prisutan na posljednjoj sjednici ove komisije. Također, podržavam nastavak rada Komisije, s tim što smatram da bi bilo dobro da se odredi neki rok u kojem bi Komisija trebala da završi svoj posao. I mislim da nije uredu da u nedogled odgađamo konačnu odluku o ovom pitanju. Opredjeljenje koje je preovladalo da se u paketu rješava ovo pitanje, dakle i Dom naroda i Predsjedništvo BiH, mislim da nije bio bilo dobro, da je trebalo riješiti ono što je jednostavnije za riješiti i oko čega smo postigli određeni konsenzus, a ono što je teže, gdje ćemo teže doći do rješenja, trebalo je ostaviti za drugo vrijeme. Međutim, odlučili smo da radimo tako kako smo odlučili. Valja nam sad iz toga izaći. Dakle, smatram da bi trebalo odrediti određeni rok. To bi ujedno bio rok i za one koji se budu sastajali i od kojih se očekuje da se zadimi. Jer unatoč skromnosti kolege Bosića, ipak lideri šest 86 političkih stranaka u BiH u ovom momentu imaju glavnu riječ, a dakle posljedično tome i parlamentarna većina iza koje ili ispred koje oni stoje. I mislim da bi oni trebali preuzeti odgovornost za rješavanje ovog pitanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem se. Savez za bolju budućnost predlaže da se usvoji ovaj izvještaj ... za ovaj period do 12.3.2012. godine i da Komisija, Privremena komisija nastavi sa radom i da se da rok ponovo do 30.5.2012. godine. To ćemo u pismenoj formi sad dostaviti. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena koleginica Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, kao član Komisije Sejdić-Finci mislim da je Komisija opravdala svoje postojanje. Zaista hoću da kažem da ako ništa sve političke partije koje participiraju u ovoj komisiji, a sve su političke partije prisutne u radu ove komisije, imale su mogućnost da kažu mišljenje svojih partija, odnosno svoja lična mišljenja kao poslanici, odnosno ... u toj komisiji, tako da smo, ako ništa drugo, jedni druge dobro saslušali. S druge strane, mislim da je Komisija – zašto je još opravdala svoje postojanje? – opravdala svoje postojanje, jer je to jedan dobar signal za naše evropske integracije. Sasvim je jasno da su ljudi u evropskim strukturama, odnosno u Briselu, vidjeli i da je Komisija radila jako zgusnuto. Gospodin predsjedavajući Džaferović je dosta često zakazivao ove sjednice komisije, ne zato što je on mislio da se treba nešto epohalno da mi tamo odlučimo, a treba epohalno da odlučimo, nego zato što je to zaista jedna dobra poruka za sve ljude koji prate ovaj proces evropskih integracija u BiH. Želim da kažem da je zaista potrebno da Komisija nastavi svoj rad i da se i dalje dogovaramo. Ne mislim da treba ograničavati, kao moj kolega Purić, rok ove komisije. Mislim da će to nadoći vremenom. I da je jedna dobra politička poruka da i dalje bude ova komisija u punom sastavu. Hvala.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi Božo Ljubić. Izvolite. 87
Kolegice i kolege zastupnici, ja bih rekao da je ovaj pristup novi, koji smo mi prakticirali formiranjem parlamentarnog povjerenstva, dao pozitivne rezultate, da je u svakom slučaju korak naprijed u odnosu na ono što smo svjedočili zadnjih 15-tak godina. Naime, ovo je po prvi put da razgovori o reformi, promjeni, dogradnji, kako god hoćete, Ustava imaju institucionalnu formu. Do sada smo imali dva pokušaja vaninstitucionalnog gdje su sudjelovale političke partije i jedan pokušaj, odnosno ne pokušaj već nažalost uspio projekt, dakle nametanja promjena od strane visokog predstavnika 2001. godine. Druga nova kvaliteta rada ove komisije i uopće novog pristupa je ta što su sudjelovali civilni sektor u BiH, predstavnici nacionalnih manjina i što je javnost bila uključena u ovo. Ovdje je neko spominjao jedan pokušaj iz, čini mi se, travnja 2006. godine, kada je navodno na sastanku lidera političkih stranaka se pojavio taj famozni bijeli dim, ali je to sve palo u Parlamentu. Pa zašto? Pa zato što je to rađeno netransparentno i bez sudjelovanja u institucijama BiH. I kad je došlo u instituciju tada je ovdje palo zato što nisu tada uvažavani dakle konstruktivni amandmani zastupnika koji su glasovali ovdje u Parlamentu. A ja vas uvjeravam da je toga bilo da bi taj projekt prošao. Dakle, druga stvar što se tiče sastanka lidera političkih stranaka. Ja mislim da ti sastanci ne štete. I evo, ja slučajno sam u dvostrukoj ulozi ovdje, i u Komisiji sam član i na tim sastancima sam bio, i ni na koji način nije uloga tih radnokonsultativnih sastanaka da supstituiraju nadležnosti Parlamenta, niti to treba, niti to mogu. I stoga vjerojatno će lideri političkih stranaka bilateralno, kvadrilateralno, u šestorci, i dalje nastaviti razgovore, što može pomoći sigurno, ali u suštini posao se treba završiti u ovom parlamentu i u drugom domu. I stoga ja podržavam da ovo povjerenstvo nastavi s radom. Ja sam u početku bio na stajalištu da se ograniči njegov rad na tri mjeseca za sada, ali sam sve bliže stajalištu da mi usvojimo zaključak da ono nastavi s radom do usvajanja, odnosno izrade amandmana. I ja ću samo reći svoj utisak sa sastanka u Banja Luci. Osobno sudjelovao sam na puno sastanaka zadnjih nekoliko godina i, čini mi se, moj je utisak da je to jedan od najboljih sastanaka, jer smo upravo tada mi dogovorili ovdje kao predstavnici stranaka parlamentarne većine da ćemo ići u implementaciju ove presude, da ćemo je implementirati u cijelosti kao što to i traži presuda i Vijeće Evrope i da ćemo je implementirati na suštinski način upravo vodeći računa o potrebama BiH, a ne o potrebama, ne znam ni ja, Vijeća Evrope ili Brisela. Prema tome, ja se nadam da će taj pristup sa tog sastanka biti ugrađen u metod rada i Povjerenstva u nastavku ovog procesa i da ćemo, ja bih rekao, u jednom relativno kratkom vremenu doći i do amandmana koji će imati kapacitet da budu usvojeni u oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite. 88
Kolegi Ljubiću: ako je ovo korak naprijed šta je to onda korak nazad? Dakle, predložiti kandidata svog za predsjedatelja ispred stranke i sada on nema odgovor, to je neodgovorno. Mislim da tu leži odgovornost i tu trebamo tražiti odgovornost. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Petar Kunić. Izvolite.
Pa da se pridružim i ja s obzirom da sam član te komisije i da kažem par stvari. Mislim da je dobro konstatovano da je Komisija napravila određene pomake i da u Komisiji ima potencijala. Dakle ima, da tako kažem, intelektualnog kapaciteta koji ima ideje. Ali posebno da naglasim dvije stvari, a to je demokratski način vođenja ove komisije, demokratski način. Jedan način gdje je oslobođen okvir, stvoren je milje za slobodno iznošenje stanovišta, što unazad nekoliko godina nije bilo. I to je veliki napredak, to je veliki napredak. Ideje koje se tamo daju ponekad se ne sviđaju meni ili nekom drugom, ali mi ih slobodno iznosimo, što će reći da BiH postaje sve više demokratičnija zemlja. Što se tiče ovog pitanja što je potencirana uloga lidera. Apsolutno da je ona velika, značajna, ali ja se plašim jedne stvari da to ne pređe u tendenciju, da ne dobijemo visokog predstavnika u nekoliko lidera. I to je demokratski čin, jel' tako? Prema tome, lideri treba više da djeluju unutar svoje stranke, unutar svojih predstavnika u Komisiji, a manje da pokrivaju rad Komisije. Dakle, da preuzmu odgovornosti Komisije. Jer, neko je tu dobro konstatovao, postavlja se pitanje onda našeg digniteta, dakle našeg digniteta. Šta ćemo mi tamo raditi ako ćemo očekivati neka rješenja koja će doći sa strane, od lidera? Dakle, plaši me ta tencija. Inače, uvijek ti je to dobro došlo ako se lideri dogovore i imaju rješenja, oni će nam pomoći da brže riješimo stvari. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Petru Kuniću. Sljedeći se za raspravu javio uvaženi zastupnik i predsjedavajući ovog doma, gospodin Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici, reći ću ono što sam rekao i na samoj komisiji kada sam bio prisutan. Naime da podržavam rad ove komisije i smatram da treba nastaviti sa ovim radom. To se tumači i u Evropi i u Briselu kao kredibilni napredak. Zašto bi mi (?) Napor, napor. 89 ... kredibilni napor koji će dovesti do napretka, zašto bi mi taj dio koji i Evropa pozitivno misli o nama i svaki građanin ovdje treba da ima pozitivno o tome, zašto bi mi to onemogućili? Znači, Komisija treba da radi, ali u radu Komisije ljudi koji su iz opozicije, a ne samo opozicija, tamo rade i ljudi iz nevladinog sektora i oni kojih se direktno tiče implementacija ove presude, jer je to stvar promjene Ustava BiH, i zato nije odgovorna samo pozicija. Zato su odgovorni svi. Opozicija treba da se adekvatno ravnopravno uključi u taj rad i da predlaže rješenja koja će biti blizu idealnom. Treba na neki način da se pomogne i liderima koji očigledno imaju problem da se nađe rješenje koje je blizu idealnog, a Komisija ima tu šansu da raspravi i o možda slučajevima o kojima do sad se nije raspravljalo. I niko od lidera nije, ako jeste ja bih volio da čujem, ograničavao rad Komisije bilo čime. Davao je podršku radu Komisije, pokušavali da pomognu u tome i vidim tu pomoć. S druge strane, prijedlog koji je došao od gospodina Džaferovića u vezi sa zaključcima želio bih da komentarišem. Nisam saglasan da se ograniči rad Komisije datumom, ali jesam da povremeno Komisija obavještava ovaj parlament o svom radu. I mislim da bi ovaj zaključak trebao da se dopuni sa dijelom koji bi govorio o tome da Komisija svaki treći mjesec ili svaka tri mjeseca obavještava ovaj parlament o svom radu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Miloradu Živkoviću. Sljedeći za raspravu se javio uvaženi zastupnik Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem. Iako je manje-više sve rečeno, imao sam potrebu da reagujem na ovu priču o liderima, koja mislim da ide u pogrešnom pravcu i u kojoj ja ne vidim ništa sporno. Pa, lideri upravljaju ovim parlamentom. I dok god lideri upravljaju ovim parlamentom, u demokratskom kapacitetu i u skladu sa demokratskim pravilima, u čemu je to sporno? Ja pozivam lidere da riješe ovo pitanje. Uspjeh ove zemlje i neuspjeh je i uspjeh i neuspjeh lidera. I šta je tu sporno? Pa zašto se zovu lideri? Pa ne može bježati od odgovornosti ako hoće da bude lider, pa to ne može. Ne može polulider biti lider. Aprilski paket nije uspio što lideri nisu bili lideri, a ne što se pregovaralo van institucija. Neko ko je bio tamo lider nije bio ovdje. I to nije lider. Ne može nejaki Uroš biti lider. I o tome se radi. Znači postoje ljudi, kad Obama vodi Ameriku kažu da je lider, i čovjek vodi, niko ne kaže on sam odlučuje. Kada Amerika ili Sarkozi dogovore važna pitanja u četiri oka, dogovorila se dva lidera i svi to odobravaju. Ali kada naprave problem, naravno. Ali ovdje imate, znate situaciju, lideri bi prebacili na nekoga drugog pa da se malo šverciju, pa da malo, e nemoguće. Mi prihvatamo, podržavamo, velika odgovornost je na liderima, imaju našu podršku, ali ja ne vidim u čemu je problem? Ja to već sve vidim kao sastavni dio. Važno je da dođemo do dogovora. Rekli smo to jednom ovdje: zar je važno koje je boje mačka? Miša trebamo. Znači ja, ne pa, dogovorili se lideri ili se dogovorili poslanici, pa zar je bitno ko se dogovorio. A ako ne uspijemo, ni tada nije više bitno ko to nije napravio. Ali mislim da je ... definitivno problem u nekima koji se slikaju i predstavljaju lidere, a nisu lideri. I to je problem. Da su lideri dogovorili bi stvari, ali eto, malo bi pred kamerama bili lideri, negdje bi 90 polulideri, negdje nisam ja, oni su. E, ne može. Zove se lider, predsjednik, vođa, nazovite ga kako hoćete, izabrani, ima da vodi, ima podršku i dogovara. Ako nije u stanju, i ne zna, i ne može, mora preuzeti odgovornost. Ali ih i potpuno razumijem u mjeri u kojoj su. Naravno, nije to jednostavno, ti ljudi imaju obaveze prema političkim programima, prema partijama, prema onome što vode, ali mi smo ... ovdje maltene da smeta što su se lideri dogovorili. A ja sanjam taj momenat da kažu, evo, to je dogovor. Ja to vidim kao jedno, kao nokat i meso, i ne vidim razlike i samo poziv liderima na hrabrost i da riješe to pitanje. Ja nemam nikakvog problema ako ja nisam u tome učestvovao, ako je to rješenje dobro za ovu zemlju i izlaz iz ovoga problema. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Mladen Bosić. Izvolite.
Ja sasvim shvatam gospodina Kalabića i njegovu diskusiju, jer mi očito pripadamo različitim strankama, i psihološki i organizaciono. Ja mogu da shvatim gospodina Kalbića da gleda u svog lidera kao nekoga ko mu je omogućio da sjedi ovdje, a ne sebe kao nekoga ko se borio za glasove. Ja uvažavam onu politiku koju vodi stranka i konsultujem se sa svojim poslanicima, kakva će to biti politika. A oni koji sjede samo zahvaljujući svojim liderima ovdje, i čekaju šta će mu lider poručiti, kako da glasa, ja mislim da imaju problem sa svojim političkim angažmanom. Ovdje su ljudi direktno birani. U ovaj parlament su ljudi direktno birani. Dajte, bar pola plate dajte svom lideru. Trebali bi čitavu platu dati svom lideru. Ne može lider vršiti vaš posao. I ovdje očigledno postoji neki deficit demokratije. Ovdje vjerovatno zbog zaostatka komunističke svijesti postoji neka nedemokratska crta ljudi da čekaju da neko drugi odluči za njih. Sve ono što sam ja rekao na sastancima ove šestorke su rekli ovi naši predstavnici u toj komisiji. Ta komisija je uradila odličan posao. Prije svega je stavila na sto različita mišljenja i različite opcije i pokazala, kroz to, da postoji prostor da se napravi dogovor. Taj dogovor će vjerovatno biti napravljen onog trenutka kada se završi trgovina, ako nije završena, i kada neko procijeni da je vrijeme za to. Treba da ostane Komisija, treba zadržati dignitet ovog parlamenta. Znači, priča o tome da ovaj parlament čeka i Komisija čeka da lideri dogovore na sljedećem sastanku, koji je za vjerovatno mjesec dana, nije dobra priča i nije demokratska priča. Prema tome, gospodine Kalabiću, ja sam iznenađen Vašom diskusijom i shvatam to kao neku vrstu ličnog napada ali shvatam i Vaše stavove. Mi očigledno dolazimo iz različitih psiholoških i političkih sistema.
Zahvaljujem. Eh, sad ćemo vidjeti. Replika, uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite. 91
E, jesi našao kome ćeš komunizam pripisati, svaka ti čast. Mislim, ja sam zadnji čovjek u ovom parlamentu kome možete komunizam pripisati. Ali Vas ne razumijem, gospodine Bosiću, zašto niste izašli iz Parlamenta i zašto niste raspustili rukovodstvo stranke, ako su vaši poslanici izabrani, onog dana kada su završeni izbori. Što ste lider, što ste predsjednik, što sazivate klub, što ribate poslanike svaki dan, što hodate Republikom držeći im predavanje kako i zašto i kako moraju? I Vi to znate da je to uredu, i na to imate pravo. I ja to podržavam. Ne mogu, pa kako ste mislili, zamisliti politički život, ovo vam je jednostavna formula, Vi ste izabrani, slobodni poslanici, raspušta se rukovodstvo partije u toku mandata Vašeg. Napravite tu formulu i ja automatski prihvatam Vašu diskusiju. Nije tačno, gospodine Bosiću, ako ambasadi obećate jedno, ako tamo među onim šubarama obećate drugo, novinarima treće, nama četvrto, e, Boga mi je teško tu ispasti lider. Znači, Vi imate našu podršku. Vi ste pogrešno mene razumjeli. Ja mislim da je normalno da u skladu, ako je neko sa demokratskim pravilima, demokratskim kapacitetom, upravlja partijom, klubom, i ... Vi ste na izborima vodili SDS, vodili njenu platformu i Vi ste zaduženi za njeno sprovođenje, imate instrumente, imate klub poslanika, i to je sasvim legalno i legitimno. E vjerujte, i ja bih u jednom momentu pobjegao. E, i ja bih u jednom momentu izašao, ali ne mogu izaći, a nisam lider, ja mogu sada da izađem, što se mene tiče, neka se lideri malo znoje. I što se mene tiče, nemam nikakav problem sa svojim liderom. A i njega pozivam da bude malo bolji i da se malo, ne prebacujete odgovornosti nego da završite ovo. Isto tako, ja dok god neko rukovodi političkom partijom koju ja poštujem i isto kao pravilo u ovom parlamentu i u političkoj partiji postoje pravila i ona treba da postoje. I jeste naš problem anarhije u političkim partijama, o kojem ćemo možda jednog dana razgovarati i koja pravi velike probleme i u ovom parlamentu. Ali to je neka druga tema. Ja ni jednog momenta nisam Vama ništa prigovorio, nego sam rekao da za razliku od drugih ja poštujem instituciju lidera, jer ja je shvatam kao pomoć. Pa nemojte da se ubjeđujemo da lideri ne upravljaju političkim partijama, ne upravljaju klubovima i nemojte reći da se glasa. Ali nisam rekao diktator. A to ste Vi htjeli da kažete, e to je već nešto drugo. Znači, imate podršku i ne treba da bježite od problema. Pomoći ćemo, razgovaraćemo, pa hoćete mene ubijediti da se na tijelima SDS-a koju vi vodite ne razgovara o ovom rješenju ili o kredibilitetu i gdje se trudite da dođete do rješenja. Ali nećete tamo kazati ne, nemojte o tome razgovarati, to razgovaraju u Parlamentu. Pa mislim nemojte, ni jednom mojom rečenicom nije upereno, zaista, niti sam Vas spomenuo, nego sam samo rekao o problemu predsjednika političkih partija koje su sklopile određeni dogovor i preuzeli odgovornost za određene događaje u ovoj zemlji. Preuzeli odgovornost i ne mogu, ni mi zajedno sa njima, ne trebamo da bježimo dok se ne nađe drugih sedam lidera ili drugih šest koji će formirati neku drugu većinu i preuzeti tu odgovornost. Za sada je ona kod nas zajedno i lidera i bez obzira šta Vi kazali ne možemo pobjeći iz toga.
Replika, uvažena poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ja na znam kome trebam da repliciram, gospodinu Kalabiću ili šefu moje partije, a čini mi se obojici pomalo. Eto, jedna partija gdje poslanici smiju svom šefu replicirati, je li tako. Eto onda ćemo to za promjenu. Tačno je, gospodine Kalabiću, da mi ovdje kao poslanici SDS-a zastupamo stavove SDS. Svi smo mi članovi Glavnog odbora SDS-a. Glavni odbor SDS-a na demokratski način 92 utvrdi određene političke stavove i nadam se da svi imamo toliko inteligencije da možemo te stavove ovdje da prezentujemo, da ne moramo, da nije isključivi interpretator tih stavova naš partijski šef. Mom partijskom šefu bih zamjerila što je ovdje, čini mi se, održao jednu malo van- vremensku diskusiju, jer eto ja iz ovoga svega mogu ovdje zaključiti da u mnogim partijama postoje ljudi koji preuzmu određene odgovornosti, određene obaveze, određene dužnosti, ali da ne smiju ništa da urade, a da pri tom čak ne smiju ni da izađu u hodnik pa telefoniraju partijskom šefu i da ga pitaju da im on makar da smjernice. Eto, to je razlika možda između nekih partija. I ja s te strane neke ljude zaista mogu da shvatim. Možda bi i nekim partijama trebalo unutarpartijske revolucije koje smo mi u SDS-u prošli prethodnih godina.
Replika, uvaženi zastupnik Milorad Živković.
Da li su revolucije bile spontane ili su došle od strane međunarodne, u to nećemo da ulazimo. Hoću da kažem da naš kolega iz Doma naroda Krstan Simić: ako je ko mogao da pošalje stručnijeg kadra i kadra koji se ne drži partijske discipline, to je uradio SNSD. Pa u priči o mješovitim brakovima ušao u implementaciju presude u Domu naroda i nije trpio nikakve sankcije u vezi sa time. Znači, oslobodimo se okova, lideri nisu tu da naređuju, nego su tu da pomažu, kao što su i oni koji dolaze od svih stranaka u toj komisiji ti koji traže blizu idealnog rešenja. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći se za repliku javio uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Predsjedavajući, ovo nije replika nikome, ovo je jedini način da uzmem riječ na kraju. Trudio sam se da budem posljednji u ovoj raspravi. Ne znam da li ću uspjeti u tome, je li. Ja mislim da su ovi zaključci koji su stigli od kolega iz SBB-a i ovaj prijedlog zaključka kojeg je predložio gospodin Živković kompatibilni zapravo sa ovim mojim zaključcima i mislim da bi ove moje zaključke trebalo dopuniti još jednim trećim zaključkom. Ja ne bježim zaista da Komisija podnosi izvještaj, ja mislim da to treba da radi svaki mjesec dana. Bojim se da nije kratko vrijeme da radi svaki mjesec dana, dugo je tri mjeseca, ja mislim da bi 60 dana bio neki optimalan rok. Dakle, da je Komisija dužna da bez obzira na to šta uradila, ne uradila, svakih 60 dana da to bude treći ovdje zaključak, da se doda, da ne pišem, da podnosi izvještaj domovima Parlamentarne skupštine BiH o svom radu. I mislim da bi na taj način zadovoljili sve ovo i da bi mogli da podržimo onda jedan takav zajednički zaključak. Što se samih predsjednika stranaka tiče i njihove uloge, kako da vam kažem, tu je istina negdje na sredini. Ja bih volio da institucije BiH mogu da funkcioniraju kao i sve druge institucije na svijetu, ali nema također nigdje institucija na svijetu koje nemaju međusobne razgovore i unutar 93 političkih stranaka, frakcija, kako se to zove moderno u zapadnim demokratijama. Doduše, nije to naglašeno kao što je to kod nas ovdje, ali i mi smo u nekoj specifičnoj situaciji. Dugo je vremena bio zastoj. Otkočili smo neke procese, pokušavamo uspostaviti neku pozitivnu političku klimu. I u tom kontekstu ja gledam na te sastanke, i ti sastanci mogu samo pomoći ovoj komisiji. Neće oni praviti amandmane, neće oni predlagati amandmane i neće ih oni usvajati. Mi ćemo pisati amandmane u Komisiji, zato smo je formirani i mi ćemo u Parlamentu o tome raspravljati, voditi javnu raspravu, jer tek tada predstoji parlamentarni posao, i glasati o tim amandmanima. Ja u tom kontekstu gledam na to i nemojmo sada da od toga pravimo neku veliku famu. Volio bih i ja da je manje toga, a da je više uspješnosti ovdje u ovim institucijama. Ali ako me pitate da li da toga tamo nema, a da mi ovdje stalno imamo neuspjeh, onda nisam ni za to. Više onda volim ovu varijantu da proizvodimo progres. I treća stvar, ovo je ustavna reforma. Ovo je najteža reforma u svakoj državi i u ovoj ustavnoj reformi koja dolazi na zahtjev presude Evropskog suda za ljudska prava otvorila su se neka pitanja koja mi ovdje u BiH imamo i moramo riješiti. I ljudi, nije ovo jednostavan posao. Ovdje, dakle ovaj posao se može završiti konsenzusom, dakle svih nas, i može se završiti na zadovoljstvo svih nas. Zato ovdje treba strpljenja i treba upornosti. I, ako je išta ova komisija do sada pokazala, ja mislim da je pokazala da ima strpljenja i da je uporna. I ja vjerujem da ćemo mi doći do rješenja, jer rješenje ovog pitanja je jedino što je u interesu svih nas u BiH. Nerješavanje ovog pitanja će štetiti svima u BiH. Hvala vam još jedanput.
Zahvaljujem i zaključujem raspravu. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda: Ad. 20. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za 2011. godinu Odbor za žalbe građana dostavio je 29. 2. 2012. Izvještaj Domu na usvajanje, u skladu sa članom 15. stav (1) tačka f) i članom 19. stav (1) tačka d) Zakona o nezavisnim nadzornim tijelima policijske strukture BiH, te članom 4. stav (1) tačka f) i članom 5. tačka f) Poslovnika o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH. Nadležna Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost BiH je 8.3.2012. godine dostavila Mišljenje o Izvještaju. Otvaram raspravu o Izvještaju. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Sljedeća tačka 21. 94 Ad. 21. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2011. i Plan rada Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2012. godinu
Ima, ima.
Ko ima?
Mehmedović.
Uvaženi poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Pa gledajte, ovdje postoji nekoliko nedoumica vezano za primjenu Zakona, odnosno člana 17. Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, iz razloga što su neke stvari nepotpuno definisane ili nejasne. O čemu se zapravo radi? Slijedom inicijative gospodina Purića koji je podnio inicijativu da se raspravi na ovu temu i slijedom i mog zastupničkog pitanja koje sam imao jutros, naime, mi imamo sada situaciju da je u članu 17. ovog zakona propisano da Komisija za izbor i praćenje rada Agencije se sastoji od devet članova, od kojih su tri iz Zastupničkog doma, tri iz Doma naroda, dva iz akademske zajednice i jedan iz nevladinog sektora. Mi sada imamo trenutno stanje suprotno ovom članu Zakona, tako što iz Zastupničkog doma imamo četiri zastupnika, iz Doma naroda imamo dva, jer je Dom naroda čini mi se imenovao Borjanu Krišto za člana ove komisije, Sulejman Tihić kao stari-novi član i imamo situaciju da je Komisija suprotna članu 17. ovog zakona. Ja postavljam pitanje koliki je mandat, koliko traje mandat ove komisije, da li treba svaki saziv da ponovo imenuje članove ove komisije iz Zastupničkog doma, odnosno iz Doma naroda? Zapravo, da li smo danas u situaciji da biramo nove članove ili da samo mijenjamo one koji žele da se promijene. Pa bih volio, evo, slijedom i ovog zastupničkog pitanja koje sam imao jutros, da mi se odgovori. Ne znam ko bi mi mogao odgovoriti, ali pretpostavljam neko iz Kolegija ovog Zastupničkog doma. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se. Raspravu ima uvaženi zastupnik Milorad Živković, predsjedavajući Doma.
Zahvaljujem. 96 S obzirom da sam mislio da neće biti nejasnoća u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda, nisam imao potrebu da se javim, ali evo da pokušam da objasnim pitanje koje je uputio uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Znači, tri su iz Doma naroda, gospodin Staša Košarac, gospođa Krišto i gospodin Sulejman Tihić, ne dva. Znači na njihovoj prošloj sjednici došlo je do izmjene, gdje je gospođa Majkić, koja je bila iz Doma naroda, premještena iako je ona predsjedavajuća ove komisije, a stavljen je gospodin Staša Košarac, a umjesto gospodina Ilije Filipovića koji uopšte nije u našem parlamentu, nego je u Hrvatskom saboru, stavljen je gospodin Čović. Iz tog razloga, Borjana Krišto, pardon. Znači iz tog razloga imamo tri iz Doma naroda, sada će biti isto tako tri iz Predstavničkog doma, a ostale nedoumice koje ste imali: Agencija za prevenciju borbe protiv korupcije je uputila kao poziv za autentično tumačenje, koje je u skladu sa našim poslovnikom proslijeđeno Ustavnopravnoj komisiji, a ona opet po svom poslovniku traži izvještaj od nadležnih tijela, tako da ćete dobiti i to autentično tumačenje. Kakvo ono bude, na osnovu njega će se vršiti raspodjela dalja u ovome tijelu. Hvala. Uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, da možda pomognem malo. Gospodine Mehmedoviću, ja sam Vas razumio, dakle da li mandat onih u prošlom sazivu, nova vlast novi ljudi i vidim Vi imate veliki interes inače za tu agenciju i kod imenovanja itd. Evo, ja odmah ću dati ostavku na članstvo, dakle kao jedini čovjek iz opozicije, vidim da ste Vi zainteresirani, izvolite, nema nikakvih problema. Dakle, stvar je vrlo jasna. Vi interes za upravljanje Agencijom pokazujete od imenovanja. Izvolite. Ja ostavku odmah podnosim, izvolite birajte čovjeka.
Replika, uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Ne znam zbog čega je kolega Belkić shvatio ovo lično, ali ja sam imao nedoumice u pogledu primjene zakonskih odredbi. Ja sam tražio pojašnjenje i evo pojašnjenje sam dobio. Ne razumijem zbog čega je gospodin Belkić to shvatio da sam ja zainteresiran. Ja sam bio eksponent prilikom predlaganja direktora i dva zamjenika direktora i ne vidim razloga zbog čega ja imam ambicija da upravljam komisijom, odnosno Agencijom za borbu protiv korupcije. Ne bih želio da zaista gospodin Belkić shvati bilo šta lično u ovom svemu. Ali ako je on podnio ostavku, bilo bi dobro da to i pismeno napiše. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić, replika. Izvolite. 97
Ono što kažem, ja to i uradim. Naravno da ću i pismeno. Ali Vi ste, gospodine Mehmedoviću, proveli politički uticaj i dominaciju nad Agencijom tražeći da se mimo rang-liste izabere rukovodstvo. Dakle, Vi ste bili izvršilac. Možda Vi niste, evo sami ste rekli ... itd. Dakle, ja ću podnijeti ostavku.
Uvaženi drugi zamjenik predsjedavajućeg Denis Bećirović. Izvolite.
Imajući u vidu sve prethodne diskusije u okviru ove tačke dnevnog reda, smatram da je jedino racionalno rješenje u ovom trenutku da odgodimo izjašnjavanje o ovome, da dobijemo neke dodatne informacije, da se dogovorimo da ćemo ovo pitanje, ne na užem nego na Proširenom kolegiju raspraviti i da na narednoj sjednici, da ništa ne lemimo preko koljena, izjasnimo se. U međuvremenu, da li će neko podnijeti ostavku ili neće, sve ćemo to sagledati, uključujući i ove stvari o kojima je kolega Živković govorio. Evo, to je moj prijedlog.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Ma nisam mislio da maltretiram kolege i kolegice, ali zaista moram odgovoriti, jer je ovo teška optužba da sam ja izvršio politički uticaj prilikom odabira kandidata za direktora i dva zamjenika. Naime, možda se personalno kadrovsko rješenje nije sviđalo tadašnjem sastavu Komisije, ali ovaj parlament je imao ulogu da bira. I on je zaista birao. Je li to po željama ili očekivanjima nekih članova Komisije, to je drugo pitanje. Prema tome, ja sam u tome učestvovao što sam predložio i što sam birao i ja se toga ne stidim. Ako je to politički uticaj, onda naravno ovaj parlament i treba da vrši politički uticaj na takav način, jer bira.
Zahvaljujem. Uvažena koleginica Dušanka Majkić.
Ma, samo da pomognem pošto je predsjedavajući rekao nešto što nije do kraja tačno. Dakle, ovim završava se imenovanje svih devet članova u Komisiju za praćenje Agencije. Dakle, svi su imenovani. Bio je sporan nedovoljan broj članova iz Doma naroda. Oni su tu ispravku izvršili. Danas je Živković odstupio praktično i ostavio meni kao sljedećoj, a dva člana iz akademske zajednice i jedan iz nevladinog sektora su izabrani. Dakle, ostaje ostale stvari, ovo je kolega Purić jako dobro postavio kao temu za raspravu, zato što je to institucija koja ne može da radi. Nema budžet. Nema, 98 evo još uvijek se igramo oko Komisije koja prati njen rad. Nema poslovnik o radu, nema uslova da krene dalje. Dakle, veoma je hitno da počne ova institucija da radi. Napravili smo, donijeli smo sve zakone da bismo dobili liberalizaciju viznog režima i odmah smo zaboravili na sve to. Dakle, još ništa nismo krenuli, a već godinu dana i koliko postoji institucija. To je veoma loš signal koji šaljemo međunarodnoj zajednici i svima onima koji prate naš rad.
Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Možemo u 18,15 početi glasati. Je li uredu? U 18,15. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas zauzmite svoja mjesta. Prelazimo na glasanje. Prva tačka: Usvajanje zapisnika 22. i 23. sjednice sa primjedbama, odnosno sugestijom uvaženog poslanika Bože Ljubića Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 38 (24 iz Federacije, iz RS 14, bez glasova 'protiv' i 'suzdržanih'). Konstatujem da smo usvojili zapisnike sa 22. i 23. sjednice, sa sugestijom uvaženog poslanika Bože Ljubića. Treća tačka: Zahtjev poslanika Kluba Saveza za bolju budućnost BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Glasamo o Zahtjevu za hitni postupak. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete da glasate, sad! 'Za' devet, 'protiv' 20, 'suzdržanih' 11. Nedovoljna podrška ovom zahtjevu. Prelazimo na glasanje o Zahtjevu za skraćeni postupak, u skladu sa članom 126. Poslovnika. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte, sad! Za devet, 'protiv' 20, 'suzdržanih' 11. 99 Nije ovaj zahtjev dobio potrebnu većinu ni za skraćeni postupak. Znači, ovaj zakon ide u redovnu proceduru. Tačka 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) Glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 36, 'protiv' nije bilo, 'suzdržanih' četiri. Konstatujem da smo usvojili ovaj Prijedlog zakona. Tačka 5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH (drugo čitanje) Glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas pripremite se za glasanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Naknadno.
Naknadno ćete biti obavješteni o ovom glasanju. Prelazimo na tačku 9. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Sudu Bosne i Hercegovine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Glasamo o Mišljenju Komisije. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da, to je, glasali smo o tome i rekli smo da ćemo raspravu na idućoj sjednici. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! Glasamo o Mišljenju Komisije koje je negativno. Ima li potrebe ponoviti? Je li ima potrebe ponoviti? [[zajednička diskusija]]
Naknadno.
Naknadno ćete biti obaviješteni. Prelazimo na tačku 10. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Tužilaštvu Bosne i Hercegovine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Glasamo o Mišljenju Komisije, koje je takođe negativno. 102 Pripremite se molim vas. Možete glasati, sad! ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Opet ne radi. 'Za' 25, 'protiv' 14, 'suzdržanih' jedan. Nedovoljna podrška iz RS-a. Nećemo u drugi krug?
nije uključen mikrofon
Evo, znači, reći ćemo da naša stručna služba prati dizanje kartona i da naknadno to uvrsti, jer ne znam kako drugačije da to regulišemo. 26 glasova 'za', evo, recimo, 14 'protiv' i jedan 'suzdržan'. Hoćemo u drugi krug?
Naknadno.
Naknadno. Tačka 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine (zakon u prvom čitanju) Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 20, 'protiv' šest, 'suzdržanih' 14. ... Federacija sedam, nije bilo ni u Federaciji ni u RS-u dvije trećine glasova 'protiv', znači usvojili smo ovaj zakon u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 12. 103 Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (zakon u hitnom postupku) Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 23, 'protiv' 14, 'suzdržanih' četiri; 'protiv' iz RS-a dvije trećine. Ovaj zakon nije dobio podršku. Prelazimo na tačku 13. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Nermina Purića sa 14. sjednice Predstavničkog doma Glasamo o usvajanju ove inicijative. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 41, bez glasova 'protiv' i 'suzdržanih'. Konstatujem da smo usvojili ovu inicijativu. Tačka 14. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Nermina Purića sa 16. sjednice Predstavničkog doma Glasamo o usvajanju ove inicijative. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 41, bez glasova 'protiv' i 'suzdržanih'. Konstatujem da smo jednoglasno i ovu inicijativu prihvatili. Tačka 15. Izjašnjavanje o inicijativi poslanice Aleksandre Pandurević sa 19. sjednice Predstavničkog doma Glasamo o usvajanju ove inicijative. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 30, nije bilo glasova 'protiv', 'suzdržanih' 11. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo i ovu inicijativu usvojili. 104 Tačka 16. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Bože Ljubića sa 19. sjednice Predstavničkog doma Glasamo o usvajanju inicijative sa zaključcima iz Mišljenja Komisije za saobraćaj i komunikacije.
Hoćemo li odvojiti to? Da idemo posebno ova inicijativa, a onda jedan po jedan zaključak.
Niko nije to predlagao kad je bila diskusija, meni je ovako napisano u podsjetniku, a Vi možete predložiti da radimo drugačije.
Evo predlažem: dakle prvo inicijativa, onda jedan po jedan zaključak.
Mi smo u skladu sa dosadašnjim radom, kad se radilo o izvještajima, uvijek usvajali izvještaje sa mišljenjima komisije i njegovim zaključcima. U skladu s tim je i ovo predloženo, tako da ne bi trebalo da mijenjamo način rada i da trebamo da glasamo zajedno. Molim vas glasamo odjednom za Mišljenje Komisije za saobraćaj i komunikaciju i zaključcima. Možete da glasate, sad! 'Za' 14, 'protiv' 23, ... 'protiv' 24 je li tako, 'suzdržanih' jedan. Konstatujem da ova inicijativa nije prihvaćena. Dajte listing kolegi Boži Ljubiću. Tačka 17. Izvještaj o radu komisija Predstavničkog doma za 2011. godinu od a) do f) Glasamo o usvajanju Izvještaja o radu komisija Predstavničkog doma. Pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! ____________(?) Možemo li ponoviti glasanje? Pa ovo je o komisijama, znači glasamo o tački 17. 105 Hoće ponovo? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
nije uključen mikrofon
Nema potrebe, odustaje. Zahvaljujem. Prelazimo na tačku 20. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2011. Godinu Glasamo o usvajanju Izvještaja. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 31, 'protiv' nije bilo, 'suzdržanih' devet. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj. Glasamo o tački 21. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2011. i Plan rada Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2012. godinu Glasamo o usvajanju Izvještaja. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad. 'Za' 33, 'protiv' nije bilo, 'suzdržanih' sedam. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj. 22. Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o izboru članova stalnih komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju ove odluke. Tri odluke ili jedna odluka? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 107 'Za' 40, 'protiv' ni 'suzdržanih' nije bilo. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Odluku. Tačka 23. Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o izboru članova zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH Glasamo o usvajanju Odluke. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 40, 'protiv' i 'suzdržanih' nije bilo. Konstatujem da smo usvojili Odluku. Prelazimo na tačku 24. Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o imenovanju člana Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Ja sam ovdje dobio u podsjetniku zaključak poslanika Denisa Bećirovića. Je li odustajete od zaključka ili da stavimo na glasanje?
Odustajem.
Zahvaljujem. Znači, glasamo o predloženoj Odluci. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 39, 'protiv' jedan, 'suzdržanih' nije bilo. Konstatujem da smo usvojili Odluku. Poštovane kolegice i kolege, hvala vam na saradnji i strpljenju. Sljedeća sjednica je 29. 3. Zahvaljujem. Sjednica je završena u 18,40 sati.